JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Hs. Majestæt har ved allerhøieste Resolution af 15de ds. bevilget Efternævnte Reisestipendier af Finantskassen, nemlig: Lic. Hagen, Cand. juris Ussing, Cand. med. & chir. Paulli, Dr. med. Lüders, Cand. med. & chir. Levin, Dr. phil. Mommsen, Dr. med. v. Mehren, Mag. G. Thomsen, Dr. phil. Prien, Cand. phil. Smith, Mag. Steen, Cand.phil. P. L. Møller og Cand. phil. Molbech. Det kongelige Rentekammer har fra Stiftamtmanden over Jsland, Kammerherre Hoppe, modtaget en Skrivelse, dateret den 12te April d. A., hvori han meddeler, at Tilstanden i Jslands Sønderamt i det Hele taget var god. Hekla havde i flere Uger holdt sig roligt, og der var Grund til at haabe, at Udbrudene for denne Gang vilde være til Ende. Fiskeriet i Faxebugten havde været meget heldigt og gav Haab om et ualmindelig godt Udbytte iaar. (Coll. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Til Landmandsforsamlingen i Odense vare i Løverdags Formiddags allerede 500 Deeltagere tegnede, saa at Antallet rimeligviis vil stige til circa 600.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Man har nu temmelig grundet Haab om, snart at see den oftere omtalte Plan til Anskaffelsen af et Bugseerdampskib paa Odense Fjord, der ogsaa kunde anvendes til Lystfarter og til at knytte Forbindelse med større Dampskibslinier, realiseret. Ved en i Mandags afholdt Generalforsamling af Actionairerne i den saaledes projecterede Dampskibsfart blev det nemlig bestemt, at et Comiteen tilbudet Dampskib, Exmouth, hjemmehørende i North Shields, maa, under visse Eventualiteter, kjøbes til en Priis af 800 Pd. Sterl. J denne Anledning har nu Comiteen anmodet et anseet Handelshuus i Newcastle om at lade dette Dampskib paa det Nøiagtigste undersøge af saakyndige Mænd, og saafremt det, saavel hvad Skroget som Maskineriet angaaer, vil kunne bestaae sin Prøve, og det befindes i enhver Henseende at tilfredsstille Nutidens Fordringer, vil det strax blive kjøbt og Planen saaledes hurtigt realiseret. (D. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Jfølge Fædrelandet har Commandeuren for Landcadetcorpset, Kammerherre, Oberst v. Linde, formedelst Svagelighed søgt om og erholdt sin Afsked fra 1ste Juli. Ved Udgravningen af Brohullet til Bygningen af en Bro paa den nye Chaussee mellem Hjørring og Frederikshavn over en stor Aaer, i en Dybde af 3 Alen under Engoverfladen, fundet et fuldstændigt Skelet af en Hjort, hvoraf Gevihret i Særdeleshed er vel conserveret, og tæt derved Hornene og andre Levninger af en Hjorte kalv. Skelettet fandtes liggende under en tyk Egestamme og Gevihret er overgaaet til en Slags Forsteening, hvorved det har antaget Farven af den mergelblandede Tørvejord, hvori det har ligget. Det omtalte Egetræ synes at tyde paa at Dyret under en Naturrevolution har villet søge Beskyttelse under dets Krone, og varsler om en Tid, da Vensyssel endnu var rigt paa store Skove. (Hjørr. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Natten imellen sidste Torsdag og Fredag blev der, ifølge "Loll. Posten, observeret Jld i Straatagskjæget ved Hr. Forvalter Petersens Contoir paa Knuthenborg; men da Vægteren gjorde Brandraab og Forvalteren strax kom tilstede, blev Jlden slukket førende den kom til egentligt Udbrud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 23de Mai. Dr. Hjaltelin har da endelig faaet Communalbestyrelsen til at aftræde ham de fornødne Jorder til hans klampenborg ske Jernbane, men Kjøbenhavns Magistrat, eller, om man vil det, Communalbestyrelse, er dyr at handle med, det har han faaet at erfare. Han skal betale 30004000 Rbd. pr. Tønde Land for Jorder, der i det Mindste for en Deel ligge omtrent 1/2 Miil fra Kjøbenhavn, og for c. 52,000 Alen af Sortedamsjorder, tæt ved Kjøbenhavn, skal han endog betale 1 Rbd. pr. Alen, altsaa 14,000 Rbd. pr. Tønde Land. Det Hele er af Magistraten anslaaet til 111,000 Rbd., en høi Priis, men for at have en begrundet Mening om Prisens Størrelse, maa man rigtignok vide, hvad Communen har havt i Jndtægt af disse Jorder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Kjøbenhavn har atter faaet sine Forlystelsesteder forøget med et nyt, "Sommerlyst, d. v. s. det gamle, beskedne "Ratzenburg, i Frederiksberg Allee, der er nedrevet og aldeles omskabt. Det er udstyret med megen Elegance og meere Smag end Establissementet ved Siden af paa Alleenberg, det Kehlerske. Jsær gjør Hoved pavillonen, der er en stor smuk Sal med 9 anseelige Speile og skjønne franske Tapetserier, der forestille americanske Scener, et brillant Jndtryk, Havde Kjøbenhavn for faa Aar siden Mangel paa Forlystelsesteder, saa kunde det nok være, at det nu snart fik formange, og alle skulle være i en stor, kostbar Stiil, den Ene overbyder den Anden. J Sammenligning hermed tager det sig underligt ud, at høre den daglige Klage over Livets Dyrhed, og det er Sandhed; Livet er virkelig dyrt i Kjøbenhavn, alle Fornødenheder ere stegne til en Priis, saa at det endog føles i Middelelassen, og maa være i høi Grad trykkende for den arbeidende Classe, end sige for den Fattige. Vel har der været meget at bestille for Haandværkerne i forrige Aar, og tegner ligeledes i Aar men, saavidt os bekjendt, have Haandværkssvendene ikke faaet deres Løn forøget, og dog er det ganske umuligt for en Familie at leve af den Sum, hvormed den tarveligt kunde komme ud for nogle Aar tilbage, da alle Livets Fornødenheder ere stegne i det Mindste 50 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
1 Pund spiseligt Smør vil saaledes ikke kunne erholdes under 36 s., 1 Pd. Kjød koster 16 s. og 1 Pd. Rugbrød 3 1/2 s. For Haandværkssvenden, der i Gjennemsnit neppe tjener mere end 5 Rbd. om Ugen, og for den simple Arbeider, der maa leve af sine Hænders daglige Gierning, maae disse Priser være fast noverkommelige, og skal det blive saaledes ved, vil den Tid komme, som man af forgelig Erfaring længe har kjendt i andre Lande, men som vi hidtil kun have kjendt af Navn i vort velsignede Fædreland, at Kjød, og maaskee Smør med, ville blive Luxns-Artikler paa den fattige Mands Bord. Bonden, der har havt en Række af lykkelige Aar, faaer aarlig Eftergivelse i sine Skatter, Kjøbstadmanden faaer ingen han maa betale den tunge Consumtion, der haardest rammer den fattige Mand, og som er høiere i Kjøbenhavn end andensteds. Mon ikke Nogen engang vil lofte Stemmen for den fattige Kjøbstadmand?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
J Adresseavisen søges en ansvarlig Redacteur til et Oppositionsblad, hvorom der skal indlægges billet paa Adressecontoiret. Der vil neppe melde sig mange Lysthavende til denne farlige Post, der kun lover en stakket Herlighed og en lang Svie. Pædagogerne pleie gjerne at være fredelige Folk; men de tydske Pædagoger synes nu at blive krigerske og gaar ud paa Erobringer. Redacteuren af "Pædagogische Revne",et i Tydskland meget udbredt Tidsskrift, har saaledes behaget at erobre Slesvig. Under Allgemeine deutsche An gelegenheiten, er saaledes under Rubrikken "NorddeutscheStaaten, opført "Lauenburg, Holstein und Schleswig. Derimod har han været saa beskeden eller forsigtig at opføre "Schweiz, Bern, Belgien, Niederlande, DentscheFrankreich, Russische Ostsee-Provinzen, som "DentscheRebenlande. At Redacteuren, Dr. Mager, har Respect for Frankrig og Rusland, finde vi meget forklarligt, men hvorfor han ikke ligesaavel har erobret Belgien, &c. som Slesvig, indsee vi ikke; thi vi kunne ikke tiltroe Dr. Mager den Uvidenhed, at han ikke skulde vide at Slesvig, saalidet som noget af de andre nævnte Lande, er en nordtydsk Stat, d. v. s. et Medlem af det tydske Forbund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 23de Mai. Hvede, 8 Rbd. 16 s. a 8 Rbd. 80 s.; Rug, 5 Rbd. 64 s. - 6 Rbd. 80 s.; Byg, 2 radet, 4 Rbd. 32 a 4 Rbd. 56 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 8 s. a 4 Rbd. 32 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s.a 4 Rbd. 8 s.; Ærter, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 64 s.; Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito, grønsaltet 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. 16 s.; Æg, Snesen, 18 s. a 22 s. Smør, sjællandsk, Pd., 30 sk. a 36 s.; dito, Fjerdingen, 16 Rbd. a 18 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Nykjøbing Skibsliste fra 23de til 25de Mai. Jnd klarerede: Sluppen Tjap, J. Mortensen, af Svendborg, fra Stubbekjøbing, ball.; Jagten Kirstine, J. Albertsen, af Marstall, fra Flensborg med Stykgods. - Udklarerede: Sluppen Tjap, J. Mortensen, af Svendborg, til Stubbekjøbing med Korn; Jagten De 3 Sødskende, J. R. Hansen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Udenlandske Efterretninger. Fra Paris skrives af 17de ds., at Ludvig Philip har modtaget Kongen af Danmarks Afsendte, Grev Danneskjold-Sams, med overordentlig Udmærkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Elephant-Ordenen vil de Franskes Konge gjengjælde Kong Christian med Æreslegionens Storkors, ligesom Grev Danneskjold-Sams ventes udnævnt til Storofficeer af denne Orden. Greven har deeltaget i den kongelige Families Taffel i Neuilly, og Hr. Guizot vilde i Fredags til Ære for ham give en stor diplomatisk Diner, til hvilken alle fremmede Gesandter vare indbudne. Man tvivler ikke om, hedder det, at der bag disse gjensidige Venskabsyttringer imellem Danmark og Frankrig forfølges politiske Formaal, da man vil vide, at Hoffet i Tuilerierne allerede for længere Tid siden har tilsikkret Kongen af Danmark sin ivrigste Understøttelse i det holsteenske Arvefølge-Sporgsmaal. Fristaten Krakaus Skjæbne er nu definitivt afgjort. Jfølge en Overeenskomst imellem Skytsmagterne Østerrig, Preussen og Rusland, vil i Fremtiden Østerrig alene udove Besættelsesretten, og forpligter sig, paa Grund af Fristatens udmarvede Tilstand, til selv at udrede Besætningstroppernes Lønning. Det hidtilværende Senat med dets Præsident er afskaffet, og Bestyrelsen skal i Fremtiden være overgivet en Directorialmagt, bestaaende af 3 Personer. Fængslingerne i Krakau vedvare fremdeles, og Fangerne behandles med tiltagende Strænghed. Efterhaanden indløbe ved Nattetid større og mindre Transporter af de Ulykkelige, der efter Opstanden overgave sig til Preusserne de udleveres til de Autoriteter, under hvilke de henhøre, for at de kunne blive lovligen tugtede. Man kjender denne Tugtelses Beskaffenhed idetmindste hos Russerne. Et nyt Exempel paa den er atter i disse Dage givet. Præsten Seigienny blev som Oprørstifter dømt til at hænges; han bragtes under Galgen og kastedes en Strikke om Halsen, men blev i samme Øieblik benaadet med – livsvarigt Arbeide i Siberiens Bjergværker. Det er Regjerings-Justits. At Folket gjør Gjengjæld og ved Leilighed ogsaa udover sin Justits, seer man deraf, at de tre Bønder, som paagrebe den i Opstandsforsøget i Siedler deelagtige og senere henrettede Pantaleon Potozki, medens han paa sin Flugt var falden i Sovn i en Skov, og som derfor af Regjeringen belønnedes med Penge og med Medailler, prægede for Fortjeneste, – at disse tre fortjente Mænd ere, med Fortjenstmedaillerne paa Brystet, fundne hængte i samme Skov– Østerrigerne have rømmet Slottet i Krakan, hvad dog ikke skal være skeet for „Spøgeriets Skyld, men formedelst den stærke Dødelighed, hvilken man tilskrev Troppernes tætte Sammenpakning her, Dødeligheden vil imidlertid ikke aftage, uagtet man har adspredt Tropperne i Privathuuse i og udenfor Staden, efterat have tvungen disses Beboere til at rykke ud. Omtrent en Snees Mand døe i Dognet; men Hullerne lukkes strax ved smaa Troppeafdelinger, som om Natten skaffes over fra Podgorze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Om Tyssowski, Dictatoren i Krakau under Revolutionen, hører man fra Dresden, at han skal befinde sig iblandt Fangerne paa den bekjendte sachsiske Bjergfæstning Königstein; Omstændighederne havde tvunget ham til, selv at angive sig for Politipræsidenten og overlade sig til dennes Discretion; han skal have ført en betydelig Sum Penge med sig. – J Warschau skal de politiske Fangers Antal formere sig i den Grad, at Citadellet og Fængslerne ikke kunne optage flere, saa at man er nødsaget til at bringe dem bort fra Staden, hvortil man da benytter Natten (den umistelige mørke Nat.). J Podolien skal Gjæringen vedvare; men man kan, formedelst den strænge Grændsespærring, intet Bestemt derom erfare. – Fra Galizien hedder det, Bondeanføreren Stella, langtfra at være fængslet, befinder sig paa fri Fod i Staden Tar now, samt at en østerrigsk Embedsmand den 9de og 10de Mai har bereist Tarnower=Kredsen og betalt Bønderne en anseelig Dagløn for hver Dag, de havde forrettet Vagttjeneste; Enhver behøvede blot at opgive, hvormange Dage han havde staaet Vagt, for at erholde den tilsvarende Sum udbetalt. En anden Afsending fra Regjeringen skal have paalagt Bønderne, paa det første Vink atter at begynde Vagttjenesten", og overhovedet at laane Staten deres Kræfter, imod Oprørerne. Man troede, at disse Skridt vare foranledigede ved et Rygte, hvorefter Jnsurgenterne den 16de Mai atter vilde bryde frem – mon af Gravene, eller mon ikke de Bestræbelser for den polske Uafhængigheds store Sag, der bleve Anledningen til Adels slagteriet, dog, skjøndt man hidtil saa haardnakket har nægtet det, virkelig skulde have havt naturlige og stærke Sympathier i Galizien ogsaa udenfor denne Stand, Den bekjendte frisindede badenske Deputerede Welcker har været Gjenstand for et Mord-Attentat. Han havde kort for Landdagens Aabning begivet sig til en Forsamling af Valgmænd i Schönau, hvor der ogsaa indfandt sig Nogle af Modpartiet, navnlig flere Embedsmænd fra Heidelberg. Under Discussionerne forefaldt der, som sædvanligt, nogle Drillerier imellem det underordnede Personale, og Resultatet af Modet blev ikke gunstigt for det forenede geistlige og Embeds-Partiet. Man finder det derfor sandsynligt, at det er En eller Anden af dette Parti, der, forbittret herover, har luret paa Vognen, som bragte Welcker og en af hans Venner tilbage til Heidelberg, og ved en steil Bjergskraaning affyret et skarpt Skud imod Vognen. Lykkeligviis blev Jngen saaret; men en Haandfuld svære Hagl trængte ind i Chaisens Træbeklædning. Welcker gjorde strax Anmeldelse herom i Heidelberg; men Gierningsmanden er endnu ikke opdaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Den engelske Admiral Parker og General Church fra Athen opholde sig i denne Tid i Constantinopel, hvorden engelske Gesandt, Sir Stratford Canning, har givet flere splendide Diners og Banketter til Ære for begge disse høie Gjæster. Men den interessanteste Fest, som han gav, var den 23de April, hvortil ikkun Englændere, 50 i Tallet, vare indbudne. Efterat flere Tonster for Dronningen, Sultanen og andre Personer vare blevne udbragte, reiste Sir Canning sig endnu engang ved Slutningen og udbragte paa en høitidelig Maade en Skaal for den engelske Presse. "Jeg foreslaaer, sagde den ædle Britte, en Togst for den engelske Presse. Næstefter Religionen er det Pressen, som mægtigst indvirker paa Forædlingen af Samfundets og Staternes Anskuelser, og Sæder. Men den engelske Presse udmærker sig fremfor de andre Nationers ved sine umaadelige Hjælpemidler og sin store Jndflydelse. Ligesom de europæiske Magter have deres Gesandter ved fremmede Hoffer, har ogsaa Londons Presse sine Repræsentanter i enhver Hovedstad i Verden. Med inderlig Fornøielse griber jeg Leiligheden til her offentligt at frembære min Hyldest for de Talenter, og den Redelighed, hvilke udmærke de i Constantinopel residerende Medlemmer af den engelske Presse." Hr. Long worth, bekjendt ved sin Deeltagelse i Ticherkesserkampen, og sit Værk desangaaende, takkede paa sine egne og sine ved Dineen tilstedeværende Collegers Vegne. For Øieblikket opholder der sig som engelske Correspondenter i Constantinopel, hvilke specielt ere afsendte fra Londons første Journaler, saasom af Times, Morning Post, Morning Chronicle o. s. v. Alle indtage de indtage ved deres Forhold en meget ærefuld og aldeles uafhængig Stilling, og blive af deres Gesandtskab behandlede med den største Udmærkelse og erholde af samme al mulig Beskyttelse og moralsk Understøttelse. En skarp Contrast til de Forhold, der existere for andre Nationers Journal-Correspondenter, som istedetfor at faae Opmuntringer, snarere udsættes for Forfølgelser, og derfor visselig vogte sig for offentligt at fremtræde som Medlemmer af deres Fædrelands Presse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Ved en anden Leilighed yttrede Sir Canning, at Religionen og den frie europæiske Presse ere de to Hovedvirkekræfter, som ere egnede til at indvirke paa Tyrkiets Folkefærd og frembringe Orientens Gjenfødelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
(Jndsendt.) Da den Typhus=Sygdom, der er udbrudt her i Byen, har viist sig smitsom og er i stærk Tiltagende, og der endnu ikke fra det Offentliges Side er foretaget noget Skridt for at standse Udbredelsen af Smitten, tillade Jndsenderne af disse Linier sig, at gjøre dHrr. Borgerrepræsentanter hersteds opmærksomme paa Nødvendigheden af, snarest muligt at besørge indrettet et Sygehuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Det har viist sig ved et nylig indtruffen sørgeligt Dødsfald af Catecheten her i Byen, hvor saare vanskeligt det er, af Frygt for Smittee, endogsaa mod høi Betaling, at kunne erholde den fornødne Sygeopvartning. Hos den fattigere Deel af Befolkningen, der ei kan betale Pleien, og umulig selv besørge den Syge saa stadig passet som denne Sygdom udfordrer, maa Tilstanden derfor være meget sørgelig, og saameget meere som denne Classe enten slet ikke tilkalder Lægen, eller først naar Hjælpen kommer forsilde; thi ethvert Sygebesøg koster 3 Mk., som, foruden Medicin, er over den Fattiges Evne. Den Deel af Jndvaanerne, der er i Stand til at betale og i hvis Huus Typhuus indfinder sig, skyes af de Øvrige næsten som Pestbefængte, og de Næringsdrivende maae lide derunder og miste deres Erhverv, Jndsenderne troe ved disse saa Træk, der ikke ere overdrevne og hvortil flere ville kunne føies, at have paa viist Hensigtsmæssigheden og Nødvendigheden af et Sygehuus's snarlige Jndretning, hvor under dagligt Læge tilsyn – den fattige Typhuspatient, uden eller mod lempelig Betaling, kunde nyde Pleie, og hvor den nogenlunde Velhavende, som kun har lidet Huusrum, i det Mindste kunde faae sine syge Tjenestefolk henbragte. Communen her i Byen er ikke fattig, og vil i det Mindste kunde udrede Bekostningerne ved en interimistisk Sygeanstalt, der skulde vedvare i Sommer, eller saalænge Sygdommen vedbliver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Denne Opfordring bedes de ærede Herrer tage ad notam, og søge realiseret paa bedste og hurtigste Maade. Rodby, i Mai 1846. Flere Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Den Mand, der ankede i forrige Avis over Pløining om Søndagen, kunde man henvise til Skandinavisk Folkekalender for 1846, hvor der staaer et meget godt lille Stykke om "Helligbrøde før og nu, men da han maaskee ikke har denne Bog ved Haanden, og desuden Flere kunne have besynderlig godt af at læse det, selv om det var anden eller tredie Gang, tillader Jndsenderen sig herved at meddele det ordret: Fra 1729 til 1760 var der en Præst i Askevold, i Bergens Stift, som hed Frederik Arentz. Han kom en Søndagmorgen til sit Annex. Et Sildebjerg havde just trængt sig ind i Bugten, og Menigheden modtog ham med de Ord: "Gud signe Dig, vor Far kort Præken i Dag, at vi kunne stænge med Noden, før denne Velsignelse gaaer fra Landet!" men Præsten svarede: "Nei, Børn, flux ud med Noden, og kom saa i Kirken; saa vil jeg prædike om ham, som har Nøglen til Afgrunden." - Denne Præst blev 1762 Biskop i Bergen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Endnu langt senere troede man, at Arbeide om Søndagen under visse Betingelser lod sig undskylde. Saaledes er Norges Grundlov fra 1814, som udarbeidedes under Prindsregentens, Prinds Christian Frederiks, Øine, for en stor Deel blevet til under Helligbrøde. – Dette var imidlertid et stille Arbeide, som først bagefter forstyrrede Omverdenen ved den Larm, det gjorde; men - Danmarks Hæderskamp, der tordnede det nye Hundredaar ind i Historien, Slaget paa Kongedybet, er ogsaa en Helligbrøde; thi det kæmpedes jo paa Skærtorsdag, og det første Skud faldt fra Danmarks Prøvesteen. "Men i Aaret 1844 udfandt den danske Regjering - veiviist af Biskop Fogtmann i Aalborg med fire af hans Provster -at Helligdagen ikke blev tilbørligen helligholdt. Den havde et Par Aar tidligere fundet det samme, hvad Slesvig angik. Den kan vistnok heri have Ret; thi hvis Folket agtede det Hellige og de hellige Dage, som det burde, vilde megen Synd, ja vel i Grunden, al Synd, ophøre med det samme; men et Spørgsmaal er det, om den greb Sagen rigtig an, om Søndagens Helligholdelse lader sig gjennemdrive ved Love, og om i saa Fald den foreslaaede Lov var i Et og Alt saa fuldkommen, som et saa vigtigt Arbeide, udgaaet fra en oplyst Regjering, burde være. Dog - Slesvigs Stænder billigede jo Loven, da den forelagdes dem; det samme gjorde Norddanmarks Stænder, da Regjeringen forelagde dem Sagen; og Loven er nu, som vistnok Alle bekjendt, udkommen og sat i Udøvelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Avertissements. At Redacteuren af Bladet "Fædrelandet, Sv. G. M. Strøhm, under Dags Dato er beordret tiltalt for, ved Jndholdet af en i bemeldte Blads Nr. 105 for Onsdagen den 6te dennes indført Artikel, at have overtraadt Trykkefriheds lovgivningen, det bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, den 7de Mai 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet "Corfaren, Jnformator A. Hoffmann Lind, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads Nr. 294 for Fredagen den 8de Mai d. A. indført Artikel, det bekjendtgøres herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. Det Kongelige Danske Cancellie, den 12te Mai 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Dödsfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Det blev vort tunge Lod at maatte underrette fraværende Slægt og Venner om, at Gud den 22de dennes kaldte til sig vor inderlig elskede og elskelige lille Tvillingdatter, Ane Cathrine Fasting, 4 1/2 Aar gammel. Nakskov, den 24de Mai 1846. H. A. Fasting. L. G. Fasting, født Brask.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Da det ved den i Dag afholdte Generalforsamling, i Stiftets Kjøbstæders Brandforsikkrings=Selskab for rørlig Eiendom, viste sig, at et Beløb af 753,700 Rbd. er tegnet til Assurance, saa er Selskabet erklæret constitueret, og saaledes med Hensyn til den gjensidige Risico træder i Virksomhed fra 1ste Juni d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Til denne Tid kunne de der endnu ønske at tiltræde Selskabet, melde sig hos de respective Assurance-Commissairer. Mariebo, den 20de Mai 1846. Knud Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Tapetpapir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Hos Kjöbmand Fulffeldt jun. Nakskov, findes Prøver af Tapetpapir, fra min Fabrik, hvorefter Bestillinger modtages og expederes fra Postdag til Postdag, Itzehoe, den 14de Mai 1846. H. Pseiffer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Gode Bornholmer-Uhre af bedste Sort faaes D. B. Lønborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Røget Lax faaes hos Nykjøbing, den 25de Mai 1846. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Faxøe Steenkalk kan faaes fra vort Brænderi Torsdagen den 28de dennes Nykjøbing, den 25de Mai 1846. A. sal. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
En duelig Væversvend kan strax faae Arbeide hos Væver Hviid ved Nykjøbing. Sammesteds kan en rask Dreng antages i Lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
4 duelige Tømmersvende kunne strax erholde F. Matzen. Arbeide hos Undertegnede. Tømmermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
Hos Undertegnede kunne 3 Muursvende strax faae Arbeide a 1 Rbd. 8 s. daglig. Nykjøbing, den 23de Mai 1846. M. Rasmussen, Muurmester.