JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-11-10
Da efterfølgende Matroser, som have fahret med den Kongelige Fregat St. Thomas, ved Døden ere afgangne, nemlig: Matros Anders Sørensen af Aggershuus Stift No. 35. - Carsten Jacobsen af Bergens Stift No. 22. Constabel Ole Larsen af 2det Art. Comp. Nr. 156. Matros Mads Madsen Gad af Vester Jyllands District Nr. 233. - - Jørgen Madsen af Øster Jyllands District Nr. 20. - - Thomas Clausen af Slesvigs District Nr. 225. - - Carl Christian Christiansen af 3die Div. 8de Comp. No 2. - - Tørres Jacobsen af Christiansands Distristrict No. 32. Morten Nielsen af Christiansands District Nr. 244. Hans Hansen af Øster jyllands District No. 17. Niels Christensen Bæch af Siellands Distriet Nr. 53. John Gregariusen af Christiansands District No. 321. - - Lars Johnsen af Aggershuus District No. 7. Peder Christensen af Vester Jyllands District No. 15. Anders Jensen Weye af Dito District No. 10. - Thorke Olesen Onsbøll af Christiansands Distr. No. 314. - - Thyge Pedersen af Slesvigs District No. 35. Amund Larsen Fæsen af Christiansands Stift No. 10. - - Erich Aslachsen Dal af 3die Div. 6te Comp. No. 19. Niels Olsen Ulvøen af Aggershuus Distriet No. 64. - Christian Hartvigsen af Slesvigs Distrit No. 45. Qvarteermester Ole Andersen af Christiansands District No. 13. Matros Johannes Nielsen af Bergens District Nr. 22. Henrich Nielsen af Slesvigs District No. 244. - Anders Christian Schrøder af Vester Jyll. Distr. No. 31. Constabel Sivert Larsen af 4de Art. Comp. Nr. 130. Matros Mogens Orichsen Bøeg af Bergens District. No. 165. Otto Nicolai af Øster Jyllands District No. 23. Sivert Mathiasen af Christiansands District No. 136. Skibs=Kok Anders Jespersen af 1ste Div. 6te Comp. No. 23. Matros Niels Nielsen Brandt af Siellands District No. 461. - Samuel Larsen af Aggershuus District No. 138. - Ole Jøde Olsen af Christiansands District No. 121. Peder Endresen af Christiansands District No. 111. - - William Bourthel, Engelsk Matros. Saa indkaldes hermed, med 6 Ugers Varsel, alle de som i berørte Afdødes Stervboer maatte have noget at fordre, at møde Skifte=Commission som holdes i Hof= og Stads=Rettens Gaard paa Østergade, for at anmelde deres Fordringer; ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger inden den i Loven foreskrevne Tid for at lagttage deres Arve=Ret.¬
Berlingske Tidende, 1783-11-10
De som maatte have noget at fordre efter følgende Matroser, som paa en Reyse med det Kongel. Orlogskib Wagrien, ved Døden er afgangen, nemlig: Matros Elling Hansen af Christiansands District Nr. 48. - - Ewen Thoriersen af Aggershuus District No. 45. - - Orm Olsen Norum af Christiansands District No. 74. - - Jens Jørgensen af Slesvig Distriet No. 29. - Abraham Hansen af Christiansands District No. 16. - - Lars Sibionsen af Christiansands District No. 70. - - Raphael Christensen af Bergens District No. 78. - - Albrecht Andersen af Slesvigs District Nr. 10. - - Ole Olsen Hylle af Christiansands District No. 3. Ole Pedersen Hoedahl af Bergens District No. 203. Tømmermand Lars Larsen af Christiansands District No. 35. Matros Anders Hansen Jyde af Aggershuus District No. 8. - - Morten Hansen af Fyens District No. 12. - Johan Friderich Brangel af Fyens District No. 26. Henrich Knudsen af Bergens District No. 119. Lars Jensen Hasserns af Øster Jyllands District No. 5. Aage Christensen af 3die Division No. 71. Jørgen Jonsen af Christiansands District Nr. 113. Willum Asbiørnsen af Christiansands District No. 60. - - Hans Brodersen af Slesvigs Distriet Nr. 618. Bliver herved indkaldede med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stade Rettens Skifte=Commission; ligeledes indkaldes disse Afdødes Arvinger, inden den i Loven foreskrevne Tid, for at lagttage deres Arve=Ret.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Stockholm, den 19de September. Under Dato af Drotningholms Slot den 19de September har Hs. Majestæt Kongen af Sverrig ladet udgaae følgende Pardons=Placat: Ei Gustav, af Guds Naade Konge til Sverrig, de Gothers og Venders &c., Arving til Norge, samt Hertug til Slesvig=Holsteen &c., giøre alle vitterligt: At, endskiønt Vi med særdeles Mishag have fornummet, at adskilligt Mand; skab, saavel af Regimenterne som Admiralitetet, samt andre Vore Undersaatter, under de forledne Krigsuroligheder ulovligen ere undvigte til udenlandske Stæder, og sig der endnu opholde, hvorved de ikke allene have ti sidesat den borgerlige Pligt, som de Os og Fædrenelandet skylder, men og fortient Vores Ungade og den alvorlige Straf, som Vore derom udgangne naadige Forordninger fastsette; saa dog, paa det enhver maae i Gierningen erfare, hvor høit det ligger Opaa Hiertet at forfremme alle Vore Undersaatters Fordeel og Beste, samt for at vise Vores Kongelige Naade imod alle dem, som paa foranførte Maade have forseet sig, og hvorom Vi allerede ved Vore udstædte naadige Pardons=Placater af 1ste Martii 1758, 9de Martii 1759, samt 18de Martii 1761 og 4de Februarii 1763 for det fra Regimenterne og Flaaden undvigte Mandskab, have givet naadige Prøver, have vi hermed og i Kraft af dette Vort aabne Brev af Kongelig Naade og Mildhed, end yderligere i Naade villet kundgiøre, at alle af Vort Rige indtil denne Tid undvigte Ryttere, Dragoner, Soldater, Rode og Enroullerings Baadsmænd, Marinerer, Volontairer, Søefolk og Koffardie-Baadsmænd, som ved fremmede Magter og Stater sig opholde og der have taget Tieneste, skal fra al Straf og Tiltale, hvortil de sig for saadan deres ulovlige Undvigelse have skyldiggjort, være aldeles frie og forskaanede, saafremt de sig her i Riget godvilligen indfinde inden et Aars Forløb fra den Tid, da denne Vores naadige Forordning bliver bekiendt paa det udenlandske Sted, hvor de sig opholde; ligesom Vi og i Naade ville herunder have indbegrebne alle dem af Vore Undersaatter, som, uden at have begaaet nogen Forbrydelse, som til deres Undvigelse er Aarsag, og hvilke ey have været antagne i Vores Tieneste, ulovligen have begivet sig ud af Riget, enten de hos fremmede Magter eller Stater have taget Tieneste, eller sig ellers der opholde, hvilke, saafremt de frivilligen, inden foreskrevne Tid, sig atter i Vort Rige indfinde, uden Fare for nogen Straf eller Hvervning, skal have Frihed paa den Maade, som for enhver best og beleyligst maatte være, lovligen sig at nære og forsørge; men skulde nogen findes saa troeløs og vanartig, at han denne Vores yderligere Kongelige Naade og Advarsel ikke vilde adlyde, haver han at skylde selv, naar han bliver greben, om han derfor kommer til lide Dom og Straf efter Lovens Strenghed.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Bucharest, den 17de October. J denne Wallachiets Hovedstad taler man nu allerede lyde lig om en hastig Forandring i Regieringen, og om at afkaste Osmannernes utaalelige Aag. De Wallachkiske Fruentimmer selv ruste sig til at omdanne deres hidindtil Græske Garderober efter den Tydske Smag. Den Efterretning, som ankom hertil den 9de huj., at det Wienske Hof havde udnævnt Hr. von Raicewich, (forhen værende Secretair hos den aftakkede Fyrst Ypsilantii, der for denne Fyrstes 2de bortrømte Sønners Skyld selv har været i Wien) til sin Agent i Moldau og Wallachiet, har gjort det upaatvivleligt hos alle Jndbyggerne i Wallachiet, at denne Udnævnelse skulde være et sikkert Forbud for større Tildragelser.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Madrit, den 18de October. Den Barcelo er reyst til Carthagena. Medens han var her, er han af Hoffet og alle de Store bleven begegnet med stor Høyagtelse. Fra Cadix skrives følgende: En af vore Soldater har i Dag faaet det Jndfald, at anlægge Jld paa Krigs skibet St. Francois de Paula paa 74 Kanoner, hvilket laae for Anker tilligemed 9 andre, som skulde repareres. Da man lykkeligviis havde bragt det i samme værende Krudt fra Borde, afbrændte bemeldte Skib lige ned til Vandet, og ikke sprang i Luften, hvorved det kunde have beskadiget de øvrige, som alle af den Aarsag lykkelig bleve reddede. Her gaae adskillige Rygter i Henseende til denne Tildragelse. Soldaten er heftet; men har ikke villet gaae til Bekiendelse. Den strenge Proces, som man vil formere ham, vil derfor komme til at oplyse os Sagen.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Fra Vexelen, den 23de October. J en Tid af nogle Dage lide Danzigerne allerede Mangel paa Melk og grønne Urter, da Tilspærringen er saa nøye bragt i Stand, al de sidste Preussiske Husar=Poster staae kun nogle 100 Skridt fra de yderste Porter, og intet kan passere ud eller ind uden de Preussiske Vagters Vidende. Jmidlertid er det at beklage, at alt dette har hidindtil endnu ikke gjort noget Jndtryk paa de Jndsluttede. Forbittrelsen tager hellere til, end af, og den gemene Mand har endog i bisse Dage villet besætte Holmen, for med deres Skyds, som derfra kan lange de Preussiske Poster, at forjage samme og igien at aabne Weixelstrømmen. Havde Pøbelen fundet en Anfører til dette ubesindige Foretagende, eller havde Magistraten i Danzig tilladt dem Adgangen til Voldene og Brugen af Kanonerne, saa havde maaskee et blodigt Optrin fulgt derpaa. Et falskt Rygte, som i disse Dage blev udspredt i Staden, nemlig, at nogle Fade skulde fra Preussisk Side med Magt føres forbi Blokhuset, har givet Andledning til at Danzigerne ved Natte=Tider forsynede Blokhuset med Pallisader og en Vold fra Landsiden, bragte flere Kanoner paa samme, og forstærkede Besætningen med 100 Mand. Dette Nattearbeide gav igien Anledning til det falske Rygte, at Danzigerne vilde giøre et Udfald, men hvorimod Generalmajor von Eglofstein havde gjort gode Anstalter, der endnu merkelig bleve forstærkede ved anbragte Slagbommer, og mange med Jord belæssede Vogne, som kunde trækkes for Tilgangene.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Westpreussen, den 24de October. I Danzig reise sig allerede Beklagelser over de høie Priser paa Levnetsmidlerne. Den ene besværer sig sammesteds over den anden, og den ene beskylder den anden for, at have foranlediget Stadens nærværende Ulykke. Borgerne have u selv besat de inderste og Soldaterne de yderste Volde, hvorpaa Kanonerne ere skarp ladte, og hos hvilke Kanonererne staae med brændende Lunter, som om de formodede et Angreb, hvorpaa der dog ikke tænkes. Fra Forstaden Neugarten, der ikke ligger langt fra Stolzenberg, og tæt ved Danzig, flygte Jndbyggerne med deres Boehave; dog tillades intet Gods at føres forbi Husar=Posterne i denne Forstad. Saa ofte Danzigs tillukte Porte aabnes og de ved dem forsamlede Mennesker lades ud og ind, træder sammesteds en hee Port=Vagt under Gevær til begge Sider, og da er Trængselen saa stor, at Folk kunde neppe med Møie komme ud og ind Tyrkisk-Østerrigske Grændser den 25de October. En fornem Albaneser, som i nogle Maaneder opholdte sig i den Rommerske Keisers Residensstad, er for kort Tid siden reist derfra tilbage til Albanien. Han lagttog sammestæds det strængeste Jncognito, levede ingetogen og gav sig ud foren Kiøbmand. Men der siges overalt, at ikke Handels men Stats-Anliggender have været Aarsag til hans Reise, og man troer, at begge de Keiserlige Hoffer, kunde saavel i Albanien, som Macedonien, gjøre sig Regning paa gunstige Diversioner, i Fald det skulde komme til et offentligt Fredsbrud med Porten. - Nogle hertil ankomne Kiøbmænd fremvise et ypperligt illumineret Kobberstykke, der forestiller en fransk Officier, som paa en meget venlig og lokkende Maade, søger at bibringe de osmanniske Recruter Krigsøvelserne.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
London, den 31te October. De nyeste Efterretninger fra Nordamerika melde endnu bestandig om den der værende Forvirring, Uenighed og Forbittrelse. J Charlestown lever man saa at sige uden Love og uden alle ordentlige Indretninger. Der fattes Penge, og Produkter, og man befrygter den hele Credits Undergang. Heraf kan man slutte, hvor liden Tiltroe en anden Efterretning fortiener, som i disse Dage stoed i vore Tidender, og som paa en eneste Reisendes meget upaalidelige Udsagn, paa stoed just det modsatte af en bekiendt Sag, der meere end en Gang er bleven bekræftet ved uimodsigelige og ægte Beviser, Ved den sidste Paketsbaads Afgang fra Nyeyork, var samme stæds de ulykkelige Loyalisters Mængde af Mænd, Qvinder og Børn, saa stor, og Transportskibene saa saae, at man troed, at Sir Gul Carleton neppe ville blive færdig med den endelige Ryddeliggiørelse for Juul, eftersom han først vilde see alle de Flygtende i Sikkerhed, der attraaede, at blive bragte bort fra Nyeyork. Det kolde Nyeskotland, vil altsaa i Fremtiden komme til, at underholde 20000 flere Mennesker, end for Rebellionen. Men det vil falde mange at disse vanskeligt, at vænne sig til det raae og fugtige Vey sammestæds, i Særdeleshed de fra det varme Sydcarolina, Fra Philladelphia meldes, at en Medlem af Kongressen, havde faaet en skarp Jrettesættelse, fordie han i Kongres=Forsamlingen paastoed, at i det mindste Tortrediedeele af Nordcarolinas Beboere, vare den Brittiske Regieringsform hengivne, hvorfore man maatte have et vaaget Øye med dem.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Den meget bekiendte Amerikaner, John Adams, Esqvire, er ankommen hertil fra Haag, og har allerede havt en Conference med Hr. Fox.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Her opholde sig for nærværende Tid adskillige fornemme Amerikanere, iblant andre og en Medlem af Congressen, som ofte har raadslaaet med Statssecretairen. Congressen synes ikke at være utilbøielig til at begunstige Loyalisternes Sag, men Jndbyggerne i de fleste af de forenede Amerikanske Stater ere saa forbittrede paa disse ulykkelige Personer, at man maae frygte for de meest haardnakkede Besværligheder fra denne Side. - Til Beviis paa, at Ministeriumet lader det være sig høist magtpaaliggende, at sætte vor Søemagt i en frygtbar Tilstand, tiener, at Antallet paa Skibstømmer mændene, der som faste Arbeidere skulde holdes paa de Kongelige Skibsbyggerier, er følgende: I Deptford 550, i Woolwich 6000, i Charam 750, i Portsmouth 800, i Plymouth ligesaa mange, og Sheernes og Harwich 450. Naar Freden altsaa vedvarer endnu i 7 Aar maae Engeland, efter den Maade at slutte, paa hvilken Skibsbyggerietnu drives, blive i Stand til at stille 100 Linieskibe i Søen. -
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Privat Breve fra Paris melde, at Doctor Franklin med det første skal reyse tilbage derfra til Amerika, for at sige sin Mening om den nye Amerikanske Lovbog, og at den bekiendte Hr. Laurentses Søn skal blive udnævnt til at forestaae imidlertid Gesandtskabsposten ved det Franske Hof. - Directeurerne for det Ostindiske Compagnie, har confereret med Ministe riumet angaaende Sagernes Tilstand i Ostindien, som skal være mindre end fordeelagtig. Der tales om en Gield af 10 Millioner, og den Forlegenhed, hvori Compagniet vil blive sat derved, skal være saa stor og alvorlig, at Parlementet formodentlig maae søge Udveye.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Paris, den 31te October. Antallet paa de fornemme Engelændere, som siden Freden blev sluttet, besøge vor Hovedstad, formerer sig endnu bestandig, og angives af nogle for 800. Den berømte Admiral Rodney har ogsaa været her i nogle Dage, men er i Dag reyst til Fontainebleau. - Efter Krigsministernes Ordre er Hr. von Bourgades reyst til Strasborg, og det heder, at han sammesteds skal drive paa 4000 Proviantkarrers Forfærdigel. se, som allerede for nogle Ugers Tiid siden ere bestilte. En stor Mængde Blik=Feldtkiedler ere og blevne leverte paa Tøy huset. - En af vor Tidsalders meest berømte Lærdemænd og Mathematici, som saae sig beæret med adskillige af Europas kronede Hoveders Agtelse og Brevvexling, nemlig: Hr. Jean le Rond d'Alembert, døde her i Gaar Morges, efterat han først kort forhen havde faaet at vide, at den store Euler var død i Petersborg. Han var en indfød Pariser, og skulde den 16de November have høytideligholdet sin 67 Fødselsdag, dersom han havde oplevet den. Han var en Medlem af Academierne i Paris, Berlin, Petersborg, London a. og en Medarbeyder ved det vigtige encyclopædiske Verk. - Den vidt berømte Dandser Westris, har i disse Dage, ved Alte ret i det Svendske Gesandtskabs=Capel, ladet sig vie til den første Kongelige Overdandserinde, Jomfrue Hennell, fra Bayreuth. Hun, om hvem man sagde, at hun var bleven catholsk, vidste at føre sin Elsker for en protestantisk Kirkes Crusifixes Fødder, og Dandserens tvende Brødre bivaanede, som Vidner, meget andægtig Vielsen.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Wien, den 1ste November. At der ere gode Udsigter til Fred, siden en Art af Congres er bleven oprettet i Constantinopel, bekræftes fra flere end een Side, og dersom ikke nye Forhindringer, som man ikke forudkan see, skulde, imod al Formodning, komme der imellem tor man fra nu af ansee det for vist, at vi beholde Fred. Den artigste herveder, at den Franske Ambassadeur i Constantinopel, Hr. von St. Priest, nu paa det indstændigste raader Divaanet til Freed; ja endog med betydelige Opofringer at tilkiøde sig samme. Saasnart de foregaaende Punkter til Hoved forliget, som skal oprettes imellem de 3de Keiserlige Magter, ere bragte i Rigtighed i bemeldte Tyrkiske Residentsstad, og blevne udvexlede; skal der siden holdes en Congres til Semlin, i hvilken en Keiserlig=Kongelig og en Tyrkisk Befuldmægtiget skal forfatte det egentlige Forliig imellem begge Hofferne, som skal have sin Kraft, naar de afstaaede Lande ere blevne overleverte. – J alle de Keiserl. Kongel. Søehavne, er der nu efter Hoffets Ordre bekiendtgjort Gouverneurerne, at alle Skibe under Keiserl. Flag kunde herefter fare trygt paa den Middellandske Søe, eftersom Storherren har forbundet sig til at erstatte al den Skade, som blev tilføyet af de barbariske Søerøvere.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Paris, den 3die November. Det Rygte fornyes, at Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig, vil i strengeste Jncognito besøge det Franske Hof. Men da Hoffet ikke længe vil opholde sig i Fontainebleau, saa torde dette Besøg, i Fald det virkelig faaer Sted, gaae for sig i Versailles. - J Franche Comte og særdeles i Besancon, er den gjort Opbude, hvis Beløb anslaaes for 11 Millioner. Banqveuren Fleurs i Besancon, har af Fortvivlelse druknet sig selv, og efterladt sine Ting i en meget stor Uorden. Han er en Broder af Abbed Fleur, som for 30 Aar siden blev henrettet. Desuden er der gjort et Opbud i Dunkirchen paa 1500000 Livres, og i Bourdeaux ved Bujae, et paa 1200000 Livres. De Huse, som her have hørt op med at betale kaldes: Oriot la Roche & Comp.; Petit, Laneuse, & Comp.; Daubertin; Boulanger og Huset Bost, Horion & Compag.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Haag, den 4de November. Der er bleven foreslaaet i Forsamlingen, at man, forinden Staterne af Holland skilles af den 19de i indeværende Maaned, skal bevidne det Franske Hof Republikens Taknemmelighed for Hans Allerchristeligste Majestæts ædelmodige Forhold paa en endnu mere udmærket Maade, end samme skeet er ved en af Generalstaterne den 22de October allerede given Resolution. - Den forrige Uvished om vor Difinitivfred med Engelland, hersker endnu. Man siger, det Londonske Hof forlanger, at man umiddelbar skal handle med det, hvilket man dog vil vegre sig ved. Man vil og vide, at den Engelske StatsSecretair, Fox, har ved adskillige i London og Haag residerende Ministre tilkiendegivet, at Baron von Lynden ikke vilde blive kierkommen i London. Men alle disse Kundgiørelser, siger man, ere skeete alt for indirecte til, at man kunde tale derom med nogen Vished.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Corsøer, den 13de November. Jndkomne: Den 8de November, 2de Svenske Kiøbmænd, Meyer fra Hamborg til Kiøbenhavn; den 9de hujus Agent Henrich König fra Hamborg til Kiøbenhavn; den 10de huj. Kongel. agende Post 9 Læs, Oberst=Lieutenant Bardenfeldt, med Frue og Frøken Søster fra Fyhn til Slagelse, Kiøbmand Gerhardt Ronere fra Marsellie til Kiøbenhavn; den 13de hujus Mad. Hulegaard til Bierbye.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Udgaaede: Den 9de huj. Kongel. agende Post med 5 Læs, den 10de huj. Chirurgus Blücher til Glüksborg; den 12te huj. Kammerherre Amtmand von Penz fra Norg land, Skibs=Capitain Simonsen til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Kiøbenhavn, den 14de November. Hans Kongelige Majestæt har til Kammerherre allernaadigst udnævnet Hr. Capitain Stibolt, Ober=Eqvipagemester ved Holmen.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Den 14de September 1780 er Regimentsqvarteermesteren ved den Vestindiske Garnison, Christian Frederich von Berger, allernaadigst udnævnt til tillige at være Kæmmererer og Pakhuusforvalter paa St. Croix; den 13de August 1783 er Consumtions=Controlleuren i Sæbye, Gynther Diderich, Zeuthen allernaadigst beskikket til Consumtionsforvalter sammesteds; den 9de October er Joachim Henrich Lund allernaadigst beskikket til Consumtionsskriver ved Malleverkets Contoir her i Staden; den 15de October er Christian Friderich, Nørager beskikket at være Postmester udi Slangerup, CadeSupiot ligesaa at være Fegtmester ved Sorøe Academie, Studiosus Hans Sechman confirmeret at være Sognepræst for Sæbye og Giershøy Menigheder i Sielland; den 16de October er Frantz Henrich Kreutzfeldt beskikket til Mægler paa St. Thomas; den 22de October er Procurator Mads Thomsen Lund confirmeret at være Birkedommer og Skriver til Langensøe Birk i Fyhn, Capellan Hr. Søren Bigum beskikken at være Sognepræst for Hedalens eller Hurdalens Kald i Aggershuus Stift; Sognepræst, Hr. Søren Christian Fabritius, ligesaa til Hitterdalens Præstegield i bemeldte Stift, den 23de October er Christian Leonard Eickhorst beskikke til at være Controlleur og Visiteur i Colmar og Bielenberg; den 3de November er Capellan Børge Poscolan Kofoed beskikket at være Slotspræst ved Christiansborg Slot, den 12te No. vember er den i Søe=Commissariats=Contoiret værende først Cancellist, Christian Dreyer, allernaadigst bestilt til virkelig Krigs=Cancellie-Secretair.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Med det Kongel. octroyerede Asiatiske Compagnies Skib, Prindsesse Charlotta Amalia, som hertil den 8de hujus lykkelig arriverede, er følgende Efterretning fra bemeldte Compagnies Skibe indløben, nemlig: Skibet Kronprindsen, Capitain Schifter, har været paa Cap False, og afseilet derfra den 10de Juli h a. for at fortsætte Reisen directe til China Skibet Dronning Juliana Maria, Capitain Fuglede, har ligeledes været paa Cap False, og er afseilet derfra den 18de Juli h. a. for videre at fortsætte sin destinerede Reise til China.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Skibet Dannemark, Capitain Mogens Rabe Holm, har anløbet Porto Pray, og derfra afseilet (efter at have bekommet den fornødne Forfriskning) den 8de Juni 1783, for directe derfra at fortsætte Reisen til China.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Ladningerne af det Asiatiske Compagnies fra China hiemkomne Skibe, Charlotta Amalia og Prinds Frederich, skal bortsælges den 10de Martii 1784 og bestaaer i følgende: 43383 Pd. Gallanga, 77312 Pd. Tuttenage, 5576 Pd. Radix China, 28316 Pd. Rhabarbara, 9136 Stkr. Rot ting, 1437 Pd. Nelliker, 719 Pd. Muskarnødder, 23776 Pd. Caffebønner. Theer : 1426628 Pd. Boher, 22395 i N. Congo, 326818 Pd. Kampop, 42980 Pd. Zion Zioung, 6600 Pd. Patri Zion Zisung, 4062 Pd. Heccor72096 Pd. Haysan, 10452 Pd. Hansan Schin, 6368, Pd. Tonglo, 68388 Pd. Tunkay, 26109 Pd. raa SilkeNanqvins=Stoffer: 34640 Stkr. gule, 1600 Stkr. couleurte. Silke=Stoffer: 50 Stkr. Satyner, stribede 350 Stkr. dito, effene, 255 Stkr. Jllystring, 550 Stkr. Peqvins, 50 Stkr. Pour de Soys, 100 Stkr. Meube, Damast, diverse laqverte Sager, diverse Porcellainer.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
I Dag blev paa Børsen bortsolgt nogle Actier i den Kongelige octroyerede Vestindiske Handel for 308 til 311 Rdl. pr. Actie; 18 dito i det Østersøiske og Guineiske HandelSelskab, 106 til 107 Rdlr. pr. Actie.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Den 13de og 14de hujus indkom Skibet Øllegaard Charlotta, som føres af Capitain Junge, fra St. Domingo i Vestindien med en Ladning Caffebønner og Sukker for den Vestindiske Handel; Skibet, Baron Krag Juel Wind, som føres af Commandeur Adrian Dircks; Holsteensborg, som føres af Commandeur Brodersen, og Lovisenborg, som føres af Commandeur Marcker, alle fra Collonierne i Grønland, med Spæk, Skind og Barder, for den Grønlandske Handel, Capitain Hans Heimbügel af Kiøbenhavn fra St. Ybes med Salt, Capitain Jessen af dito fra Jsland med lidet Fisk og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Vacance, Birkerød Sognekald i Sielland, 480 Rdr.
Berlingske Tidende, 1783-11-14
Copulerede. Paa Wistoft den 27de October Hr. Erich de Jesperson, Herre til Skaungaard, og Frøken Christina Ulricha Hauch Kiøbenhavn den 12te hujus Hr. Nicolaus Schwarz venGelmuyden, General=Adjutant og Capitain, og Mad. Judiis Henriette Wanino.