JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Ledigt Embede. Told- og Consumtions=Inspecteur Tjenesten i Assens er fra 1ste September vacant, Gage 1300 Rbd., Procenter i 1841, 258 Rbd. 1842, 289 Rbd. og 1843, 256 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Entledigelser. Under 28de f. M. er Sognepræst for Barløse Menighed i Fyen, P. Sørensen, entlediget i Naade, og med Pension, og Dr. med. H. B. Hornbech i Naade entlediget med Vartpenge fra hans Embede som Landphysicus, paa de dansk vestindiske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Nykjøbing den 3die August. J Onsdags Aftes gav Hr. Musiklærer C. Braase med Søster, en Concert paa Gjæstgivergaarden her i Byen. Uagtet der maaskee med Hensyn til Valget af Musiknumerne kunde være Adskilligt at udsætte af den strænge Kritiker, saa opveiedes dog denne Mangel ved en fortrinlig Udførelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Udenlandske Efterretninger. Et fælt Mordforsøg imod Kongen og Dronningen af Preussen har fundet Sted den 26de Juli, Kamen den tilsigtede Ulykke afvendtes ved Guds særdeles Styrelse. Kongen og Dronningen havde netop sat sig i Vognen, for at kjøre til Banegaarden for den Berlin Frankfurtske Jernbane og derpaa fortsætte Reisen paa denne, da en Person trængte sig frem iblandt den omstaaende Mængde og af en dobbeltløbet Pistol hurtig afforede tvende Skud ind i Vognen, som idetsamme kjørte bort. Endnu paa Slotspladsen lod Kongen Vognen holde og tilkjendegav den bekymrede Mængde at han og Gemalinde vare uskadte, hvorpaa han lod Vognen kjøre videre, men ved Ankomsten til Banegaarden lod han Vognen undersøge og klædte sig om, og nu blev det først ret øiensynligt, fra hvor stor en Fare han og Dronningen vare reddede. Thi den ene Kugle var trængt ind i et Hjørne af Vognen og sammes Retning var saadan, at Dronningen sikkert var bleven truffen i Hovedet, hvis hun ikke havde bukket sig i det Øieblik Skuddet gik af; den anden fandtes paa Bunden af Vognen, og den ene af dem havde strøifet Kongen saa nær, at der ikke alene var Hul i hans Reisekappe og Uniform, men tillige en Hævelse og blaaagtig Stribe paa Brystet. Forbryderen, som strax blev anholdt og nær var bleven massacreret af den forbittrede Mængde, hedder Tschech, var tidligere Kjøbmand, senere Borgemester i Storkom, men entledigedes i 1841, da han stedse laae i Strid med sine Omgivelser. Han har senere søgt forskjellige andre Poster, men uden at kunne opnaae disse, og saavel Omstændighederne som hans egen Tilstaaelse lade det udenfor Tvivl, at personlig Hevngierrighed alene har forledet ham til Misgierningen. J Berlin og alle andre preussiske Steder har Efterretningen og Kongeparrets Fare og næsten vidunderlige Frelse, som billigt, opvakt den meest levende Glæde. Om Aftenen udbragtes efter Nationalsangens Afsyngelse i Skuespilhuset et tredobbelt Vivat for Kongen og Dronningen; om Søndagen holdtes en høitidelig Takkefest i alle Stadens Kirker, hvilken bebudedes ved Klokkeringen fra Taarnene Aftenen forud, og fra Berlin og flere Steder afgik særegne Deputationer for at ønske Kongeparret til Lykke. Af Kongens Svar til den berlinske Deputation lød Slutningen saaledes: Jntet kan rokke min Tillid til mit Folk, allermindst en saadan Udaad. Forholdet til mit Folk bliver det gamle og jeg lægger rolig mit Hoved i enhver Enkeltmands Skjød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Det bliver meer og meer sandsynligt, at Keiseren af Marocco enten ikke vil eller ikke kan styre det krigslystne Parti og det synes nu ogsaa at være de Franskes Mening. Marschal Bugeand er virkelig tredie Gang bleven angrebet af Maroccanerne, har slaaet dem tilbage og er rykket frem 3 Dags marscher paa hiin Side af Uckda. J hans Depesche skal han erklære, at det er ham umuligt længere at indskrænke sig til det Defensive og at der ikke er Udsigter til en mindelig Afgjørelse. 2 franske Linieskibe ere afgaaede for at forstærke Prindsen af Jonvilles Escadre; ligeledes have 4 Cavallerie regimenter faaet Marschordre. Ogsaa det spanske Corps stod i Begreb med at gaae over til Ceuta og til de øvrige talrige Krigskibe paa den maroccanske Kyst er nu ogsaa kommen en hollandsk Escadre. Et spansk Blad fortæller, at da Prindsen af Jon ville seilede til Algestras, blev han praiet af en engelsk Krydser, som forlangte at visitere Skibet: Prindsen tillod ham det, men forlangte derpaa og at visitere det engelske Skib og da Capitainen vægrede sig, borede han hans Fartøi i Sænk. De engelske Blade erklære denne Historie for spansk Vind. hvilket den rimeligviis og er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Det spanske ministerielle Blad Castellano beretter, at Dronningen har underskrevet et Decret, hvorved hele Landet er erklæret i Beleiringstilstand. Ogsaa dette synes at lugte af spansk Vind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
J en af Gaderne i Paris forefaldt d. 22de Juli en frygtelig Gas=Explosion og det i et Huus, som ikke oplystes ved Gas. Sagen fortælles saaledes: Det store Rør i Midten af Gaden havde ved Rust faaet et Hul og igjennem dette trængte Gasser under Jorden ind i en Kielder under Portnerboligen i bemeldte Huus. Fra Kielderen trængte det atter gjennem Sprækker op i Portnerboligen og da der var et Arnested med Jld paa, antændtes det og nu paafulgte Explosionen, hvorved Kjelderlofter. sprængtes og hele Portnerboligen demoleredes, Portnerens yngste Barn, 7 Aar gammel, blev dræbt paa Stedet, han selv med Kone og 2 Børn bragtes paa Hospitalet, alle haardt saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
AVERTISSEMENTS. Ao Aug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Graveur & Nylograph. anbefaler sig med sin Konst at gravere i Staal Messing og Kobber, alle Sorter Signetter, Vaabener, Adresse- Visitkort, Vignetter, Etikets m. m. Navn stikkes i alle Sorter Sølvtøi, Ligeledes udføres i Træsnit flere Gjenstande, af ovenanførte, og tillader jeg mig at gjöre Dhrr. Kornhandlere opmærksomme paa Træ stempler, hvormed man hurtig og accurat kan overføre Navne paa Sække.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
For DHrr. Farvere anbefaler jeg mig med Forfærdigelse af alle Sorter Trykkeforme, saavel til Ulden som Linned Trykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Da jeg paa mine Reiser i Provindserne har leveret en betydelig Mængde Signeter til de nu oprettede Sogneforstanderskaber, saa anbefaler jeg mig ogsaa for de respective Forstanderskaber her paa Øerne med Samme. Bestillinger modtages i mit Logi hos Hr. Gjæstgiver Thomsen. Nykjøbing den 25de Juni 1844. Jfølge een mig allernaadigst forundt Bevilling til at anlægge et Garveri her i Byen, skal jeg ikke undlade foreløbigen at bekjendtgjøre, at jeg fra nu af kjøber alle Sorter Huder og Skind, og betaler samme til gangbare Priser. Nakskov i Juli 1844. Lyman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
En Karl, der har lært Smedeprofessionen, eller som har Lyst til at lære samme, kan til 1ste Novbr. d. A. blive antaget hos Smeden ved Eiegod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
En Avlsforvalter, der kan fremvise gode Anbefalinger, ønsker en Ansættelse til 1ste November. Reflecterende behage at aflægge billetter mk. h paa dette Blads Contoir. Districtscommissionen i Lollands Sønder- og Nørre=Herreder i Maribo Amts oeconomiske Selskab, afholder et Møde paa Gjæstgivergaarden Harmonien i Nakskov, Tirsdagen den 13de August 1844 Eftermiddag Kl. 3, for i Forening med Dhrr. Medlemmer i bemeldte Herreder, at tage Forretningscommissionens Forslag i Overveielse, hvortil herved indbydes. Udmærket Blanksværte i Blik daaser, faaes, 20 sk. pr. Stk. med Daase og 16 s. pr. Stk. uden Daase hos C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderi, opbydes herved til Udlaan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 300 Rbd. Repræs. Bremersvold den 31te Juli 1844. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Auction. Fredagen den 16de August d. A. Kl. 1 Eftermiddag, bliver, om antageligt Bud skeer, den i Westerborg under Grevskabet Christianssæde beliggende Gaard, Bøgehavgaarkaldet, som Zier Knudsen sidst har havt i Fæste og nylig er fradød, ved offentlig Auction opraabt enten til simpel Fæste paa Livstid eller til Salg som Arvefæste. Med Gaarden, som strax kan tiltrædes, følger fornøden Besætning af Heste og Avlsredskaber, samt Sæden paa Marken og i Lader Gaarden, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 7 Skp. 1/4 Alb., har et Tilliggende af 50 a 60 Tdr. Land udmærket gode Jorder, hvoraf 6 a 7 Tdr. Land Eng, der i Aar afgiver omtrent 30 Læs Høe, og dens Bygninger, som ere særdeles gode, bestaaer af 73 Fag. Jfald Gaarden bliver solgt som Arvefæste vil circa 3/4 af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende vilde behage at henvende sig til undertegnede. hvor de nærmere Conditioner vil kunne erfares, og Gaardens Folk paaviser Eiendommen. Pederstrup pr. Mariboe den 31te Juli 1844. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Proclama. Ved Proclama af 29de f. M., der er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Branddirecteur Heerfordts Enke, Ane Kirstine født Danholm, her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 1ste August 1844. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Proclama. Ved Proclama af 29de f. M. der er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Dagleier Jens Pedersen Smed her i Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 1ste August 1844. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-03
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vi blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Anders Christensen Krag af Stokkemarke Skovhuse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Maribo, den 28de Juli 1844. P. C. Lützen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 95. Mandagen den 3. August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling, Femtende Møde. Endvidere oplæste Justitsraad With det af ham indgivne Andragende: om at Præmisserne til Høiesteretsdomme i de Sager, hvor Underinstantsernes Domme ei in terminis ere stadfæstede, maa blive offentlig bekjendtgjorte. Ved Afstemning besluttedes det med 34 Stemmer mod 12 at nedsætte en Comitee i Sagen. Medlemmernes Antal bestemtes til tre, og dertil valgtes Landsoverretsprocurator Jespersen, Justitsraad With og Professor Larsen. Justitsraad With oplæste derpaa det af ham indleverede Andragende fra 3 Sagførere i Fyen, om, at det maa være Procuratorerne tilladt at møde ved Politiretten i private Sager. Med 41 Stemmer mod 7 blev det vedtaget, at der skulde nedsættes en Comitee, og efterat det var bestemt, at denne skulde bestaae af tre Medlemmer, valgtes hertil Cancelliraad Jngerslev, Justitsraad With og Oliemøller Schytte. Justitsraad With oplæste derefter det af ham indgivne Andragende angaaende fuldstændig Offentlighed for de danske Provindsialstænders Forsamlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Dette Andragende blev efter Proponentens Ønske afgivet til den Comitee, der er nedsat i Anledning af Oliemøller Schyttes Andragende om en friere Udvikling af vore Samfundsforhold. Sextende Møde. Gaardeier Lydersen, oplæste det af ham indgivne Andragende fra flere Mænd betræffende, at Amtsraadene tilstaaes Diætpenge m.v., og at en større Offentlighed ved Stemmegivningen af Amtsraadets Medlemmer finder Sted.Da det blev sat under Afstemning, om der i Anledning af det oplæste Andragende skulde nedsættes nogen Comitee, blev dette Spørgsmaal med 42 Stemmer mod 6 besvaret benægtende. Gaardeier Lydersen oplæste derpaa det af ham indgivne Andragende fra 75 Beboere i det 18de Valgdistrict betræffende Remontecommissionens Ophævelse m. m. Med 39 Stemmer mod 4 blev det vedtaget, at der i Anledning af Andragendet ikke skulde nedsættes nogen Comitee. Gaardeier Lydersen oplæste dernæst det af ham indgivne Andragende fra endeel Beboere i det 18de Valgdistrict, betræffende at de mindre Lande veies Grundforbedring maa udføres paa en mindre vidtløftig og kostbar Maade m.v. Da Præsidenten satte det under Afstemning, om en Comitee skulde nedsættes i Anledning af Andragendet, blev dette med 42 Stemmer mod 1 besvaret benægtende. Derefter oplæste Gaardeier Lydersen det af ham indgivne Andragende betræffende Ophævelse af Skoletvang og Mulcter for Skoleforsømmelser, m. v., Skolevæsenet paa Landet vedkommende. Ved Afstemning blev Spørgsmaalet, om en Comitee skulde nedsættes i denne Sag, med 28 Stemmer mod 14 besvaret benægtende. Derpaa oplæste Gaardeier Lydersen det af ham indgivne Andragende betræffende Fritagelse for Skolelærerne for at besørge Embedsbreve mellem Præsterne m.v. Ved Afstemning, blev det, med 34 Stemmer mod 7, besluttet, at nedsætte en Comitee i Sagen. Medlemmernes Antal blev bestemt til 3, og dertil bleve valgte Provst Møller, Godseier Nyholm og Gaardeier Lydersen. Derefter oplæste Landsoverretsproc. Jespersen det af ham indleverede Andragende fra flere Jndvaanere i Viborg, betr. at Brevportoen snarest muligt nedsættes idetmindste til det Halve af dens nuværende Størrelse, hvilket han har gjort til sit. Da Præsidenten satte under Afstemning, om der i Anledning af dette Andragende skulde nedsættes en Comitee, blev det besluttet med 36 Stemmer mod 5. Medlemmernes Antal blev bestemt til tre, og dertil valgtes Landsoverretsproc. Jespersen, Overkrigscommiss. Qvist og Politiassist. Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Endelig oplæste Biskop Tage Müller det af ham indleverede Andragende fra flere Præster i Ribe Amts nordre Provsti angaaende forandrede Bestemmelser for Deelingen af geistlige Embeders Jndtægter og Byrder i det saakaldte Naadensaar, hvilket han havde gjort til sit. Ved Afstemning blev det med 39 Stemmer mod 2 besluttet at overgive Andragendet til Behandling af en Comitee, hvis Medlemmers Antal blev bestemt til tre, og hvortil valgtes Biskop Tage Müller, Provst Møller og Cancelliraad Møller. Syttende Møde. Den kongl. Commissarius forelagde Forsamlingen Udkast til en Placat, hvorved al Handel med Tallotto Billetter enten udeelte eller i mindre Deele aldeles forbydes. Til at tage denne Sag under Overveielse, nedsattes en Comitee af 3 Medlemmer, hvortil valgtes Fabricant Dalgas, Propr. Boserup og Politiassistent Nielsen. Til endelig Behandling foretoges 4 og til foreløbig Behandling 5 af de kongelige Sager; det er meget tilfredsstillende saaledes at see med hvormegen Raskhed Forsamlingen behandler disse Sager, der i Sammenligning med en stor Mængde private Andragender kun synes at være af liden Vigtighed. Oliemøller Schytte oplæste derpaa det af ham indgivne Andragende fra Vesterskierninge og Ulbølle Sogneforstanderskab i Svendborg Amt, angaaende at hensigtsmæssige Arbeids anstalter indrettes overalt i Landet m. m. Med 32 Stemmer mod 11 blev det vedtaget, at der i Anledning af Andragendet skulde nedsættes en Comitee, og efterat Antallet af dennes Medlemmer, var bestemt til tre, valgtes hertil, Oliemøller Schytte, Kammerraad Wulff og Biskop Tage Müller. Apotheker Køster oplæste dernæst det af ham indgivne Andragende angaaende Oprettelsen i Provindsen af en efter Tidens Fordringer og Videnskabens Standpunct hensigtsmæssig Helbredelsesanstalt for Sindssvage, m.v. Det vedtoges af Forsamlingen, at det af Justitsraad With indgivne Andragende sigtende til Oprettelsen af en Helbredelsesanstalt for Sindssvage i Nørrejylland, samt til Udarbeidelsen af en ny Lov om Daarevæsenet m.v. skulde behandles under Eet med Apotheker Køsters Andragende. Da Præsidenten derpaa stillede under Afstemning, om der i Anledning af de foreliggende tvende Andragender skulde nedsættes nogen Comitee, blev dette Spørgsmaal eenstemmigen med 44 Stemmer besvaret bekræftende, og efterat det var vedtaget, at Comiteen skulde bestaae af tre Medlemmer, valgtes hertil Apotheker Køster, Justitsraad With og Biskop Tage Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Himmelbjergsfesten i Torsdags var, uagtet Veirliget var meget ugunstigt, besøgt af 6-7000 Mennesker af alle Classer, der, under en øsende Regn hele Dagen igjennem vedligeholdt en munter og livlig Stemning. Efterat Festen var aabnet med en Tale af Proprietair Tang til Nørre-Vosberg, der vistnok med store Opoffrelser, havde besørget Arrangementet, optraadte en heel Række af Talere blandt hvilke vi nævne Capt. Müllen, der holdt et foredrag over almindelig Værnepligt, og Kammerraad Drewsen, der med en indtrængende Tale forelagte Jndbydelsen til en slesvigsk Hielpeforening som ogsaa erholdt en stor Mængde Underskrifter. Ved Bordet, som var dækket under aaben Himmel, og derfor gener des meget af Regnen, udbragtes flere Skaaler f. Ex. for Skandinavien (Drewsen), for den fraværende Laurids Skau og den nærværende Peder Hjort Lorenzen (B. Christensen, for de jydske Stænder med det Haab, at de vilde vedblive, som de havde begyndt (Adjunct Sick og Jnstitubestyrer Kraberg), for de tilstedeværende roeskildske Deputerede med det Ønske, at de vilde følge Jydernes Fodspor osv. J alle de holdte Taler saavelsom i de gruppevise Samtaler var den slesvigske Sag og den jydske Adressediscussion Dagens Themaer. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Augsb. allg. Zeitung" meddeelte nylig en Oversættelse af et Brev, som Laurids Skau med Hs. Majestæts Tilladelse har tilskrevet ham, og hvis Tilværelse ved de meget udbredte Afskrifter deraf er bekjendt nok. Medens Brevets Ægthed - forsaavidt Oversættelsen er rigtig - er utvivlsom, saa er det en skammelig Usandhed, naar der fortælles, at Laurids Skan selv har udbredt det; tvertimod er Laurids Skau selv endnu uvidende om, hvorledes dette er skeet, og han har i de over ham efter det slesvig-holsteenske Cancellies Ordre optagne Forhører derom kun kunnet forklare, hvad der af en Slesvigholsteiner var fortalt ham, at Præsidenten i det tydske Cancelli skal have sendt en Afskrift deraf til Augustenborg. Hvis dette forholder sig saa, saa er herved rigtignok ikke oplyst, hvorledes Afskrifterne af Brevet ere blevne udbredte i Danmark, derimod turde den Kilde, hvoraf Augsburgerens Meddelelse er fyldt, muligen være funden. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Aarh. Av. har følgende indsendte Curiosum: Aar 1770 tryktes i Kjøbenhavn en Piece under Titel: "Spaadom af den berømte Exemit Martin Zadeck angaaende hvad der skal skee i de kommende Tider og hvorover hele Verden skal forundre sig, som han i sin Alders 106 Aar ved Solothurn i Schweitzerland har aabenbaret sine Venner den 20de Decbr. 1769. Bogen er endnu at faae tilkjøbs. Side 7 staaer der: "De urolige Polakker skulle drives ganske til Paaren." S. 8: "Sverrig skal blive et meget stort Rige. Man vil finde mange Guldgruber deri. Men Danmark skal blive endnu større og mægtigere og udvide sin Magt i fremmede Lande. Mange tusinde Hedninger skulle omvendes under dets Regjering. Tre Nationer af Norden lade sig see med mægtige Flaader ved de africanske Kyster og skulle i kort Tid bringe hele Afrika under deres Herredømme."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Læserne ville nu selv behage at commentere over Spaadommen, som de bedst vide og kunne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Sidste Fredagsnumer af Fædrelandet er lagt under foreløbigt Beslag. Det indeholdt blandt Andet en Artikel om Kongens Svar paa den jydske Adresse, som Justitsraad Reiersen smagte paa i 2 1/2 Time, og tilsidst spiste. Bare det ikke gaaer ligesom i Mandags. (Fædrel.) (Mandagsnumeret er frigivet.) Midt om Sommeren eftersees aarlig Ammunitionen rundt omkring paa alle Vagter. At dette ogsaa er skeet i Aar, derimod er naturligviis Jntet at sige; men hvorfor der denne Gang desuden er givet Krudt til Kanonerne paa Hovedvagten, er ikke let at indsee, naar man ikke seer Spøgelser ved (Fædrel.) høilys Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
J Hoftheatrets Forsal forevises i denne Tid en meget seeværdig Giengivelse af den østerrigske Hovedstad Wien, udskaaren i Træ med alle dens Kirker, Palladser og den hele Masse af andre store og smaa Bygninger. Det Hele, der er sammensat af en uendelig Mængde Enkeltheder, bedækker en Flade af omtrent et Par hundrede Qvadratfod, og afgiver derved Plads til en fuldstændig Nøiagtighed, hvormed ogsaa alle de forskjellige Bygninger, selv indtil deres udvortes Zirater, ere gjengivne. Høit over alle kneiser den berømte Stephanskirke med sit zirligt udarbeidede Taarn, og den yderste Rand dannes af de, fra den forrige Tids befæstning hidrørende, Bastaler, der nu udgjøre Haver og Spadseregange, hvor Træer og Buske ere giengivne i Detail. Det er følgelig kunden egentligt Stad Wien, uden de fjernere liggende Forstæder; men denne omfatter som bekjendt, næsten alle Mærkværdighederne og giver Plads til en Befolkning af over 80,000 Mennesker. Dette Arbeide, der maa have kostet en uendelig Taalmodighed, skal, ifølge Foreviseren, have beskjæftiget tre Mennesker i fem Aar, og det vilde som Model betragtet, fortjene Plads i enhver Samling af lignende Gjenstande. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-05
Som bekjendt advarede Fædrelandet for nogen Tid siden Regjeringen mod at indlade sig i Handel med den bekjendte Godseier og Godshandler Hr. Mylius, som af Hs. Majestæt er benaadet med Kammerherrenøglen og optagen i den danske Adelstand, fordi Statskassen har lidt store Tab ved alle sine Transactioner med Hr. Mylius, og fra ældre Tid af maa have betydelige personlige Krav paa ham, hvilke bør afgjøres for det Offentlige paany kan indlade sig med ham i Handelsaffairer. Dengang var det Godset Bjørnsholm, som et meget udbredt Rygte fortalte, at Hr. M. havde ifinde at kjøbe underhaanden. Fædrelandet vil nu have erfaret, at Hr. M. staaer i Underhandling med Regjeringen om en anden Handel, nemlig om 3,523 Tdr. Land af de ham tilhørende mulenbergske Skove (almindelig kaldet Rold Skov) for den Sum 70,000 Rbd., for at disse kunde lægges til den tilgrændsende kgl. budderupholmske Skovdomaine. Dette Tilbud synes at være forekommet baade Hs. Maj. Kongen og Rentekammeret antageligt; men derimod skal Forstvæsenet paa det Bestemteste have fraraadet at modtage Hr. Kammerherrens og Adelsmandens Tilbud, da Skovstrækningen, hvorom der handles, ingenlunde er 70,000, men neppe 50,000 Rbd. værd, og saavel i Henseende til Jordbunden som til Træsorter ikke egner sig til forstmæssig Behandling. Det sees altsaa heraf - slutter Fædrelandet. – at det er lige ufordeelagtigt for Staten, hvad enten den har at gjøre med Hr. Mylius som Sælger, eller, hvad Erfaring tilstrækkelig har viist, som Kjøber, og vi haabe derfor, at man herefter vil tage sig lagt for at paadrage sig det Ansvar, der hviler paa en forgangen Tids Finantsbestyrelse, fordi den har stolet altfor trygt paa Hr. Mylius's Vederhæftighed.