JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Skipper H. Tanggaard bliver færdig til Kjøbenhavn Mandag Aften den 14de dennes, og medtager Fragtgods og Passagerer. For en Gartnerkart, der tør paatage sig en Haves Bestyrelse og har gode Anbefalinger, er Tjeneste ledig til 1ste Novbr. Adressekontoiret anviser. En sort Hoppe, med Stierne, hvid Streg paa Næsen og Snip, 9 Qv. 4 Tommer, 15 Aar, meget gjennemtrædende paa Bagbenene, er bortredet med sit Tøier. For Tilveiebringelsen faaes en Douceur af Regimentsdyrlægge Rasmussen i Aarhuus. Er Kapslædstyrtning gavnlig eller stadelig for det danske Agerbrug, Faaes for 1 Mk. hos Fogh i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Kammerraad Dalgas's Skrift om Væddeløbeni Danmark kan faaes for 2 Mk. i Hadersleb hos Bogh. Wieck, og i Kolding hos Secret. Rosenkilde. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Paa den 6te Dag blev Major H. afløst fra Commandoet; dog forblev han endnu 3 Dage hos mig, og forinden han afreiste, meddeelte han Attest om Rigtigheden af den præsterede Leverance, der, med Hensyn til den Tids uhørte Priser, androg noget over 1360 Rbd., som neppe var det Halve af de af mig leverede Artiklers sande Værdie. Da Fædrelandet dengang var stædt i Fare, indskrænkede jeg mig til at anmelde det Fornødne i denne Henseende for min Øvrighed, forventende, at jeg altid i bedre Tider kunde faae mit Udlæg erstattet. Uagtet vi nu skrive 1835, har jeg endnu ei erholdt Godtgjørelse, uagtet jeg gjentagende i denne Anledning har petitioneret hos vedkommende høie Autoriteter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Den forrige Herredsfoged bortflyttede i Aaret 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Da skete almindelig Jndkaldelse, at Enhver, som havde Noget at fordre for Indqvartering a. skulde melde sig. N. Mortensen var selv Sognefoged, men meldte hverken da eller ved de flere senere Jndkaldelser Noget om denne Fordring, som han først i de sildigere Aar er fremkommet med. 1825 skulde Kjærup Gods, efter en Panthavers Reqvisition, bortsælges ved offentlig Auction. Da jeg dengang var en formuende Mand, og flere af Godsets Bønder ligeledes vare formuende, besluttede vi at kjøbe Godset, hvortil vi havde saamegen meere Føie, som tvende høie Embedsmænd havde givet Løfte om, at, om vi dertil maatte trænge, da at fournere med Laan og Caution. Godsets Bønder kommitterede mig til at handle paa deres Vegne. Dette Ærinde røgtede jeg, og blev jeg ved 4de Auction høistbydende; men blev synderligt nok nægtet Hammerslag, af hvilke Aarsager er mig ubekjendt, uagtet jeg havde budet 76000 Rbd., og Jngen gjorde Overbud, og uagtet jeg paa Stedet kunde tilveiebringe 38000 Rbd., og tilbød forinden Forløbet af 48 Timer at betale Resten Man skred, endnu samme Dag, uden nogensomhelst offentlig Bekjendtgjørelse, til en ny eller 5te Auction, hvorved Godset - Man tænker sig - efter aldeles forandrede Conditioner, blev solgt for 32000 Rbd. Kjærup Gaard og Gods blev, efter foregaaende lovlig Omgang, af første Prioritæts Panthaver, nuværende Kammerherre Grev Scheel Plessen, stillet til offentlig Auction. Først ved fjerde Auction maatte Panthaveren som skulde overtage Eiendommen for det scheel plessenske Fidelkommis, af hvis Capital indestod i Eiendommen 59200 Rbd. Sølv, lade sig Eiendommen tilslaae for de 32000 Rbd. Sølv, hvortil Eiendommen, ved Executionsforretningens Afholdelse var taxeret. At Niels Mortensen ved Auctionen meldte sig og vilde byde 76200 Rbd., som netop var Prioritætskapitalen, nemlig foruden den plessenske Fidekommiskapital, 17000 Rbd. Sølv til det extraordinaire Laanefond, har vel sin fuldkomne Rigtighed, men sandt er det tillige, at han aldeles ingen Sikkerhed kunde skaffe for Kjøbesummen. Havde han kunne dette, da vilde endogsaa et 20,000 Rbd. ringere Bud været tilstrækkeligt. Til Sandhedens fulde Udstyr bemærke vi endnu, at det ikke alene var ved Auctionen, at Niels Mortensen gjorde Bud paa Kjærup af 76200 Rbd., men at han, deels selv, deels ved Conferentsraad og Professor Schlegel, fremførte lige Bud for det kongelige danske Cancellie, for det kongelige Rentekammer, og for den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, hvilke Anbud dog ved tre Collegiiskrivelser bleve forkastede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Den 28de October 1828 overraskede man mig pludseligt med en ulovlig Arrestforretning, i det Fogden - - indfandt sig hos mig med alle Herregaardens Folk - Man beskrev nu samtlige mine Løsøre og Creaturer, ja, Man nedbrød endog de muur, og nagelfaste Appertinentier, saasom mine indmurede Kiedler, min Kakkelovn, kort Alt, hvilket Man strax førte til Herregaarden. Dog dette var ei det Afskyeligste; thi Man kastede Maden, der var tillavet for mig og mine Folk, i Rendestenen, spildte mit nylig bryggede Øl, for ogsaa at kunne bringe Foustagerne og Madkarrene bort. Niels Mortensen har, i de sidste ti Aar, næsten Jntet betalt af jorddrotlig Afgift, uden foregaaende Lovmaal. 1828 appellerede han nogle Sager angaaende Afgiftsrestancer til Overretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Da Herredsrettens Dom her blev stadfæstet, indankede han Sagerne for Høiesteret. Da nu deriblandt endog var en Sag, hvis Gjenstand var ringere, end det Beløb, der udfordres for Sager, som der skulle behandles, lod Godseieren, i October 1828 foretage en Afsættelsesforretning for hvad der ved en Overretsdom var ham tilkjendt, hvilket, som bekjendt, er aldeles lovmedholdeligt. Endeel af de beskrevne Ting førtes til Kjærup, endeel forblev ved Gaarden. Historien om den bortkastede Mad og det spildte Øl er aldeles usand Ved en ny Voldshandling søgte min formeentlige Herremand at høste nye Laurbær. Til den Ende lod han mig den 9de Nov. 1829 ved Nattetid udjages af min Gaard med min gamle Kone og mine Folk, overladende til mig og Mine, i Nattens Mørke og i den raaeste Aarstid, at søge Natteleie, hvor os lystede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Efter at Høiesteretsdom var falden i En af Sagerne mod Niels Mortensen, blev, paa Godseierens Reqvisition, under 5te Novbr. 1829 hos ham afholdt Fogedforretning, hvorved iværksattes Udlæg for det ved Høiesteretsdommen tilkjendte Beløb, samt Arrest og Udsættelse fra Gaarden for Godseierens øvrige Tilgodehavende, hvilket i Alt var opløbet til den betydelige Sum af over otte Hundrede Rigsbankdaler. Niels Mortensen var vel tilstede ved Forretningens Begyndelse, men baade han og hans Kone forlod Gaarden under dens Afholdelse, og viste sig ikke meere dennesinde. Om de end vare blevne tilstede, vilde de hverken være blevne udkastede eller udsatte fra Gaarden, da Hensigten alene var, at sætte Fæsteren ud af Gaardens Bestyrelse og derimod at indsætte en Opsynsmand til Sammes Administration. Dette skete ogsaa, og denne Mand forblev derefter i Gaarden tilligemed Niels Mortensen og Familie, indtil Sagen sidste i 1829 ved Forlig aldeles bilagdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Efter at man havde iværksat denne Skjændsels daad, begyndte man først paa at indkalde mig for Forligelsescommissionen, hvor jeg, ved et tvunget Forlig, for igjen at kunne komme i Besiddelse af Gaarden, maatte fraskrive mig Gaardens Tørvemose til Afbenyttelse for Godseieren, uden at dette betydelige Jordareal (circa 28 Tdr. Land) er bleven sat i særskilt Hartkorn, hvoraf jeg ligeledes har maattet betale Skatter af dette Areal. Dette var imidlertid ei den ringeste Ulempe, man tilføiede mig, thi man lod afholdes Auction paa min Tørvemose, hvortil man efter Forliget ei var berettiget - den af mig anlagte Canal trues med aldeles Forfald, da Godseieren ei vil opfylde sin i denne Henseende paatagne Forpligtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Det var ved Forlig af 5te Decbr. 1829 at de forskjellige Sager, som da verserede mellem Godseieren. og Niels Mortensen bleve hævede. Jmod at betale 500 Rbd. Repr. (hvoraf dog kun 100 Rbd. strax indrømmedes N. M. Ret til, igjen at tiltræde Besiddelsen af sin Gaard og sine med Arrest belagte Eiendele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Ved dette Forlig viste Overkrigscommissair Grüner Niels Mortensen en Skaansel, som Denne aldrig kunde have ventet, langt mindre have fortjent, i det han frafaldt sit retmæssige Krav paa tre til fireHundrede Rigsbankdaler, som ham, efter Opgjørelse, kom tilgode. Niels Mortensen forpligtede sig, ved dette Forlig, til, for Eftertiden aldeles ikke at sælge Tørvejord til Skjæring, hvorimod ham forbeholdtes Ret til, at skjære paa sin Gaards Tørvemose saa megen Tørv, som han med egne og leiede Folk formaaer, og at sælge Samme paa hvad Maade han for sig finder fordeelagtigst. Allerede den 28de Decbr. f. A. blev et nyt Forlig indgaaet, det er Det. N. M. omtaler som et run Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. get Forlig. At han, ogsaa her, farer med Usandhed, er klart af den faktiske Omstændighed, at dette Forlig ene er indledet og stiftet af Niels Mortensen selv. Jmod at Godseieren endnu eftergav ham 400 Rbd., paatog N. M. sig den yderligere Jndskrænkning med Hensyn til den paa hans Gaards Jorder værende Tørvemose, at han for Eftertiden er aldeles uberettiget, fra Samme at sælge enten Tørveskiær eller Tørv, saa han kun maa skjære eller lade skjære saamegen Tørv, som han selv kan forbruge, ligesom han ei heller maa foretage Tørveskjæringen uden efter Udviisning fra Godseieren; dog skal ham idetmindste udvises 50 Læs Tørv aarlig, og ingensinde mere end 70 Læs. Derimod berettiges Overkrigscommissair Grüner til, selv at skjære eller lade skjære til sit eget Brug eller til Salg paa den ommeldte Mose, uden herfor at give Fæsteren videre Godtgjørelse, end at han tager Deel med Halvparten i de Omkostninger, som N. M. aarlig har til Op rensningen og Vedligeholdelsen af den Hovedvand grøft, der flyder fra Tørvemosen. Den fornødne Vei til Mosen og Sætteplads paa Samme forbeholdes ligeledes Godseieren, og for den Græsning, som derved vil tabes paa Mosen, godtgjøres N. M. 5 Rbd. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
Niels Mortensen ansætter nu sin Moselod til 25 Td. Land, ifjor angav han den kun til 20 Tdr. Dens Størrelse er ligegyldig, aldenstund den ikke er fratagen ham, men han kan gjøre samme Anvendelse deraf, som Fæstere i Almindelighed have Ret til, nemlig til Slaaening og Græsning. Ham er ikke paalagt anden Jndskrænkning, end den, han selv aldeles frivillig har paaført sig ved Forliget, og som desuden i Almindelighed paa hviler Fæstere, nemlig ikke at maatte skjære Tørv, uden efter Udviisning. For Afstaaelsen af den større Ret over Mosen, han førhavde, har han af Godseieren nydt en Godtgjørelse af 7 til 800 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-08
At Niels Mortensen i sin Tid har været en dristig Bonde, troe vi gjerne - i de sidste femten Aar har han været saa indviklet i Processer, at han hverken har beholdt Tid eller Evne dertil – men at den Vandgrøft, som tager Vandet fra hans Mose og tilstødende Eng, skulde have kostet ham 3200 Rbd., er et saa overdrevet. Opgivende, at det ingen Modsigelse behøver. J de første Aar efter Forligets Stiftelse er ham af Godseieren godtgjort Halvdelen af de paa Hovedvandgrøftens Op rensning og Vedligeholdelse anvendte Bekostninger med 30 til 50 Rbd. aarlig; men i de to sidste Aar vides Niels Mortensen aldeles Jntet at have foretaget i bemeldte Henseende; han har altsaa heller ingen Godtgjørelse kunnet nyde. (Fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
No 144. den 10de September. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Under 22de August har Cancelliet atter fundet sig foranlediget til, igjennem Amtmændene at indskærpe saavel Brandretterne i Kjøbstæderne som Herredsfogderne og Birkedommerne paa Landet, som en vigtig Embedspligt, ved de Forhører, der, ifølge den 30 S. Forordningen angaaende Brandvæsenet paa Landet i Danmark af 29de Febr. 1792, skulle optages strax efter en Jldebrand, nøie at undersøge enhver Omstændighed, som kan veilede til Oplysning om Aarsagen til Jldens Opkomst. Blandt Andet bør det altid søges oplyst, om Den, hos hvem Jldebranden er udbrudt, har havt sine Meubler og Varebeholdninger forsikkre de, og da til hvilket Beløb og til hvilken Tid Assurancen er tegnet; om den var ny, eller blot en Fornyelse af en foregaaende, eller og en forhøiet Assurance; hvorhos Huusfolkene eller Andre, som kunne formodes at have kjendt den Brandlidtes Meubler eller Varebeholdning, bør affordres nøiagtig Forklaring til Oplysning om, hvorvidt det kan antages, at den Brandlidte, paa den Tid Jldebranden fandt Sted, virkelig har været i Besiddelse af de opgivne Meubler, eller Varer, og at disses Værdi har svaret til den assurerede Sum, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Haandværks=Corporationerne i Lollands Kjøbstæder lade i denne Tid Petitioner affatte til Stænderne, hvori de især søge at udhæve Kjøbstæd=Haandværkeren ublide Kaar i Modsætning til Landsby-Haandværkerens, da denne boer og lever for billigere Betaling end hiin, og dog, tvertimod Landets gjældende vise Love, forfærdiger hvad der er forbudet. Skomageren, der kun maa sye Bønderskoe, forfærdiger nemlig det fineste Herre= og Dame=Fodtøi; Skræderen, som efter Lovens 31323 kun maa sye Vadmel, arbeider i det fineste Klæde og forfærdiger Klædninger til Præster, Herremænd a., og Snedkeren arbeider i Mahogni. Ogsaa Fæstebønderne lade affatte Petitioner, for at overleveres deres Deputerede. Det er imidlertid glædeligt at erfare, at Alt, hvad der i saa Henseende affattes, aander uskrømtet Kjærlighed til Kon(M. Av.) gen og Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Hr. Lector v. Buchwald har i Anledning af hans trykte Udladelser om den Deputerede H. Larsen, i "Dagen" indført et Ord og Rygters Meddelelhvori det hedder, at han ei vidste, at man ei skriftligen saavelsom mundtligen" (?) tør meddele Rygter, under Navnet Rygter, og at han desaarsag kan have overtraadt en Forordning, hvis Tilværelse han ikke anede." Han mener derfor, at dersom han bliver mulcteret for en Frimodighed, han neppe fortryder, saa vil derved et løst Rygte, for hans Penge, blive hævet til et beviist Rygte, at sige som havende bestaaet, og tilføier, at han gjerne vil troe, at dette Rygte var grundløst, men "dets Usandfærdighed vedkommer ham ikke o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Vore Læsere - hedder det i Khonsposten: ville endnu erindre sig den høist fortrædelige Strid, som for nogen Tid siden førtes angaaende nogle Ord, som den for Helsingøer valgte Deputerede, Etatsraad Stenfeldt, skulde have brugt efter Valghandlingens Slutning. Saavidt vi mindes, reducerede hele Sagen sig dertil, at han i den Tale, hvori han modtog Valget, yttrede sin Glæde over, trods alle uædle Machinationer, at have erholdt et saadant Beviis paa sine Medborgeres Tillid, og hvorvel dette under de her bestaaende Forhold vistnok var et uforsigtigt Udtryk, vil man dog neppe have billiget alle de Ophævelser, som gjordes derover. Senere er denne Sag kommen for Domstolene, og Etatsraad Stenfeldt der, som let kunde forudsees, dømt til en Mulct af 100 Rbd. til Frederiksborg Amts Fattigkasse. Vistnok maa en Deputeret for de Udladelser, han bruger udenfor Stænderforsamlingen, være Domstolene underkastet, saa godt som enhver anden Borger; men vi haabe, at vi hos os snart ville erhverve os saa megen politisk Takt, at ikke enhver nok saa ringe Mislighed ved den saa nødvendige Discussionsfrihed af smaalig Omfindtlig hed vil drages ind for et Forum, hvorhen den kun meget egentligen hører, og at man paa den anden Side vil faae saa megen Holdning, at man lærer at sige sin Mening reentud, uden at komme i Collision med den juridiske Formalismes traditionelle Begrebsbestemmelser."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Den Halleyske Komet er paa Kjøbenhavns Observatorium seet første Gang Natten imellem den 29de og 30te August, da den fandtes i Stiernebilledet Tyren. Dens Afstand fra Jorden var dengang omtrent halvanden Gang Jordens Distance fra Solen. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Paa Børsen i Kjøbenhavn skulde Onsdagen den 9de Septbr. foretages Licitation over Leverancen af 14,000 Tdr. Rug, 2800 Tdr. Byg og 600 Tdr. Erter til Søe=Etatens, samt c. 16,000 Tdr. Rug til Landmilitair=Etatens Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Den 4de ds. fremtraadte Hr. Foersom, efter en langvarig Sygdom, atter paa Scenen i "Kunstnerliv, som Kammerraad Bark, een af de Roller, hvori hans herlige caracteristiske Comik især udfolder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Ved Jndtrædelsen hilsedes Kunstneren med et længe vedholdende almindeligt bifald. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Professor David har nu med sidste Dampskib fra Kjøbenhavn tiltraadt sin Reise til Udlandet, for, som Nogle ville mene, aldrig, eller i det mindste ei for det første, igjen at vende tilbage. Om Aftenen efter Ankomsten til Kiel bragte Studenterne ham, udenfor hans Logis i "Stadt Hamburg, et Hoch, som han med en kort Tale taknemmelig besvarede. (H. W. N.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
En Forening af endeel Kieler Borgere er sammentraadt, for at anskaffe en paa almindelige Chausseer anvendelig Dampvogn, der daglig skal gaae frem og tilbage imellem Kiel og Hamborg, med Passagerer og Brevpost. Farten vil kunne tilbagelægges i 4 a 5 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Tre Borgere i Nakskov (Oldermand og Muurmester Lehm, Muurmester Lange og Tømmermester Jørgensen have under 9de August til det kongl. danske Cancelli indgivet Klage over Amtmanden og Magistraten i Nakskov, fordi de, tvertimod Placaten af 13de Febr. 1828, have meddeelt en der i Byen sig opholdende, "for Tyveri tiltalt, men for Justitiens videre Tiltale frifunden," tydsk Muursvend Weber Borgerskab og ladet ham indskrive i Lauget, uagtet hans Mesterstykke var bleven kasseret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
J Altona er i disse Dage forefaldet en Begivenhed som giver en skrækkelig Advarsel om at beherske sin Jilsindethed. En Familie er bleven styrtet i den dybeste Smerte som man kan tænke sig. En ung Geometer var, som den ældste Søn, tilbords hos sin Moder, en Enke, og gav en yngre Broder, paa 14 Aar, formedelst uartig Opførsel, en Jrettesættelse, og tirret ved Ordvexling, en Øresigen, hvorpaa Drengen, med en Bordkniv, gav Broderen et saadant Stik i hans venstre Bryst, at en Pulsaare blev gjennemstukket, saa at den Trufne var død inden 10 Minuter. Moderens Jammer er ubeskrivelig; Drengen er overleveret til Criminelundersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Aarhuus. Hovedgaarden Rodsteenseie blev ved Auctionen kjøbt af en Holstener, Hr. Hagemann, for 50,400 Rbd. Sølv. Ved det borgerlige Jægerkorps's Skiveskydning i Mandags vandtes 1ste Præmie af Jæger Guldmann, 2den af Lieutenant Lind, 3die af Overjæger Theilgaard, og 4de af Lieutenant Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Ved Licitationen paa Aarhuus Raadstue den 2den dennes over Leverance af Brødrug for Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner pro 1836 blev samme tilslagen Leverandeurerne saaledes: a) 100 Tdr. for 4 Rbd. 3 Mk. rede Sølv pr. Tde. Forlangte Jndrykkelser. Hvorfor nævnes ikke de 12 Himmeltegn i vore danske Almanakker, hverken fori, eller sideviis, Maa Almuen ikke vide hvor vor Klode omtrent til hver Tid opholder sig i sit Løb omkring Solen, og hvorfor ingen Søndags=Bogstav, Aftægtsmand i Øise pr. Varde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Jndsendt fra Aalborg. Tor Man ikke snart forvente, at vor velvise Magistrat, ifølge det af Øvrighederne i Horsens, Odense og Aarhuus givne Exempel, ogsaa vil gjøre Begyndelse med, offentligen i Trykken at udgive Aalborg Byes Kæmner= og Fattigregnskab, – Mod Tryk er Tryk et ypperligt Middel, og Man er forvisset om, at Mangen vil bære Tidens Tryk med freidigere Mod, naar han paa Tryk kan læse, hvad Alle vinde ved den Enkeltes Opoffrelse. L. B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Samsøe. Den 8de og 9de August rasede her paa Øen en frygtelig Storm, som anrettede betydelig Skade, især paa Byg og Hvede, saavelsom paa den umeiede Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania. Greve Siegismund Schulin, Lieutenant v. Gosch, Frøken Behmann, Fru Saxild med 2 Døttre, Frøken E. Jacobi, Jfr. Bang, Pastor Breinholm, Gartner Andresen, Provst Magnussen, Cand. chirurg. & med. H. Weis, Børstenbinder Constantz, Pastor Schmidt, Kjøbmand Cohen, Forpagter Hinchels, Hof= og Stadsrets=Assessor Buchwald, Cand. juris Rottbøll, Dugmager Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Livets og Dødens Herre den 4de dennes, under et Besøg her, at bortkalde til et bedre Liv min haabefulde inderlig elskede Datter Elisa beth Christiane Else Marie Jordan, i hendes 18de Aar; dette undlader jeg ikke sørgeligst at meddele Slægt, og Venner, om hvis Deeltagelse jeg, uden udtrykkelig Forsikkring, tilfulde er overbeviist. Jeg har saaledes nu maattet friste den tunge Skjebne, at miste Mand, Børn og dermed Alt hvad der var mig dyrebart i denne Verden. Dobbelt dybt har derfor dette Dødsfald rystet mig, og kun den salige Overbeviisning, at jeg igjen, efter at have fuldendt min sørgelige Vandring hernede, Hisset skal samles med mine Kjere, formaaer at gode Lindring i mit af Sorg og Bekom ring saa dybt nedbøiede Sind. Sorøe, den 6te Septbr. 1835. Johanne sal. Jordan, født Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Det bekjendtgjøres herved i Henhold til Lovgivningen, at Restancelliste over Skoleskatten for Halvaaret til 1ste November d. A. er tilstillet mig med Approbation til Udpantning, og hvo der ikke inden 4de October førstkommende har betalt Skatten til Hr. Politieassistent Procurator Nielsen, maae vente Dagen efter at vorde pantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 5te Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
At Restancellisten over Fattigskatten for April Qvartal d. A. er mig tilstillet med Approbation til Udpantning, bliver herved, i Henhold til Fr. 2den Juni 1830. bekjendtgjort, med Tilføiende, at hvo der ikke inden 4de October førstkommende har betalt Skatten til Fattig cassereren, maa vente Dagen efter at vorde pantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 5te September 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Den til Fredagen den 11te dennes berammede 3die Auction over Kjøbmand Grarups Eiendomme i Mariager tilbagekaldes herved. Byfogedcontoiret i Mariager, den 5te September 1835. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Tirsdagen den 15de dennes, om Eftermiddagen Klokken 2, lader Sukkerkaagermester Pein formedelst Bortreise herfra Byen ved Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt et stort Speil i Mahognie=Ramme, 8 massive Mahognie Stole, stopped med Krølhaar, 1 Birketræes Divan, Kobber= og Messingkjedler, samt andet Kjøkkentøi, med meget mere. Ved samme Auction bortsælges efter Vedkommendes Begjæring et betydeligt Parti fiint fransk Porcellain med forgyldt Kant og Zirater, bestaaende af Kaffe=, Chocolade= og Flødekander, Spolskaaler, Sukkerdaaser, Thee og Chocoladekopper, hvilket Alt er til Liebhaveres Eftersyn i dHrr. Ph. H. Ree & Comp. Gaard paa Vestergade her i Byen, hvor Auctionen afholdes. Aarhuus, den 8de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Onsdagen den 30te d. M. Klokken 3 Eftermiddag bliver hos Farver Gall her i Byen holdt Auction over afgangne Dyrlæge Ernst Havemanns Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, et Sengested, nogle Sengeklæder og Mands-Gangklæder, samt endeel til Beterinair-Videnskaben henhørende Bøger og Jnstrumenter, m. m. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 7de Septbr. 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-10
Onsdagen den 30te d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver, ifølge det kongelige Rentekammers Ordre, foretaget Auction over endeel uvisse Gieldsfordringer, tilhørende Stervboet efter afgangne Kammerraad og Amtsforvalter Lund der i Byen. Auctionen holdes paa mit Contoir sammesteds, hvor Conditionerne og en Fortegnelse over de Fordringer som agtes solgte ligge til Eftersyn. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 7de September 1835. Blichfeldt.