JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Der gaaer endnu store Gevartransporter herfra til Boulogne og Dunkirchen. Ved Ostende, Brug ge og Gent ligge alt 350 Fartøier seilfærdige til Toget mod England, og i Belgien forfærdiges nogle 1000 Skibsagerer. Ved Boulogne, hvor der anlægges en Telegraf, for at korrespondere med Schel dens og Seisens Havne, er Nationalflotillen, ved nye Divisioners Ankomst fra Havre og Etaples, bleven over 100 Seilere stærk. Svært Skyt og talrigt Rytterie ere langs Kysterne stedse beredte, at beskytte Flotilledivisionernes Gang. Fra Honfleur er en Flotille seilet til Havre og til Sables er en Konvoraf 80 Seilere ankommen. Alle Hollandske Fladskide og Kanonbaade forene sig ved Vliessingen, tage der Tropper ombord og denne hele Flolille skal kommanderes af Admiral Winter. Den hollandske Flotillekontingent, kan rumme 40,000 Mand. Ved Ostende, ere 2 Divisioner af Fløtillen bevabnede. Tropperne i Leien ved Brügge øve sig daglig i Matrostieneste og i at svømme. Landtropperne ile med munter Mine til Havnene for at indstedes. En stor Mangde Skibe ere alt indrettede til Stalde for Ratterhesage. Leiren mellem Ostende og Nieuport bliver stedse taltigere. Tropperne saat udne Dekkener og sunstændigt Graad til et Viterkompagne. Ved Dmant og St. Mals besges endnu 30 stade Fartøier. Naar alle Fløtillerne og Urustningerne bør naget deres Samepladser, og alting er bragt i Oden, teder man, at den hele Arængde skal først 180 ud adskillige Gange proforma, deels for at vanne den til de store Manerer, og deele for at makke Fieten, lokke ham snart til denne og snart til din Kon punkt, tage hans svagere Skibe bort, og angribe de stærkere, derpaa løbe ind igjen og ud igien, og saaledes holde England i Bestortsning, Uvished og Alarn indtil det gunstige Øieblik kommer, da man paa 6 Timer at giøre kan bringe 50,000 Mand til Trem sens Strandbredder.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Den fra St. Domings hiemkomne Admiral Lytouche Treville, som i sidste Krig kommanderede Boulognefløtigen, bliver nok anat ved Englandtaget.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
J Rom forfærdiges nu 3 koldfalste DonapartStatuer.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Madame Bonaparte lader forfærdige en smaa fuld Kiøle af Alenconner Kniplinger, som skal være bestemt for Dronningen af Preussen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Vor Ambassadesekretair i Rom er kommen til bage derfra, efter den hell. Faders Anmodning, alene fordi han absolut vilde, at en lille Pige, han hold over Daaben, skulde hedde Attrala, uagtet Præsten forestillede ham, at den hellige Artala slet ikke stod i den gregorianske Almangt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Hannover, 9 Novbr. Ved Harburg har erhannoverst Officeer, som skulde arresteres for engelsk Hververie, sat sig imod og derved sat Livet til. Afhans Rekrutet bleve 10 arresterte, en 40 Stkr. undkom.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
En Skipper af Lybek har, for at have reddet en af 12 Mand, som kantrede med en Baad næKonstadt, faaet af den russiske Keiser en Belønning af 100 Dukater.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Blandede Efterretninger. Digteren Glem skrev følgende Brev til Klopstock, kort førend han døde: 4 Jeg døer, kiære Klor stock, som Daende siger jeg Dem, at vi i dette Li ikke have levet nok for og med hinanden. J Evigheden vil vi indhente det. Musen har fulgt mig til Gravens Bred og endnu staaer den mig hi. Digte af den gamle Gleim paa hans Dødsseng, lader jeg nu reenskrive til Trykken for nogle saa Læsere: jeg sender et Exemplar til min Klopstock, fordi jeg troer, at han vil være den eneste, der ikke vil forarge sig over dem. Hils Deres Hiertes Veninde og dem, som erindre mig og alle dem, som elske min Klopstock. Som Postskriptum tilforede hans jeg ladet mig begrave i min Hauge. Omkring Graven staae Marmor Urgerne af mine Venner, der foran mig ere gangne ind i Evigheden. Dette Brev var det sidste, Glem skrev i sit Liv.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Man beregner de Udgivter, som Alexander 1 i Rusland anvender til alle Læreanstalter i sit Rige, af hvilke en stor Deel er stiftet af ham selv, til aatte Millioner Rubler.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
J Rusland er 7,050 Riddere, saa bære Landets forskiellige Ordener.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
En Amerikaner har i tre Aar daglig anvendt 32 9 Timer for nøie at erfare, hvor mange Vers, Ord- og Bogstaver der findes i Bidelen. Han har da funder, at den indeholder 31,173 Vers, 773,692 Ord og 3 Millioner 565,480 Bogstaver. Navnet Jehrvaforekommer i Bibelen 6,855 Gange og Ordet O 45,227 Gange. Det midterste Kapitel i Bidelen er den 117 Plalme, og det midterste Vers i Bibelen det 5de Vers af den tor Palme.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
J Holland er opstaaet et nye Religions=Selskab, under Navn af Christo-Sacrum: det tæller allerede flere tuinde Medlemmer. Selskadets Hensigt er at forene alle Secter: det samtes i Delli og har allerede bygget en nydelig Kirke. Her samles Mennesker af alle Religions=Partier. Selstabet vil, at intet System skal herste. Det har ingen egentlige Præster, men kun to larde Talere, der holde deres Tale for Forsamlingen, staaende for det 12 Trin ophønde Alter og beklædte med en Toga Gudstienesten bestaaer i Æretienesten og Lære tienesten: Æretienesten holdes hver Søndag Aften fra 5 til 6, der anstilles Betragtninger over Guds Storhet i Naturen og synges Palmer af en dertil indrettet inde Plalmebog. Laretienesten holdes hver fiortende Dag om Tirsdag Aften Kl. 6. Her anstilles Betragtninger over Materier af den aabenbarede Religion, uden at binde sig til nogen Text. Ser Gange om Aaret helligholdes Nadveren. Under Bønnen og Velsignelsen knaler Menigheden. Geistligheden har søgt at arbeide mod dette Selskab, men det har ikke udrettet noget. Selskabet har saaet Frihed uforstyrret at fortsatte sine Forsamlinger.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Indenlandske Efterretninger. Aaret 1798 ere igiemem det danske Kancellie befordrede 52 Kandidater til Præste=Embeder. og 12 Kandidater igiennem det tydske Kancellie. 1799 70 Kandidater igimmem det danske og 12 Kandidater igiennem det tydske Kancellie. 1800 67 danske og 9 tydske. 1801 42 danske og 14 tydske. 1802 45 danske og 10 tydste. Dette udgiør for 5 Aar i Danmark og Norge 219 Kandidater, aarlig i Sielmemsit 56 Kandidater, og i Hertugdommene i samme Ta 57 Landskater, aarlig i Giennemsnit 11. De tarste Stide Fortune ei Dramen, Venskabet af Kiøbenhavn og det først til Lissabon opbragte Sted, Derette Margaretha, ere tagne af engelske Kapere. Derimod er den opbragte unge Setharet til et frie igien. Hvigreceur Jacobsen har oversendt Madame Benavatte Førstekonsulens Brystbillede, staaret i en islandsk Cotteden. Skiønnere tilstaae, at der er riandt Kunststykke.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Søndagen den 22 Novembr. bliver Bal en Mende paa det tongel Hefthentet. Jngen indlades uden at være anstændig malqveret. Tyeste Tøi er melde om en Forandring der til Nytaar skal gaae for sig med Pantationiformerne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Det Rygte har udbrede sig, at den svenske Regieting var forbydet Jndførselen af danske Bøger i Sver tig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Udgiveren af den saa interessante frenste Adresse hvis attet nu essaa at udstoe et Jnteligentsblas forAlt, den danske Litterators Produkter vestemmende.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Af de store Lotteritgevinster er den paa 3000 A. timmen til Christiana og den paa 1000 Rd. til Horsens.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Aalborg, den 18 November. Praditeterne paa 24de Søndag efter Træitanis. Froepraditten Budolphi Kirke, Hr. Nørt. Høimesse. Aftensang. Trovst Claudi. Hr. Hennerere. Frue Kirke Hr. Stiftert Sellerup. Hr. Afras. Hospitalstirten Hr. Klanen Kl. 11. Aalborg Byenst.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Døbte. Den 11 November i Budolphi Kirke, Snedkermester R. Frises Datter Mærke; Fadderne: Mad. Brønnum, Jomf. Ellerbrok, Vertshuusholder Anning Fich, Raalmager Augustinus Møller, Gartner Søren Thisted, Told- og Consumtionsbetient N. Hjardemaal, Poul Winding, C. Hiardemaal. Den 14 November i Frue Kirke, Skomaget Christian Haversles Datter Johanne Marie; Fadderne: Mad. Nørgaard, Jomf. Anne Marthe Milling, Kiøbmendene Borgerkapitain Nr. els Borup og Borgerlieutenant Joseph Nielsen, Vertshuusholder Peder Hausig, Skoemager Hans Haverslef, Gartner Jacob Bruusgaard.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Kopulerede. Den 15 November paa Aalborg Slot, Hr. Laurit; Christian Fussing, Sognepræst for Hørne og Ardal Menigheder og Jom stue Maren Kaalund. Den 15de November i Budolphi Kirke, Tambour Ole Christian af Liv, Compagniet og Pigen Johanne Marie Jørgensdatter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Begravede. Den 12 November, Anne Jørgensdatter, 52 Aar. S. D. Anne Sophie Ge datter fra Vaarsøe, 12 Aar. Hvertissements.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Paa Major von Pennicks Stervboes Auction den 2 Sept. d. A. blev som Appendit bortsolgt et lidet Speil med heel Glas af en halv Alens Størrelse, i bruun Ramme, aflang med en spids Krone, hengende i et guul Baand; og da dette Speil er kommen en urette Kiøber tilhænde, anmodes enten denne eller hvem anden der nu maatte være i Besiddelse deraf, at forevise samme for Hr. Regimentsqvarteermester og Byefoged Bøggild, som herfor betaler en passende Douceur og uden at Speilet fordres tilbage.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Ligeledes er paa Justitsraad Rübners Stervboes Auction Onsdagen den 26 s. M. om Aftenen, bortsolgt et nyt Speil af middelmaadig Størrelse, med heel sleden Glas i forgyldt Ramme med Krone, og paa hvis nederste Zirater et lidet Stykke var alstødt. Jhændehaveren heraf anmodes iligemaade at forevise dette, eller herom giøre Anmeldelse for Byefogden.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Løverdagen den 19 Rovember førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Kiøbmand Hr. Joseph Nielsens Gaard paa Nyetorv holdet Auction over 175 Bundter Hør, 54 Bundter Hamp og 27 Bundter Hørblaar, havereret Godt, hertil ankommen med Skipper Peter Knudsen fra Narpa. Aalborg den 16 November 1803. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Hos Klotter Milling ere følgende Bøger at bekom med Reinbards Moral, Niemalers Lærebog, dito Anmærkninger, Lydtens hellige Opmuntringer i mødige og tantefuldt Stunde, Newion over Prophetierne, Badens danske Grammatica, Kleves Forskrifter, Tode om Søvn og Sovekammere, Thomas Reins Digte, Wilhelm Mesters Laxeaar, Historisk Fortælling om Forfædres Tapperhed i Søer og Landttige, Fabers Sange for Landboe Ungdom, Demed Grammer for Engelsmend.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
En Dreng som har staaet til Confirmation og kan godt regne og Skrive, ønsker sig en Condition til Handelen eller paa et Contoir, nærmere Underretning gives paa Bogtrykteriet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Fra Lars Larsen i Filholm i Thise Sogn, Jetslef Herred Hiørring Amt, 1 Vensyssel, er bortløben den 14 October, en fortstiernet aarings Hæsteplag som er skaaren, og lidt trøbel paa Forbenene; Hvo som kunde give nogen Oplysning eller bringe samme til sin Eier, kan vente en passende Douceur for sin Uleilighed. Filholm den 13 November 1803. Lars Lauresen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Et ungt Menneske af god Opdragelse paa 14 a 16 Aar der regner og skriver godt, og har Lyst at lære Handelen, kan strax faae en god Condition i Kiøbenhavn; hvem samme haver i Commission, derom gi veri Bogtrykkeriet Underretning.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te April d. A., læst inden behørige Retter, indkaldes. herved sub pena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, a Dato publicationis, alle de som formene sig at have noget tilgode, intet i nogen Maade undtagen, efter min Mand afgangne Cacellieraad Christen Broerholdt, at melde sig hos mig Underskrevne og Laugværge med lovgyldige Beviser, for deres havende Fordring, da enhver dermed frenkommende skal vorde lovlig behandlet. Eskiaved Hiøring den 26 September 1803. M. S., C. Wadum, Enke af Broetholdt. Sogneprast for Ma berg og Høimested.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Kreditorerne i Stervboet efter den der i Byen sid afvigte 13 August afdøde Ungkarl, forrige Skipper, Lars Hausen Aabne, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, deres Fordringer for mig, som Stifteforvater, at anmelde og beviisliggiøre, ligesaa indtalde, med lige Varsel, den Afdødes efter Anmeldelse, efter ladte og fraværende Sødskende, samt om flere stad vare, disse da og, nemlig en Herlister Mari Hansdatter der skal tiene i Nærheden af Kiøbenhavn og en Halvsøster Karen Hansdatter, der skal tiene Kiøbenhavn, at melde sig i Boet, hvis Tilstand ik rigt lader formode, at ikke meget vil blive at arv Staged den 16 September 1803. D. C. Lund,
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
De som maatte have noget at fordre i afgangne Søren Holstes, Forpagter paa Albech i Hornum Herrer. Aalborg Amt, og hans forhen afdøde Hustrues fæller: Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, iføles Plataten af 26 Octobr. 1792, at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Stifteforvalter inden bemelte Tids Forløb. Nibe den 13 October 180. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
De som maatte have noget at fordre i forrige Si ridder ved Torstedlund i Hornum Herred, AalberAmt, Hansens og hans afdøde Hustrues Dorthe Marie Pedersdatters fælleds Stervboe, indtaldes herved i følge Plataten af 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertenede Stifteforvalter. Ligeledes indkaldes den afdøde Dorthe Maria Pedersdatters Arvinger, om nogle erat anmelde og bevise deres Arveret inden den Tid Leven befalet. Nibe den 13 October 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
For en Huusholderske af at Alder, der forstaaer Madlavning, Bagning, Brygning, Vast og Slagterie m.v. til en Husholdnings Førelse udfordrende, og derom, saavel som om sin skikkelige Opførsel, med et godt Vidnesbyrd er forsynet, kan herfra Aalborg Bogtrykterie anvises en fordeelagtig Condition paa en Herregaard fra 1ste Mai 1804; Men uden saadan Skudsmaal, er det unyttig man melder sig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-18
Karethmager Hansens Kone boendes paa Klosterjordet her i Aalborg, paatager sig at klæde Liig, samt forfærdiger Voxlagen til at svøbe Liig udi. Til begge Dele udbeder hun sig hos det ærede Publikum, saavel inden som udenbyes, paa det bedste rekommanderet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
UgiLondon, fra 25 Oct. til 4 Nov. Hovedstaden, havde den 26 og 23de et stor Skuespil i Hydepark, hvor Kongen mynstrede samtlige 28 Londner Volontairkorpe, bestaaende ialt af 27000 Mand Kiøbmand, Kunstnere, Haandværkere og Civilpersoner af alle Stænder, foruden en 19000, som havde Forfald, og derfor ikke mødte; thi hele Antallet af Bolontairerne i London og i Londons Distrikt udgjør 45,000 Mand. Mynstringen den 28de var meest glimrende. Dronningen, Prindsesserne, Prindserne kun ikke Prindsen af Wallie), alle franske Prindser, Generalerne Pichegru og Dumourier, Mamelukchesen Elig Be- kort, alt hvad Hovedstaden indeholdt af mandlige og qvindellige Udmærkelser, og overhoved 4000,000 Mennesker, var forsamlet i Hydepark. Om Morgenen laae rigtig nok den tykkeste Taage over Hovedstaden, saa man ikke kunde see 3 Skridt fra sig. Man hørde kun Trip Trap og Vaabengny i Gaderne, men see kunde man Jngenting, end ikke de pantede Damer, som ved Lyden vare ilede til Vindverne, for - at sees. Men endelig Kl. 10, da Kongen kom, saa straalede ogsaa Solen i sin Plagt. 5 Minuter efter Kl. 10 steg nu Kongen, som var i den røde Ulniform, til Hest, og red, ledsaget af mere end 40 Seneraler, frem og tilbage for Fronten. Frydeskrig og God save the ning gienlød fra alle Kanter. Dronningen lod, formedelst det strænge Veirlig, ikke Karetvindverne gaae ned, men man saae dog, at hun havde en purpursarvet Hue og et sort Sløer paa Hovedet. Ogsaa alle de fornemme Emigranter hilede Kongen, og han takkede veenligt. Ved Kongens Tilbagekomst til Centrumet, gav hele Armeekorpser en tredobbelt Generalsalve, hvorvag skingrede et tre ge folket engelsk Vivat med Svingen af Hatte og Han der, efterfulgt af et almindeligt Hurra fra de Hundre tusinder, og man saae Gladestaarer i Kongens Øine. Efter Mynstringen vare alle Kaffe=Vin= og Ølhuse opfyldte med Mennesker, som søgde Forfristninger. Endogsaa Damerne begave sig ind i Kaffehusene, hvor man ellers ikke seer dem.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Pichegru og Doumourier forhausedes over den store Færdighed, Volontairerne havde naaet, og sagde: at de kunde hamle op med hvilken Armee i Enropa det skulde være. Og sandt at sige, er den frivillige Bevæbning nu Bolværket for Englands Konstitution og Frihed.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Under Mynstringen manøyrerede man og paa Themsen med Kanonbaade og gjorde Landgangsforsøg. Vildtet i Hydeparken havde, ved den store Man strings=Tummel, samlet sig i en Hob ved et Vand behold, hvor det stod opstilt ligesom i militair Orden, og havde en Hjort i Spidsen. Hvergang Volontairerne nærmede sig, forandrede det Front, men ikke sin Orden. 1000de Mennesker forundrede sig over dette Hiortekorps.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
En Udlænder, som var ifærd med at tage Theemsen op, er her inddragt som Spion. J Portsmouth ere 2 Mistankelige arresterte.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
I Dublin synes alting saa roligt, at man har kundet begynde Komedierne igien. Endnu skal 800 Mand engelske Tropper oversattes til Jrland.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
J Ferrol ligge 4 franske Linieskibe og i Korunna ert.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Vor ny Kaper, Verdenborgeren, har opbragt en hollandsk Ostindiefarer til Plymouth. Ladningen vurderes til 4 Tønder Guld. Et fransk Skib fra Mauritius er opbragt til Liverpool. Ladningen af samme Værdie.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Ved Margate er d. 31 et Skib med 58 Hannoveranere totalt forulykket. 36 Mennesker ere druknede.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Vor Kanalflaade ved Brest lider Mangel paa Drikkevand og Øl. Admiralen holder Flaaden sammen, da han formoder Bresterflaaden vil forsøge at løbe ud.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Paa Øen Jersen venter man et Angreb af de franske Flotiller ved St. Malo og Caucale.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
J Vestindien er intet Afgiørende forefaldet. De Franskes Rømning fra St. Domingo ansees som nær. Sidst i Juli var Gen. Rochambeau med en Besætning af 3000 Mand i Kap Francois. Han havde endnu 1300 Fade Meel. Et fransk Tog fra Guadeloupe af, for at tage Øen Antigaa bort, er mislinget.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
J Nyyork rasede sidst i Sept. den gule Feber endnu heftig. Man regnede daglig 11 Lig og 22 nye Syge. Ogsaa i andre Stæder var der Spor til Sygdommen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
J Ostindien er den saakaldte sorte Stad i Madrass afbrændt, tilligemed 600,000 Punge med Riis. Mamelukchesen Elff Bey var i disse Dage og saa paa Komedien, men han saae blot efter de Smuk ken Logerne. I Hydeparken traf han nylig en smuk Soldaterkone, som han blev meget forliebt i og erklærede hende for den skiønneste Skabning under Solen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Paris, 5 November. Førstekonsulen er iforgaars afreist til Kysterne, men ventes tilbage om 12 Dage. Ogsaa Søeministeren er afreist. Man har alt Efterretning, at Førstekonsulen er d. 4de ankommen til Boulogne, hvor han just kom til at see løbe ind i Havnen en ankommende Flotille af 30 Kanonbaade, forfulgt af 15 engelske Krigskibe, som angrede dem frugtesløst. Førstekonsulen har sunden sig sær tilfreds med Nationalflotillens Tilstand.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Fra Boulogne meldes og: at da man der grov i Norden, for at sætte Bonapartes dertil ankomne Feldthuus fast, fandt man et Stykke af en gammel romersk Landse; og at man ved Amletuse, hvor man grov, for at opslaae en ligeledes for Førstekonsulen bestemt Barakke, sandt endog en romersk Mynt at Cæsar. J ældre Tider havde mindre end dette været nok til et Mirakel.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
De engelske Skibe vise sig talrigt for Ostende og Dankirchen, og man befrygter et Angreb. Vor Kaper, den Forvovne, kun besat med Steenstykker og 22 Mand, har ved Entring erobret et engelsk med Kobber beslaget Skib paa 400 Tons, 10 Kanoner og 13/4 Mand. (Sidstemok en Trykseil.)
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
En Ubekiendt har bedraget Senatets Kasse ved 2 falske Qvitteringer paa Barthelemis og Bougainvilles Gager. Det ældste af alle Træerne i Haven ved Luremborg Palais, kaldet i arbre de Cracorie, 300 Aar. gammel, blev sidste Allehelgensdag fældet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Journal de Paris ærgrer sig over, at da 2 indtil Beltestedet splitternøgne Gardister igaar duellerede i de elysæiske Marker, just de eleganteste Damer vare Tilskuere derved, uagtet de ellers falde i Asmagt, naar de see at en Høne slagtes, eller en Skiødehund, druknes. En ny Almanak, Jndispenfable, fordrer, at man, for at være veldannet, maa have et engelsk Hoved, italienske Øine, tydske Hænder, spanske Fødder og en fransk Taille.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Indenlandske Efterretninger. Ved allernaadigst Resolution af 11te d. M. er den hidtil værende Skattammern Direction aldeles ophævet, og derimod anordnet en Administration til at ogvertage Bestyrelsen af den ved Forordningen af 21de f. M. oprettede nye Skatkammer Fond. Til Medlemmer af denne Administration ere udnævnte: Justitsrand P. Grønland, Kammerraad og Commiteret i General=Toldkammeret, J. P. Rosenstang Goische og Kammerraad M. C. Classen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Det Rygte er bleven udbredt i Hovedstaden, at Hs. K. H. Kronprindsen med det første agtede at afgaae til Holsteen igien, og at der vilde blive adskillige Tropper sammentrukne paa Grændserne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
En russisk Koureer er nylig ankommen til Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Hs. K. H. Kronprindsen har, efter tydske Aviser, foræret det nyttige Selskab i Bergen 50 Daler til en Præmie for Træers Plandtning ved Kysterne i Bergens Stift.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Den franske Moniteur har anført ved Navn 8te brave ostender Søefolk, som den 10 Ottober, da det danske Skib Alheid Maria, af Stege, med en Ladning Salt og 28000 Livres i Penge, led Skibbrud, ved Ostendes Fyrtaarn, trodsede det stormende Hav og med stor Anstrængelse reddede 5 af de Skibbrudne, fra en uundgadelig Død.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Præsten Holm har i Politievennen allerunderdanigst foreslaaet en almindelig Klaplagt efter de i Sielland talrigt omstrøisende Tyve og Røvere, lig den, som for nogle Aar siden der blev holdt efter Betlere.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
J samme Blad føres paa Banen igien hvad der saa længe har været skrevet og talet og Nødvendigheden og Nytten af Landstingenes Afskaffelse i Danmark.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Paa Lappen ved Helsingøer ansættes nu en natlig Skildvagt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
En Bondemand i Norge har nylig fuldkommen tureret en af sine Huusmænd for Vattersot, ved at give ham varm Puns, lavet af god gl. Rom, at dritte.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Et 12 aarigt ungt Menneske, M. Dam fra Svendborg i Fyen lader sig i disse Dage offentlig høre paa Violin i Concerter paa Khavns. Theater han forener med Færdighed er godt Foredtag og har ved aflagt Prøve vundet vore første Konstneres Yndest. Hvorlidet endogsaa vore Naboer, Tydskerne, stundam tiende til vort Lands Historie og Geographie haves et Exempel paa, naar man finder dem skrive om Kiøgebugt, at er ist ein Meerbusen, ved die gewøynlithen Seebataillen pflegen gehalten zu Verden. En Havbugt, hvor de sædvanlige Søebatailler pleier at holdes.)
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Staden Hamborg, er nu, efter gientagne indstændige Forestillinger, af den engelske Regiering bleven tilladt at maae lade komme 3600 Læster Steenkul fra England til behøvende Varme i Vinter. En lige Tilladelse er tilstaaet for de danske Pladser ved Elben. Endvidere ere følgende udnævnte til at tiltræde Amtsdirectionen for Fattigvæsenet: For Aarhuus Amt: Landvæsens Commissair Kiærulf og Proprietair Schmidt, paa Østergaard. For Veile Amt Proprietair v. Smithen, til Williamsborg, og Eieren af Kiølholt Schiøth. For Aalborg Amt, PropriePotair Severin Gleerup, paa Wang, og Frand Hvass, paa Randrup. For Ribe Amt, Kammerraad og Landvæsen. Commisair Kampmann, til Sneumbaard, og Landvæsens-Commissair Svandet i Ribe.