JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Odense. Johan Jacob Mylius, den 27de Januarii 1792. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Onsdagen den 22de Februari førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 3 Slet, bliver holdt 4de Auction over afgangne Sognepræst Hr. Søren Bugbal Bredals Stervboes Gaard, beliggende i denne Byes Strandgade under No. 146, med dertil hørende Hauge, efter de Conditioner, som nærmere paa AuctionsStedet bekiendtgiøres, og forinden kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne. Middelfart den 2den Februari J. Bluhme, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Da Hans Kongelige Majestæt ved allernaadigst til Os ergangne befaling af 23de Passati, har allernaadigst bemyndiget mig Kammerherre Buchwald og mig Biskop Bloch, som nu værende Stiftbefalingsmand og Biskop over Fyen og Langeland, til aarlig at udbetale af Odense Skole=Communitets overskydende Beholdning til Directionen for det paa Blaagaard anordnede Skoleholder-Seminarium den Summa 500 Rdlr. saaledes, at der i Førstningen af næstkommende Julii Maaned erlægges 500 Rdlr., og siden en lige Sum inden hvert Aars 1ste Julii, hvorimod Skoleholder Seminariet for dette aarlige Bidrag skal være pligtig at modtage et Antal af 12 Seminarister fra Fyens Stift uden nogen Betaling for deres Underviisning, Kost og Vask, hvilke Seminarister kunne indtræde til næstkommende 14de Maj. eller siden paa de fastsatte 2de Tider og Aaret, saafremt ikke det fulde Antal med behørige Beviser skulle melde sig; ligesom og, naar nogen af de antagne paa en eller anden Mande udgaaer, en anden i hans Sted fra bemeldte Stift igien paa lige Vilkaar, og til de bestemte Tider skal modtages; dog at de saaledes antagne Seminarister fra Fyens Stift underkastes samme Vilkaar som de øvrige; nemlig at naar nogen af dem efter et halvt Aars Forløb befindes uduelig til i sin Tid at forestaae er Skole Embede, skal han igien forlade Seminariet, og i øvrigt de ledig blivende Skole Embeder i Fyen og Langeland Tid efter anden besættes med disse Seminarister; dog at vedkommende Kirke= eller Skole Patroner ved bemeldte Embeders Besættelse nyde frit Valg imellem samtlige disse Fyenske Seminarister: Ligesom og allernaadigst tilladt Os ved trykte Placater under vore Navne at gjøre offentlige Jndbydelser til alle i det os anbetroede Stift baade Skole Embeder Søgende, og Skole-Embeder Bortgivende at afbenytte Seminariets Jndretning. Thi indbydes herved alle her i Stiftet Respective Skole Patroner, ligesom og alle de der attraae SkoleEmbeder, paa foranskrevne Maade at afbenytte Seminariets Jndretning; Hvorefter de, der attraae at dueliggiøres til Skole-Embeder, ville med vedkommende Præsters og Provsters Attester melde sig hos Os inden forestaaende April Maaneds Begyndelse, at de med behørig Paategning kunde til Seminariet, for saavidt det foreskrevne Antal tillader, vorde forsendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Odense Slot og Bispegaard den 21de Januari 1792. Buchwald. Bloch, Dr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Paa en Herregaard her i Fyen antages paa følgende Vil 4 kaar. 1) Falle staaende Arbeidere. a. Enhver maa forrette alt hvad som paalegges ham, intet i nogen Maade undtagen, vise nidkiær Jver og Flid i hensigtsfuld at anvende sin Tid og sine Kræfter og overalt udmerke sig med en fortrinlig god Opførsel o. s. v. b. Konen forretter 24 Høstdage og ellers betales hende den Dagleie, hun i Følge hendes Flid og Kræftet ansettes til; om Sommeren fra 1ste April til 30te Septbr. 14, 12 eller 10 sk., om Vinteren fra 1ste Octbr. til 31te Marti 12, 10 eller 8 s.; desuden gives hende Adgang og Leilighed til Spind. c. De faae :et fri Jndsidder Værelse med et lidet Spisekammer, en Torvekube og Hauge paa en Skp. Land. en Favn Grenebrænde, 3 Læs Qvas og 8 Læs Tørv tilkjørt. 3 Tdr. Rug og 3 Tdr. Byg. 3 Potter afblæst Melk for samme Betaling som andre faae 2 Potter for. i Penge det første Aar 25 Rdlr. og siden 1 Rdlr. aarlig Tillæg indtil Lønnen er stegen til 36 Rdlr. og dette saalænge de forsvarlig forrette det dem paaliggende; dog har dette Tillæg ikkun Sted ved udmerket Flid og god Opførsel, følgelig ikke kan paastaaes som en Ret, men beroer allene paa Jordegods Eierens egen Skiønnende i hvorvidt han efter udviist Strædsomhed kan ansees berettiget til dette Tillæg. d. 28 Aars troe Tieneste giver Adgang til fri Værelse. 30 - . = = = desuden til 2 Læs Qvas og 6 Læs Tørv aarlig tillige. c. et halvt Aars Opsigelse paa begge Sider naar nogen ikke finder sig fornøiet. 2) Dagleiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
De, som hellere vil gaae i Dagleie end bestandig saaledes at tiene, kan faae et Jndsidder Værelse med Spisekammer og Hauge imod at forrette en Ugedag og fire Høstdage. Derhos faae de Tilladelse til 2 Læs Qvas og 6 Læs Torv, men som de selv maa besørge skaaren og transporteret. Dagleien er i Forhold til deres Kræfter og Flid 20,16 eller 12 s. om Sommeren, 14, 12 og 10 sk. om Vinteren. Dethos gives tillige Leilighed til accorderet Arbeide. 3) Drenge. Til Avlingen antages Drenge paa 17 eller 18 Aar, naar de ere confirmerede og have nogenledes Kræfter; det første Aar tilstaaes dem 8 Rd. med 2 Rd. aarlig Tillæg, naar de udmerke sig ved god Opførsel, indtil Lønnen stiger til 16 Rdlr., som de beholde, indtil de efter aflagt Prøve kan giøre fuld Karls Tieneste. Extraskatten betales for dem saalænge de ere Drenge; som Karl faaer de 20 Rdlr. med 2 Rdlr. aarlig Tillæg indtil 24 Rdlr. og da 1 Rdlr. aarlig Tillæg indtil 32 Rdlr., paa samme Vilkaar, som før om de staaende, faste Arbeidere er meldt. 24 Aar som Karl giver Adgang til fri Boelig. 28 Aar derhos til 2 Læs Qvas og 6 Læs Tørv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
(4 Tienestekarle, der ikke som Dreng har tjent, begynder med 20 Rd. og 1 Rd. Tillæg indtil 30 Rd. og gielder det øvrige foranførte ligeledes for dem. 5) Malkepiger faaer det første Aar 100 Rd. og siden 3 Mk. aarlig Tillæg indtil 16 Rdlr. 12 Aars troe Tieneste giver Adgang til en Koe i Udstyr naar de givtes. Her gielder det samme om Lønnens Forhøielse som for en meldt. Alle betaler selv deres Extraskat, Skolepenge, Andeel til Fattigkassen og alt personlige som almindelig paalægges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Enhver maa uden mindste Vegring villig og med Flid forrette hvad der forlanges, hvad det end maatte være, o. s. v. Ligesom underkaste sig de Politie=Indretninger som ved Antagelsen tilkiendegives. Alle maa forevise gode Skudsmaale. Halv Aars Opsigelse paa begge Sider. De som maatte have Lyst at indgaae disse Vilkaar, vilde melde sig paa Adressecomtoiret her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-07
Til Avisen er atter indsendt et Manuscript under Titel: - Skjebnen, som de 40 Friebilletter, der til Friecomoedien den 1ste Febr., vare afgivne til Regimentet til Uddelelse imelle dets Mandskab, have havt, affatter i Sporgsmaale og Giensvar, Men da det forekommer mig som Forfatteren maa have en skiult Hensigt med Bekiendtgiørelsen, og derudi des. uden er navngivet adskillige Respective Mænd, som maaskee ikke engang veed noget heraf, saa ville han tilgive mig at jeg ei kan indføre det Jndsendte, siden jeg ei paa nogen Maade med mit Vidende vil fortørne nogen, af hvad Stand han endog maatte være. Kan Forfatteren derimod tilveiebringe en Tilstaaelse fra De Herrer N., J. og S., at de intet imod Jndrykkelsen i Avisen have at erindre, skal Afhandlingen blive indrykket i næste Avis. Adressecomtoiret i Odense d. 5 Febr. 1792. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Odense den 10de Februar. Jblandt de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdnings Selskab uddeelte den 1ste Decbr. sidstleden, vare følgende for Fyens Stift: 1) Gaardmand Rasmus Jepsen i Rødme Bye, Steenstrup Sogn under Nyborg Amt, har i Foraaret 1790 havt 26 egne Biestader og 5 tilhalvs, som alle vare veloverfødte, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for dette Stift udlovede Premie af 10 Rdlr. 2) Huusmand Espen Simonsen af Haarbye ved Assens, har i Foraaret 1790 havt 16 veloverfødte Biestader, nemlig 10 egne og 6 tilhavls, hvorfor ham blev tillagt den for Huusmænd udsatte Premie af 8 Rdlr. 3) For Tørvemosers bedste Behandling, i Følge Premielisten for 1786, blev Gaardmand Jacob Pedersen i Gielstedtaarup Bye, Gielsted Sogn, Wends Herred, tilkiendt den anden udlovede Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Han har i faa Aar ryddet en Mose paa 8 Tdr. Lands Størrelse, som nu kan bruges til Tørveskier og bedste Engbund. 4) Selveier Jørgen Pedersen i Haarbye i Baag Herred, har i de sidste 3 Aar, efter Felledskabets Ophævelse, indhegnet sine Jorder, som ere inddeelte i 8 Lodder, med dobbelt Grøvt vold, og beplantet 100 Favne deraf med levende Gierder, fik en Belønning af 6 Rdlr. 5) Ved Duelighed og Flid i Smedearbeide, har Smeden Søren Mathiesen paa Hammermellen under Baroniet Brahetrolleborg gjort sig sortient til Selskabets bifald. Jkke allene har han forfærdiget Kleinsmedearbeide for endeel Godseiere deromkring til deres største Fornøielse, men især har han i de sidste Tider viist sin Duelighed i at forfærdige Leer og Skiereknive, af saadan Godhed, at Egnens Beboere, ingen andensteds fra har kundet faae dem bedre, hvorfor dette hans Arbeide og forlanges langt omkring, saa meget meere, som han sælger det til billige Priser. For denne hans Duelighed og Flid tillagde Selskabet ham sin første Sølvmedaille. 6) Madame Else Kirstine Bendz. Sognepræsten Hr. Lars Rasmusen Foghs Hustrue til Steenstrup Præstegaard, Sunds=Herred, Nyborg Amt, har i de sidste 6 Aar forfærdiget 3488 Alen Klæde, Frakke tøi, Ems, Nankin, Bomuldstøi, Netteldug, Dreil, Hverken, Dynevaar og Lerred, tildeels af hiemmeavlet Hør og Uld. Den største Deel Garn er spundet i hendes eget Huus, og farvet af hende selv. De indsendte Prøver ere saa fortrinlig gode, som Selskabet nogen Tid har seet dem. For denne meget berømmelige Flid tilkiendes Madame Fogh til Beviis paa Selskabets Agtelse dets anden Guldmedaille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
(Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, Den 30te i f. M. om Aftenen blev, for at høitideligholde Hs. Majestets Fødselsfest, opført Syngestykket la ReUrgelle, der er componeret af Kapelmester Schulz, og til denne Musik oversat i Dansk. Da de Kongelige Personer vare ankomne paa Grev Schacks Palais i Anledning af den Høitidelighed, som der var anrettet paa Kronprindsens Fødselsdag, blev først det Franske Skuespil opført: la bonne mere og Limpatient. Derpaa givet et i Anledning af Dagen forfærdiget Efterspil: La vingthuit de Janvier, der forestilte en landlig Scene med Bønder, som af Taknemmelighed for den virksomme Andeel, som Kronprindsen tager i deres Vel og dets Befordring, ville forlyste sig paa hans Fødselsdag, giøre ogsaa paa den Efterretning, at han selv denne Aften vil komme igiennem Landsbyen, Anstalter til Jlluminationer, Dands og Sang. Da alt dette er forud beredt, kommer Prindsen, og bliver modtaget med en Sang af tvende Bondekoner, og en Tiltale af Godseieren. Herpaa blev Ballet aabnet, hvorved blev serveret i Telte af Laurbærblade, og opvartet af Bønder. Festinet varede til den følgende Morgen Kl. 4. Damerne, der spillede de syngende Bønderkoners Roller, vare, den Romerskkeiserlige og Hollandske Ministers Gemahlinder, Grevinde von Breuner og Frue van der Goes. - Det Danske Cancellie har ladet bekiendtgiøre, at Hs. Majestet i en Tid af nogle Aar har ladet ophæve Afgivten af de Capitaler, som gaae ud af Landet (Censum dettracus, paa begge Sider imellem de samtlige Kongel. Lande, og 1) Churfyrsten af Saxen; 2) Hertugerne af Meklenborg Schwerin og Meklenborg-Strelitz; 3) de hertuglige Oldenborg- og Delmenhorstiske Lande; 4) Høistiftet Lübeck, 5) Hertugen af Brunsvig=Lüneborg; 6) Landgreven af Hessencassel; 7) Høistiftet Münster, og 8)de samtlige Kongel. preussiske Lande, saavidt nemlig denne Afgivt flød ind i den Kongel. Kasse. - Det Kongelige chirurgiske Academie har i forrige Aar optaget følgende udenlandske Medlemmer: 1) Hr. Oloff von Axel, Ridder af den svenske Wasa Orden, og Generaldirecteur for det svenske Lazeret; 2) Her von Brambilla, det romerske Riges Ridder og bestandig Direkteur for det chirurgiske Academie i Wien; 3) Her Louis, Secretair ved det chirurgiske Academie i Paris, 4) Hr. Theden, første General Chirurgus ved den preussiske Armee. - Med dette Aars Begyndelse har Directionen, for den Kongel. Banqve begyndt at bruge Bancosedler i Circulationen af blaa Papier, der vil blive vanskelig at eftergiøre formedelst Kongens firdobbelte Navnchiffere, der findes der. Men de gamle Bancosedlers Tal bliver ikke herved formeret, fordi ikke flere nye Sedler bringes i Cours, end gamle der ere blevne ubrugbare, blive casserede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Paris, den 27de Januar. De forrige Franske Garder, siden efter besoldede Pariser Nationalgarde eller Contraltropper, ere nu sammensmeltede til 500, og ogsaa af disse har atter Halvdeelen faaet deres Afskeed, der vel lyder roesværdig, men dog ikke er bleven fordret af disse Folk, de have ladet sig see i Jacobinerklubben, som har taget dem under sin Beskyttelse, givet nogle af dem Penge, og andre Pleie og Logis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Bapreuth, den 28de Januar. J forgaars kom Ministeren von Hardenberg igien hertil fra Berlin, og har i Dag modtaget den virkelige Besiddelse af den af Markgreven nedlagde Regiering over sine Lande i Kongen af Preussens Navn, hvorved de Civile og Militaire have svoret Kongen Troeskabseed. Mark grevens Patent desangaaende er dateret fra Bourdeaux af 2den Decbr. 1791, og han erklærer der: "at han af egen Drivt, og efter de modneste Overlæg, af vigtige Bevæggrunde høitidelig nedlegger Regieringen over begge Fyrstendømmene, for stedse afsiger den, og løsgiver alle Undersaatterne fra deres Pligter, for at tilbringe sine øvrige Dage i Rolighed paa et efter Behag udvælgende Sted. - Den første Kongelige befaling til Kammeret, her var, at uddeele en Summa af 2000 Gylden iblandt denne Byes Fattige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Hamborg, den 7de Febr. Med den den 4de huj. ankomne hollandske Post har man faaet Breve fra Amsterdam, som melde, at der er ankommet en Stafette fra Paris, som efter nogle har bragt. slemme Efterretninger fra Paris, men efter andre skal have meldt, at ny og stærke Uroeligheder der ere opkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Med følgende Post venter man videre derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Perpignan, den 1ste Januar. Franske ankomne fra Barcellona forsikre, at man det setter et prægtig Pallads i Beredskab for Greven af Artois. To Jnfanterie- og et Cavallerieregiment skulle med første indtreffe, for at støde til Cordonen. - To rige Catalonier, Don Francisco Marti og Marqvis de Crouilles ville oprette 2 Regimenter Cavallerie, med Vilkaar, selv at commandere dem. - J Barcellona blive 10000 Telte forfærdigede. Man farer der daglig fort med at anskaffe Levnetsmidler og Krigsfornødenheder. Det er vist, at man har et stort forehavende for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
London, den 27de Januar. Giæringerne i Jrland synes at tiltage. Medlemmerne af de her værende Æssociationer forbinde sig ved en Eed af alle Kræfter at stræbe efter, at den Jrlandske Nation bliver i deres Parlament repræsenteret ligegieldende og tilstrækkelig, og at den fælles Kierlighed og Deeltagelse i alle Retter iblandt Jrlænderne, bliver indført, uden Hensigt til Religionsmeninger." Det Jrlandske Parlament skal forsamle sig næste Tiirsdag i Dublin, ligesom vores forsamler sig her. - Forrige Biskop af Autun, Hr. Talleyrand, er virkelig kommen hertil fra Frankrige. Om han har Commission om en Alliance, vil snart vise sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
For nogle Dage siden styrtede en Kone ved Søesiden, der allerede længe havde været vanvittig, sig i Havet. Hendes Søn, der got kunde svømme, sprang efter hende, og hentede hende ud af Vandet. Da hun imidlertid, efter Anseende, var død, bleve de sædvanlige Midler brugte, og hun fik, som var det besynderligste, efter 12 Timer tilligemed Livet sin Forstands fulde Brug igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
En nylig afdød Snedker i Betual-Green har aarl. testamenteret 20 Pund Sterling til 2 Barberer paa sit Sted. hvorfor disse hver Løverdag Aften skulle for intet aftage Skiegget af et vist Antal Fattige paa dette Sted, for at sette dem i Stand til, om Søndagen anstændig at gaae i Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Frankfurt, den 28de Januar. Det hedder, at Stænderne Metz og Sarlouis ere ganske indtagne for Kongen af Frankrige, og at de ønske intet inderligere, end et Angreb paa det Trierske, for derved at faae Luft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Madrit, den 6te Jan. J Cadix er Fregatten Florentine seglfærdig. Den har 200000 Piastre, 8000 Flinter, Munition, a. omBord, og menes, at være bestemt for de Franske Prindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Petersborg, den 17de Januar. Ruslands Søemagt bliver stedse anseeligere. Foruden en Mængde Linieskibe, Fregatter, Galleier &c., som ligge i vore Havne, befindes nu i Archangel 11 Linieskibe, 9 Fregatter og flere lette Skibe. Regieringen vil lade 6 Linieskibe og 4 Fregatter af samme komme til Cronstadt, og til den Ende ere de nødvendige Officierer og 1000 Matroser afgaaet til Archangel; men de kunne først i Junio gaae under Segl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Kiøbenhavn, den 3die Februari. Under 20de Januari er Copiisten i Admiralitets- og Commissariats Collegii 3die Departements Comtoir, Ebbe Jacob Sletting, allernaadigst beskikket til Mynsterskriver, ved Søefolkets Enrollering i Siellands District.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Blandede Efterretninger. Den Oberrhinske Kreds vil med det første begynde deres Sæder, de franske Anliggender angaaende. - J Fyrstendømmet Bayreuth er 18 Stæder og 36 Landsbyer; i Fyrstendømmet Anspach 15 Stæder og 17 Landsbyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Begge Fyrstendømmers Jndkomst skulle beløbe sig til en Million Daler. - Fra Cassel vil man have Efterretning, at alle Hessiske Regimenter have faaet Ordre, at giøre sig marschfærdige. - Det i Bryssel opdagede Complot skal have havt for, at alle Officiererne d. 22. Febr. skulle have været myrdede, og at man derpaa ville bemægtige sig Regieringen, General-Gouverneuren og General von Bender. Paa Blodlisten skal Erkehertuginde Christine, 104 adelige Familier, og alle i de østerrigske Nederlande, værende Franske Emigranter have staaet. Sang. Mel. Navnløs Salighed &c. Elskte Danmarks gyldne Sletter, Leve hver, som ædelt tænker, Minderige Fødeland. Og ei kryber, for at gaae Dig ukonstlet Laurbær sletter Kiempegang, mens Dyd i Lænker, Takkende min svage Haand. Sukker taust i skumle Vraae; Men o Odense, mit Eden. Hver, tilfreds med Himlens Gave, Du min Himmel mangen Gang - Nyde Livets stille Fred! Være Maalet her for Glæden. Svage Been, ærværdig Mave Smile bifald til min Sang. Uforstyrret leve med. Du, som i mit Hierte skabte Leve hvide Been og Pudder, Sallig Fryd, med adet Lyst; Store Hatte, Podagra, Endog Skin af Qval sig tabte, Modens Syge, Kiellingsludder, Spredt ved dig, udi mit Bryst. Der ei dræber saa la la. Du iblandt, hvis Hierte brændte Skrædre, som Kredit vil give, Uforstilt, som følte Held, Leve, blomstre med der, Naal; Aanders Held, naar glad Du tændte Facit dog for stort ei blive - Lys i forrigsløret Siel. Det er Gadejunkrens Skaal. Du velsignet evig være, Skaal for hver en ærlig Borger, Taust velsignet i min Barm. Udi Odense, hvis Mod Himlen Dig paa Vinger bære, Hæves midt i Næringsforger; Avind blegne for Din Arm. Som arbeidsom, troe og godt Ja! velsignet vær! Vi drikke Helligger sin Stand, men ikke Brødre, Ædelmod en Skaal, Disputerer Statsmands Ret - Vore glædesvangre Blikke. Og hvor Tyrkerne nu ligge - Takke ham ved bredfuldt Maal. Thi hvad rager ham vel det? Saa erindres og den Lærer, Staal hver odenseisk Pige! Som med ufortrøden Flid, Hver elskværdig Glut især, Ammer Hierter op, og tærer: Som sig pynter, men tillige Ei ved Lune deres Jd .¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
J sin Pour sa varsom er Mildhed blive ømt hans Leder, Gid de snart med kronet Glæde. Lune døe udi sit Fald! Trygt til Elskte Barme tye, Styrke, Viisdom, held og Hæder Glemmende for Fryd at græde - Hegne om Kampenens Kald. Amen! Skaal den hele Bye, Kiøbenhavn d. 6. Febr. 1792) Niels Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Odense, den 10de Febr. Førstkommende Søndag prædiker Hr. Professor Kraft. til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Næstkommende Onsdag bliver af Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen holdet Ordination i St. Knuds Kirke. Danske og Norske Species Bank.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Kiøbenhavn den 6te Februari. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 378 Procent, som udgiør for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 110 -29 - 40 Rd. Species = = = 55 - 14 - 20 Rd Species = = = 27-55 - 8 Rd. Species = = og 1 Rd. Species = =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Døbt. J St. Knuds Kirke den 8de Febr. lod Jens Andersen døbe en Søn, som blev kaldet Jørgen. Fadderne vare: Madame Knudsen, Jomfrue Nielsen, Knud Jørgensen, Peder Nielsen og Niels Rasmusen. Dødsfald: Madame Anna Fruergaard, sal. Cornelius Hansens, i sit 93 Aar, død den 5te Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Avertissements. Af Skuespil=Selskabet her i Odense bliver Mandagen den 13de Februari opført Giftermaalet ved et Ugeblad, et Lystspil i 2 Acter; Carnevallet i Venedig, en stor pantommisk Ballet. Onsdagen den 15de: Det aarlige Marked, et Syngespil i 2 Acter, af Gotter og Bende; derpaa en Ballet. Torsdagen den 16de: Agnes Bernauerin, et Ridderspil i 5 Acter, hvortil nye Decorationer ere forfærdigede; Stykket spilles til Fordeel for Skuespiller Hr. Carnier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Efter det Kongelige Høie Rentekammers udstædte Placat, dat. Et sidstleden 26de Januarii, og Høie Øvrigheds paafulgte Foranstaltning, bliver paa Odense Raadstue holdet offentlig Licitation Mandagen den 12te Marti førstkommende over endeel til Kongelig Tieneste fornødne Kornvahre, saasom: til Søe Etaten paa . . 1000 Tønder Rug, 12000 Tønder Rug, til anden Kongel. Tieneste . 650 Tønder Byg og 1650 Tønder Havre. hvorom Conditionerne kan faaes til Eftersyn forinden hos Kiøbmandslaugets Oldermand Hr. Claus Nissen og hos Magistraten her i Byen. Borgmester og Raad Odense den 10de Febr. 1792. sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Torsdagen den 23de Febr. førstkommende om Formiddagen - Klokken 9 Slet, vorder foretaget offentlig Auction i Horne over afgangne Præste Enke Madame Seerups Efterladenskab, bestaaende af Borde Stole, Speile Sengesteder, endeel gode Sengeklæder, Dreiels Dækketøi, Lagener, endeel andet Linnet, og Uldent, Skabe, Dragkister, Jern Kakkelovne, et ottedags Stueuhr, Sølvtøi, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, adskilligt Kiøkkentøi to gode Køer, med videre; hvorover trykte Cataloger nu ere at faae hos Bogtrykker Faber paa Adressecomtoiret i Odense, hos Hr. Agerbek i Faaborg, Hr. Waldtlew i Hørne og hos mig i Østerhæsinge; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres i Byens Stifts almindelige AdresseComtoirs Efterretninger. Østerbæsinge Præstegaard den 21de Januari 1792. H. P. Bachmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Af adskillige Aarsager maa jeg herved bede det Høie og Respective Publicum, som enten med mig eller min Fuldmægtig Lorenzen skulle have noget at tale eller afgiøre (Postaffaires uvedkommende), at de behageligen ville komme paa de Dage, naar ingen Posterpedition foretages, nemlig Tirsdag og Fredag, da saadant ellers paa Postdagene foraarsager mig for megen Tidspilde. Ligeledes vil jeg underdanigst og tienstligst bede, at Vedkommende i Henseende til de Sager, som indleveres til den agende Post til Holsteen og Jydland, ville, saavidt det er giørligt, see derhen, at samme kunde skee om Løverdagen, siden saadant om Søndagen (da man med Expeditionen af den ridende Post har nok at bestille) foraarsager stor Uleilighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-10
Odense Postcomtoir den 3die Febr. 1792. M. Kuttelbaum.