JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Den Mængde Guld, der fordum kom fra Minas, var saa uhyre, at blot af den Kongelige Femtedeel af det brasilianske Udbytte, Johan den Femte kunde lade opføre Lissabons Vandledninger og Klosteret Mafra. Men saa rige vare hine Miner dog kun i de første Aartier af det forrige Aarhundrede. J Slutningen af samme bleve i Villa Rica aarligen smeltede 70 til 80 Arrobas Guld, nu smeltes derimod kun 40. Den hele Quinto da Oiro udgjorde 1753 ialt 180 Arrobas, og indtil Aaret 1812 over 6895 Arrobas, d. c. 85 Millioner Crusader, nuomstnuder udgjør den ikke mere end 24 Arrobas. J Remark on the Country extending from Cape Palmus to the River of Congo, by John Adams, Lond. 1823. (Jagttagelser over det Land, som strækker sig fra Cap Palmas indtil Congostrømmen a.) skildres Udartelsen og Ryggesløsheden af den africanske Folkestamme, der beboer denne Kyst og driver Slavehandelen, med de rædsomste Farver. Det skrækkeligste Tyrannie, den nedrigste Trældom og den blodgjerrigste Grusomhed ere Hovedtræk i alle dens Handlinger. Den Skik, at bruge Fetischer og bringe de Afdødes Maner Menneskeoffere, er almindelig i denne Egn. Kongen af Lagos, ved Navn Contryer, som de fleste af hans africanske, Kongelige Colleger, Hæler i Tyverierne. Han deler med sine Trælle Rovet, og den, som bedst forstaaer af skjele, især fra Europæerne, er bestemt Herskerens Yndling. Som Fetisch dyrkes i Lagos Elephantænderne, fordi dette Dyr agtes for det stærkeste og klogeste. En af de africanske Despoters Krigslist bestaaer i, at befale Diævlen, fra Tid til anden, at hjemsøge hans Hovedstad. Dog er den lagoske Diævel ingen Helvedsaand, men en sand Diævel af Kjød og Blod, der bevæbnet, har Tilladelse til at dræbe Alt, hvad han møder paa sin Vei. Han gjennemreiser med en Maske for Ansigtet, de forskjellige Deele af Staden, og myrder Alt, hvad han kan naae med sit Vaaben. Men førend Diævlen løslades giver Gongongen (et Menneske, der trækker i en Klokke) Tegn til hans nærforestaaende Besøg, og det er derfor sjeldent at Nogen falder som Offer for dette grusomme Gjøglespil. Uden dette offentlige Løsen lader han sig heller aldrig see, uden ved Fuldmaane, paa det han skal kunne skille Kongen fra hans Undersaatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Den Cultur, som Engellænderne udbrede i andre Verdensdele, overgaaer næsten al Forestilling. Paa Van Diemens Land, hvis Kyster for 15 Aar siden vare saa tomme for Mennesker, at Beboerne i Hovedstaden Hobart kunde see i deres Vinduer Hvalfiskene spille i Vandet og ofte være Vidne til at samme fangedes, findes allerede i en Tid af tre Aar en offentlig Bank, et Assurance-Selskab og en regulær Damppaketfart til Port Jak son, som ligger 50 Mile derfra og er Hovedstaden i Nysydwales. Denne har et Observatorium, et Agerdyrknings- og Videnskabersselskab, det Sted, hvor Verdensomseilleren Cook først steg i Land, kan nu opvise et Mindemærke af støbt Jern, et fast Theater, Veddeløb &c. - Paa Vestkysten af Africa, ved Bredderne af SierraLeone, findes allerede i 30 Aar en engelsk Colonie, hvor 200 Europæer med Landeiendom nedsattes som Colonister, og der skulde avle Sukker, Caffe, Bomuld &c. Til den Ende sendtes dem endeel Negere, der i Nordamerica havde erholdt deres Frihed, paa Grund af den tro Tjeneste, de havde viiste deres Herrer, eller som havde løskjøbt sig ved sammensparede Penge, og nu i deres Fædreneland skulde, som frie Grundeiere, dyrke Jorden ved Siden af de europæiske Colonister Denne af et Privatselskab ved Actier grundede Colonie var allerede det andet Aar efter sin Fremkomst, 1795, bleven ødelagt med Sværd og Jld af en i dette Øiemed afsendt fransk Escadre, og kom af Mangel paa tilbørlig Understøttelse ikke til Kræfter igjen, saa at Actie-Eierne 1808 afstode deres Eiendomsret til den engelske Regjering. Siden den Tid, altsaa i 15 Aar, har den nu, ved den af Kongen der ansatte Gouverneurs kraftige Styrelse, hævet sig i den Grad, at Sierra Leone nu tæller 17,000 Jndbyggere, 14 Kirker og har en Indretning, hvor de Jndfødte dannes til Missionairer, for at forkynde blandt Negerne af det indere Africa Guds Ord. Til de 4 Stæder og de mange Landsbyer, hvoraf Colonien bestaaer, føre banede Landeveie med hvælvede Broer, hvor Veiene gjennemskjæres af Bække. Træhandelen er der kommen saaledes i Gang, at henved 5000 Negere ere sysselsatte med at skove. Tolv Skibe laae der for ikke længe siden, for at indtage Trælast. Ogsaa er Støvguldet her en vigtig Handelsartikel, for hvilket de mauriske Kjøbmænd tage engelske Manufacturvarer i Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
America. (Slutning; see forr. No.) Ombord paa Skibet, med hvilket Forf. seilede til America, erfarede han, at Sømændenne paa Missisippi jevnligen stiele fra 10 til 15 Faar fra Forpagterne, og ansee det ikke for en Forbrydelse, da det er beqvemmere at stiele end at kjøbe. J Charleston laae en Ulykkelig paa Gaden i en brændende Hede af 110 Thermometer, med begge Benene brukne, skrækkeligt forslaaet og ganske udplyndret. Han havde ligget der hele Natten, uændset af Vægterne om Natten og Borgerne om Dagen, og havde ikke en gammel Preussisk Oberst tilbudet en Dollar, forat faae ham bragt bort som En, der var kommen til Skade, saa havde han maattet steges i Solen og fortæres af Fluer. - De 125 Studenter, som findes her, ere meget uordentlige og forstyrre ideligen Søndagsforsamlingerne, fordi Doctoren (?) er for doven til at præke og derved holde dem sammen. Han saae adskillige af disse Musesønner siddende skjødesløst udstrakt paa et Bord, med Fødderne hængende ud af Vinduet. Den, som myrder her en Neger, straffes næsten ikke, eller slipper med en ussel Mulct; men den, som skjeler En, bliver hængt. En Planter lod een af sine Slaver pidske ihiel for begaaet Tyverie; men Eieren og Bøddelen vare beskjænkede, og Drukkenskab er en tilstrækkelig Undskyldning for Mord. J Charlestown betragtes ikke allene Negerne, men alle, der have mindste Anstrøg af Farve, som ringere Skabninger; Fruentimmerne gide ikke see paa en farvet Mand, naar der er mindste Draabe af sort Blod i ham. En Sort, skjøndt fri og rig, har ikke Tilladelse at ride paa sin egen Hest eller bruge sin egen Vogn, men maa udleie dem; heller ikke kan han blive ude efter Klokken 10 om Aftenen, da Patrouillerne opbringe alle farvede Mænd, Qvinder og Børn. - Carolinianerne holde og afrette store Hunde til at gaae paa Jagt efter og opfange bortrømte Negere. Man dresserer dem dertil, ved at lade en ung Neger dagligen slaae en Dukke og derpaa løbe derfra. Af Washington giver Forf. en rædsom Beskrivelse. Hver Ting er vel romersk og græsk der, og Gaderne en engelsk Miil eller to i Længde, men han fandt tillige Alting, baade i moralsk og physisk Henseende, lavt. En Sommerdag er der frygtelig. Thermometret afvexler mellem 90 og 100; Jorden og Træer ere svedne af Solen; skadelige Infecter opfylde Luften. Faa Mennesker, Negre undtagne, kunne bevæge sig. Nu og da styrter en Udvandret ved et koldt Springvand. Al Mad fordærves, og i al Drikke, Thee og Caffe, ligge døde Fluer. Disse Jnsecter ere overalt her en Landeplage. Den ved Postamtet ansatte Dr. Thornton forsikkrede Forfatteren, at Washington, ligesom det gamle Rom, var befolket af Tyve og Mordere, og at han under sit Ophold havde fundet der flere Skurke end han havde seet i nogen anden Verdensdeel. J Staden findes ingen Opmuntring for Udvandrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Duelige engelske Mekanikere kunne arbeide der for en halv Dollar dagligen. Saare faa Engelske kunne gjøre Lykke og de færreste neppe fortjene mere end deres nødtørftige Udkomme. J Washington hudslette galante Damer Slaverne, og føre ikke sjeldent en Tyremie med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
America begynder Aristocratie at fremkomme blandt Departementets Hoveder. Efter de forenede Staters Constitution bestemmes repræsentative og directe Paalæg i de forskjellige Stater, efter deres respective Tal, ved at lægge til Tallet af de Frie Trefemtedele af alle andre Personer, d. e., naar en Stat indbefatter 5000 Frimænd og henved 40,000 Slaver, saa sender den en Repræsentant til Kongressen. Negere ere derfor af stor Vægt. - En Hr. Chichester fortalte Forf., at i de maadeligen befolkede Deele af Kentucky kan ethvert Menneskes Liv og Blod kjøbes for 10 Dollars. Et Selstab af Hvide stegte een af deres Venner ihiel for en stor Jld, blot fordi han ikke vilde drikke. De holdt ham op mod Jlden saa længe de selv kunde taale det, og 20 Timer derefter døde han, uden at nogen lovlig Undersøgelse fandt Sted. Lynch Law har nogen Lighed med den fordums saa frygtede hemmelige Ret. En ung Mand, mistænkt for begaaet Tyverie, men frikiendt, blev tilmeldt af sine Forfølgere, at dersom han ikke uopholdeligen forlod Staten, skulde han faae Lynch Law, d. c. Pidsk i Skoven. Han afreiste næste Dag til Fods med Kone og Børn; men i Skoven bleve de grebne af to Mænd med Canoner, Hunde og en Pidsk. De sagde, at de kom for at pidske ham, med mindre han vilde bekiende og aabenbare dem, hvem der havde stiaalet Pengene. Han undskyldte sig forgjeves, og slap, i Betragtning af hans Kones Skrig og Bønner, med 13 Pidskeslag, som han erholdt bunden til et Træ, med den Trudsel, da han blev løsnet, at han skulde faae lige saa mange næste Dag, dersom han ikke ufortøvet afreiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Man seer af den hele Bedømmelse i Qvarterly Review, at dens Forfatter er en Ministerialsindet, som gjerne vil afskrække Engellændere fra at vandre ud, og derfor kjører alle virkelige og formeentlige Feil, han troer at have fundet hos America, hen paa en eneste Bunke. Han ønsker aabenbart at vise Verden denne Fristats Ufordeelagtigheder ligesom i eet Huulspeil. Men mon det samme ikke vilde lade sig gjøre ved enhver anden Stat, dens Forfatning være hvilkensomhelst? Hvilken Nation, hvilket Land har ikke sine Feil og sine svage Sider, der, samlede i et eneste Punct, fremstillede i et ensidigt Lys maatte blive rædsomme. Endnu har man i de forenede Stater ikke havt Jnqvisitioner, Autodaføer, Nojader, Nantiske Edict-Ophævelser og saa meget andet, der betegner Europas Aarbøger med Blod og Skjændsel. Saalænge disse Stater holde sig fri for saadanne Pletter. burde man være varsomt med at fordømme dem og ikke betage den krænkede Menneskehed den Trøst, at der endnu gives for den et Tilflugtssted mod europæisk Barbarie, mod politisk og religiøs Fanatismes Forfølgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236, Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter, 93 1/2 a 94. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter, 100 a 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. - . Dito 4000 Bcomk. - . - 6 pC. norske Obliga- Norske Spetioner ved Hambro & Søn = Svenske ciessedler pr. 10 Spec. 16 a 16 1/2. Sedler 55. - Asiatiske Actier 85.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Anecdot. J Aaret 1819 opførtes i Neapel en Messe af Rossini. Denne havde anvendt tre Dage for at give een af sine skjønneste Compositioner Kirke musikens Characteer. Den gjorde saa overordentlig Lykke, at een af de Eeistlige sagde til Componisten: "Rossini, naar Du med denne Messe banker paa Himmelporten, saa vil St. Peter, alle Dine Synder uagtede, ikke kunne undlade af aabne den for Dig" Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptid, nen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ado,0000 Ro Eenogtyvende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Tirsdagen den 12 October 1824. Ved Frue Justitsraadinde C. M. Bartholin fød Helts Grav. Med et venligt Smiil – til bedre Glæder end vor Livs den saare korte Fryd. kaldte Englen Dig: Du Kiønnets Hæder, Mønsteret paa stille huuslig Dyd! O! men tung skal Veemodstaaren rinde, som et helligt Vidne om vort Savn, ædle – fromme - aldrig glemte Qvinde hver en Gang vi minde os Dit Navn. Endt for Dig er dette Jordlivs Kummer salig svang Din Aand til Lyset sig; født Naturen om sin Yndlings Slummer, breeder ud sit Veemods Tryllerie. Efteraarets milde Aftenrøde Maanens Straale fra det Himmelblaae Alt i Fredens Hiem - min Siel i Møde aander: "Salig den, der døde faa Ak - Din Livets Høst - den var saa herlig Reen Bevidsthed modnede dens Frugt; derfor – af Din Skaber om og kierlig blev i Fred Dit fromme Øie lukt. Snart misunde vil I mig min Lykke!" Lød for Døden mild Din Læbes Lyd, som den skulde alt hos Dig udtrykke Forudfølelsen af Himlens Fryd. Stille fulgte Du Dit Kald herneden. ak! – saa stor ved Dit det indre Værdi Dit hulde Bryst laae Himmelfreden. udfoldt for enhver, Du havde kier. Elskelig blandt hver af Livets Dage, huuslig - ynderig - og trofast Du saliggjorde Livet for din Mage, voldte første Gang ham Taarer nu. Ja - hans Lykkes Skytsaand var Du blevet, sendt fra Himlen til den dunkle Jord og i hvert hans glade Blik stod skrevet. J min Hustrues Arm min Lykke boer! Tre og Fyrgetyve Aar, som Dage. svandt for ham i hendes ømme Favn; ene staaer - som Olding - han tilbage, men velsigner rørt sin Trines Navn. Kierlighed ledsaged Dig til Døden, Kierlighed Dit Hierte aanded i; selv ved Gravens Rand - liig Morgenrøden fra det bedre Land - den fulgte Dig. Venskab troe, - som her for det Du leved, døde Du - og Venskabs Engel græd, thi for hendes Blik hver Taare svæved, som hun kaldte til Din Gravhøi ned. Ja – med helligt Baand Dit ømme Hierte Lænket var til Venners Vee og Vel deres Sorg var Dig Dit Livets Smerte, dem at trøste blev Dit Livets Held. Til Dit Huusliv vinked Fredens Engel Hver, som skiønned huusligt Held - at flye; som den favre Blomst paa Lilliens Stængel, gav Dit fromme Hierte Glæden Lye. Viet til min sorgfrie Barndoms Minde stemmer jeg min Harves Veemodslag; Tider vexle Aarene bortsvinde Aldrig glemmer jeg dens lyse Dag. Trofast vandred Du - forklarte Skygge! ved min Moders Haand saa from og blid - skabte om, som hun - min Vaardags Lykke, saae dens - ak, saa saligskiønne Tid. Rolig, Hierte, - hist i Dydens Stierne har de Ædle nu gienfundet sig. Sallige! Imod det lyse Fierne stiger Taaren fra mit Blik mod Dig. O! – men Evighedens blide Himmelstraaler trøstende mod Hiertets Savn, og jeg læser blandt dens Stiernevrimmel Dit og Hendes aldrig glemte Navn, H. D. Brink Seidelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
(Jndsendt.) Herr Commerceraad Tommesen har i dette Blads No. 66, under Overskrift: "Endnu et Par Ord om Forholdet imellem Godseiere og Fæstebønder, taget til Gjenmæle, i Anledning fa Jndsenderens i samme Blads Nr. 5154 for indeværende Aar, indrykkede Afhandling, betræffende den nævnte Gienstand, fordi Jndsenderen, i Slutningen af hiint Stykke, har omtalt Herr Commerceraadens, i juridisk Tidsskrift, 1 Bind, Pag. 232-245, meddeelte Afhandling over en med ovennævnte nærbeslægtet Materie, hvori et non plus ultra af Bondeoverhørighed fremstilles, saaledes – saa yttredes som vel vanskeligen fandtes i den virkelige Verden. Herover er Herr Commerceraaden, som det synes, bleven fortørnet paa mig, men vistnok uden Grund, da jeg ligesaalidet har fornærmet denne Mand, som dette nogensinde var min Hensigt. Jeg har blot sagt, at en saadan Opsætsighed og Trodsighed af en Fæstebonde, som den, Herr Forfatteren skildrer, vel vanskeligen findes, hvilket jo ikke udelukker Muligheden af at saadan En virkelig er til Forfatteren gjennemgaaer derefter min Afhandling med et kritisk Øie, og, skjøndt han indrømmer, at den indeholder mange rigtige Anmærkninger, begynder han med den Dadel, at Overskriften: Upartiske Tanker, ikke er passende, fordi jeg selv lader den gielde som et Forsvar for Fæstebønderne; men denne Dadel grunder sig aabenbar paa en logisk Vildfarelse; thi enhver Upartisk vil tilstaae, at et Forsvarskrift, meget godt kan være affattet upartisk - i dette Ords rigtige Betydning - endog af selve den Person, der er Forsvarets Gjenstand. Ligeledes beskylder Forfatteren mig for Eensidighed i den Grad, at jeg endog anfører det som en Fordeel for Godseieren, at han skal opkræve og indestaae for Skatterne. Hvilken Urigtighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Efterfølgende Ordgaader af Müller, hvis Opløsning Oversætteren endnu ikke har seet i noget tydsk Blad, kunde maaskee interessere mange danske Læsere der i deres Fritimer have Leilighed til at sysselsætte sig med at gjette den, men dog maa her bemærkes, at Müllner ikke agter at lade det blotte Nøgleord gielde for en Opløsning, men vil at den, der paastaaer at have opløst een af disse Gaader, maa have forklaret hver Sætning, og især hver tilsyneladende Modsigelse. Tostavelsesord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Et Landdyr, hvis Navn ofte forekommer i Bygningskonsten, skiller sig ved mit første fra alle flyvende Dyr, men har det samme, under andre Navne, tilfælles med forskjellige Vanddyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Det gjøres meget hyppigen af Folk, som ikke ere istand til at gjøre det. Det deler vel alle Menneskeværkers Lod, at gaves af Tidens Tand, men alligevel ansees det af Enhver, der kalder det sin, for desto bedre, jo ældre det bliver. To saadanne Ting, som netop mit første er, blive ved deres Forbindelse saa vigtige, at ved Siden deraf en Konges Magt bliver uvirksom. Det trodser Aarhundreder, endog Aartusinder har det allerede ligget under Jorden, og dog kan et uforsigtigt Aandedræt ødelægge det i sin Vorden, ja endog i dets Fuldendelses Øieblik. Det tjener til Menneskets almindeligste Fornødenheder og dets jordiske Livs allervigtigste Anliggender. Man finder det saa lidet, at det kan skjules i den hule Haand, og dog i saadant Antal, at det bedækker hele Qvadratmile; ja det optager paa Stjernehimmelen umaalelige Rum, og Carl XII. havde det at takke for endeel af sin Berømthed. Mit andet er et Jnstrument, neppe en Finger lang, men saa frygtelig i sin Virkning, at det, ved et eneste Slag, kan dræbe den største Stud. Det hører egentligen selv blandt Dyrene; og man er ved Hielp af Philosophien faldet paa et sindrigt Middel, hvorved man efter Døden saare let kunde gjøre det til Menneske, naar man var istand til, at bibringe det i levende Liv Multiplicationens Species. Blandt Sangfuglene har det et afgjort Fortrin; de Drikke, vi pleie at nyde, tager det aldrig til sig, men giver dem fra sig, og stundom udgaaer endog Jld fra dets Mund, som det engang aabnede til en Straffesang, og rørte Samvittigheden af en Synder, der siden blev til en Helgen; jeg veed ikke nøie, naar dette skeete, men det kan dog ikke være fulde 1800 Aar siden. Straffesangen vilde iøvrigt ikke have frugtet, ja ikke engang være bleven forstaaet, hvis ikke en Spaadom var gaaet foran den, langt paalideligere end Veir spaadomme, og som endnu den Dag i Dag udgaae af denne Prophets Mund og ikke ere meget bedre end Professor Dittmars. Jmidlertid har dog Konsten bragt det saavidt med dette Jnstrument, at det med fuld Sikkerhed tilkjendegiver det, som man paa intet Veirglas kan iagttage. Dets Størrelse er saa forunderlig, at den snart ligner en Colibri's, snart Strudsfuglens, og i Høiden finder man det ofte saa tyndt, som Ryggen af en Kniv. Dets Ufordragelihed med sine Lige er blevet til et Ordsprog, og Jngen bør derfor undres over, at det nu tildags spiller i alle Krige en Hovedrolle, endskjøndt de Franske aldrig have betjent sig deraf. Man har det af alle Farver, graat anretter det de største Ulykker, men rødt opvækker det meest Rædsel. Det Hele er en Fugl, som Lekkermundekun pleie at spise, førend det er hvad det Hele udtrykker; dog er den da, naar den allerede ex bleven til, deelvis en stor Delicatesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Indenlandske Efterretninger. Til Examen Artium ere atter denne Gang 160 Jndivider oppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Den i dette Blads forrige Numer omtalte Gaard paa Christianshavn, har Brandassurancen, som første Panthaver, kjøbt til sig for 5,600 Rbd. Sølv. Det er det 11te Sted i Kjøbenhavn og paa Christianshavn, som Brandcassen har maat Paa Gaarden No. 134, Hjørtet tage til sig. net af Vimmelskaftet og Knabrostrædet, der ligeledes allerede eengang tilforn har været omtalt i dette Blad, er ved tredie Auction budet 23,000 Rbdlr. S., altsaa omtrent en Trediedee, af Assurancen, som er 73,400 Rbdlr. S. - Gaarden Nr. 51 i store Kongensgaden, assureret for 65,000 Rbdlr. S., er solgt ved fjerde Auction for 26,350 Rbdlr. r. S. Aalborg, d. 7 Octbr. Naar undtages Udførslen af Havre til England, som i afvigte Maaned begyndte at give Skibsfarten herfra noget Liv, har her iøvrigt i de sidste Maaneder, været overordentlig stille. Fjorten Ladninger ere allerede afsendte; en Galease er under Ladning og endnu et Fartøi er befragtet. Alle disse sexten Skibe udgjøre 418 Commercelæster og deres Ladninger kunne udgjøre omtrent 18000 Tønder. Fragterne have været 3 til 4 Sh. med 10 Procent til London, og i Forhold til Newcastke. Af andre Kornvare er udført noget Lidet til Norge, men i det Hele er vor Handel med dette Rigs ikke betydelig, ligesom og vor Handel med Sverrig i de sidste Aar har aftaget meget; dog har Afsætningen af saltede Sild til Gothenborg, Malmøe og Carlshavn været taalelig god.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Efteraarsfiskeriet er nu ved at tage sin Begyndelse, og dersom det gamle Sagn holder Stik, at mange Fluer om Høsten ere et Forvarsel tor mange Sild om Efteraaret, saa maa man i Aar vente et usædvanligt riigt Fiskerie. - Gid ogsaa Afsætningen blive saadan, at den kan lønne Salternes Bestræbelser. - Ved det i Gaar afholdte Nørre-Sundbye Marked betaltes, et Slagtehøved paa 17 a 18 Lispund, med 16 a 17 Rbd. Med Landsbyslagtere sluttedes Accordt, hvorefter flere Høveder, af bedste Kjød, skal leveres her i Byen til 3 Mk. Lispundet. Lammekjød er paa Torvet i denne Tid solgt for 4 Mk. Lpdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-12
Skuepladsen. TTirsdagen (d. 12te. Barselstuen, Comoedie i 5 Act., af Holberg, og Balletten: Fanden er løs. - Torsdagen. Jægerbruden. - Fredagen: (ubestemt), Løverdagen: Sovedrikken.