JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-05
Af ovenstaaende Communication vil De erfare, at Bygningscomiteen ingenlunde er gaaet videre med Hensyn til Bygningens Omfang, end den, ifølge det i Forstanderskabets Møder Passerede og herom Protocollen Tilførte, maa ansees berettiget til. Comiteen, som saadan, har ikke og skal vist heller aldrig i Virkeligheden nogensinde faae Ansvaret og Skylden, for hvad der af det hele samlede Forstanderskab i denne Henseende er skeet, (man vende og dreie Sagen saameget man vil, og det koste hvad koste vil, uden forsaavidt den er pligtig til at godtgjøre, at Omstændighederne, den Gang Beslutning om 5 Fags Opførelse første Gang toges, vare af den Beskaffenhed, at dette maatte ansees for det hensigtsmæssigste. Comiteens Grunde herfor er alt for længst siden skriftlig afgivet til Forstanderskabet, og senere endydermere som Tilsvar til en af Formanden i Forstanderskabets Møde den 18de Aug. sidstleden oplæst temmelig vidtløftig Jntimation (eller hvad man skal kalde det) skrivtlig indleveret til Formanden og forlangt samme vedføiet den ordlydende Afskrift af Forhandlingerne, Sagen betræffende, som det ved nævnte Møde vedtoges at indsende til det høie Amtsraad. Disse, tilligemed Sagen i sin Heelhed efter dens fuldkomne Tilendebringelse, har Comiteens Pluralitet vedtaget at offentliggjøre, saavidt det vil blive den muligt at komme i Besiddelse af alle herhen hørende Actstykker, og jeg beder: at først da, naar dette er skeet, dømme man. Sæddinge, den 1ste October 1845. . H. Olesen. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Lollands Falsters Stift. Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 125. Mandagen den 6. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Jndenlandske Efterretninger. Det vil allerede være bekjendt, at Generalfiskalen, har fordret Forhør optaget i den af ham mod Dhrr. Poulsen, Helweg og Lehmann anlagte Sag, der især skal gaae ud paa at oplyse Forholdet med Hensyn til Talernes Offentliggjørelse. Dette kommer aabenbart ikke Sagen ved, da Referatet i Eet og Alt er vedkjendt af de Tiltalte som rigtig Giengivelse af deres Foredrag, og derhos har Hr. Lehmann, mod hvem Forhøret især synes rettet, i sit Jndlæg saa omstændeligen fortalt den hele Historie, at vi ikke indsee, hvad der endnu kan trænge til yderligere Oplysning. Hmidlertid er det Noget, Generalfiskalen maa forsvare - og kan han forsvare sin øvrige Fremfærd i denne Sag, gaaer vel dette med i Kjøbet. Men hvad der fortjener offenlig at fremhæves, er, at Forhørene endnu ikke ere paabegyndte, uagtet det nu er 3 Uger, at Sagen har beroet derefter, uagtet det ikke kunde udkræve nogen Time, at gjennemlæse, ja at lære udenad det Par Ord, som vedkom de paagjældende Spørgsmaal, og uagtet det ikke blot interesserer alle de Tiltalte, snart at faae Ende paa Sagen, men en af dem indtil da er suspenderet fra sit Embede. Det Uforklarlige i Fremgangsmaaden vil maaskee bortfalde, naar man erfarer, at det er Hr. Gudenrath, til hvem Forhørets Optagelse er overdraget. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Fredagsnummeret af Fædrelandet (Nr. 2007) er lagt under Beslag. Det er Meddelelsen af et aldeles paalideligt Referat af Hs. M. Kongens Tale til de kielske Professorer, uden en eneste tilføiet bemærkning, der har foranlediget Beslaget. Det er saaledes Hs. Ma Kongens egne Ord, som Justitsraad Reiersen har fordristet sig til at beslaglægge. At Sligt kan voves af en underordnet Embedsmand, uden at han udsætter sig for noget Ansvar, at det kan gjøres anden Gang, uagtet Høiesteret har stemplet Meddelelsen af Hs. Majestæts Taler som lovlig - Noget, hvorom der da heller ikke kan opstaae Tvivl hos noget fornuftigt Menneske, - det er visselig et stort Vidnesbyrd om vort Bureaukraties Magt og Myndighed. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Det anseete og agtede Handelshuus J. Ploug 8 Richardt i Odense har givet et Exempel, der forhaabentlig ikke vil blive uden velsignelsesrig Efterlignelse, idet det agter at tilstille Magistraten, til Udsalg til Stadens Huusarme, 100 Tdr. Byg og 100 Tdr. Rug til de ifjor gjældende Priser, hvor høi end Prisen maatte gaae iaar. Jdet vi have den Glæde at kunne meddele dette, skulle vi her efter Ove Thomsens Avis optage følgende indsendte Artikel, der turde fortjene Opmærksomhed i videre Kredse: "Man vil vist være enig med Jndsenderen af disse Linier, at Danmark i en Række af omtrent 14 Aar har havt gyldne Tider, idet nemlig: Landeiendommene Aar for Aar ere stegne i Priis og Producterne stedse ere afsatte til en høi Betaling, og at Kjøbstadeiendommene i dette Tidsrum ere komne til en stor Værdie, samt at Kjøbstæderne afgive Vidnesbyrd om tiltagen Virksomhed. Men man vil vist ogsaa forhaabentlig indrømme, at der gives en Classe af vor Næste, som ikke nyder Gavn af dette ellers almindelige Gode; jeg mener hermed "de HuusArme". De Huus=Arme eller de Trængende, som ikke nyde Understøttelse af Fattigkasserne, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, maa til enhver Tid kæmpe med forrigfuldt Sind for at erhverve det Nødtørftige til Livets Ophold, men der gives Tider, da denne Byrde falder dobbelt tung paa dem. Da det nu er temmelig indlysende for Os, at indeværende Aars største Fornødenheder, Rug, Byg, Ærter og Kartofler, ville stige betydeligt, eller idetmindste holde sig paa nærværende høie Priser, saa er der vist nu stor Anledning for Kjøbstædernes Repræsentanter og Landets Sogne-Forstandere, til at sammentræde i et Extramøde, for der at undersøge, om det ikke er nødvendigt at lade udgaae en almindelig Opfordring om Bidrag til Huus=Arme, saaledes at de nævnte Fornødenheder omtrent kunde faaes til halv Priis. Det vil vist ikke i dette høist velsignede Aar mangle, at jo Mange vilde velvillig give af dets Rigdom; ligesom det maaskee ogsaa er at haabe, at Tiende-Eiere tillige vilde betænke Kjøbstæderne, i hvilke de fleste Huusarme befindes; det er fremdeles at haabe, at ædeltænkende Mænd vilde paatage sig at modtage og give fri Plads for det Ydende. Uddeelingen kunde maaskee passende finde Sted den 28de Januar, som forhen har glædet saamange."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Efter forskjellige Privatbreve med de i de sidste Dage til Kjøbenhavn ankomne Skibe fra Jsland meddeler "Kbhposten, efterstaaende bestemte Efterretninger om vulcanske Bevægelser der i Landet: Det er Hekla, som, efterat have hvilet sig i omtrent 80 Aar, endnu engang truer denne Ø med Ødelæggelse, som saa ofte før. Natten mellem den 1ste og 2den September hørte man frygtelige underjordiske Brag, der fyldte de nærboende Jndbyggere med Skræk. Disse Drøn vedvarede uafbrudt indtil om Middagen den 2den September, da Bjerget med et frygteligt Brag revnede paa forskjellige Steder og Jldmasserne brøde frem. De tidligere Explosioner vare sædvanlig udgaaede fra Toppen af Bjerget – nogen egentlig Krater har Hekla ikke; men denne Gang flyder Jldstrømmen ud af Bjergets Sider gjennem to Kløfter. Privatbreve af 13de September fra Reykjavik berette, at Udbruddet dog hidtil ei havde foraarsaget synderlig Ødelæggelse i de nærmestliggende Rangarvalle- og Arnds-Sysseler, da Revnerne, hvorigjennem den frygtelige Jldmasse udvælter, heldigviis ere paa Bjergets nordlige og nordøstlige Side, og Lavastrømmen som Følge heraf har taget Retningen mod Nord og Nordost; men den til Hekla fra disse Sider grændsende Landstrækning bestaaer netop af ubeboede Heder. Derhos havde Vinden næsten hele Tiden staaet fra Syd til Sydvest, hvorfor ogsaa den Aske og Pimpsteen, som Bjerget i Mængde har opkastet, er ført mod Nord. (Da man paa Ørkenerne og Færøerne har iagtlaget Askeregnen, maa man vel antage, at en høiere Luftstrøm igjen har ført endeel af Asken mod Syd. Jet andet Brev tales og uhyre Sandmasser, som Vulcanen har udkastet.) Bjergets øverste Top kunde man ikke see formedelst Damp og Røg. Fra Hederne vare Faarene flygtede ned til Bygden og nogle af dem havde man fundet forbrændte. Vandet i de nærmeste Elve var blevet saa varmt at Forellerne døde eller løb op paa Landet, og at Reisende ikke kunde komme over dem, da Hestene ikke kunde udholde Heden, i Særdeleshed gielder dette om Aaen Rang. Uagtet som anført Lavastrømmen og Asken toge en nordlig Retning, havde man dog den 11te September endnu intet mærket til Udbruddet paa Nordlandet, med Undtagelse af nogle ubetydelige Jordrystelser, ligesaalidt havde man indtil den 15de September mærket noget dertil i Mulesyslerne, paa den nordøstlige Deel af Landet. Paa Vesterlandet havde man især tydelig hørt de med Udbruddet følgende Drøn, hvilket man sammenlignede med fjerne Tordenskrald, kun at de varede længere. Derimod havde man i Reykjavik saagodtom Jntet hørt. Biskop Mynsters Søn, Cand. theol. J. F. Mynster, er bleven udnævnt til 2den residerende Capellan ved Holmens Kirke i Kjøbenhavn. Foruden ham skulle sytten andre Præster og Candidater have ansøgt om dette Embede, og blandt dem alle skal han tilfældig have været den yngste eller næstyngste Candidat. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Som vi høre, vil ogsaa Nakskov Borgerrepræsentation fra 1ste Januar 1846 offentlig bekjendtgjøre sine (Lollpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Forhandlinger. (Corresp.) Kjøbenhavn, den 4de October. Jenny Lind og Kartoffelsygdommen, det er de to Gjenstande, der i denne Tid udelukkende beskjæftige Kjøbenhavnerne. Den simple Mand bryder sig naturligviis kun lidet om den berømte Sangerinde, og han veed vel neppe, at der existerer en saadan Dame i Verden; men desmere beskjeftiger hun det musicalske Publicum, og dette er, som bekjendt, stort i Kjøbenhavn, i det Mindste af Navn, hvor der musiceres lige fra Kjelderen til Qvisten, og hvor enhver Pige skal lære Musik, om hun saa ikke har meere Gehør end en Hund, hvilket, in parenthes sagt, hyppigt er Tilfældet hos vor musicalske Nation. Men for at vende tilbage til Jenny Lind, saa maa det erkjendes, at det er en fortrinlig Sangerinde, og tillige, hvad sjelden dermed forenes, en udmærket Skuespillerinde. At beskrive en Stemme er et forgiæves Arbeide, men hendes turde især have sin Styrke i decreseendo, i Blødhed og Behagelighed i Overgange. De ædrue" Tilhørere mene forresten, at man har hørt Mage til den Stemme, og der gives Kjættere", som paastaae, at saavel Jfr. Zrza i sine Velmagtsdage, som vor nuhavende Mad. Simonsen, ret vel kunne udholde en Sammenligning med Omsell. Lind, men det maa vi overlade Kunstdommerne af Profession at afgjøre. Det har været overmaade vanskeligt at erholde billet til hendes Concerter og Forestillinger; man har betalt 5 Rbd. for en Parketbillet og 2 Rbd. for en Parterre=Billet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Hvad det andet Anliggende, som beskjæftiger Publicum, angaaer, da er det rigtignok af en ganske prosaisk Natur, men Livets Alvor er altid prosaisk, og det er unægteligt en alvorlig Sag, at Kartoflerne ere saagodtom totalt mislykkede. J Regelen kan man vel sige, at Landet har havt et velsignet Aar, men desuagtet varsler Alt om, at det vil blive en meget trykkende Vinter for den uformuende Classe. Brødet er saaledes allerede steget fra 18 sk. (for 8 Pd. Brød) til 24 s., Brændet staaer i en Priis af 13 Rbd. pr. Favn, ja vi have endog hørt tale om 14 Rbd., og da Sædepriserne ere i stadig Stigen (der er i denne Uge betalt 7 Rbd. paa Torvet for bedste Rug) er der al Sandsynlighed for, at Priserne paa Brødet, denne uundværligste af alle Livsfornødenheder, ville gaae endnu høiere i Veiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Ogsaa Colonialvarerne ere i Stigen, og endskjøndt de ikke kunne henregnes til Livsfornødenhederne, saa ere de dog, navnlig Sukkeret, der anvendes til mangfoldige Huusholdningsbrug, nuomstunder bleven uundværlige for de Fleste. Regisseur Stage, der har erhvervet sig et hæderligt Navn som Skuespiller, er igaar pludselig afgaaet ved Døden. Han sank om paa Hjørnet af Halmstræde og lille Kongensgade, og var død paa Stedet formodentlig rammet af et Nerveslag. At Bonderegimentet i dets værste Betydning, d. v. s. som Uvidenhedens og Karrighedens Regimente, er stærkt i Norge, har man havt mange Beviser paa, og de sidst ankomne Numere af "den Constitutionelle" levere et nyt Bidrag hertil. Rigshospitalet i Christiania er i en meget forfalden Tilstand, men da vedkommende Regjerings departement ikke paa egen Haand turde bevilge de 360 Species, som Jstandsættelsen vilde koste, blev Sagen forelagt Storthinget, men - afslaaet. Rodolfo Guerras Beriderselskab, som har kunnet glæde sig ved et stadigt godt Besøg i Tivoli, hvor det har værete gageret i Sommer, agter, efter Forlydende, i Vinter at give Forestillinger paa Vesterbroes Theater. Det er mærkeligt nok, at et saadant Selskab stadigt kan trække et stort Publicum, da dets Præstationer, med faa Variationer, ere temmelig eensformige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Nykjøbing, den 6te October. J Løverdags indtraf det Uheld, at Dampskibet Frederik den Sjette paa sin Tour fra Kjøbenhavn til Flensborg om Eftermiddagen Kl. 4 tørnede mod en Steen ved den sydvestlige Pynt af Møen og fik en saadan Læk, at det øieblikkelig begyndte at synke og maatte sættes paa Grund ved den saakaldte Madses Klint, henved en Miil fra Grønsunds Færgegaard. Havde Landet ikke været saa nærved, vilde Passagerernes Liv have svævet i den største Fare, thi blot i de faa Minutter, som forløb, inden Skibet kom til at staae paa Grunden, var Vandet steget næsten lige til Dækket. Jkkun de Passagerer, som skulde stige af ved Grønsund, fik deres Reisegods bjerget i ubeskadiget Tilstand, da det allerede var sat op paa Dækket. Hvorvidt Skibet kan blive flot igjen og repareres, ansees for meget tvivlsomt, og vil fornemmelig beroe paa Veiret, da det ligger paa et meget farligt Sted ved stærk østlig Blæst. Reisende, som ere komne hertil, ere enige i, at Dampskibets Fører, Lieutenant Tuxen af Søetaten, der den Dag første Gang fungerede som Capitain, men hele Sommeren har assisteret sin Formand Hr. Hess, er uden Brøde i det indtrufne Uheld, men at Feilen - hvis nogen saadan har fundet Sted - snarere maatte søges hos den bekjendte Mand",der stedse var ombord, hvorfor man ikke tog Lods. At denne Forsigtighedsregel, som neppe vilde have kostet et Par Rigsdaler, blev udeladt, er vistnok en stor Feil, men Ansvaret herfor menes at paahvile Rederiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Handel og Skibsfart. Fra Kornmarkedet i Amsterdam hedder det af 29de Septbr., at Rug er atter bleven betalt noget høiere, derimod var det flant med Byg. I England holder Hvede sig i Priis, trods den større Tilførsel; Byg var mere søgt; Ærter vare stegne 2 a 3 Sk. pr. Quarteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Nykjøbing Skibsliste fra 4de til 6te October. Jndklarerede: Jagten Panope, I. I. Erreboe, af Ærøeskjøbing fra Memel ball.; Baaden Emma, A. Niss, af og fra Heiligenhavn med Pottetøi, Jagten Elisabeth Juul, J. Marquardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Kirstine, I. Albertsen af og fra Marstall med Jern. Udklarerede: Jagten Haabet, A. C. Friis, af Marstall, til Nysted ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Udenlandske Efterretninger. Rusland. Saameget man end maatte have erfaret om Barbari i Rusland, vil man dog maaskee endnu overraskes ved at høre en Historie derfra, der i disse Dage fra Journal des Debats og Univers vandrer ud over Jorden, somt et rædsomt Vidnesbyrd om, i hvilken Grad af Unatur den menneskelige Ondskab endnu i vor Tid kan yttre sig i et Statssamfund der kalder sig christeligt, og det ikke som et enkeltstaaende Exempel, der strax rammes af Lovens Straf, ikke som Noget, der enten af Ligegyldighed eller af visse Hensyn blot bliver taalt, men som en officiel Foranstaltning. J Basilianerindernes Kloster i Witebsk levede 47 catholske Nonner. Deres Biskop, Siemazko, gik over til den græske Religion og vilde nu tvinge Nonnerne til at følge hans Exempel. Da de vægrede sig, bleve de udjagne af Klosteret, og ved Kosakker slæbte tilfods til et til Mile fraliggende græsk Nonnekloster, hvor de først maatte gjøre Tjeneste som Piger eller rettere som Slavinder; de maatte udføre de sværeste Arbeider, lide Hunger og Tørstogerholdt een Gang om Ugenhver 50 Stokkeprygl. Da de desuagtet endnu holdt fast ved deres Tro, bleve de belagte med Lænker og fordømte til livsvarigt Tvangsarbeide. Man brugt dem som Haandlangersker for Murerne, der arbeidede paa Ærkebiskoppens Pallads, man lod dem arbeide i Steenbruddene paa de farligste Steder, hvor flere af dem fandt deres Død under de nedstyrtende Steenmasser, og til samme Tid forsømte man ikke at martre dem paa andre Maader: flere bleve saaledes i hele Timer hængte i en Flod til Halsen og fra Tid til anden dykkede under Vandet; Værket kronede man ved at udrive Øinene paa otte. De forsagede imidlertid ikke; men 30 af dem døde under disse Helvedpinsler. Af de overlevende 17 vare 3 saa lykkelige, medens de græske Nonner holdt et natligt Æde= og Drikkegilde, at undkomme og efter tusinde Farer naae den østerrigske Grændse, og en af disse, Abbedissen, er ankommen til Paris, for her at kunne fortælle Europa, med hvilket Rædselsystem man i Rusland forfølger Catholikerne. Den ministerielle Jounal des Debats ledsager denne Fortælling med de hæftigste Udfald mod Rusland. Den 23de Septbr. var der af de i Paris levende Polakker i Kirken St. Roche foranstaltet en høitidelig Sjælemesse for hine Ulykkelige, der saa standhaftig havde lidt Martyrdøden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Hamburger Neue Zeitung" vil af indløbne Breve vide, Cholera er udbrudt i Lifland og navnlig Riga allerede har krævet mange Offere. De næste Beretninger ville vel oplyse, om man ikke er gaaet noget for vidt i Betegnelsen af Sygdommen, saasom der samtidig meldes fra Berlin, at Bugløb er indtraadt der meget hæftigt og viser sig dødeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Bekjendtgjørelse fra Sundhedscollegiet. Da den i flere Lande blandt Kartoflerne udbredte Sygdom ogsaa har viist sig her i Riget, skjøndt hidtil saavidt vides, ikke i saa høi Grad som paa andre Steder, finder Sundhedscollegiet sig foranlediget til at yttre Følgende: Uagtet ingen bestemte Erfaringer haves for, at Nydelsen af de angrebne Kartofler har foraarsaget farlige Tilfælde eller Sygdomme hos Mennesker eller Kreaturer, saa maae de misfarvede og svampede Kartofler dog ansees for et mindre nærende og mindre sundt Fødemiddel. De aldeles fordærvede Kartofler ere naturligviis ubrugelige som Næringsmiddel, og ville paa Grund af deres forandrede Udseende, samt modbydelige Lugt og Smag, vel heller ikke blive nydte, derimod kunne de ikkun tildeels angrebne Kartofler, efter Bortskjærelsen af de bedærvede Stæder, ikke ansees for uskikkede til Fød for Mennesker og Dyr, eller for skadelige. Med Hensyn til Kartoflernes Anvendelse til Brændeviinsbrænding, da ville de vel afgive et, i Forhold til Bedærvelsens Grad og Udstrækning, mindre Product, men kunne efter Collegiets Formening ikke antages at meddele den af dem destillerede Spiritus skadelige Egenskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Det Kongelige Sundhedscollegium i Kjøbenhavn, den 4de October 1845. For 10 Dage siden prøvede jeg at lægge syge og anstukne Kartofler i Kalkvand. Derefter tørrede jeg nogle af dem i Skygge og nogle i Solskin. Smitten standsede strax. 8 Dage efter bleve nogle af de bedste kogte og de vare velsmagende. Til en Pægel stivlæsket Kalk bruges et Anker Vand, eller mere af begge Deele forholdsmæssig. I dette Vand ligge Kartoflerne i 2 Timer. – Nogle have yttret Formening om, at Kalkvandet kunde betage Kartoflen dens Kraft, men da der i Berlingske Tidende No 229, 6 Spalte, tilraades at lægge Kartoflerne i Kalk lud om Foraaret, førend de nedlægges i Jorden som Sædplante, har man saameget mindre i ovennævnte Henseende at befrygte. - Da jeg har troet at gavne mine Medborgere ved denne Meddelelse, beder jeg dHr. Redacteurer at optage den i deres ærede Blade. Rødby, den 20de Septbr. 1845. J. N. Kirchhoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 11te October 1845, Aften Kl. 8, afholdes en extraordinair Generalforsamling i Selskabet "Harmonien", hvorved vil blive foretaget Valg paa en ny Direction, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Nye Hartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Ud giverinden, Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 80 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Præmiepløining med Koer afholdes paa en Mark ved Hovedgaarden Sæbyeholm Onsdagen den 15de October Formiddag Kl. 10. Districtscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Trende Værelser med Kjøkken, Spise- og Pigekammer ere at erholde tilleie førstkommende October Flyttedag; man henvender sig til Snedker Ohlenbostell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
For Herrer anbefales: Et smukt Udvalg af Klæder i alle Farver, Dysfel, Siberienne, Bukskind, Dukskind (forskjellig Qvalitet), Vestetøier af Silke, Halvsilke & Fløiel, sorte & couleurte Silketørklæder, Escharps, Lommetørklæder, Silke- & Brunels-Halsbind, Handsker m. m. H. J. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Maskinspundet Hörgarn er arriveret i forskjellige Fiinheder hos H. J. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Gulvtæppetøi, Med sidste Skipper er Undertegnede bleven forsynet med et Partie diverse smukke og billige Gulvtæppetøier, Divans=Tæpper, Bord=Tæpper, Skammel-Overtræk &c. Nykjøbing, den 6te October 1845. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Kakkelovne. Med Hr. N. Mogensens bekiendte smukke og billige Kakkelovne er undertegnede igjen bleven sorteret med forskjellige Størrelser, der med Tillæg af Fragt udsælges efter Fabrikpriis hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
At jeg i disse Dage er bleven forsynet med endeel moderne Kaabetøier og sort Saxoni, som udsælges til de billigste Priser, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 4de October 1845. J. Olsen. Chrystalliseret Soda a 6 s. pr. Pd. og 5 Mk. pr. Lpd. faaes hos J. Olsen. Nykjøbing, den 4de October 1845. Godt Hvergarn i forskjellige Couleurer faaes billig hos J. Olsen. Nykjøbing, den 4de October 1845. Kjøbenhavnsk Øl til 4 a 6 s. Flasken faaes hos G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Danske og tydske Morskabsbøger sælges meget billigt. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
Hos Handelsgartner Frisenette i Nykjøbing bekommes ægte tidlige Haarlemer Hyacinthlog til at drive, af nyere og nyeste Sorter, hvoriblaadt ilde og mørkerøde, og overlader jeg 12 Stykker efter mit eget Udvalg af alle Farver for 3 Rbd., 6 Stkr. for 9 Mk., enkelte Stkr. fra 20 til 32 sk., Hyacinther til fri Land i Rommel eller sammenblandet for 5 Rbd. pr. 100 Stkr., Tulipanlog i Rommel for 2 Rbd. pr. 100 Stkr. Crocusvernus i Rommel for 3 Mk. og Galanthuus nivalis, dobbeltSneeklokke, for 2 Mk. 8 s. pr. 100 Stkr. Endvidere faaes dette Efteraar Træer og blomsterbærende Buskvexter til Haveanlæg a 100 Stk. i 30 til 40 Sorter efter mit Udvalg for 5 Rbd., 50 Stkr. for 4 Rbd., 25 Stkr. for 2 Rbd., 12 Stkr. for 1 Rbd., enkelte Sorter fra 4 til 24 s. pr. Stk. Lambert ske Nøddebuske fra 4 til 8 s. pr. Stk., udmærkede gode Sorter Stikkelsbærbuske for 8 a 12 s. pr. Stk., røde og hvide Ribs- samt Solbærbuske for 4 a 6 sk. pr. Stk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-06
At der herefter ikke afholdes maanedlige Skiftesamlinger Justitsraad Grandjeans Bo, men at det vil blive averteret hver Gang Skiftesamlinger i Boet skal holdes, bekjendtgjøres herved. Vennerslund, den 27de September 1845. Møller. Thye.