JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
2. En anden indeholder Keiser Tiberii fulde Titel, og er indhugget i en Marmortavle imellem Aarene 771 og 774, efter Christi Fødsel 18 og A. 3. En tredie er en Dedication udentvivl af et Alter til Mercurius, som et par Trælle i Sicilien have ladet udhugge. 4. En fierde er en Liigsteen til Amindelse af en Flavia Amanda, som hendes Mand, en af de keiserlige Trælde har ladet sætte, funden i Egnen af Carthago, og givet til Samlingen af Hr. Consulats Secretair Ammittbøll. 5. Den femte er en Muur Steen hvorpaa Navnet af Staden Carnuntum læses, Colonia VaLeria CONSTantianiana Karnuntum. Desuden sees der en Deel saakaldte Legion stene. De romerske Legioner nemlig, som skulde bevogte det romerske Riges Grændser, vare stationerede i faste Leire, og laae ikke under Telte, men i ordentlige Huse; de Muur- og Tagsteen, som vare brugte til at opføre dem, havde sædvanlig Stempler med Legionernes Navne. Af disse Leire i Tydskland, ved Rhinen og ved Donau ere med Tiden mange endnu blomstrende Stæder opkomne. Følgende Legioners Navne haves i Samlingen. LEC. VIII. AGusta, som cantonerede i Egnen af Strasburg. LEC. A. som cantonerede ved Donau i Egnen af Wien. LEG. XIV. Gemella Martia Victrix. var deelt, saa at den ene Deel havde sit Sæde ved Donau, den anden ved Rhinen. LEC. XX. laae ved Rhinen i Egnen af Maing, ligesom LEC. XXII. Pia Primigenia Felix. og CoHors IIII. VINDelicia, hvis Qvarteer, var sammesteds. Den navnkundigste af disse Legioner er den to og tyvende, saafremt den er den samme, som under Keiser August var i Patræ i Peloponnes, under Nero i Ægypten, under Vespasian deeltog i Jerusalems Beleiring, kom siden til Jturæa ved Libanon, og tilsidst blev forfløttet til Tydskland, hvor da de videre Efterretninger om den ophøre. Men i Rhinegnene, især omkring Mainz, findes mangfoldige Legionstene af den, med i deres Skikkelse varierende Stempler, af hvilke flere ere komne i denne Samling. Saa findes ogsaa Ligstene over Soldater der have tjent i den. Disse bleve opdagede, da de Franske befæstede Mainz og Forstaden Cassel, og bevares nu i det med Bibliotheket i Mainz forbundne offentlige Museum. Nogle af dem ere blevne forklarede af Biskop Münter i et Program de rebus Ituræorum ad Lucæ III. I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Af andre Monumenter fra Romernes Tid, som findes i Samlinger, fortiene Opmærksomhed: nogle Hoveder af brændt Leer, iblandt hvilke især en ung leende Satyr er smuk. En Syring af Porphyr, som formodentlig har hørt til en Statue af Pan, og er mærkelig fordi den har 16 Rør, der alle ere lige lange; flere Architektur Ornamenter, fra Keiserpalladset i Rom, Cicero's Villa i Tusculum, Pompeil og Karthago, et par Stykker af Fodgulv, indlagt af smaa forskjelligen farvede Stene, fra et Locale blant Ruinerne af Karthago, hvor formodentlig fordum et For samlingsted har været, en aflang Marmorplade i hvilken en smuk Tegning er indgravet, som forestiller en Havgudinde, siddende paa en Triton, og ledsaget af svømmende eller paa Havdyr siddende Genier, medbragte fra Tunis af Hr. Etatsraad og Ridder Gierlev. Endelig ogsaa en lille Statue uden Hoved og Føder, hørende til Frisen, af Titi Triumphbue i Rom, som medens Buen stod under Reparation, faldt ned i det samme en Dansk, Licentiat Holm, nu Sognepræst for Holsteinborg og Vensløb, gik forbi. Maaskee er det en Jøde som forestilles; han har ingen Toga, men kun en kort Tunika, saaledes som Trælde og Folk af den ringeste Almue gik klædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
7. De saakaldte Christelige Indskrivter udgjøre en egen Classe i alle Samlinger. Her ere kun tvende, en heel og en halv, Hr. Capitain Falbe, R. af D. og kongel. Consul i Tunis, har fundet nogle Mile fra Tunis, i Corbi, det gamle Curubi, bekiendt i Kirkehistorien af at den H. Cyprianus, Biskop i Carthago, havde i Begyndelsen af den Forfølgelse i hvilken han siden omkom, trukken sig tilbage til dette Sted. Forestillingen paa disse Steen er en Fisk, et Symbol som de gamle Christne elskede meget, deels fordi Christus havde Matth. IV. 19, sagt til Peder og Andreas, jeg vil giøre Eder til Menneskefiskere; deels og fordi Begyndelsesbogstaverne af Ordene 116, 7,000 Grod Tids Triig, danne det græske Ord 12305, en Fisk. Christi Navn læses desuden paa den ene som Monogram, et X og et Pi forenede, med tilføiet 2 og 2. Begge disse Stene ere indmurede i Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
J øvrigt har ingen Orden kunnet iagttages ved en Samling som er forøget efterhaanden. Stenene ere indsatte som Leiligheden var. De om hvilke Stedet ikke er bemærket i denne Udsigt, findes alle paa Forpladsen i anden Etage, og paa Trappen til Qvisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
8. J et Steengjærde ved Lund i Skaane har i lang Tid en Runesteen ligget, som endelig ved Biskop Dr. Fares Venskab er bleven forplantet paa dansk Grund. Den har nu sin Plads ved Bispegaardens Haugemuur, og er forsynet med følgende af Hr. Professor Magnusen læste og forklarede Jndskrivt: II. D. PIRVII. PIRII. II. Toki let Kirkin gerve. Toke (Tyge) lod Kirken giøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Det er en af de ældste Christelige Runesteen, af XI eller XII Aarhundrede; men hvilken Kirke i Egnen af Lund det er, som Stenen omtaler, kan ikke bestemmes, da man ikke veed, hvor den har gget inden den kom i Gierdet. Stene med Phønicisk Skrivt mangle endnu ganske. Men der er Haab om at ogsaa en af disse vil kunne erholdes fra Orienten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Det islandske literære Selskab. J Følge Selskabets Vedtægter meddeles herved Almenheden en kort Efterretning om dets Foretagender og økonomiske Tilstand for det sidstafvigte Ar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
De Arbeider, som Selskabet ved Trykken har udgivet ere: 1) 8de Hæfte (deild) af Islands Arbøger (Arbækr) ved Sysselmand J. Espolin, indbefattende Tidsrummet fra 1685 til 1710 foruden nogle Tillæg og Rettelser til dette og foregaaende Hæfter, hvoriblandt Jndholdsiske af en Hersebog aldrakrer) i 80 Rubrikker. Desuden er Trykningen af næste Hæfte begyndt og bragt til 1730. Det mellemliggende Hundredar agter den fortjente Forf. ikke fuldt at udføre, men hans Selskabet tilsendte Handskrift, gar dog til 1743, hvilket alt vil blive færdigtrykt til næste Forar. 2) Selskabets ny Tidende Skirner, tredie Argang, de historiske Efterretninger om Arets mærkeligste Begivenheder, ere atter denne Gang forfattede af Hr. T. Jonassen og den literærhistoriske Liste over danske Bøger af Hr. Kand. T. Gudmundsen. Med dette Hæfte slutter det første Bind af denne Tidende efter Bestemmelsen. Begge Verker ere forøvrigt besørgede af Selskabets Formand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Foruden sine sædvanlige Indtægter af Renter og Smabidrag af Medlemmerne har Selskabet ogsaa sidste Ar modtaget betydelig Understøttelse fra adskillige Sider, især fra Hans Majestæt Kongen 100 Rbd. r. S. og fra Grev A. W. Moltke, Kammerherre o. s. v. 100 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Til det her omhandlede Selskabsars overordentlige Indtægter hører fremdeles Udbetalingen af det forrige islandske Literaturselskabs Beholdning, udgørende omtrent 276 Rbd. r. S., der dog fandt Sted saa tidlig, at Efterretning derom alt er indført i den forrige Arsberetning, hvortil vi derfor her give os den Frihed at henvise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Ved disse betydelige Tilskud har Selskabet nogenledes faet erstattet de mange overordentlige Udgifter, som det næstsidste Ar havde at bestride, især til Udgaven af Kataloget over Jslands Stiftsbibliotek, og endda set sig i Stand til at henlægge det i Vedtægterne bestemte Tillæg til sin faste Fond. De øvrige Enkeltheder om dets pekuniære Tilstand forbiges sa meget mere her, som Kundskab derom kan indhentes af det pa sædvanlig Maade gjennemsete og i ovennævnte tredie Argang af Skirner indrykkede udførlige Regnskab Fra Afdelingen i Island ere gode Efterretninger indløbne, de sidste daterede 3die Octbr., men da de høre til næste Selskabsar forbiges de paa dette Sted, hvor vi blot ville tilføje Embedsmændenes Navne; disse ere i den reykevigske Afdeling Formand Stiftsprovst A. Helgesen R. af Dbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Kasserer Købmand S. Sivertsen, Sekretær Lektor J. Johnsen, Viseformand Etatsr. J. Enarsen, Visekasserer Sysselmand O. Finsen; i den københavnske Afdeling: Formand Prof. og Bibliotekar R. Rask, Kasserer Kand. T. Gudmundsen, Sekretær Stud. T. Helgesen, Viseformand Prof. og Geheimearkivar F. Magnusen R. af D., Vise kasserer Stud. T. Jonassen, Visesekretær Stud. B. Enarsen, Bibliotekar Stud. C. Johnsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Blandede Efterretninger. Et Tohovedet Barn, kaldet Ritta Christina har nyelig i Paris været Gjenstand for almindelig Opmærksomhed. Det er dødt, og Faderen har samtykket i at Liget er overgivet til Section. Det ene Barn, Christina, laae sundt ved Moderens Bryst og klappede hendes Ansigt, medens det andet, Ritta, der i tre Dage havde været sygt, var i Begreb med at døe; men neppe var dette dødt, førend ogsaa Christina med et Suk opgav Aanden. A. M. 192.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Ved Sectionen er det befundet, at dette Misfoster havde ikke blot to særskilte Lunger, men ogsaa to Hjerter, hvilke sidste dog vare indvoxne i hinanden. Underjordisk Vei ved Liverpool. Nyligen er en Udvidelse af Jernveien mellem Manchester og Liverpool bragt istand, hvilken vil yde begge disse Stæders Handel stor Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Jstedetfor at standse som tilforn ved den østlige Side af Edgehill, er Veien ført ved Hielp, af en Gang, tunnel, gravet under denne Høj til den vestlige Deel af Liverpool, eller rettere ved to Gange, en liden og en større. Den liden Gang er 291 Aards (425 Alen) lang og 12 Fod høi; den større er 2200 Yards (3207 Al.) lang, Fod høi og 16 Fod bred. Tildeels er Vejen brudt gjennem et fast Steenlag, men hvor dette ikke var Tilfældet, men Jorden var løs, ere murede Buer af brændte Steen opførte. Den der har givet Planen hertil, ligesom til den hele Jernvei er den berømte Ingeniør Rennie. (Ursins Mag.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-12
Kjøbenhavns Børs, d. 1 December 1825. Hamburg 2 M. - a vista 237. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 147 1/2 - Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 94 1/2 95 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . 91 1/2 913 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laaner 4 Febr. 1820) 102 1/2, 103 Rbd. r. S. – i Sedler. Dito Dito. . . . . 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 101 r. S. 6 pCt. norsk Laan, - i Banco. af ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 994 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 4 Rd. Banco 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 2 1724 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Nyeste Skilderie af øbenhavn. mandannenanSexogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 December 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Det rædsomme Malerie i en vild Bjergegn i Steiermark. (Af det Tydske. Meddeelt.) ondonana¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
En ung Adelsmand der fik en Forretnings reise til de franske Nederlande, tiltraadte Reyen med en overvættes Hengivenhed for Malerkunsten, og haabede nu i de derværende herlige Kirker at finde en rig Nydelse, ved Beskuelsen af Mesterværkerne fra Maleriets glimrende Periode. Den da udbrudte franske Revolution nærmede sig stedse mere og mere de flanderske Grændser, og syntes at ville snart forjage vor Reisende herfra. Han havde gjerne strax udført sin Yndlingsplan, nemlig at gaae gjennem Rhinegnene til Schweitz, og derfra til Jtalien, men et Anliggende, som havde en afgjørende Indflydelse paa hans Fremtids Lykke, holdt ham endnu i nogen Tid i Brüssel. Omsider fik han ogsaa denne Forretning bragt til Ende, og nu forkyndte han med Glæde, i en liden Kreds af Venner, at hans Afreise var bestemt til næste Dag. "Saa skjøn den Vei end er, som De allerede har i deres Reiseplan, sagde en af hans Venner, saa vilde jeg dog raade dem, at gjøre en liden Omvej til det af dem forhadte Frankrig, for der at vinde en herlig Kunstnydelse og ifald de bestemmer dem dertil, vil det være mig en Fornøielse at være dem til Tjeneste dermed. Forklar mig det noget tydeligere, svarede Tydskeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
J den lille Bye Chaumont, i Departementet la hante Marne i det nordlige Frankrig, er en gammel seeværdig Kirke, kaldet St. Blaise; og i samme er en Række af de sielfuldeste herligste Malerier, som nogensinde ere komne fra den udødelige Andreas deel Sartos Pensel. Andreas deel Sarto, – faldt Tydskeren ham med Henrykkelse i Talen; – den aandfulde Andreas min erklærede Yndling, O; jeg besværger dem, tilfredsstil min Nysgierrighed! De meest ophøiede af hans Aandsværker, vedblev hin, ere, en hellig Jacob af Compostella i Legemsstørrelse og Pillegrimsdragt. Han synes at ville træde ud af Maleriet. Penselens højeste Kraft, Farvernes henrykkende Harmonie forener sig med den fineste Opfindelse, og den skjønneste Udførelse. Uforlignelig er den Sammensmeltning af Vemod, Alvor og Ømhed i Pillegrimmens Træk, gjeg har aldrig kunnet betragte dette Malerie uden Andagt, og et rørt Hjertes Taarer. Endnu efter saa mange Aar svæver Erindringen levende for mig." Det yndigste af hans Malerier er derimod en qvindelig Figur, ligeledes i Legemsstørrelse. Hos hende er alt hvad den meest blomstrende Ungdomsynde, de ædleste Former, og den meest fortryllende Skjønhed kan fremvise. Jeg tager ikke noget Øjeblik i Betænkning at give dette Fortrin for samme Mesters berømte Malerie, la Charte som nu er i Basel. Hint skal i øvrigt være et Portrait af en tydsk Grevinde og være skienket af hende til Kirken. Skade, at det vanzires ved et fromt Sværmerie. Hvorledes forstaaer jeg det, spurgte den unge Tydsker. Grevinden er nemlig forestillet med et bredt Jernhalsbaand, og svære Lænker paa Hænder og Fødder. Sandsynligen er det en from Maskerade i den Tids Aand, og dette er saa meget sandsynligere, da hun skal være død i et derværende Kloster, som en bodfærdig Synderinde. Nogle andre Malerier, en hellig Hieronymus, en hellig Sebastian som Martyr, Marias Himmelfart, og den hellige Catharinas Lidelser ere ikke mindre herlige Arbeider af denne store Mester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Jndenlandske Efterretninger. En Jldkugle i Luften er seet i Ribe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Derom meddeler en Jagttager følgende: Jgaar Aftes, Tirsdag d. 1 Dec. Kl. 9 3/4 saae jeg fra min Gaard i Ribe en Jldkugle, som med et frappant glimrende Lys oplyste Synskredsen. Den forsvandt meget højt over Horizonten, næsten i Zenith, dog med en kjendelig Retning mod Nordvest. Fra hvad Kant den kom vides ikke, da den næsten i samme Øjeblik forsvandt. Det var samme Aften fuldkomment klart, og saare skjønt funklede Stjernerne paa den maaneløse Himmel. Luftens Temperatur var meget mild, men henimod Midnat begyndte det at blæse stærkt fra Østen, samt at fryse overmaade stærkt, saa jeg næppe troer at vi i dette Efteraar have havt en saa stærk Frosti denne Egn af Danmark, som netop Natten imellem d. 1 og 2 Dec. Barometret stod højt, i det mindste 6 Linier over 28 Tommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Brændsels-Providering i Odense. "Da den i Aar med usædvanlig Strænghed saa tidligen begyndte Vinter nødvendig maa være et saameget desto føleligere Onde for mange Familier, der, skjøndt ikke antagne til Forsørgelse af Fattigvæsenet dog hensidde i trange Kaar, som det er særdeles vanskeligt endog til høie Priser at erholde tørt Bøgebrænde og brændbar Tørv, saa har Kammerherre J. Benzon, Kammerjunker Klauman, Stiftsprovst Paludan Müller, Sognepræsterne Steenbuck og From, Kirkeværgerne Hempel og Paulsen, samt Justitsraad Reimuth forenet sig i en Kommittee, for efter bedste Evne at bidrage til denne trykkende Nøds øieblikkelige Lindring, idet de agte ved Hielp af frivillige Gaver at indkjøbe Brænde, for at overlades til værdige trængende Familier, deels for nedsat Betaling, deels som Gave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Kommitteen har indbudet Medborgere til at række den Haanden enten ved at levere Brænde in natura eller Pengebidrag, som Hr. Kancellieraad Hempel saavelsom enhver af Kommitteens Medlemmer modtager. Adskillige saadanne Bidrag ere indkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Bombebøssen i Aalborg. For en i Aalborg værende Stiftelse for gamle, svage og fattige Sømandsfamilier, hvilken bærer Navn af Aalborg Bombebøsse, eller Frederiks Sømands huus, og som med det kongl. danske Cancellies Tilladelse d. 15 Juni 1822 er oprettet, ved Anbringelsen af en Bombebøsse paa Sø-Jndrullerings Kontoiret, hvori frivillige Bidrag indsamles af Søfarende og andre, er en Fundats oprettet af sammes nu værende Direktører, og under 13 Nov. er Confirmation paa samme gratis igjennem Cancelliet meddeelt. (Den læses i Coll. T. Nr. 50.) Til Indtægt for denne Stiftelse vorder d. 15 d. M. paa det Dramatiske Selskabs Theater til Benefice Forestilling opført Iflands Skuespil; Embedsiver, og derefter framsagt Søllings Minde af Øhlenschlæger. (A. A. 191.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Blandede Efterretninger. Corpullentz og Magerhed. Saarlægen har sjelden Leilighed til at behandle Hypochondrister, siger den lærde og vittige William Wadd; men saa ofte jeg har seet saadanne har det været corpulente Personer, skjøndt jeg dog ikke vil paastaae, at Feedhed just er Grunden til den indbildte Sygdom (maladie sans maladie). Jeg undtager dog en liden mager Herre, der indbildte sig, at han var for sin Statur alt for tyk, eller den berømte Doctor Watts, som i sine sidste Dage havde fattet, skjøndt forresten ved fuldkommen sund Forstand, den fire Jdee, at han ikke kunde gaae igjennem nogen Dør, en Vildfarelse som han ikke indsaae førend han gik igjennem Dødens Døre; men enhver praktisk Læge vil have hørt tale om en eller anden Person, der indbildte sig at være af Glas. Jeg har engang havt en Patient, der troede sig at være af Leer. En tyk Herre sendte engang Bud til mig. Han havde bekommet Tilfælde, der vel just ikke vare af megen alvorlig Natur, men dog smertelige. Bade, Bandager, Plastre, bleve anordnede og brugte efter Kunstens Regler, og Sagen gik fuldkommen efter Ønske, men jo sundere Patienten blev i physisk Henseende, desto sygeligere blev han i aandig, og istedetfor at være erkjendtlig og venlig, blev han ordknap og knarvurren; jeg kunde ikke komme ud af hvad der var iveien, førend hans Tiener, en snue Karl, opklarede det for mig. Vær De ikke bekymret derfor, sagde han til mig. Min Herre har blot faaet et Tilbagefald. Et Tilbagefald," spurgte jeg. Ja, Sir. Hvad troer De vel at han holder sig for, En Theekande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Jblandt de Magre gives ogsaa, ej mindre end iblandt korpulente, latterlige Subsekter. For en ærværdig Doctor i Theologien af meget ætherisk Udseende blev en Dag en simpel Karl, der mødte ham, staaende, betragtede ham fra Top til Taa, og endeligen brød ud med de Ord: "Min Gud, gode Hr. Doctor, vær endelig betænkt paa deres Siels Sallighed. - Hvorfor, sagde Doctoren meget venligen, er han, min Ven saa bekymret for min Siels Salighed. – Jo, svarede han, fordi deres Legeme er ikke en Tanke værd. Jonas Hanway, som kan kaldes en sandMagerheds Raritet, kom en Beskienket imøde, der nærmede sig ham med saa mange underlige Bevægelser, at man skulde troe han havde Forretninger paa begge Sider af Veien. Hanway blev staaende, for at han skulde komme ham forbi; men den Anden stillede sig ogsaa, saa fast som hans Begeistring tillod det, ligefor ham og gjorde nu ingen Mine til at gaae et Skridt videre, enten frem eller tilbage. Efterat de nu havde seet lidt paa hverandre, sagde Hanway. Han seer ud min Ven, som om han har drukket for meget." Manden havde strax det Svar vedhaanden: "Og De, min Ven, seer ud som om de har spiist forlidt. - Da Hertug af Choseul, en mærkværdig mager Mand var kommen til London i Fredsunderhandlings Ærinde, blev Charles Townsend spurgt, om den franske Regjering havde sendt Præliminarier. Det ved jeg ikke, svarede han, men her er ankommen en Afridsning af en Ambassadeur. (Af das Ausland, efter Commentson Corpuleney, Lincaments of Leannes's, orders of Diet and dicties, by William Wadd. Esq. London 1829.) Platina Mynt. Efter den St. Petersburgske Handelstid. er i Bjergkorpsets Laboratorium 9 Pud Platina i en Tid af 15 Maaneder renset, og bragt i myntelig Tilstand. Tillige erholdt man henimod to Pud Salmiak Jridium. Af bemeldte Platina Masse er omtrent 60 Pud ud myntet, og 5 Pud anvendt til Fade ved Guld- og Sølvscheidung. Til videre Forarbeidelse er allerede igjen 40 Pud raa Platina, og 17 Pud Mynt affald indkommet, saa at Arbeidet uafbrudt fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-15
Et Monument for Keiser Alexander den Første lader hans ophøiede Broder, Keiser Nicolaus, nu for ham opreises ud for Vinterpaladset; og Udførelsen er overdraget Hr. Montserrant, Overarkitekten ved Jsaks Kirkens Bygning. Det skal bestaae af en kolossal Søile af dorisk Orden, lignende, i det Ydre, Trojans=Støtten i Rom. Kolonnens af et Stykke raa Granit bestaaende Skaft skal blive 84 Fod høi, og det hele Monument, Søilestolen og Kors paa Kolonnen medregnet, vil faae en Høide af 154 Fod. Postamentet, ligeledes bearbeidet af Granit, skal beklædes med Bronze, og zires med gammel russiske Armaturer, og græske og romerske Trophæer, hvortil de Fjenden fratagne Kanoner skulle afgive Metallet. Paa Forsiden sættes en simpel Indskrift: "For Alexander den Første af det taknemmelige Rusland." Begyndelsen er allerede gjort, og i to Aar skal det Hele være fuldført. En kort Sammenligning mellem denne Søile, og de høieste og største Obelisker man kjender, vil give noget Begreb om Størrelsen dette besluttede Monument vil faae. Den alerandrinske Kolonne er den høieste af de hidtil bekjendte. Dens Skaft bestaaer af et eneste Stykke af den skjønneste Granit, og har en Længde af 63 Fod. De 48 Kolonner i Jsaaks Kathedrale tilkomme Æren af næste Rang, efter den alerandrinske, imellem de af et Stykke udhuggede Søiler, i det de alle ere, Favne 1 Arschen, og 12 Wertschok høie. Obelisken paa St. Peterspladsen i Rom, der engang zirede Nero-Cirkus har en Høide af 78 Fod, og er den største af de bekiendte solide Granitmasser, af denne Art. Altsaa vil vor nye Kolonne overgaae de største af alle ældre og nye Obelisker og Søiler af denne Art, og St. Petersburg vil komme til at besidde et Minde, værdig Ruslands Hæder og dets Monarkers, saavel den der lader det reises, som den hvis synlige Minde det skal forevige.