Berlingske Tidende, 1809-11-20
Semlin, den 6te October. Efterat den Deel af Servien, som ligger paa hiin Side af Moraveer blevet erobret, er intet mærkværdigt forefaldet imellem den tyrkisk keiserlige Armee og de serviske Jnsurgentere, nogle Streiftog ved Gruschewza, Jacobina og Liwatiza undtagne. Den 20de f. M. brød den Deel af Storherrens Armee, som var posteret ved Passarowitsch, Ram og Petka, pludselig op med sin Leir og trak sig henimod Nissa. Man indseer ikke, hvad Hensigten er af dette Foretagende Jfølge Beretninger fra Belgrad af 25de, har Pascha Euschanz Hali vel slaaet en Broe over Morava og paa nye ladet Aacodina besætte med 2500 Mand Jnfanterie og Cavallerie under en Paschas Commando hvoraf man kunde slutte, at Tyrkerne havde forandret deres Plan og vilde lede deres Operationer fra dette Sted; men efter Beretningen fra Widdin skal den tyrkiske Armee have forladt de tre, paa hiin Side af Morava liggende serviske Districter formedelst det vedholdende Regnveir og af Frygt for en tidlig og tillige stræng Vinter Madrid, den 17de October. En uafbrudt Række af Seiervindinger, som have kronet den franske Armees Operationer et heelt Aar i Spanien, maae have overtyde Spanierne, at deres Anstrængelser for at giøre den franske Arme Modstand ere frugtesløse. Det er vel bekiendt, at under Oprørs Tiden var vor Armee meget forsømt, Linietropperne, saavel Cavallerie som Jnfanterie udgjorde ikke den tredie Deel af den Styrke, som de skulde have udgjort, Krigstugten var hverken paa god Fod eller stræng, og vore Generaler og Officerer benyttede dette for at undvigden høiere Kundskab i Krigskunsten, som man kun erhverver sig paa Valpladsen, hvilken stedse vil blive den Skole, hvor store Feldtherre, skal danne sig. Desuagtet har man troet, at kunne giøre de Franske Modstand ved at stille talrige, bevæbnede Hobe af Folk imod dem; man oprettede nye Corpser; man holdt for, at den bevæbnede Mand skulde være Solda- og kaldte det en Armee, som kun syntes at være en Armee. Erfaring har viist, hvor ringe Fordeel man kan vente sig af en saadan Mængde Feldtslagene ved Cabrzon, Rio=Secto, Ucles, Medellin og Almonacio have beviist, hvor umueligt det er, at giøre krigsvante, ved øvede og disciplinerede Soldater Modstand med talrige, men udici plinerede og uøvede Tropper. Alle spanske Armeers Adspredelse og Nederlag var fuldkommen i disse Feldtslag. De af gamle Soldater bestaaende Corpser, som allene bleve tilbage paa Valpladsene, bleve ødelagte, saasnart de viste sig for de Franske. Fra denne Tidspunk, har Spanien mistet den største Mængde af sine gamle Officerer og Soldater, som enten ere blevne dræbte eller fangne. Hvad kan man nu haabe af en Armee, sammensat af Flygtninge, som ere undkomne fra saa mange Nederlag. Jmidlertid synes det ikke, efter en Artikel Sevillas Tidende af 14de September, at de foregaaede Tildragelse have gjort Virkning til det bedre hos Jnsurgenterne. J Slutninger af denne Artikel hedder det: "at de franske Tropper virkelig ere bedre disciplinerede og meere krigerske end de spanske, men med Tider kunde de sidste dog vel endnu erhverve, hvad der mangler dem." Men hvor megen Tid vil medgaae dertil, Vil ikke hele Spanien imidlertil være erobret? Sandelig alle Jnsurgenternes Handlinger og Forhaabninger bære Præget af Afsindighed og synes at bebude, at det Øieblier ikke langt borte, da der vil skee en almindelig Underkastelse.