JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-01-24
Da der i Præstøe og Omegnen er tillagt mig den Beskyldning, at jeg skulle have begaaet et Tyverie hos Hr. Hørkræmmer Fønss i Kjøbenhavn, og jeg der er ganske uskyldig, saa maae jeg naturligviis for at frikjende mit Navn og Rygte, offentlig erklære og retfærdiggjøre min Uskyldighed ved nedenstaaende Bevidnelse fra Hr. Fønss. Vel siges, at der i bemeldte Hørkræmmers Boutik skal være foretaget en saadan Gierning, men af flere Aarsager kan jeg næsten ikke andet end antage, at de, der bedst kjender Gierningsmanden, har søgt at paadigte mig Skylden. d. 3die Januar 1844. Ærbødigst. Anders Pedersen. Fragtmand ved Præstøe.
Almuevennen, 1844-01-24
Paa Forlangende af Fragtmand Anders Pedersen, fra Præstøe er det mig en Fornøielse at kunne bevidne at det Rygte, som skal have udbredt sig i hans Hjemstavn, om nogle af ham i min Boutik begangne Misligheder er aldeles ugrundet, ligesom jeg i det Hele skylder ham at erklære, at jeg stedse har kjendt ham som en redelig og skikkelig Mand.
Almuevennen, 1844-01-24
Kjøbenhavn d. 3die Januar 1844. M. Th. Fønss. Hørkræmmer.
Almuevennen, 1844-01-24
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbid. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-01-31
3die Aarg. Nr. 5. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-01-31
Onsdagen den 31. Januar 1844. Om Nationalaand og Borgersind.
Almuevennen, 1844-01-31
Politiske Nyheder og Efterretninger. Foreningen for dansk Underviisnings Fremme i NordSlesvig, har givet den slesvigske Forening det Tilsagn, at naar en passende Landeiendom erhverves til Anlæg og Jndretning af en høiere Folkeskole, vil blive udbetalt den 5000 Rbd. som Bidrag til Kjøbesummen, saaledes at denne Sum, for det første i fem Aar skal blive indestaaende i Eiendommen, uden Renters Erlæggelse, paa anden Prioritet, og fremdeles, i de første som Aar efter Jnstitutets Oprettelse, 600 Rbd. aarlig til Lønning af den ene Lærer.
Almuevennen, 1844-01-31
- Kjøbenhavnsposten" for den 19de d. M. beslaglagdes, og Cancelliet har bekræftet Beslaget, uden at beordre Sag imod Redacteuren.
Almuevennen, 1844-01-31
Fædrelandet og "Kjøbenhavnsposten, deelte broderlig Skjæbne med hinanden den 24de dennes, idet Justitsraad Reiersen beslog dem begge. De ere ham vel ogsaa lige kjære. Cancelliet har derefter stadfæstet Beslaget, og beordret begge Redacteurerne tiltalte for en i begge Blade indført "Beretning om de danske ostindiske Besiddelsers Afhændelse til England.""Corfaren" for den 26de dennes er beslaglagt.
Almuevennen, 1844-01-31
- Det vil erindres, siger Fædrelandet, hvorledes Cancelliet har villet forhindre os fra at udtale den vistnok ligesaa sande som lovlige Sætning, at det danske Folk ingen Sympathi har for Rusland, og at der baade for den i vort Nr. 1300 meddeelte bemærkning om den russiske Forlovelse og for de efterfølgende Artikler i vore derpaa af Justitsraad Reiersen beslaglagde Nr. 1303 og 4 beordredes Pressesag, anlagt mod Redacteuren. J Løverdags har Hof- og Stadsretten frifundet denne, dog med Paalæg af Actionsomkostningerne.
Almuevennen, 1844-01-31
Roeskilde Amts Landcomunalforening.
Almuevennen, 1844-01-31
Torsdagen den 8de Februar Formiddag Kl. 11, afholder Foreningen et Møde i Roeskilde paa Gjestgivergaarden Prindsen, til hvilket Medlemmerne indbydes. Det bemærkes at Contingenten for 1843, bliver at erlægge ved dette Møde. Carlslunde, d. 25de Januar 1844. C. Petersen. Hermed et Følgeblad. Trykt i det Brünnichsk Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-02-01
Aftenskolen for Sognets confirmerede mandlige Ungdom aabnedes forrige Vinter een Gang om Ugen for de 2 Skoler og 2 Gange for den 3die større Skole, i hvilke de Besøgende modtoge Underviisning i Læsning, Skrivning og Regning, og fortsættes i indeværende Vinter. Man venter, at disse Skoler, efterhaanden som man erkjender Nødvendigheden af at vedligeholde og forøge det i Barndommen Lærte, ville blive flittigen besøgte; men da her ingen Tvang kan anvendes, maa Forstanderskabet indskrænke sig til at opmuntre de Vedkommende til at søge Skolerne. Efterhaanden som Jnteressen vaagner for denne Sag er man betænkt paa at udvide Underviisningen.
Almuevennen, 1844-02-01
Sognebibliotheket, som blev grundlagt ifjor har modtaget en passende Forøgelse af Bøger, og blev i forrige Vinter ret flittig afbenyttet, dog maa man beklage, at der er større Efterspørgsel efter meere morende end egentlig belærende Bøger. Enhver, som laaner Bøger, betaler 1 Sk. om Ugen og det Jndkomne anvendes til at kjøbe Bøger for 3. Veivæsenet. Efter den allerede ifjor bestemte Plan for Biveienes Jnddeeling i Classer eftersom de befares meere eller mindre, deres Grundforbedring og Vedligeholdelse, har man i indeværende Aar fortsat Arbeidet og ved afholdt Licitation er den vedtagne Veistrækning bleven grundforbedret paa de veipligtige Hartkornsbrugeres Bekostning, ved hvilken Fremgangsmaade Arbeidet udføres meere eensartet, kan sættes under en strængere Control og bliver mindre byrdefuldt for de Veipligtige, blandt hvilke flere paatage sig Arbeidet ved Licitationen, og de, som ikke ville det, betale for deres Part; og 4. Politievæsenet. Allerede førend de seneste Bestemmelser emanerede om Sogneforstanderskabernes Tilsyn med den tjenende Almueklasses Forlystelser, havde man formaaet Politimesteren til, at underrette Forstanderskabet om, naar Tilladelse meddeeltes til Dands m. m. for bemeldte Classe, og den nærmest boende Forstander paatog sig at fore Tilsyn med, at ingen Uorden fandt Sted og at Sammenkomsterne ophørte til det bestemte Klokkeslet, Virkningen heraf har været at slige Forlystelser, hvorved Tjenestefolkene fristes til at forøde en stor Deel af deres Løn og ofte nedbryde deres Sundhed m.v. ere blevne sjeldnere. At hæmme Betlerie og Bissekramhandel har ogsaa været Forstander skabets Formaal. Søllerød Sogneforstanderskab paa Kjøbenhavns Amt d. 29 December 1843. Lyngbye Sogneforstanderskabs Forhandlinger. 5te ordentlige Møde d. 16de October. Teivæsenet foretoges. Regnskabet over det nu tilende bragde Grundforbedringsarbeide havde circuleret som iblandt Forstanderskabets Medlemmer erkjendtes rigtig, hvorefter Fordelingen overeensstemmende med tidligere tagen Bestemmelse lagdes med 1 Rbd. pr. Tde. Hartkorn, det i Mødet 30te Mai vedtagne Arbeide, som af næste Aars Arbeidsqvantum skulde anticiperes, var ligeledes udført og havde oversteget Jndtægten med 126 Rbd. 2 Mk. 12 Sk., som imod Regres til næste Aars Ligning forstraktes af 5 Forstandere hver med J Godtgjørelse for indflyttet Hegn tilstodes Hans Olsen og Andr. Hansen af Wirum, den førsle 5 Rbd., den anden 3 Rbd. som opføres i næste Aars Regnskab, hvorimod, hvad der udbringes ved Salget af 1 1/2 Favn Steen i Gruusgraven ved Fuglevad og Restancerne for ikke præsteret Veidag, tages til Jndtægt der, Fabrikarbeidernes Veibidrag som liig andre Huusmænds der foretrække at erlægge Betaling, er ansat, til 2 Mk. havde Sognefogden paa Veicomitteens Opfordring vægret sig ved at opkræve. Han var desaarsag anmodet om at møde i Forsamlingen i Dag, hvor han nu erklærede sig villig dertil paa Forstanderskabets Ansvar. Veiregnskabet qvitteredes og fremlægges til Beboernes Eftersyn hos Veicomiteens Formand.
Almuevennen, 1844-02-01
Over et Andragende fra Slagter Jørg. Eiberg om at erholde et Stykke Gadejord for Enden af sit Huus, som Erstatning for hvad han tidligere har afstaaet af sin Grund til Gadens Udvidelse paa et andet Sted, erklærede Forsamlingen: at et Stykke omtrent 12 Alen langt, 2 Alen bredt i den ene og 1 1/2 Alen i den anden Ende, uden Skade for Færdselen kan undværres, og at man er villig til at indrømme ham dette, imod at han afholder Udgivterne ved Rendestenens Om lægning og det øvrige Arbeide som bliver at udføre efter Veicomitteens Anviisning.
Almuevennen, 1844-02-01
Skolevæsen. En Besværing fra Skolelæreren, i Taarbek over den maadelige Tilstand ved Skolens Udhuus afgaves til nærmere Undersøgelse. Regninger over Tømmer, endvidere leveret til Rækværket og samme Skole til Beløb 7 Rbd. 3 Mk. 2 Sk. udbetaltes af Skolepatronen.
Almuevennen, 1844-02-01
Enken Hey af Lyngbye der havde andraget paa Fritagelse for Skoleafgivt, troede Forsamlingen paa Grund af de stedfindende Omstændigheder at burde indrømme denne fra næste Aar af. Oplysning om Betjent paa Slottet Sorgenfri Ditlew Hennings Opholdsted bliver at tilveiebringe i Anledning af den ham idømte Skolemulkts Udredelse. De halvaarige Skoleexaminer, berammedes afholdte d. 23, 25, 30, 31 Octbr. 6 og 7 Novbr.
Almuevennen, 1844-02-01
Fattigvæsenet. De løbende Sager foretoges og expederedes. For at forebygge forargeligt Samliv og Følgerne af Forsørgerens Bortfjernelse troede Forsamlingen at burde indvilge i to Personers Ægteskab, uagtet den tidligere oppebaarne Fattigunderstøttelse ikke refunderedes.
Almuevennen, 1844-02-01
Til nogle Besværinger over Ansættelse til Fattig og Skoleskat kunde ikke tages Hensyn for indeværende Aar. Medicinal-Regning for 1 og 2 Qvartal anvistes til Udbetaling. Ligesaa 108 Rbd. 3 Mk. 9 Sk., for anskaffede Jnventariesager til Hospitalet.
Almuevennen, 1844-02-01
Cancelliets Circulairskrivelser, betræffende Forstanderskabets Control med de saakaldte Ungdomsgilder. Medvirkning til at standse Bissekramhandel, og ulovlig Brændeviinsbrænden toges ad acta. Extract af Amtsrepartitionsfondets Regnskab omdeeltes. Til at deeltage i Forhandlingerne angaaende Opførelsen af et nyt Arrest= og Tinghuus, udnævntes Formanden.
Almuevennen, 1844-02-01
Efter at Amtsraadets Skrivelse betræffende Huusmandssagen havde været oplæst og gjort til Gjenstand, for Omtale, besluttede Forsamlingen, at Formanden og Præsten hver i sin Deel af Sognet ved Hjælp af Sogneforstanderne og Andre, skulde søge tilveiebragt de Oplysninger som kunde have Jndflydelse paa Spørgsmaalets Besvarelse, og forelægge Forstanderskabet disse til nærmere Prøvelse.
Almuevennen, 1844-02-01
Udgivterne ved Lyngbye Gjordemoder District i 1843 udgjøre efter Regnskabet 35 Rbdlr. der blive at opkræve 10 Sk. pr. Tønde Hartkorn. Bevilling for Tracteur Meyer til at holde Billard, og for Madsen til at drive Gjørtlerhaandværk i Lyngbye communiceret dem. Ansøgninger om at drive Hosekramhandel, Lysestøberi og Hattemagerprofession anbefaledes. Den i Huusmandssagen afgivne Betænkning lyder, Ved at afgive den af Amtsraadet forlangte Erklæring betræffende Arbeidsklassens Vilkaar paa Landet og de Foranstaltninger som maatte kunde bringes i Forslag til en Forbedring i disse har Forstanderskabet fornemmelig taget Hensyn til Forholdene som de findes i Lyngby Sogn, Fiskerne i Taarbek og nogle Huusmænd, i Lundtofte ere Arvefæstere med forskjellig Grundskat, desuden findes i begge Byer nogle Huse hvoraf Beboerne svare aarlig Leie og nogle enkelte i sidste Bye desuden Ugedage. J Lyngbye og Wirum er Selveiendom, Arvefæste og Leiehuse med Pengeafgivt og i Wirum dertil nogle bestemte Høstdage. Fæste paa Livstid eller Aaremaal med bestemt eller ubestemt Hoveri findes ikke, og Leiesystemet maa ansees som fremherskende. Til Leiehusene hører ingen Jordlod men i Reglen en Haveplads. Huusleien er fra 12–20 Rbd. aarlig. De Huusmænd som ingen Haandtering drive finde Arbeide ved de forskjellige Fabrikker, ved Skovning og andet Accordarbeide og endelig hos Jordbrugerne, Daglønnen er 2 Mk. a 2 Mk. 8 Sk. om Vinteren, 3 Mk. om Sommeren, i Høsten noget mere; alt paa egen Kost.
Almuevennen, 1844-02-01
Det ofte vexlende Arbeide gjør det ønskeligt for Huusmanden at have fri Raadighed over sin Tid, og da det kan være beqvemt for ham at vælge sin Bopæl saa nær Arbeidstedet som muligt, saa synes Leiesystemet her i Sognet ikke at forøge det Precaire i den arbeidende Klasses Stilling, især naar der tages Hensyn til at Huusleien ingenlunde staaer i Misforhold til den stadige gode Fortjeneste, hvortil ogsaa Kone og Børn have Adgang. For Communen er derimod Mængden af Leievaaninger et Onde, thi det lokker mangt maadelig Subject, til i den at søge et Udkomme han andensteds ikke kan finde, og Letheden ved at faae Huus, tilskynder til mangt ubetænksomt Ægteskab. At man for at raade Bod herpaa, skulde behøve at indskrænke den gjensidige Frihed, og vende tilbage til Hoveri og Pligtarbeide troer Forstanderskabet ikke.
Almuevennen, 1844-02-01
Uagtet den arbeidende Klasse saaledes har fri Benyttelse af sin Tid og sin Kraft, uagtet den finder rigelig Arbeide som betales godt, saa er dens Stilling dog i det Hele kun maadelig og størstedelen kan siges at staae saanær Overgangen til at blive Almisselemmer, at der kun udfordres en Sygdom eller andet Uheld for i Virkeligheden at gjøre dem dertil. Jblandt Aarsagerne hertil anseer Forstanderskabet. følgende som de fornemste: 1) Det Arbeide som fordres i det Offentliges og i Communens Tjeneste. At dette er uforholdsmæssig høit imod hvad andre Statsborgere udrede, troer Forstanderskabet ikke behøver andet Beviis end en Udskrivt af Fogedprotocollen for 1841. Der er præsteret af hver Huusmand, 7 Dages Sneekastning, 3 Dages Jagt 2 Dages Veiarbeide, 1 Dags Kirkearbeide hvortil endnu kan føies 1 Præstedag. Desuden: Efter Omgang, fordeelt paa 87, 30 Mand paa Skolearbeide, 9 paa Brandvagt 10 paa Brandsteders Rødning, 23 Arrestantvagt, 54 Arrestant følge, 189 Brevreiser. Hertil kommer endnu andre Toure f. Ex. Møde ved Jldsvaade, Sprøitens Prøvelse og Reengjørelse, Gadekjærets Rensning - hvortil i 1842. anvendtes 60 Mand &c. &c. 2) Letsindige Ægteskaber, der begyndes med aldeles tomme Hænder. 3) Mangel paa et ordnet Familieliv og Hang til Forlystelser, Sviir og Lotterispil. Sommeren igjennem finde de første rigelig Næring paa Kildebakken, i Charlottenlund og Sorgenfriskov, og om Vinteren i de talrige Kroer og Smutkroer, den sidste trives hele Aaret igjennem i den nærliggende Hovedstad.
Almuevennen, 1844-02-01
At der med Hensyn til Pligtarbeiderne burde indtræde en Lettelse formener Forstanderskabet, det være nu enten ved Fritagelse eller Betaling for enkelte af dem, eller ved en sparsommeligere Omgang med andre. Forholdsregler mod letsindige Ægteskaber turde være vanskelig at tage, men det synes dog hverken ugjørligt eller ubilligt, om vedkommende Commune ved Jndgaaelsen af disse, eller ved allerede Givtes Tilflytning erholdt nogen Garanti for, at de Paagjældende ikke og meget kort Tid og ved første Uheld falde paa Fattigkassen. Jndskrænkning i Givtermaalstilladelse vilde maaskee forøge de uægte Fødslers Antal, men Communens Oeconom vilde ialtfald ikke lide saameget ved at bidrage til et Par uægte Børns Forsørgelse som ved nu at tage sig af hele Familier. J Forbindelse hermed maatte da Anordningen om Alimentationsbidraget strængt overholdes eller skjærpes saa at den tilsigtede Virkning opnaaedes, thi naar Barnefaderen nu ophører at have fast Tjeneste og jevnlig skifter Opholdsted, om ogsaa kun i de nærmeste Sogne, saa kan han let undgaae at opfylde sin Forpligtelse eller at blive straffet derfor Det forlanges nemlig at Communen skal paavise Vedkommendes Opholdsted, men hvor vanskelig ja næsten umulig kan det ikke blive, naar Politiet dertil ikke yder nogen Medvirkning. Mod de andre 3 anførte Aarsager, vilde en Jndskrænkning i Fristelserne og et skjærpet Politiopsyn, navnlig med siddende Gjæster paa Kroerne virke, og mod Spillesygen haves som bekjendt et meget probat Middel. Kan Forholdene paa enkelte Steder saasom Lyngbye Sogn give Leiesystemet Fortrinnet, saa antager dog Forstanderskabet at Fæsteindretningen i Almindelighed vil være at foretrække for Huusmandsklassen. Jblandt de Midler hvorved dens Kaar kunde forbedres, dens Stilling sikkres mod Vilkaarlighed og den selv hæves i statsborgerlig Henseende, skal Forstanderskabet tillade sig at foreslaae: 1. Jndførelse af Livsfæste mod bestemt Afgivt, helst i Penge. Afskaffelse af Huustugten. 3. Lettelse i offentlige Byrder. 4. Valgret til Sogneforstandere.
Almuevennen, 1844-02-01
Sengeløse Forstanderskab d. 21. Decbr. Formanden fremlagte en Skrivelse fra Hr. Doctor Marcher i Roeskilde, hvori denne dolerer over, endnu ikke at have erholdt sit hele Tilgodehavende for Cuuren af en i Vadsby overfalden og mishandlet Huusmand. Efter forgiæves at have henvendt sig til Amtet desangaaende flere Gange i Løbet af 3 Aar havde endelig Justitsraad, Birkedommer Friederichsen skaffet ham noget af Regningen udbetalt; men bemærket, at hvad Resten angik, da var Sagen endnu ikke prøvet hvem der skulde udrede dette Beløb. Doctøren tilmeldte derfor nu Sogneforstanderskabet, at han saae sig nødsaget at sagsøge samme for dette Restkrav, støttende sig paa en Skrivelse af 1841 fra Præsten, hvori denne med Amtets consens beder ham fortsætte den paabegyndte Cuur paa Fattigkassens Regning. Man erfarede imidlertid af denne langtrukne Sags Dokumenter, at uagtet visum repertum udviser, at den overfaldne Huusmand i længere Tid svævede i Livsfare, havde Birkedommeren tilskrevet den daværende Fattigkommission, at Amtet havde resolveret at denne Sag ikke vedkom det Offentlige, men var aldeles privat, hvorfor Commissionen selv havde at udfinde og sagsøge den der var pligtig at betale den mishandlede syge Huusmands Cuur og Pleie. Fattigkommissionen havde imidlertid strax nedlagt Protest imod denne Resolution, med den Paastand, at det var soleklart at Sagen efter sin Ra tur aldrig burde eller kunde blive privat; men man haabede den snarest muligst blev undersøgt og paatalt afdet Offentlige. Da Amtet efter 3 Aars Forløb endnu Jntet har indvendt imod denne Protest, maa Forstanderskabet fremdeles henholde sig til samme og paastaae, denne Sag afviist for sit Vedkommende. For imidlertid at bidrage til, at Hr. Doktor Marcher endelig kan erholde sin retfærdige Fordring udbetalt, besluttedes at indsende denne vidtløftige og dunkle Sag med alle Bi lage til Amtsraadet og udbede Raadets Medvirkning til dens Afgjørelse.
Almuevennen, 1844-02-01
Ved at remittere den med deres Høivelbaarenheds gunstige Skrivelse af 27de f. M. sendte Besværing fra Sengeløse Sogneforstanderskab med 2 Bilage, betræffende en ny Tingmands Beskikkelse for Sengeløse Sogn, giver jeg mig den Ære at meddele, at jeg ikke har fundet mig foranlediget til at indlade mig paa Sogneforstanderskabets Andragender og Besværinger i denne Sag, fordi a) Sogneforstanderskabet formeentlig aldeles ikke har nogen Anpart eller Deel i Beskikkelsen af Tingmandsposten. b) Sogneforstanderskabet har aldeles ikke opgivet nogensomhelst antagelig Grund til den nærværende Ting mands Afsættelse eller nogen Besværing over hans Forhold, som kunde give mig Anledning til at undersøge samme. c) den nærværende Tingmand Peder Pedersen, der forhen har været Tingmand i Glostrup Sogn, og efter Billighed maatte have Krav paa den bedre Tingmandspost i Sengeløse Sogn, da den ved forrige Tingmand Niels Nielsens Død blev vacant, har i længere Tid boet i Sengeløse Sogn, og det er ikke hans Skyld, at han flyttede derfra, og nu boer i Nabosognet, da han har gjort sig forgiæves Umage for at faae Bopæl i Sengeløse Sogn, men det er ham som det næsten synes efter Overeenskomst blandt Beboerne, nægtet, rimeligviis for at favorisere en Huusmand i Byen, Svoger til Sognefogden, og som for nogen Tid siden meldte sig hos mig med Tilkjende givende, at nu var han Tingmand, og at Sogneforstanderskabet dertil havde beskikket ham; men i hvilken jeg ikke antager, at Sognet vilde faae som det udtrykker sig, bedre Repræsentant end Peder Pedersen og d) det er intetsteds bestemt, at Tingmændene skulle boe i de Distrikter, for hvilke de ere Tingmænd, skjøndt jeg vel selv har ønsket det, og gjort det til Pligt for dem, der af mig ere beskikkede til Tingmænd, naar det kun har staaet i deres Magt at faae Bopæl i Districtet. Jøvrigt maa jeg bemærke, at jeg ikke erindrer, at nogen Anden, da Tingmandsposten ved Niels Nielsens Død var vacant, fra Sengeløse søgte Posten; men jeg troer vel, at jeg desuagtet ikke havde taget i Betænkning, at lade en forhenværende Tingmand avancere til denne fordeelagtigere Post. Forsaavidt det er anført at en forhenværende Politibetjent blev i nogen Tid Sognet paatvungen som Tingmand, da maa jeg kun bemærke, at i Vacancen mellem Niels Nielsens Død og Peder Pedersens Beskikkelse, var en Mand, nemlig Hans Rasmussen, der havde været constitueret Politibetjent ved Birket i nogen Tid i en anden Betjents Sygdomsforfald, constitueret Tingmand, og jeg skulde vel antage, at jeg er competent til at udstæde saadan Constitution uden at spørge Sognemænd eller Sogneforstandere. Endelig maa jeg bemærke, at da det nu er i Ventilation, hvorledes Tingmandsposten for Fremtiden skal bestyres, saa er det vist høist urigtigt uden den største Nødvendighed at gjøre nogen Forandring.
Almuevennen, 1844-02-01
Kjøbenhavns Amts søndre Birk d. 4 Sept. 1843. M. Friederichsen. Høivelbaarne. Hr. Kammerherre, Stiftamtmand Greve af Knuth, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand. (Fortsættes.) Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved I. C. Lund.
Almuevennen, 1844-02-07
Nr. 6. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-02-07
Onsdagen den 7 Februar 1844. Onsdagen den 7 Februar 1844. Frimodighed er Pligt.
Almuevennen, 1844-02-07
Godseier=Klogskab. maae en Mand være Dommer, eller optage Forhører, i sin egen Sag "Al det fordømte Skrig om Forbedringer kommer deraf, at man ikke passer paa at holde Folket i Uvidenhed om denne Sætning: Staten er kun til for Folkets Skyld. Thi naar en Nation først troer, at den har Ret til at være lykkelig, saa vil den ogsaa paa enhver mulig Maade søge at blive det.
Almuevennen, 1844-02-07
Maanedskrivtet "Samleren" for July 1794.)