Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-19
Nyeste Post=Efterretninger. Den 10de November og Aftenen ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Belgien fra Paris til Slottet Lacken. Samme Dag ankom en Mængde Handelscourere fra Paris til Brüssel, med Efterretning om, at de Spanske Fonds vare faldne formedelst betænkelige Efterretninger fra Spanien, hvilket havde til Virkning, at Statspapirene faldt der og siden i Hamborg; thi bliver Dronningens Tilstand mislig, saa er det sandsynligt at Frankerige maa blande sig i Sagen, og saa staaer Krigens Dør atter paa Klem i Europa. Man havde forundret sig over, at Moniteuren og de øvrige ministerielle Blade have i de sidste Dage saa godt som ikke havt noget at fortælle fra Spanien, og den 9de November bryde de endeligen Tausheden med den korte Efterretning: at man melder fra Bayonne, at El Pastor er ved Aspuctia bleven slaget af Rebellerne og har maattet retirere til San Sebastian. Da man nu ikke er vant til, at de ministerielle Blade rapportere Vanheld, som møde Dronningens Regiering, saa giorde disse Linier et ugunstigt Jndtryk, og overdrevne Rygter circulerede paa Børsen. Den Spanske Post var imidlertid udebleven og Journal de Paris meldte i en Efterskrift om Morgenen, at Regieringen ikke havde nye Efterretninger fra Spanien. Midt om Natten ankom en Coureer fra Spanien til den Engelske Ambassadeur, som blev expederet til London Kl. 4 om Morgenen. Han skal have udsagt, at Madrid var roelig; men man vidste ikke naar han var afreist derfra; men han var bleven anholdet i Spanien flere Gange underveis. Fra den Franske Grændse skrives: at den militaire Virksomhed tiltager; at flere Tropper ankomme til Bayonne; at General Harispe har faaet Ordre til at trække sine Tropper sammen paa den yderste Grændse og holde dem parate til at marschere paa det første Vink Foruden disse Efterretninger ere som sagt mangfoldige Rygter fra Spanien i Omløb. Saaledes: at det vel er roeligt i Catalonien, hvor Borger garder ere organiserede i alle Stæder, som staae i den bedste Harmonie med Militairen; desto uroligere er det i det vestlige Spanien. Mange Embedsmænd skulle være arresterede i Jrun og bragte til San Sebastian. Jnsurgenterne i Babahon, skulle have anholdet en Coureer, frataget ham hans Depescher og selv brændt hans Vogn. Merino skal derimod have ladet en anden Coureer beholde sine Depescher, som koldblodig paastod, at han maatte have dem. Rygterne gaae saa vidt, at man selv udbreder, at General Sarsfield med sine Tropper skal have erklæret sig for Don Carlos. (Men godt kan det ikke see ud, da man har Efterretninger fra Bayonne af 3die November uden at melde: at denne General har besat Vittoria. Til de vilde Rygter, som circulere i Paris, hører ogsaa dette i det Franske liberale Blad National: at der har været den 30te October en nye og frygteligere Opstand i Madrid, at Folket og Militairen holde sammen, at hiint har stimlet sammen for Paladset og raabt paa Zeas Hoved, og han er blevet revet ud af sit Hotel og slæbt igiennem Gaderne. - Der fortælles at i Saragossa skal et Forsøg paa Opstand være undertrykket, at det skal see uroeligt ud i Provinseene Granada og Murcia, at Præsten Merino er rykket frem til Sorio, at Staden St. Jean de Lux er i fuld Opstand og at Oberst Zavalla staaer i Spidsen for Jnsurgenterne; ogsaa vil man vide at det er lykkedes for Exministeren Calomarde at liste sig ind i Spanien og støde til Carlisterne. Man har derimod en officiel Spansk Bulletin, at Marschal de Cam vo, Don Manuel Lorenzo har den 26de October slaget 3 Alavesiske Jnsurgent-Batailloner ved Lo grono, hvorved disse tabte 100 Mand, hvoriblandt 2 Oberstlieutenanter og 6 andre Officere, 80 Mand overgave sig og erholdt Pardon. - Der circulerer i de Baskiske Provinser en Proclamation fra Dom Carlos, dateret Santarem d. 12te October; (men hvis Ægthed er tvivlsom og hvori han forsvarer sig mod de beskyldninger, som giøres ham for at være en Tyran og en Fanatiker; han vil ikke hævne sig, han vil tilgive sine Modstandere og han vil ikke tillade Geistligheden at indblande sig i offentlige Anliggender. Dronning Regentindens saare mærkværdige Amnestie Decret af 23de October er nu bekiendtgjort i sin hele Udførlighed. Det hedder deri, at hendes afdøde Gemal havde den 15de October 1832 udstædet et Amnestie Decret for politiske Forseelser, paa nogle Undtagelser nær. Han havde siden besluttet ogsaa at tage disse til Naade. Hun vilde derfor nu tage Anledning af den høitidelige Proclamation af sin Datter Dronning Jsabella den anden til at iværksætte hendes Gemals Forsæt, og 31 forrige Cortes-Deputerede blive nu opregnede, som skulle erholde en fuldkommen Amnestie og Restitution af deres Formue og Værdigheder; iblandt disse læses de berømte Navne Augustin Armuelles og Valdez, men ikke Mina. Man vil vide at de Constitutionelle, som nu have Overhaand i Madrid, have ikke engang været fornøiede hermed, men have forlangt en almindelig Amnestie. Regieringen nærmer sig kiendeligt til de liberale Grundsætninger og har ansat politiske Chefer i Provinserne som i de Cortes Tider.