JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Orienten. Fra Levanten har man Efterretninger om en frygtelig Jldebrand, som brød ud i Cairo den 21de Juni, først i det catholske Capel og til samme Tid i et andet Qvarteer, af Staden; den rasede endnu den 24de og havde ødelagt le Frankernes, Armeniernes og Copternes Qvarterer. De saar snevre Gader og fuldkommen Mangel paa Slukningsredskaber, vel ogsaa paa Vand, gjorde al Redning umulig. Deer den første Jldebrand i Cairo i Mandsminde og der ha aldrig været tænkt paa Foranstaltninger mod en saadan Ulykke. Ved den Uorden, Tummel og fuldkomne Mange paa Erfaring om en saadan Ulykke, maa man med Gysen tænke paa den Mængde Menneskeliv, der her rimeligviis ere opoffrede. I de 1 1/2 til 2 Alen brede Gader kan en vælte. Stol spærre Passagen og der bliver ingen Flugt mulig, uden over Terrasserne og Tagene. Om Aarsagerne til Branden, om Tyrkernes og Soldaternes Færd under den, indløbe meget sørgelige Efterretninger. Soldaterne have ei alene tilladt sig at plyndre, men vel endog søgt at udbrede Jlden. De tyrkiske Officerer viste Ligegyldighed, da Ulykken jo ikke endnu havde naaet deres Troesforvandte. Det hialp, da Achmed Pascha paa ægte Tyrkisk, truede dem med, at lade dem kaste i Jlden, hvis de tillode den at naae Vicekongens nær derved liggende Bomuldsfabrik. Da Jlden udbrød paa flere Steder paa eengang, er det rimeligt, at den er paasat. Det vilde være af vigtig, dybt indgribende Betydning, hvis denne Jldebrand skulde staae i Forbindelse med Branden af Fregatten i Alexandriens Havn for kort siden. Saaledes lyde de første Efterretninger fra Alexandrien af 26de; en senere giver det Hele et noget mindre farligt Anstrøg og vil især Jntet vide af, at Soldatesquen har opført sig saa slet. At Porten faaer Skyld for, at have foranlediget Ulykken, er en temmelig naturlig Giengjældelse af den Mistanke, som Branden i Constantinopel har vakt mod Ægyptens Behersker. Jfølge et Brev fra Constantinopel af 27de Juni skulde den tyrkiske Flaade, 35 Seilere stærk, hvoriblandt 9 Linieskibe og 11 Fregatter, løbe ud et Par Dage efter. Sultanen havde ladet de store Magters Gesandte forsikkre, at Admiralen ikke skulde opsøge den ægyptiske Flaade, men kun besøge Mitylene, Scio, Smyrna og Rhodus og derpaa gaae til Tripolis, for at indsætte den nye Gouverneur. Jmidlertid vil Flaaden vel faae Følgeskab i Admiral Gallois franske Eskadre.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Krigen i Circassien.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Nogle engelske Blade meddele omstændelige Efterretninger om de seneste Begivenheder i Circassien, men de ere aabenbart skrevne i en mod Rusland fjendtlig Aand og trænge derfor til Stadfæstelse. Der skulle, ifølge disse Efterretninger, være forefaldne 2 vigtige Træfninger, og Russerne have lidt et totalt Nederlag i den sidste af dem. De havde, foruden mange Døde, Saarede og Fangne, hvoriblandt en General, i efterladt 3 Kanoner en Udvexling, hvorved man havde givet 2 Russer for en død og 6 for en levende Circassier (?). 50 Krigs-, Damp. og Transportskibe overholdt paa det Strængeste Kystblocaden. Den 20de Mai havde en russisk Eskadre paa 14 Krigskibe, hvoriblandt 3 Linieskibe, forgiæves søgt at gjør Landgang ved Marmahi, men maatte, formedelst en fortvivler Modstand af 5000 Circassier, opgive dette Forehavende. Først den følgende Dag besatte Russerne Sundscha og opkastede der en Redoute paa 42 Kanoner. J begge disse Træfninger skulle Russerne have mistet 800 Mand, 3 Kanoner, 6 Munitionsvogne, 1000 Sække med Patroner, 450 Geværer og 50 georgiske Karabiner. Dagen efter Landgangen ved Sundscha trængte en russisk Colonne frem i det Jndre af Landet, men blev af Circassierne dreven tilbage under Redoutens Kanoner. Den 31te Mai løb en russisk Eskadre paa 38 Seilere, hvoriblandt 12 Todækkere, ud fra Anapa og landede, uagtet Circassiernes Modstand, der ikke kunde være af synderlig Virkning i denne flade Egn, efter 4 Timers Kanonade i Thaapsa=Bugten. Efter Teltenes Antal at dømme, maatte det her landsatte russiske Corps have været omtrent 10000 Mand stærkt. J den Forudsætning, at Circassierne vare blevne angest og bange ved en saadan Overmagt, sendte Russerne dem en General som Parlamen, tair, for at opfordre dem til at overgive sig paa Naade og 1 Unaade. Circassierne svarede imidlertid Generalen, at man tog meget feil, naar man indbildte sig, at de lode sig skræmme af to slige Forter, thi de havde endnu 25 Havnepladse, som vare fuldkommen tilstrækkelige til Vedligeholdelsen af deres Forbindelse med Udlandet. Langtfra altsaa at underkaste sig ydmyggende Betingelser, bade de Generalen at underrette sin Keiser om, at det i deres Generalforsamling var bleven besluttet, med Døden at straffe ethvert Jndivid, der gjorde den saa oprørende Forslag. Det skulde staae Russerne frit forat udøve Gjengjældelsesret, dersom nogen Circassier optraadte hos dem med lignende Forslag.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Blandede Efterretninger. Keiseren og Keiserinden af Rusland ankom den 19de til Toplitz, hvor Fyrst Metternich, Grev Resselrode og den russiske Gesandt ved Wienerhoffet, Grev v. Tatitschow, allerede vare indtrufne. Prinds Christian af Danmark ankom den 20de underJucognito af en Greve af Oldenburg, til Berlin. I Don Carlos's Leir skal der over Bayonne være ankommen en Subsidiesum af 600,000 Franes og en endnu større var ivente.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Den 17de Juli afbrændte atter et Theater i Paris. Det var Vaudevilletheatret, som ligger i Nærheden af Palais Royal. Det afbrændte aldeles og nogle af Brandfolkene beskadigedes. Det var Bønder, der om Natten Kl. 2. kom til Staden, der først opdagede Røgen, og Kl. 4 brød, Jlden ud af Taget, efter først at have ødelagt det Meste af det Jndvendige af Bygningen. Det var assureret for 300,000 Franes. Aarsagen til Jldens Opkomst kjender, man endnu ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Prindsen af Joinville, som for nogen Tid siden var ankommen til Brest, er nu indtruffen i Paris. Da Prindsen af Nemours den 20de kom tilbage til Neuilly fra sin Reise til Kronningen i London, er nu den franske Kongefamilie atter samlet. Hertugen af Sussex er i denne Tid i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Efter tyske Blades Beretning skal en svensk Lærd, ved Navn Folsom, ved sine Granskninger til Vished have godtgjort den Paastand, at Amerika har været besøgt at nordiske Søfarende længe for Columbus opdagede denne Verdensdeel. For 2 Aar siden begav Folsom sig, allene i denne Hensigt, til Jsland, hvor han fik fat paa flere Haandskrifter fra det tiende Aarhundrede, hvoraf han erfarede, at tvende islandske Søfarende, Hersuefson og Erickson, havde i Begyndelsen af samme Aarhundrede opdaget Amerika og i hine Haandskrifter beskrevet begge Forbiergerne Cod og St. Martha, samt Ny-England og Ny-Skotland, hvor de havde opholdt sig med deres Ledsagere i omtrent 3 Aar. Folsom lod sig imidlertid ikke nøie med denne blotte Beskrivelse; han drog selv did og overbeviste sig paa Stedet ikke alene om, at Skildringen var fuldkommen rigtig, men var ved fortsat Grandskning heldig nok til end- ogsaa at finde materielle Beviser for en tidligere Forbindelse mellem den gamle og nye Verden. J Staten Massachusets, i Districtet Assonets ved Floden Taunton, opdagede han nemlig nogle i Klipperne indhuggede nordiske Runeskrifter, der indeholdt Navnene paa islandske og nordiske Krigere, der rimeligviis her havde opslaaet deres Lir. Desværre var ingen Aarstal angivet; men efter Hr. Folsom Mening er det afgjort, at disse Jnscriptioner endnu ere ældre end fra det niende Aarhundrede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
En Correspondent fra Havre beretter i Journal des Debats: "Til de mange Dampskibsfarter, som alt have concentreret sig i vor Havn, skal nu komme en ny, interessant Tour. Keiseren af Rusland synes at ønske en directe Dampfart fra Havre til Petersborg og har dertil undertegnet g 1200,000 Fr., dog med den Betingelse, at der paa ethvert af de dertil benyttede Dampskibe skal tjene et vist Antal unge Matroser, som senere, efter at have lært Dampskibs tjenesten paa denne Fart i Canalen, Kattegattet og Østersøen, skulle indtræde i Statsmarinen. Det første Dampskib til denne directe Linie mellem Petersborg og Frankrig er bygget i Rusland og ventes under russisk Flag endnu i Sommer i vor Havn."
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Marschal Soult er nu reist til Liverpool, hvor de samme enthusiastiske Beviser paa Folkegunst vente ham hvorved han hidtil har stillet alle de andre Gesandte i Skyggen og som ere en skjærende Contrast mod de Jnbelraab, som for ikke 24 Aar siden bleve den preussiske Feltmarschal Blücher tildeel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Kongen af Sverrig er nu saavidt helbredet, at han kan gaae i sit Værelse, og man kan daglig see hans fuldkomne Helbredelse imode. Han har endog under sin Sygdom befattet sig med Statssager. - Provindsernes Gouverneurer have erholdt befaling til, inden 15de August at indsende Beretninger over Udsigterne til Høsten og Forslag til Forebyggelse af Nøden i den forestaaende Vinter. Høsten tegner overhovedet ret godt og Kornindførselen er levende. Hollands Folkemængde udgjorde den 1ste Januar 1832 2,557,522 Sjele, den 1ste Jan. 1830. 2,427,206. Ved forrige Aarhundredes Begyndelse talte Holland 2, 162,000 Jndv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Greven af St. Leus (Louis Napoleon) Formæling i Florenz med en femtenaars Dame af Familien Stiozz; vil ikke finde Sted. Ægteskabscontracten var alt færdig: men, da man i denne forelagde Greven den Betingelse, at ifald hans unge Gemalinde vilde lade sig skille ved ham, han da vilde tilsikkre hende en aarlig Rente af 4000 Skudi, saa slængte Greven harmfuld Pennen hen, man havde flyet ham til at underskrive med, idet han udbrød: "Tænker man alt paa en Skilsmisse, saa er det nok ufornødent at tænke paa en Forbindelsel og han afbrød alle videre Underhandlinger. - J denne Historie har Stiozzi stærkt blameret sig og, formodentlig for at gjøre sig end mere latterlig, vil han nu, fortæller man, paaføre Greven en Proces, for at aftvinge ham en Skadesløsholdelse. Den 12te Juni begyndte i Berditcheff i Volyynien det store Hestemarked. Idetmindste vare 25,000 tartariske, kalmukkiske, tabardiske og Kosakheste bragte paa Torvet, et lignende Antal Fuldblodsheste, og hver Morgen og Aften afholdtes 8 a 10 Hestevæddeløb af Asiater og Europæer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Den 14de Juni holdt Tartaren Ali og Polakken Abramowitschet Væddelb. Afstanden udgjorde 6 franske Miil og Jndsatsen var begge Væddeløberne, næst 10,000 Rubler. Polakken, der tilbagelagde Banen i 27 Minuter, vandt Prisen. Tartarhesten styrtede, da den var løbet den halve Strækning. Dagen derpaa holdt 25 Circassier, Kosakker, Polakker, Russer og Tartarer et Væddelb. Distancen, ikkun to franske Miil, tilbagelagdes i 8 til 9 Minuter. Man kan ikke forestille sig noget mere Malerisk, end Rytternes brogede, mangfoldige Costumer, de orientalske Heste med deres lange, i Vinden henslagrende Manke og de talrige Eqvipager med skjønne, smagfuldt pyntede Damer, der opmuntrede Rytterne ved deres lydelige bifald. En Capit. Jelovajeki af de donske Kosakker skal have vundet 20,000 Fr. Jfølge Smyrna-Journalen er det blevet befalet, at forsyne alle offentlige Bygninger i det osmanniske Rige med Lynafledere, fordi Lynilden for kort siden var slaaet ned i Galatas Taarn. - Hvis dette forholder sig saaledes, kan man sige, at Tyrken i dette Stykke har faaet et stort Forspring.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
J en engelsk Journal læses Følgende: "J denne Tid er bleven anstillet fuldkommen vellykkede Forsøg med en ny ildsikkrende Composition, hvorved Træ og andre Gienstande, gjøres uforbrændelige. I et endnu ikke ganske fuldende Huus havde man overtrukket alt Træværket med denne Blanding og derpaa antændt brændbare Stoffer i alle Værelser, Et af disse var meubleret; alle Meublerne deri opbrændte, men uden at Værelset blev beskadiget. Efterat Forsøget var anstillet, fandt man Træværket fuldkommen vel conserveret. Opfinderen var saa sikker i sin Sag, at han endog havde vovet at lægge Krudt paa Loftet. I det londonner geographiske Selskabs Møde den 25de f.M. oplæstes et Brev fra Capit. Coghlan, som deri fortæller, at der, i Følge en Attring af Jmanen af Muxat endnu i Sennaar findes Levninger af det gamle alexandrinske Bibliothek.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Marschal Soult besøgte nylig under sit Ophold i London en Fabrik. Samtlige Arbeidere havde pyntet sig og hver af dem fik af Marschallen en større Foræring end sædvanligt. Ledsagerne gjorde ham opmærksom derpaa; men han svarede. Disse Mennesker have for min Skyld kjøbt sig hvide Handsker; dem maae jeg dog idet mindste betale. En Arbeider, der hørte dette, sagde: "Saa vilde jeg ikke faae Noget, Eders Excellentse; jeg har ingen Handsker; thi jeg har tabt begge mine Hænder i Toulouse." Og virkelig, han havde kun et Par Stumper tilbage, hvormed han arbeidede saa godt han kunde. Ei - svarede Marschallen, - om ogsaa Hænderne ere borte, saa ere dog Fodderne til bage; det har Du Noget at kjøbe Dig et Par Silkestrømper for. Han gav den forhausede Arbeider en 5 Punds Note. Man antager, at der i Anledning af Kronningshøitidelig hederne vare ankomne 250,000 Fremmede til London. Paa Gaden var det Politiet paalagt at iagttage den største Hof lighed mod Alle og Enhver - endog om der skulde vises dem selv Uhøflighed. - Ved samme høitidelige Leilighed bleve 4000 Børn af Skolerne i Brigthon beværtede, hvorved Hovedretten var en engelsk Budding, som veiede 214 Pd. og holdt 5 Qvarteer i Gjennemsnit. Den blev rørt sammen i Kjeddelen om Mandagen og stod uafbrudt paa Jlden til om Torsdagen, da den var færdig og blev spiist. Som Exempel paa den Hurtighed, hvormed man reiser i Amerika, anfore Bladene, at Hakett (en berømt Acteur, spillede Falstaff om Torsdagen i Washington, om Fredagen i Philladelphia og om Løverdagen igjen i Washington. I enhver af disse Stæder forblev han 12 Timer, og Søndag Aften, henved Midnat, ankom han til Newyork. Philadelphia ligger 150 Miil fra Washington og Newyork fra Washington 228 (engelske) Miil.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
J Bayern er det bleven paalagt Politiet at have Tilsyn med, at der paa alle offentlige Steder udskjænkes godt sundt Øl og Brændeviin, som ikke er fuselagtigt eller kobberholdigt. Politiet skal derfor af og til see ind i Værtshusene, og smage paa Varerne. Man har beregnet, at det russiske Rige just er lige saa stort som Planeten Mercurius.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Capitainen paa den engelske Brig, Sthratislad, som nylig er kommen fra den maalayiske Kyst og er indløbet i Calcutta, besidder et Skjold, som han har taget fra de Vilde i Torrestrædet. Skjolder har Skikkelse af en Skildpadde og i samme er indsat, fuldkomment vel conserveret, Hovedet af en Capitain, der hørte hjemme i Calcutta, men forliste, samt 17 Hoveder af hans Matroser og Passagerer. Capitainens Hoved sidder der, hvor Skildpaddens skulde sidde, og et Barnehoved danner Halen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Criminalretten i Weimar advarer for en Mand paa henved 50 Aar, som gaaer omkring og byder Børn Spisevarer, Pølser, Skinke m.m. Diævelen har hvide Beenklæder og grøn Trøie. En lille Dreng, som havde faaet et Stykke Skinke af Manden, døde strax og ved Obductionen fandt man 3 Gran Arsenik i Maven.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Under Keiseren af Ruslands sidste Ophold i Warschau legede 4 af Theateropsynsmandens Børn paa Theatrets Loft, hvor de af et femte Barn, der havde indhyllet sig i en Diævlemaske, bleve saaledes skræmmede, at de løb ud af Loftvinduet ned i Tagrenden, hvorfra de Alle styrtede ned paa Gaden. To døde paa Stedet og man har kun ringe Haab om de to Andres Frelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Man har nu ifinde at oprette en Dampskibsfart mellem England og de vigtigste Havne i Brasilien. Skibene skulle anløbe Oporto og Lissabon og øvrige mellemliggende Havne. J forrige Maaned hjemsøgtes den sydlige Deel af York shire i England af et frygteligt Tordenveir, der faldt tillige store Stykker Jis, som ikke vare smeltede den næste Dag og som sønderslog næsten alle Glassene i Drivhusene, hvorved een Mand tabte 500 Lstl. Jsær ved Silkstone gjorde dette Uveir forfærdelig Skade: Iisstykkerne slog Vinduer itu og Vandstrømme styrtede ind i Steenkulsminerne. J mange Haver er ikke blot Frugten ødelagt, men Træerne og selve Jorden bortskyllet, store Træer bleve oprykkede med Roden og bortrevne af Strømmen. Det Sørgeligste er, at 26 Børn ere omkomne ved denne Rædselsbegivenhed. De arbeidede i en Steenkulsmine og druknede ved Vandets Jnd trængen. Det var et bedrøveligt Syn at see Vogne, belæssede med deres Lig, passere igjennem Silkstone og aflevere eet eller 2 Børns Lig næsten ved hver Dør, og hver Moder i Fortvivlelse at rive Haaret af sit Hoved. - Dette Tordenveir har ogsaa raset i Rochdale, hvor Roachfloden, pludselig steg til en utrolig Høide. Mange Boutiker bleve aldeles fulde af Vand og megen Eiendom blev tilintetgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Den 6te Juli havde man i London et ødelæggende Tordenveir. En Kudsk blev i sin Seng truffet af Lynilden og strax dræbt. Lynilden antændte Sengen, saa den i Øieblikket stod i lys Lue og Kudskens Kone blev farlig forbrændt. En i Vente værende Jndskrænkning i Adgangen til at drive Handel en gros har foranlediget at Christianias Handelsclasse er paa en kort Tid bleven forøget med 35 Grosserere, (deriblandt 4 Embedsmænd) og at dette Antal formodes i faa Dage at ville voxe til det Dobbelte. I det franske Videnskabs=Academies Møde den 9de De. berettede Hr. Arago, at der for faa Dage siden fra en Domstol var blevet ham det Spørgsmaal forelagt: om en Jldebrand kunde tænkes opstaaet fra et StjerneskudsAnledningen hertil var Arresteringen af en Mand, der var beskyldt for en Jldspaasættelse, skjøndt han benegtede det og andre Personer ogsaa vilde have seet et Stjerneskud tage sin Retning imod bemeldte Huus, kort for der opkom Jldiksamme. Hr. Aragos afgivne Erklæring havde været til Fordeel for den anklagede Mand; thil, sagde han, Academiet vil erindre, at Hr. Millet Daubenton for nogle Aar siden meddeelte en lignende Kjendsgierning, og desuden finder man anført i Diion-Academiets Memoirer, første Bind, at der i Aaret 1761 skal i Chamblan, i Natten til 12te Novbr., være bleven antændt et Huus ved et nedfaldende Stjerneskud. - Astronomen Gruithuisens nyeste Hypothes om Stjerneskudenes Oprindelse er denne, at de høre til den vor Sol omgivende lysende Dunskkreds, eller saa at sige til den igjennem Ætheren farende Sols Kjølvand, som vor Jord, paa sin Vandring omkring Solen, een Gang aarlig maa passere, hvilket regelmæssig skeer den 11te, 12te og 13de Novbr., da Stjerneskuddene ogsaa altid ere hyppigst.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Den berømte Astronom Herschel, der i lang Tid har opholdt sig paa det gode Haabs Forbierg for at anstille astronomiske Jagttagelser, finder den anden Hemisphære langt rigere paa Sjerner og især paa Taagepletter, end vor. Alle hine Taagepletter c: alle hine umaalelige Stjernedynger, hvorpaa vor Mælkevei afgiver et kæmpemæssigt Exempel, ere iagttagne af ham. Herschel godtgjør Sandsynligheden af, at vor Sol kun er en Stjerne, som i en lang Række af Aarhundreder fuldender sit Løb om en anden, med hvilken den udgjor en Dobbeltstjerne. Slige Dobbeltstjerner dannes af tvende sig om hinanden dreiende Sole, nogle af disse fuldende deres Omløb i mindre end 40 Aar. Sir Herschel har iagttaget Taagepletter af guul, blaa og rød Farve; han kunde see Uranus's 2 (ikke, som der ofte siges, 6) Drabanter og havde ogsaa Leilighed til at iagttage Stjernen, Argos forhausende Voxen: denne Stjernes Glands tiltager i den Grad, at den i mindre end 4 Maaneder blev fra en Stjerne af 2den til en Stjerne af 1ste Rang. Militairstraffelovene i Schweitz synes at være ualmindelig strænge. Forrige Vinter skod en ung Soldat med sin Corporal efter Fugle og saarede derved en Postillon, som just kjørte forbi paa Veien. Begge Soldaterne stilledes for Krigsretten i Bern og, omendskjøndt Postillonens Saar var aldeles uden Fare og ikke hindrede ham i sin Dont, saa blev dog den Skyldige, med 6 Stemmer mod 2, dømt til Døden og Corporalen til 20 Aar i Lænker, fordi han ikke havde forhindret det. Cantonets store Raad bekræftede Dommen og de Ulykkelige kunne nu kun vente Naade af Stænderforsamlingen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
I et af de hemmeligste Spillehuse i Paris har man i en Kalkgrude fundet Skelettet af 2 Mennesker. Man troer, at det er Levningerne af to Politiagenter, som i nogen Tid ere blevne savnede og muligt paa denne Maade ere skaffe.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
de af Veien af de skjændige Spillere i denne Mordergrube, I Paris have Tyve paa en særdeles dristig Maade bestiaalet et Huus: de udgave sig for Politibetjente, som skulde fange Tyve, der vilde bryde ind i Huset; flere af dem holdt Vagt ved Porten, og lod ingen komme ind, medens deres Medbrødre bestial Huset.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Fædrelandet. I Hempels Avis har atter en Jndsender taget Ordet i den meget omtalte Kropvisitationssag, mod de to gagtbare, Damer, i Fyen. At Damerne virkelig ere agtbare, har han Jntet imod, men troer, at Forfatteren af Beretningen om Sagen ikke agter dem synderligt, da han har givet dem til Priis for offentlig Omtale. Skjøndt de ikke ere navngivne, ere de dog kjendte i den Egn, hvor Handlingen er foregaaet. Hvor mangen en Rødme kunde han ikke have sparet dem, naar han havde undladt at gjøre dem til Gienstand for et heelt Riges Dom?" Jøbrigt finder han Jntet at udsætte paa Toldbetjentenes Adfærd i denne Sag: Accoucheusens Nærværelse blev kun nødvendig ved deres Vægring ved 1 Eenrum at aflægge Varerne. Der er derfor ingen Grund til at søge at forøge den fra Arilds Tid overalt herskende i slette Stemning mod Toldpersonalet. Saameget er vist, at ingen Toldbetjent med god Conduite vil visitere Personer uden foregaaende grundet Mistanke. Jnds. tilføier, at vor oplyste Tid burde indsee, at Statens Tarv fordrer de kgl. Jntraders rigtige Tilveiebringelse, og bemærker, at vore Toldlove ere mildere end andre Landes og Autoriteternes Humanitet almindelig erkjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Da Agent Riis i Kbhvn. i Aaret 1828 anlagde sin ved Damp drevne Oliemølle i hans Gaard i lille Helliggeiststræde, androge flere Huus- og Gaardeiere paa, at dette maatte formeenes ham; men Cancelliet svarede hertil: at Tilladelsen til Dampmaskinens Benyttelse var givet med saadanne Jndskrænkninger og under saadant Tilsyn, at deres Eiendomme hverken havde Fare eller Uleilighed at befrygte. Erfaring viste imidlertid siden, at Cancelliets Løfte ikke opfyldtes. Naar Vinden bar paa, var det en Umulighed at have hverken Vinduer eller Dørre aabne for Kulstøv, og Vanddampene fyldte derhos de Omboendes Værelser med Fugtighed, der gjorde flere af dem reent ubeboelige eller tvang Eierne til at nedsætte Leien betydeligt. Ved Agent Riiss Død i Novbr. 1837 indgik 30 af de omboende Huus- og Gaardelere til Cancelliet med en ny Besværing, hvorpaa de endnu intet Svar have erholdt, hvorimod man af Auctions bekjendtgjørelsen om Oliemøllens Salg seer, at Kjøberen kan forvente Fornyelse af Privilegiet til at drive den ved Damp.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
Componisten A. P. Berggreen er beskikket til Organisk ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-28
J Lolland-Falsters Avis ivrer en Jndsender, og, som det synes, med fuld Føie, mod Almuens Skovballer paa Falster, som fra en ægte, uskyldig Folkeforlystelse ere udartede til en Fordærvelse for Sæderne, en Næring for al Slags Usædelighed og i Særdeleshed en Leilighed til at tilfredsstille Spillelysten." Han kalder disse Skovballer en Parodi paa en Folkeforlystelse; thi, istedetfor at samles til uskyldig Glæde, sidder man og spiller, ikke blot til den lyse Dag, men til næste Dags Aften, ja maaske længere. Idet mindste gives der Tiende, der først tredie Dagen ere vendte tilbage fra et Skovbal. J sidste Aar ere 4 Ægtepar i eet Pastorat enten virkelig adskilte eller have været paa Veie dertil formedelst Mandens Hang til Spil. - Jndsenderen tilføier, at det ovenfor Sagte ligeledes er anvendeligt paa Skydegilderne og at der ved mange Auctioner svires og spilles en Dag eller to.