JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1690-10-01
Vor Aristoreles, en Sol iblant de Lærde, Vor Paracelsus selv, som daglig var paa færde, At trine som et lys paa Nordens firmament, Jblant de Ældstis tal til Himlen alt er sent. Jeg meen vor Doctor BOC, hvis store ære-minde For Verden altid skal sin stæd hos Lærde finde, Hand jordis udi Dag ja Solon i hans død Med Demostene selv til Himien giennembrød. Hans OcTOBR. MERCURIUS. Hans ungdoms Skole blev betænkt med Siæle-gave, Huus-Armee, fattigt Folk maa ogsaa almis have Hans venner hver for sig en minde penning fik, Anseenlig Capital til Arvinger og gik. Collegium hand og har stistet for de unge, Som sig vil øve frem ved Oydens lære-tunge Skriften, Himmels løb og fyndig Medicin, Dets bedre ere faa paa denne side Rhin Den skiønne Cimber bør derfore hellig Ære; Hans Navn paa Guld-Tapet skal alle Mulæ bære Alt Dannemark til roes oppaa Parnassi tap, Og der om al hans priis maa siunge immer opMand seer Her Ehrenskilt udi Monarkens fore Til Hamborg reiser ud, gid Lykken vel maa spore For hannem paa hans vej, saa maa hans vittig raad J verket trine frem til god fuldkommen daad. Fra Kejseren her er Ambassadeur til Hove, Grev Starenberg det er, og Dyder hannem love, Nu faar hand andens, og skal til Sverrig og At holde an om Folk for første Sommer-togEn oc 10 B. MEcurius. En jammers vaade-ild i Dyb- og Laxegade, Nat ved Morgen vagt begynte højt at strade: Guds hielp og Kongens flid den snarlig dog har stilt, Og vi fra større frygt saa lykkelig er stilt.
Danske Mercurius, 1690-10-01
Ungern. Raab. 20. Semendria og alt til Belgrad paa hin side, Ja Belgrad selv der til maa intet mere vide, Af Keiserlige magt, men alt med stormer-haandEr knyttet udigien i Tyrkisk Træle-baand Gros Veradein den og med Temesvar fik aande, J det undsætning kom dem tarvelig til haande: Nu gaar alt Tyrken fort, ja ret for Esset staar, Og frygtes, at hand snart til Offen ogsaa gaar Saa gaar det til i Krig, nu vinde vi, nu tabe, Krigs luen maatte vel nu lade af at labe Saa meget Christen blod, mand seer at Teckeli, Har i det fulde sind at sigte sig ret fri Frankerig.
Danske Mercurius, 1690-10-01
Paris. 18. Sig fiender runden om nedlægge udi leje Hver paa sin egen grund, og æde det de eje, Vi derfor og gaa hiem; dog lure paa Kløeres, Om Fiende nogensted vil holde os en pes.
Danske Mercurius, 1690-10-01
Vox TOBR. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-10-01
Vor Søemagt Cappere og andre Feide-Skibe Faa jevnlig udi Søen Hollenderne i kuibe Nu dem paa Hubet-fart, nu dem paa Østerleed, Hvor de sig ikke vel at tage vare veed.
Danske Mercurius, 1690-10-01
Engelland. Londen 18. Triumph- og Fryde-skrig vor Konge gaar i møde, Al Himlen, Jord og Vand som i Basuner støde, Til tak for Helte-Dyd, som hand har Kronen viist J det os Jrland ey er bleven slet forliist. Men heller vundet nær, og som vi atter høre, Saa maa alt ogsaa Kork med Kingsal kræfald giøre, Den Vyrtenberger Helt og Tettav drev det verk, Saa sees at Danske mand er end i fede sterck. Hvad meret Tyrkonel, Lavzun og alle Store Af Jacobitters tal fra landet nylig fore, Med al den Franske magt, saa Limmerik sig vil Som haabis, ogsaa snart os ydmyg falde til Vi fra Vestinden og fornemmer dette gode, At Franske orter der os falde smuk til fode, Det skiønne St. Christof og Canada med fleer Er bleven i vor har en prægtig ære feer. de be
Danske Mercurius, 1690-12-01
Dronn MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-12-01
ANNOMDCX. ECEMBER. Zanmarck. Kiøbenh. 1 Nov. et Helgens Siælis tal forøgis udi glæde For Greve Reventlov, ti der i lys maa træde Et skiønt Princesse-Noer ved Alle Helgen tid, 1. Gud signe frit hans Hof i helligt verk og tid. Den yngre Reventlov, den dle unge Greve Begynder her igien lyksaligen at leve, Ti hand fra Flander-land af Krigen nu kom hiem, Strids Kæmpen, Herren self, ham fører sikker frem Vor Vinters hvine-vind og stolte bølgers velde Dødsens afgrunds svelg begynder sterk at fælde Den stolte Søe-mand ned. Hvor mangen vakker dybets kælder ned gaar Døden udi hæl, (Siæl.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Den Amtmand Lindenov med Kieristen tillige, Maa ogsaa samme Vej paa Dødsens trappe stige, Nu hand oppaa sit Amt i Bergen vilde gaaDes forrig vel er stor; Gud det tillod dog saa 1. Dec Ja i vor egen dør er Døden endnu verre, det en veldig Flod giør mine til at sperre For mange døre til langs ved vor Havne-strand, Og gaar saa højt som er kand mindis før af mand. Ja DEc MBR MERCURIUS. da driver Skibe høit op til Neptuni øre J voris Øresund, saa nogle grunden røre, Og gaa i tusind qvas, saa gaar om Vinter-dag Naar næringen ey kand tilstæde vinterlag. Den største jammer dog er seet paa mange Siæle, Som skulpedis i land for vore Told-boe pæle. For liv ej redning var, for de til Himmels gik, Og Salighedens havn i ævig glæde fik Den Greve Alefeld fra Rhinen hiem tilbage Af Krigen kommen er, og maa det vel behage Monarken, at hand der lod see sit Helte-mod Saa rygtet veed der af, at Helten hand er god At alle Folkis Ret os noget og maa tiene J det, som voris Stat til nytte vidis læne, Maa Holland noget raadt for ilde fødet faa, J det vi paa vor Ret maa udi Staten staa Ti de i sikker Fred optage vore Skibe For Franske Krigens skyld, derfor de og i knibe Til repressaler her maa sætte Skib i pant, Til de os lader frit at gaa paa Franske kant. Hans høje Exellens, den tapper Gyldenløve, Som i de Norske Field har længe maattet tøve At see paa Normands Tarv, velkommen hiem nu er, Og ønskis Nytaars held med glæde af enhver. Mand DEONB. MERCURIUS. Mand og velkommen seer den unge Gyldenløve, Som med var og forreiste den Norste Dyd at prøve, Som landet lover sig af hannem største Dyd, Saa ønsker det ham og al Nytaars lyst og fryd.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Sverrig.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Stockholm 10. Den Kejserlig Gesant Hr. Starenberg til Hove Os overtale vil, en veldig hielp at love Mod Tyrkens overvold og Franskis store magt, Men Fred at styre til er voris beste agt. Tydsland. Elsas 16. Flanderen og her er Krigen hart ad lige Med nød og Jammers Sang for fattige og rige Partiers Strifferi giør alle vegne bart Ved plynder, rov og brand, som øder med en fart. Ungern. Offen. 14. Nov. Sig Belgrad ogsaa har for Tyrcken maattet give Saa vore folk til rygs til Esset hen maa drive, Den gik ved stormer haand og store bombe kast, Saa buen der forsnart os udiaf haanden brast. Effech 4. Dec
Danske Mercurius, 1690-12-01
Den Belgrads Guarnison, som sig har maatte snige Der fra hid til os ind, sees Tyrken eftersige, Ja giør os slet belagt, den Hertug dog af Kro Dem skenker Skaalen saa, at de maa drikke for. DExMBrn. MERCURIus. Ti hand afskeder dem paa Krigs behendig maade Saa vi af Himlen har den overmaade naade Ved denne Heltis haand, at de i huy og haf Løb bort og udi flugt har Trosset efterkast. Orsova sig og har, med mindre orter fleere, Til Tyrken givet hen, og vil vel høris mere Som ikke alt er got, dis vær, i denne Frost, Da Fienden flittig vil opsøge vinterkost.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Engelland.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Londen 18. Nor.
Danske Mercurius, 1690-12-01
Den Danske Printz Georg enddog i sine dage Paa Verden lægger vind, en Printz vil Gud behage At legge og der til, dog hand kon lyset saae, Og strax til Gud igien til Himmels maatte gaae. Marets lutning. som Joseps feede Aar jeg lægger syv tilbage Fra da jeg først i haand befaltis pen at tage, Og male Tidens løb, Ti Sundhed, Fred og Korn Har stedse fyldet vel i Nærings drue horn.
Danske Mercurius, 1690-12-01
For aar i tusind tal min Nytaars ønske blive Fremdeelis, at vor Gud vil idel lykke give For Kongen og hans Huus, for højog nedrig Stand, For hver nødtørftig Siæl til baade land og vand. Hans Naadis dør for alt maa stædse aaben stande Paa Livs- og Kirke-vej, hand signe vore lande Kongens Majestet med al den reziir, Som nogen sinde har beprydet Konge-spiir Søe-Søe.
Danske Mercurius, 1691-01-01
JARURII MERCurius.
Danske Mercurius, 1691-01-01
ANNOMDCXI. JANUARII. VII. Danmarck. Telkommen Nytaars Sol, al Verdens Himmel-øye, at Himlens Majestet, som stæder dig at høye Din syn her om igien at skue Verdens drift, Som udi Lykkens haand adskillig bliver skift.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Du saae forleden aar forunderlige Skevne At raade mangestæds, dog den ej kunde jevne Altingest i en hast. End skal du see i aar, At Himlen prisen dog i verkets slutning faar. Skin frisk, skin mild igien for Norden midlertide, Paa Danske Poli høid, du maa umulig lide En uhelds Stierne-dunst, en raa usundheds Sky At kaste avinds nag paa mindste land og by Kiøbenhavn 8. Princesse, Christian-Charlotta, Salig minde,) Hvis kongelige Dyd ej lige kunde finde J Verden, men gik op at blive Christi Brud For nogen rum tid hen, nu føris Lig her udDet skeer paa Konge-viis, og mange af de Store Begængelsen begaar i sørgelige fore, Blant Konger bliver hun med sine Fædre lagt, J Roskild-Kirke ned til søvn i Engle-vagt. Fra IANUARII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Fra de Chur-Saxisk og de Brandenborger-Lande Vor Danske Envoye, Hr. Lente, laderstande Til Hove udi dag med vel forrettet saa1. Vor naadigste Monark til nytte og behag Den Cantzler Reikenbak fra Gottorf og her inde Udi sin Førstis ver sig lader flittig finde, Og naadigst udi dag fik første andens, 18. Som tegner paa alt got til naade og til vens. Monarken jevnlig seer og munstrer sine Helte, Og finder, at enhver vel heller under telte marken vilde staa, end her gaa ledig gang, Dog være Himlen tak, at der til ejer trang Hr. Røkling, Commendant paa Christiansand i Norge Maa for Naturens gield i Døden være Borge, Og det i Giæsteret i Jydland paa sin vej, Ja Hercules end selv af Døden spartis ejTydsland.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Wien. 12. Vi nok behøver her en finger paa hvert øje, Ti fiender store er, og passe paa os neje, Posega og Gradisk har Tyrken faat paa ny, Og lader stolte ord om store anslag kuyPrintz Lovis midlertid for nylig lagde øde, Et fientlig stort Parti, som kom ham udi møde, Ved Sibenborger-land, og kom der paa her hid, At tage andiens, dog snart gaar atter did MenJANNARII MERCURIUS. Men Tekkelt hand staar paa Sibenborger-grentze, Og agter vel en streg paa vore end at lentze; Gid Stilstand, eller Fred, som talis om, dog maa Foruden mere blod derfor en kunde slaa.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Vor Pave drager lit sin hellig Kirke-kaabe Paa begge axler om, og Romerne de raabe, At den er foret med forbuden Franske stof, Og lyder det ej vel ved dette Keiser-Hof. Det og saa vidt formaar, at Pavens Bud maa vige For trede Sole-merk af dette Keiser-Rige, Og ingen Kirke stat maa lyde Pavens bud, Før hand til Tyrker-krig vil giøre got forskud.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Paris 20. Det længe siden er, at fiender inden grendse Har plaget voris land: nu høris fra Provensee Og Delphinatet med, at de Savoier der Tar store skatter ind. Det gaar os noget nær Vi ellers staar os vel mod Tydsland allevegne, Det ogsaa er behov, ti som det synis tegne, Saa vil en Konge os paa klingen gaa i aar, Hvis mindste finger meer end tusind mand formaar Hvor maaten ej vil frem, der gaar mand om med liste Udi Kong Jacobs Stat men Lykken synis hviste Ad hannem med sin hat, og sige gode nat Saa anslag udi pung ej altid gribis fat NyIANUARII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Brest. 24. Ny Penge-sum og hielp vi hen til Jrland sende Ned Tyrkonel og Heer, som fare did at vende Kong Jacob landet til, men sligt vidtløftigt er, Og tvilis meget om hos alle og enhver, Engelland.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Londen 28.
Danske Mercurius, 1691-01-01
En sammenrotning her mod Kongens Liv og Rige Er fundet saare høit i sine Raad at stige Blant store Hovder op; En svimmelse der ved somme Panner snart vel kommer udaf stæd Ti stort forredderi er bleven aabenbare Og Hofderne der ved tør løbe største fare; Lord Preston har mand fat, Grev Clarenton gaar med, Og flere fatter alt i Touren Fange-sted. Vor Konge gaar til seils, Gud vel for hannem styre, Og nyde evig Tak til føring og til hyre, Til Holland gaar hand hen en rekrands at naae. Og sejervunden Fred af Frankerig at faae.
Danske Mercurius, 1691-01-01
Holland. Hug. 25. Vor Statis store Printz, Kong Wilhelm, hid til lande Fra store Engeland i naade lader stande, da os benaader her med Jndtog udi dag, Hvis færd med næste Post skal skrivis med behag. III. .
Danske Mercurius, 1691-03-01
MARIII MERCURIUS. ANNOMDCXCI. MARTII. ERRIU Danmarck.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Kiøbenhavn. 3. n Kæiserlig Gesant til Hove sig lar finde Det Baron Gødens er, som muligt har i sinde At handle om en hielp imod de Tørkers magt, 4. Om det gaar ellers an, hvad dermed er i agt. Feldt Marskal General, Grev Bielke og her inde Svenske ærinder til Hove sig lar finde, Er og Monarkens Giest a mere ære skeer, Hvorved hans Helte-dyd heel vel fornøjet leer. En fremmed avindsyg vel kient iblant de Lærde, Thomasius ved navn, har vældig ladet hærde Mod Doctor Masium som jernestiil sin pen, Og skrevit nogen Skrift bagvaskeligen hen. Men vore Læyde det for Skanskrift billig kiende, Og efter voris Lov til Rettersted det sende, At brændis offentlig og det ved Bødlens haand, Som alle Skrifter bør, der er af saadan Aand. Den MARIII MERCURIUS. Den Hertug med sin Printz af Homborg vore lande Besøger, og med heer til Hove lader stande, Hvor alt det Konge-Hof dem tager vel imod; De hendes Majestet nær rører an i Blod. Tydsland. Gørlitz 9. Ulykken her ved ild al jammer lader virke Stadens største deel og Sancte Peders Kirke, Som med tre hundret huus og gaarde gaaer i brand, Det mange huusvild giør og mangen fattig Mand.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Wien 18. Vor Kæjser-Majestet sig dannis lader kiende Imod den Polske Printz ved Gylden uld at sende Til Ridder-Ordens heer i hans Bilager-Pragt, Som med hans skiønne Brud med første er i agt.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Ungern. Comorra 21. Den Lugos-Stad og Slot, som lovlig fast skal være, Den første Seyer krantz i aar maa til os bære Med tusind Tørkers liv som offvedis ved Sværd Der den indtaget blev i hastig Storme færd. Fra de Croaters Ban vi ogsaa gierne høre, At hand har lykke til Partier vel at føre, Hvad Tørkens store magt i aar udrette kand, Tar mine af den Krig, som er i Nederland. FranMARIII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Paris 20. Vort Hoffis hastig færd her fra for nogle dage Den næring udaf nyt os synis fra at tage, Til det gaar om igien. Mens venter alle mand Paa Bergens udslag i det Hennegauer-land.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Den Stad udi Savoy, Montmelian sig holdte Mod Catinat heel vel, og væjrliget det voldte, At hand den slap saa let, og gaar nu Nissa paa, Som for ham uden tvil sig ydmyg bukke maa Engeland. Londen 19.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Lord Præston naade fik paa gods, paa livog ære, Tid det exempel og for andre maatte være, Saa de med roligt sind vort lands og Kirke-fred J godhed vilde see at komme vel afsted.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Jrland.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Dublin. 15. Partier Dag fra Dag gaar an, og er til syne, At Jrrer end i aar vil ikke til at nyne, Ti deris Tyrkonel dem giver daglig mod, Og hielp fra Frankerig er dennem jevnlig god JtaMARII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Jtalien. Rom. 12. Til Skersild Paven gik, oc om en ny at vælge Mand træder alt i val, og vil ej længe dvælge, Før Tronen udigien forsynet vorde maa Hvorved de Franske og vel deris agte paa. Nederland.
Danske Mercurius, 1691-03-01
Bryssel. 25. Mand spørger tit om nyt, nu kommer det og fage Fra Bergen, kaldet Mons, som udi disse dage Af Franske er belagt med en u-hørlig magt, Som hende med en tru at tage har i agt. Den Franske Konge selv, Dauphin og alle Store, Bepryder deris leyr med kostelige fore Det gaar for alvor an, en Storm er alt forsøgt, Hvor ved de dødis tal er temmelig forøgt. Kong Wilhelm findet er undsætning did at bringe; Tre snese tusind mand vi alt tilsammen tvinge Leyren strax her hos, og haabis til hans Dyd At den ved ventet seyr skal giøre Landet fryd. Søe¬
Danske Mercurius, 1691-04-01
ARRIL MERCURIUS. ANNO MDCXI. APRII. MERRIUS
Danske Mercurius, 1691-04-01
Kiøbenhavn. 4. Danmarck. en Land-Grev, som her var fra Hessen-HomborgLande. Fra Hove med sin Prinz til hiem i gaar lod stande: Hand sikker vidne bar om Danske Helte navn, Og særlig som en Helt berømte Kiøbenhavn. Hr. Alefeld tilbage Vor Dansk Envoye, Fra Engeland kom hiem i en af disse dage: sent, Der fra mand og her hid har en Minister At sige hvor det er med Staten der bevent.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Det helligt er i dag til Kongens Fødsels ære, Alt Rigets Purpur Folk lyckønsker flittig bære For Kongens Trone ind, og hendis Majestet Monarken byder i sin Have til banket. Academiet og for Kongens naadig øre Ærbødigheds Oratz ved Rector lader høre, Som naadigst er forskylt, for nep i andre Land Hver Saa højen Skole er af Konge-gunst i stand. ApRII. MERCURIUS. Hver trofast undersaat, hver Kiøbstædmand, hver Bonde Hver spire og hver knop, ja vexter allehonde Blant Aprus løv og græs, sa Vaarens mange CreeOg hver et Flag i Søe høytidig synis lee Min Skildre pen skal og besvære alle Himle Og Straale-Lys, som høye paa Firmamentet vrimle, At de oplyse maa Monarkens Fødsels dag, Hver lykkesom Aspect opskinne til behag, Det giver Riget held, det giver Kongen lykke, Det giver Kongen aar og gode dages smykke: De aar Kong Christian den Fierdis overgaa, Ja gid i hundred aar Monarken leve maa Endnu en hellig dag vor store Konning inde Paa denne tid om aar begønte først at spinde Sin levetraad paa teen. Ach salig Fødsels dag, Som fødde denne Dyd til Himlenis behag, Monarken med Banket, Bal og Comoedi-lege Beærer denne Fest, og alle fryder pege Allene paa de verv, som Festen feyre kand, Og glæder sig der ved det hele Danske Land. Paa Rosenborg det skeer, at Dyderne sig fryde Ved Kongens tragtament, og underdanigst yde Vor Dronning Fødsels heer, fordi hun delig bær Province-Rosis pragt for alle Lande herTydsApRI. MERCURIUS. Tydsland.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Cöln 18. Vi lave sparsom til, dog Giæster er i vente. Paa lidet maa mand og behøve vel at svente De Franske tror jeg dog vil tage for sig selv, Naar de sig vel faa sat ved voris Rinske ElvMejns, Franckfort, Heidelberg vel tiener og for borde, Ti det i syne er, de ikke kunde torde Gaa fienden sterr imod Hielp Gud, naar saa gaar til, At samlet raad og magt er følgis kand og vil.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Ungern. Presborg 15. Smaa had er ogsaa had, men kand dog lidet klekke: Med noget smaa Parti vi vel paa Fienden smekke Men for hans store magt, som udi vente er Net moxen halv forsagt sig frygter en og hver. rankerig.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Paris d. Vor daglig Morgen-sang, Te Deum, nu maa være: Vor Konge udi Sejr maa Fiender ogsaa ære.
Danske Mercurius, 1691-04-01
J krigen mod Savoy blev Villa Franca Fransk Og Nissa torde sig ej længer giøre spansk. Sig nedrig Nederland maa og for Kongen bukke J sindet halv forsøgt og neppe mere pukke Ti deris tillids Bierg, den store Bergenstad Hennegaf sig gaf og gjorde vore glad. Vi uden sverdslag og til Jrland flittig sende De midler, som vi meen fuldmægtig til at vende Det hele land os til. Jn summa seer det ud At vi en Sejer-Fred skal føre hiem til Brud. EngeARII. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Engeland. Londen 20.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Et heel uroligt Folk fornemmis her i lande, Og Staten primer sterk i alle Stænders pande: Jeg raader, at enhver vil holde troe og eed Al frihed ellers snart tør komme af sin leed.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Haag. 23. Holland. Vi halvevejs maa til lands saa gierne sidde hiemme Ti Sejren synis ej sig der at vilde fremme. Kong Wilhelm var vort haab, men reiste atter hiem. Og i sin egen deel har nok at drive frem Vor Flode paa en trumph det beste maa forsøge, Vor store Admiral, Hr. Tromp maa Haabet øge, Dog Franske holde nep fornøden ham at staa Om de ham seer forsterk paa klingen dem at gaatalien.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Venedig 9. Morea tør i aar et anstod faa at finde, Ti Tyrken mod Athen paa Krigen sammenspinde, Og den Vallona-Stad i de Morlakers egn Er alt i Fiendens haand os ej til glæde tegn. Rom. 12.
Danske Mercurius, 1691-04-01
Den Egennyttighed, som der land og Rige Udi det Pave-val har meget høyt at sige Derfore kryber det saa langt i langdrag hen, Og meener Frankerig at vinde der en ven.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Junii Marcurius. ANNOMDCXCI. LX.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Kiøbenhavn. 2. Danmarck. Petferdighed og Fred hinanden frydig møde, Og Rettergangs basun mod echo høris støde, Til Højest Ret i dag Justitia gaar om, At byde Herrer op til sæde udi Dom Ja Majesteten selv gaar allerførst til sæde, Og Rettens Trone sees i Enevold at klæde, Hver nyder skiellig Lov, fordi Justitzen staar Og veyer Retten ud til alle paa et haar.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Det store Rectorat for voris høje Skole, Hvor paa dens hele held i dette aar maa stole, Faar Doctor Masius at styre udi dagParnasst hellig Chor til ønskelig behag Monarken gaf der til en prægtig Recter-Kaabe Og Rigetz store Printz, hvor paa vi alle haabe, Med andre Printzer med indvielsen besaae, Sid Rectoratet frem i hæder styris maa JUNII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Hr. Baron Vittinghoff i alderstigen Ære, Lod Englene sin Siæl til Himmels nylig bære, Nu bæris og hans Lig heel hæderligen bort, Til Vidne at vort Liv er skiffteligt og kort. Kronborg 24. End stander denne stæd i allerbeste Grøde, om Helsingborrig stod der Christus lod sig føde, Den immer kroms med saa høy en Volde-magt, At alle Fæster den maa holde høyt i agt. morgen troer jeg nok Monarken har i sinde Til Rensborg ud at gaa dens fæstighed at finde J vidt begreben magt upregelig at staa, Og frem ad meer og meer fuldkommenhed at naa Vort Aar bekronis saa med allerbeste Grøde, Som tiener hvert et Kree til underhold og føde, At ei enganske Old kand mindis sligt et aar; Gid mags vejr og vor Høst til fulde hænde gaar. Tydsland. Zell 26.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Vor Hertug findet var til Brabant ud at fare Der Krigen at besee, men synis nu at svare Den umag end et Aar, vor hielp dog findis der, Og haabis at den snart skal komme Seyren nær Vor JUNII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Augsborg 21. Vor magt med store tal i Ungeren vi skrive, Gid den dismindre ej i Magten skulde blive, Men fienden hugge ind udi hans pick et saar, Saa torde vi endnu faa Belgrad ind i aar. Vi trøster os og vel ved det, at nogle sige At Oprør kommen er udi det Tyrcker-Rige, Som giør det slet forrykt, den Brand vigierne seer At pustis flittig op og spredis meer og meer.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Rhinstrømmen 20. Mand hafde fulde tænkt, at see de tydske Helte, Ved Rhinen udi aar men haabet synis smelte, Ti Franske er her mest, og smager vinen fri Dog tør de faa endnu en Nød at bide i Nederland. Bryssel 24. Kong Vilhelm som en Helt anfører sine Helte, Og agter Lykkens hiul for Frankerig at velte, Om hand kand lide paa sin Allieret magt, Dog synis mig det gaar i Togget noget sagt. Den Franske Luxenborg er ikke heller bange, Og Parterne er nær i tallet lige mange, Der skiller kun en flod, det tør vel dog gaa an, Om de kand finde sig beleilig sigte plan. En Junii Marcurius.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Engeland. Londen 1.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Fra Jrrland høris vel, at gode Ballimore Sig vore givet har med alle smaa og store, Mest for den Danske magt, nu gaar mand længer fort At faa Athlone fat, som er en vakker oct. Vor Flode ogsaa er i saadan stand og evne, At den de Franske tør i Havet byde stevne, Dog gaar det meget seent hvad aarsag det end er, Got udslag er en Lyst at høre for os hver Rom 12.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Jtalien. Vi skylder Aanden for at den er seen at sige Hvo Pave være skal, men i vor kjortel-flige En anden kunde er, som kiødet kuyttet har, Den giør det, at mand end saa mange svinker slar. Venedig 14.
Danske Mercurius, 1691-06-01
Den Franske Catinat i de Savoier-Lande, Gaar efter Ville frem og bløder mangen pande, Saa haabet ene paa Chur-Bejrens Frelse staar, Hand og i fulde Tog did hen med styrke gaar.