JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Over-Schlesien, den 2 Junii. i Leyren mellem Brieg og Oppeln kome mangfoldige fremmede Cavalliers an, som ikke noksom kand berømme dens Skiønhed og gode Ordning. Til saadant nøje at betragte, har den SachsenVeymariske Geheime-Raad Baron von Studitz, paa expresse Ordre fra sit Hoff, infundet sig sammesteds, og tilskrives saadan god Ordning Hr. General von Wuttenaus u-forligelig Command. Forrige Uge skeede ungefær om Natten et Opløb i Leyren, i det en arresteret Deserteur, som har været en Tambour af det Lichtensteiniske Regiment, vilde undløbe, men af ProfesVagten, som blev ham vaer, med 2 Skud blev nedlagt; hvorudover alle de andre Vagter begyndte at skyde, saa heele Leyren kom i Bevægelse. Den commanderende General brugte strax sin sædvaanlig Forsigtighed, lende med sin Adjutant dertil, og efterat han havde faaet Underretning om at det var kun en blind Skrek, dæm vede det strax og bragte Allting i god Ordning. Dagen derefter blev denne blessered Deserteur, amt 2 af det Hamiltoniske og 1 af det Altheimike Regiment, efter for hen gangne Stand-Ræt, phængt. Ellers ville nogle forsikkre at have terretning, hvorledes i samme Leyer 2 Spioner ner skulle være blevne grebne, hvilke strax vederfores deres Rætt. Samme havde selv røbet sig, i det den ene, da han sad og drak Brændeviin, stødte følgende Ord herud, Ey, hvad kand vel saadan en Haandfuld Folk udrette imod Polen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Neder-Rinstrøm, den 4 Junii. Som Breve fra Frankrige lyde. Saa gjorde samme Krone Mine at ville begynde en Krig, og til saadan Ende at aabne Theatrum belli ved Ober-Rinstrømmen; men dog alligevel stode endnu mange i den Persvasion at disse Demarches torde meere bestaae i Trudseler end i eftertrykkelig Gierning, helst naar man betragtede, hvorledes omtalte Krone ved den i Kongeriget nu værende Religions Strid havde selv en indbyrdes Krig at frygte for, og alt saa stod i Fare, at ey alleene Jansenisterne, men og de i stort Antall cacherte Hugenotter, maatte slage sig til de Kæyserlige Allierede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Paris, den 5. Junii. Breve fra Constantinopel mælde: At SchachKouli-Chan havde gandske bemægtiget sig den Persiske Krone; og at han paa de Tørkeske Grændser gjorde gruelige og forfærdelige Ødeleggelser. Jligemaade berette samme Breve, hvorledes Græv Bonneval var nu, under det Navn: Ach met Beig, i stor Anseelse hos Stor-Sultan, havde og gjort en Prøve paa et Slags nye opfunde Bomber, det Tørkeske Hoff til stor Fornøyelse, og havde derfore bekommet anseelige Skien Chrikatzer og holdtes i stor Ære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Christiania, den 6 Junii. Den 4 hujus om Aftenen var denne Stads Glæde og Fryde-Tegn u-beskrivelige over Vores Allernaadigste Konges og Dronnings lykkelig Ankomst, da det Høye Kongl. Herskab med forønsked Sundhed, (Himlen skee Tak) hilsede af Canoner ne fra Fæstningen Aggershuus, samt med de paa Stadens Skibs-Brygge plantede Stykker, traade i Land, efter at de paa den beskikkede Esqvadre formedelst Modvind og stille Vær havde mellem Jydland og dette maattet i 8 Dage holdet Søen. Deres Kongelige Majestæter samt Hendes Durchl. Marggrævinden passerede fra Vandet af igiennem en propre og meget kostbar ÆrePort, hvorved det heele Borgerskab vel monderet stod over alt i Gevær rangeret. De mange Præparationer og adskillige Glæde-Tegn, her vare anrettede, kand man ey saa væsentlig exprimere, meget mindre udsige den Fryd og Glæde, Rigets Undersaatter over deres Majestæters høye Nærværelse gave tilkiende, hvilken Glæde end meere forøgedes over den høye Ære at see vores Naadigste Dronning in Persona mellem disse Norske Klipper, og foraarsagede saadant, som fast ikke mindes, en stor Forundring, som gjorde Glæden end større. Saa vit man kand erfare, har Hans Kongl. Majestæt besluttet at forblive her i 14 Dage, og siden under Himlens vældige Beskiermelse at proseqvere Reisen til Bragenæs hvorfra particulaire Breve saa vel som og fra Bergen mælde, at man ivrigst bemøyer sig med at at giøre alle optænklige Anstalter, at oprette ÆrePorte &c. for med dybest Underdanighed som skyldigst og lydigst at modtage det Høye Kongelig Herskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Hamborg den 12 Junii. Sidste Breve fra Dresden mælde, at sammestæds var en af de Churførstl. Gesanter depechered Coureer fra Wien arriveret, af hvilke Depeches, efter at geheime Conseil var holdet, saa meget bragt i Erfaring, at ved det Kæyserl. Hoff blev nu den Polske Affaire, i Henseende til Chur-Førsten, særdeles taget i Consideration og pousseret, helst saasom Hans Kæyserl. Majest. har givet sit Høye Ord fra sig, at lade anvende det Yderste, paa det af Primas og Senatet maa gives Stanislao fuldkommen Exclusion, og Churførsten cum titulo Regis Poloniæ blive proclameret. Og er for alting de Churførstl. Gesanter til Warschau bleven tilraadet, af særdeles Politique at holde sig neutral; iligemaade, at Hans Kongl. Høyhed gjorde vel, om han ikke lod sine Tropper avancere til de Polske Grændser. Endskiønt nu Forliget mellem disse tvende høye Hoffer, i Regard af den Pragmatiske Sanction, agtes saagot som sluttet; saa kunde dog ingen komme i Erfaring, under hvad Restriction saadan Acces til Wiener Trataten paa den Churførstlig Side er skeed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Kiøbenhavn den 15 Junii. Den 6 Junii er Etatz-Raad Jørgen, Vil Vilde Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Conferentz-Raad. Hans Wolsemose at være Cancellie-Assessor. Hans Panck at være Birkedommer ved det Colding-Huusiske Rytter-Districts Birke-Ting i Jydland. Hans Kongl. Majst. haver og Allernaadigst kaldet Hr. Christian Grave at være Sogne-Præst til Rygge Præstegield og Mos i Norge, Hr. Jens Nimb at være underst Capellan Chri til Bremmerholms Meenighed. sten Kiær at være Residerende Capellan til Reendalen under Aamots Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Avertissements. Hermed adverteres, at udi afvigte Maaned er Ludvig Holbergs Dannemarkes Riges Historie Tom II. bleven færdig, og kand hos Autor, logerende i Mag. Hunderups Gaard ved Nicolai Kirke, bekommes Exemplaret for 10 Mark Danske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Udi Hans Kongl. Majsts og Universitæts Bogtrykkerie er ved Trykken bleven nylig forfærdiget den ny Placat, angaaende den af Hans Kongl. Majst. bevilgede Brand-Casses Jnd rettelse her i denne Kongl. Residentz-Stad Kiøbenhavn, af dato 8 Junii 1733. hvilken er Prioritæts=Herrerne saa vel som Jnteressenterne til stor Nytte og Fordeel meget forandret og forbedret, og alt saa bliver ey allene for Credit og PengeLaan paa Prioritæter i Huuse og Eiendomme i Almindelighed høyst nødig og gavnlig, men endog er efter enhvers Tarv indrettet, samt sigter til alles Conservation i særdeleshed. Thi igienkaldes aldeles hermed den første, som under 31 Jan. 1731. blev publiceret, og denne nye recommanderes saavel Panthavere som Debitorer til Efterretning og deres eget Nytte. Samme kand nu efterdags bekommes til kiøbs i Høyst-bemældte Hans Hans Kongl. Majst. og Universitæts Bogtrykkerie udi Skindergaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Hoved-Bogholderen ved Rente-Cammeret, Hans Jørgen Kirksteen, vil under Haanden selge og afhænde sin paa Østergade beliggende meget vel beleylige Gaard; hvilken befindes grundmuuret til Gaden, og med Ege Bindingsverks Side- og Tver huus udi Gaarden opbygt, og indrettet med mange smukke meublerede Værelser, saa vel for een som 2de Familier; Udt Gaarden findes Remisse til Vogn, og Stalderom til 3 Heste, samt aparte Brøgger= og Vasker=Huus med indmuuret Kobber=Kiedel, og bag ved Gaarden en smuk Hauge med adskillige vare Frugt=Træer og Blomsterverk, samt BindingsverksLyst=Huus; hvorom de Lysthavende med hannem vilde accordere. Hos Sr. Andreas Tscherning boende paa Amager Torv, ere meublerte Værelser for en eenlig Person med Tienere til Leye, hvilke, om saa forlanges, straxen kand betrædes. Hos Seign. Boldvin Kling, Klæde-Kræmmer boende paa Amager Torv lige for store Hellig Geistes Stræde er at bekomme i For=Huuset til Gaden smukke Logimenter med Loft rom og Kiøkken for en honet Enke, som Liebhaberne strax imod billig Leye kand beboe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Til Efterretning mældes, at udi Sr. Abraham Pelts igien opbyggede Sukker-Raffinader paa Gammel-Torv til den Side som vender ud til Nørre-Gade er nu at bekomme alle Slags Raffinerede Sukker og Stroper ligesom tilforn. Adverteres hermed, at hos Didrich Andersen Remmesnider, boende i Skindergaden, er en ny Engelsk Chalse med Læder og Messing beslagen, Klotz-Bomme, Magazin og hvad vidre tilhører, tillige med en ny Carniol med Hæst og Carniol-Tøy, til Kiøbs at bekomme; hvo saadant har Lyst at kiøbe, vilde behage at anmælde sig hos omtalte Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-15
Herved averteres, at Sr. Heidemarck allerede temmelig er avancered med Lodders Udgivelse til den anden Trækning af den præsenterende May-Krands, hans Lotterie vedkommende; og derfor tienstlig begierer, at Liebhaberne, der have tilsagt visse Lodders Indsættelse, vilde med allerførste indfinde sig, at tage imod de Lodsedler, som ligge efter Aftale parate til deres Tieneste, paa det Trækningen som snarest kunde skee, og Gevinsterne til hvem dem tilkommer at udbetales. Saadanne hans smaa Lyst=Lotterier har han alleene skullet exercere, paa det at derefter, paa samme Maade, et langt større og nyttelige re, til de Fattiges Tarv her i Kiøbenhavn kunde indrettes, saasom han er portered for, langt heller i sit Fæderne Land, end paa et fremmed Stæd at give Oplysning derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Kiøbenhavns Post-Rytter. No. 49. Som medfører Post-Tidenderne af 19 Junii Anno 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Warskau, den 3 Junii. Den Eed, som et hvert Membrum af den holdte Convocations Rigs Dag ved almindelig Confoederation har maattet aflægge, lyder paa følgende Maade: Jeg N. N. sværger til Gud den Almægtige, at jeg paa forestaaende Vall-Dag vil vælge og udnævne en infød Polak til Konge, i Følge af det som i nærværende Confoederation er besluttet og underskrevet. Jeg vil og ikke anrette nogen Cabate bate til Bæste for en Fremmed, som kand hindre det Polske fri Vall. Derimod vil jeg give alle Fremmede Exclusivam, og sætte mig imod alle dem, som maatte understaae sig at sønderrive vores Unions helliget Baand, samt ansee og tractere dem som Fædrenelandets Fiender. Saa sandt &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Frankfurt, den 4 Junii. Oberst Lieutenant Kastner har sendt Capitain Lüttig til Landau, for at klage hos Commendanten Hr. Joffard, hvorledes de Franske havde streif fet ind til Rhein-Skandserne, og derhos protestere, at saadant stridede tvert imod Freds Tra etaten, at gaae bevæbnet over Rinstrømmen og dens Grændser; hvorpaa ommældte Commendant skal have svaret: Han havde ikke befalet, at hans udsendte Officerer skulde komme saa nær til Philippsborg, men kun sætte efter deres Deserteurer, med Ordre hvorledes de derhos skulde forholde sig &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Over-Schlesien, den 8 Junii. Fra Polen fornemmer man, at Kron-Gross Marskalken, ved sin Dommer, har ladet de fremmede Herrer Gesanter, i Republiqvens Navn, vide: at de, efter den Polske Rætt, maatte ved det forestaaende Konge-Vall holde sig 6 Mile afsides fra Warskau. Hvorpaa den Kæyserlig Gesant har svaret: Hans anbetroede Commissioner vare saa vigtige, at de u-forbigaaelig havde hans Nærværelse fornøden; hvorfore han og haabede, at man ikke kunde agte ham som noget ledigt Land Bud. Bud, ey heller forlange af ham, at han, saa ofte noget faldt for at forrette, skulde reyse saa mange Mile frem og tilbage, hvilket ey faldt ham alleene besværligt, men var end og hans Caracteer gandske u-anstændigt. Foruden alt dette, var, ved den udskrevne Pospolite Russenie, 6 Mile fra War skau, kun slet Sikkerhed for ham og sit Folk at haabe, og, i fald saadant skeede, maatte han see sig nødet til at lade de i Schlesien staaende Kæyserl. Tropper rykke an sig til Beskiermelse. Den Moskovitiske Gesant har erklæret sig: at Hans Høye Principalinde havde hverken sendt ham eller hans sidstleden til Warskau anlange Broder, at de saa strax skulle begive sig bort igien. Ved samme Leilighed har den Franske Gesant svaret: Efterdi man ved det forrige Vall havde lidt en Gesant af hans Nation i Warskau, saa haabede han ogsaa, man tillod ham saadant nu, og om saa meget meere, efterdi hans høye Principalinde var en Polsk Dame De Kongl. Preussiske, Engelske, Svenske, Chur Sachsiske og Hollandske resp. Herrer Gesanter hade mældet, deel, at de vilde berette saadant Paa sund til deres høye Principaler, deels, at de herudi vilde rette sig efter de andre Herrer Gesanter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Af General Major Scholtens Regiment er Capitaine de la Milliere med Majors Caracteer af Jnfanteriet, og Pr. Lieut. Green af Obr. Wouwerts Reg med Capitains Car benaadet. Forige Casserer Weybye samt Kammer-Raad og StiftsAmtskriver over Bergens Stift d. Mossen ere allernaadigst blevne relaxerede fra deres langvarige Arrest paa Aggershuus Slott, samt deres Debet til Kongens Cassa dennem allernaadigst skienket og eftergivet; derforuden har H. K. M. allernaadigst skienket 6 Slaver deres Frihed igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-19
Den Polske Gesant, som nogle Dage førend det Høy-Kongl. Herskab arriverede til Norge, var igiennem Sverrig anlanget til Christiania, for at anmælde Kongens af Polen dødelig Afgang, var, efter Beretning fra Moss af 13 Junii, passeret den 10 hujus der forbi, for at fordre sin Tilbage-Reyse først til Fridenchshald og siden vidre. Samme blev af den endnu ved Moss liggende Kongl. Esquadre, efter at han der havde været omDet Borde, saluteret med 9 Canon-Skud. næst Høye Kongl. Herskab skal have besluttet Him Himlens Bistand) den 15 og 16 at ville være i Moss, den 17derfra til Friderichsstad og Friderichshald og den 22 tilbage igien til Moss, og saa vidre til Jarlsberg, Tönsberg, Kongsberg, Bragenæs ind til Christiania igien, hvorfra Reisen til Trundhiem antrædes den 6te Julii over Land. Hendes Majst. Dronningen og Marggrævinden agte at følge Hans Majst. til Trundhiem, men derfra tilbage igien over Land til Christiania og Laurvigen, hvor de ville afvarte Kongens Retour fra Trundhiem langs Søe-Kanten over Bergen, Stavanger, Christians sand, Arendahl og s. v. og kand samme med all Sundhed og Fornøyelse ønskelig Retour ikke ventes, førend mod medio eller ultimo Augusti. Alle de Kostbarheder og Sinds Forlystelser, hvormed de Norske Undersaatter have æret vores og deres Høy-Kongl. Herskab, i specie at beskrive, vilde blive her for vidtløftigt, men dette, som noget remarqvabelt og i Norge curieur at see, vil man antegne: at 12 unge Personer, klædde i lige Klædning og Mondur, som Hans Majestæts Guarde her i Kiøbenhavn, geleyde Hans Kongl. Majestæt over alt til Hæst, og ellers holde stedse Vagt for Kongens Gemakker, Alt saa vil man for denne gang recommendere sig alle curieuse Carett-Læsere, lovende, saasnart vidre Efterretning om det Kongl. Herrskabs Reyse og de paa andre Stæder giørende Anstalter kand indhændtes, skal saadant til Contentement blive communiceret. Ager
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Kiøbenhavns Post- Rytter No. 50. Som medfører Post-Tidenderne af 22 Junii Anno 1773. d. 21de Bud, i Adelig, 1818. 222. Constantinopel, den 23. May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Man har vis Tidende, at Baadad er blocquered og Bassora af Araberne indtaged; om dette sidste er skeet med Behændighed og af Pascha af Bagdat hans Politiske Jndsigter eller imod hans Villie, derom bliver talt adskilligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Madrit, den 26 Maji. Nogle Spanske Munke, som vare i Barbariet at ranzionere Slaver, ere nylig med 11ve Slaver, som Kongen af Marocco har givet dennem, nem, komne til Gibraltar, men det Løfte, at de skulde have 100 for en vis Priis, er trokken tilbage. Bemældte Slaver ere ligesom en Skienk kasse for det, disse Patres forærede Kongen, bestaaende i en skiøn Chalse med alt Tilbehør, 2 store Biørne, 2 Hjorte, 4 store Hunde, nogle Bysser med Thee og Porcellain, nogle Stykker Chitser, Hollandsk Klæde, Læret &c. Aarsagen, hvorfore de andre Slavers Befrielse ikke lykkedes, er denne: at Patres ikke have villet forpligte sig at levere et Parti Krud og anden Krigs-Munition, for Betaling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Mayland, den 27 Maji. Efterat Printz-Gouverneuren har erholdet Vished om de 4 Hoved-Corsers Løsgivelse, har han afsendt en Coureer til General Wachtendonck paa Corsica, med Ordre, at lade over den heele Øe Forliigets Puncter, den allmindelig Pardon, ingen udelukked, og den Kæyserl. Garantie, med all Solennitæt publicere, og, naar saadant var skeet, at føre alle Tydske Tropper over Genua tilbage igien her ind i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Livorno, den 20 May. Blant de 17 Puncter, som Republiqven Genua skal have tilstaaet Øen Corsica, ere (som man fornemmer) disse med indbefattede: at 12 Corser paa denne og hiin Side af Biergene skulle indskrives blant den immatriculered Adel og nyde lige Privilegier med Adelen af det faste Land; af 2 Corser skulle promoveres til residerende Ca vis pitainer udi de 2de Fæstninge Bastia og AjactioCorserne skulle holde en Orator til Genua, der kand besorge deres Affairer; Øens Jndvaanere concurrere til Bispedømmene; De Bevægelser, som ere skeede, pardoneres, og de i Begyndelsen, af indeværende Aar resterende Contributioner ikke fodres, samme og fremdeles modereres, og Corserne med den Titul Rebellere forskaanes; Endelig skulle alle disse Artikle, saa vel som de andre, til at ved lige holde god Harmonie mellem Republiqven og den dennem tro og lydig blivende Jnsul, af Kæyseren guaranteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Warskau, den 4 Junii. Convocations Rigsdagens Ende har aldrig været saa urolig, som denne Gang; thi de fleeste Depurede have besværet sig, at man har betaget dem deres Stemmer, bragt dem til at giøre Eed, ikke tilladt dem at de maatte sige noget til Confoederations-Puncterne, og at man med Gevalt har hindret Stemmernes fri Løb: Hvorfore de maatte see sig nødde til i Grod-Cancellierne derover vitløftigere og tydeligere at udlade. Fleere end 13 Land-Bud havde ikke havt Vota i Senatet, og man, uagtet all Modsigelse, skrevet hvad man vilde. Gross-Cancelleren af Litthauen har, formedelst Upasselighed, ikke kunnet være tilstede i Senatet; og, da Primas lod ham sige, han skulle og sværge, har han undskyldet sig med sin Upasselighed, sigende: Hans Eed kunde ikke nytte noget, saasom han forinden Vallet vel kunde bortdøe: døe, Thi maatte man udvælge en Konge efter deres egen Villie. Endelig har han dog svoret og underskrevet med denne Erklæring, saa fremt man lod det blive ved de gamle Rigs Statuter, og et frit Vall og dersom Eden blev af Woywodskaberne billiget. Jmidlertid giør Primas sig stor Møye at naae sit Afsigt. Da han i Fortrolighed blev adspurt, cujus sit Partis, (det er, paa hvis Side han var) svarede han, han var ikke meere i Grammatica, men brugede sin Retsom Primas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Neder-Rinstrøm, den 7 Junii. De Forsigtigheder, man formedelst Fæstningens Luxemburgs Sikkerhed tager, grunde sig paa de Efterretninger, man har erholdet, at de Franske berede sig og giøre virkelige Anstalter at trekke en anseelig Leyer sammen af 50000 Mænd, paa det flakke Land mellem Metz og Diedenhoven, hvorudi ikke skal mangle noget af KrigsSager; dernest skulle ved Ryssel 20000 Mænd rykke sammen. Derforuden har man Vished om, at den Østerrigeske Nederlands Regiering, har faaet Efterretning om et Anslag, som Frankrig, fører i Skjold, for at bemægtige sig omtalte Lande, og dette er fornemmelig det, der en Tid lang har givet Anledning til den Præcaution man har taget. Ellers merker man, at siden den sidste Kæyserl. Erklæring giør det Franske Ministerium saadanne Anstalter, som man med allerførste havde Krig at forvente. Vel lader Cardinal von Fleury sig særdeles være angelegent at underholde Fred og Rolighed i Europa og fra Hans Allerchristeligste Majestæt at rødde alle de Ting af Veyen, hvorved Fredelighed kunde forstyrres; men derimod ere Printzerne af Blodet, hvilke gierne raade til Krig, aldeles ikke dermed tilfreds. Jkke desto mindre bliver den fredelskende Cardinal herudi uforanderlig, og, naar i det Kongl. Stats eller Cabinets Raad om Krigs Sager bliver handlet, veed han at forevende allehaande Aarsager, hvorfore han ikke kand bivaane saadant Raad. Jmidlertid farer dog Hoffet fort at bringe store Penge Summer sammen, paa det, om det skulde komme til Krig, intet af fornødene Ting maatte feyle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Paris, den 11 Junii. Endnu flatterer man sig immer, at Sagerne i Polen skulle falde ud efter vores Hoffes Sind. J det ringeste bliver slet intet sparet, for at trekke Magnaterne paa Vores Konges Side. Man siger blant andet, at Kong Stanislaus har lovet Polen, at lade falde 16 Millioner af de 22, som han siden 1709 maatte have af den; og vilde han nok finde Middel til at erlange Satisfaction for denne Fordring, hvis man ved det tilkommende ny Konge-Vall i Polen gik ham forbi. Ordet gaaer, at vores Leyer ved Mosel skal bestaae af 30000 Hoveder, hvorunder 8000 Mænd til Hæst. Fra Toulon skrives under 4 hujus, at man paa de 5 Krigs-Skibe, som sammestæds ere udrustede, har nu udi nogle Dage begynde. begyndt at indskibe allehaande Mund- og Krigs Provision; og, endskiønt man ikke kunde komme der efter, til hvad for Egn de ere bestimte, blev dog alligevel holdt for vist, at Kongen dermed fører et sær vigtigt Forehavende i Skjoldet, eftersom man besatt dem med saa meget Mandskab og provianterede dem paa 8 Maaneder. Den 15 maa samme Skibe være færdige at kunne seyle ud. Den til Brest udrustede Esquadre bestaaende af 4 Krigs-Skibe maa ligeledes med første gaae ad Søen, og meener man, at disse skulle conjungere sig med hine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Cøln, den 11 Junii. Den Franske Land-Milice er virkelig paa Marchen, for at beklæde de Stæder, hvoraf de regulerede Tropper skulle marchere til de projecterte Leyre ved Mosel-Strømmen. En Miil omkring Luxemborg ere alle Frugter afhuggne, paa det de Franske ikke maa finde nogen Subsistence, hvis de skulde begynde noget imod samme Fæstning. Til Diedenhofen bringe de Franske mangfoldige Steene hen, for sammestæds at bygge et Citadelle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Berlin, den 15 Junii. Med particulaire Breve fra Preussen har man vis Efterretning, at allerede over 1000 Mænd Russiske Tropper vare passerede Egnen af Kønigsberg hen til Dantziger Werder for at forekomme en maaskee befrygtende Landgang, og at beskytte det fri Konge-Vall i Polen. Omstændeligere Efterretning forventer man derom med første. Ham
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Hamborg, den 19 Junii. Følge af sidste Breve fra Meklenborg lyder, at man sammesteds, i henseende til den ny Jnterims Regiering, var i fuld Bevægelse. De Kæyserlige Patenter ere af Notariis mestendeels paa alle Stæder insinuerede og affigerede; men i Swerin og Domitz har man ikke villet antage dem, dog ere Notarii paa en høflig Maade afviste. De Geistlige ville ey heller tage mod saadant; og har General Superintendenten Engelcke undskyldet sig med Upasselighed, hvorpaa han i sit Huus med Arrest af nogle Soldater er belagt. Nogle Borgemestere i de smaa Stæder have og ingenlunde accepteret Patenterne; thi er Borgemesteren i Bützau ført i Arrest, og bevogtes af 2 Musqveterer i sit Huus. Man seer altsaa, at den ny Regierings Form af Hans Kæyserl. Majest. og Hertug Christian Ludvigs Durchl. skal forAlvor bringes i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-06-22
Avertissements. Velædle og Velbyrdige Hr. Commerce-Raad Hans Albrecht, Hæscher giør bekiendt, at han under Haanden er tilsinds at bortsælge sin uden Stadens Øster Port beliggende Lyst-Gaard Tillendahl kaldet, med tilhørende Lyst-Kiøcken-Hauge samt en Vænge; Jtem Fiske-Parker og Mængde Frugt-Træer, Meubler i Værelserne, jern Kakkelovne og anden Herlighed følger Stædet efter Skiøder og Adkomster samt Inventarii oderligere Formeld, og gives ikkun af alt aarlig Jordskyld til Staden 8 Skilling, efter som Adkomst-Breve, af dato 1621 videre formelde. Nok et lidet skykke Jord paa Backen ved Land-Veien, hvoraf betales til Staden 2 Rdlr., er tilsammen 2 Rdlr. 8 s., som de Lysthavende nærmere kand faae Underretning om hos Velbemelte Hr. Commerce-Raad ved gammel Strand boende, hvor de sig behage om Kiøbet tillige at ad Tildressere.