JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Sverrig. Fra Malmøe meldes under 28de Novbr.: Jgaar Aftes saae det ud som Søen skulde oversvømme vor Stad, da samme gik tvært over hele Broen og Bolværket og for en Deel igjennem Strand porten; Brobygningen, saavelsom de i Havnen liggende Skibe, have taget betydelig Skade. - Fra Helsingborg skrives under 29de Novbr.: Stormen, som havde varet i nogle Dage, tiltog Natten imellem Søndag og Mandag med saa frygtelig Heftighed, at neppe Nogen kan mindes saa stærk en Søegang. Bølgerne borttoge en stor Deel af Helsingborgs Broe; Jernstøberiet har ogsaa lidt betydeligt, Modellerne ere udskyllede i Søen og Magasinerne næsten ødelagte. Fra Calmar berettes under 23de Novbr.: Sidstleden Søndag Morgen, Kl. 2, vaktes Stadens Jndvaanere af et forunderlig blændende Skin paa Himmelen, som hos Lettroende i Øieblikket foraarsagede Frygt og Bævelse for, at den yderste Dag skulde være nu forhaanden. Hælvten af Horizonten var nemlig stærk oplyst, medens den anden Halvdeel var indhyllet i det sorteste Mørke, snart opdagedes dog den naturlige Aar. sag til dette Særsyn. Paa en Grund, kaldet Dæm men, var i de første Dage af Maaneden strandet, siden ved Dykkeriets Omsorg bjerget og den 16de her i Havnen indbragt, samt i Fredags til det nye Værft forhalet, den engelske Brig te Barwik, 130 Læster drægtig, ført af Capitain Amstrong og lastet med Planker, og dette Skib stod i lys Lue; Jlden, som opkom i Ca hytten, udbredte sig med saadan Hast over hele Skibet, at al Redning var umuelig, for at afværge, at J. den ved at angribe Takkelagen, ikke tillige skulle stikke Værftet og Staden i Brand, kappede Skibsbygmeste ren Masterne, Kl. 3 om Morgenen. Dette ualmindelig skjønne og velbygte Skib afbrændte til Barkholterne, og Jlden blev først slukket den paafølgende Nat; Capitainen og Besætningen var Dagen før Jlden opkom, taget i Land; en stor Mængde af Stadens Jndvaanere samlede sig efterhaanden paa Vol denne, for at skue dette frygtelig skjønne Fyrværkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Rygtet vil vide, at Skibet var assureret i London for 2,500 L. Sterl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Fædrelandet. Hs. Durchlauchtighed Hertuginden af SlesvigHolsteen Sønderborg Glücksborg, er den 5te dennes, paa Gottorp Slot, lykkeligen nedkommen med en Prinds Moderen, vor høitelskede Dronnings yngste Søster, saavelsom den Nyfødte, det durchlauchtige Ægtepars 9de Barn, befinde Sig særdeles vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Khvn., den 13de Decbr. Ved Castelspynten er drevet paa Grund den franske Brig La Renard, Capt. Laroche, bestemt fra St. Petersborg til Frankrige; og i Kalkbrænderiebugten en Finlapper; desforuden ere to mindre Skibe strandede her, det ene tæt ved Toldboden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Dr. Heibergs Vaudeville, Kong Salomon- og Jørgen Hattemager, vedbliver at gjøre en hertil, lands mageløs Furore. Satiren rammer her den Jndflydelse som Rigdommen har vidst at forskaffe sig i den politiske Verden, og den blinde Tilbedelse som Folket viser den. Hovedpersonen er en forløben Jøde fra Hamborg, som man i Corsøer antager for En af Europas første Pengemænd, blot fordi han hedder Goldkalb og har en gammel Sølvmoors Slaaprok paa. Denne Rolle blev udført mesterligt af Dr. Ryge. (Vandevillens egentlige Fædreland er Frankrige. J et Land, hvor enhver Begivenhed, der opvækker en almindelig, om end blot ofte øieblikkelig Jnteresse, bliver baade alvorlig drøftet og lunefuld besjungen; i et Land, hvor det endogsaa er bleven til et Ordsprog, at man regjerer Folket med Viser, der maa en Skuespilart, der i Viser fremstiller Dagens Begivenheder, indhyllede i et lune fuldt Gevandt, og fængsler den af Tidens Strøm snart bortrevne Nyhed for at vise det ofte Overdrevne, der Latterlige og det Betydningsløse i den; der maa denne Skuespillart være paa sin rette Hylde. Men ogsaa hos andre Nationer kan den opfylde sin Hensigt, ved at lære dem at opfatte det Latterlige, som ofte skjuler sig i Storhedens Folder. Vi Danske pleie altfor meget at lægge Vægt paa Ubetydeligheder, der tildrage sig den os nærmest omgivende Verden; vi pleie ofte at behandle Bagateller som Statssager, og at gjøre en Begivenhed, der blot vedkommer nogle Enkelte, til Gjenstanden for en almindelige Deeltagelse, og glemme ofte over slige smaalige Begivenheder de langt vigtigere. Ret vel da, om Satiren hos os vilde gribe disse Latterligheder og ved uskyldigt Spøg lære Mængden at kjende hvad der er latterligt, ret vel, om hine vort Døgns herskende Smaaligheder fremstilledes for Publikum som Latterligheder. Og ingen dansk Forfatter er bedre skikket til dette Fag end Dr. Heiberg (Søn af P. A. Heiberg i Paris), hvis humoristiske Pen og rev sende Satire alt ofte har været beundret af hans Landsmænd. Stof for sin Satire vil han vist ikke savne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Man siger, at den respective Sjouver Corporation skal have besluttet, at gjøre Dr. J. L. Heiberg en Foræring af et indvendigen forgyldt Blækhorn, af fiint Sølv med følgende Jndskrift: "Paa den ene Side: "Kong Salomon og Jørgen Hattemager 1825. og paa den anden: "Kom snart igjen med saadan en Løverdags begyndte Prof. Øhlenschlager sine offentlige Forelæsninger over den dramatiske Poesie og endeel af de Skuespil som i denne Saison opføres paa det kgl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
De her for Tiden herskende Sygdomme ere Forkjølelser og Kighoste. Kopperne ere begyndte igjen. Helsingøer den 5te Decbr. Det Brigskib som er strandet tæt her under Byen har en meget kostbar Ladning, hvoraf en Deel, da Skibet staaer fuldt af Vand, er bleven bedærvet; den bestaaer af: Champagneviin, Karteboller, Gummi Sennegal og Arabicum, Damepynt, optiske, chirurgiske og andre Jnstrumenter, Værker til Uhre, Sølvtøy, &c. Skibet var bestemt fra Rouen til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Fra det Holsteenske. J Eiderstedt, paa Nordstrand og Pellworm toge Digerne atter stor Skade i Stormfloden den 27de Novbr., dog skeete her til Lykke intet Brud. Derimod er Vesterlandsdigen paa Föhreent ruineret og hele Marsklandet oversvømmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Landsoverretten har dømt et Fruentimmer i Colding Byes Arrest fra Livet, for at have villet ombring sit eget Barn, og et andet Fruentimmer, som havde tilraadt hende det, skal et Aar i Viborg Tugthuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
J Thisted Avis læses følgende sørgelig interessante Efterretninger fra Agger: Atter bleve vi sidstafvigte Søndag, den 27de Novbr., hjemsøgte at en frygtelig Orkan, der reiste Havet til en saadan Høide, at det styrtede hen over Landtungen lige fra Agger Kirke Sønder efter forbi Nordre Langøre Bye. (En Strækning af fuldkommen 1 1/2 Miil.) Denne Byes Beboere maatte flygte til Thybo=Røn, efterat Husene vare nedstyrtede og bortskyllede af Havet. For modentlig vil den nu, ligesom Toft, blive afbrudt og forladt. Den Kanal fra Havet, som Stormen brø Natten imellem 4de og 5te Febr. d. A., men som igjen var bleven fyldt af Flyvesand, er ved denne Leilighed atter aabnet, og skal have meget udvidet sig. Den gamle Kanal Sønden for Agger Kirke, som Havet skjan for en fem at sex Aar siden, er ligeledes bleven aabnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Vandet i Liimfjorden har siden hiin Storm staaer 1/2 Alen høiere en sædvanligt. Om dette er foranlediget af det fra Havet indstyrtede Vand, af den nu næsten i 6 Uger stedse vedvarende Regn, eller af den stærke Østen Strøm, som i disse Dage styrter ind fra Kattegattet, kan ikke bestemt afgjøres; men det synes sandsynligt, at alle Dele tilsammentagne have bidraget ligemeget til at frembringe dette Særsyn. Fra Agger Kirke og Nord efter er en stor Deel af Havbrinkerne nedskyllet, og Flyvesandet oven paa Bakkerne bortblæst, hvorpaa en Mængde Træstammer, som forhen vare bedækkede af Sandet, ere komne tilsyne. Saaledes blotter Stormen den ældgamle Jordbund, og lægger den en kort Tid til Skue, indtil den næste Stormflod nedbryder det ganske, af sin Grav fremkomne, Land, og for evigt udsletter det af Jorden. Norden for Nørre Aalum gik Havet over i Flade=Søe, og arbeider nu paa at forene sig med denne. Alt bebuder den fremskridende Undergang, som først vil ramme denne Ky1stes uheldige Beboere; men siden vore Østen for beliggende Naboer, der endnu beskyttes af Agger Sogns Ruineer. - Der er nu kun 14 Alen fra Agger Kirke til Havbanken. Samfærselen mellem Thye og Harsysseler heel afbrudt, da Kanalerne ere saa dybe, at store Fartøier kunne seile der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Den 4de Decbr. indstrandede paa Thaarup Strand, Thisted Amt, et engelsk Fregatskib, kommende fra St. Petersborg og bestemt til London, ladet med 700 Skpd. Talg og 1248 Skpd. Hamp. Endnu var det uvist, om Ladningen kunde bjerges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Viborg den 10de Decbr. Som en Mærkelighed anføres: at Kjøbmand L. Nørgaard heraf Byen, der i Tirsdags fulgte sin Gjenboe til Jorden, inden næste Dags Middag selv var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Ved den 1252 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 90. 21. 25. 67. 45.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Dødsfald. Frøken H. D. Lysow, Frue Oberstl. Hveberg, H. S. Jacobsen, Lieutenant ved det borg. Jnf., Jfr. S. Krohn, J. Thaarup, Garversvend Sv. Wanigh, (falden i et Kar med brændbare Materialier), Generalmafor Lemming, Frue Cancellieraadinde Sahl fød Hamilton, Alle i Khvn. Controlleur Eilbyes Enke i Fredericia; forhenv. Apotheker Nielsen i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Khuus. Kours den 13de Decbr. 209. Specier 12 Mk. 8 1/2 s. Kgl. Obligat. (uden Renter, 186 a 86 1/2. Nationalb. Obl. (4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. rede Sølv eller 105 1/2 a 106 i Sedler. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 188 1/2. Asiat. Actier 91.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hr. Pastor Brygmann ; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Bekjendtgjørelser. Det blev min sørgelige Lod herved at bekjendtgjöre for Slægtninge og Venner: at Döden sidstafvigte 11te Decbr. atter berøvede mig. en inderlig god og kjærlig Kone i Adamine Vilhelmine Gottschalch, föd v. Voss, i hendes Alders 47de og vort Ægteskabs 1 1/2 Aar. Kun kort varede vort Samliv men rigt var det paa stille huuslig Lykke, som hun, den Forevigede, skjænkede mig, ved sin Blidhed, trofaste Kjærlighed og moderlige Sindelag til mine Börn. Hendes kjære og velsignede Minde vil derfor ingensinde uddøe af mit, saavelsom mine Börns dybtsaarede og taknemmelige Hjerter. Odder Præstegaard, den 12te Decbr. 1825. C. Gottschalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
J Veile bortkaldtes sidste 9de Decbr. til Evighedens salige Hjem vor kjære ældste Datter, Ane Cathrine af en ondartet, nervos Sliimfeber, 21 Aar gammel, Ei Lægens største Fliid og Kunst, ei huuslig, velvillig Omhue og trofast Forsorg, ei Velynderes og Venners kjærlige Deeltagelse, ei Moderkjærlighedens ømme Pleie formaaede at rive hende ud af Dødens Favn. Med taarevædede Øine og veemodsfulde Hjerter bekjendtgjøres dette for fraværende Slægt og Venner, om hvis kjærlige Deeltagelse vi, ogsaa uden skrivtlig Bevidnelse, ere forvissede. Nebager Præsterd. ved Horsens, den 12te December 1825. K. C. Jespersen, H. C. Jespersen. fød Bork.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Søndagaften Kl. 6 opføres: Salomons Dom. Stort historisk Melodrama af Kotzebue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Da jeg har Løvte og godhedsfuld Understøttelse af de resp. Musik=Liebhavere, saa haaber jeg ved denne Medvirkning at kunne give noget Fuldkomment. C. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Efter Vedkommendes Forlangende aflyses herved den til den 9de Januar førstkommende berammede Auction over Laurs Michelsens Gaard og Løsøre i Schibbye, saavelsom den til den 23de dennes berammede 2den Auction over bemeldte Gaard. Hasle a. Herredscontoir, den 15de Decbr. 1825. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Onsdagen den 21de Decbr. førstk. Formiddag Kl. 11, slet, bliver ved Stoubye Strand ved Anhusene i Bierre Herred, Veile Amt, efter Vedkommendes Begjerinforetaget offentlig Auction over een der strandet Jag Enigheden kaldet, drægtig 7 1/2 Commercelæster, saa og dertil hørende staaende og løbende Redskaber, samt Jnventarium som ere bjergede, til hvilken Tid og Sted, Liebhavere behagelig ville tage Møde. Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, den 5te Decbr. 1825. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet efter afg. Frue Krarup foretages offentlig Auction Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 283 paa Frederiksgade: 1ste Gang, Tirsdagen den 27de Decbr. 1825, 2den dito, dito den 3die Jan. 1826, og 3die dito, dito den 10de dito hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stedet, der bestaaer af: 6 Fag 1 Etage Huus med Qvist, 3 Fag Sidehuus, et Halvtag, Gaards- og Haugeplads samt Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres og andre Vedkommendes Underretning. Aarhuus, den 12te Decbr. 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Nylig hjemkomne, gandske nye opfundne, store Damekamme, Strikke Ringe, smukke Staal=Halskjæder, Fløyelsbaand af forskjellige Nummere, hvide Gardinfryndser, sorte og andre Couleurer Silke=Tørklæder, broderede Møller og Chaconetter, Gage, med flere Sorter, ere at bekomme til billigste Priser muligt hos Jacob Smith.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Eidammer og Stoltzer-Oste kan erholdes hos Marcus G. Bech, boende i forrige Sneells Gaard. Fiin poleret, middel og ordinair Krudt, Patenthagel, Erichsens Raper i Flasker, fiin og ord. heglet Hør, samt heglet Hamp, kan bekommes til billige Priser hos C. B. Frausing. A. v. E. Fiin Caffe a 2 Mk. 10 s., lyst Pudersukker 28 s., fiin khvnsk. Raffinade 3 Mk. 8 s., dito Melis 2 Mk. 12 s., dito lyst Candis 2 Mk. 12 s., fiin Congo Thee 9 Mk., Theebohe 1 Rbd., bedste franske Svedsker 14 s., Mallaga=Rosiner 1 Mk. 8 s., søde Mandler 2 Mk. 12 s., bittre dito 2 Mk. 12 s., store Corender 1 Mk. 4 s., bedste Caroliner Risengryn 18 s. sort Peber 3 Mk., Allehaande 4 Mk., Annis 1 Mk. 12 s., Sagagryn 1 Mk. 8 s., hvid Jngefær 4 Mk. 8 s., Cichorie 14 s. Pdt., tilligemed alle andre Sorter fine Urtekramvare faaes som sædvanlig hos A. H. v. Essen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-16
Hr. P. M. Behr bedes, Familie-Anliggender angaaende, snarest mueligt at angive sit Opholdsted, enten i Aarhuus Avis, eller ved Skrivelse til Hr. Kiøbmand Chr. Bang i Aarhuus. Til Græsnings Afbenyttelse for næste Sommer ønskes et Areal af 59 til 100 Tdr. Land til Leie under Skanderborg eller Aarhuus Amt. Underrretning heri om modtages paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Aar 1825. No. 168. Løverdagen. den 17de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst . privilegerede. nihuus Sessildindi. seneste
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Blandinger. Keiseren af Rusland har ved en Ukase i dette Efteraar tilladt Udlændinger at nedsætte sig i de nyrussiske Stæder, men isærdeleshed Haandværksfolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Den brittiske Spekulationsaand kan ikke tilfredsstilles ved de amerikanske Bjergværkers Drift, den kaster sig nu ogsaa paa de europæiske. Saaledes har nu et Bjergværkskompagnie i Engelland paa 10 Aar forpagtet en Deel af Bjergværkerne i Hart for 800,000 Rd. Disse rige Sølvgruber vare komne i Standsning af Mangel paa Brændsel. Britterne ville paa denne Maade komme i Besiddelse af de fleste ædle Metaller, som produceres paa Jorden. Men en ny og betydelig Production ligger udenfor deres Jndflydelse: Guldpaskeriet i de uralske Bjerge, Grændsen imellem det europæiske og asiatiske Rusland. Bestandig opdages der paa den østlige Skraaning af disse Bjerge fleer og flere af disse Guldgruber, blandt andet en i Aar som er saa riig, at man kalder den: den velsignede. Det sidste, Aar var Udbyttet over 10,000 Pund reent Guld. Det findes i Sandet og bliver udvasket, for det meste i smaae Korn men ogsaa iblandt store Stykker, som f. Ex. nylig et Stykke paa 16 Pund. (J Brasilien fandt man engang for 50 Aar siden en Guldklump som veiede 2560 Pund, og som vurderedes til over en Million Rd.) Udvaskningen gaaer let fra Haanden, naar man kun har Vand nok. Over 120000 Mennesker beskjæftige sig dagligen dermed, og alle Haandteringer ere paa Grund heraf gaaede i Staa paa de uralske Bjerge. Hvilken Jndflydelse maa disse Guldminer ikke have paa Rusland i det Hele? I den italienske Provinds Abruzzo har man imellem Bjergene fanget en vild Pige, 15 - 16 Aar, gammel, smuk og veldannet. Bønderne maatte, for at faae hende fat, sætte Garn ud, thi hun sprang i Træerne som et Egern. Hendes Raserie var grændseløs, da hun saae sig indviklet i Garnet, og Jngen torde komme hende nær, omsider blev hun overvældet og bragt til Hospitalet i Pescaro. Da man fangede hende, var hun gandske nøgen, og de Klæder man giver hende paa, river hun strax istykker. Hun taler et Slags Sprog, som Jngen kan forstaae, og alle de Dyr som hun seer, gjør hun Jagt paa. Blandt de Mange som have besøgt Hospitalet for at see dette ulykkelige Væsen, har en meget fornem Dame, ved et Mærke paa hendes Arm gjenkjendt i hende sin egen Datter, som omstreifende Zigeunere for 14 Aar siden havde stiaalet fra hende. Man søger nu af alle Kræfter at danne hende til et Menneske, men uden synderligt Held. Kun en ung Læge synes at have gjort Jndtryk paa hende, og det er muligt, at Kjærlighed, som gjør saamange Andre forrykt, kan gjøre hende for1 nuftig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Man læste nylig i Aviserne, at den Forhøielse Bryggerne i London have lagt paa Øllet (5 Shilling pr. et Tønde), kan forøge den aarlige Jndkomst for Bryggeren Barclay & Comp. med omtrent halvniende Tønn de Guld. Da der desuden ere mange andre store Brygde gerier i London, vilde denne Beregning synes utrolig, ) naar man ikke veed, at allene det nævnte brygger hvert Aar henved 400,000 Tønder Porter. Den bekjendte Skribent Dr. Niemeyer saae dette Bryggerie for 8 nogle Aar siden, og fortæller derom. J det nederste de Rum af Bryggeriet er en Steencisterne, som holder i over halvfjerdetusinde Oxhovder, og saa uhyre Kobberkjedler, at store Selskaber kunne holde Taffel der. Oven en paa er Kiøleskibene, som Søer af adskillige Morgen at lands Omfang; Bøtter og Tønder af slig en Kæmpe at størrelse, at man maa bestige to til tre Etager for man naaer til den med en Balkon omgiven Rand. Der stod over 100 af de store Fade, hvori den bryggede Porter forvares, og det mindste af dem indeholder, naar det er fyldt, Øl for 18,000 Rd. Courant. Alt det Arbeide som 70 Heste og mange Mennesker før forrettede, udføres nu ved en Dampmaskine, som er Sjelen i det hele Bryggerie. Den pomper Vandet i Kjedlerne, den befordrer daglig halvtredietusinde Skpr. Malt fra det øverste Loft gjennem Render derhen hvor det skal bruges, store Kurve stige og synke og blande Humle og Malt i de kogende Kjedler. Paa lignende Maade før res Urten til Kiøleskibene, fra disse til de store Tønder, fra disse igjen til de mindre Fade, o. s. v. Alt uden nogen Haands Berørelse. Een eneste nøie agpaagivende Opsynsmand staaer i Midten og styrer, standser og sætter i Bevægelse, som en mægtig høiere Aand, hvem de blinde Naturkræfter maa lyde. Hr. Barclay holder 100 Heste for at bringe Øllet omkring i Staden og til Skibene paa Theemsen. Næsten skulde det synes utroligt hvad der siges som paalideligt, at Hr. Barclay aarlig maa betale i Bryggerskat 400,000 Pd. Sterl. eller 24 Tdr. Guld!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
J Nærheden af Hamilton staaer en Fabrik af flere hundrede Væverstole, som drives af een Dampmaskine, hvis Kraft ansees lige med 54 Hestes Kraft. Man seer her en Hævert af flere tusinde Punds Vægt ved Dampens Magt at gynge frem og tilbage som en Fiær, sat i Forbindelse med et Svinghjul af 20 Fods Gjennemsnit, der giver den hele Fabrik sin jevne Bevægelse. Enhver Væverstol leverer daglig 16 til 21 Alen. Til hver to er ansat et Barn, som faaer en halv engelsk Shilling i Dagløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Der er nu ogsaa anbragt Dampmaskiner ved Steenkulsgruberne. Nogle udpompe Vandet, andre bringe Steenkullene op. Ved deres Kraft blive Kulkurvene, med en Vægt af 20 Centner, udslyngede som lette Sække af de 500 Fod dybe Gruber. Derpaa lades de paa store Vogne, som rumme indtil 70 Centner. Tyve til tredive saadanne blive sammenkoblede i en Række, og istedetfor Heste bliver en Dampmaskine for spændt, hvormed en eneste Mand har Tilsyn. Trans porten skeer paa Jernbaner, og selve Jndskibninger skeer ved Dampmaskiner. Een Kulmine ladede nylig paa een Dag 32 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
Fra Paris skrives, at det engelske Linieskib Albiopaa 94 Kanoner (det fører 74) har bragt det 42de Regiment til Gibraltar og er ankommet der den 29de October. Man meente, at der skulde komme endnu et Regiment og at den engelske Sømagt, som skulde samles i Gibraltar, for derfra at gaae til Levanten, skulde betydeligen formeres. - Det 42de Jnfanterie-Regiment, i Engelland, som fører Titel af kongl. Høilændere, (Royal Highlanders), er et af de ved Tapperhed og Modgang meest udmærkede Regimenter i hele Europa. Det blev saa godt som tilintetgjort i Ægypten, gjenoprettedes, nedsabledes paa faa Mand nærved Maida i Calabrien, gjenoprettedes atter og tjent i Spanien under Hertugen af Wellington og blev hugget reent sammen ved Talavera de la Reina, fra hvilken Træfning af det var forbuden dette Regiment at bruge de sædvanlige skotske brede Sværde, men efter en anden Træfning i Spanien, hvor disse Skotter slog et Par franske Garderegimenter, fik Regimentet igjen Ti ladelse at føre deres Sværde. J Waterloo=Slage var det 42de Regiment igjen med, og var ved Træfningen, hvor det brugt til at udholde de haardeste Stød, sammensmeltet til en Snees Mand; Resten laae paa Waterlods Mark. Regimentets nuværende Chef er Generalmajor Sir George Murray (Storkors af Bath) som 1823 fik det efter den da afdøde tappre Lord Hopetoun. Dette samme Regiment har den Egenhed tilfælleds med andre skotske Højlændere, at Soldaterne istedetfor Buxer gaae med Skjørter, som dog ikke række længere ned end til omtrent en Haandsbrede over Knæet Enthusiasmen for den afdøde General Foy er endnu lige stor i Paris. Foruden de mangfoldige Penge den samles til en Nationalbelønning for hans Familie, er der udsat to store Præmier for to Statuer af ham hvoraf den ene, i Legemstørrelse, skal opsættes paa Graven. Hans Liigfølge, der, som man har læst, bestod af mange tusinde Mennesker af alle Stænder, var de eneste i sit Slags, og man kan tænke sig hvilken Række det gjorde, at Toget satte sig i Bevægelse Kl. 2 om Middagen og kom først ud paa Aftenen til Kirkegaarden. Endog af Fruentimmer var der nogle hundrede i Følget, alle fortklædte og slørbedækte. Alle Partier kappes nu om at lade den Afdødes Roes gjenlyde: hans Tapperhed, Redelighed og Talegaver ophøies fra alle Kanter, endog af dem, som disse Egenskaber i Mandens levende Live stode i Veien. Han var bleven Soldat i sit 18de og General i sit 30te Aar; ligefra J. mappeslaget havde han bivaanet Felttogene i PortugaaEgypten, Spanien og Rusland; ogsaa ved Waterlo kommanderede han en Division. Han havde 15 Ar af de Saar han havde faaet. - En Time før sin Død ønskede han: endnu engang at beskinnes af Solen, og da han havde vederqvæget sig i dens Straaler, sagde han Lægger mig nu i Sengen, saa vil den himmelske Fader sørge for Resten." Jldebranden i Salins (2 Millioner Skade) for voldtes ved een Styver. En gammel Kjelling vilde nemlig ikke give en Savoyard mere end 4 Sous for at feie hendes Skorsteen, og han forlangte 5. Skorstenen blev ufeiet, om Aftenen brasede hun op deri, og hele Staden blev en Askehob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-12-17
De holsteenske Godser Peterstorff og Cronsburg skulle bortsælges ved offentlig Auction den 18de Jan. paa Raadhuset i Kiel.