JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Die Königin hatte am Montage, des Abends, alle die prachtigen Jlluminationen und die ausnehmende Musik in ihrem Pallaste zuberetten lassen, ohne das der Kønig vorher etwas davon gewust. Denn, als SeineMajestat am Sonnabend sich nach St. James erhoben, stellte die Königin Jhrem Königl. Gemahl vor, bis kun tigen Montag daselbst zu verbleiben, womit Se. Maje stat auch zufrieden waren. Mittlerweile liet die Konigin, die alle Künstler und Arbeiter schou in Beretschaft hatte, solche prachtige und undergleichliche Stuckedet durchscheinenden Mahleren und Bilderwerk veranstalten, dergleichen man in England vorher nicht gesehen har. Um den Kønig noch langer zu St. James aufzuhalten, liet die Königin verschiedenne Damen erfuchen, dassie, ehe sie zu dem Balle des Herzogs von Richmond, gingen, docherst in ihren Masqueradekleidern ben Hof erscheinen mochten, som das durch dieses zartliche Stratagen Sr. Majestat zu St. James bis beynahe 10 Uhr aufgehalten wurden. Als nun Se. Majestat in den Pallaste der Königin angekommen, sind dieselben sowo uber die prachtig glanzenden Anblicke des illumirten Tempels und der Brücke uber dem Kanal, alwo viel tausend glaserne Lampen brannten, als auch uber disinnreiche Erfindungen und die unvergleichlich harmonische Musik, auf das allerangenehmste erstaunt gewesen. Was der König bey diesem Zeugnisse der Liebe und des Respects, und die Königin bey der Ausbung und Darstellung desselben, in Jhren Herzen gefuhlet haben, is keine Feder vermogendzu beschreben. Die mehresten von der Königl. Familie waren gegenwartig; undes mar auch ein kaltes Abend=Essen, welches aus mehr al 100 Schusseln, nedst einem illuminirten Desert, be stunde, ausgesezt. Die Masqueradekleider bey dem Ball, welche der Herzog von Richmand am Montage gegeben hat, waren sobrillant und kostbar, als man dergleichen noch wenig gesehen hat. Die Masquen der Herzogin und Grafton und der Frau von Fitroy, waren so reichlich mit Diamanten und andern glanzenden Juweelen besett, das sig die Augen biendeten; unter allen aber war doch die Fran von Stanhove die allerprachtigste Göttin in der Compagnie. Weiles fiin Wetter war, soward in dem ander Themse liegenden plaisanten Garten offentlich getanzet. Alles geschae in der schönsten Ordnung und Wohlanstændigkeit, so das man von keinem Unsalle hørt, melcher dabey vorgegangen ware. Die Feuermerke fingen 15 Minuten vor 11 Uhr an, und wahreten bis nach 12 Uhr. Es maren uber 20000 Zuschauer auf der Themsein Beten und Barken; sowol auf beyden Seiten des Ufers, als auf der Westmünster Brücke, war alles mit Leuten angelüllet, und man glaubt, das seit der letzten Krönung keine solche grosse Menge Menschen beysammen gesehen worden sey. Der Graf von Rochefort kaste gestern Sr. Majestatdie Hand, meil er als Ambassadeur an den Spanischen, Hof gehet.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Weil hente der Geburtstag Jhrer Königl. Hoheit, der Prinzesin Amalia, war, soemplingen beyde Majesta ten deswegen die gewohnlichen Complimenten von dem Adel und andern Standespersonen zu St. James, undbesagte Prinzesin in Dero Pallaste in CavendishSquare. Man sagt for gewitz, das ein Commerzientractat zwischen unserm und dem Rusischen Hose beynahe ge schlossen sey.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Dresden, vom 3 Junii. Den 27sten Mai har man alhier ein Königl. Man dat, megen der Leipziger 8 Groschenstucke, imgleichen der Schsischen Scheidemünze, welche wahrend dem Kriege geschlagen worden sind, affigiret, des Einhalts, datz, weil erstere nicht mehr for 3 gute Groschen genom men werden wollen, letztere aber gar nicht, wie sie reduciert gewesen ist, mehr courstret, beyde, wie das am28sten Marz 1763 emanirte Münzediet besagt, bey 20 Thaler Strafe, sowol im Handel und Wandel, diEindrittel for 3 gute Groschen, und die Scheidemünze fur 5, for 3te halb und for anderthalb Penning, aus gegeben werden, auch in allen Königl. Cassen dafor pas firen solten.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Aus der Wetteran, vom 8 Junii. Die Hessen Darmstadtischen Truppen haben sich nu cin Paar Tage zu Wetzlar anfgehalten, und darauf den Rückmarsch nach den Orten, woder sie gekommen waren, angetreten. Vorher aber hatten dieselben den Bürgermester und 16 Rathsherren nach Giessen bringen lassen, wosicinziemlich hartem Arreste sitzen sollen. Jhr weiteres Schicksal mus man erwarten. Jndissen hat das Kammergericht den Vorgang der Sache, nedst starken Beschwerden, an Sr. Majestæt, den Kapser, gelangen lassen, som das diese Sache noch lange nicht geendiget zu seyn scheinet. Die Reichsvogte in der Wetzlar gehørte vor Zeiten, nedst der Erbe Schutz, und Schirmgerechtigket und andern Gerechtsammen, dem Gräfl. Huuse Nassau. Selbiges uberlies dieses alles im Jahr 1536 an das Fürstliche Hans Hessen Darmstadt. Seit solcher Zeit har dieses Haus, megen gedachter Gerechtsame, viele Streitigkeiten mit der Stadt gehabt, die besonders 1748 bey Besetzung der Vogte mit einem andern Subject, wieder rege wurden.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Aus Cassel berichtet man, das der bortige Landgraff. Minister, Baron von Dornberg, in Ungnade gefallen sey, und man von dieser Begebenheit weitere Verande rungen erwarte. Ausjug eines Schreibens vom Maynstrome, vom 7 Junii.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Nach dem den 4ten dieses ersolgten Absterden des höchstsel. Churfürsten zu Maynz, vernimt man, das der Domprobst, der Hr. Graf von Eltz; der Domdehant, der Hr. Baron von Breidenbach, zu Bürresheim; der Domscholaster, der Hr. Graf von Stadion, der Domfanger, der Freyherr Specht von Bubenheim, und der Statthalter zu Erfurt, der Hr. Baron Schen, von Schmidtburg, die meiste Hofnung bey der kunstigen Wahl haben.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Berlin, vom 11 Junii. Von der hiesigen Königi Krigs-und Domainenkammer ist Nachstehendes durch offentliche Anzeigen bekannt gemacht worden: Es sollen auf Sr. Königl. Majestæt allergnadigsten Befehl verschiedene Vorwerker bey Dero in der Chur mark belegenen Aemter mit Unterthanen besett, und de nenselben die Hoseerblich, ohne Dienste gegen einen den bisherrigen Pacht proportionirlichen Zins, ringegeben werden. Diejenige Auslander, sosich solchergestalt alsBauren, Cossathen und Büdner zu etabliren, undentmeder zu Uebernehmung eines ganzen Vorwerks mit andern associiren, oder aber allein anseetzen wollen, melden sich des Endes bey der Churmarkischen Kriegs- und Domainenkammer, und vernehmen daselbst die Bedingungen, worauf die Establissements formirt werden, undlegitimiren sich wegen ihres habenden Vermogens, ob sig bey frevem Banholze und dem ohnentgeltlich zulempfanwartig bey den Vorwerkern vorhanden, sichaus rigenen genden Feld= und Viehinventario, sowie solches gegenMitteln anbauen konnen, vornachst ein jeder unter denen zum Aufhan ausgesetten Vorwerkern sein Establissement wahlen kan."
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Cöln, vom 10 Junii. Die zwote Division von denen nach den Oesterreichischen Niederlanden marschirenden Kayserl. König Truppen, unter Befehl des Generalfeldmarschall=Lieutenants, Baron von Blonquet, ist vor einigen Tagen zu Wasser diese Stadt vorbey patziret, und einige Stunden von hier ausgeschifft worden, da sie ihren Marsch z Lande nach Braband fortgesetzt hat.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Die Wahl eines neuen Churfürsten von Maynz, isk auf den 5ten Julii vestgeselt. Man versichert, das der Prinz von Hohenlohe, Schillingsfürst, zum Kayserl. und Reichs=Kammerrich ter werde ernannt werden.
Berlingske Tidende, 1763-06-24
AVERTISSEMENTS. Sterbbude des beym Holsteinischen Regiment zu Pierde geVerschiedener vorgefallenen Hindernisse halber har dito mier=Lieutenants Nicolai Christian de Seve bis hieher nochstandenen am 15ten Novemb. 1761 verstordenen Hr. Prenicht konnen zur villigen Endschaft gebracht werden. Da solche Hindernisse gegenwartig aber gehoben find, so werden alle diejenigen, melche ihre an besagte Sterbbude habenden Forderungen innerhald des gesetzmassigen Termins angegeden haben, peremtorie hiedurch citiret, das sie am dritten Augustage des Morgens um 8 Uhricoram Commissione in des Hr. Kammerjunker und Rittmeister von Numsens Quartier hier in Odensee erscheinen, umihre profitirten zum Theil noch nicht erwiesenen Forderungen zu justificiren, und fal sie nicht selver kommen konnen, einen genugsammen bevoll. machtigten Procuratorem bestellen, welches ihre Gerechtsame bey der zu geschehenden Clastification udem zu gewartenden Spruch Rechtens beybachte: Wornae die Beykommenden sich zu achten und tur Scaden zu buten haben. Odenses den 20sten Junii 1763. C. F. Numsen. J. M. Gade. Ritmeister. Premier=Lieutenant
Berlingske Tidende, 1763-06-24
Auf Østenbol in der Enebach Piarre und Nieder=Romme riige in Norwegen ist der Wald Jnspecteur Andreas BernhoSkierven ohne Hinterlassung enige Leides=Erden, mit Todabgegangen. Sein Nachlatz, der mit vile Schulden behaffet befunden ist, perstattet kein formliches Proclama zu beverkselligen. Deswegen werden diese abgeledte Geichwisterne als Erden, wie auch seine Credi= und Debitores, wores dieser letzteren mehrere vorhaanden seyn, als sich schou eingefunden haben hiedurch zu dreien Mahlen eingeladen, sichentmeder in Person over durch sattsam Gevollmachtigte an Unterschriebenen als Theilungs Verwalter wegen ihre Fordeerunger und Pratensions zu addresiren, binnen der im Norwegischen, Gesetz mandirte Zeit, solche uhr Andringen hinlanglich zu bescheinigen, und hernach der gesetzmastigen Berichtigung des Nachlasses zu gewartigen. Hol, inder Fedt=Piarre i Nieder=Rommerlige, den 27sten Mai 1763. J. Hjort. Der Resolution derer Prases und Directeurs bey den menn eine Kranke Person begehret in dem Hospital Kranken Wartouer Hospital zufolge, wird hierdurch kund gethan, das Haus zu Heilung und Verpslegung cingenommen zu werden, so soll sit mit einen Bürger=Brief, oder in dessen Mange mit des Pfarrherrn Attest sich Bürger, Bürger=Frau oden Kind zu seyn oder gewesen seyn, beschemnigen, imgleicher dat sie arm sey. Mit solchem Attest har man sich bey den Hospitals-Vorsteher anzumelden wolcher dieses auf den Supplicatzzu zeichnen hat, und selvige alsdann den Medicum des Hauses, der Hr. Professor Friis Rottbølle euhandigen, Er, nach vorhergehender Untersuchung des Zustandes det Kranken und der Krankheit, leistet darauf seine Gedanken, ob der Kranke curable und einzunehmen, oder inturable undfolglich abzuweisen sey. Wartou den 18ten Junii 1763. Am Montage den 27sten Junii 1763, zwischen 11 und 12 Uhr, lassen des verstordenen Konial. Ober=Kauffmanns au Jsland, Heinrich Dreyer, Sterbbude, auf der Kopenhagener, Börse gum 3ten und letzten mal mit denen an Ort und Stelle kund zu thuenden Conditiones in offentlicher Auction absolut verkausen: 1) Ein Achtel=Theil im Gallioth=Schiff Catharina Margarethagenannt, dragtig 36 Commerce Lasten, welches foJhro Konial. Majest. Rechnung uach Finmarchen befrachtet, und nunmehro abgesegelt unter dem Schiffet Michael Jacobsen. 2) Ein Achtel Theil in einem auf dem Werfte seyende Schiff, der in Sønderborg unter dem Aufsehen det Schiffer Hans Clausen gebauet wird.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Pfalz, den 14de Junii. Her i Egnen har indfundet sig en stor Mængde Oldenborer (Kæser) af en besynderlig Art, som særdeles giøre Skade paa Viinstokkene. Hvor de falde paa, fortørres Planterne, hvorfore man troer at de have en Slags Gift ved sig. For at afværge dette Uheld, søger man at drive dem sammen i Hobe, og saa brænde dem.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Wien, den 11te Junii. Man mælder fra Croaten, at de angrændsende Tyrkiske Undersaatter, hos hvilke Pesten grasserer, og Handelen med vore Confiner dem derfor er forbuden, saa at de lide Mangel paa det Nødvendige; have gjort Jndfald ved Grood og Gradisca, plyndret nogle Landsbyer og bortrøvet Levnetsmidlerne. Men da vore Posteringer der i Egnen have trokket sig sammen ere de strax blevne tilbagedrevne.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Mayland, den 3die Junii. Republiqven Genua har fornøyet det Turinske Hof fordi de 2 Corficanske Felouquer i May=Maaned 1762 af en Genuesisk Armateur bleve borttagen i de Sardiniske Vande, saaledes, at den gotgiør Corficanerne Skaden, og har ladet arrettere den Genuesiske Capitain, til Hans Sardiniske Majestæts videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Genua, den anden Junii. Der er udgangen Ordre i alle Kongeriget Neapolis Havne, ikke at taale noget Fartøy med Corsicansk Flag. Det store Raad for Banqven af St. Georg har antaget Tarif sen af Porto Franco, paa 2 Aar endnu.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Østad, den 8de Junii. Man har her i Egnen forsøgt følgende Middel imod Qvæg-Sygen: Man skiær Hovedet og Halen af en Sild, slækker den i Ryggen, og lægger ind i den 1. Bevergielsaa meget som en fuldkommen Nød, 2, en Theeskee top fuld af stødt Loestilke=Roed og 3. to Theeskeer fuld Tiære. Creaturet skal sluge Silden med disse Sager i heel og holden ned, hvorefter det overfaldes af stor Smerte, og falder i stærk Sveed. Denne Sveed skal befordres, enten ved at dække det til, eller ved at drive det saa at det har stærk Bevægelse. Skulle den første Sild ikke gjøre sin Virkning, giver man det efter 8 Timers Forløb en saadan til. Men dette Middel, om det skal hielpe, maa bruges strax naar Sygdommen begynder, førend Jnflamationer tager Overhaand i Kroppen.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Upsala, den 14de Junii. Forret eftertrykkelig at bevæge andre til Koppernes Jnd podning, anføres Exempel af Rigets Erke=Biskop og dette Kongel. Academies Procanceller, Doctor Troibius, som har tilstædet Jndpodningen paa 3 af sine Børn den 2 Mai. Den yngste, en Daatter paa 6 og et halv Aar, fik 3 Kopper i Ansigtet og saa saa paa Kroppen at man behøvede at lede efter dem. En Søn 3 og et halv Aar gl. fik 18 Kopper i Ansigtet, og efter Proportion paa Kroppen. En Frøken paa 13 og et Fierding Aar, havde vel et anseeligt Antal paa Armene, Kroppen og i Ansigtet, men de vare af den beste Art, ikke sammenhængende, havde ingen slemme Symptomer i Følge, efterlode ingen Arr, og forandrede ikke Ansigtets forrige Anseelse.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Stockholm, den 18de Junii. Den 4de Mai er udkommen Kongel. Majestæts yderligere Forklaring over 1752 Aars Capitulations=Reglement for de gevorbne Regimenter.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
London, den 14 og 17de Junii. Kongen har udnævnt Lord Tyrawley til Feldtmarechal over sin Armee. For at hindre Contrabandehandelen, som nu øves meget stærk, er en Forordning udkommen, at af de Fartøyers Værdie, som herefter i Hans Majestæts Stater, borttages formedelst nogen forbuden Handel, skal den halve Part tilhøre og uddeeles imellem de Officierer, Matroser, og Søe-Folk, som Fartøyet bemægtige sig. Vores Besætning i Havanna, som nu giøre Anstalter til at inddrømme Pladsen, skal bringes til Europa paa de der ved Stædet Spanierne fratagne Krigskibe, Tigren, la Reine, Souverainen, og Aqvilon, hver paa 70 Kanoner, og St. Anthon paa 60 Kan. Samme Skibe ere desuden fragtede med 215585 Pd. Jndego, 235 ubarkede Huder, 232 Pacotiller Peltzværk, en Mængde Sukker og andre Vahre. Derhos hen ved 100000 Dollars Myntede Penge og en stor Mængde Stang-Guld. Skibet America, og 2 andre der værende Spanske Krigskibe, skal opbrændes. J Egnen ved, og i Leverpool, har en Mængde Mennesker bestemt sig til at gaae til America og sætte sig ned i de Lande som ved Freden ere afstaaede til Storbritannien, og i de angrændsende Engelske Colonier hvor Huusbonden skal have en vis Strækning Land, og hver Barn og Tiener i hans Familie desuden halv saa meget. Da den unge Prinz af Wal sis havde den 14de gjort en Tour i Hyde=Parken og blev bragt tilbage til St. James, blev en af Hestene stye, og faldt om, hvorved de andre Heste og komme i Uorden og satte Vognen i Fare for at velte. Til Lykke kom Capitain Smythe forbie ridendes, hvilken, da han saae Faaren, reed til og tog først Prinzen fra Damerne, derved fik de og frie Hænder til at redde sig ud af Vognen, indtil Farer, var forbie.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Erfurt, den 18de Junii. Man vil at der skal være 7 Candidater til Churhatten til Maynz, nemlig 5 af Capitulet og 2 fremmede, hvoriblant Prinz Clemens af Sachsen torde være den eene.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Maynstrømmen, den 14de Junii. Det hedder at ved Biskops=Vallet til Worm, torde særdeles blive seet paa Hans Kongel. Høyhed Biskoppen til Regensburg og Freysingen.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Tunis, den 8de Mai. Et her udrustet Admiralskib paa 49 Kanoner og 300 Mand, da det med 3 andre Skibe fra Porto Farino har villet gaae i Søen, er i en Storm strandet med Folk og alt, undtagen Commandeuren, som har været i Land, og 40 Mand, som et Fransk Skib har reddet.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Magdeborg, den 21de Junii. I Gaar kom Hans Preussiske Majestæt her til; Han steeg af i Domdecaniet paa Nye=Torv, opholdt sig nogle Timer og spiste der, hvorpaa Han fortsatte Reysen til Berlin. Kort derefter ankom og Hans Durchl. Kronprinzen, som, efter tagen Forfriskning, gik ligeledes til Berlin.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Livorno, den 3die Junii. Det er vist, som er forebragt om Corficanernes Nederlag paa de Genuesiske Tropper i 2 Tresninger, som den 2den Mai ere forefaldne. General Matra har strax derpaa trokket sig med sin hele Armee til Bastia, hvor adskillige Transportskibe ere satte i Berredskab. Det lader til at denne Forsigtighed af Generalen har Hensigt til det Fal at han bliver nødt til at forlade Øen. Hans Tropper lide Mangel paa Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Haag, den 14de Junii. Rygtet vil, at Kongen af Preussen skulle have i Sinde at giøre en Tour incognito ind paa Republiqvens Territorio, og at Han allerede skal være ankommen der.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Berlin, den 21de Junii. Det Kongelige Academie for de skiønne Kunster og Videnskaber, har bekiendtgjort følgende Programmat Da den Philosophiske Classe havde for 2 Aar siden opgivet dette Priis=Spørsmaal, om de Metaphysiske Sandheder i Almindelighed, samt de første Grundsætninger af den naturlige Lærdom om Gud, og den naturlige Moral, i Særdeleshed, havde den samme Elvidence som de Gro metriske Sandheder, og, i Fald de ikke havde den, af hvad Natur var da deres Vished, til hvilken Grad kan de komme, og ere de tilstrækkelige til Overbeviisning, eller ikke? Saa har Academiet ved sin offentlige Forsamling den 2den huj. declareret, at det ved sin Forsamling den 31te May har tildeelt en vis Piece Prisen, og ved den forseglede SeddelsAabning, befandtes det at den duelige Jøde Moses, Men deels Søn, var dens Forfattere. Academiet erklærede derhos, at det tydske Memoire, som havde til Devise: Verum animo satis hæe vestigia parva sagaci Sunt, per qnæ possit cætera cognoscere tutevar næsten lige med den lærde Jødes som fik Prisen. Experimental-Philosophiens Classe havde til den 31te May 1763 opsat Prisen for dette Spørsmaal. som allerede for Aaret 1761 var forelagt: "Om alle Liv havende Væsener saavel Plante som af Dyre=Riget have deres Oprindelse af et frugtbart gjort Eg, eller af en anden Materie, som ligner det Korn, som har Frugtbarheden i sig? Da der i tvende Aar intet Skrift over dette Spørsmaal. er kommet for Lyset, som har fortient Prisen, saa forbigaaer Academiet det aldeles. Jmidlertid har Hr. Bonnet af Gens, en Medlem af adskillige Academier, og Forfatter til skiønne og ypperlige Værker, bekendtgjort følgende, under Titel: "Betragtning over de organiserede Legemer, og indsendt det til Academiets Omdømme, hvilket offentlig har bevidnet, at dette Værk var saaledes opfyldt med de nøyeste Anmærkninger og dybeste Undersøgninger, at Forfatteren havde ufeylbarligen faaet Prisen, hvis han, i Staden for at give sig offentlig tilkiende for Publico, havde fulgt Academiets sædvanlige Love.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
For Aaret 1765 er følgende Spørsmaal forelagt af den Physicalske Classe: "Man forlanger nye Erfaringer, efter hvilke der kan tydelig og grundig forklares hvori de Forandringer bestaae, hvilke Maden, saavel af Dyre, som Plante Riget, lider i det menneskelige Legeme, deels i Maven deels i Jndvoldene, naar Legemet er friskt. Nytten af denne Undersøgning skal egentlig bestemme, hvilken Deel af Maden der forandrer sig til Nærings=Saft, hvorledes det gaaer til med denne Forandring; og hvilke Deele som derimod ikke tiene til Legemets Underholdning.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Man indbyder de Lærde af alle Lande, undtagen de ordentlige Medlemmer af Academiet, til at arbeyde paa dette Spørsmaal. Prisen, som bestaaer af en Guld=Medaille der veier til nogle og halvtrediesindstive Ducater, skal strax tilkiendes den, hvis Skrift, efter Academiets Dom, er det bædste. Skrifterne maae skrives læselige, og tilsen des Hr. Professor Formey, Academiets bestandige Secretair, og man antager dem ikke længere end til den 1ste Januarii 1765, desuden ombedes Forfatterne, at de ikke navngive sig; men alene sende med Skriftet en Devis tilligemed en Billet, hvori deres Navne og Boelig meldes.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
I Academiets Forsamling, som holdes den 31te Maji 1765 bliver dets Dom bekiendtgort.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Foruden anmældte Spørsmaale har den Mathematiske Classe i det Jndbydelses=Skrift, som i forrige Aar blev bekiendtgjort, erklæret, at den vilde tilkiende den Prisen, paa hvad Tid dette er, som tydelig kan opløse i en Memoire: Hørelsens Forklaring, nemlig hvoraf Lydens Følelse, formedelst Ørets indvendige Bygning, har sin Oprindelse.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
J den sidste Forsamling har Doctor Medicinæ og Stadsphysicus i Neustadt Eberswalde, Hr. Magister Georg UrbanBelz, faaet Prisen. Ved et Jndbydelses-Skrift i forrige Aar er Publico underrettet om at Prisen af de smukke Videnskabers Classe, som den 31te Martii 1764 skal tildømmes, og hvortil Skrifterne inden den 1ste Januarii af samme Aar maae indsendes, angaaer følgende Spørsmaale: Naar har de Grækiske Keiseres høyeste Magt aldeles ophørt i Rom, hvad Slags Regiering havde Romerne paa den Tid, og paa hvad Tid blev Pavernes Myndighed, fastsat? Det Kongel. General-Oberfinanz=Krigs= og Domainen=Directorium har paa samme Tid anmodet Academiet om at bekiendtgiøre i deres Jndbydelses=Skrift, at det lover den, som i en Memoire kan vise en bedre Bygning af Ovne til at spare paa Brændet, en Belønning af 50 Rdlr. hvilke efter det Kongel. Academies Dom skal inddeeles paa samme Tid, som Academiets Priis i Aaret 1764.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Helsingøer, den 26de Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: den 24de hujus Ole Grubbe af Langesund fra Kiøbenhavn til Langesund med Støk gods. Alexander Mørck af Sandefiord fra Laurwig til Kiøbenh. med Jern. Jens Hansen af Horsens fra Liebau til Horsens med Hør. Søren Malling af Kiøbenhavn fra ibidem til Tønsberg med Baglast. Johannes Amund af Fleckefiord fra Kiøge til Fleckefmed Malt. Jens Pallesen Moss af Kiøbenhavn fra Moss med Krammerie. Niels Nielsen af Kiøbenhavn fra Holmestrand til Kiøbenhavn med Staver. Niels Krog af Nykipping fra Kiøbenhavn til Christiania med Havre. Jacob Meelhuus af Eggresund, An thom Lude af Bergen, og Jens Thygge af Eroeskiøbing, disse tre fra Bergen til Østersøen med Sild. Knud Andersen Loyt af Kiøb. fra Bourdeaux til Kiøbenh. med Viin. Den 25 dito Nicolas Kock a Helsingøer fra Charente til Helsingøer med Brændeviir. Mom Peter=Momsen af Sønderburg fra St. Udes til Lübeck med Salt. Johan Bleck af Altona fra ibidem til Nyborg med Baglast. Rasmus Bornholm af Hobroe, og Lars Reyersen af Eggersund, begge fra Bergen til Østersøen med Sild. Johannes Holm af Kiøben fra Lagensund til Kiøbenhavn med Kugler. Claus Clausen Desinaf Kiøbenhavn fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Støkgods. Jorgen Asmusen af Eckernforde fra Cadix til Kiøbenh. med Salt.
Berlingske Tidende, 1763-06-27
Kiøbenhavn, den 27de Junii. Den 31te Mart. haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst udnævnt Ober=Lieutenant Hans Adolph von Ahlefeldt ved Liv=Regimentet til Hest til Kammer=Herre. Den 9de Mai er Cancellie Raad og Herredsfoged i Frøs= og Calslund=Herreder i Hadersleb Amt Henrich Dam ligeledes udnævnt til Ridefoged sammesteds. Den 22de Junii er Christopher Klingbech allernaadigst beskikket til at være Controlleur og Toldbetient ved Kierteminde Toldsted.