Viborger Samler, 1844-07-23
Den kongelige Commissarii Tale ved den slesvigske Stænderforsamlings Aabning lyder saaledes: HHøitærede, agtede Medlemmer af denne Forsamling! Neppe halvandet Aar er forløbet, siden vi sidst forsamlede os her, og allerede fører Tidens ustandselige Løb og Hs. Majestæt Kongens Kald os atter sammen til pligtskyldig Virksomhed. Naar vi skue tilbage paa det henvundne Tidsrum, saa kunne vi ikke miskjende Himlens Velsignelser og en faderlig Regjerings Velgierninger. Agerdyrkningen blomstrer, Handel og Samfærdsel udvikle sig mere og mere, de materielle og aandige Jnteresser fremmes meget, Landets Velstand har tiltaget, og Glæde og Taknemlighed vilde næsten ene fylde vore Hjerter, naar ikke Betragtninger af den ulyksalige Splid, der gjør Slesviger indbyrdes uenige, og gjør og fremmede for de Danske, med hvem Kjærlighedens og Tiltroens Baand skulde forbinde os, forounklede vor Glæde Hs. Maj. Kongen har givet Dem nye Beviser paa sin landsfaderlige Tiltro og Velvillie, ikke blot ved efter deres Ønske aldeles at ophæve Gage- og Accidentsskatten, og ved flere andre Bestemmelser; men fremtor Alt ved den med de stændiske Andragender overeensstemmende Bestemmelse af § 6 i den alm. Fron, 28de Mai 1831, som aabnede deres Virksomhed en større Mark. Lad os besvare denne Tiltro ved en taknemmelig Erkjendtlighed mod Hs. Majestæt og ved Forsonlighed mod deres Brødre og Naboer, og lad os ved Mindet om de ulykkelige Begivenheder fra forrige Session, bestræbe os for, ved Maadehold og billighed at bidrage til at udjævne hiin usalige Uenighed, saaledes som hele Statens Vel og vor hellige Pligt til dets Fremme kræve det. Gid denne Bestræbelse maa finde Anerkjendelse og føre til det skjønne Maal, broderlig Enighed mellem alle vor Konges og Landsherres Undersaatter. Der vil, mine ærede Herrer, blive Dem forelagt flere omfattende og vigtige Lovudkast, navnlig til deres endelige Beslutning, under Forbehold af allerhøieste Approbation, Udkastet til en Communalanordning; fremdeles til deres Raadslagning især Lovudkastet til almindelig Værnepligt, og den meget omtalte Laugsanordning, ved hvis Bedømmelse De vist ikke ville miskjende dem Vanskeligheden, som reiste sig af lige Hensyn til forskjellige, hinanden aldeles modsatte Jnteresser, Byernes og Landets. Skulde det lykkes Dem at løse dette vanskelige Anliggende paa en heldigere Maade, saa seer Regjeringen det ligesaa gierne, som den vil være beredvillig til, paa det Omhyggeligste at prøve og benytte deres Raad. Andre vigtige Lovforslag ere tildeels forberedte eller ville blive det, og ville give senere Forsamlinger rigeligt Stof til Raadslagning, ligesom ogsaa Opgaven denne Gang ikke er nogen ringe, og den vil gjøre Krav baade paa deres Tid og deres Kræfter. Hvad mig selv angaaer, da beder jeg ogsaa denne Gang om deres Velvillie og Overbærelse; jeg vover at udtale den Forsikkring, at mit Maal ikke er noget andet, end deres, nemlig efter Evne at fremme Landets Vel, og haaber derfor sikkert, at dette fælles Maal vil tilveiebringe et uforstyrreligt Baand imellem os. Jfølge det mig meddeelte allerhøieste Hværv, erklærer jeg Dem herved Provindsial stænderforsamling for Hertugdømmet Slesvig for aabnet. Stænderforsamlingen i Viborg, Sjette Møde. (fortsat). Dernæst forelagde den kongelige Commissarius; Udkast til en Forordning om Søn- og Helligdagens vedbørlige Helligholdelse. En Comitee nedsattes, bestaaende af Biskop T. Møller, Provst Møller, Legationssecretair Hvass, Gaardeier Kirk og Politiassistent Nielsen. Udkast til en Placat angaaende en Forandring i den ved Frdg. 18de April 1781, 34 fastsatte Straf for ulovlig Skovhugst, begaaet om Søn, eller Helligdage. (Comitee: Kammerraad Schjott, Overretsprocurator Jespersen, Kammerraad Grønbeck). Udkast til en Forordning angaaende Registrene over Skjøde= og Pantoprotocollerne. (Comitee: Jistitsraad With, Oliemøller Schytte, Cancellieraad Jngerslev). Udkast til en Placat angaaende en Forhøielse af den ved Fog. 15de September 1832 5 bestemte Afgift til Viborg Tugt- og Forbedringshuus. (Comitee, Fabrikant Dalgas, Auditeur Roulund, Overkrigscommissair Holst. Udkast til en Anordning, hvorved det tillades at afbenytte Asphalt til Tagbedækning i Kjøbenhavn samt Kjøbstæderne i Danmark. (Comitee, Apotheker Dahlerup, Apotheker Køster, Politicassistent Nielsen. Udkast til en Placat angaaende en Modification af 5 19 i Fog 4de August 1824. (Comitee: Kammerherre Krieger, Kjøbmand Schou, Kjøbmand Müller). Syvende Møde, d. 16de Juli. Efterat endeel private Andragender vare anmeldte, oplæste Professor Larsen, det af ham indgivne Andragende (fra 6 Medlemmer af Forsamlingen og 14 fraværende Mænd, betræffende at forestille 1s. Majest. den paatrængende Nødvendighed af, at saadanne Foranstaltninger træffes med Hensyn til Hertugdømmet Slesvig, at den danske Nationalitet i Hertugdømmet kan erholde den Betryggelse, som den nu aldeles favner, navnlig ved Haandhævelsen af det danske Sprogs frie Brug i alle offentlige Forhold, ved Stiftelse af danske Underviisningsanstalter og ved Omdannelse af de høiere Regjerings og Actsautoriteter. – Vi maae, af Mangel paa Plads, opsætte de nærmere Meddelelser af disse Forhandlinger til næste Nr. af Stiftstidenden, idet vi ansee det for nødvendigt her strax at meddele Adressen, som iaftes kom til Publicums Kundskab i Stændertidenden. Om det af Comiteen udarbeidede Udkast discuteredes der i det 8de og 9de Møde, hvilke Discussioner den kgl. Commissarius som sædvanligt ikke overværede. Adressen, saaledes som den af Forsam ligen blev vedtagen, lyder saaledes: Allernaadigste Konge! Jdet Nørre-Jyllands Provindsialstænder atter tiltræde deres Virksomhed, føle de Trang til, ved en allerunderdanigst Adresse at tolke Deres Majestæt de Følelser og den Stemning, hvoraf de som Folkets Repræsentanter ere gjennemtrængte. – Vi bringe Deres Majestæt Folkets Tak, fordi Deres Majestæt ved et os forelagUdkast til almindelig Værnepligt har besluttet at komme det gjønnem Stænderne tidligere yttrede Ønske imode; og vi skulle nu tage under samvittighedsfuld Overveielse, om den Maade, hvorpaa Udkastet har søgt at løse denne vigtige Opgave, er stemmende med Landets sande Tarv og Folkets almindelige Ønsker. – Vi takke Deres Majestæt for, at Stændernes Andragende om Forskud til de nye Hovedlandeveies Anlæg er opfyldt, idet vi holde os overbeviste om, at dette Forskud, hvorpaa Nørre-Jylland har færdeles Krav, og hvortil samme i høi Grad trænger, fremdeles aarlig vil blive anviist til udelukkende Anvendelse i denne Provinds, ind til Øiemedet er opnaaet. – Ved den af Deres Majestæt besluttede Opførelse af de til Retssikkerhedens Haandhævelse fornødne nye og hensigtssvarende Straffeanstalter vil et længe følt Savn kunne ventes afhjulpet, og vi tillade os i denne Anledning at udtale vor Tak til Deres Majestæt, fordi Stændernes Andragende om Udgivternes Tilveiebringelse er taget til Følge. – J forrige Session, tillod Forsamlingen sig at indgive til Deres Majestæt en allerunderdanigst Adresse, i Anledning af den ved Begivenhederne i Hertugdømmet Slesvig hos det danske Folk fremkaldte Stemning og Bevægelse, og Deres Majestæt har i den allernaadigste Bekjendtgjørelse til os givet os den Forsikkring, at der skal blive iagttaget Alt, hvad der findes fornødent og tjenligt til at hævde Statens Eenhed og alle Undersaatters Ret. Vi ere vel fuldelig overbeviste om Deres Majestæts landsfaderlige Hensigter i denne Henseende: men, allernaadigste Konge, vi vilde svigte vor Pligt imod Deres Majestæt og Fædrelandet, dersom vi ikke her frimodigt udtalte, at, uagtet en i Hertugdommerne paa mange Maader fortsat statsopløsende Partivirksomhed, har det danske Folk i det siden forløbne Tidsrum ikke alene forgiæves ventet paa enhver til dets krænkede Nationalitets Beskyttelse og den truede Statseenheds Opretholdelse sigtende Foranstaltning fra Regjeringens Side, men endog maattet see denne tage Forholdsregler, hvorved Folkets Bekymring for disse dyrebare Goder maatte forøges. Derfor er den bevægede Stemning hos Folket, som Provindsialstænderne i den ovennævnte Adresse tillade sig at skildre for Deres Majestæt, gaaet over til en ligesaa dybt følt som almindelig Misstemning, og navnlig har Sprog-Patentet af 29de Marts d. A. fremkaldt en levende Utilfredshed og Smerte hos det hele Folk. – Vel have Hertugdømmerne et retfærdigt Krav paa, at de Mænd, som stilles i Spidsen for deres Administration, ere saadanne, af hvilke de med Tillid kunne vente deres særegne Jnteresser behørigen varetagne; men det danske folk har ikke mindre Krav paa, at hine Mænd ogsaa besidde prøvet Hengivenhed for den bestaaende Statseenhed, og reen og kraftig Villie til at modvirke statsopløsende Bestræbelser, og til at haandhæve Alle, saavel Danske som Tydske, i deres naturlige og lige Rettigheder. – Den almindelige Hiisstemning hos Folket har desværre ogsaa for en stor Deel sin Rod i andre administrative Forhold, og sigte vi herved især til Finantsforvaltningen. Stænderne have ligge siden deres første Sammentræden som vi haabe med Grundighed og overbevisende Kraft behandlet dette vigtige Anliggende, og fornemlig have de andraget paa gjennemgribende Besparelser i visse Hovedudgivtsbrancher, navnlig til de mange og store Hofholdninger, Militair-Etaterne, Pensionsvæsenet, Naades-Secretariatet og det udenlandske Departement, men i det vi skjønsomt erkjende, at der er indført fuldstændigere Offentlighed i Finantsernes Bestyrelse, maae vi paa den anden Side beklage, at Stunder nes Bestræbelser ikke have havt den tilsigtede Virkning med Hensyn til Besparelser, da Udgivterne ere tiltagne, istedetfor aftagne. Folket føler sig ei beroliget derved, at de forøgede Udgivter ere dækkede ved den under særdeles heldige Conjuncturer forøgede Jndtægt, da denne for en Deel maa ansees som tilfældig, og kunde have anden almeengavnlig Anvendelse. Og ved denne Sag har det saaledes maaskee mere indlysende end ved nogen anden viist sig, hvor liden Jndflydelse de stændiske Andragender have paa den høiere Administration, og hvor vigtigt det i Særdeleshed maa være, at der gives Stænderne Leilighed til en kraftigere Jndvirkning paa Finantsernes Bestyrelse. – Forsamlingen har derfor med Bekymring erfaret, at Deres Majestæt ikke har fundet Anledning til at gaae ind paa Stændernes gjentagne Andragende om Forelæggelsen af et to-aarigt Finants Budget; men end større Bedrøvelse vækker det hos os, som det vil vække i hele Nationen, at Deres Majestæt for Tiden ei har seet Dem istand til at foretage Noget til Udvikling af den stændiske Jnstitution, i hvilken Henseende Folket har knyttet saa store Forventninger til Deres Majestæts Regjering. Dog - denne Bedrøvelse er tillige blandet med Haab, det Haab, at en Konge med det Folkesind som Deres Majestæt, der sætter den høieste Priis paa at lyksaliggjøre det Folk, som er anbetroet Deres Scepter, vil, omgivet af et folkeligsindet Raad, forberede og tjennemføre den af alle Fædrelandsvenner attraaede friere Udvikling af vore sociale Forhold. – Dertil give Gud Deres Majestæt sin bedste Velsignelse, og lade Deres Regjering over et trofast Folk vorde lang og lykkelig.