Viborger Samler, 1779-05-10
Her findes dog de hist og her i Stiftet, i sær blandt Geistligheden, som ikke ere aldeles fremmede i Medicinen; dem ønskede jeg at kunde formaae til at tage sig af en Sag, som er saa vigtig baade for dem selv og for det Almindelige. Kunde Exempler formaae noget, ville jeg anføre Hr. Professor Eisen i Giesen, da værende Sognepræst til Tornaae i Liefland, som, efter at have forrettet Jndpodninningen en Tiid lang i sit eget Huus, overdrog den til sine 2 Degne, men, da det faldt dem alle for besværligt, dannede endelig Bonde=Jndpodere; saa at, under hans og to Gartner=Drenges Tilsyn, 88. Mødre indpodede selv deres Børn, i Tallet 130, næsten alle diende, tildeels ei ældre end 14 Dage; i det man hialp nogle til at føre Haanden, men andre, opmuntrede ved smaa Foræringer, gjorde Operationen selv. Det var en Lyst at see, hvor gjerne Mødrene selv forrettede Jndpodningen, og af andre underviiste komme til ham. Jkke een eneste behøvede meere at overtales, end sige tvinges; paa første Vink søgte de til ham. Hans Jndpodnings=Maade er kortelig denne. Vi toge, siger han, en skarp Syenaal, stak den hver gang ind i en moeden Koppe paa et Barn, som 14 Dage tilforn var bleven indpodet, og gav dermed Barnet ligefrem eet, to eller tre Sting, i begge Hænder, omtrent imellem Tommelfingeren, og Pægefingeren, saa langt fra hinanden, som Stedet tillod. Naalen førte vi paa skraas, ei dybere, end at Barnet neppe drog Haanden til sig; der maa ei være det ringeste Spor af Blod at see efter Stinget. Jeg lod Mødrene gaae med følgende ForholdsRegler, som Gartner=Drengene nogle gange siden maatte igientage for dem hiemme. 1. To Dage efter Jndpodningen begynder at tor Børnenes Hænder, et Par gange om Dagen, med koldt Vand; Holder op dermed, saasnart de Kopper, som findes paa Podestederne, begynde at trække til Materie, og da giører ligesaa med Panden, indtil Kopperne ere fremkom komme overalt. Naar Feberen indfinder sig, og Panden bliver heed, saa toer den des oftere, allerhelst saalænge den brænder. 2. Giver de Børn, der ei længere faaer Die, den Drik, hvortil de ere vandte, men saa koldt som mueligt. 3. Holder dem tyndt klædte, og saameget, som mueligt er, i den friske Luft, i sær under Feberen, indtil alle Kopperne ere ude. Varme Klæder, varme Senge kunde koste eders Born Livet. 4. Giver dem deres sædvanlige Spiser: men ingen salt Fisk, intet salt Kiød, intet Feedt, ingen Kager, intet varmt Brød. 5. Opmuntrer dem ved alle Slags Børneleg og ved Selskab af sunde Børn. 6. Naar J mærke, at Barnet gaaer over 24 Timer uden at faae Luft, bør J strax søge Hielp derimod. Thi saadan Forstoppelse forvolder Heede, Smerter, Uroelighed, Tørst, Frisler, mangfoldige Kopper, Hævelse over heele Legemet og tilsidst Døden. Skiønt 2 af dem havde Orm, gik det dog vel med dem alle, uden den ringeste Medicin, ikkun eet 3 Aar gammel, som ved Moderens Skiødesløshed, var forstoppet indtil paa fierde Dag, fik en StikPille af Sæbe og heele Underlivet smuurt med Sæbe, dog uden nogen Virkning, men ved Tobak Nog som blev indblæst i Ende=Tarmen, fik det Aabning, saa at Tilfældene forsvandt, Kopperne fyldtes vel, og Barnet kom sig. Det er den samme Methode, som Hr. Professor Gatti havde gjort bekiendt, efterat have reist i Barbarier, Grækenland, og Constantinopel, hvor man man i det ringeste i 100 Aar lykkelig har indpodet, og som Hr. Profess. Wagler har bragt i Gang i Tydskland. Begge sætte Præparationen tilside, men giøre sig Umage for at tage friske Subjecter, som Erfarenhed har lært dem gaae Sygdommen lettest igjennem. J det høieste strækker den sidstes Præparation hos sunde Folk sig alene til 8 a 14 Dages Afhold fra Mad af Dyreriget, undtagen Mælk, og til et Laxere=Middel. Sunde kalde de dem, hos hvilke ingen Smerte eller Tunghed viser, at Maskinen er i Uorden, som uden Besværlighed, uafbrudt og med Lethed kan forrette, hvad dem efter deres Alder, Kiøn og Temperament tilkommer, som have en god Aande, en blod Hud, og som er let at læge, som ikke have Anlæg til Sygdom, som Børn, der faae Tænder, Fruentimmer til visse Tider, eller naar de ere frugtsommelige, eller og de, som nyelig have overstaaer Guulsoet, have megen Udslet, Tegn til Tæring, og en ildeelugtende Aande; thi de sige, de friske have ikke Lægen behov, men de syge, og hos dem bestaaer Præparationen i, at de tilborligen cureres, førend de indpodes. Jndpodningen selv forrette de helst med en bred sleben Syenaal, hvorpaa Materien lettere lader sig optage end paa de runde; den dyppes i frisk Koppe=Materie paa ommeldte Maade, eller i Materie, som er torret paa Naalen, og opblodt med en Draabe reen Vand, eller frisk Materie, som er samlet i en Pennepose, og som ligeledes kan opblødes, om den derer tørret. Stikket skeer enten paa ommeldte Sted i Haanden eller midt paa Over=Armen saa flak, som mueligt, under Overhuden, hvilken selv tiener derefter i Steden for Plaster og Bind, som ofte gjøre me megen Skade. Huden spændes tillige lidet, i det man giør Stikket, da Smerten derved forekommes. Man trykker Spidsen af Fingeren paa Stikket, trækker Naalen igien ud, og holder Fingeren nogen Tud derpaa for at forhindre Bloden, indtil Overhuden er klæbet fast med Huden igien; skulde Bloder dog pippe frem, og formodes at udskylle Giften, kan det med en stump Naal eller Tandstikker føres ind igien, og Podestedet overlades enten ubedækket til Naturen, eller bedækkes med en fugtet Æggehindeeller tynd Kalveblære, eller ved at trække et Par Handsker paa; hvilket alt efter 24 Timer ikke gjøres meere nødig. For at fatte Grunden til den simple og kolde Behandlingsmaade i Kopperne, har man at meer ke de indpodede Koppers Lob, som holder 4 forskiellige Perioder. Er Stikket lykkedes vel, kiender man i de første Dage ingen Forandring paa Podestedet, det er først omtrent den 5te eller 6te Dag, at Virkningen der bliver synlig, ved en let Betændelse; det er et virkeligt Udbrud af een eller flere Kopper, ofte er det kuns een Koppe, som har Podestedet selv til Middelpunkt, men undertiden en Samling af smaa Kopper, der see ud som en Gruppe af sammenflydende Kopper. Dette udgjør den første Periode. Den anden begynder med ommeldte lette Betændelse, indtil dens første synlige Virkning, paa den heele dyriske Oekonomie, nemlig Feberen; en Smerte i Rørene, eller under Arm=Hullerne, Tyngde i Hovedet og Lænde=Vee ere kuns undertiden tilstede, og gaae da kort for Feberen, som er det eeneste bestandige Kiendetegn paa Giftens Virkning i det heele Legeme, 3 Dage efter den første lette Be Betændelse, altsaa omtrent den 8 eller 9 Dag.