JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 12te Decembr. a. p., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, at Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At Vi, efter Daniel Walker og Peter Wasserfalaf Vor Kongel. Residents Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silen rii, med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring til dem, enten samme maatte reise sig af deres Fælleskab eller den Handel, de hidtil under Firma PeterWasserfalls Sønner have dreven, af hvad Slagt bemeldte Fordring end maatte være, eller hvad Navn den end kunde gives, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre: Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og NB. ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama, efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof og Stads-Ret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet i vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn den 12te December 1794. Under Vort Signet. (L. S.)
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling: C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof- og Stads-Ret, samt protocolleret Mandagen den 15de December 1794. C. Schifter. Jndkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre hos os underskrevne, for saavidt Fordringen kunde hidrøre fra den mellem os hidentil under Firma Peter Wasserfall Sønner førte fælles Handel, med Anmodning, at de inden den i Bevilgningen foreskrevne Tid vilde melde sig hos os, og i fornødent Fald at godtgiøre deres Krav, da intet efter den Tids Forløb kan ventes betalt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Ligeledes anmodes de, som maatte være os noget skyldig, at vilde, det snareste mueligt, see dette afgjort. Kiøbenhavn den 2 Jan. 1795. Peter Wasserfall Sønner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Skifte-Sessionen. Torsdagen den 8de Januarii førstkommende, Eftermiddagen Kl. 1 Slæt, bliver paa Raadstuen efterskrevne Skifter foretagne: No. 1. Efter afgl. Justitsraad Lau. Politiebetient Hyld og Hustrue. 3 - : Karen Pauls Datter.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Skifte-Lysninger. Efter afgangne Studios Frederich Augustinus Schrep er lovligt Skifte foretaget, hvilket, til Credi- og Debitorers Efterretning, bekiendtgiøres af J. N. Brun, Stiftsprovst.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Auctioner. Onsdagen den 7de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slæt, bliver, efter Høi Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, i Herberget Altona ved offentlig Auction bortsolgt et Partie meer og mindre bedervet Hveede, indbragt med Priis-Skibet. Wacksamket, som forud bliver til Eftersyn paa Hr. Hof=Agent Jansons Pakboder i Byen, og Prøver deraf ved Auctionens Holdelse, hvor og Auctions-Conditionerne bekiendtgiøres. Tirsdagen den 13de Januarii førstkommende, Aftenen Kl. 5 Slæt, udi Herberget Altona, bliver afgangne Jacob Christ. Fluegs Stervboes Vaanhuus med Grund ved 2den Auction opbudet til Bortsælgelse. Elias C. Fæster, Boets Værge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Tirsdagen den 13de Januarii førstkommende, Aftenen Kl. 5 Slæt, bliver udi Herberget Altona ved offentlig Auction opraabt, og, hvis antageligt Bud skeer, bortsolgt afgl. Rasmus Østrups efterladte Vaanhuus, Hoff-Naglen kaldet, med underliggende Grund, Kielder, og Indretning til Bryggerie, samt videre Vedhøren. de, skal sælges med de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. M. G. Ohl.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Mandagen den 19de Januarii 1795, lader jeg udi mit iboende Huus, beliggende udi 2den Rode No. 25, ved offentlig Auction bortsælge, ved Opraab til den Høystbydende, endeel Silke Tøier, Sirtz Kattuner, samt endeel Meubler. Trykte Lister er at bekomme hos mig i mit Huus over samme. Anna sal. Harboes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Til Kiøbs eller Leie. Huuset i 5te Rode No. 39, som nu beboes af Hr. Lieutenant Castberg, er til førstkommende Paaske til kjøbs eller leie for et eller flere Partier, tillige en Krambord Kielder i 2den Rode No. 30. Om Kiøbet eller Leien accorderes med mig Mathias Gierring.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Friske Lemoner, Appelsiner og ferske Figer, er, i store og smaae Partier, til Kiöbs at bekomme hos TANR.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Hos Friedrich Frerichs ved Tydskekirken, er fra anstundende Paaske Værelser til leie. Et Huus med 3de Kakkelovns-Værelser, og andre beqvemme Værelser, samt Hauge til, er anstundende Paaske Fløttetid at faae til leie for en honet Familie. Anviisningen gives fra Adresse-Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Den Topographiske Journal for Norge er nu næsten voxet til 12 Hefter, som kan ansees for at udgjöre en Aargang. Udgiverne deraf det Topographiske Selskab - som aleene af Nidkierhed for det almindelige Bedste, har gjort, og gjör sig Umage for at samle, og ved den at udbrede en mere nøiagtig og fuldstændig Kundskab om et Land som Norge, om et Folk som det Norske - end man hidindtil har havt, agter af samme Grund at fortsætte den, og holde sig forvisset om, at enhver Medborger, som ikke med Kulde og Ligegyldighed betragter sit Födeland, ei aleene vil bifalde, men og, saavidt det staaer til ham, fremme deres Formaal og Beslutning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Hvad som hidindtil er kommen for Lyset ved dette Selskabs Bestræbelser, er for lidet tilat bestemme Journalens sande Værd, og formeget til at miskiende den. Værket er først begyndt - Faa ere endnu de Materialier, som ere indbragte i Forraads-Kammeret, og som en Gang i Tiden skal tjene den indsigtsfulde og skarpsindige Mand, der, begavet med Lyst, Tid og Formue, faaer i Sinde at skjænke sin samtidige og Efterslægten et Værk, lig den Danske Atlas - men Mænd, der fortjene Agt og Hæder, samle dagligen flere, samle dem for dette Forraads-Kammer, og indsende dem villigen dertil. Ved deres Flid vil da med Tiden Norges Fortrin kjendes og beundres, Norges Mangler opdages og af hielpes, Nationen vil bedre indsee sine Fordeele og benytte sig af dem, almindelig Velstand vil blive dens Deel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Statsmænd og Krigere, Borgeren og Bonden læse Journalen, og - dens historisk geographiske, dens politisk Economiske Bidrag til Kundskab om Norge, skal ikke blive uden Nytte for enhver især. Vel er denne Lectur just ikke altid moersom - Ved Forfatternes alt for store Nöjagtighed, som ofte forleder dem til vidtløftige Opregnelser og Beskrivelser af Smaating, saa danne Ting, som enhver Landets Egn har tilfælles med andre, og derfor ere almindeligen bekjendte, kan den endog undertiden blive kjedsommelig. Men den fornuftige Læser villet sætte sig bort over det, han anseer det som en Fölge af Forfatterens særegne Gaver, at lagttage og meddeele andre deres lagttagelser, paa, som en Fölge af deres større eller mindre Beqvemhed at udtrykke deres Tanker paa, og holder sig blot til det væsentlige, han lægger Mærke til det, som passer sig paa ham og hans Stilling, og gjör en Klog Anvendelse deraf. Han læser for at tilfredsstille sin Videlyst, for at lære at kjende Folkets forskiællige Industrie og Virksomhed, Sæder og Skikke, Landets naturlige Fordele og Mangler - Han beriger sin Forstand med andres Erfaringer, og benytter sig derat, som af sine egne. Paa denne Maade bliver da Journalens Læsning, om ikke moersom - saa dog nyttig og gavnlig, og fra denne Synspunct önes Journalens sande Værd. Men det var egentlig ikke Journalens Værd man vilde gjöre opmærksom paa - det var dens Form.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Nogle af de Herrer Medlemmer og Subscribentere har været af den Formening, at det var bedre, at de Beskriveller, som trykkes over en og anden Bye, over et og andet Præstegield, bleve trykte uden at afbrydes, fölgelig udgivne i Bind, og at Journalen blot burde indeholde enkelte Afhandlinger, Beskrivelser over enkelte Værker, Poesier over visse interessante Gienstande og behagelige og gyselige Egne i Norge andre har troet, at Journalen gandske skulle ophøre, og aleene continuere thed saa mange Hefter, som udfordres til at complettere de begyndte Beskrivelser; derimod for Fremtiden saadanne Beskrivelser, som Provsten Sor over Tryssild, Amtmand SOMMERFELTS over Toten, Kammerherre ANKERS over Christiania, Byefogd WVLESBERGS over Tönsberg, Præsten BANGS over Hitterens Præstegield, trykkes, med alt andet som indkom i 1/4 Bind, enten under Navn af det Topographiske Selskabs Skrifter, eller Topographisk Magazin for Norge andre derimod har holdt for, at det var bedst, at Journalen vedblev, som den har begyndt. Selskabet, som holder det for sin Pligt og Ære, i dette Stykke at rette sig efter de flestes Villie, indbyder altsaa herved enhver af fine Medlemmer, indbyder enhver anden, som har subscriberet, og enhver, som i Fremtiden agter at subscribere paa dets Arbeider, inden dette Aars Udgang herom at indsende deres behage lige Formeening til Selskabets Formand Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Mor, eller og til Selskabets Secretair mig Ober-InspectörHARTWIG, da Selskabet derfor vil blive dem høiligen forbunden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Ovenstaaende er mig fra Christiania bleven overdraget at bekjendtgjöre udi Bergens Adresse-Efterretninger. BRANET.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Adskilligt. De, som haver laant og derfore hensat Pant til afgl. Hr. Hinrich Rasmussen, indkaldes herved at indfrie samme, da det ellers, uden videre Tilkaldelse, bliver ved den afholdte Auction i Stervboehuuset bortsolgt af Tilsynsværgerne B. Frøchen. Ditmar Kahrs. Debitorerne efter Pante-Obligation til Enke Fattighuusets Stiftelse, som ere udeblevne med Betaling af de til afvigte 11te December forfaldne Renter, anmodes uopholdelig at er lægge samme til mig, som Forstander, for at undgaae den rescriptmessige Jndfordring, som i Udeblivelses Tilfælde, sikkert vil paafølge. Bergen den 3die Januarii 1795. Henrich Krammer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Første Juuledags Morgen er i Fro Prædiken udi Korskirken tabt et Sartzes Regneklæde, med Mærke B. C. J samt en Skoe med Spær de udi. Hvem som maatte have fundet samme, ville behage at levere det til Paul Cold, hvorjeg conditionerer, imod en passelig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Med mig er indført fra Altona et Fustagie Roer, mærket C. A., som formodentlig ved Annammelsen paa Toldboden er feiltagen; Hvis nogen haver bekommet samme, behager de at levere det til mig. David Brunchorst.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Capital, som anbydes: Hos mig er til laans at faae, imod lovlig Pant, 328 Rdlr. Børne-Penge. Giert Jantzen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Condition, som anbydes. For en duelig Stuepige, der har været vant at være i store Huuse og kan lave Mad til, og tillige er et skikkeligt Menneske, er Condition ledig til anstundende, Paaske. Anviisningen gives fra Adresse-Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
For en Skriverkarl, som er noget bevant med Regnskabs Affairer, anvises Tieneste paa Adresse Contoret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
For en duelig Tienestepige, der har den fornødne Taalmodighed og vandt til at omgaaes, Børn, er til Paaske Condition ledig paa Nyegaard.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Conditionsøgende: Et Fruentimmer, som i Mange Aar har tient hos brave Folk og fremviser det beste Skusmaal, søger Condition til førstkommende Paaske, enten som Huusholderske, eller, i Mangel her af, som Stuepige. Anviisningen skeer fra Aadresse-Concoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Bortkomne Sager. Anden Juledag er tabe en Sølv Skoespende, merket S. R. S., fra Korskirken til Knøse smuget; Finderen ombedes at levere samme, i mod en Douceur, til Molberg. Da der Tredie Dag, seent om Aftenen, blev bortstiaalet fra mig et Sølv Lomme-Uhr, som hang paa Speilestokken; saa ombedes, at, om det skulde være ansat hos nogen, de i Mindelig hed vil indfinde sig til mig som mist har, nemlig jeg Undertegnede. J manglende Fald maa Vedkommende modtage det, som paafølger. Andreas Johannesen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Sidstleden Tirsdags Aften Kl. 6, har jeg, i det jeg skulde fare fra een i Toldboelauget liggende Bomseils Jægt i Land til Toldboden, tabt af min Trøje Lomme, formodentlig faldet paa Søen, 1 stor sort Tegnebog med 2de Rum udi, hvorudi laae mit Borgerskabs Brev, som Høker, tilligemed 50 Rdlr. i 5 Rirs Bancosedler og 49 Rdlr. i enkelte 1 Rigsdalers Sedler, samt en 10 Rigsdalers Seddel, tilsammen 109 Rdlr. Den som maatte have fundet disse, og er saa ædelmodig imod mig at tilbagelevere samme, loves en raisonabel Douceur, naar derom skeer Anmeldelse til mig Undertegnede. Jacob Svendsen, boende i 11te Rode No. 235. under Søndnæss.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Fundne Sager. Et Brev, med Udskrift til P. O. Raatte, er funden Juule Aften paa Gaden ved Korskirken. Eieren behager at indfinde sig hos Jomfr. Holterman ved Domkirken, som har Brevet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
En meget stor smuk Andrik, kan dens rette Eiermand afhente hos mig jo før jo bedre. Flottmann.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-03
Dødsfald. Frue Drude Catharina Pareli sal. Gudeschwager død den 12te December f. A. i sin Alders 84 Aar. Heraf udkommer hver Løverdag et Blad fra det bergenske Adresse Contoir, ved Toldprokurør Geelmuydens Efterleverske.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Hos Sr. J Aar 1795 Rum. 2.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
En og Tredidte Aargang. er retninger. fra Cores Contoiret. i Bergen. Sel i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Løverdagen den 10de Januarii. NorKobNo Se Under 17de December 1794 er Majestraten fra Stiftet communiceret følgende Høi Kongelige Forordning, saa lydende: Vi Christian den Sydende, af Gude Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi allernaadigst have fundet for godt, at nedsætte de hidtil paabudne høie Afgivter for Vine og fremmede Brændevine af Druer, som indføres i Vore Riger Danmark og Norge, og byde derom saaledes som følger:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
J Stedet for at hidtil er erlagt, A. Af Vige. 1) Rhinske og heede Vine, a. Told af 1 Ahme eller 160 Potter, - 18 Nlr. 74 sk. b. Consumtion = 6 Rlr. - sk. c. Accise = = i alt 25 Rlr. 26 sk. 2) Franske og andre deslige Vine. a. Told af 1 Oxhoved, eller 240 Potter, 13 Nlr. 91 sk. b. Consumtion = = 5 Rlr. - c. Accise - . . . i alt 19 Rlr. 19 sk. B. Af fremmede Brændevine, af Druer. a. Told af 1 Oxhoved 26 Rlr. - sk. b. Consumtion = 14 Rlr. - c. Accise. i alt 40 Rlr. 72 sk. skal herefter af alle forbemeldte Slags Vine og Brændevine, uden Forskiel, betales, naar de strax ved Jndførselen, eller ved Oplags-Afregningerne, fortoldes til Forbrug i Landet, een enkelt Afgivt, som herved bestemmes: a. For Vine af alle Slags a Oxehoved, eller i alt 40 Rlr. 72 sk. skal herefter af alla Forkammeldte Slags Vine og Brændevine, uden Forskiel, betales, naar de strax ved Jndførselen, eller ved Oplags-Afregningerne, fortoldes til Forbrug i Landet, een enkelt Afgivt, som herved bestemmes: Car Nins af alle Slags Oxehoved, eller 6 Ankere, eller 240 Potter, 10 Rlr. dansk Courant. d. For tolvgradig Brændevin af Druer, alle Slags, a Oxehoved, eller 6 Ankere, eller 240 Potter, 20 Rlr. dansk Courant. Men, da Brændevinens Styrke er forskiellig efter den større eller mindre Mængde af Spiritus, som indeholdes i et lige Maal, og denne Forskiellighed ved Gradering kan kiendes: saa skal og Afgivten derefter rette sig saaledes, at den forholdsmesigen aftager for den Brændeviin, som er under 12 Grader indtil 6 Grader, og tiltager for den, der er over 12 Grader indtil 40 Gra dre, alt i Overeensstemmelse med den herved heftede Tabel, som er forfattet efter det Forhold i mellem Spiritus og Vand, der ligger til Grund, for den nu ved Toldstederne i Brug førte rigtigere, Gradestok. Brændeviin under 6 Grader ansees og behandles ved Jndførselen, som 6 gradig; og den over 40 Grader, som 40 gradig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Oplagene for Vine og Brændevine vedblive fremdeles i Overeensstemmelse med de, ogsaa forandre Handelsvarer, ved Vor Forordning af 31. Mai 1793 fastsatte Oplagsregler. Alle før samme Forordning udgivne Anordninger om Vin- og Brændeviins-Oplage, altsaa og Toldforordningen af 26de November 1768 dens 10 Cap. 10 Art., ophæves; hvoraf følger, at de Godtgiørelser, som hidtil have været nogle faa enkelte Stæder tilstaaede for Leccage, Bærme o. d., eller for Udførsel til indenrigske Steder m. v. herefter, imod den nu givne betydelige Nedsættelse i Fortoldningen, falde bort, og at alle Vore Danske og Norske Kiøbstæder, som ved bemeldte Oplags Forordning have faaet bellig og lige Adgang til udenlandsk Handel med Varer i Almindelighed ogsaa i Henseende til Viin- og Brændevinshandelen herefter skulle nyde lige Rettigheder. Recognition ved Udførselen af Vine og Brendevine til fremmede Steder erlægges herefter, i Kiøbenhavn som i de andre Stæder, med 1 Procent; men ved Udførselen til China samt til Vore Øer og Lande i Vestindien, Ostindien og Guinea, i Følge de Anordninger, som for Handelen til disse Steder ere givne: alt efter en for alle Slags Viine og en for alle Slags Brændevine lige Priis, som nærmere ved Toldstederne bestemmes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Ligesom Afgivten af Brændevine erlægges efter Forholdet af den meere eller mindre Spiritus, som et lige Maal indeholder, saa skal ogsaa Til skrivningen til og Afskrivningen fra Oplagene skee efter samme Regel, og følgelig allene med Hensyn til Spiritus, efter forannævnte Tabel, saaledes, at, naar til Exempel et Oxehoved af 2400 Potter 6 gradig Brændevin indføres til eller udføres fra Oplagene, tilskrives og fraskrives det, som 120 Potter Spiritus; et Oxhoved tolvgradig til og fraskrives, som 160 Potter Spiritus, et Oxhoved attengradig som 180 Potter Spiritus, og saa fremdeles efter Tabellen; hvorhos dog agtes, at, naar Beregningen falder i Brøk, bortkastes denne Brok, og det næste heele Tal under Brøken antages, som gieldende. Heraf følger, at herefter føres, for desto større Nøiagtigheds Skyld, og til ydermeere Sikkerhed i Handelen, enhvers Oplags-Conto, for saavidt fremmede Brændevine af Druer angaaer, paa foranførte Maade efter den Spiritus, Brændeviin indeholder.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Til Afskrivning i Oplagene antages ikke Brændevin under 6 Graders Styrke, og den over 40 Grader stærke Sprit afskrives som 40 gradig. Denne Anordning, som i Forbindelse ved Oplags-Forordningen af 31te Maji 1793 herefter, bliver til Regel for Vine og Brændevine af Druer, træder i Kraft fra 1 Jan. 1795, fra hvilken Tid alle andre fra Toldvæsenets Side givne særskilte Anordninger om disse Varer ere ophævede. J Confiskations Tilfælde forholdes altsaa efter Toldvæsenets almindelige Regler.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 12te Decembr. a. p. saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At Vi, efter Daniel Walker og Peter Wasserfalaf Vor Kongel. Residents Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigste giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og til ladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Fordring til dem, enten samme maatte reise sig af deres Fælleskab, eller den Handel, de hidtil under Firma PeterWasserfalls Sønner have dreven, af hvad Slags bemeldte Fordring end maatte være, eller hvad Navn den end kunde gives, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre: Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama, efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet i vor Kongel. Residents-Stad Kiøbenhavn den 12te December 1794. Under Vort Signet. (L. S.)
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling: C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof- og Stads-Ret, samt protocolleret Mandagen den 15de December 1794. C. Schifter. Jndkaldes herved, fub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre hos os underskrevne, for saavidt Fordringen kunde hidrøre fra den mellem os hidentil under Firma Peter Wasserfall Sønner førte fælles Handel, med Anmodning, at de inden den i Bevilgningen foreskrevne Tid vilde melde sig hos os, og i fornødent Fald at godtgiøre deres Krav, da intet efter den Tids Forløb kan ventes betalt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Ligeledes anmodes de, som maatte være os noget skyldig, at vilde, det snareste mueligt, see dette afgjort. Kiøbenhavn den 2 Jan. 1795. Peter Wasserfall Sønner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Skifte-Sessionen. Torsdagen den 15de Januarii førstkommende, Eftermiddagen Kl. 1 Slæt, bliver paa Raadstuen efterskrevne Skifter foretagne: No. 1. Efter afgl. Robert Scollay. Petter Jürgensen. 3. - . . Justitsraad Lau. 4 - Halver Wermundsen Aarestad.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Skifte-Lysninger. J Nordhordlehns Sorenskriverie og Sartos Skibrede ere følgende Skifter berammede til Foretagelse: 1) Paa Gaarden Schouge efter Ole Hansen og 2) Thore Arnesens Hustrue den 27de Januari førstkommende; 3) Paa Gaarden Leerøen efter Knud Monsens Hustrue den 28de: 4) Paa Berge efter Niels Johannesens Hustrue den 29de; 5) Paa Worland efter Thore Andersens Hustrue den 30te, og 6) Paa Gaarden Ni pen efter Lars Grimsens Hustrue den 31te Janarii førstkommende; 7) Paa Gaarden Telle efter Jens Clementsens Hustrue samme Dag, og 8) Paa Gaarden Nordeide efter Enkemand Niels Olsen den 2den Februarii førstkommende; hvilket herved, til Vedkommendes Efterretning, bekiendtgiøres. Haberdorff.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Tid Auctioner. Jacob Svendsens Falitboes Effecter bliver ved Auction Mandagen den 12te d. M., Eftermiddagen Kl. 1 Slæt, bortsolgte udi Huuset, beliggende i 11te Rode No. 235. Lister derover er at faae et Par Dage forinden Auctionen hos, Bergen den 8de Jan. 1795. Jacob Foss, Tilsynsværge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1795-01-10
Ligesaa bliver næstfølgende Tirsdag den 13de hujus, om Aftenen Kl. 5 Slæt, udi Herberget Altona bortsolgt Falereren Jacob Svendsens Huus i 11te Rode No. 235, paa Vilkaar, som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Foss.