JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Nye York den 28 Augusti. Vor Provincial-Congres havde besluttet at lade Kanonerne bringe fra Batteriet til et andet Sted, hvor de vare bedre i Behold. J Følge heraf forsamlede sig sidste Onsdag en Mængde Borgere, og toge en Deel af Provincial Artilleriet med sig, hvilke Capitain John Lamb commande, rede, og havde saaledes posteret, at Capitain Vandeput, som laae med Krigskibet Asia i Havnen, maatte blive forhindret fra at sætte nogle af sine Folk i Land. Men denne Capitain mærkede, hvad de havde i Sinde, og udsendte et Partie under en Lieutenant i en Baad, for at give Agt paa deres Foretagende. Klokken 11 om Aftenen begyndte hine at bemægtige sig Kanonerne. Lieutenanten gjorde derpaa et Skud og roede tilbage til Skibet. Skudet fra Baaden foraarsagede, at der fra Landet blev skudt efter Baaden. Derpaa fulgte 3 Kanonskud fra Skibet. imod Batteriet. Nu blev Trommen rørt i Staden, og slaget Allarm. J et Øyeblik greb enhver til Vaaben, og en Hagel af 18 og 24pundige Kanonkugler, og af Søe troppernes Musketer skeede fra Skibet; men de gjorde ingen videre Skade, end at nogle nær staaende Huuse bleve beskadigede paa Tagene, og 3 Mand bleve saarede. Des uagtet bleve Folkene dog ved deres Forsæt, bemægtigede sig Kanonerne, 21 i Tallet, og bragte dem i Staden, skiønt Batteriet var en Fierdingvei derfra. Siden efter begave baade Qvinder og Børn sig ud af Staden, og Jndvaanerne have skaffet deres beste Sager bort, efterdi de meente, at Capitainen vilde bombardere Staden, hvilket dog ikke skeede.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Wien den 14. Octobr. Keiseren har udnævnt en Commission til at undersøge den bekiendte Præst i Regensborg, Gasners underlige Cu ter, og det medicinske Facultet her har ladet udsøge i Hospitalerne Folk, som ere beladte med den faldende Syge og andre slige Sygdomme, som denne Præst foregiver at kunne helbrede, hvilke skal afgaae til Regensborg, paa det at Hr. Gasner kan bekræfte sin Konst paa dem.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Amsterdam den 17 Octobr. Følgende skal være en Plan til et Forlig imellem Engeland og Amerika, hvilken en fornemme Lord har opsat, og vil forelægge Parlementet : "Amerikanerne skulle nyde selvsamme Friheder, som de øvrige Engelske Undersaattere. Det heele faste Land skal fordeeles i adskillige store Distrikter, af hvilke ethvert skal sende en Representant til Parlementet for Nationen. Representanternes Antal skal strax i Begyndelsen fastsættes efter Jndkomsternes Forhold, hvil 1 ke man ved selvsamme Told- og Accise=Loves Jndførsel og selvsamme Handels Frihed, som i Storbritannien er rtableret, skal oppebære. Saaledes som disse Jndkomster, formeere sig, saa skal og Representanternes Antal formeere sig, dog med den Indskrænkelse, at deres Tal aldrig overstiger den 6te Deel af Lemmerne i Underhuuset. Alle Gouvernementer i Amerika, undtagen det i Canada, skal afskaffes. Der skal altsaa i Fremtiden ingen Gouverneur, intet Conseil, og ingen Assembly meer være ; thi da den heele Stat ikkun udgjør et og det samme Legeme, saa bruger den ikkun een Chef. Der skal anlægges Told= og Actise=Huuse paa de beqvemmeste Steder. Saa skal man ogsaa anlægge Domhuuse med selvsamme Myndighed, som Retterne have i Storbritannien, og i vigtige Proces-Sager skal der appelleres til Overhuuset. Kort: Alle Relementer, der i ringeste Maade kunne have Skin af Distinction, skal afskaffes, ligesom og de Amerikanske Assen blies Acter. De Engelske Love skal gielde overalt, undtagen i Canada. - Dersom denne Plan ikke kan tilveiebringe Fred og Enighed, saa giør vel ingen det.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Kiøbenhavn den 27. Octobr. Under Dato Fredensborg den 4 Octobr. har Hs. Majestæt udgivet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At eftersom Hans Kongelige Majestæt af Storbritannien har ver forlangt, at Hs. Majestæt maatte forbyde sine Undersaatter, at giøre Jndvaanerne udi Nord=America som befinde sig i aabenbare Krig med Engelland, paa nogen Slags Maade Bistand, og Hs. Majestæt finder sig foraarsaget at bifalde denne venlige Anmodning; saa byder og befaler Hs. Majestæt herved allernaadigst: at det indtil videre ey maae være nogen af Hs. Majestæts Undersaatter, være sig Kiøbmænd eller andre, tilladt, at hensen, de til de Kongelige Eylande og Colonier i America udi Skibe, som føre Dansk Flag, og med Kongel. Søpasser, ere forsynede, til Forhandling, hverken for egen eller andres Regning, enten Munition eller andre Krigs Armaturhenregnende, og til Handel bestemte Fornødenheder, eller sig med saadan Hs. Majest. mishagelig og for dem til ved mange Uleyligheder forbunden Handel at befatte; alt under vilkaarlig og vis Straf for dem, som sig maatte undderstaae, herimod at handle.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Afsagte Domme i Høyesteret. Den 3 Octobr. No. 181. Procurator Colbiørnsen, som anbefalet Actor, contra Professor, Provst og Sognepræst Jacob Christian Pingel. Provste Rettens Dom bør ved Magt at stande. Den 5. No. 245. Procurator Schønheyder c. Delinqventinden Maren Pedersdotter og Jørgen Jensen. De ergangne Domme bør ved Magt at stande, dog saaledes : i at Jørgen Jensen bør hensættes til Arbeide i Tugthuuseet halvt Aar. Den 14. No. 240, Geheimeraad von Woyda, c. Fæstebonden Peder Hansen. Commissariernes Dom bør, saa vidt Geheimeraad og Amtmand, Hr. Frederich Ludwig u Woyda angaaer, ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning ophæves. Til Justitz=Cassen betaler Gehameraad og Amtmand, Hr. Frederich Ludwig von Woydesom tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Den 17. No. 212. Christen de Friedenrich c. Commerceraad Hviid. Landsdommernes Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning betaler Christen de Friedenreich til Commerceraad Lauriz Hviid skadesløs. Saa betaler han og til Justitz=Cassen for unødig Trætte 124 Rdlr., og end videre til samme Cassa 5 Rdlr. Den 24. No. 10. afg. Peder Christensen Rytter, c. ommerherre de Beringskiold med fleere afg. Maren usdotter Møllers Arvinger. Kammerherre Magnus veringsskjold og Medarvinger efter Maren Jensdotter, eller bør for Peder Christensen Rytters Arvingers Tilde i denne Sag frie at være. Processens Omkostning hæves. Til Justitz=Cassen betale Citanterne som Ta 3de 5 Rdlr. Aalborg den 2 Novembr.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Paa førstkommende Søndag, som den næste Søndag er første Novembr. skal Alle Helgens Dags Texter forsees og Bønnen læses til Reformationens Jhukommelse, er Hs. Kongel. Majestæts befaling af 26. Octobr. 1770. me Søndag bliver Kirke=Musiken opført til Høymesse. Budolphi, og til Aftensang i Frue, Kirke.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Studiosus Rasmus Jansen er allernaadigst beskikket til resisende Capellan i Holstebroe.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Til Hielpe-Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Den 1. Novembr. blev Hr. Wandall tilsendt den tre 3 Qvartal af Renterne af sal. Himmerigs Legato, hvilke denne Termin vare . 32 Rdlr. 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
(Uddeelingen af disse er berammet til den 14. Novembr.)
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Copulerede: Den 3 huj. paa Ryehauge (S. T.) Hr. Kammerherre, Oberste over det Jydske Regiment Rytterie, 11.ERI Ch. Nvn sær, Ridder, og Frue Bro 11 Ta Frisaarribeur TEDr. Sal. Obristlieutenant Sehestedts til Ryehauge, Finderup og Stubbergaard, hans efterladte Enke=Frue. Sam Dag i Brabrandt Præstegaard Kiøbmand Sr. Andreas Kaars lig og Jomfr. Kirsten Dous.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Dødsfald: Den 27. Octobr. her i Byen Friderich Emanuel endix, Overbetient ved Consumptionen, 57 Aar. Den 31 indskemagersvend Peder Linds Hustrue, Maren Nielsdotter,
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Bekiendtgiørelse. til destobeqvemmere Nytte for de Hr. Prov B. C. ster og Præster, der nu herefter skulle indsende, bes aarlige Fortegnelser over Copulerede, Fødte og Døde. rettede efter det fra General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio tilsendte Schema, hvorudi Fødte og Døde af stand- og Qvinde=Kiønnet skal i visse Rubriqver anføres. ter deres forskiellige Alder, at Folkemængdens Af= og Tilhielse deraf desto vissere kan dommes ; ere disse paa Skrivhvir aftrykte Lister her i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs, kegviis for 2 Mk. men Arkviis koster hvert 2 sk. Her udi Bogtrykkeriet saavelsom og hos Hr. Mangor NB. i Wiborg sælges nu for disse nedsatte Priser : i Cebetis Tavle af Hr. Conrector Gottschalch oversat paa Dansk, Exemplaret paa Postpapiir Theophrastus ligeledes paa Dansk oversat, paa Postpapiir 1 Mk. biler mine Opmuntring paa Postpapiir NB. H. ger i Bogtrykkeriet saavelsom og hos Hr. Wandall kan " nu faaes til Kiøbs følgende nye Skrifter, udkomne i Odense Bogtrykkerie : trofessor Gellerts aandelige Oder og Sange paa Dansk oversatte, paa Postpapiir laa Trykpapiir 1 Nk. 8 s. 1 Mk. i sorte, dog tilstrækkelige, Geographiske Tabeller over de 4 Jordens Hoved=Parter, i sær over Enropa, bestaaende af 24 Tabeller, og indrettede til Ungdommens Nytte. De koste paa Median Skrivpapiir 2 Mk. Og paa Trykpapiir 1 Mk. 8 s. 3. Den rette Egenkierlighed, eller et Menneskes retmæsige Opførsel imod sig selv. 1 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, de Dato 13. Octobr. 1775., saa lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At eftersom forrige Provst ud Kiær=Herred og Sognepræst for Vester= og Øster=Hassing Meenigheder i Aalborg Stift udi Vort Land Nørre Jylland, Hr. Søren Juul Cortsen, hvem vi allernaadigst have beskikket til at være Sognepræst for Tversted, Uggerbye og Rindslev Meenigheder, bemældte Stift, for Os allerunderdanigst haver andraget, at det paaligger ham at aflægge Rigtighed for de publiqve Ting, han, som Provst, har havt under Hænder; og endskiønt Skifte=Protocollerne skal vise, at Skifterne rigtig ere behandlede, og de faldne Børnepenge staaende hos rette Formyndere, paastaaer dog nu værende Provst Hr. Clemmen Kiærulf Spliid en tilstrækkelig Rigtighed i alle Deele, indtil sit Provste Embedes Tiltrædelse førend han giver Qvitering for Afleveringen; thi have Vi, i Anledning af fornævnte Hr. Søren Juul Cortsens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Publication udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborgske Jydske Efterretninger 3de Gange efter hinanden maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som enten i Henseende til Skifters Behandling, Børnepenge, eller andre Provste-Embedet vedkommende Forretninger maatte have noget at erindre ved den geistlige Jurisdiction i Kiær Herred, indtil nu værende Provstes fornævnte Hr. Spliids Tiltrædelse til Embedet, at indfinde sig hos bemældte Hr. Spliid i Hammer Præstegaard, for der, enhver for sit vedkommende, at aflægge og modtage vedbørlig Rigtighed, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, forbydendes alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad, Kiøbenhavn den 13. Octobr. 1775. Under Vort Signet, (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved alle de, som enten i Henseende til Skiftes Behandling, Børnepenge, eller andre Provste=Embedet vedkommende Forretninger kunde have noget at erindre, ved den geistlige Jurisdiction i Kiær-Herred, indtil min Tiltrædelse til Provste-Embedet, herved indkaldede med Aar og Dags Varsel fra denne Publications Dato, at indfinde sig hos mig i Hammer Præstegaard pr. Aalborg, for at aflægge eller modtage den vedbørlige Rigtighed; skulle nogen i ovenmældte Tid udeblive, have de sig selv at tilskrive den i saa Maade deraf flydende Uleylighed og tage Skade for Hiemgield efter Loven. Hammer Præstegaard den 23. Oct. 1775. Clemmen Kiærulf Spliid, Provst i Kiær=Herred og Sognepræst ved Hammer og Horsens Meenigheder.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Formedelst Forflyttelse agter jeg Mandagen den 27. Novembr. e) førstkommende at lade min forhen iboede Gaard i Randers stille til offentlig Auction; Samme er bestaaende af 13 Fag Stuehuus, Bindingsverk, bygt af svært ege Tømmer, 2 Loft høit, overalt indretted med Værelser oven paa, i god Stand og for en honet Familie meget beqvem. Derhos er en rummelig og tør Jordkielder, got og reent Pompevand, et nyt Huus i Gaarden til Koe og Jldebrand, og en smuk og fordeelagtig Frugt= og Kiøkken Hauge, anlagt med mange unge Frugttræer, alle af beste Sorter. Randers den 28. Octobr. 1775. L. Lassen. Skifteretten udi Sr. Hennebergs Fallitboe lader hans iboende Gaard, udi Jomfrue Annegade stille til fierde og sidste Auction Løverdagen den 18 Novembr. om Formiddagen Kl. 10. Slet, da den, om antageligt Bud skeer, vorder absolute bortsolgt Paa Nyegaards Mark i Eissing Sogn er forefunden en sort 5 Aars Vallak med en hvid Bagfoed, samt en sort 2det Aars Mærplag med Stierne i Panden, begge brændte paa det venstre Frembov og høyre Baglaar med (L. L. S.); thi ville Eierne af bemældte Bester behage at adressere sig hertil pr. Holstebroe forinden 6 Ugers Forløb fra denne Bekiendtgiørelses Publication, da Besterne imod lovlig Legitimation og behørig Betaling for Bekostningerne, Behandling og Tilsyn, kan vorde udleverede; men skulde, imod Forhaabning, ingen Eier affordre disse Bester inden bemældte Tids Forløb, bliver dermed videre paa lovlig Maade omgaaet eller ved Auction bortsolgte; hvilket i de Aalborgske Jydske Efterretninger og Viborgske Samlinger 3 Gange bekiendtgiøres. Landting den 27. Octobr. 1775. J min Principals Fraværelse, N. Westergaard. (ørend Skiftet sluttes efter her i Byen ved Døden afgangne di Borger og Handelsmand, Laurs Schaarup, indkaldes herved ikke allene hans fraværende Arvinger, men endog hans Creditorer, om flere af disse maatte være, end allerede anmældet ere at mode for Skifteretten, som holdes i denne Byes Tingstue næstkommende 15. Decembr. for at iagttage deres Ret, og tilkiendegive deres Fordringer; andet Proclama formaaer dette fattige Boe ikke. Hobroe den 27. Octobr. 177. J. P. Wondemann. der i Byen, opbygt for faa Aar siden af ege Tømmer, samt afgangne Jomfrue Mette Laursdotter Schippers beboede Huus beqvemmelig indrettet til Beboelse for en Enke eller en anden liden Familie, med dertil hørende rummelige og gode Frugthauge, bliver næstkommende 1. Decembr. om Formiddagen Klok. 10 Slet anstillet til offentlig Auction udi Hobroe Byes Tingstue, og Høystbydende, om antageligt Bud skeer, tilslaget; hvilket herved bekiendtgiøres. Hobroe den 31. Octobr. 1775. J. P. Woydemann.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
det bekiendtgiøres hermed, at Velædle Mad. Wassard her ud Hobroe, i Følge erhvervede Dom og paafulgte Udlægs Forretning, agter næstkommende 30, Novembr. om Formiddagen Klokken 10 Slet at lade anstille til offentlig Auction, og til Høystbydende at bortsælge Skoemager Niels Sørensens Jndboe, saavelsom hans iboende Gaard, beliggende i Syndre Ende af denne Byes Gade, beqvem til Handling eller Vertshuus, og opbygt at tege Tommer med muurede Vægge, saavelsom en dertil hørende god og stor Haugeplads; thi ville de Lysthavende bemældte Sted, og Tid behagelig indfinde dennem. Hobroe den 31. Octobr. 177. J. P. Wondemann.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
Vedkommende i Schagen lade herved avertere, at den dem ud Biergeløn tildeelede en tredie Part af de fra Skipper Simon Crany, hans førte, udi Amsterdam ladede, og til Konigsberg. med Stykgods destinerede samt her Natten imellem den 22 og 23 Augusti sidst strandede, Kuffe, die Fry=Prints kaldet, i Land biergede Vahre, der bestaae udi adskillige Sorter, saasom: Bomuld, Fustagier med Tobaksblade, Jsenkram, Farvevahre, som Jndigo, Krap med videre, i større og mindre Partier, et Qvantitet at Casser med Sukkercandi, meget got Skriv= og Post=Papiir, fiine Specerier og Apoteker=Vahre, Mandler bittre og søde i og uden Skaller, Rhins Viine paa Fustager og Flasker, samt andre Viine; Bommolie, en Deel farvede og ufarvede Cameel og andet Uld=Garn, Alen Gods af Silke og Uldene Vahre, nogle Stykker Hollandske, Lærreder, Ostindiske Bomulds Tørklæder, Spae og deslige fremmede Vand i Flasker og Munke, en Deel Hollandske Oste, og Fustagier med Hollandske Sild, samt en Deel Stænger Haardstaal, foruden andre herved ubenævnede og af samme Ladning i Pakhuuset befindende Vahre, blive stillede til offentlig Auction udi Schagens privilegerede Pakhuus Tisdagen den 28 Novembr. førstkommende og følgende Dage; thi ville de Lysthavende behage til berørte Tid og Sted at indfinde sig, da Auctionen efter de da bekiendtgiørende Conditioner, hvoraf een bliver denne, at Fremmede, og de, som for Sufficence ei i Almindelighed kan være bekiendte, ville behagentlig see sig med antagelig Forsikring for deres Bud forsynede, foretages. Schagen den 30 Octobr. 1775. H. Ferslew. E Wiely, hjemmehørende udi Withbye i Engeland, hans herEfter Ordre fra Vedkommende Eiere af den fra Capitain John, den 24. Novembr. næst afvigte Aar paa Schagens Riv forulykkede Skib, die Frienschip kaldet, strandede og i Land biergede Ladning, udi Petersborg indtaget, og til London destineret, bestaaende udi Stangjern, henimod 300 Skpd., 350 fyrre Bielker af differente Længde fra 20 til 9 Al. inclusive, og af Tykkelse over 12 og derunder til 10 Tomme i Kant, 200 Tylter tykke fyrre Bræder af forskiellig Længde fra halvtiende til 5 Al. inclusive, og af Tykkelse 3 til halvanden Tomme i det ringeste, samt 75 Stkr. særdeles lange og tykke fyrre Planker af Længde fra 20 til 14 Al. og Tykkelse halvsemte til halvtredie Tomme, bliver udi Schagen over forbemældte Ladnings Vahre Onsd. den 22. Novembr. næstkommende holdet offentlig Auction paa synder Strand ved Greenen, hvor Vagtholden over disse specificerede Vahre befindes, thi inviteres herved de respective Liebhabere, at de behagentlig til benævnte Tid og Sted ville indfinde sig, da Auctionen foretages af Schagen den 28 Octobr. 1775. H. Ferslew. hos Terkel Slagter i Skolegaden ere gode Tællelys for 2 Rdlr. Lispd. og a Pundet 12 s. Sal. Madame Hjorthes Arvinger lade Hovedgaarden og den Grundmuurede Leyegaard ved Østeraae stille til 2den Auction førstkommende 14. Novembr. om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. da den absolute vorder solgt, om den ikke underhaanden vorder kiøbt.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
NB. E det Hogholtske Stutterie er paa Sæbyegaard i We Et par i 6te Aar vel tilkjørte smukke sorte Hopper af syssel til Kiøbs. NB. 6.
Jyske Efterretninger, 1775-11-03
En Lotterieseddel i Hogholms Lotterie, No. 31797, 2 Devise : J Enke=Cassen til en fattig Pige, er sin Eier frakommen; hvem samme maatte forekomme, behage at leven den i Bogtrykkeriet, siden ingen Fordeel deraf kan haves. Ja Skiftet efter forrige Eier af Aarhuus Mølle afg. Mathias Brondum er berammet at foretages til endelig Slutning, paa Aarhuus Stifts Contoir Mandagen den 11. Decembr. fori kommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver saadant herved bekiendtgjort saavel til Efterretning for de allerede bekiendt Creditorer, hvilke ikke endnu have mældet sig, som alle andre, det noget i Stervboet maatte have at fordre eller gielde, at de sig i Tide indfinde, saasom efter foranførste Tid intet videre modtages men Skiftet bliver, som mældt, paa lovlig Maade sluttet og tilendebragt, naar ingen betydelig Forhindring indtreffer. Aarhun i den 17. Octobr. 1775. A. Rosenern.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
Livorno den 17. Octobr. Man erfarer fra Algier, at Beduinerne, et Folk, som boer imellem Biergene, har rebelleret imod Deyen, og begaaer store Uordener, de have allerede for længe siden besværet sig over haarde Trykkelser, i Særdeleshed derover, at de maatte overlade deres Produkter til Deyen for saa ringe Priser. Dog alligevel havde de ved den sidste Span 1ste Expedition holdt sig særdeles brave, og de ere nu deste neere fortrydelige over, at de aldeles ingen Belønning have faaet derfor, men i dets Sted blive meere besværrede. Deyen søger at afhielpe disse Besværinger i Mindelighed, og han har des Aarsag sendt en Minister til dem.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
London den 24. Octobr. I Gaar har her tildraget sig noget, som har gjort stor Opsigt. Stephan Sayre, en Bankerer, blev bragt i Arrest af 2 Kongel Bud. Ordren til denne Arrest var ud sted af Statssekretæren, Greven af Rochford. Sayres Papiirer bleve ogsaa igiennemsøgte, og nogle af dem leverede Statssekretæren i Hænder. Saire bliver beskyldt for Forgribelse imod Kongens Person paa denne Maade, Richardson, Adjutant ved Kongens Garde, vidner under Eed, at Sare havde sagt: Han vilde næstkommende Torsdag, naar Kongen gik til Parlementet, for at aabne Sessionen, bemægtige sig Kongens Person, og tage ham i Arrest. Derpaa vilde han bemægtige sig Tower, og giøre en Ende paa den nu værende Regiering. Saire blev bragt for Statsekretæren, for at examineres. Saare loe af denne Beskylding; og sandelig, heele Sagen synes latterlig. Lad være, Saire havde sagt det, skulde man ikke tænke, at han enten havde sagt det af Skierts, eller at han maae være forrykt i Hovedet, Kongen bliver altid ledsaget af en Garde, naar han gaaer til Parlementet. Og hvorledes kunde Sayre, som er en privat Person, have bemægtiget sig Tower, da der altid er en sterk Vagt under Grev Cornwallis Commando, hvilken er Constabel af Tower i Lenden, Dette uagtet, efterdi Adjutanten erdelig anklagede, saa maatte Sayre vandre til Tower, hvor han nu forvares. Inden nogle Dage vil Sagen blive opklaret. Hr. Savre har for 3 Aar siden været Scherif af London og Midleser. Han er en Medlem i det Societet, der kalder sig Supporters of the Bill af Rights Forsvar for Folkets Rettigheder) Han er en Ven af Amerikanerne, og i hans Huus blev efter sidste Parlements Slutning anstillet en Subscription for de Fattige i Boston. - Havde Sayre boet i London, saa havde han ikke kundet blive arresteret, uden at Sagen var bleven undersøgt af John Wilkes, vor Lordmayor, men han boer i Westmynster, hvor Lordmayoren har intet at sige.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
Fra Leiren ved Cambringe den 23 Augusti. Siden sidste Tisdag ere 14 Compagnier Skytter ankomne til Leien, og hvert Compagnie bestaaer af 150 Mand. Vi vente endnu 4 andre Compagnier. Oberst Poybus af Rordfolk i Virginien er paa Marschen med sit Regiment. De ere alle Skytter, og tilligemed ham kommer en stor Deel unge Folk, som Frivillige, fra Virginien, og Maryland. Capitain Henry marscherede med sit Compagnie 700 Mille i 3 Uger, og han er ogsaa ankommen i Leiren.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
Quebek den 23. Augusti. Provincialerne ere Mestere af alle faste Pladse ved Mo have Reveret, og Søerne Onanide og Ontario. Deres Hensigt gaaer nu ud paa Hudsons Reveer, hvorved Gouvernear Carleton vil blive sat ud af Stand til at giøre dem nogen Skade.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
Philladelphia den 12. Septembr. Provincialerne bygge smaa Skibe, for at nedsiunke samt me i Indgangen til deres Havne, og at forhindre Krigsskibene at løbe ind, eller at holde dem saa langt fra, at de res Kanoner eller Bomber ikke kan naae Stæderne.
Jyske Efterretninger, 1775-11-10
Man har faaet Efterretning, at Provincialerne have borttaget Hallifax i Nye Schottland. Denne Jndtagelse er skeet af 1500 Provincialer, som havde indskibet sig en Hob Schonere og Fisker Barker, der tiente dem til Transport. De forefandt der 7000 Geværer, Uniform, til 6800 Mand, en Mængde Ammunition og et anseelige Artillerie=Train m.v. Da de Kongel. Tropper ved Bo. ston havde i Sinde at overvintre der, saa have de taget alting bort, og ødelagt Staden, Verfterne m.m. Gouverneur Franklin skal sammesteds være bleven fangen. Disse Efterretninger lægge til, at General Putnam er detascheret med 3000 Provincialer fra Leyren ved Boston for at borttage Quebek, og ved samme Tid, naar GeneralSchuyler havde naaet Montreal, tænkte at indtræffe der. Canada bliver altsaa paa 2 Sider tillige angrebet.