JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 107 – 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Kammertiener hos Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand, Rasmus Nielsens Stervboe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 21de Marts 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Arvingerne og Greditorerne i Stervboet efter Møllersvend Niels Nielsen af Tølløse Mølle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde dem for undertegnede Skifteforvalter. Tølløsegaard pr. Roeskilde, den 19de Marts 1835. Møllegaard. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de dennes, som vil blive læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i islandsk Kiøbmand Sigurd Sivertsens Fallitboe med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden for bemeldte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commissioi Kiøbenhavn, den 19de Marts 1835. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Under og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Sognepræsten for Wraae, Emb og Serritzlev Menigheder Hr. Peder Hassing, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 14de Marts 1835. Sparck.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Conferentsraad Christian Bagger Brorson, Ridder af Dannebrog, forhen Assessor i Høiesteret og Professor juris, og hans tilligere afdøde Hustrue Sophie Charlotte, fød Cortsen, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for os, som eneste og myndige Arvinger efter bemeldte Afdøde, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 23de Marts 1835. B. S. Brorson, P. E. Sporon, Cancellieraad, Borgmester og Justitsraad Høiesteretsadvocat og Byefoged i Kiøge.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Søekrigsprocureur.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
De, der maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde pensionerede Skolelærer Christopher Petersen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 19de Marts 1835. Læder.
Berlingske Tidende, 1835-03-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof 6 og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget Krav paa afgangne Madame Johanne Magrethe Schiøth, fød Manger, Enke efter Kiøbmand Christopher Schiøth heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for Undertegnede, som Fuldmægtig for den ved Kongelig allernaadigst Confirmation indsatte Executor testamenti, Oberstlieutenant, Commandeur for den holsteenske Artilleriebrigade, m. von Glahn, Ridder af Dannebrogen; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Marts 1835. H. C. Glahn, Kongens Nytorv No. 1.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Aar 1835. No. 76. Formand, Mandagen den 30te Marts. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Derringste politiste og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
London, den 20de Marts. – Fra Van-Diemensland erfarer man, at Nyseelænderne have overfaldet og plyndret tvende engelske Skibe i deres Havn, ødelagt de engelske Plantager i Clondy Bay og forsøgt at myrde den engelske Resident, Busby; et Compagni europæiske Tropper er derfor sendt derhen fra Nyholland, for at beskytte Englændernes Liv og de udstrakte Besiddelse, de have der. De indfødte Høvdinge synes ikke at have taget nogen Deel i disse Uordener, men deres Myndighed er ikke stor nok til at holde disse barbariske Masser, der for det meeste ere forsynede med Skydegevæhrer, i Tømme. Nyseeland er i de sidste Aar ved Handelen med Hør og Skibsmaster og som Station for Hvalfiskefangerne blevet saa vigtig for England, at Regjeringen vistnok vil bringe ethvert nødvendigt Offer, for at vedligeholde sin Jndflydelse og Roligheden der, hvilket dog kun kan skee ved en militair Besætning, men som tillige lettes betydeligt ved Stammernes indbyrdes Fiendligheder fra gammel Tid. Det vil om nogle Aar blive til en af de vigtigste engelske Colonier, og dens større Frugtbarhed, saavelsom Jndbyggernes større Jntelligents og Modtagelighed for Civilisation ville snart hæve den over Nyholland. – Missionernes Theokrat paa Sandwich-Øerne synes at nærme sig sin Ende. Man kjender Civilisationens og Rigdommens hurtige Fremskridt paa disse Øer ved Handelen med Sandeltræ, som de førte til de chinesiske Markeder. Men for fem eller sex Aar siden begyndte dette Hjelpemiddel at slaae dem feil, da de havde udhugget Skovene. De lagde sig derfor efter Dyrkningen af Sukkerrør, hvilket Missionerne forbøde dem, forbi de frygtede, at Tilberedningen af Rum skulde forføre dem til Drukkenskab. Da Handelen med de talrige, hos dem landende Hvalfiskefangere er det eneste Middel, Jnsulanerne have, til at forskaffe sig europæiske Fornødenheder med, saa begyndte de nu, at dyrke Tobak, hvilket tilbød dem et sikkert og indbringende Tuskmiddel; ved denne Lejlighed begyndte de ogsaa selv at ryge. Men Missionerne fandt, at Piben var et høist umoralskt Jnstrument, og de udstedte derfor den befaling, at alle Piber skulde afleveres i Missionshusene, og at Jndvaanerne skulde love, ej at ville ryge og at udrive alle Tobaksplanter. Paa de smaa Øer underkastede man sig Decretet, men Beboerne af Woghu, den største Ø, modsatte sig. Det var at ønske, at man vilde sende fornuftige mähriske Brødre derhen, istedetfor disse fantiske Methodister, der ved deres blinde og urimelige Strenghed gjøre Christendommen og den europæiske Civilisation forhadte; Jndbyggerne blive herved kastede tilbage i et slemmere Barbari end deres oprindelige. Den 5te November udbrød der Jld paa nogle Baade i Macao, og udbredte sig til Stadens chinesiske, rige og befolkede Deel, hvor der afbrændte 400 smukke Huse, foruden en Mængde Bambushytter.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Portugal. Lissabon, den 8de Marts. – Hr. Passos Forslag om Coelibatets Ophævelse, med Hensyn til Nonnerne, men ej til den øvrige Geistlighed, er antaget. Næsten alle Deputerede forsikkrede, at de kun af den Grund havde stemt mod Præsternes Ægteskaber, fordi Fordommene endnu vare for stærke, men at de sandsynligviis vilde understøtte samme, hvis Forslaget bleve gjentaget næste Aar.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Hr. Sanchez har protesteret mod en Udbetaling af 1750 Pund Sterling, der nylig blev gjort til Hertugen af Wellington, og af den Grund, at der existerer en Lov, ifølge hvilken Enhver, der i ringeste Maade har indladt sig med Usurpatoren, eller understøttet og begunstiget hans Sag, skal miste de Emolumenter, hvortil han tidligere maaskee havde været berettiget. Den brittiske Admiral, Sir W. Gage, den belgiske Minister og Ministrene for det Jndre og for Finantserne have havt den Ære, at spise hos Hendes Majestæt. Man har bemærket, at alle fremmede Diplomater i Lissabon, kun med Undtagelse af den franske Gesandt, blive dragne til Dronningens Taffel. Prinds August er næsten hver Dag paa Jagt; han og Dronningen ville bivaane Heste-Væddeløbene paa Campo Grande. -
Berlingske Tidende, 1835-03-30
En Belgier er ankommet hertil, for at kjøbe et stort Kloster i AlemTeio, hvortil en betydelig Strækning opdyrket Land hører. Han vil bringe 200 Arbeidere herover fra sit Fædreland, for at anlægge et Tøifabrik i hiin Bygning. Nogle Englændere have ligeledes i Sinde, i samme Øjemeed at kjøbe Klostret Alcobaca.Carnevalet er forbi. Grevinde Subserra gav et glimrende Bal, hvilket Prinds August bivaanede; skjøndt han var maskeret, kjendtes han af Alle. – Presse-Friheden har vundet en stor Sejr ved Redacteurens Frikiendelse af Guarda Avancada. Redacteuren var fra Regjeringens Side anklaget for en Libel, hvorved han havde angrebet det nærværende Valgkammers Lovmæssighed og Duelighed. Hr. Antonio Feliciano, en blind Digter, forsvarede ham og paastod, at hvis hans Elient blev dømt, maatte det hele portugisiske Folk, der havde yttret samme Mening som han, ogsaa dømmes. Frikiendelsen skete eenstemmigt og blev modtaget af Tilhørerne med lydeligt bifald. Belgien. Mecheln, den 16de Marts. - Med den belgiske Jernbane, gaaer Arbejdet raskt fremad, og der er neppe nogen Tvivl om, at man ligeledes paa preussiske Gebeet vil begynde paa den i det løbende Aar. Sagerne staae nemlig saaledes: Paa Banen fra 1) Ostende over Brugge, Gent, Mecheln, Løwen, Lüttich, Vervies, Eupen, Eschweiler, Cøln; 2) fra Brüssel, Mecheln, Antwerpen er man i Begreb med at fuldføre Arbejdet: den hele Strækning fra Brussel til Antwerpen, i det mindste har man mellem Antwerpen og Mecheln allerede begyndt med Bygningen af en stor Bro; dernæst mellem Mecheln og Ostende; den første Section fra Mecheln til Fermonde, og mellem Mehein og Littich en Section fra Løwen til Tirlemont; her arbejdes altsaa i fire forskjellige Retninger. – For Banen fra Minden til Cøln nærmer sig nu ogsaa det afgjørende Øjeblik, en Commission er endelig desinitivt nedsat, der skal udtale sig over det hensigtsmæssige i en Statsgaranti for fire pCt. af Banens Anlægs-Capital. Denne Commission skal med det første komme sammen i Berlin.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Sverrig. Gothenborg, den 18de Marts. – H. M. Kongen har under 27de afvigte Februar forordnet, at Convoj-Afgivten paa udgaaende Varer skal, fra og med dette Aars Søfart og indtil Videre ophøre; hvad der siden Aarets Begyndelse allerede i saadan Afgivt maatte være erlagt, skal til Vedkommende i tilbørlig Orden tilbagebetales.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Stokholm, den 21de Marts – Da adskillige Blade have gjort sig en Fornøielse af at angribe den svenske Regjering for dens Fremfærd mod en vis, formeentlig polsk Oberst, der kalder sig Dumarski, saa indeholder No. 67 af Sveriges Stats-Tidning, en Oversættelse af flere antentiske Beretninger fra Kjøbenhavns Politi om bemeldte Person Man seer heraf, at denne Person har reist omkring med flere falske Passe, under forskjellige Navne, som polsk Oberst Dumarski, som Capitain Leonhard Dreyer, som Mathias Dorotheus Nicolai osv. Efter hans Angivelse er hans egentlige Navn: Ludvig Ferdinand Dumare; han skal være født i Paris, være 47 Aar gammel, og afskediget Capitain af den gamle franske Garde, men landsforviist i Aaret 1820 i Anledning af Deeltagelse i de politiske Uroligheder under General Berton.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Stokholm, den 23de Marts. – Hs. Majestæt har under 13de dennes i Naade blialdet Götha=Canal-Directionens Ansøgning om en Arbejdscommandering af tredive Mand til Fuldførelse af Havnebygningen ved Mem.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Hs. Majestæt har under 21de dennes udnævnt den berømte Professor i Botanikken ved Universitetet i Lund, Provst Carl Adolf Agaröh, Medlem af Nordstjerne-Ordenen og En af de Atten i det svenske Academi, til Biskop over Carlstads Stift.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Norge. Bergen, den 13de Marts. – Dette Aars Vaarsildefiskerikan nu ansees som sluttet. Den ubetydelige Deel fersk Sild man i disse Dage indfører fra de smaa Laas, fortjener ikke nogen videre Opmærksomhed. Fangsten blev ellers ubetydelig, og neppe have vi i vor Tid, siden Silden besøgte vore Kyster, havt et mindre Fiskeri. Man er formeentlig Sandheden temmelig nær, naar man antager, at Bergen i Aar vil udføre 100,000 Tønder Vaarsild mindre end i 1834. At dette mislige Udfald af vort Fiskeri føles tungt af Arbejds-Classen, er saare naturligt, saa meget mere, som vor By har en uforholdsmæssig stor Masse af denne Stand. Da de fleste af vore Handlende, der ere i Besiddelse af Vaarsild, holde paa samme i den velgrundede Forvenning, at de, formedelst det ubetydelige fangede Parti, vil stige, saa savne vi nu den travle Virksomhed i vor Havn, som om Foraaret under store Fiskerier ved Sildens Afskibning pleier at finde Sted. Flere ankomne Skibe maae upaatvivlelig igjen forlade os uden at erholde nogen Fragt.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Christiania, den 21de Marts. – Dampskibet Prinds Carl, der har været i London for at repareres, ankom Fredagen den 13de dennes, efter fem og halvfjerdsindstyve Timers Seilads, tilbage til Frederiksværn. Fartøjet skal ved Reparationen have vundet ti Hestes Kraft, saa at det nu har halvlemsindstyve Hestes Kraft. Det har paa Touren til Norge mødt meget Driv tømmer i Søen.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Kjøbenhavn, den 30te Marts. Fra det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie er den 7de Marts udkommet Patent for Hertugdømmet Holsteen, hvorved en af den tydske Forbundsforsamling tagen Beslutning i Henseende til Haandværkssvendenes Vandringer bekiendtgjøres og iværksættes. Hans Majestæt Kongen har i Henseende til Jværksættel en af bemeldte beslutning behaget allerhøiest at resolvere: 1) At de til Meddelelse af Vandrebøger competente Autoriteter, ej maae udstede Vandrebøger til Lande og Steder, hvor Associationerne af Haandværkere notoriske taales. 2) At de Haandværkssvende, der opholde sig i saadanne Lande, formanes til at forlade dem. 3) At Politiøvrighederne maae have den største Aarvaagenhed med Haandværkssvende, der vende tilbage fra saadanne Lande og Steder. 4) At de Haandværksfvende, som uagtet dette Forbud, forblive der, skulle, saafremt de ikke kunn anføre nogen antagelig Undskyldning, først eet Aar efter deres Tilbagekomst kunne stedes til at vinde Borger- og Mesterret. Unde samme Dato er ligeledes gjennem det Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancelli udkommet et Patent for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, angaaende Lægers Eedfæstelse og Legitimation.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Den K. K. H. Kammerherre, Grev Joseph Esterhazi er den 29de om Aftenen ankommet hertil i overordentlig Sendelse, for at overrække Hs. Majestæt Kongen Notificationen om Hs. Majestæt Keiser Frants l's Død og om Hs. Majestæt Keiser Ferdinand l's Tronbestigelse. Hr. Greven er ledsaget af Hr. Grev Zichy, K. K. Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Skibet Grant, Warming, af og fra Kiøbenhavn, bestemt til St. Croix, er i god Stand kommet tilbage til Helsingør. Fra Gothenborg udklareredes i 1834 til udenrigske Steder; 671 Skibe, Dampskibe iberegnede; deriblandt vare 26 danske.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Den berømte Naturkyndige, Hr. Generalrigscommissair Dr. J. V. Neergaard har i Løverdags udgivet et Skrivt, under Titel. Aarsagen til min Udtrædelse af Stænderforsamlingen, oplyst ved Kjendsgierninger. Paa den Wahlske Boghandels Forlag. 64 S. 8. Denne Afhandling har en fleersidig Deeltagelighed. J Jndledningen findes, som almindelig Anskuelse af Forfatteren, følgende kraftfulde Attring: "Den ærekjære Mand foragter og afskyer ligesaa meget at pasquillere sine Medborgere, som at vække Misfornøielse med Regjeringens Foretagender, i et Land, hvor Lovene betrygge ham Frihed til at foredrage enhver Sandhed, som han troer nytti- og vigtig, – hvor Landsfaderen ikke lukker Øret for Folkets Røst, men endog fremlokker, elsker og agter dets Stemme, kort – hvor Folkets Held er Maalet for alle Regentens Bestræbelser. Men ligesaa stændigt det er, at opvække Folkets Misnøje med Regjeringen, ligesaa afskyeligt, foragteligt og - skadeligt er det, at forklaffre Folket hos Regenten; blandt alle hykkelske Bagvaskere er slig krybende Rapporteur den foragteligste en farlig Fjende, baade for Kongen og Folket, thi han røver Kongen den fødeste, fuldkomneste og sikkreste Løn. - Folkets Kjærlighed. J Skrivtets sidste Afdeeling meddeler Forfatteren adskillige bemærkninger over den nye Jnstitution: Stænderne, hvilke sikkerlig fortjene al Opmærksomhed; især synes os de over Bondestanden at være af særdeles Betydning. Skrivtets første Afdeeling leverer et mærkeligt Stykke til en Deel af Forfatterens Biographi. Heraf sees, at han, af Frygt for at man vilde lægge Beslag paa hans Eiendom, hvorved han var blevet nødt til at frasige sig det hæderfulde Hverv, at deeltage som Deputeret i Stændernes Forsamling, nu uden Tvang, har frasagt sig det. Denne Skrivtets Afdeeling vil sikkert hos Mange, ligesom hos Anmelderen heraf, efterlade et dybt og sørgeligt Jndtryk, da den viser, hvorledes en udmærket talentfuld, med mange og mangesidige theoretiske og practiske Kundskaber udrustet Lærd, som hermed forener en overordentlig, utrættelig Virksomhed, i de Aar, hvor han i det mindste skulde begynde at høste Frugterne heraf, seer sig ved et Sammenstød af ulykkelige Omstændigheder paa Punktet, at miste Lønnen for alle sine Bestræbelser.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
I Ugen fra den 21de til den 28de Marts ere her i Staden ægteviede 12 Par, fødte ere 57, deraf 35 Drenge og 22 Piger; døde ere 64, deraf 22 Mænd, 12 Qvinder, 20 Drenge og 10 Piger. Under ovennævnte 64 Døde ere indbefattede 14, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 7 flere døde end fødte. – De angivne 64 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 4, Betændelsesfeber 1, Brystsyge 4, Dødfød 4, hidsig Feber 2, Forraadnelsesfeber 1, Gigt 1, Guulsot 1, indvortes Svaghed 7, Kirtelsvaghed 2, Kopper 2, Krampe 7, Kræft 4, Nervefeber 2, Skarlagensfeber 1, Slag 1, Slagflod 3, Svindsot 10, Vatterset 4, uanmeldte Sygdomme 3. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Hakon Jarl, Sørgespil. J Morgen: Skibbrudet eller Arvingerne, Comoedie i een Act af Alexander Duval; og Maur mesteren, Syngespil i tre Acter af Scribe og Deelavigne, Hustreen af Auber, oversat af Hr. Skuespiller Th. Overskou. Forenillingen er forbi omtrent Kl. 9. Paa Onsdag: Formynder og Myndling; og De Uadskillelige. (For Mandags Abonnenterne.) paa Torsdag: Misforstaaelse paa Misforstaaelse; og Vennernes Fest. Paa Fredag: Bagtalelsens Skole. Paa Løverdag: Tordenskjold. Paa Søndag: Savoyarderne, og De to Dage.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Kjøbenhavn, den 30te Marts. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 3 1/2 ankomne Tidender, meddele vi de vigtigste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Den 18de dennes vare som Diligencer afgaaede fra Paris, for fra forskjellige Steder at sammenbringe Fangerne til den store Proces.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Hr. St. Mare Girardin havde af den franske Regjering faaet det Hverv at besøge de tydske Gymnaster. Han har derover afgivet til Ministeren for den offentlige Underviisning en Beretning, hvis første Deel er udkommet og indeholder Resultaterne af hans vigtige Undersøgelser. Herved kastes et nyt Lys paa en Deel af den offentlige Underviisning, som var hidtil i Frankerig lidet bekjendt. Hr. St. Mare GirardinsVærk er paa en Maade at ansee som en Fuldstændiggjørelse af den Cousinske Beretning over Elementar-Underviisningen i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
De ministerielle Blade i Paris modsige det Rygte, der i de sidste Par Dage havde fundet megen Tiltro, at Regjeringen atter vilde optage Projectet om de særskilte Forter omkring Paris.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
En Skrivelse fra Bahia af 27de Januar til et Handelshuus i Havre beretter: "Landet er i en høist sørgelig Tilstand i Følge Oprøret af et stort Antal Negere i Løverdags Nat. De have maattet lade et temmeligt Antal af Deres blive paa Kamppladsen, ligesom ogsaa flere af deres Anførere blandt de tagne Fanger; de ere adspredte i Egnen omkring Staden, medens de under Tilbagetoget have begaaet de skrækkeligste Udsvævelser. Deres Overhoved er taget til Fange med alle Jnsignierne, hvormed han havde smykket sig. Jnsurgenterne havde allerede udnævnt Ministre, en Frigiven, ved Navn Accadi, skulde være Ærkebiskov af Bahia; han blev i Fægtningen truffet af en Kugle i Laaret og bragt til Sø-Fortet, hvor han som saaret skal dømmes. Med et Ord, Opstanden er overalt slaaet tilbage men Roligheden er langtfra ikke bragt igjen tilveje, da Ondskab ved ustraffet Privathevn kan føre sig den almindelige Bevægelse til Nytte. De engelske Huse ere næsten alle berøvede deres Negere, som for det meste ere stødte til Oprørerne. Jøvrigt have kun faa Blanke mistet Livet. Man hører i dette Øjeblik, at Hr. M. J. da Cunha, forhen Provindsens Præsident, som allerede i lang Tid havde trukket sig tilbage paa Landet, skulde der med to af hans Børn være blevet myrdet; dog er dette Rygte endnu ikke bekræftet. De kan let tænke, at alle Forretninger er ophørte.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
Ved Telegraphen har man faaet Efterretninger fra Bayonne indtil den 16de, og fra Madrid indtil den 12te.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
De fra Bayonne indeholde en Beretning, Mina har udstedt fra Elisondo, hvor han endnu befandt sig den 14de, over Fægtningen, der den 12te fandt Sted mellem ham og Zumalacarrequi. Mina har havt en lang Conferents med Præsidenten for den carlistiske Junta af Navarra. Man siger, at denne Jnsurgent-Præsident har anerkjendt Prætendentens Stilling for at være næsten fortvivlet, og derfor gjort Forsynings-Forslag. –J Madrid beskjæftigede sig Procuradorerne med den nylig omtalte Motion over Borgergarden. Den Artikkel, hvorved en Bataillons Oprettelse i hver Provinds foresloges, blev ikke antaget. J Discussionens Løb erklærede Hr. Martinez de la Rosa, at Cabinettets Politik ikke vilde lide nogen Forandring ved General Valdes's Jndtrædelse. Dersom General Valdez sagde han som man har gjort sig Umage for at udbrede, ved sin Jndtrædelse i Cabinettet havde forsøgt, at foreskrive sine Colleger en Forholdslinie, og det en saadan, der var afvigende fra den hidindtil fulgte, saa vilde alle Ministre øjenblik lige have taget deres Afskeed.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
"Journal de Paris melder følgende, med Hensyn :de krigsførende Partier i Spanien: "Mana har sammendraget alle sine Tropper i Nærheden af Bastan-Dalen og er marscheret mod Narvatte ved San Estevan, som Jnsurgenterne have besat. Lopez staaer ved Puerte de la Ravn, Caratala i Borunda og Espartero i Guipuscon. Jauregni opholder sig endnu bestandig i Lesaca, og Vigo i Zubiri. Jumalacarregui har samlet sin hele Magt i Ulzama-Dalen. Mina har udstedt befaling til at afbrænde Landsbyen Facartz, fordi den dækkede Elisondos Beleirere. J Bastan-Dalen ere mange Indbyggere, paa Minas Befaling, skudte.
Berlingske Tidende, 1835-03-30
J den officielle Bulletin, Mina har udstedt fra Eiondoover Trefningen den 12te, anslaaes Zumalacarrequis Stridsmagt, forsaavidt samme deeltog i Kampen, til 7 a 8000 Mand. Mina vil have slaaet denne Magt med tvende Brigader, tilsammen 3000 Mand stærke, især ved Hjelp af Rytteriet. Sig selv tildeeler han nogle enkelte Døde og 73 Saarede, men Carlisterne derimod skulle, som en Følge af Cavalleriets Charger, have mistet 500 Mand.