Aalborg Stiftstidende, 1838-09-04
Udlandet. Frankrig. Bladene ere naturligviis opfyldte med alle Omstændighederne ved den prindselige Fødsel og de Festiviteter, der vente den gode Stad Paris i denne Anledning. Som Vidner ved Fødselsacten, der senere beskreves ved Kantsleren af Frankrig, Pairskammerets Storreferendar og Opsynsmanden ved Archiverne, vare tilstede: Marschallerne Lobau og Gerard. Endvidere havde efter kgl. Jndflydelse, foruden den kgl. Families Medlemmer og Fødselsactens Udfærdigere, indfundet sig i Slottet, Ministrene, Kammerpræsidenten Hr. Dupin, den første Præsident ved Cassationsretten, Hr. Portalis, Seinepræfecten Grev Rambuteau og en Deel andre Notabiliteter. Kl. 2 1/2 betraadte Vidnerne Hertugin, dens Gemak. Fødselsveerne toge til og Hs. Kgl. Høiheds Lidelser voxede fra Minut til Minut. Kl. 2 1/3 aabner sig pludselig Døren til Prindsessens Sovegemak. Conseilpræsidenten skrider hastig ind i Forværelset, hvor den talrige Forsamlings Blikke vogte ham. Vi have en Prinds raaber, Ministeren. Kongen leve!" "Hertuginden leve!" var Forsamlingens Svar. Conseilpræsidenten erklærer derpaa, at Kongen havde givet den nyfødte Prinds Navnet Philippe August Albert og Titel af Greve af Paris. Et levende fornyet Glædesraab hilser disse Grev Moles Ord. Kort derpaa træde Kongen og Hertugen af Orleans ind i Salen, til Slutningen ogsaa Dronningen med Greven af Paris, som hun viser for Alles Blik, paa Armen. Enhver beundrer det sunde, kraftige Barn. Courerer og Adjutanter i Forening med det losnede Kanonskud bringe nu Efterretningen til alle Kanter, Paris's Municipalitet var ved en egenhændig Skrivelse fra Kongen underrettet om denne lykkelige Begivenhed, som ved en særegen foreskreven Circulaire ved samtlige Præfecter blev bekjendtgjort i alle Departementerne. Moniteuren meddeler endnu følgende Details. Jgaar (d. 24de) Kl. 5 modtog Hs. Majestæt det diplomatiske Corps's Lykønskninger. Den nyfødte Prinds, der bares af Marschalinde Lobau, blev dette forestillet. Til alle franske Ministre i Udlandet ere afsendte Stafetter med denne Efterretning, ligeledes til alle Armeens og Marinens Overcommandanter med den befaling: at affyre lige saa mange Salver som i Paris. Til alle Biskopper ere afgangne Breve fra Kongen med Anmodning om at lade synge et Te Deum i alle Kirkerne. Kongen og Hertugen af Orleans have udmærket denne Glædesdag ved rige, Gaver og Offre. Kongen har hertil anvendt 100,000 og Hertugen 120000 Franes, foruden mange andre Gaver og Stiftelser, der endnu forestaae. Ligeledes har den høie Patient tilkjendegivet sin Glæde ved Velgierninger. En ung Recrut, der for Ulydighed var stillet for en Krigsret og hvert i Øieblik ventede sin Dom, har saaledes denne lykkelige Begivenhed at takke for sin Frikjendelse. Thi, ligesom Dommen skulde falde, tonede Kanonerne fra Jnvalidernes Hotel, man hørte det 22de Skud; mine Herrer, De har hørt mit bedste Argument, raabte Defensor og Frikiendelsen fulgte eensstemmig. Det høitidelige Te Deum, som Erkebiskoppen, afsynger i Notre=Dame=Kirken, vil blive bivaanet af den hele kongelige Familie og det diplomatiske Corps. J Erkebispens Brev til Præsterne i hans District hedder det om den nyfødte Prinds, at han i Staten har erholdt Navn af en Greve af Paris, men i den katholske Kirke ved Daaben Navn af en Christen, en Søn af Gud og en Arving til det himmelske Rige. Samme Dag som Kirkehøitiden bliver stort Taffel i Slottet og Dagen efter uddeeles Levnetsmidler til alle de Fattige i Stadens 12 Districter. Den af Municipalitetet besluttede store Fest er udsat til Daaben, som vil finde Sted i Begyndelsen af October. J Armeen have talrige Befordringer fundet Sted. Derimod savner man alle Benaadninger, som man saameget sikkrere havde ventet til Høitideligholdelsen af denne Begivenhed, som Journ. de Paris, havde paastaaet, at Hertuginden havde benyttet det Øieblik, da Kongen sluttede hende i sine Arme, til som en Naade at udbede sig en Fuldstændiggjørelse af Amnestien af 7de Mai og Formildelse af de Jkke=Amnesteredes Lod. Hidtil synes disse Bønner ikke at have fundet nogen Gjenklang, kun Skoleungdommen synes igjen at være bleven favoriseret, idet veden Beslutning af Universitetets Stormester alle Skoleferierne i hele Frankrig ere blevne prolongerede til 15de Octb. Staden Paris har voteret dens unge Greve en Æreskaarde, som vil koste 50,000 Fres. og blive prydet med kostbare Ædelstene. Til Festlighederne i Anledning af Daaben har Staden udsat 175,000 Franes. Da efter Kongens Svar paa Municipalitetets Lykønskningstale nogle af dettes Medlemmer nærmede sig med Lykønskninger til Hert af Orleans, yttrede denne: Gjerne forsikkrer jeg dem, at min Søn ikke skal blive opdraget efter Fortidens Skik, men i Nutidens Jdeer og Sæder; tidligt skal han lære, at man kun ved Fortjeneste, Talent, Mod og Dyder vinder Franskmændenes Hjerter; jeg vil bestræbe mig for, at han bliver værdig sine Landsmænd og Dem, der dagligt give denne store Stad saa gode og nyttige Exempler. Hertugen skal forøvrigt have tilsagt Geistligheden, paa det Omhyggeligste at lade Sønnen opdrage i den entholske Religion.