Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-10-21
Den 12 ds. bisattes i Garnisons-Kirken i Kjøbenhavn Liget af afg. Capitain v. Bendz. Et talrig Følge af den Afdødes Venner, hans Elever af Høiskolen. og flere Videnskabsmænd fulgte den Afdøde fra Gjethuset, hvor Liget var henbragt, til Kirken, hvor Prof. Pastor Brorson i en Tale skildrede den Afdøde som Huusfader og Lærer. Capitain Bendz's grundige og dybe Jndsigter i Mathematiken, hans klare Foredrag, hvorved han tolkede sin Videnskab for sine Elever, gav ham en høi Plads mellem Lærerne ved Høiskolen, der vel vanskeligen vil see dette første, ved Døden foraarsagede Savn blandt en hæderlig Kreds af Docenter, erstattet ved en saa dygtig Militair og saa hædret Videnskabsmand. Manøvrerne ved Lyneborg. (Sluttet; see Torsdagsavisen!) "Jeg har allerede sagt, at vor første Diner for de fremmede Officerer begyndte den 24 Septbr. Den maatte altsaa aabnes med et Slags Eclat, hvorfor Præsidenten antydede dette med nogle Ord, som han oplæste fra et Papir. Jeg sad ham nær og kunde altsaa høre Talen, som naturligviis maatte berøre Krigsherrerne", hvoraf rigtignok Kongen af Hannover blev udhævet først, og hvorved Blodet begyndte at stige mig til Hovedet, da jeg ogsaa tænkte paa vor Krigsherre,, som vi danske Officerer vel ere en Skaal skyldige; men da Præsidenten strax derpaa fremkom med en fælleds Skaal for alle øvrige Krigsherrer, saa blev Blodet atter roligt, saa meget mere, som jo rigtignok Kongen af Hannover er her hjemme hos sig, altsaa paa en Maade Værk i Landet, om end ei ved dette Bord, som betales med munisisance af samtlige Krigsherrer. Derpaa fulgte en Skaal for de tilstedeværende fremmede Officerer, som blev besvaret af en preussisk Oberst med en Skaal for Præsidenten. Den dertil brugte Tale har jeg ei Mod til at gjentage. Man kan jo ogsaa gjerne være en tapper Soldat, uden netop at besidde oratorisk Talent. Den sværeste Opgave har visseligen vor Generallieut. Landgreven af Hessen, at løse, da han commanderer af forskjellige Contingenter. Mig og Alle forekommer det, at han fuldkommen er sin Post voxen og commanderer sin Division med Dygtighed, Rolighed og Værdighed. Her er ingen Larm eller Skrigen, ingen Overilelse - Enhver erholder Tid, at udføre hvad han skal - følgeligen maa Tingen ogsaa kunne skee. Musik og Trommeslag høres ikke heller, kun enkelte Bugelhorn lode sig stundom høre til Signaler, som atter gjentoges paa andre Punkter. Paa Nørrefælled gjør et Compagni langt mere Allarm end her 24,000 Mand, og naar 2 Batailloner paa eengang exercere der, kunne de begge ei komme til Udførelse af hvad de ville, for uophørlig Musik, Trommeslag eller Commandering. Jeg havde idag med mange flere danske og fremmede Officerer en behagelig Diner hos vor Divisionair, Landgrev Wilhelm af Hessen. Jeg har ovenfor fortalt, at her findes Officerer af næsten alle europæiske Nationer; saaledes ogsaa flere hollandske Officerer, hvis første og vigtigste Hverv er: at undersøge om den danske Commando, som nu bruges ved den herværende Brigade, virker forstyrrende paa Bevægelserne, eller overhovedet er generende." De fortalte mig, at de af denne Aarsag i de foregaaende to Dage have fulgt de danske Tropper, og ikke derved opdaget den allerringeste Vanskelighed. Divisionairen, som har forskjellige Contingenter under sig, fremsiger naturligviis sin Commando paa tydsk, som nu enhver Brigade eller Contingentchef oversætter og udfører som han vil. Naar hiin altsaa commanderer: Quarre, eller "Colonne auf der Mitte, eller Deployirt, eller Blanker vor o. s. v., saa overlades det til hver Afdeling at udføre den forlangte Manouvre efter deres eget Reglement, og som de ville. Der er Jngen, som heri fordrer nogensomhelst Uniformitet, hverken i Commanden eller i Formen. Saaledes er det ogsaa i andre Armeer. Preusserne commandere deres Polakker, franske Neuchateller-Jægere eller Rhintropper paa tydsk; Østerrigerne commandere ligeledes deres Bøhmere, Ungarer, Jtalienere, Croater, Dalmatier o. s. v. v. s. v. paa tydsk, hvorfor skal da en holsten, lauenborgsk Brigade ikke ogsaa kunne commanderes paa danske Hollænderne vare enige i denne Anskuelse, og ville sikkerligen vedligeholde den hollandske Commando ved de Tropper, som de formedelst Hertugdommene Luxemburg og Limburg skulle stille til det tydske Forbunds 9de Armeecorps. - Jeg spiste idag med flere danske Officerer hos Hs. Maj. Kongen af Hannover, hvor et Taffel gaves paa c. 70 Couverts. Her fandtes ogsaa en 10a 12 Prindser og Fyrster. Værelserne vare opvarmede, som ei ganske convenerede os Krigsfolk, som daglig maatte taale Regn og Kulde i tynde Uniformer. Hs. Majestæt blev nu presenteret Gjesterne, og han talte følgeligen kun i Almindelighed med de nærmeste Bekjendtere. Kongen er en rask, aldrende Mand af godt Udvortes; til Hest har han overordentlig megen Lighed med vor ædle Frederik den 6te, med hvem han ogsaa har samme Alder, nu nemlig 72 Aar. En Mærkværdighed ved dette Taffel var, at der fandtes hist og her paa Bordet trykte franske Fortegnelser over Retterne, hvor Kokkens Navn stod foran hver Ret, for, som en Gjæst meente, strax at faae Kokken ved Ørerne, dersom en Ret maatte være mislykket. Jeg har forhen berørt, at vort Cavallerie seer meget godt ud, og er ypperligen exerceret og commanderet. Enhver Fremmed omtaler med Agtelse, de smukke røde Dragoner", som den 30 Septbr. gjorde mange brillante Charger. Jnfanteriet er sikkerligen lige saa dygtigt, men dette beskede Vaaben har kun faa Sider, hvorved det kan opvække Beundring og Berømmelse i Fredstid. J Tilfælde af Krig vexles strax Rollerne, og saa er det netop et godt Jnfanterie Man stoler paa, og som lettere kan forskaffe sig Agtelse, ja Beundring. Efterat Skydevaabnene ere blevne saa betydeligen forbedrede, er det rimeligt at dette Vaaben vil, for Fremtiden, spille en meget secondair Rolle i Krig. J hele Napoleons Krige have de store Kavallerie=Masser intetsteds svaret til Forventningen, hvorimod enkelte smaae Afdelinger har gjort stor Nytte f. Ex. ved Marengo. Napolevn klager i sine Skrifter over at Kavallerie-Generalerne ei forstode ham.