JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Tillige anbefaler jeg mig med mine ConservationsBriller for Gamle og Unge, Concave og Convex: de ere slebne periscop, og særdeles velgjørende for Enhvers Øine. Det nærmere vil det ærede Publicum erfare af mine trykte Sedler. Min Duelighed og mine Fabricata ere prøvede og anbefalede af flere Professorer og Øien lægger i Ind= og Udlandet. P. Fuchs, concess. Opticus fra Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Bankhæftelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Da Undertegnede af Flere er overdraget at indfrie Bankhæftelser og derfor erhverve Actier, tillader jeg mig at tilbyde min Tjeneste i lignende Anledning til hvem der ville anbetroe mig samme Hverv, hvortil jeg er villig at gjöre fornødent Forskud, saa at de efter Fradrag af dette, med Rente, Porto, Provision 2, erholde hvad den indfriede Sum efter Actie-Coursen er over pari.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Kjöbenhavn, Vimmelskaftet 17. Thorwald Hornbech, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
At jeg i disse Dage har aabnet en Handel, med de til Colonial=Vare saavelsom Jsenkram og Steentøi hørende Gjenstande, i den af Hr. Kjøbmand Jepsen forhen beboede Gaard, paa Hjørnet af Danmarksgade og Lillegade, tillader jeg mig herved at bringe til Kundskab for Byens og Omegnens ærede Beboere, forsikkrende reel Behandling og billige Priser. Fredericia, den 5te Juni 1844. A. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Udmærkede Tørv til Salg. Min Fragtvogn, med 3de Heste for, gaaer hver Søgnedag hele Sommeren til Horsens med 3000 Stkr. fortrinlige Tørv. De ærede Beboere, i Horsens, som maatte ønske nogle, ville herom gjøre Bestilling hos dHrr. Kjøbmænd Jngversen, & Hansted. Det bemærkes, at Hvem der tager 100,000 Stkr. giver jeg 15 PC. i Rabat. Keilstrupgaard, d. 6te Juni 1844. Blesberg. Hochreuter & Kreutzfeldt, i Flensborg anbefale deres Lager af engelske Tagsteen, bedste Ovalitet, til de billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Jernbaneforsamlingen i Veile, afholdes Tirsdagen den 18de Juni istedetfor som feilagtig bekjendtgjort den 11te. Jndbyderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Madame frendenberg fra Altona agter paa Gjennemreisen til Kjøbenhavn at opholde sig en kort Tid her i Byen, og anbefaler sig et æret Publicum med Forfærdigelse af alle Slags fine Pariser Blomster og Frugter, bestaaende af Haar, Fjeder, Silke og Kryderi; tillige forfærdiges Haarkjæder og Baand, alle Mynstre. Børn fra 10 Aar samt voxne Damer gives tillige Underviisning i ovenstaaende Arbeide, naar man derom henvender sig i hendes Logis hos Snedkermester Bech paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Det bemærkes for de som ønske at lære ovennævnte Arbeider, at Prisen kun er 8 s Timen og at ingen Aparater ere nødvendige, blot en fiin Sax. Olbryggeri i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
At jeg har vundet Borgerskab som Ølbrygger og Øltapper, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for de ærede Jnden- og Udenbyes, som ville forunde mig deres Sogning. Udsalget tager sin Begyndelse fra 1ste Juni d. A., lovende reel og prompte Behandling. Skanderborg, den 29de Mai 1844. Albrecht Nielsen, boende i N 34, ved Siden af Hr. Kjøbmand. Overbye, ved Nørre-Port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
At jeg agter at indtræffe til det forestaaende Horsens Marked med en ny Phaeton med Ruf, og at jeg tilligemed der modtager Bestillinger paa alle Slags nye Vogne, samt at mit Logis bliver hos Gjæstgiver Jørgensen, Hr. Kjeldsens Efterfølger, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. J. Mordhorst, Vognfabr. i Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Fiint Klæde i flere Farver, Sommer-BeenklædeTöier, do. Frakke-Töier, Halsbind, Silke-LommeTørklæder, m. m. m., er nylig arriveret og sælges billigt: J. P. Brændstru. Speile i forgyldte Rammer, deels glatte, deels med Bobbinet samt meget smukke Zirater, saavel fiirkantede som ottekantede, i forskjellige Størrelser, ere arriverede og sælges til yderst billige og nedsatte Priser af C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Nye friske Citroner, söde Appelsiner, Confect Rosiner, Krak-Mandler og Figen, faaes billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Stoltzer, Eidammer, Schweitzer og Meieri-Oste, faaes billigst mulig hos L. F. Brönnum. Italienske Nudler, Macaroni, Lindser, Cathrineblommer, Bamberger-Kirsebær, Provence-Olie, Sucade, engelsk og dansk malet Sennop i 1/2 4 1/4 Glas, Hvedestivelse i Pakker, extra fiin Congo, Campol- og Pouchong-Thee, Blanksværte, sort Blæk, Stearin, & Margarin-Lys, FrictionsSvovlstikker i Træ-Æsker og Papir, Cigartændere, Messing Capsler med Frictions-Lys, faaes til særdeles billige Priser hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Kjöbenhavnsk Kornbrændeviin faaes billig hos L. F. Grönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Steen-Kalk kan faaes ved Aarhuus Teglværk Tirsdag og Onsdag den 11te og 12te Junii. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Formedelst Bortreise er den Leilighed som Hr. Bank assistent Kornerup har beboet, der bestaaer af Stue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, samt øvrige Beqvemmeligheder, strax at faae tilleie eller og til Michaeli Flyttetid, hos Skomagermester J. Andersen paa Middelgade Nr 133.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Den Leilighed som beboes af Hr. Doctor Baggesen, i Gaarden Nr 653 paa Vestergade er til førstkommende Michaeli Flyttetid, med Staldrum og Vognremise, at faae tilleie, naar man henvender sig til Eieren C. L. Waarsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
Tre duelige Skræddersvende kunne faae Arbeide hos Skræddermester Hansen i Horsens. En Guldbrosche er tabt i Riis-Skov eller paa Veien derfra til Byen, for hvis Tilveiebringelse betales en passende Douceur. Den bedes indleveret paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-07
En rødspættet Jagthund er optaget af Christen Philipsen paa Philipsborg, hvor Eieren kan lade den afhente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
No 101. den 8de Junii. Loverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Den til Forsendelse med Brevposterne. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Blandinger. J Philladelphia har der i Begyndelsen af f.M. været et Folkeopløb af saa alvorlig Natur, at 2 katholske Kirker, 2 katholske Skoler, 1 Nonnekloster og over 80 Huse bleve et Rov for Luerne. Fjorten Mennesker mistede Livet og 36 bleve saarede. Der skrives fra St. Petersborg, at Keiser Nicolaus har besluttet at anlægge en Jernbane, der vil blive den største i hele Europa. Han skal nemlig have isinde at sætte Petersborg og Odessa (Østersøen, og det sorte Hav) i Forbindelse ved en 250 Mile lang Jernbane, som vil fuldende Centralisationssystemet i Rusland. For at udføre dette Kæmpeanlæg vil man gjøre et udenlandsk Laan til 5 PC. Hvor hurtigt man nu ved Dampen kan blive ført fra Sted til andet, derom vidner bl. A. den Kjendsgierning, at man, som en Englænder nylig gjorde, kan tilbagelægge Veien imellem Paris og London i 20 Timer, endda have Modvind at kæmpe imod paa Søen og opholde sig 3 Timer underveis paa Stationerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En amerikansk Capitain, George Lewis, en ung, dannet og smuk Mand, kom ofte med sit Skib til Cuba; der lærte han at kjende Regidoren af Matanzas's Datter, og snart skulde Kirkens Velsignelse besegle deres Hjerters Pagt. Dagen for Brylluppet havde Amerikaneren det Jndfald, ene at besøge den navnkundige Matanzas=Hule, som han endnu aldrig havde seet. Det var ikke muligt at overtale ham til at opgive sit Forsæt. Med en Fakkel og et Nøgle Seglgarn, hvis Ende han hæftede ved Jndgangen, begav han sig ind i den vidtomfattende, mangekloftede Hule. Hensunken i Beundring over det storartede Naturskuespil, der frembød sig for hans Blikke, ændsede han ikke, at Vandet dryppede ned fra Loftet paa hans Fakkel og omsider slukkede den. Dette var høist fortrædeligt for ham, eftersom han nu ikke kunde see noget mere; men han var uden Frygt, thi han haabede, let at kunne gjenfinde Udgangen ved Hjælp af sin Snor. Dette var imidlertid ikke saa let; Klippestykker og Vandpytter opholdt ham hvert Øieblik. Krydende og samlende kom han langt om længe ind i den store Hovedhule og havde saaledes overstaaet den største Fare; da snublede han over et Klippestykke, faldt og tabte Snoren, uden at kunne gjenfinde den. Nu fremtraadte alle hans Stillings Rædsler for hans Sjæl; han samlede imidlertid alt sit Mod og tabte ikke sin befindelse. Hvad han forsøgte til sin Redning, veed Jngen. J den sorteste Nat samlede han omkring, stødte paa allevegne, snublede hvert Øieblik, blødte af utallige Saar. Vel hundrede Gange samlede han Hulen rundt, uden at kunne finde Udgangen; Natfuglene, som han opskræmmede, fløi ham i Ansigtet, hans Fod traadte paa Slanger og allehaande væmmeligt Kryb, han løb raskere og raskere i stigende Fortvivlelse, medens Angstsveden bedækkede hans Legeme og de iiskolde Vanddraaber dryppede fra Loftet ned paa hans Hoved. Alt var forgiæves. Omsider standsede han udmattet, halvdød, satte sig ned og ventede sin Død. Det blev Nat, og i Regidorens Huus begyndte man at ængstes over Capitainens Skjæbne. Med Fakler trængte man ind i Hulen; hans Brud var med. Paa et Klippestykke saae man en Mand sidde; han havde støttet Albuerne paa sine Knæe og grebet sig i Haaret. Man tiltalte ham; Faklerne blændede ham. Han lod sine blødende Arme synke og stirrede paa dem, som søgte ham. Bruden slyngede sine Arme om ham og kaldte ham ved Navn. Han saae paa hende, smilte og forstod hende ikke. J sin Dødsangst og Fortvivlelse havde han mistet Forstanden, og der er intet Haab om, at han vil gjenerholde den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En ung engelsk Lord havde, paa et af den store Operas Baller i Paris, seet en rosenrød Domino, som strax fængslede ham: en rank Skikkelse, en aristokratisk Holdning, en Haand, som fortjente at males, en fortryllende Fod. Frygtsom nærmer Lorden sig den rosenrøde Domino; denne taler flere Sprog, navnligen reent Engelsk, yttrer en Mængde originale Jdeer, viser, i hele sit Væsen, en Fiinhed, en Sikkerhed og Takt, som Lorden kun var vant til at finde hos Fuldblodsaristokratiet. Lorden er snart saa fortryllet, at han spørger: "Hvor kan jeg see Dem igien?" Ingensteds!" svarer Dominoen, men tilføier dog, efter mangfoldige Bønner: "Jeg tillader Dem at tilskrive mig, men kun under den Betingelse, at De imorgen tidligt vender tilbage til London og ikke kommer tilbage til Paris uden mit Samtykke." – Kl. 1 afhentes den rosenrøde Domino af et Slags Duenna og forsvinder. Næste Morgen vender Lorden tilbage, til London, og nu begynder en levende Correspondents. Englænderen forelsker sig rasende i den hemmelighedsfulde rosenrøde Domino; han bestormer Denne med Bønner og Tilladelse til at komme tilbage til Paris. Han gaaer saavidt, at han gjør et formeligt Ægteskabstilbud, Dominoen befinder sig i den piinligste Forlegenhed. Hvorfor – Fordi der, under den smukke Domino, skjuler sig en yderlig styg Gouvernante. Men hendes Aand er endnu mærkværdigere, end hendes Hæslighed; thi hun veed, hvor hæslig hun er. Gouvernanten har en Veninde, som vel har mindre Aand, men er udmærket smuk, og som er indviet i den hele Jntrique. "Du er, som Lorden tænker sig mig! sagde den rosenrøde Domino til sin Veninde: Du taler det Engelske ligesaa godt som jeg; Din Haandskrift kan neppe skjelnes fra min. Jeg elsker Dig, og vil Din Lykke; Lorden interesserer Dig, blive hans Kone!" – Veninden vil i Begyndelsen ikke, men tilsidst samtykker hun dog. Lorden faaer Tilladelse til at komme til Paris, finder Psendodominoen fortryllende, og i disse Dage finder Bryllupet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En Mand, som nys er kommen til Neapel, har havt en forunderlig Skjæbne. J Aaret 1810 kom en Conskriberet fra en Landsby ved Castellamare til Neapel og indtraadte i Artilleriet. Efter nogle Aars Forløb forlod han Europa, for at begive sig til Ægypten. Underveis blev han forslaaet til den africanske Kyst, til Bona; herfra gik han til Persien. Dette skete i Aaret 1818. Nu er denne Mand kommen tilbage til Europa og medbringer en Mængde kostbare Foræringer til de Franskes Dronning, til Dronningen af England, samt til Kongen og Dronningen af Neapel. Han bærer syv Ordener og er Eier af til Millioner Francs. Af den fattige Soldat er bleven den rige General Avitabile, hvis Navn man saa tidt har hørt nævnes i Europa. For nærværende Tid befinder han sig i den Landsby, hvor han er født, omgiven af over tyve Paarørende, som med aabenMund høre paa hans Fortællinger, som han foredrager i et Sprog, der minder om den babyloniske Taarnbygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Ved den siciliske Kyst har man nys fanget en Skildpadde, om hvilken Professor Rüppel har erklæret, at den hører til en Art, som kun forekommer i de ostindiske Farvande. Om nu dette Dyr er seilet om det gode Haabs Forbierg, eller om det har gjort et Fodparti over Landtungen ved Suez, er et Spørgsmaal, som Naturforskerne bryde deres Hoveder med at besvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
J Clermont have Advocaterne indgivet en Klageover Politiretten, fordi denne har befalet dem, at afrage deres Knebels- og Bakkenbarter, eller at ophøre at plaidere. Retten grunder sin befaling paa en gammel Forordning; men Advocaterne oplyse, at den samme Forordning befaler Dommerne, at gaae med Paryk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
J England, hvor der som bekjendt altid dømmes efter Bogstavet, bestaaer ogsaa et Forbud imod at blande skadelige Substantser i Tobak. Nylig blev en Tobakshandler anklaget for at have overtraadt dette Forbud, idet han havde blandet Metalkalk i sin Snuustobak. Da han imidlertid beviste, at Hvad han solgte for Snuustobak ikke bestod af Andet end lutter Runkelroe- og Valdnødblade, hvoriblandt derikke var et eneste Tobaksblad, frikiendte Retten ham og dømte Klageren til at betale Sagens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En Capitain Lasalle skjød sig forleden i Larochelle, og den catholske Geistlighed nægtede ham en christelig Begravelse, hvorpaa hele Garnisonen, Officierer og Soldater, sluttede sig til Liigtoget, knælte udenfor den lukkede Kirkeder og her forrettede sin Bøn for den Afdøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Den homopathiske Læge Dr. Sauermann i Brieg har offentliggjort følgende interessante Kjendsgierning: En ung Mand leed af Nervesvaghed. Hans Lemmer zittrede uafladeligt, enhver Støi paaførte ham et Anfald af Krampe. Han tabte da al Evne til at tale, see og høre. Men hans Bevidsthed forblev uforstyrret. Han syntes hensunken i Slummer, og antydede sine Fornødenheder ved Haandbevægelser og enkelte Lyd, samt udtrykte sin qvalfulde Tilstand ved at vride sine Hænder. Man besluttede, at anvende den dyriske Magnetisme, allerede den femte Dag indtraadte Clairvoyancen, tællende paa sine Fingre og pegende paa sin Mund, betegnede Patienten den Dag, hans Mæle vilde vende tilbage. Med spændt Forventning imodesaae man denne Dag, og hvor stor var Alles Forhauselse, da man, saasnart den gryede, hørte ham, med høi Røst og med dyb Bevægelse, istemme den bekjendte Psalme: "Wie gros ist des Allmächtigen Güte!" derpaa talte han med største Besindighed om sin Tilstand, og angav den Dag, da han ogsaa skulde faae sit Syn igjen. Og som han havde forudsagt, saa skete det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Pariserne bleve forleden Dag høiligen forundrede over at læse i Moniteuren, at "Grev Victor Hugo har aflagt et Besøg ved Hove." Denne Digterens Ophøielse i Grevestanden maa følgelig være gaaet for sig i Stilhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Mægler Kirchhof i Hamborg, hvis vittige Lune, havde forskaffet ham en vis Berømthed, er pludseligt død. Hans kostelige Jndfald ville længe leve i Folkemunde. Han blev endogsaa i sin Tid bragt paa Scenen, og applanderede af alle Kræfter sin Dobbeltgjænger, der koperede ham fortræffeligt. Han var meget forpulent; en stærk Ærgrelse paaførte ham et Slag, som gjorde uventet Ende paa hans Liv. Ved hans Jordefærd stillede der sig bag Kisten en Person, der var kommen i en meget phantastisk Garderobe. Han har nemlig en paltet Livkjole, sorte Haandmansketter, hvid Hat, et stort hvidt Kors o. s. v. Et Par Herrer af Følget stege ud af deres Vogne og lode ham arrestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En amerikansk Matros, der lykkeligt havde befaret alle Have, er forleden druknet i Stadsgraven i Hamborg. Han laae, noget beskjænket, i Græsset og sov. Da han vaagnede, vilde han see efter Nogle, som anglede nedenunder, men høiede sig formeget frem og trillede ned i Vandet. Han svømmede til Krudthuset, vilde klattre op her, men sank tilbage og forsvandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Den 31te Mai hjemkom til Bremen den første Grønlandsfarer for iaar, "Weser", Comd. Hermann, med den rige Velsignelse af 10,000 Robber, den heldigste Fangst nogen Bremer endnu har gjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Kong Oscar har ladet sig daquerreotypere, for at hans billed paa Mønterne kan udpræges derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Det er udentvivl det første Portrait af en Konge, som ikke er flatteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
J Jtzehoes Omegn har der i denne Tid været flere betydelige Jldebrande: i Landsbyen Bimöhlen er brændt flere Gaarde, og i Steinburg 9 Huse og en Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Communalbestyrelsen i Randers har valgt dHrr. Raadm. Krogsgaard, Borgerrepr. Formand og Viceformand Apoth. Köfter og Kjøbmand Jacoby, samt Kbm. J. Ree, Westermann, Borup og Levn til at sammentræde i en Comitee i Anledning af et jydsk Jernvane-Anlæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
J Aalborg skal foretages et nyt Stændervalg, da Byens tvende Suppleanter have Begge frasagt sig deres Function.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Sildefangsten i Liimfjorden er i denne Tid overordentlig heldig. Man har fanget Sild, der levende holdt den usædvanlige Vægt af halvandet Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Randers Søndergade vil fra næstk. Mandag og indtil videre blive spærret formedelst den nye Hovedlandeveis Anlæggelse. Jernbanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
(Fra en humoristisk Forelæsning af Saphir.)Man veed virkeligen ikke, om Aarhundredets Higen efter Jernbaner ligger i Folks Længsel efter, at gjensees saa hastigt som muligt, eller i deres Længsel efter, at skilles saa hastigt som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Jernbanernes Opfindelse er i Grunden ikke Andet, end en Formindskelse af Jorden. Verden vil herefter blive ganske lille, man vil kunne bereise hele Jorden i kortere Tid, end man behøver, for at læse Busching's Geographi igjennem. J Skolerne vil der herefter ikke blive læst, men reist Geographi; Læreren vil, med sine Elever, sætte sig paa Jernbanen og hver Dag bereise det Stykke, som skal doceres. Mennesket vil blive til et Brev. Man vil ikke give sig Stunder til, at skjære en Pen, at skrive og forsegle; man vil afgive sig selv paa Jernbanen, og det vil ikke vare længe, for man, fra Jernbanen af, bringer os frankerede Mennesker i Huset. Saa læse vi disse Mennesker og sende dem retour. Og mon Menneskene i Grunden, ere Andet end Breve? – De høie, lange Mennesker, det er de Gellertske Breve; de smaae, det er de spartanske, lakoniske Epistler; de Tykke, det er Forretningsbrevene; de Tynde, det er de tørre Beretningsbreve; de Grove og Uforskammede, det er Trusels- og Brandbrevene; de Hoflige og Underdanige, det er Gratulationsbrevene og Bønskrifterne; de Lykkelige, det er Himmeriges Pantebreve; de Ulykkelige, det er Manebreve til de Lykkelige, der skulle erindre dem om den frygteligste Vexel, om alle Tings Vexel. Mandfolk i Almindelighed ere blot Fragt breve, med hvilke Skabningen sender det kostbare Gods, det qvindelige Kjøn, ud i Verden. For ethvert Fruentimmer er der i Grunden bestemt et enkelt saadant Fragt brev, men ofte indløbe der saadanne Vildelser i Speditionen, at een eneste Dame stundom faaer tre til fire Fragtbreve efter hinanden. Fruentimmerne ere Skabningens Naadebreve til Mandfolkene. De Gifte ere allerede komne til deres Adresse. De Ugifte ere Postrestanterne, som endnu vente paa at afhentes. De Evig-Ugifte ere de uindløste Breve, som blive liggende paa Posthuuset; og Enkerne, det er de Breve, som Modtageren ikke fik Leilighed til at læse ud. Disse Naadebreve besegles med Kys og Eder, som ofte ligne de virkelige Segl deri, at de paatrykkes hede og brydes kolde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Ved Jernbanernes Anlæg tør man haabe, at det hele Romanskriveri vil ophøre. Thi hvoraf bestaae Romanerne, Af Skilsmisse og Gjensyn. Jernbanen vil befrie os fra alle Afskedstaarer, og Giensynstaarer vil Jngen fælde mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Jernbanerne bringe ikke blot Lande og Stæder i nærmere Berørelse, men de forbinde ogsaa Menneskene, de slynge et nyt Baand, om ogsaa ikke et Familiebaand, saa dog et Actiebaand, om mange Jndivider, og Actie paarørende holde bedre sammen end Blodsforvante.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
En Jernbane er en sandfærdig Charakteristik af vort Aarhundrede. Thi i vort Aarhundrede fjerne vi os længst fra det, der ligger og ganske nær, fordi Jntet vedkommer os saa nær, som hvad der ligger langtborte fra os. Jdet man gjør Verden kortere, gjør man Livet længere, en Reise om Verden, som før medtog tre Aar, vil man herefter kunne gjøre i tre Maaneder; vi ville faae mere Erfaring og mindre Dannelse. En riig Mand vil lade sin Søn gjøre en Reise gjennem Europa, en saadan Reise varede for to Aar – nu vil Sønnen, efter fire Ugers Forløb, komme tilbage fra sin Reise gjennem Europa, og naar man spørger ham: "Hvad har De f. Ex. seet i Holland, saa vil han svare: "De maae undskylde mig, jeg som just den Timestid, jeg reiste derigjennem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Debitorerne til Aarhus Stifts offentlige Midler bekjendtgjöres herved, at Capitaler og Renter til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa fölgende Dage, nemlig: Torsdag d. 13de, Löverdag d. 15de, Mandag d. 17d Onsdag d. 19de, Löverdag d. 22de, og Mandag, d. 21de Juni förstkommende, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over Terminen, samt til at bevise at Skatterne af Panterne ere betalte, bringes derhos i Erindring. Aarhus, den 4de Juni 1844. Graah. Paludan-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
Da vi have bragt i Erfaring, at vor Plan om Oprettelsen af et Provindsconvent for Jylland, har fundet Gienklang hos mange af vore Brødre her i Jylland, og da vi derfor tør nære det faste Haab, at ret mange af dem ville forene sig med os til at faae et saadant bragt istand, – saa tillade vi os herved at indbyde dem af Jyllands Geistlige, der have Jnteresse for Sagen, til et Møde i Viborg, Onsdagen den 26de Juni d. A. Forhandlingerne, der begynde Kl. 10 Formiddag, aabnes med at fremlægge en Plan for det paatænkte Convents hensigtsmæssigste Jndretning og Virksomhed; hvornæst de Sager, der ved dette foreløbige Møde anmeldes til een af os Undertegnede, ville blive forhandlede i den Orden, som det af det forsamlede Convent bestemmes. Mødestedet vil nærmere behageligen kunne erfares hos Hr. Pastor Licent. theol. Silverberg i Viborg. J Conventerne for Nørvangs, Tørrild og Hammerum Herreder, 21de Mai 1844. V. Birchedahl. L. Blæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-08
At det ved allerhøieste Rescript af 11te Mai f. A. bevilgede aarlige Marked i Give, til Forhandling af Creaturer, Trævarer, Uld, uldne Varer, Korn og deslige, laat afholdes Torsdagen den 27de Junii næstkommende, bringes herved til offentlig Kundskab. Herredscontoiret i Veile, den 29de Mai 1844. d. M. Hersleb, const.