JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Torsdagen den 30te dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt en eneste offentlig Auction, hvorved absolut Salg forventes, over den, afgangne Consistorialraadinde Constance Begtrup forhen tilhørende Gaard, Ns 14 paa Rendebanen, heri Byen, Til Gaarden, der er særdeles skikket for en Kjøbmand, Farver eller Garver paa Grund af dens Beliggenhed ved Aaen, hører en god Hauge og paa Byens nordre Mark en Jordlod af 3 1/2 Skilling Grundtaxt. Tillige følge med Gaarden de i samme værende fire JernKakkelovne. Auctionen afholdes i den sælgende Gaard. - Conditionerne, hvorefter Salget skeer, ligge forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Byfogedcontoiret i Colding, den 4de Marts 1843. Ch. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Ved en eneste Auction, som holdes i Horsboll i Grindsted Sogn, i Egnen imellem Veile og Varde, lader Gaardmand Jacob Hansen, Løverdagen den 8de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsælge sin eiende og paaboende Gaard sammesteds, som kan tiltrædes til 1ste Mai. Bygningerne ere nye og særdeles solide og gode, den aarlige Udsæd udgjør 20 Tdr. Korn og der avles omtrent 100 store Læs godt Engho. Af Besætning holdes 2 Heste, 8 Køer, 12 a 14 Stude og 60 Faar. Af Kjøbesummen kan blive indestaaende paa første Prioritet 1600 Rbd. Herredscontoiret i Colding, d. 7de Marts 1843. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Efter Begjæring af Enkemadame Munck i Attrup By, i Sønder Herred, bliver ved Auction paa hendes Bopæl Onsdagen den 5te April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bortsolgt endeel Besætning og Jndbo, saasom: Heste, 2 Par Trækstude, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, Meieri- og Bryggeredskaber, Kjedler, Kar, Spande, Kakkelovne m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at de af Jndkassator for vederhæftig anseete Kjøbere gives Credit til 11te Juni d. A. Ebeltoft, den 10de Marts 1843. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. De Medlemmer af Randers Amtshuusholdnings=Selskab, som restere Contingent, anmodes om behageligen at ville snarest indbetale Samme til Undertegnede, Selskabets Kasserer. Randers, den 14de Marts 1843. Mulvad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Paa Steensballegaard ved Horsens bliver til 1ste Mai en Plads ledig for en ung Mand der skriver en god Haand, er noget bevandret saavel i Landvæsenet som i Kreaturhold, og havde han nogen Kundskab i Beterinairfaget, vilde det være ønskeligt. Hvem der attraaer denne Plads, vilde personlig henvende sig her paa Gaarden, helst Tirsdag eller Søndag, eller og i portofrie Breve. Uden gode Anbefalinger nytter det et at melde sig. Steensballegaard, den 8de Marts 1843. K. J. W. Arenfeldt. Rohden Mølle ved Veile Fjord, med god Beboelse, ny Mølle- og Stampeværker, Jorder til 2de Køer, og med Jldebrændsel, er at erholde i Forpagtning fra 1ste Mai 1843, naar Liebhavere, helst personlig, henvende dem til Eieren paa Rohdengaard. Venskabeligst Bøn Claus Schlünsen, født paa Godset Klethkamp ved Lütgenburg, anmodes herved af en Slægtning behageligst at ville opgive sit Opholdsted under Adresse L. Sch. til Posthuset i Haderslev, God Sædehavre. sælges paa Tyrrestrup. Prove deraf er henlagt hos Gjæstgiver Kieldsen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Tilnedsatte Priser, udsælges i disse Dage Baand, Shawler, Mousselindelain, Tørklæder, Vestetøier m. m. af Emil Secher. Baand. i nye Mynstre, ere arriverede og sælges billig af Emil Secher. Broding, kan faaes til nedsatte Priser hos C. A. Blinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Steenkalk kan faaes ved Aarhuus Teglværk Mandag og Tirsdag den 20de og 21de Marts C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Til Salg. anviser Adressecontoiret en smuk tospændig Kane. 480 a 12 s. Sølv, af Umyndiges Midler under Frysenborg Overformynderi, kunne enten strax eller til førstkommende 11te Juni Termin erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed. Budtz. Dyrhuset, den 1ste Marts 1843. Budtz. Halvblodshingsten Cheer. 4 Denne Hingst, som udmærket sig ved sin Størrelse, smukke blankbrune Couleur, sjeldent stærke Bygning og mange andre gode Egenskaber, og som tidligere ved flere Leiligheder har vundet anerkjendt Bifald, staaer efter Fleres Ønske til Bedækning paa Hindemaegaard pr. Nyborg til en Priis af 10 Rbd. pr. Hoppe, som contant erlægges til Juel Brockdorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Formedelst Forflyttelse er Skolelærer-Embedet for en ugift Seminarist ledig i Bredahl By. Med Embedet er Kirkesanger-Tienesten og den sædvanlige Løn forbunden. De Ansøgende ville behageligen henvende sig enten personligen eller i portofrie Breve til Sognepræst Jürgensen i Engom pr. Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
En Student, der i flere Aar har conditioneret som Huuslærer paa en Gaard i Jylland, ønsker sig en lignende Condition til 1ste Mai eller første Novbr. d. A. De herpaa Reflecterende, behage at henvende sig til Jngwersen & Rahr i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
En ung Pige (omtrent 19 Aar gl.) af god Opdragelse, der i de senere Aar har conditioneret, det sidste Halvaar som Huusjomfru, ønsker sig til 1ste Mai anbragt, helst paa Landet, hvor hun kunde faae Leilighed til at udvide sine Kundskaber i Huusholdningsvæsenet. Hun har lært Skrædersyning, og er i Besiddelse af gode Recommandationer. Paa Lønnen tages der aldeles ikke Hensyn det første Aar. Herpaa Reflecterende ville behageligst henvende sig til A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-14
Hvor 2de Disciple af Realskolen kunne faae Kost og Logis, anviser Mægler. A. Thomsen. Bjergmanden paa Mols, Logis, anviser Mægler. A. Thomsen. Bjergmanden paa Mols, original Novelle, er nylig udkommen, og faaes for 8 Andr. Christ. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
No 42. Torsdagen. den 16 Marts. Den til Forsendelse med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst AarhuusStiftveisende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Fædrelandet. Det er nu saalænge siden man hørte om de i sin Tid saa hyppigt omtalte Slagsmaal imellem Kjøbenhavns Gammelstrandsmadamer, at det næsten an faaes for Fabler. Forleden Dag fandt atter et saadant Sted, og det saa blodigt, at Een af de stridbare Madamer blev haardt saaret bragt fra Kamppladsen, og er senere død deraf. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Forleden lagde Beboerne af et Huus i Løvstrædet (i Kjøbenhavn) Mærke til at et Par gamle Folk, som boede der i Huset, ikke vare seete i flere Dage. Dørene til deres Bolig, som vare aflaasede, bleve derfor aabnede, og man fandt da Manden siddende afsjælet i en bøiet Stilling paa en Stol, og Konen livløs udstrakt foran ham paa Gulvet. Der var intet Spor af udvortes Vold, ei heller brændtes Steenkul deri Huset, og deres Dødsaarsag er endnu uoplyst. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Følgende Sag omtales i denne Tid meget i de kjøbenhavnske Blade: "Da Generalinde Haffner i sidstafvigte Efteraar savnede 6 Sølvgafler, og i den Anledning indgav en Beretning til Politiassistenten, bleve Tjenestefolkene opfordrede til at lade deres Tøi eftersee. Visitationen begyndte i Pigens Gjemmer, i hvilke intet Mistænkeligt fandtes, og dernæst paa hendes Person, og ved at aabne hendes Kjole for Brystet havde hun hængende om Halsen i et sort Silkebaand en graveret Sølv-Lugtedaase, hvilken Generalinden gjenkjendte som hende tilhørende." denne Anledning forklarede Pigen, at den en Dag var kommen ud i Kjøkkenet fra Værelserne iblandt nogle Klude, og havde hun ei anseet den for Sølveller af videre Værdi." Hun antog, at Lugtedaasen, var med frit Forsæt bragt ud i Kjøkkenet, og Generalinden erklærede: "at det kunde tænkes, at den omhandlede Daase paa den anførte Maade var kommen ud i Kjøkkenet. For Politiretten yttrede Pigen, at hun ikke havde oplyst den, fordi hun ansaae den at være uden Pengeværdi. Efter disse Oplysninger, der synes at maatte disculpere den Tiltalte, afsagdes følgende Dom i Kjøbenhavns Politiret: "Tiltalte Cathrine Jensdatter, født i Bøvling den 12te Juli 1812, og ikke forhen straffet, der ved egen Tilstaaelse er overbeviist om, i sin Tjeneste hos Generalinde Haffner at have tilvendt sig en til 4. vurderet Sølv-Lugtedaase, bør for dette sit Forhold hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage." Med denne Dom erklærede Tiltalte sig naturligviis utilfreds, og Sagen blev indanket for Høiesteret, hvor Justitsraad Blechingberg. beskikkedes til Pigens Defensor. Om de bortkomne Sølvgafler var der intet oplyst, og navnligen ikke den allerringeste Mistanke vakt imod Tiltalte. Efterat Sagen var appelleret, blev en Skrivelse indsendt fra Generalinde Haffners Datter, Frøken Haffner, der opholdt sig paa Katholm i Jylland. J denne Skrivelse, der fortjener saameget mere Paaskjønnelse, som den er indsendt af egen Drift og af Medlidenhed med den Domfældte, for hvem Lugtedaasen aldrig var bleven antaget at kunne medføre en saadan Straf, eller vel overhovedet nogen Straf, erklærer Frøken Haffner, at den omhandlede Lugtedaase tilhørte hende, men var itubrukken og af hende anseet uden al Værdi, saa at hun ikke brød sig det mindste om den, og næsten hellere vilde være af med den end beholde den. Under Sagen var hendes Erklæring, uanseet at det var hendes Eiendom, der var Spørgsmaal om, aldeles ikke bleven indhentet, og selv havde hun anseet det Hele for ligegyldigt. Hun tilføiede derfor, at det var en Regel, at hvad der naar hun rydder op, kommer ud i Kjøkkenet, som af hende henlagt som kasserede Sager, tilhører Pigerne. Vel kan hun ikke erklære, at hun har henkastet Lugtedaasen iblandt det Kasserede, men det er vist, at hun, om den var funden blandt saadant, hvilket hun antager for Sandsynligt, ikke vilde have anseet sig berettiget til at fordre den tilbage, og iøvrigt aldrig vilde have savnet den eller har savnet den. Hun tilføier slutteligt, at hun aldeles ingen Mistanke har mod Pigen for nogen Uredelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Høiesteret har nu afsagt følgende Dom: "Pigen Cathrine Jensdatter bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være." Hun er saaledes i sidste Jnstants bleven erklæret for aldeles uskyldig; men hvad der ikke lader sig erstatte, er de betydelige Onder, en criminel Undersøgelse og Sigtelse for en vanærende Forbrydelse fører med sig, og som vistnok kunde været undgaaede, hvis en Mand med tilbørlig Discretion havde optaget de første Forhør. (Khonsp. o. fl. Bl.) Som Værge for Fallenten, forhenv. Silke-Ulden- og Lærredshandler C. O. Mønsters Datter, Hansine Mønster, havde Viinhandler Kjær nedlagt Paastand om, at hans Myndling kjendtes berettiget til, forlods at erholde udbetalt af Mønsters Bo, saavidt dette kan tilstrække, et Beløb af 24,600 38, eller at hun ialt Fald concurrerer med Boets øvrige Creditorer for den anmeldte Sum, af hvilke de 20,000 – skulde være Beløbet af Hvad Fallenten, Tid efter anden, havde modtaget af sin Svigerfader, afg. Brændeviinsbrænder Søndergaard, med Forpligtelse at udsætte samme for Datterdatteren, Jfr. Mønster (hvorfor der dog mangler Beviislighed), og de 4,600 den Sum, som er tilfalden Fallentens afd. Hustrue i Arv efter hendes Moder. Skifteretten har imidlertid frifundet Boet for Viinhandler Kjærs og hans Myndlings, Jfr. Mønsters, Tiltale. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Efter den 1838 i Kjøbenhavn afdøde Bagermester Kassau fandtes en lille Lap Papiir, hvorpaa af ham var skrevet nogle faa, næsten ulæselige Linier, hvoraf dog Meningen antoges at være, at hans Formue, efter hans Død, skulde i tre lige Dele tilfalde Haandværkstiftelsen ved Philosophgangen, Petri Friskole og Fattigskolerne eller Skolerne (hvilket var utydeligt) paa Christianshavn - hvilken Formening imidlertid den Afdødes Jntestatarvinger bestrede. Det lykkedes desuagtet ved Tingsvidner at faae Testators Villie saaledes oplyst, at Testamentet blev confirmeret. Men nu opstod en Dispute mellem Skolerne indbyrdes om Forstaaelsen af Udtrykket: Fattigskoler, hvisaarsag den ene Trediedeel af Capitalen blev deelt i tre Dele, af hvilke hver af de tre Friskoler, paa Christianshavn fik een Part, som udgjør omtrent 2000 £. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Sagen mod de 49 Gaardmænd og GaardmændsEnker i Wordingborg søndre District, som i et Andragende til Kongen, (indført i Sjællandsposten, havde brugt den Udladelse om Forvalter Lassen, paa Rosenfeldt, at han var en Mand, som naar han holdes nøie til Lyset, det vil opdages om, at han just ikke fortjener den største Tillid eller Tiltro, og allermindst offentlig Troværdighed, er nu ogsaa paakiendt ved Overretten, der har stadfæstet Underretsdommen, hvorved de brugte Udladelser mortificeredes, og samtlige Bønder, med Undtagelse af to under Sagens Drift Afdødes Enker, idømtes hver en Mulct af 50 1 samt 1 Aars Censur. Præstøe, Amtsfattigkasses Jndtægter af bemeldte Mulcter vil saaledes udgjøre det betydelige Beløb af 2,350 R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Tirsdagen den 7de de om Aftenen Kl. 7 jordedes paa Nestved Byes Assistentskirkegaard Dragonen og hans Kjæreste som havde skudt sig. De bleve baarne af 16 Dragoner, og begravne i een Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Som en Mærkværdighed anføres, at Pigen havde selv baaret Pistolerne under sit Forklæde ud af Byen, imedens Dragonen kjøbte Krudt hos en Kjøbmand. (Sjællandsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Natten imellem den 6te og 7de Marts var der Jldebrand i Kallundborg hos Dreier Sørensen, hvis Baghuus brændte, tilligemed hans Værksted og alt hans Værktøi. (Md.)J Fredags døde en af Odense Byes ældste Embedsmænd, Cancelliraad og Postmester Lausen, som i 45 Aar havde beklædt dette Embede, i hvilket dog hans ældste Søn i en halv Snees Aar har været ham adjungeret. S. D. døde ogsaa en af Odense's, virksomme Borgere, Kjøbmand Crone, forhenv. Overformynder &c. Begge de Hedengangne nød almindelig Agtelse og Kjærlighed. (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
J Kiel gaaer det (vistnok ugrundede) Rygte, at Forvalteren paa et i Nabolaget værende Gods har spærret en doven, for en Forbrydelse mistænkt Karl, ind i en i hundrede Aar ikke aabnet Kjælder, og trods hans Skrig og Natvægterens gjentagne Forbøn, havde ladet ham sidde indtil næste Morgen, da man fandt Karlen død, efter Nogle af den forpestede Luft, efter Andre derimod ved Vid af Slanger og andet Kryb. (Dr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
For 89 Aar siden afbrændte i Landsbyen Rau bjerg, halvanden Miil vesten for Apenrade, tvende Steder, ved hvilken Leilighed en gammel Mand fandt sin Død i Luerne; men Aarsagen til Jldens Opkomst blev aldrig oplyst. Senere, for omtrent halvtredie Aar siden, fandt man i et Krat ved Hopdrup et Liig i forraadnet Tilstand; kun saameget var kjendeligt, at den Døde var en Sømand, der kort iforveien var kommen hjem til Apenrade. Ogsaa her ledede Undersøgelserne ikke til noget Resultat. Nu erfarer man derimod af en fra Rendsborg indløben officiel Skrivelse, at en derværende Fæstningsfange, P. Chr. Christensen fra Rørkiær, i sin Sygdom har forlangt Præsten til sig og skriftet for denne: at han baade har fat Jld paa de omtalte Gaarde i Rau bjerg og myrdet hiin Sømand. Den første Forbrydelse skal være foranlediget af Hævngjerrighed, fordi man havde nægtet ham Huusly om Natten; den anden var et Rovmord, da han udførte det for at plyndre Sømanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Løverdagen den 4de Marts vare omtrent 100 Mennesker paa Liimfjorden ved Alsted, for at stange Aal; men da Jsen var meget svag, saa at flere faldt igjennem, begav Mængden sig ved Middagstid til Land, hvorimod 10 Mand fortsatte Fiskeriet. Ud paa Eftermiddagen løsnedes Jsen fra Land, og drev ud af Bugten mod den aabne Fjord. Saasnart Fiskerne mærkede Driften, ilede de mod Land, men for sildig: Aabningen var allerede for stor. De raabte nu om Hjælp, og da dette hørtes af nogle Børn, bleve to i Nærheden boende Huusmænd, Jens Odgaard og Christen Kappelgaard, derved tilkaldte. Disse ilede strax til Fjorden med Stænger og Lægter; men saae snart, at de ikke paa denne Maade kunde yde nogen Hjælp, da Afstanden var for betydelig. De løbe da hen til et Sted, hvor de vidste, der laa en Baad; men da dette ikke var i Nærheden, var Jsen imens dreven nogle hundrede Favne fra Land. Skjøndt disse Mænd vare aldeles uvante med Søen, slæbte de dog Baaden ud i Vandet, og arbeidede med Mod og Kraft saaledes, at de, efter flere Gange at have været indsluttede af Driviis, omsider naaede og indtoge de 10 Mennesker, der allerede saae Døden for Øie, eftersom den Jisflade, hvorpaa de befandt sig, idelig formindskedes ved Afbrydninger, og snart maatte skilles ad. Paa Tilbagetouren vare de saa lykkelige at undgaae Drivisen, da Fiskerne bedre forstode at haandtere Aarerne: en Lykke, der var saa meget større, som det nu viste sig, at Baaden var bleven saa ram poneret af Jsen, at den næsten var gjennemskaaren paa Midten, saa at den umulig kunde have udstaaet flere Stød. (Thisted Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
J Houen Sogn (omtr. 6 Miil S. for Ringkjøbing) har der været en sørgelig Jldebrand hos Chr. Mathiesens Enke, hvis Stuehuus og et Udhuus afbrændte til Grunden, tilligemed alt Foder og Sæd, endeel Kreature, det meste Jnd- og Udbo &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Ved Lemvig faldt der forleden en 12 aars Dreng gjennem Jsen paa Fjorden, men blev dog hængende med Armene ved Jsen, der stedse brast, da den var meget tynd. Drengen, en Søn af Toldbetjent Kofoed, var sandsynligviis gaaet under, hvis ikke en anden, lidet ældre Dreng, Søn af Toldbetjent Hermannsen, og som længere inde ved Land kjørte paa Kjelke tilligemed flere andre Drenge, havde havt den rolige Besindighed at gaae ud efter den Forulykkede, saa langt Jsen var stærk, og da at lægge sig ned paa Jsen og skyde sin Kjelke, hvorved han havde et Stykke Reeb, hen til ham, indtil denne fik fat i Kielken, hvorpaa den Anden trak ham til sig med Rebet. Da Jsen var saa tynd, vilde et voxent Menneske neppe have kunnet redde ham, og muligen kunde den Forulykkede heller ikke have kunne holdt sig oppe saalænge, indtil anden Hjælp var indtruffen. Mange Mennesker stode paa Land og beundrede Drengens sindige Adfærd, der virkelig fortjener en Belønning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Et noget lignende Tilfælde er ogsaa forleden passeret ved Randers. J Aftenskumringen kom nemlig een af Disciplene i den lærde Skole, og vil gaae ud paa Holmene til sine Kammerater, som der løb paa Skøiter, og for at skyde Gjenvei, gik han over Seildybet, hvor han omtrent midtstrøms slap igjennem. Jsen brækkede rundt omkring ham. Da komen ung Sømand, Frederik Hunæus, Søn af Capt. Hunæus, Chef for Byens frivillige Jægercorps, og paa Disciplens venlige Anmodning: "VilDe ikke være saa god at give mig en Haandrækning!" spænder Gutten, med ikke mindre Besindighed, sin Buxerem (der af Søfolk bruges, istedetfor Seele, tilat holde Beenklæderne op med) af, kryber paa sine Knæe ud paa Jsen, og tilkaster ham Enden af Remmen. Skjøndt Jsen knagede og bragede rundt omkring ham, og det ene Stykke Jis brast efter det andet, ved Disciplens Forsøg paa at hæve sig op af Vandet, veeg hans Redningsmand dog ikke fra ham, før han fik ham trukken op paa fast Jis. Nu skal De have saa mange Tak!" sagde den Reddede. Uden Aarsag!" svarede den Anden, og dermed var den Gedde kogt. Den unge Hunæus er endnu ikke fuldt 16 Aar. (Efter Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Den aalborgske Dampskibsfart skal nu begynde en ny Route, i det der ved Generalforsamlingen i Mandags blev med 85 Stemmer vedtaget, at Dampskibet "Jris" skal i Sommer hver 14 Dage gjøre 2 Toure paa Kjøbenhavn og 1 paa Kiel. Den nærmest concurrerende Route var den Aalborg- og Aarhuus-Kjøbenhavnske, der havde 59 Stemmer. Bemeldte Dampskib vil altsaa i denne Saison komme til at afgaae fra Aalborg til Kjøbenhavn f. Ex, hver anden Tirsdag og Søndag, fra Kjøbenhavn til Aalborg hver anden Torsdag og Mandag Aften; fra Aalborg til Kiel hver anden Onsdag; og fra Kiel tilbage hver anden Mandag. Til fremtidige Bestyrere valgtes dHrr. Kæmner Wulff, Skibsrheder, Bruun, samt Kjøbm. J. Kjer, Duysen og Mørch. Til Suppleanter: dHrr. Kbm. Morup, Cohen, Kaarsberg, Hallengreen og Schjørring. (A. A.) Vi have hørt ikke faa Handlende – hedder det i O. Thomsens Avis – fra Kiel og Assens yttre sig meget stærkt mod den Plan at opgive Aarhuus som Anløbsted, da man paa begge disse Steder netop betragter Aarhuus som et Hovedpunct for denne Route, og man antog, at det ved at forkorte Dampskibets Ophold i Kiel vilde kunne blive muligt at holde fast ogsaa paa dette i alt Fald ikke uvigtige Punct."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Fyrtaarnet i Hansted skal have slaaet flere Revner og være sjunken i den venstre Side. Nogle ville sammenligne sammes Bygning med det babylonske Taarns; Andre derimod ere af den Formening, at naar Taarnet bliver nedrevet i Grunden og bygget op paany, efter en bedre Construction, kan det blive baade stærkt og varigt. (Tystd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Fra Politikammeret i Aalborg bekjendtgjøres til Publicums Beroligelse: at det udspredte Rygte om en Skindods Begravelse, efter de i saa Henseende anstillede Undersøgelser, er befundet aldeles ugrundet. Jmidlertid" tilføier Aalb. Avis "synes allerede et saadant Rygte og de uhyggelige Følelser, det, for dets Beskaffenhed undersøges, maa vække, paany at vise Ønskeligheden af, at Liighuse almindelig oprettedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
J Fredags blev atter begaaet et Selvmord i Randers. Det var en Haandværksmand, som, paa Grund af huuslige Tvistigheder, af Politiet var ført ud i Fattiganstalten, for der at komme til Besindelse; men, indespærret her i et eensomt Værelse, fandt han Leilighed til at skjære Halsen over paa (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Ogsaa i Fredericia strømmes der til for at see det Müllerske Selskabs Forestillinger, af hvilke de to første havde givet saadan Jndtægt, at Directeuren havde deraf kunne udrede en Uges Gage, samtlige Theaterudgifter, og desuden havt et ikke ubetydeligt Overskud. Man beklager, at Selskabets Ophold bliver saa kort. J Aarhuus bliver det nok heller ikke meget langt, da Directeuren har lovet at komme i April til Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Strandinger. Ved Læsøe er forliist et fra Memel til Hull bestemt Barkskib, ført af Capt. Boettcher. Mandskabet er bjerget. Aarhuus. Den i det van Dinterske Menageri værende Hun-Lama har igaar født en levende Unge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Bekjendtgjørelser. At der ved Auctionen, som er berammet til at afholdes Tirsdagen den 21de dennes, over afdøde Justitsraad Ridder Hjorts Efterladenskaber, tillige vil blive bortsolgt andre Afdødes Efterladenskaber, hvoriblandt Fru Majorinde Becks og Boghandler Bruuns, bestaaende af Klædningstykker, Meubler, Sengeklæder og Sengesteder, Linned, noget forarbeidet Sølv og et Sølv=Lommeuhr m. m.; bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 7de Marts 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Onsdagen den 22de d. M., Kl. 4 Eftermiddag, bliToftejorder. ver, efter Eierens Begjæring, den Toft paa Marselisborg Mark, som Kjøbmand S. Lind sidst har havt i Brug, ved Auction bortleiet paa 5 eller 10 Aar. Auctionen holdes paa Herredernes Tingstue i Aarhuus Raadhuus, hvor Liebhaverne ville give Møde. Hads & Ning Herreders Contoir, d. 14de Marts 1843. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Da det paa Hovedgaarden Cammestrup i Dusted Sogn, Woer Herred, Skanderborg Amt, med Tilliggende, ved 3die Auction den 1ste dennes gjorte, høieste Bud, ikke blev approberet, saa bliver bemeldte Hovedgaard med Tilliggende, saaledes som den findes beskreven i denne Tidende M 3 og Følgebladen dertil Ms 6 og 10 for indeværende Aar, efter Vedkommendes Begjæring stillet til 4de Auction, som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 5te April (ikke som i et Avertissement af 4de dennes anført, den 29de Marts) førstkommende, Kl. 10 Formiddag, for da, om antageligt Bud skeer, absolut at bortsælges. Det bemærkes, at oftmeldte Hovedgaard vil blive opraabt saavel uden, som med nogen Besætning og Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 10de Marts 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-16
Qvartals-Auction i Horsens afholdes den 6te April og følgende Dage over en stor Deel Handelsvarer og Løsøre m.v. Til denne Auction kan Vare daglig indleveres, og Bohave &c. anmeldes tilP. Rosenstand.