Københavns Adresseavis, 1789-08-11
Efter forhen skeete Jndbydelse udsætter Videnskabernes Selskab i Følge det grevelig thottiske Legatum tvende Præmier, en paa 60 Rdlr. og en paa 400 Rdlr., hvilke det med Hensigt saavel til Materiernes Vanskelighed som Udarbeidelsens Fuldstændighed vil uddeele for Besvarelsen af de udsadte Spørsmaale nemlig : For Aaret 1789. 1) En fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskiellige, ældre saavelsom nyere Maader, at forbedre ring, eller udyglig Jord til got Agerland, tilligemed en Beregning over alle Forbedrings=Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde, og for hver forskiellig Jordbeskaffenhed; samt Overslag over den virkelige og varige occonomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Midde værdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveies alle de Hindringer, som i Almindelighed møde med Jordforbedringens Jværksettelse, og de, som i Særdeleshed, foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne. 2) Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de danske Provindser de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed, og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugthare Jordarteer, er mueligt at anvende meer eller mindre ombyggelig Dyrkning og Barbeidning. Med Afhandlingen maatte følge gode botanisk tegnede Afbildninger af de Havrens Varieteter, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrivter, og enhver Variettet efter botaniske Regler, saa fuldkommen og tydeligen bestemt, at endog ukyndige i Botaniken kunde, uden for megen Vanskelighed, adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maae være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det store, For de 2de næstfølgende Aar udsættes paa lige Maade 4 Præmmer to paa 60 Rdlr. og tog paa 40 Rdlr., for følgen Spørsmaale: For Aaret 1790. 1) Da Erfarenhed har lært, at endog den beste Maade at forbedre Enge paa, kan af Ukyndighed og Jordbundens indvortes Naturbeskaffenhed blive anvendt paa det Sted, hvor den efter udvortes Anseende, syns at maatte kunde giøre Nytte, men ikke destomindre befindes at gjøre meere Skade end Gavn. Andre Engforbedringsmaader kan befindes at være afden beskaffenhed, at deres indbringende Fordeele enten ere af saa ubetydelig eller saa liden Varighed, at Omkostningerne i Forhold dermed overgaae Fordeelene; saa spørges: hvilke Naturegenskaber skal Engbunden have, eller til hvilke særskildte Klasser skal Engene derefter kunne henføres, paa det at hver af de hidtil bekiendte Maader at forbedre samme, og formere deres aarlige Afgrøde, kan efter Omstændighederne paa en passende Maade derefter vælges, og Forbedrings Frugten ved der kloge Val tillige, blive i Høe og Græsning den overflødigste og varigste Ved Afhandlingen maatte udførligen forklares, ei allene enhver særskildt Maade at forbedre Enge paa men tillige de Omstændigheder af Jordens Naturbeskaffenhed og locale Tilfældigheder m.v., som bestemme det klogeste Val af flere forskiellige Forbedringsmaader, og hvad der i Særdeleshed bør lagttages ved Anvendelsen af hver især, paa det man derved kan erholde ei allene den største og beste, men endog tillige den varigste Fordeel i Forhold med de anvendte Omkostninger. 2) Er den steriske Boghvede nogensteds i Rigerne bleven ret forsøgt at dyrkes i det store, Mon det ikke ved Erfaring kunde bestyrkes, at den eller nogen anden Boghvede=Art med større Fordeel, i Hensigt til Jordemønnets forskellige Beskaffenhed, kunde byrkes, end den almindelige Boghvede, og hvad Fortrin og Mangler kan den ene tilkiendes at have for og imod den anden Spørsmaalets Besvarelse maatte geleides med beviislige og tilstrækkelige Forsøg, og af de forsøgte Boghvede=Arter maatte indiendes Planter og Frøe, eller Arterne beskrives med fuldstændige botaniske Mærker. 3) En Fortegnelse efter de botaniske og provincialle Navne over de adskillige Arter af Ukrud, saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikker o. s. v., hvilke findes blant de forskiellige Sæderter, Hvade, Rug, Byg Havre m.v. i nogen af de, det danske Scepter underliggende Provindser; tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde hvert Slags af disse forskjellige Ukrudde. Man ønsker at Forfatteren maatte have for Øine det, som af andre i denne Materie her i Landetver skrevet, og at han foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger har fundet paalideligt eller ikke 4) En Fortegnelse paa de i en frugthar Egn vild voxende Græsarter og Foder=Urter med botaniske og provinzale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de samme steds forekomme, samt de beste Forslag til at frembringe de ædlere deriblant ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. For Aaret 1797. 1) Da Skoves Ovelskning paa jydske Heeder synes at være det naturligste og beste Middel til i Tiden at giøre det let at bringe disse betydelige Strækninger under Cultur, saa spørges, paa hvad Maade der skulde gaaes frem til at opelske Skov paa disse Steder med mindst Bekostning til Hensigtens sikkerste og hastigste Opnaaelse. Forslagene maatte grundes paa sikkre Erfaringer og et nolagtigt Overslag giøres paa de Omkostninger, som dertil vilde udfordres. Afhandlingen maatte tillige være saa fuldstændig, at den kunde tiene til en fuldkommen Plan, saavel i det occonomiske som politiske for Stats= og Landhuusholderen, som vilde begynde Værket. 2) Practisk Anviisning at vinde Land i Danmark fra Sttandkyster, Søer, Moser og Ager med Anviisning hvor dette beqvemmeligen kunde skee og Overslag over de rimelige Omkostninger i Sammenligning med de forventede Fordeele. 3) Den probabelste og nærmeste Beregning over Areal Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng i Qvadrat=Favne eller Decimal=Parter af en Qvadrat Miil over et eller flere Amter i Norge. Man venter at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter ikke findes; saa og hvorledes han haver gjort fine Beregninger. 4) Kornaarernes forskiellige Sygdomme her til Lands beskrevne efter paalidelige Jagttagelser med Forklaring, over Aarsagerne til disse Sygdomme, hvad enten de fremkommer af Feil i Vegetationen, af Jnfecter, eller af beggt; samt de best muelige Midler til at forekomme, eller formindske dem eller nogle deraf. Til at vinde disse Præmier indbydes alle Kyndige, Selskabets her i Staden sig opholdende Medlemmer allene undtagne; Afhandlingerne, skrevne paa Dansk eller Tydsk, maae inden et hvert Aars Udgang være indsendt til Selskabets Secretair Conferentsraad Jacobi. Steden for at navngive sig, vilde Forfatterne behage at lade følge med Skrifterne een, deres Navne og Opholdsted indeholdende forseglet Seddet, beregnet med et Tankesprog, som ogsaa maatte findes paa Afhandlingen selv. Selskabets Dom over de for hvert Aar indkomne Skrivter skal, saa snart muelige, offentlig vorde bekiendtgjort, og kan da de ikke kronede Stykker inden 6 Uger derefter af Jndsenderen affordres tilbage. Skiønt disse forestaaende Spørsmaales Besvarelse fortrinlig vil komme i Betragtning; saa vil Selskabet dog ogsaa med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne og lade trykke andre til Agerdyrkningens; saasom Kornavlingens, Engenes og Græsgangenes Forbedring, samt Skovenes Opelskning sigtende og paa Erfaring grundede vel skrevne Afhandlinger.