Københavns Adresseavis, 1782-04-08
Fortsættelse af det kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger, fra den 13de Martii sidstafvigte. See No. 66. 152. Klokkeren Christen Biørnsgaard til Skinstarud i Faabergs Præstegield i Guldbrandsdalens Fogderie, Christians Amt, Aggershuus Stift, har for 5 Aar siden børlet Gaarden Skinstarud, paa hvilken han i sin Faders Tid ryddede og indhegnede en Plads til Have, og i 1769 plantede 10 Kirsebærtræer. J 1776 satte han Æble=Kjærner, hvorefter han fik over 200 Træer, som dog alle paa 2 nær af Muus bleve bedervede. Men opmuntreet af Selskabets Premier, satte han i Høsten 1777 atter Æble Kjærner, hvorefter han nu har 251 Træer, som han med største Omhyggelighed har optrukket, hvoraf nogle allerede ere udflyttede hos hans Naboer. Han har og podet et Æbletræe og 4 Kirsebærtræer, samt optrukket 52. Kirsebærtræer af Kjærner, som meest ere satte i 1777 og 78. Hans Træeskole bestaaer nu af 303 Træer, hvilke han, paa nogle faa Stykker nær, vil uden Betaling uddeele i Guldbrandsdalen, hvor der ellers et skal være meere end eet frugtbærende Æbletræe. For dette nyttige Anlæg tilkiendes ham den udsatte Premie af den anden Guld Medalje eller 500 Rdlr., hvilken han er saa meget værdigere til, som han desuden i 1780 og 81 har sat 53 1/2 Favne dobbelte Steengjerder, udvidet sin Have, og ledet Vandet til sin Gaard gjennem en Strækning af 295 Alen. 153. For Faare=Avl i Dannemark tilkjendes Forpagter Niels Golbeck paa Hollufgaard i Frangde Sogn, Aasum Herred, Odense Amt i Fyen, en Premie af 40 Rdlr. eller den første Sølv=Medalje og 20 Rdlr., nemlig for en Faareflok af 100 Stykker, Faar af engelsk Art, foruden 5 Vædre og 150 Lam, allesammen i en meget god Stand. Han klipper sine Faar kun eengang om Aaret, og man har befundet det indsendte Prøveskind at være rigt paa lang, fiin og tæt Uld. 154. Hr. R. Laybourn, Forpagter af Cronborg, Ladegaard i Sielland, tilkjendes den anden Premie af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. for en Faareflok af 70 Stykker skjønne Faar af engelsk Art, hvoraf han har foreviist Selskabet 2 levende Faar til Prøve. 155. For Faare=Avl i Norge tilkjendes Lænsmand og Giestgiver Johan Jacob Torstenzon til Gaarden Røchen i Grans Præstegield paa Hadeland i Christians Amt, Aggershuus Stift, som har en Hjord af 7 Faar og desuden 16 Lam, en Premie af 10 Rdlr. eller den anden Sølv=Medalje. Det indsendte Prøve skind har man vel erfaret at være af en bedre Art end den almindelige, men dog ikke fundet Ulden fuld saa god, som de 2de forriges. De for Bie=Avlen stiftsviis udsatte Premier tilkjendes efterfølgende, nemlig: J Siellands Stift. 156. Fæstebonden Anders Gabrielsen i Qvandløse Bye og Sogn, Mehrløse Herred, Holbecks Amt, den første Premie af 20 Rdlr. for 44 1/4 vel overfødte. Biestader, hvoraf han haver de 33 hiemme hos sig, og 11 1/2 Stade til Andeel af 23, som hos andre ere udestaaende. 157. Fæstebonden Hans Sørensen i Tjerebye, Taarnborg Sogn, Flakkeberg Herred, Corsøer Aun, den anden Premie af 15 Rdlr. for 30 vel overfødte Biestader. 158. Skoleholder Anders Nielsen Bützov i Reerslev Bye og Sogn, Thune Herred, Roeskilde Amt, den fjerde Premie af 5 Rdlr. for 17 vel overfødte Stader. 159. Fæstebonden Andreas Hansen i Nebele Bye, Boeslunde Sogn, Wester=Flakkeberg Herred, Corsøer, Amt, tillægges en Belønning af 4 Rdlr. for 16 Biestader. Han fortjener desuden megen Berømmelse for hans Arbeidsomhed og Flid med hans Gaards og Jorders Forbedring. 160. Huusmand Ole Christensen i Underne Bye, Egeberg Sogn, Ods Herred, Draxholms Amt, ligeledes en Belønning af 4 Rdlr. for 14 vel overfødte Biestader. Desuden haver fra Siellands Stift Skoleholder Peder Andersen i Slimminge Bye, Giørslev Sogn i Tryggevelde Amt, endnu anmeldt sig for 13 Biestader, hvorfor han fortjener Berømmelse, men dog intet kan erholde. Videre tilkjendes: J Fyens Stift. 161. Huusmand Johan Rasmussen i Søebye, Sogn og Bye under Søebyesøegaards Gods, Assens Amt, den første Premie af 20 Rdlr. for 57 egne og 37 andre Biestader, som han haver tilhalvs. 162. Fæstebonden Rasmus Hansen Knarreborre. til Broholm i Oure Sogn, Gudme Herred, Nyborg. Amt, den anden Premie af 15 Rdlr. for 52 Stader, som ere hiemmestaaende, og 7 han haver hos andre, altsaa i alt ham tilhørende 55 1/2 Stade. 163. Selveier Henning Jensen til Kaarsebierg huus, Udberød Sogn, Odense Herred og Amt, ligeledes den tredie Premie af 10 Rdlr. for 50 vel overfødte Biestader. 164. Skoleholder Lorenz Jochumsen Brandrup, i Huusebye Bye og Sogn, Musse Herred i Lollænd, ligeledes den fjerde Premie forhøjet fra 4 til 8 Rdlr. for 40 Biestader. Han dræber ikke sine Bier, og agter for Fremtiden at bruge den fleischerske Maade ved sin Bie=Avl. 165. Huusmand og Skræder Lars Rasmussen i Haarbye Bye og Sogn, Baag Herred, Assens Amt, som i 22 Aar har drevet Bie=Avlen, og har nu 20 Ku der, hvilke han behandler efter den fleischerske Anviisning, tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr., og ydermeere til et Agtelsestegn Selskabets tredie Sølv=Medalje for sin i Bie=Avlen udviiste Flid, og for den Standhaftig hed, med hvilken han vedbliver samme, uagtet andre, som ikke gjerne har seet hans Bie=Avls Lykke, har villet indvikle ham i Proces og Vidtløftighed, ja har beskyldt ham for at have Rovbier, og underfundigen at have tilvendt sig andres Bier, da dog hans fornuftige Behandlingsmaade og lovlige Vindskibelighed allene har været Aarsag til hans Held ved Bie=Avlen. J Riber Stift. 166. Terkel Hansen i Tingskovhuset, Gavers lund Sogn, Holmands Herred, Coldinghuus Amt, tilkjendes den første Premie af 20 Rdlr. for 50 vel overfødte Biestader. Han har desuden fuldkommen, saa mange udestaaende hos andre. 167. Fæstebonden Diderich Jversen i Uldall Bye, Schrødstrup Sogn, Gramm Herred, Hadersleb Amt, gives den anden Premie af 15 Rdlr. for 44 Biestader. J Aarhuus Stift. 168. Niels Pedersen Nørgaard i Yding Bye og Sogn, Woer Herred, Skanderborg Amt, tilkjendes den anden Premie af 15 Rdlr. for 38 Biestader. 169. Gaardmand Jacob Christensen i Hemb Bye, Woerladegaards Sogn, Skanderborg Amt, tilstaaes, for 34 vel overfødte Biestader den tredie Premie eller 10 Rdlr. 170, Fæstebønden Rasmus Sørensen i Wenge Bye, Hielmslev Herred, Skanderborg Amt, ligeledes den fjerde Premie af 5 Rdlr. for 29 Stader med Bier ogsaa vel overfødte. 171. Endskiønt mange Landvæsens Greene i Hertugdommet Slesvig er bragt til en større Fuldkommenhed end i Dannemark, saa er Bie=Avlen dog endnu temmelig langt tilbage, og taaler mangfoldige Forbedringer der. Man behandler for største Telen Bierne paa den gamle baade for Eieren og det Almindelige skadelige Maade, ja Vaner og Overtroe skal her være mægtige Hindringer imod alle Forbedringer i denne Avl. Ogsaa paa den frugthare Øe Als har dette Sted. Jmidlertid findes der dog hist og her Patrioter, som med megen Nidkjærhed søger at faae Bie Avlen fat paa en bedre Fod blandt Land=Almuen. Hr. C. R. Ebeling paa Gravensteen gjør sig i denne Henseende meget fortjent Han har indrettet et Slags Biekasser, i Stedet for Kuberne, som han søger at opmuntre Bønderne til at anskaffe sig. Disse Kasser, ere 11 Tommer i Fiirkant og 5 Tommer høje. Paa den øverste Flade ligger 5 smaae Stokke eller Spoler. Kasserne sættes oven paa hinanden, og kan, naar de ere fuldbygte og af Bierne forladte, løsnes eller skiæres fra hinanden med en Staaltraad eller med en dertil indrettet Kniv. Flyvehuulet er indrettet med Skoder, af fortinnet Jernblik, som er gjennemboret med mange Huller. Ved disse Skoder kan man gjøre Aadningen eller Flyvehullet større eller mindre, eller ganske tillukke det. J sær skal Kasserne have følgende Fordeele: At Bierne arbeider stærkere deri end i Kurvene. At Bierne intet haver at pudse, da alting er glat høvlet. At Kasserne staaer meget faste paa hinanden. At man lettere skal kunde tage dem fra hinanden end Kurvene. At man altid kan vide hvor stærkt Stadet er, og hvor man altsaa kan tage deraf. At de ere gode til Copulering og Aflægning, m.v. Hr. Ebeling har ogsaa indrettet Observations Kasser med Vinduer og Vindues=Skoder paa de 3 Sider, saa at man med Fornøielse kan betragte Bierne uden at forstyrre dem i deres Arbeider, af hvilke han har indsendt een med Bier og alt til Selskabet. Han har ladet bygge et beqvemt Biehuus 10 Alen langt, 7 Alen høit og 3 Alen bredt, hvori der kan rummes 30 Stader, ligesom han og med al muelig Flid søger at udbrede en fornuftigere og bedre indrettet Bie Avl, der i Egnen, hvor endog fyrstelige Personer ere blevne Elskere af denne Avl. For denne roesværdige Bestræbelse og Flid tilkjender Selskabet Hr. Ebeling sin anden Sølv=Medalje som et Agtelses Tegn. 172. For norsk Sidesaltning paa hollandsk Maade tilkjendes Hr. Kjøbmand Peder Falck i Trondhjem en velfortjent Belønning af den anden GuldMedalje eller 50 Rdlr., nemlig for at have ganet, med portugisisk Salt og paa hollandsk Viis at have nedlagt 380 Tdr. Sild, hvilke Selskabet baade af Syn, Lugt, Smag og Haardhed har befundet at være i alle Maader vel behandlede, og at der ved Nedlægningen var lagttaget den samme Tethed, Orden og Nethed, som Holland bruger, samt Træerne velgjorte og med behørige Baand forsynede, m.v. En høiere Premie kunde være Hr. Falck tilfalden, dersom alle Træerne, som vel Leiligheden har forbudt, havde været af Eeg. 173. For Sælhundefangst omkring de danske Øer tilkiendes Fæstebonderne Peder Andersen List og Niels Jørgensen i Jyvre Bye paa Nørland=Rømpeunder Riber Stift en Premie af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr., nemlig for i Aaret 1781 at have fanget 51 store og 24 smaa, i alt 75 Sælhunde. 174. Morten Pedersen Terchildsen i Norbye paa Fanne under Riber Stift tillægges atter en Premie af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. for 46 Sælhunde, fangne i afvigte Aar. 175. Assistent Andreas Monefeldt ved Logen, Rittenbenk i Grønland gives en Belønning af Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr., for i afvigte Aar at have fanget 134 Sælhunde, hvoraf til den grønlandske Handels=Direction er leveret 12 1/2 Td. Spæk. 176. Repstyr Magnus Barnesen paa Kolbitsaai Rutefjorden, i Jndre Strande Syssel, tillægges en Belønning af 5 Rdlr., for en Fangst af 56 store og smaae Sælhunde. 177. J Anledning af den ved en Patriot udsatte Premie for Spindeskolers Anlæg paa Wordingborg. Amt, har Proprietæren Hr. Hans Petersen til Engel holm anmeldt sig at have i Baarse ladet opbygge en saadan Spindeskole paa 9 Fag af Bindingsværk, tækket med Tagsteen, som i alle Maader er ligesaa god, som Spindeskolen i Kiøng. Da han altsaa er den første, som har bygt en saadan Skole efter de paa Øeberregaards Gods værende, saa tilkommer ham den udsatte Premie af 100 Rdlr.; hvortil denne veltænkende Mand er saa meget meere værdig, som han har overladt bemeldte Skole til det Nestvedske patriotiske Selskabs frie Raadighed, og agter at anvende de 100 Rdlr. til Premier for hans opbygte Skole, ligesom han og dertil aarlig skjænker 6 Favne Brænde. 178. For et efter Hr. Magister og Provst Dyssels udgivne Afhandling i Aaret 1780 anlagt Teglbrænderie i Byen Hekkebølle, i Hindsgavls Amt i Fyen, hvori der omtrent kan brændes 16000 Steen, tilkjendes Bønderne Niels Lausen, Søren Lausen, Jørgen Hansen, Gorm Hansen og Peder Nielsen i samme Bye, den af Hr. Provsten herfor udsatte Premie, nemlig: et Sølv=Bæger af omtrent 10 Rdlr. Værdie, da de, i Følge indsendte gode Prøver af Steen, som i dette Teglbrænderie ere brændte, til samme har gjort sig værdige. Bægeret er forsynet med følgende Opskrift: Til Byemændene Niels Lausen, Søren Lansen, Jørgen Hansen, Gorm Hansen og Peder Nielsen i Hekkebølle, Hindsgauls Amt i Fyen, for en Tegl=Ovns Anlæg, ved det kongelige danske Landhuusholdings=Selskab, fra Hr. Magister og Provst J. A. Dyssell i Østofte i Lolland. Kiøbenhavn, den 29 Jan. 1788. 179. Hoveries Bonden Hans Christian Nielsen i Sørup ved Svendborg, som ved sin Gaard Øster Torden kaldet, har anlagt et Teglværk til 6000 Muursteen, efter Hr. Magister Dyssels Anviisning, og deraf til Selskabet indsendt 3 Prøver Steen, som i Godhed overgaaer de Flensborgske, giver Selskabet en Belønning af 8 Rdlr. L. Overordentlige Belønninger for andre Fortjenester uden for Selskabets Jndbydelse. 1. For adskillig berømmelig Fliid og følg værdige Exempler især af Præsteskabet i Dannemark og Norge. 180. Hr. Thomas Rasmussen, Sognepræst til Grevinge Meenighed i Ods Herred her i Sielland, har i mange Henseender tilveiebragt sig Selskabets Agtelse. Næsten af nye har han opbygt sin Præstegaard, som han i 1775 modtog i en meget forfalden Tilstand. Haven dertil har han udvidet og deri plantet 170 Frugttræer, hvilke tilligemed 200 vilde Træer, som og af ham ere plantede, i forrige Aar vare i god Vext. Han har ladet sætte 360 Favne Steengjerder, hvoraf halvvarten ere dobbelte og Steenene tildeels ryddede af Jorden. Med Klever=Avlen har han gjort Begyndelse, opmuntret sine Sognemænd til samme og tildeels foræret dem Frøet dertil. Ved smaae Belønninger har han opmuntret Bønderne til Krøiningen og en Huusmand til at forfærdige en nye Plov, ligesom han ogsaa har bekjendtgjort Selskabets Premier for sin Meenighed, gjort Forsøg med de Fleischerske Biekuber, samt forbedret Faare=Avlen ved fremmede Vædre. Han har og biedraget det halve af Omkostningerne til et nyt Fattighuses Opbyggelse, gjort gode Indretninger ved samme, ligesom ved Skolen, hvortil han har kjøbt adskilligt Inventarium, samt gudelige og ekonomiske Skrifter, og uddeelt Premier til Børnene for en 50 Rdlr. Liigprædikener, har han seet afskaffet i hans Meenighed og ved Premier, søgt at opmuntre fine Sognemænd til, i Stilhed og uden Giestebuder at lade sig trolove, m.v. En Broder af Hr. Rasmussen, som er Factor i Guinen, har sat ham i Stand til at bestride Udgifterne til Fattighuset, Skolen og Premierne m. m. Saa vist som denne smukke Handling geraader Hr. Factoren til megen Roes, saa lidet kan Selskabet lade Hr. Rasmussens anførte merkelige Fortjenester ube lønnede, hvorfor det tilkjender Hans Velærværdighed, til Tegn paa sin Agtelse sin tredie Guld=Medalje. 181. Sognepræsten Hr. Andreas Johan Rehling, til Egebierg Meenighed i Ods Herred, har 1774 af nye opbygt en smuk Præstegaard og faaet ald sin Jord samlet og indhegnet, deels med dobbelte Grøfter og deels med 150 Favne enkelte Steengjerder. Han har besaaet 10 Tønder Land med Klever, anlagt en Fiskedam, plantet Pile, indrettet en nye Have og indhegnet samme med Steengjerder, samt deri plantet 120 Frugttræer, forudem Rekverk af Steenfrugter, saa og 30 Kirsebærtræer, ligesom han og har plantet endeel Linder, Rønner, Ahorn, og anlagt en Humle Have m.v. Herfore tilkjendes Hr. Rehling en velfortjent Belønning af Selskabets første Sølv Medalje 182. Hr. Peter Daniel Baade, Sognepræst til Lidemark og Biesverskov Meenigheder i Sielland, som i Aaret 1780 ved Jldebrand mistede sin Præstegaard, og heele Jndboe, har siden udskiftet ald sin Jord af Fælledskabet og faaet den samlet paa et Sted, hvilken han derefter med Grøfter har indhegnet og deelt i 10 Deele, og paa samme bygt en nye og smuk Præstegaard, anlagt en Have og der sat en 50 Frugttræer og over 100 vilde Blommetræer, besaaet 2 1/2 Td. Land med Klever og opbygt et Huus til en Huusmand, for hvilke merkelige og i saa kort Tid udførste Arbeider Hr. Baade tillægges den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr., til Tegn paa Selskabets Agtelse. 183. Hr. Andreas Christian Krog, Sognepræst til Drangedals Præstegield i Bamble Fogderie, Aggershuus Stift, har i de 2 sidste Aar anlagt 2 store Frugt= og Kjøkken=Haver, og deri plantet endeel Frugttræer, samt begyndt at indhegne samme med Steengjerder, ryddet 2 Stykker Jord, hvorpaa kan avles en 40 Læs Høe, gjort en god Indretning til sin Giød nings Formering og meget opmuntret sine Sognefolk til Vindskibelighed, ligesom han ogsaa uden Betaling forsyner sin Meenighed med Lægemidler, for hvilke berømmelige Handlinger ham ligeledes tilkjendes Selskabets første Sølv=Medalje. 184. Hr. Tønnes Reutz, Kapellan til Oddernæs, Præstegield i Mandals Provstie, Christiansands Stift, har i nogle Aar ryddet 5 Td. Land, anlagt og indhegnet en Have og i samme fyldt 600 Læs Jord, selv plantet 52 Frugttræer, anlagt en Humle=Have, opført adskillige Bygninger og forbedret sin Faare=Avl, samt i sit Huus ladet forfærdige i en 6 Aars Tid 1000 Alen Tøier, ligesom han desuden aarlig har uddeelt formere end 20 Rdlr. Lægemidler til Fattige. For disse Fortjenester tilkjender Selskabet ham den anden SølvMedalse. Hr. Christian Teilmann, Kapellan til Modums Præstegield i Buskeruds Amt, har i 1773 begyndt og i 1780 med betydelig Bekostning fuldført en Have, i hvilken han for at jevne samme har ladet indkjøre omtrent 8000 Læs Jord. I denne Have har han anlagt en Træeskole paa 4000 Stammer, som ere i god Vext og 14 deraf podede, ligesom han ogsaa i 1780 har sadt en Mængde Kjærner, hvoraf 400 ved Synet vare komne op. Desuden findes i Haven 233 Træer, hvoraf de 3 Deele ere Frugt= og Resten Rønne træer. Alle Træerne har han selv plantet uden Gartners Hielp. Foruden denne Haves Anlæg har han ogsaa opført endeel troefaste Bygninger paa Kapellan=Gaarden Kompernd m. v., en Flid, som altid bliver saa meget meere roesværdig, som Hr. Teilmann ikke har ventet selv at høste Frugten af hans Arbeide. I Henseende til de i 1780 satte Frugt=Kjærner, forbeholdes ham, om han saa behager, i sin Tid at æske de herfor udsatte Premier, da han for nærværende ikke attraaer nogen. 2. For Vindskibelighed især i Agerbruget i Danmark. 185. Huusmand Jens Nielsen i Torsted Kirkehuus i Hatting Herred, Stierneholms Amt, Aarhuus, Stift, som for 9 Aar siden af nyt har opbygt sit Huus og indhegnet et Vænge ved 600 Favne Diger, plantet 800 Pile og Vidier, 100 Hyller, 30 Asker og 30 Frugttræer, som ved Synet vare i god Grøde, gives en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 86. Selveier Peder Nørskov til Remmergaard, i Jkast Sogn, Hammerum Herred, Lundenæs Amt i Riber Stift, gives ligeledes en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr., for i 3 Aar ved dybe Grøfter at have indledet Vand over en forhen udnelig Eng og indhegnet samme Eng ved 1800 Favne Grøfter, udgravet og ryddet en Mose paa 4 Tønder Land, plantet 140 Pile og anlagt et Teglværk m. v., hvilken Flid der i Egnen er gandske usædvanlig, 187. Fæstebonden Niels Jensen til Schiellerup, Nyegaard, i Silkeborg Amt, Aarhuus Stift, som i 1777 har udflyttet og af nye opbygget sin Gaard paa en Lyngheede, og formaaet sin Naboe til det samme, har derefter anvendt største Flid paa at gjøre denne skarpe Hede=Jord frugthar, anlagt en Have og plantet en Mængde Træer, hvoraf 133 Pile og 37 Frugttræer ved Synet vare i god Grøde m.v. Denne vindskibelige og veltænkende Mand tilkjendes en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 188. Udbyggeren Jens Frost i Wester Maria Sogn paa Bornholm, har selv med en Hjulbør tillet, Dynd fra en Myr paa et Stykke til Korn=Avl uskikket Jord af omtrent 3 Td. Lands Størrelse, og i 1781 har han beplantet den heele Plads med Kartofler, hvorfore ham gives en Belønning af 8 Rdlr. 189. Otte af Byemændene i Reistrup i Avnslev Sogn, under Raschenborg Gods, i Nyeborg Amt i Fyen, som i det foregaaende er belønnet for Pileplantning, haver efter Fælledskabets Ophævelse i Aaret 1777, af store opbrudte, kløvede og hjemagne Steen i en Egn, hvor andre beqvemme løsliggende ikke faldet i Mængde, sat 331 Favne Steengjerder, 9 Qvarteen høie og derover, hvorfore dem til ligge Deeling gives en Belønning af 16 Rdlr. 199. Peiter Petersen, Hospitals Lem i St. Jørgens Hospital i Sunds Herred, Nyeborg Amt i Fyen. har anlagt en Frugthave, hvori ved Synet fandtes 99 Frugttræer, fra 2 til 15 Aar gamle, og desuden aarlig podet og solgt Frugttræer af bedste Slags Herfor gives ham en Belønning af 6 Rdlr. 191. Gaardmand Peder Pedersen i Weistrup, samme Herred og Amt, har opelsket 410 Stykker, Pile, de fleste satte i 1779, og plantet 20 Frugttræer, som alle ere i god Vext, hvorfore ham gives 6 Rdlr. i Belønning. 192. Huusmand Anders Øeboe i Skousboe Bye, Egense Sogn, under Hvedholms Gods, Nyborg Amt. i Fyen, har for 8 Aar siden modtaget et forfalden Huus, som han derefter har sat i god Stand, tilligemed den dertil værende Have, hvilken han har indhegnet med 30 Favne Grøfter og Gjerder, og deri fra 1774 til 1778 sat 100 Pile, 50 Frugttræer, 160 Blommetræer og desuden 70 Aske og Elmetræer, 40 Æbletræer og 5 Kirsebærtræer, hvorfore ham gives en Belønning af 6 Rdlr. 193. Hoveriebonden Jens Jyde af Holmorup, Bye under Baroniet Lehn i Fyen, har, efterat Fælledskabet der i Byen 1780 ved Hr. Kammerherre, Baron von Lehn var ophævet, været den eneste, som godvilligen vilde beqvemme sig til at udflytte sin Gaard til en meget skarp og steenet Jord, imod at nyde 3 Aars Hovnings Friehed, for hvilken smukke Villighed ham gives en Belønning af 5 Rdlr. 194 Selveier Rasmus Pedersen til Hestholm i Skydeberg Sogn, Assens Amt i Fyen, har efter Fælledskabets Ophævelse 1781 udflyttet sin Gaard paa en Udlod, hvilken han ved Grøfter har inddeelt i 6 Lykker, og i den Anledning gravet over 3000 Favne Jndhegnings Grøfter, hvorfor ham gives en Belønning af 5 Rdlr. 195. Huusmand Peder Jørgensen i Kogtved Bye, St. Jørgens Sogn og Nyborg Amt i Fyen, som i sin Have har 9 Frugttræer og 57 Blommetræer 7 Aar gamle, og 48 Frugttræer 3 Aar gamle, som han selv har podet, gives en Belønning af 4 Rdlr. 196. Huusmand Jens Carstensen i Wester=Aabye, Sogn, Salling Herred, Nyborg Amt, har for 12 Aar siden ryddet 1 Td. Land til Have, og beplantet samme med 5 Tdr. Kartofler, hvorefter han avlede 50 Tdr., ligesom han og siden har drevet denne Avl, og været Aarsag til dens Udbredelse blant Almuen m.v., hvorfore ham tillægges 4 Rdlr. i Belønning. Desuden har følgende anmeldt sin Flid i Landvæsenet, hvilken Selskabet, skiønt den har været for liden til Belønning, dog finder roesværdig. De ere: Hr. Geheimeraad Baron von Krohne i Weile. Han har ryddet og planeret en Plads ved Byen, og der saaet 9 Skjepper Havre og 14 Pd. spansk Kleverfrøe, samt i 1781 plantet 165 forskrevne Frugttræer og 118 Pile, ligesom han endnu agter at plante nogle flere, saa Antallet i alt skal beløbe til 348 Træer, m.v. For Frugttræerne forbeholdes Hr. Geheimeraaden Ret til i sin Tid at æske Premie efter Selskabets Liste for 1781.