Extraordinaire Relationer, 1722-01-01
Undersaatterne udi Frankerige. Have paa nogen tid, efter saa mange Aars udstandene Krig og derved fuldte Udgifter, endelig ved den fatale Actier handel nesten tilsat og opoffret, hvis dem endnu var lefnet af deres reede Midler og Formue. Tienere ere til største deels derved blevne til Herrer, og endeel Herrer bragte til saadan Fortviflelse, at de har af Nød maat tilside sette Deres Høyhed, og for at verge sig for ey at forgaae af Sult og Tørst, gribe til ulovlige Midler for at leve, endskiønt de, som Retferdighed udfordrer, ved saadan LeveMaade og have fundet deres Dage at vorde for Tiden forkortede, saa at mand udi Paris haver hørt fleere myrdt, dræbt og be staalet udi 8te Dage end forhen udi et heelt Aar, og uagtet ald den Fliid Retten anvender for at see sligt hemmet, saa maa dend dog beklage sig, at af denne Hydra, naar en aflives, igien fødes 10 argere end dend Døde. Endeel fornemme Familier har maat med Smerte see for deslige Misgierninger nu en Greve radbrekkes, Aar, 1722. kes og nu en fornemme Adelsmand, endskiønt Geistlig, døe i Galgen. Denne Penge-Mangel vedholder hos Endeel, og Drab og Tyverie gaar ey mindre end udi afvigte Aar i svang. De Store, som til Endeel endnu skulle synes at have noget til of vers, holde ved deres gamle Vane at ødelegge hinanden ved høyt Spil, saa at mand ved Hoffet har været nødt til at lade deslige spillen forbyde, ja Regenten af dette Rige har været saa retferdig, at hand end og har beordret Politie-Mesteren først at sette saadan Kongelig Ordre imod dem udi Verk, som maatte synes at staae i høystbemelte Regentens Naade, og derfore at have nogen Præference frem for de andre Ved denne store i Landet værende Penge-Mangel, som ey lidet haver contribueret til den Fremgang Pesten haver haft udi Provence og Languedoca, da dessen Jndvaaner formedelst saadan mangel ey i rette Tider have kundet forsyne sig med den til deres Huusholding behøvende Nødsyyn; Har dog Hoffet ladet see, hvor nær saadan Elendighed gik det til Hierte, og nu forsynet dem med Levnets-Midler, nu med Penge og nu med Læger og Medicamenter, og derhos ey forsømt at sette de andre Provincer udi Sikkerhed, med at afsondre dem ved de derom trokne Linier og udsatte Posteringer fra de Misstenkte, saa at nest Guds Bistand har saadan Omhue og de brugte Anstalter hiulpet til, at denne fordervelige Lande plage, hvoraf 62 Stæder i de 2de Provincer have været befengte og 87795 Mennisker hendøde, dagligen saavel efter Pariser, som de igiennem Svitzerland confirmerede Tidender, aftager; Men Penge=Mangelen synes meere at tiltage udi Riget, uagtet den der værende gode Tid, i det at mand nu kand kiøbe for 10 is saa meget, som mand ey for Contagionen kunde faae for 100 i, hvorvel Endeel vil henregne dette gode Kiøb til stor mangel paa Folk og Penge. J hvorom alting er, saa trøster dog dette Rige sig ved, at Tiderne, ved deres unge Monarkes Tiltrædelse til Regieringen, skal vorde forandrede til det beste, og meener mand, Januarii Maaned mand, at hans Salving skal gaae for sig tilstundende PintzeFest, som Endeel af Undersaatterne gjerne ønskede at kunne skee til Paris, hvorved Hoffet kunde spare 8 til 10 Millioner, som vilde medgaae, om denne høytidelige Act skulde foretages til Rheims udi Champagne, een af de ældste og fornemste Stæder udi Frankerige, hvis Erkebiskop er dend fornemste Hertug og Pair udi dette Rige, og holder sig berettiget til at forrette Kongens Salving, som skeer med dend, udi dend saa kaldede Sainte Ampoulle forvarede Olie, som en Due ved Clodovær l. Krøning foregives at have bragt af Himmelen, allerheldst da de have Erempler paa, at ei alle Konger i Frankerige der ere salvede, da Ludvig den Tykke blev salvet til Orleans, og Henrich den 4 udi Chartres. Udi Marseille, da den er befriet for Pesten, gaaer det til som i andre store Stæder, der søge at forvinde og forglemme deres hafte Plage. De æde, de drikke, de tage til ægte, saa at paa en Tid af 8te Dage ere der holdne 900 Bryllupper. Mille de Montpenster haver, da Veyene paa Grendserne mod Spanienere onde, ey kunde kommet saa hastig frem, som mand havde ventet til Phasan Jnsulen for at blive udvexlet imod Infantinden; Denne dobbelte Mariage har ey lidet hiulpet til den Fortroelighed, som dagligen synes at tiltage imellem Frankerig og Spanien, der og ikke foraarsager mindre Jalousie ved det Keyserl. Hof, end som de geheime Negotiationer, der passerer saa vel til Paris som Petersburg imellem Frankerige og Rusland, hvilke det Keiserl. Ministerium giør sig stor umage for at komme efter, og det gemeene Rygte snart vil hentyde til et Giftermaal imellem dend Cariske anden Princesse og Hertugen Regentens Søn Hertugen af Chartres, snart til en Commerce-Tractat, hvorved de Frandske Negocianter sig forventer ei en liden Fordeel, og snart til en offensive og defensive Alliance, hvorudi Kongen af Spanien siges og at skulle ville indtræde. J hvor om alting er, saa lader det sig ansee, ligesom mand i dette Rige ej lenge ten Aar, 1722. kede til at leve udi Fred og Rolighed. Dend midt udi Aftakningen udgivne Contraordre, om dermed at indeholde; Dend skeedte Forandring ved det Frandske National Foed-Folk, der indtil 25 tusind Mand vorder formeeret, i det at hver Battaillon skal bestaae af 17 Compagnier, og hver Compagnie af 50 Mand. Fire nye Dragoner Regimenters Oprettelse; Dend gjorte Anstalt, til udi en hast at klæde og afbetale dem, som staae i Søetienisten; Dend givne Ordre til det Kongelige Husets Trouper og andere Regimenter, om at holde sig marskferdige; Det Forbud om at føre Kornet af Elsas; Dend mengde af Trouper, som deffleret til sidstnevnte Land, og Guarnisonens Forsterkelse udi Metz, tillige med det Jndkiøb, som skeer af allehaande Kornvahre paa Grændserne af Nederlandene; Ald dette kand ej andet end sette Naboerne udi Uroelighed og Frygt for en nye paakommende Krig. Dend i Portugal lagte Arrest paa dend Engelske UnderdanViengfeld har udi Store Britannien Foraarsaget saadan en ressentiment, at der er resolveret til med Krud og Lod at hevne denne formeentlige imod Nationen tvert imod Tractaterne forøvede Uret, som et Jndgreb udi dend friHandel og Vandel, der imellem de Engelske og Portugisiske Undersaatter er Stipuleret. 12 Orlogs-Skibe, 2 Brandere og 2 Bambardere Galliother under Admiralernes Hosters og Wagers Commando, ligger allerede seiglferdige for at lade Portugal føle Effecten af denne cordate Resolution, i fald dend Underretning, som derom for i Veyen er givet, ej haver bragt Portugal paa andre Tanker at tilstaae det Engelske Hoff Wiengfelds Løsgivelse, og hvis videre er forlanget, hvorom mand hver Dag med lengsel seer en Expresser i møde, imidlertid have de commanderende Admiraler allerede taget Afskeed for ej at forsømme dend første. Januarii Maaned første gode Vind. Foruden denne Esquadre taler mand om en andens Udrustning, der til en gehen Expedition skal kunne gaae i Søen med Februarii Begyndelse. Mand var ellers i Engelland udi fuld Begreb med at faae de Personer udnevnte, som udi det nye Parlament skulle sidde, og har Mr. Law stor Forhaabning om at blive udnevnt til een af dem, skal mand troe hvad om hans gode Jntention for sit Fæderne Land, som billigt er, skrives, da skal hand have god Moed paa, omendskiøndt saa mange Familier ved Actie-Handelen ere forarmede, at faae Pengene til at Roulere igien imellem Undersaatterne til Commerciens Opkomst. Kongens Reise til sine tydske Provincer siges vidst udi Foraaret at skulle gaae for sig, da mand vil at Hans Kongl. Majest. udi dend Hag er betenkt paa at abouchere sig med Kongen af Preussen, som samme Tid siges sig der at ville indfinde, for at conferere med de Herrer Stater over de Messurer, som behøves at tages til de fortrygte Protestanters Sikkerhed og Undsetning.