Københavns Adresseavis, 1803-09-05
Selskabet vil og give Premier for Ædike, tillavet af Ribs eller andre Bær. Æstningen skeer inden Udgangen af Aaret 1803, og Premierne udsættes for flere Aar. 45. For den Borger, som fra en af de danske Kiøbstæder uden for Kiøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1803 tilsender Selskabet den bedste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maa og være brygget, for offentligen at sælges. For den bedste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guld-Medaille. For den næste i Godhed og Mænge, Selskabets tredie Guld=Medaille. For den derefter, den første Sølv=Medaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gier. Malt-Spiren maa ei heller være anvendt ved Øller, hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, er heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre, og udsættes Premier for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie for 2 Rdlr. til 3 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag, men Priserne, hvortil Øllene kan sælges, maae følge med de mærkede, vel korkede, eller med Staaltraad forsynede og numererede, Flasker, som desuden geledes af Attester, at Proverne svare til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller en brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Bristel(Huusblas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllene ere af de stærkeste Sorter, er bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllene kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi hvorfor og Brygnings-Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. I Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Stæder, tillige med den der erholdte Priis. Ved Æskningernes Jndsendelse ønsker Selskabet s. underrettet, om der ved Brygningen er iagttaget noges, vidtil ubekjendt Brygningsmaade, eller om de har betient sig af Anviisninger, som findes i trykte Skrifter. J første Tilfælde maae Maaden opgives, og i sidste Titulen paa de Skrifter, hvoraf man har betient sig. 46. For bedste Sødmelks Oste giorte i Dannemark efter Bekiendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld. Medaille eller 25 Rdlr. For bedste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten maae indsendes en Prøve til Selskabet paa 3 til 10 Pund, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe=Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukunstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding, ved den simpleste Løbe, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene have gaaet, og Kunsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan giøre det umueligt at giøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med vare Hænder, uden Hielp af Perse, hører derhen. Mangler Løben noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse m. a. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ost Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste de giør, skiønt Engeland gjør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved-Omstændighederne, som ikke vil slemmes: at anvende Melken til samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ost, imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Valle løber fra den, og formeden paa ny, men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Secretariat. Naar Premierne flere Gange ere vundne paa et og samme Sted, forbeholder Selskabet sig, efter Omstændighederne, at udelukke Reclamanterne fra dette Sted derfra. 47. Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saakaldte Ryslæders eller Jugters Tilberedning kan skee hos os, og især i Norge, ligesaa vel som i Rusland, da det fornemste af Kunsten bestaaer i Birke-Oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premter: For den, som i Norge tilbereder det meste og bedste saakaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. Premieneskes ved Provers og Attesters Jndsendelse inden December Maaneds Udgang 1804.