Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
En Municiral Commission, hvortil det er overdraget at vaage over alt, som angaaer Hovedstadens Jnterresse, holder sit Møde i Raadhuset. Baron Louis er udnævnet til provisorisk Commissair i Finanzamtet, Greve Alexander Laborde til probiforisk Præfekt for Departementet Seine. Hr. Baveur til provisorisk Politie=Præfect; Hr. Chargel til provisorisk Postdirekteur. J Morgen bliver Hovedstaden organiseret. torv for Underskrevet. Jacques Lasitte. Casimir Perrier, Greven af Lobau v. Schouen. Andre v. Puiraveau. Mauguin. Endvidere har Municipal-Commissionen ved en Proclamation anmodet de gode Borgere, om at aabne som sædvanlig deres Boder og Værkstæder og varetage deres Forretninger; ogsaa indbyder den dem til at sætte Lys i deres Vinduer saalænge indtil de sønderslagne Lygter ere satte istand (derved bliver Paris illumineret hver Aften) Endvidere har den ved en Proclamation indbudt alle Officere af den gamle Armee (Napoleons) at indfinde sig i deres respective Mairier, di deres Fædrenelandskiærlighed er bekiendt, og deres Erfaring, kan være til Nytte for Borgernes Mod. – en Skrivelse fra Paris af 30te Juli hedder det at Folkepartiet havde seiret efter en blodig Kamp. J 36 Timer havde Folkemængden i Paris kæmpet overladt til sig selv, uden Regiering og Anfører. Den Kongelige Garde og 3 Jnfanterie=Regimenter bleve drevne ud af Staden. Hvorledes alle de Mennesker have faaet Vaaben veed man ikke. Enkelte Mennesker have kastet sig paa Kanonerne og bemægtiget sig dem. Hele Garderegimenter, bleve buggede sammen med Spyd, Stokke og Landser; Resten har rømmet Paris, og de have leiret sig imellem St. Clond og Calvariebierget. Den Napol conske Gen. Gerard er bleven udnævnet til Høistcommanderende over den nye Regierings Tropper. Paa hans Vegne har Gen. Pajol bekiendtgjort følgende Proclamation: Franske Soldater, Vi befale alle Franske Tropper af den Kongelige Garde og af Linien inden 48 Timer at begive sig til den provisoriske Leier i Veaugtrard. Vi give vort Æresord paa at derikke skat tilføies dem noget Ondt; men at enhver Militair skal behandles som Broder og Ven, og skal erholde Ration og Logie i Forventning af vor videre Ordre. - Det er mærkværdigt at Revolutionen blev udført af de laveste Folkeklasser i Paris og bragt i Stand uden Anfører, og at den derved respekterede al Eiendom paa det samvittighedsfuldeste. Pobelen havde forskandset hver Gade med 34 R doutte (Fruentimmer og Børn opbrøde Brostrnene, gik op paa øverste Etage og kastede dem i Hovedet paa Soldaterne). Journ. des Debat beretter: at Louvre og Tuill rierne bleve indtagne af Nationalgarden den 29de om Morgenen efter en livfuld og vel vedligeholdt Jld fra Schweitzer-Søldaternes Side. Et ungt Menneske paa 16 Aar, bevæbnet med en Dobbeltflint og to Pistoler var den første som aabnede Portene af Louvre for Folket; denne tappre Yngling, hvis Navn man endnu ikke veed, er bleven bragt til Hotel Dien, da han var bedækket med Saar. - Kl. 2 om Eftermiddagen den 29de rykkede den Kongelige Garde ud af Paris, og om Aftenen udbredte den sine Linier til Passi. - Raadhuset (Hotel d'Ville) blev flere Gange erobret af Nationalgarden og Borgerne og igien frataget dem indtil det endelig forblev i de Constitutionelles Magt. - Geværilden varede til langt ud paa Natten. Efter den første Fægtning nedlagde Linietropperne deres Vaaben, og rakte deres Medborgere og Brødrene Hænderne; snart fulgte Gensdarmeriet dette Exempel, og endelig gav den Kongelige Garde ogsaa efter. Det te, 50de, 53 og 15de Regiment lette Jnfanterie forholdt sig meget rolige, og det syntes at Begivenhederne virkede stærkt paa dem; men da Gensdarmeriet truede Oberste Perregeux for det sidste Regiment med at denoncere ham, saa gav han Ordre til at skyde; 30 Mand af Carabiner-Compagniet af den første Bataillon ere dræbte eller saarede. Uagtet Garderne, Sweitzerne og Gensdarmeriet ikke havde skaanet Folket, saa ere dog mange af disse Militaires Liv blevne forskaanede; de have drukket Broderskab med Folket og ere blevne reddede paa en ædelmodig Maade. Mange Garder Officere have betænkt sig og indsendt deres Demission. - Den 30te havde en Forsamling af Deputerede med Bankeren Hr. Lafitte i Spidsen begivet sig til Marskallen Hertugen af Ragusa og forestillet ham Stadens jammerfulde Tilstand, hvorledes Blodet flød paa alle Kanter, hvorledes Geværilden lød som i en Stad der var indtaget med Storm. Commissionen gjorde ham personlig ansvarlig i de forsamlede Deputeredes Navn for de slemme Følger af denne sørgelige Begivenhed. Marskallen svarede: den militare Ære er Lydighed. Hr. La sitte gienmælede: og den borgerlige Ære udkræver ikke at ombringe Borgerne. Nu sagde Marskallen: Mine Herrer, hvilke betingelser foreslaae De: Man svarede ham; uden at stole for meget paa vor Jndflydelse troe vi at alt vil vende tilbage til den gamle Orden naar Forordningerne af 25de Juli gienkaldes, Ministrene afskediges og Kamrene indkaldes til 3die August. Marskallen svarede: at han som Borger ikke kunde misbillige de Deputeredes Synsmaader, men tog endog Deel i dem men som Militair var det hans Pligt kun at opfylde Ordrer; men han forpligtede sig til inden en halv Time at foredrage forslagene for Kongen (altsaa den 30te var Kongen endnu ikke reist). Des uden naar De mine Herrer ville holde en Conference med Fyrsten af Polignat, saa er han ganske nær herved for at modtage dem ifald han kan, efter et Qvarteer kom Marskallen tilbage med et temmeligt forvirret Aasyn og sagde til de Deputerede: at Hr. von Polignat havde erklæret ham, at de foreslagne betingelser giorde enhver Conference unødvendig. (Saaledes satte Fyrsten da sin Konges Frelse paa Spil for at redde sig selv. Han fortiente Øxen.) Altsaa, svarede Hr. Lafitte, skal der blive Borgerkrig; Marskallen bukkede og de Deputerede gik bort; men den 29de om Morgenen gik allerede to Regimenter over til de Constitutionelle, og Gen. Gerard tog Overcommanden over dem. Det blev sagt, at Hertugen af Angouleme vilde endnu forsamle 10000 Md. ved St. Cloud, men at de havde modtaget hans Forslag med Kulde. Det blev fortalt at General Borde soult havde besat Versailles med 6000 Mand og at Forposterne stode ved Sevres; men Kl. 2 om Eftermiddagen den 31te Juli erfarede man at Kong Carl den X. var om Morgenen Kl. 3 afreist fra St. Cloud. Hertuginden af Berry og Hertugen, af Bordeaux sad hos ham i Vognen. Dauphin afreiste først Kl. 5. (Et andet Rygte at Kongen endnu den 31te opholdt sig i St. Cloud omgivet af Garden og Sveitzerne er sikkert falsk) Den Kongelige Garde rykkede ind om Eftermiddagen i Paris. Afdelinger af den parisiske Borgermilitair gik den imøde med Levnetsmidler, som den i to Daae ikke havde faaet paa en regelmæssig Maade.