JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Brest, den 14de September. J Forgaars, den 12te hujus om Eftermiddagen, ankrede 25 Krigskibe og Fregatter af vores Flode paa denne Rehd. Vinden var ganske stille, dog kom Skibene op med Floden, Hr. d'Orvilliers ankrede med Bretagne ved Mundingen af Havnen; men gik igien under Seyl, for at gaae Hr. de Cordova i Møde. - J Dag er heele Floden ankommen her. Man er allerede beskjæftiget med at udskibe de Syge og bringe dem Hospitalerne: Deres Antal skal beløbe sig til 10000, dog døe der ey mange. J disses Sted er man nu i Værk med at forsyne Floden med friskt Mandskab. - Sygdommene paa vores Flode have for største Deelen hersket iblandt Land=Tropperne, og have bestaaet i Skiørbug og Durkløb, saa at samme paa Landet snart torde blive curerte.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Efter at Floden er kommen her tilbage, har man opbrænde henimod 500 Hænge=Køyer paa de Skibe, som vare meest befængte med Blodgang. En stor Deel af disse Køyer vare fra Skibet Activ paa 70 Kanoner, hvilket Hr. Barandin commanderer. Paa dette Skib, som hørte til Hr. d'Orvilliers Division, havde Sygdommen yttret sig meere, end paa de andre Skibe, hvorfore det og først er bleven sendt her til Havnen. - Skibe nel Jntrepide og le Palenier have faaet Ordre, imedens de endnu vare i Søen, at løbe ind til Orient, hvor de og ere ankommen, paa det de Syges Antal her kunde formindskes, da man desuden har Umage nok med at bringe disse an her.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
St. Malo, den 16de September. De Tropper, som camperte i Nærheden af denne Stad, have formedelst Sygdommene maattet udbrede sig noget; men dog ey længere end at de inden kort Tiid kunde samle sig her igien.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Fra Provence, den 14de September. Efterat Krigskibet Hardy, commandert af Hr. de la Clucvar den 7de hujus lagt ud paa Rehden ved Toulon, og nogle andre Skibe allerede i Forveien vare udløbne for dette, saa giør man nu den Regning, at Hr. de Sades heele Escadre skal den 20de hujus være færdig til at gaae under Seyl. Det herder, at 6 Spanske Krigskibe og 4 Spanske Fregatter skulde støde til samme, og at denne foreenede Flode da skal søge at bringe Minorka igien under Spansk Herredømme, hvorunder den nu ey i saa lang Tiid har været. Til den Ende giøres ogsaa andre Anstalter; ligesom man og skriver fra Colioure i Roussilon, at der i samme Havn forventes en Convoy Artillerie med 13000 Kugler af 24 og 16 Punds Vægt.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Dublin, den 8de September. Det Nyeste herfra i Dag er, at Poul Jones har sat sin Cours vestlig, og udskibet en Deel af sine Folk paa Øen Jnnisbosin, i Bayen ved Galway, men man vidste endnu er hans Hensigt. Paa bemelte Sted er et Fort, som i forrige Tider var forsynet med en god Besætning, men nu bekymrer man sig ey meere om det.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Dublin, den 11te September. Poul Jones bliver endnu ved at forurolige vore Kyster, saavel som de Skotlandske. Han er bleven forstærket med en Kaper paa 28 Kanoner og en Cutter paa 14.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
St. Christopher, den 25de Julii. J en Tiid af 3 Maaneder have Omstændighederne meget forandret sig i denne Deel af Verden til Skade for det Brittiske Flag. Efter den ulykkelige Søe=Trefning ved Grenada, kom Admiral Byron til denne Øe, for igien at reparere sine Skibe: Strax derpaa lod Græv d'Estning sig see for vores Havn, og syntes at ville tilbyde vores Admiral et nyt Slag. som han ey kunde tage imod, eftersom han befandt, at den Franske Flodes Overmagt var alt for ulige, saavel i Henseende til Antallet, som til Skibenes Tilstand. Destning blev nogle Timer i Sigte af vores Flode, som laae for Anker, og han seylede derpaa videre sort, for at gjøre en nye Erobring. der rimeligviis er stillet paa Barbados og Tabago, eller en anden af Øerne over Vinden, som vi endnu have tilovers, og det er en stor Lykke, han ikke ogsaa angriber og erobrer de Øer, som ligge under Vinden. - Vores Assembly har den 16de hujus bevilget de fornødne Penge til 2000 Mands Underhold: ning, nemlig 6 Pence daglig for hver Soldat. Raadet ønskede gjerne at kunde have bevilget 9 Pence om Dagen; men det, som er tilstaaet, er allerede tungt nok for Planteurerne. Jmidlertid er det bedre, at betale, end at blive erobret. -
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Den tappere Admiral Barrington er reyst til Engelland, for at forestille vores Tilstand. Jblant andre Klager vil han vist ey forglemme at melde om Krudtets slette Beskaffenhed, hvormed den Brittiske Flode var forsynet. Han har i Fægtningen anmærket, at en 18 Punds Kugle, som blev skudt fra de Engelske Skibe, neppe har kundet trænge sig igiennem Plankerne paa de Franske Skibe, da derimod Kugler af samme Størrelse, paa een og den samme Frastand, have fra de Franske Ski begaaet igiennem et Engelsk Skib.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Paris, den 20de September. Lord Macartney, som tilforn har været Engelsk Gouverneur paa Grenada, er bragt til Barry. Alle de Bestræbel. ser, man har anvendt, for at stille ham tilfreds med hans Skjebne, have været forgiæves. - Her udspredes et Rygt om en Søe-Trefning, som igien skal være forefalden imellem Græv d'Estning og Admiral Byron, til Skade for denne sidste.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Paris, den 24de September. Gazette de France beretter, at den combinerte Flode af 5. Linie=Skibe, tilligemed Observations Escadren paa 16 Skibe giør sig færdig til at gaae strax i Søen, og altsaa kan man er tvivle paa at den jo sikkert vil løbe ud. Jmidlertid troer man dog, at der endnu i denne Maaned skulde foretages vigtige Operationer. - Landgangs Anstalterne fortsættes end nu i alle vore Havne. J Stæden for 2000 Mand Cavallerie, som der i Førstningen skulde indskibes, bestemmer mannu 10000 Mand dertil. Alle Officerer, som have havt Tilladelse at gaae fra deres Regimenter, have nu faaet Ordre til at indfinde sig den 28de hujus ved samme.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Spanske Grændser, den 9de Septbr. Generalen Don Marquis d'Alvarez, som commanderes Beleyringen for Gibraltar, forlanger endnu 10000 Mand friske Tropper, 80000 Bomber 120000 Kanon=Kugler, og 60000 Centner Krudt. Med dette tænker han at bring: Gibraltar til at overgive sig; men det vil tage lang Tiid, inden en saa overordentlig stor Krigs=Forraad kan blive ham tilbragt, og altsaa have et langt Udseende med Fæstningens Erobring.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Cadix, den 3die September. To Skebekker, som nyelig ere ankomne fra Hr. Barcellos Escadre, ere i disse Dage afseilede, tilligemed 18 TransportSkibe, med en Mængde Krigs=Munitioner, og deriblandt 70 Metal Kanoner paa 24 Pund, til Leyren ved St. Roch hvor alle Anstalter tilkiendegive, at Gibraltar formelig skal beleyres. Bemeldte Transport er allerede ankommen til Algeziras, hvortil ogsaa ere indbragte mange svære Kanoner, Feldtslanger, Mørsere, Kugler og Bomber fra Ceuta.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Madrit, den 10de September. Der berettes fra Leyren for Gibraltar, at denne Fæstning paa det nøyeste er indsluttet baade til Lands og Vands; at Levnetsmidlerne sammesteds begynde at blive rare; at Gouverneuren allerede har ladet Admiral Duff, som har Krigskibet. Pantheren og nogle Fregatter i Havnen under sin Commando, vide, at han ey længere kunde forsyne ham med Levnetsmidler, og endelig, at Besætningen bestaaer kun af 3200 Mand, endskiønt der formedelst de nye Værker behøvedes 6000.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Avignon, den 14de September. J Følge Breve fra Cadix har Don Barcelo hidset sit Admirals=Flag om Bord paa en af sine Skebekker den 30te i forrige Maaned. Samme Dag gav han de samtlige Officerer af sin Escadre et Middagsmaaltid. Dagen derefter seylede han til Strædet, for at optage en Convoy af 3 Engelske Bye landere, 5 Portugiesiske, 1 Svensk og 2 Hollandske Skibe om hvilke han vidste, at de vilde til Gibraltar med Levnets Midler; men uagtet al hans Forsigtighed ere dog begge Hollænderne og den Svenske komne forbie ham og til Gibraltar London, den 17de September.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Den Bekymring at Franzoserne skulle drive deres Erobringer videre i Vestindien, og vove et Foretagende imod Jamaika bliver saa meget meere rimelig som den Magt, der for nærværende Tid befindes til Øens Forsvar, ikkun bestaaer af Bubpaa 64, Bristol paa 50 og Janus paa 40 Kanoner, foruden 7 til 8 Fregatter ; og man kan slutte af denne Omstændighed, at der allerede i nogle Maaneder have staaet 1600 Mand Beredskab paa Hispaniola, at de Franske allerede for lang Tilsiden have rettet deres Øyemeed paa Jamaika. - Det Rygte, at der skulde være en Fred paa Tapetet med Huset Bourbon, er ligesaa utilforladeligt og urimeligt, som det, at Regieringen skulde ville contrahere om et anseeligt Korps Hesser, som skulde gaae over til Engelland, og beskytte vore Kyste mod et fiendtligt Jndfald. Man siger at en Plan er bleven bragt i Forslag, om at tage vore Tropper bort fra Nyeyorck og Rhode-Jsland og bruge samme til vore Vestindiske Eiendommes Sikkerhed, til hvilken Ende Halifax, Augustine og Bermudas skal stærkere befæstes, for derfra at knibe den Amerikanske Handel, og optage de rigeligen ladte Skibe fra Syd=Amerika.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
London, den 21de September. Alle Øyne ere for nærværende Tiid henvendte paa vores store Flodes Foretagender. Jngen veed, hvortil den egentliløber ud, hvis det ey er for at bringe de Vestindiske Floder og Priserne fra Limmerick sikker hiem. Man veed ey heller vist, om Admiral Ross's Division skal foreene sig med samme, eller ey, Nogle ville nu bestemme denne Division dertil, at den skal befrie Gibraltar fra Spaniernes Beleyring og Blocqua, de. - At vores Flode imidlertid ey skal gaae ud for en kort Tiid synes at være aabenbart af den Mængde Levnetsmidler, som den har indtaget. Alleene den sidste Leverance af Kiød bestoaf 30000 Oxer. Af disse spises hver Dag færske 150, hvilket man i Henseende til Folkets Mængde ey kan undre sig over eftersom samme nu ey bestaaer af mindre end 30000 Mand. Der siges og for vist, at den store combinerte fiendtlige Flod ligeledes med første skal gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Endskiøndt nu dette ere lutter krigeriske Udsigter, saa forsikrer man dog tillige, at en mæglende Magt allerede virkelig har foreslaget en Vaaben Stilstand paa 12 Maaneder, i hvilken Tid man kan haabe, at den nærværende Tvistighed kunde blive bielagt. - Man venter her med Utaalmodighed paa Vestindiske Nyeheder. Man kan see af de Regulationer og befalinger, som de Franske have udstædt paa Grenada, siden de kom i Besiddelse af denne Øe, at de i Engelland, som paa Grenada besidde Land Godser, selv personlig maae komme derover, og aflegge Eed, eller og miste deres Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
- Admiral Barrington har ved Kongen meget besværet sig over Krudtets slette Beskaffenhed, hvormed man paa vores Side var bleven forsynet i Vestindien. Dette har og været Aarsagen i Trefningen, at vore Kanoner ey have truffet de Franske Skibe, da disse dog have kundet naae vore. - Den Franske Søe Magt ved Øen Bourbon og Mauritius er, som vi tilforladelig vide, af ingen Betydenhed, og deres LandMagt sammesteds bestaaer kun i omtrent 4000 Mand. Med dette kan de intet udrette mod os i Ostindien; dog skal de giøre sig stærk Regning paa de til vort Compagnies Lande grændsen, de Jndianske Prindsers Sindelang.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Fra Holland, den 25de September. Den Engelske Flode under Admiral Hardy bestaaer nu af: Divisioner, i Stæden for at den tilforn, da den ey var saastærk, kun havde 4. Den første Lord ved Admiralitetet og Mylord Mulgrave have ey allerne fundet dette fordeelagtige re, men og anstændigere, eftersom den combinerte Franske og Spanske Flode hidtil var afdeelt i 5 Escadrer. Da der ved de 4 Divisioner kun kunde være 4 commanderende Admiraler, som vare Sir Hardy, Vice=Admiral Darby og Rear=Admiralerne Digby og Ross, saa har denne nye Jnddeeling gjort, at en Admiral endnu var fornøden, og denne er Admiral Graves Efter at denne hertil blev beordret at reyse til Portsmouth, hvor han den 7de hujus ankom, saa har han den 11te hujus hidset sit Flag paa Skibet the London paa 98 Kanoner, og skal han være den 2den Commandeur i Rangen, følgelig næst efter Admiral Hardy - J den Tid, da Mylord Sandwigsidst opholdt sig i Portsmouth, nemlig fra den 4de til 8de September, har han havt adskillige Conferencer med Admiral Hardy, og gjort de beste Anstalter saavel til Flodens Udrustning og Formerelse, som og til denne Engelske Hoved=Havns Sikkerhed. Man har og allerede besørget alting derhen som er fornødent til saasnart Floden er afseylet, hvilken har medtaget Levnetsmidler for 2 Maaneder, at oprette en Leyr af 8000 Mand paa Øen Wight, hvoraf de, som endnu ere tilbage i Engelland af de 3 Garde Regimenter, skal udgiøre en Deel. - Fra Port=Royal paa Jamaika er indløben den Efterretning til London, at en stærk Spansk Escadre fra Havankrydser omkring Øen; og fra Honduras=Bayen berettes under 20de Mai, at den Amerikaniske Kaper Washington, paa 12 Kanoner og 70 Mand, commandeert af Capit. Hingestor i Selskab med Brigantinen Monmouth, fra Salem i Nye Engelland, havde plyndret og ødelagt Øerne Benacea og Rattann, og ført mange Negere bort med sig.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Erlangen, den 21de September. Fra Wien skrives følgende; Da Hendes Majestæt Kayserinden Dronningen vilde den 12te hujus reyse fra Schønbruun til Burkersdorf, og gik paa dette første Sted ned at Trappen, gleed Hendes Foed, saa hun kunde have gjort en meget farligt Fald, hvis ey 2de af den Tydske og Ungarske Garde, som stoed næst ved Hendes Majestæt, havde holdt hende. Den Ungarske Garder maatte endog, for at kunde betiene sig af begge Hænderne, kaste den blotte Sabel fra sig; men de bleve og begge kanserligen belønnede for deres Hielp, cater og et Guld=Uhr.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Frankfurt, den 24de September. thi Monarkinden gjorde hver af dem en Foræring af 50 DuDer skrives fra Madrit, at en Sammenrottelse af 1500 Mand er opdaget i Gibraltar, og anden Dagen derpaa ere 9 Personer, som vare Hoved=Mændene, blevne ophængte lige for den Spanske Leyr.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Under Artiklen Haag bliver i en af vore Dags Tidender, sagt, at General=Staterne vare blevne bevægede ved den Russiske Keiserindes Anmodning til at være behielpelige i at bringe Freden imellem Engeland og Frankerig i Stand, og at de til den Ende vilde sende 3 overordentlige Gesandtere til Versailles, nemlig Hr. von Branzen, Græv Obdam og Baron von Linden.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Corsøer, den 30te September. Udgaaet: Den 24de Septbr. Frue Oberstinde Fris med Følge fra Kiøbenhavn hiem til Colding, Forvalter Dyrehave fra Erichsholm til Fyhn; den 26de ejusd. Kongel. agende Post med 3 Læs Regiments=Qvarteermester Frigast til Fyhn, Kiøbmand Lybech, til Hamborg, begge fra Kiøbenhavn, Capitain Lemming her fra Fæstningen til Nyborg, Hr. Godsche med Kone fra Kiøbenhavn til Fyhn, den 27de ej. Slotsforvalter Fogh med Følge fra Kiøbenhavn til Odense, Amtsforvalter Halch med Kiæreste fra Sæbye, gaard til Nyborg; den 30te ejusd. Hr. Pastor Beck med Kone og Børn fra Snøstrup til Fyhn.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Jndkomne: Den 24de Septbr. Capit. Lemming fra Nyeborg, her til Fæstningen, Landmaalerne Johnsen og Stange med Følge fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 25de ejusd. Oberst=Lieutenant von Bruun fra Fyhn til Skielskior, Apotheker Hansen fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 26de ejusd. Capit. Baron von Levetzau fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 27de ejusd. Kongel. agende Post med 4 Læs hertil og 5 herfra, Commtesse Stolberg med Følge fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 28de ejusd. Kammerherre Juul fra Fyhn, Oberstlieutenant Schrøder fra Holsteen, Commissionair Kryger med Kiæreste fra Holsteen, og Byefoged Bendz med Kiæreste fra Odense, alle til Kiøbenhavn; Forvalter Dyrhave fra Fyhn til Erichsholm; den 30te ejusd. Kammerherre Rosenkrantmed Frue og Følge fra Fyhn, Etatsraad Kofoed Ancker med Følge fra Holsteen, alle til Kiøbenhavn; Kiøbmand Stuager fra Flensborg hiem til Norge.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, saa vel Jnden som Udenrigs boende, der maatte have nogen lovlig Fordring hos fornævnte Hr. Johan Friderich Rohde, paa St. Croix, at de inden den i Proclamate fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa bemelte St. Croix, for at modtage deres Betaling, da han efter den Tid ingen Fordring antager. Paa Hr. Johan Frederich Rohdes Vegne efter Fuldmagt, Jørgen Torsager.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, 4 udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi, efter Jørgen ThorsaggerBorger udi Friderichstad paa Vort Eyland St. Croix i AmePrica, men nu opholdende sig udi Vores Kongel. Residence, Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & nertui silentii maa indkalde alle hans i Vore Riger og Lande boende Creditorer, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført: de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vor Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eyland, boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at talige vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores - Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 17de Septbr. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Jndkaldes herved alle og enhver, som hos mig maatte have nogen lovlig Fordring, i hvoraf samme end maatte reyse sig, at de inden den i Proclamata fastsatte Tid indfinde sig hos mig udi Frederich, stad paa St. Croix, da enhver skal erholde prompte Betaling, men efter den Tid antager jeg ingen Fordring. Jørgen Torsager.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter William Bourke, Planter paa Vort Eyland St. Croix i America, hans herom a allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle hans Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført: de Berlingske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneder. Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Ober og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hanpaa foranførste Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 17de Septbr. 1779. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
William Bourke, Planter paa St. Croix i America, Proclame, til at indkalde alle sine saa vel inden som udenrigs Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som hos bemelte William Bourke maatte have nogen Fordring, i hvor af samme end maatte reyse sig, at de inden den Proclamate fastsatte Tids Udløb, indfinde sig hos ham paa bemelte St. Croix, hvor enhver skal erholde prompte Betaling. Paa Hr. William Bourkes Vegne. J. Stoud. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocollere, Mandagen den 20de Septbr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Udi Hr. Secretair og Brevskriver Schifters ForfalPeter Feilberg, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigst Bevilling af 6te August, sidstleden, saaledes lydende: "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertuudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Frue Bigitte Sophia Friis, forrige Eier af Lund Hovedgaard udDueholms Amt i Vort Land Nørre-Jylland, afg. Cancellie Raad Thomas Lunds Efterleverske for Os allerunderdanighaver andraget, at uagtet Skifte=Forvalteren efter bemelte hendes afg. Mand, Os Elskelig Hr. Friderich Hauch, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over Dueholm, Ørun- og Westervig Amter, skal under 18de Octobr. 1777. har ladet udgaae Proclama, som ved Nørre-Jyllands Landting den 12te Novbe, næst efter er læst og Creditorerne indkaldede, skal de tvende Kiøbere af bemelte Lundgaard, Menlengracht og Ascanius ved sidste Skifte=Samling paa Lun ladet tilføre, at de ey ville betale det resterende af KiøbeSummen, førend Vedkommende, som maatte have Fordringer for Børne=Penge paa Godset, ved Proclama vare indkaldede, og de befriede for det Ansvar, som i Tiden maatte falde paa dem; saa have Vi i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt den af bemelte Conference=Raad og Amtmand Hr. Friderie Hauch derpaa meddeelte Erklæring, allernaadigst bevilge og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Fru Birgitte Sophia Lund maa ved Bekiendtgiørelse i de Belingske Danske Aviser, sub pæna præclusi & perpetui silent med Aar og Dags Varsel 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at maatte have nogen Fordring af Børne=Penge under bemelte Lund Gods, hvorfor enten fornævnte afg. Cancellie=Raad Lund eller forrige Eie af Godset have været Skifte=Forvaltere, dermed at melde sig inden forskrevne Tids Forløb, saa vel hos nu værende Eier 1 af Godset som Skifte=Forvalteren, meerbemelte ConferenceRaad Hauch, og maa saadant Proclama derefter have samme Kraft, som om det ved alle Ober= og Under=Retter i Vore Riger Danmark og Norge paa lovlig Maade var bleven læst; Forbydende alle og enhver herimod, efter som for skrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 6te August. 1779. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Jndkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Fordring af Børne=Penge under Lund Gods, at mælde sig inden foreskrevne Tids Forløb, saa vel hos nu værende Eiere af Godset, som hos mig som Skifte=Forvalter. Thisted, den 10de Septbr. 1779. C. Hauch.
Berlingske Tidende, 1779-10-04
Efter afg. Hr. Consistorial=Raad Tegder til Holbechgaard : bliver holdet Samfrende=Skifte=Samling paa bemelte Holbech gaard Tirsdagen den 26de Octobr. førstkommende, til hvilken Tid og Sted Stervboens Credi= og Debitorer indkaldes at møde og de første at forevise de Beviser, hvorefter de kan have noget at fordre, da Arvingerne agter at udbetale Boens Gield udi næstkommende Viborg Snapsting; skulle ellers nogen have noget under dette Skifte at erindre, og ikke kan møde den benævnte 26de Octobr., behager de at melde saadant inden de i Loven befalede Tider til Enken Velbyrdige Frue Tegder paa Holbechgaard eller og til Birke=Dommer Bie i Nøragger pr. Randers, hvilket bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de næstfolgende Postdage. Holbechgaard, den 24de Septbr. 1779.