JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Skrivelse fra Bayonne, den 7de November. En Division af 5 til 6 engelske Fregatter og nogle Transportskibe, som krydsede i den discaiske havdugt, er af en Storm bleven adspredt, nogle Kanonschalupper bleve kastede paa Kysten. Denne Division havde flere tusinde Geværer inde, og 12 til 1500 Mand under Marquisettos Commando ombord. Den havde, førend Stormen angreb den, i Sindeldt at giøre Landgang ved Santogna; men da den fandt, at man overalt de var berede til paa behørig Maade at imodtage den, vovede den ikke at en sætte en eneste Mand i Land. Tropper af ethvert Slags trække bestandig herigiennem til Spanien. Hs. Exellence, den indenlandske Minister, Hertugen af Santa Fyr, er igien kommen tilbage hertil fra Paris. Om 3 Dage vil han begive sig til sin Sonverain.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Efterretningerne fra de tilstødende spanske Provindser ere meget beroligende; de unge Mennesker, som med Magt vare bortførte af Jnsurgenterne, vende igien tilbage til deres Hiem. De franske Kommandanter have oprettet Nationalgarder, og Ungdommen kappes om at blive anstillet ved disse. Alkaderne i Stæderne og Landsbyerne ere ansvarlige for de Vaaben, der blive givne Nationalgarderne. Denne Foranstaltning vil være af den bedste Virkning.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Almeide, den 30te October. J Morgen ankommer General Dronet, som commanderer det 9de Armeecorps, hertil. Divisionen St. Croix cantonnerer 1 Miil foran denne Stad. Af Divisionen Clarapedes 6 Halvbrigader ere allerede de 3 ankomne. Den 3die Division, under General Conrour, vil den 4de November have passeret Con. Den 5te sætter General Drouover denne Flod. Man veed endnu ikke om han rykker mod Oporto eller Combra. Hans Armee er paa 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
London, den 14de November. Lord Cantsleren, Skatkammer Contsleren og Marquis Willesler, gik i Gaar til Windser, for at giøre Hs. Majestæt Kongen deres Opvartning og consulere Lægerne, førend de opsætte deres Beretning til begge Husene, som forsamle sig i Morgen.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Med særdeles Fornøielse erfare vi at man kan haabe snart at for Hs. Maj stæt igien helbredet.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Følgende ere de sidste Bulletins: Windsor, den 13de Novbr. om Aftenen Kl. 3. bedre.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Hs. Majestæt har i Dag havt lidt Feber; i Aften befinder han sig Reynolds &c.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Windsor, den 14de Novbr. om Morgenen. Hs. Majestæt har sovet noget, og befinder sig bedre. Reynolds a.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Breve fra Gibraltar af 24de November indeholde følgende : "Den Expedition, som var afgaaet herfra, for at befrie Mallaga, er aldeles mislykker. Lord Blaney havde Overcommanden over samme, og lod Tropperne gaae i Land i Morbello; men førend de kunde formere Linier, bleve de angrebne af et betydeligt fransk Corps. Hele Deteschementet, som bestod af Engellændere, Spaniere og Tydske, blev enten dræbt, saaret eller fanget. En stor Deel af Manskabet druknede. Omtrent 400 bleve fangne, hvoriblandt ogsaa Lord Blanco, tilligemed mange andre Officerer. Fienden har ved den Leilighed tillige frataget os 2 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Ifølge den smitsomme Syge, som i Carthagena anretter skrækkelige Ødelæggelser er enhver Forbindelse med denne Stad afbrudt. Vore Porte ere lukkede, og man undersøger enhver omhyggeligen, som ind passerer hertil.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Fra Cadix skrives under 26de October. Vor Handel ligger bestandig aanske stille. Af Frygt for den smitsomme Syge er al Communication med Gibraltar ophævet. J Henseende til Beleiringen er intet af Vigtighed forefaldet. Vor hele Opmærksomhed er henvendt paa Portugal, hvorfra vi hvert Øieblik see vigtige Efterretninger imøde. Fregatten Nucissus paa 36 Kanoner er ankommen til Plymouth, hvortil Fregatten Amagne førte den paa Slæbetoug. Den hørte til en Eskadre under Commodere, Mands, som var bestemt til at lande ved St. Antonis og tage denne Stad i Besiddelse; men i Bayen ved Santona blev den tilligemed de andre Skibe den 2den dennes overfaldet af en frygtelig O kan, hvorved en spansk Fregat forulykkedes med 600 Mennesker. Den engelske Brig Conflict forliste ligeledes.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
J forrige Uge begav en Deputation amerikanske Kiøbmænd sig til Ministrene, for at erfare Hs. Majestæts Hensigter i Henseende til Conseilets Befalinger. Følgende Spørgsmaale ere, som man forsikkrer, ved denne Leilighed blevne Hr. Faulkner forelagte: 1) Da den franske Regiering den 1ste November har tilbagekaldet i sine Dekreter, daterte Malland og Berlin, for saavidt den amerikanske Handel angaaer, er det da Regieringens Hensigt at befale de engelske Kryssere at opbringe de af Republikens Skibe, som ifølge denne Tilbagekaldelse, maatte gaae directe fra America til Frankrig uden engelske Licentser, 2) Kunde den engelske Regiering være villig til at tilbagekalde sig Conseils Ordre eller opsætte Fuldbyrdelsen af samme, da man officielt veed at Frankrig har tilbagekaldet Maland- og Berlin Dic eterne 3) Vil Storbrittannien endnu, da Nailand- og Berlin Decreterne ere ophævede, holde Havnene i Frankrig og de af samme afhængige i Lande i Beleiringsstand? Da Lord Bothurst ikke var i London, saa er Svaret bleven opsat, og man er kommen overeens om, at det afgiørende Svar ikke skal gives af Loderne i Handels Bureauet, da alle Sager, som vedkomme Con seils-Ordrerne, sortere under Skatkammer=Departementer ; men at Med leielsen skal skee igiennem det første af disse Departementer til det andet.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Hertugen af Cadores Brev, angaaende Mailand- og Berlin Decreterne, synes ganske at tilkiendegive deres Tilbagekaldelse; og man troer at Non=Jntercoulse-Acten igien vil træde i Kraft imod Engelland, med mindre hine Ordrer blive tilbagekaldte, samt at den træder ud at Kraft i Henseende til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Fregatten Drynde er ankommen fra Corunna, og melder at Commodere 1 Mendes Expedition imod Gjøn vel lykkedes saaledes at Byen blev indtaget; men at man dog ikke formaaede at beholde den længere end 12 Timer, da Fienden, som først var retireret, igien vendte meget forstær, 6 ket tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den 16de November. Da Parlementet i Gaar var bleven i J forsamlet, tilkjendegav Ministrene samme, at Kongen var i Bedring, hvorpaa det igien gjournerede sig i 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Petersburg, den 9de November. J et Tillæg til vor Hoftidende meldes omstændeligt, at Tyrkerne under Vizier Achmet Rumid den 10de September, 15000 Mand stærke, flere Gange og paa det heftigste, men hver Gang forgieres angred General=Major Orurk i sin Leir, der bestod af et ringere Antal russiske og serviske Tropper. Russernes Tab udgjorde 27 og Serviernes 13 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den nylig paa Grændsen af Kartholinien tilfægtede udmærkede Seier, hver 2 Jæger=Batailloner og et Detaschement Cosakker, efter en Marsch af 3 Dage og Nætter over et for utilgiængeligt anseet Snee bierg, overfaldt et Corps af 10000 Tyrker og Perser og erobrede i deres rige Leir, skal forelæses alle Gemene af Armeen for Fronten af deres Compagnier.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den 13de Novbr. J Fæstningen Turue, som vore Tropper indtoge den 22de October, forefandtes 54 Messing og 5 Jern=Kano, ner, en Mængde Krigsforraad og et Magazin med Meel, Tvebakker, Byg og Salt. Vort ved denne Expedition lidte Tab bestaaer i Døde 1 Underofficeer og 6 Gemene, og Saarede: 1 Officeer, 3 Underofficerer og 22 Gemene, samt 14 dræbte og 3 saarede Heste. Towarischtsch i det wolhynske Uhlanregiment Lissowsky, der under skæstningen Brezowos Bombardering befandt sig som Ordonnants hos General=Major Grev Orurk, og var bleven sendt til de afbeordrede, Eskadroner, mødte paa Tilbageveien ganske allene 7 Tyrker, som i Nattens Mørke hemmeligen vare redne udraf Fæstningen, for ved Flugten at redde sig fra den dem forestaaende almindelige Undergang. Lissowsky, uden paa mindste Maade at tabe Aandsnærværelsen ved dette uventede Syn, styrter med dragen Sabel løs paa den første af dem, og kalder med døi Røst fine Kammerater til Hielp, endskiøndt han veed at ingen af dem ere i Nærheden. De forskrækkede Tyrker, der troe sig omringede, stine af deres Heste, og anraabe med Knæfald den ropre Towarischtich Lissowsky om Naade. Han befaler dem i moldauisk Sprog, at nedlægge Vaabnene, følge ham til Fods, og bringer dem saaledes alle i Leiren som sine Fanger. Generallieutenant Safs har for denne eremplariske Daad ladet den uforsøgte Kriger forære de samtlige disse Fanger fratagne Heste og Vaaben.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Presburg, den 16de November. Efter en 5 til 6 Ugers Beleiring har den tyrkiske Besætning i Widdin, under Pasch, Molla Aen, overgivet sig ved Capitulation til den russisk-keiserlig Feldmarschal Greve af Kammensky. Besætnin 1 af marscherer inden 12 Dage fri og i Ære med al Eiendsen og Armatur.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den 29de October er General Lieutenant v. Safs med en Succeusaf 14000 Mand ankommen til den serviske Hovedleir i Deligrad. Russernes hele Magt sammesteds udgjør nu 20,000, og Serviernes 30,000 Mand. Med det første skal denne forenede Magt bryde op mod RissaWien, den 17de November.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Følgende er det væsentlige Jndhold af en Skrivelse, som beretter den under Over General Grev Kammensky den 2dens befaling staaende Russisk-Keiserl. Armees Fremskridt mod Tyrkerne. Medens Gene al Lieutenant v. Sass var beskieftiget med at tage de faste Pladser Brez wed og Zibra i Besiddelse, bemestrede en anden Afdeling under General=Major, Fyrste Wiasemsky den 1stes befaling, der rykkede frem paa den venstre Bred af Donau, sig Fæstningen Turue, hvis Jndtagelse er saameget mere vigtig, som Tyrkerne nu intet eneste fast Punct mere have paa den omtalte Bredde. Den 9de (21) October havde Overbefalings manden selv med en stor Deel af sin Armee trukket sig fra Rudschuchenimod Nicopoli, hvor han inderaf d. 14de (26) i samme Maaned. Denne sidste stærk befæstede Plads har den følgende Dag overgivet sig til Hs. Majestæts Kriserens seierrige Vaaben, hvorved et stort Antal at deri forefunder Skyts og Vaaben, saavelsom Krigs- og Mund-Forraader faldet Seierherrerne i Hænderne. Den 21de November. Med den største Sandsynlighed kan man nu antage, at de rige Klostere og Stiftelser ikke blive ophævede; derimod torde de komme til at ofre anseelige Summer paa Fædrenelandets Altar.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Livorno, den 9de November. De seneste Efterretninger fra Kongeriget Neapel give Haab om, at den første derfra komne Meddelelse om Pestens Udbrud i Otranto og Brindist muligen har været meget overdreven. Da imidlertid Qvarantaineforanstaltningerne her endnu vedvare, vil det i een for det Almindelige saa vigtig Sag være raadeligt endnu ikke at overlade sig til alt for gunstige Forhaabninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Cassel, den 5te November. Ved Hs. Majestæt Kongens Forsorg erholder den Westphalske Meniteur, som Kongeriget Westphelens eneste officielle Journal, hvormidden hidtil værende Casselske Tidende skal forenes, fra Begyndelsen af Aaret 1811 en endnu bedre og fuldkommere Indretning. Den skal fra den Tid af ikke allene meddele alt, hvad der angaaer Kongeriget, saavel i det hele Omfang i Almindelighed, som hver enkelt Egn i Særdeleshed; men ogsaa, som politisk Tidende, blive et af de meest udmærkede Blade. Cossel saa fordeelagtigt beliggende - næsten i Middelpunkten af Europa - og i sine nærværende mangfoldige Forbindelser, synes mere end noget andet Sted at være skikket til at meddele, saavel Nordens som Sydens Nyheder saa fuldstændigt og hastigt som mueligt. J denne Hensigt har man aabnet en meget udstrakt Correspondents med næsten alle Europas Lande, og tillige skulle næsten alle i vores Verdensdeel udkommende politiske Blade blive benyttede. Foruden sit rige Jndhold skal dette Tidskrivt tillige udmærke sig ved en god Stiil, og desaarsag er Redactionen overdraget til en Forfatter, som Tyskland ynder, nemlig Hr. Friedrich Muhard, Forfatter til Skilderiet af Constantinopel. Den Jnteresse en saa skiønt fremblomstrende Stat som Westphalen maae vække, og den Fuldstændighed hvormed Dagens politiske Begivenheder blive afhandlede vil skaffe dette Tid skrivt, hvoraf dagligen udgives et Nummer i stor Qvart, og aarligen næsten 500 tryte Ark, og som erholdes paa alle Postcontoirer for 10 Rdlr. aarlig - mange Læsert.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den 24de Novbr. Hs. Excellence, Ministeren for Finantserne, Handelen og Skatten, Hr. Grev v. Bülov har udstædt et mærkværdigt Circulair til Præsecterne for de 11 Departementer, hvori det blandt andet hed, der: For at kunne bedømme, deels hvad Indflydelse Søespærringen hidtil har havt paa Kongerigets enkelte Provindser, deels hvilke Midler Jordbundens Natur og Indvaanernes Jndustrie frembyde, for at afhielpe den nu og da svækkede Enhverv=Flid, og give den en til Tidsomstændighederne passende forandret Retning, behøver jeg en med muligste Nøiagtighed i udkastet Skildring af saavel Handelens som Næringsveiens nuværende Tilstand i Kongerigets hele Omstrækning. I det jeg herved overdrager Dem at levere mig en saadan Skildring med Hensyn til Deres Departement, meddeler jeg Dem tillige den Plan, som maa lægges til Grund ved Udkastet af samme; jo fuldstændigere og nøiagtigere Fremstillingen herefter affattes, desmere vil den fyldestgiøre min Forventning. Strax efter Modtagelsen af nærværende Skrivelse, ville De derfor beskieftige Dem med Jndsamlingen af de i denne Henseende fornødde Efterretninger, og inden 3 Maaneder oversende mig Resultatet af samme, ledsaget med Deres Forslag. Amsterdam, den 24de November.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsessen af Sverrig ankom hertil i Gaar Aftes Kl. 5 med Prindsen sin Søn og følge, og streg af i Hotellet zum Wapen von Amsterdam. J Wondrichem har Hs. Kongl. Høihed foræret Amtmand Heiligers Datter, i hvis Huus Hun overnattede den 19de, et med Brillanter besat Gulduhr med Klæde, og Demoiselle Machnin en Guld Halsklæde.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Stockholm, den 20de November. Ifølge en Bekiendtgiørelse af Hr. Signeul, Kongl. svensk GeneralConsul i Paris, faae de svenske Kiøbmænd 1/2 tilbage af Beløde af de i sidste Krig til franske Havne opbragte og condemmerede svenske Priser, hvilket udgjør 600000 Livres allene for Børsen her. Man troer almindelig at denne Velgierning skyldes Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Blandede Efterretninger. I Stæderne Frankfurt, Dermstadt, Baden, Jngelsingen, Balingen, Gotha, Bamberg, Schwabach og Neapel, ere skeete offentlige Forbrændelser af engelske Manufactur- og Fabrikvare. Værdien af de anden Gang i Frankfurt opbrændte Vare, anslaaes til over 550,000 Franker; i Rapel beløb samme sig til over 60000 Ducater.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Indenlandske Efterretninger. Christiansøe, den 23de November. En Skonnertbaad med 16 Mand, som gik ud fra Fæstningen den 19de dennes, for at visitere et forbiseilende Cufskib, er siden ikke kommen tilbage. Man frygtet for at samme er forgaaet, ved at vove sig for langt ud Corsøer, den 29de November. J Beltet ere ingen fiendtlige Skibe i Sigte. J Formiddags hørtes et svært Kanonskud Sønderpaa. Det var paa den Tid meget lykt, og da det klarede op var slet intet at see.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Callundborg, den 28de November. J Eftermiddag hidbragtes Efterretning fra Refsnæs, at Lieutenant Palludan i Gaar Aftes har besat en Galliase; men man veed endnu ikke hvor han er seillet hen med den. J Formiddags er et tremastet Toffardiesk 6 taget af Lieutenant Christensen. Begge disse Skibet have været med i Convoien, og vare iblandt de Skibe, som ikke kunde lette da de andre afseilede. Endnu var et tremastet Skib tilbage; men da det andet blev besat, koppede eller lettede det sit Anker, og gik under Stil Nord efter til den øvrige Deel af Convoien, som nu ligger imellem Seie ør og Hatter=Reev.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Callundborg, den 2den December. En Koper har i Gaar indbragt en Skonnert som mistænkelig. Herfra er i Dag intet fiendtlige i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Fridericia, den 28de Novbr. J Morges Kl. 6 1/2 gik Lieutenant Christensen, efter at Kulingen var aftaget noget, ud fra Refsnæs, for om mueligt at besætte et tremastet Skib, som tillige med no et andet laae derfra i Sigte. Kl. 7 3/4 naaede han samme. Da Skibet laae for 2 Ankere, besluttede Lieutenanten at lette det ene; men neppe var Chaluppen firet agter ud, før det andet Skib, som efter Gisning laae i N. O. 3/4 Miil borte fra det af ham besatte Skib, heiste et rødt og hvidt Flag fra Fortoppen. Lieutenanten seilede det nærmere, og de det saae temmelig orlogsmæssigt ud, kappede han begge sin Prises Ankere og styrede i sikker Havn med samme, for 3 stumpede Merseil og Underseil. Fregatskibet er paa 101 Commercelæster og ladet med Tømmer, Planker og noget Hørfrøe.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
En anden Skrivelse fra Fridericia af samme Datum indeholder følgende: Lieutenant Paludan afgik fra Nyborg den 25de dennes med Roeslotillens 16aarede armerede Chaluppe og kom til Asnæs samme Dag Kl. 8. Her kunde han ingen Efterretning faae om den fiendtlige Convoi, og gik desaarsag næste Morgen Kl. 7 til Refsnæs. Herfra kunde Convoien sees beliggende fra N. N. 9 til N. N. V., omtrent 1 1/2 Miil borte; men da det kulede haardt, kunde intet udrettes den Dag eller følgende Nat. Lieutenanten holdt det imidlertid bestandig krydsende fra Sydsiden til Nor siden, for at prøve den Søe som stod i Farvandet. Da Convorn den 27de om Eftermiddagen havde lettet paa 4 a 5 Skibe nær, gik Lieutenanten ud og besatte en Galliase; men da den laae i Nærheden af et fiendtligt armeret Skib, maatte han kappe dets eneste Toug; det andet var sprunget samme Dag. Han holdt det herpaa krydsende til Dagbrækningen imellem Samsøe og Fyen, med haard Kuling, Sneefog og svær Søe, og kom først i sikker Havn Kl. 12 samme Dag. - Det var en temmelig haard Tour for Mandskabet, da Søen uafladelig brækkede over Galliasen og frøs paa Folkene ombord; og de i Challuppen kunde formedelst om svær Søe, ikke blive afløste, hvorfore de i over 18 Timer maatte forblive i Chaluppen, overklædte med Jis. Galliasen er paa 33 Læster og ladet med 900 Tønder Hvede i Sække. Den er en overmaade slet Seiler og temmelig læk, som den er bleven ved at forcere med Convoien. Noget af Lasten har derfor ogsaa taaet Skade.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Ribe, den 30te November. Efter Jndberetninger fra befalingsmændene i Henne og Aal Kystmilice-Districter, har et fiendtligt Kutter fartøi den 21de dennes ladet sig tilsyne ud for Nyeminde Gab og udsat 2de Barkasser, hvormed de sluttelig vilde have indløbet, men under Roeningen dertil, bleve de ved Signaler fra det fiendtlige Skib tilbagekaldtes. smaae Evert-Fartøier, som kom fra Fanøe, bestemt til Ringkiøbing, og som Kutteren fik i Sigte, bleve efterjagede, og de 2de erobrede, men den 3die Evert undgik ved at landsætte, og den forsamlede Kystmilice afskrækkede Fienden fra at giøre Forsøg paa at tage den Bemeldte Evert er ved Kystmilicens Paastence lykkelig indbragt i Nye minde Gad. Den 22de Novemb. var de fiendtlige Fartøi ikke at see.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Batteriet Trekroner, den 2den December. Fra 30te Novbr. til i Dag ere indpasserede 14 og udparerede 90 Skibe. Blandt de indpasserede Skibe er en dantzige Galease, som er indløbet hertil for at repareres.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Kiøbenhavn, den 3die December. Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 13de November: 1) Stcond-Lieutenant af Dronningers Livregiment E. v. Røepstorff, som nu har fuldende sin Officeer-Examen ved det holsteenske Militair=Jnstitut, tillægges den ham forbeholdte Anciennetet af 8de Januar dette Aar. 2) De surnumeraire Frikorporaler F. C. Lützau og C. L. L. Børn, som ligeledes have fuldendt deres Officeer-Examen ved bemeldte Jnstitut, udnævnes herved til Sec. Lieut. med den dem forbeholdte Anciennetet af 8de Jenua dette Aar, den første ved det oldenborgske og den anden ved det 2det jydske Jnf Reg. 3) Virkelig Kadet ved det danske Landkadetcorps og Sec. Lieut. a la suite ved Kronens Regiment L. O. v. Siegholdt afgaaer fra Kadet corpset og forsættes til det norden sieldske Jnf. Reg., som Sec. Lieut ved Regimentets gevordne Deel paa yngst Gage. 4) Virkelig Kadet ved bemeldte Landkadetcorps S. v. Bruenech a skediges fra samme, imod at udstæde den sædvanlige Revers.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Under 15de November: 1) M. for af Jnfanteriet C. v. Dame meddeles i Naade Afskeed af Krigstienesten som Oberstlieutenant med Behold af hans Vartpenge som Pension. 2) Copitainerne S. F. v. Mathesen af det slesvigske J f. Reg., A. J. F. v. Penz af Kronens Regiment, P. v. Zingelmann og A. G. v. Seyer af norske Live gim., og M. L. v. Brømbsen af det fleevigske Jnf. Reg., reserveres samtlige Majors Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum 3) Prem. Lieut. F. C. v. Schiøtt af Kronens Regiments 4de Batailler, afskediges efter Ansøgning i Naade af Krigstienesten. 4) Sec. Lieut. J T. v. Qvistgaard af det siellandske ridende Jægercorps, meddeles i Naade efter Ansøgning Afskeed af Krigstienesten. 5) Prem. Lieut. J. D. v. Wesenberg af det siellandske Skarpskyttercorpses 2den Bataillon udgaaer efter Ansøgning af Nummer og ansættes paa 2 Aar à la suite ved Bataillonen uden Gage.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Under 16de November: 1) Ved det norske Livregiment til Fods udnævnes Sec. Lieut. J. B. H. Lützow v. Lowenhielm til Prem. Lieut. 2) Ved bemeldte norske Livregim. annecterede Batailloner udnævnes Sec. Lieut. A. J. W. v. Mincke til Prem. Lieut., og Sec. Lieut. i la suite J. v. Holst oprykker i virkelig Sec. Lieuts Nummer. 3) A.W. Scheel, Søn af den afdøde Capitain og Byefoged i Frederikstad i Norge, v. Scheel, ansættes fra næstk. Nytaar af til Kostkadet ved det danske Landkadercorps i den Klasse, som betaler 1500 Rd. aarlige Kostpenge.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Under 20de November: 1) Prem. Lieut. H. M. v. Lissen af det bergenhusiske Jnf. Reg., forflyttes derfra til den bergenhusiske Skarpskytter-Bataillon, hvor han ansættes som Prem. Lieut. a la suite med Behold af sin Gage. 2) Prem. Lieut. C. L. Baron v. Adeler af det siellandske Rytter-Regiment, meddeles Ritmesters Caracteer med den ham reserverede Ancienneret. 3) Ved Prinds Friderich Ferdinands Dragon-Regiment udnævnes Sec. Lieut. J. H. v. Kirchner og J. C.v. Longhy til Prem. Lieut., og Sec. Lieut. C. L. H. v. Flindt, Ridder, af Dannebrog, oprykker i den høiere Sec. Lieuts Gage. 4) Prem. Lieutenanterne: F. v. Flemmich af slesvigske Jnf. Reg, C. E. v. Gemmer af det altonaiske Grenadeer-Jæger-Comp., C. F. v. Dreyer af det siellandske Skarpskyttercorps, F. H. v. Munck af norske Livregim, og J. v. Both af Dronningens Livtegim., reserveres Capitains Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum. 5) Prem. Lieut. Louis, le Normand de Bretteville af det 3die jydske Jnf. Reg., meddeles Capitains Caracerer. (Fortsættelsen følger)