Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-06-01
Den Svendske Ambassadeur Baron Spart, som nu skal findis i Engeland, staar hart der paa, at ingen maa opføre Svendske Priser eller selge i de Kongen af Engeland tilhørende Riger och Lande efter de Tractater, som imellem Kongen af Engeland och Kongen af Sverrig oprettede ere, tilholdende Engeland at undsætte Sverrig være sig imod hvem: Parlamentet begiærede at see samme Tractater, men finge dennem ikke endnu at see. Af Ham borrig den 21. Junii skrifves, at den Suendske Ambassadeur i Holland H. Ehrenstein staar færdig at begifve sig der fra ad Hamborig, och der fortøfve Majest. Ordre af Sverrig. Tydsk Tydskland. Østerige och Arfvelandene. Til Wien hverfvis hæmeligen til Hest; det Folk, som nogenledis i Arfvelandene kand mistis, udskikkes den Kæiserlige Hær til Bestyrckelse, sammeleedis needskikkis meeget Korn och Meel til dens Underholding: at de Tydske saa lidet hid indtil hafve udrættet imod de Frandske, be rætter den Kæiserlige Commissarius Græfven af Hoskirk, som er kommen tilbage igien af Riget, ikke at være skeed formedelst de Frandskis Dapperhed, men en deel at være skeed formedelst Fældt-Marskallernis Uforsictighed, en deel formedelst den Misforstand, som var kommen imellom de Alliirte. Kæjseren hafver anmodet de andre Stænder i Arfvelandene, at de vilde efterfølge Prælate-Standen, och af deris Middeler giøre Forstrekning til Krigen. Paa Kæjserens Fødsels Dag er holt en Commædie til Wien. Rebellerne hafve i Aar igien faaet Penge af Frankerige, ville ingen Benaading vide af at sige, ville hafve alt det gods igien, som dennem er frataget, sige sig ikke at hafve syndet: imellom dennem findis mange Frandsoser. Ballassy Imbre hafver paa hin Side Teys needlagt 130. af dennem och fanget, 50. iblant huilke var en Frandsk Mand i Tyrkiske Klæder. General Kopp er beordret, at støde til Chur-Brandenburg och Krigen besluttet imod Suerig. Det til Muskou forordnede Sendebud er afreyst. Riget. Effterat Montecaculi hafde beseet den Strassburgiske Rhinpass, och forfaret, Herrernis och Borgerskabets Meening om hvad Partie de vilde holde, (da Herrerne upartiskhed, Borgerskabet Kæjserlig Partie udkaarede, huilcket sidste de och samptligen blefve foreenede om med saadan Vilkor, at de først med Læmpe maatte faae sig de Frandske af Halsen) be gaf hand sig strax tilbage igien need med Rhinen och der de Sporkiske vare stødte til hannem gik hand paa en Skib-Broe ofver ofver Rhinen ved Speyr, sloeg den 22. Maji et stærkt Frandske Partie af Philipsburg, men der de i en tre Dagis Tid haffde staaet ved Dudenhoffen, hvor imellom Chur-Førsten och Chur-Prindsen aff Pfaltz och 7. Kæiserlige Generaler blef holt Krigs-Raad, och vare i Sinde at angribe Philpsburg, kom der Tidende at de Frandske ginge ofver Rhinen ved Gerstenlige over for Ottenheim och vilde enten antaste den Strassburgiske Rhin-Skandse, eller indfalde i det Brigauiske Land. Dette at forekomme ginge de Kæiserlige tilbage igien af Offenburg, hvor HofvetQuarteeret siden hafver været. Skib Broen blef afbrudt, de flifvende Broer førte af Manheim och Chur-Pfals bega sig hiem igien med hans Folk. Den 1. Junii, blef en Strassburger Captein tagen i Arrest for Forræderi, som hafde for paa den Strassburgiske, i huiken hand var Captein, Rhin-Skansee ved Kehl, som hand vilde inddrømt de Franske.