JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Blandede Efterretninger. Fra det vestlige Holsten skrives under 4de Decbr. Efterat der, ved Størens Munding, er bleven stationeret et saakaldet Toldvagtskib med bevæbnede Toldopsynsmænd og Matroser, efterat en saakaldet Krydser iagttaget Støren og ad dens Løb og efterat sluttelig Toldopsynets Personale Stæderne Glückstadt, Wilster, Krempe og Ineho er blevet forstærket til det 3 og 4dobbelte, har Smugleriet i denne Deel af Holsten i en mageløs Grad taget Overhaand. J Omegnen af Glückstadt træffer man ofte, ved Dagen som ved Natten, Smuglere i Tropviis, belæssede med svære Sække og væbnede med dygtige Knipler, med hvilke de skride frem af Veien, med Trods i Blik og Miner; om Anholdelser hører man, uagtet det talrige Toldpersonale kun meget sjeldent noget. Af disse Smuglere, der have gjort Smugleriet til en ordentlig Haandtering, udføres ugentlig fra Glückstadt mange Tusinde Pund ufortoldede Varer, ligesom vel ogsaa en ikke meget mindre Qvantitet udsmugles af Consumenterne selv, i mindre Portioner af Gangen og det daglig. At forhindre disse, saa at sige vensionerede Smuglere, fra at besvige Tolden, staaer øiensynligt ikke i Toldopsynets Magt og om Smugleriet i det Mindre, fra Consumenternes Side, kunne de, saa at sige, aldeles ikke bekymre sig, naar de ikke ganske ville adsplitte deres Kraft. Dette har til følge, at Kjøbmændene i de Stæder, som ere underkastede Tolden, oppasses paa det Strængeste, naar de have Vareforsendelser til Landet og stedse, selv ved de ubetydeligste Gjenstande, maae paa det Nøiagtigste godtgjøre, naar og hvor slige Varer ere for toldede. Medens saaledes Udførselen fra det toldfrie Glückstadt naturligviis forøges overordentligt, lægger man den i de toldpligtige Stæder i Glückstadts Omegn fra Toldvæsenets Side ligesaa naturligt alle hindringer iveren. At dette Forhold er saare uheldigt og at Handelen i sidstnævnte Stæder, derved maae lide uhyre meget, er aabenbart. Navnligen befinde Kjøbmændene i den liden Stad Krempe, der er omgiven af den toldfrie Marsk og ligger i Nærheden af det toldfrie Glückstadt, sig i en høist sørgelig Stilling og have kun 3 Udveie, enten selv at paatage sig Risicoen ved ei at angive deres Varer til Fortoldning, eller at sætte sig i Forbindelse med Smuglere af Profession, eller endelig at opgive den Levevei, som Handelen hidtil har ydet dem. -
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Denne Artikel, som oprindelig er optaget af Kieler Correspondensblatt, slutter med følgende Udfald mod det toldfri Glückstadt. Denne Stads, hedder det, har længe nok havt Fortrinet af Toldfrihed for de øvrige Stæder; den har ved sin Handel indvirket høist skadeligt paa Nabostædernes Velstand og paa hele Omegnens Moralitet, nu endelig øine vi et Glimt af Haab, at det vil blive anderledes og bedre. At Toldsystemets mangelfulde Organisation for Øieblikket snart maa underkastes en Forandring, derom hersker kun een Stemme i hele Landet, til hvilken da ogsaa vor landsfaderlige Regjering ikke har undladt at laane Øre. Maatte kun ret snart den gode Villie gaae over til Handling! I det af Selskabet Philliatrien, i Anledning af Reformationsfesten udgivne Program fremsættes, for at vise, hvad Lægekunsten skylder Reformationens velgjørende Indvirkning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
flere Exempler paa Cuurmethoder, der i Middelalderen vare gænge i Norden, dengang Lægekunsten var i Munkenes Hænder. J Sverrig cureredes saaledes i det 15de Aarhundrede de fleste Sygdomme ved et Alter i Sortebrødre=Klosteret i Stockholm for ganske godt Kjøb, ja ofte for et middelmaadigt Voxlys. I Danmark havde næsten hver Sygdom sin hjælpende Helgen, der paakaldtes - og saa var i hine lykkelige Tider Patienten cureret. - J et Haandskrift, som findes i Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn, læses en Besværgelsesformular paa Latin imod Pletter i Øiet, hvilken oversat lyder: gjeg besværger Dig, og Plet, ved den eneste levende Gud, den stormægtigste Mosnark, ved Faderen, Sønnen og den Helligaand, at Du viger bort, Følgende Skrifttegn, skrevne paa et Papiir og hængte om Halsen paa den Syge: Hr. no. c. at st. og et. en.", skulle paa den Tid vidunderligen have helbredet for Blodspytning; visse Ord, indprikkede i et Æble eller ridsede i et Stykke Brød, og saa spiste, bevirkede dengang Lindring mod Forstoppelse, ligesom Læsning af 10 Paternostere var fortrinlig for Sidesting. Endnu i Aaret 1468 skrev Kong Christian den Første til Caspitulet i Lund og bad om at laane den Særk, som han har fornummet findes der i Kirken, og som er ganske nyttelig for gode Qvinder i Barnsbyrd. Denne velsignede Særk gjemmes endnu i Sacristiet i Lunds Domkirke og fører Navn af den hellige Margrethes Særk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Blandt de Skibe, som i Orcanen den 29de Novbr. forgliste paa den hollandske Kyst, er ogsaa en med Raps ladet dansk Jagt, som total gik under ved Øen Terschelling. Skibet, saavelsom Skipperens Navn var endnu ubekjendt J Stormen den 2de Novbr. brev den gl. danske Kar, og Jagt, Langeland, Capt. Dreise, ud af Fehmern=Sundet, da Ankrene ikke vilde holde. Den er samme Nat sunken, udenfor Sydkanten af Fehmern, paa Grønvold Grund. Capitainen, 3 Toldbetjente og 1 Matros druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Ved Tønningen er strandet et med Egetømmer fra Hamborg til Sunderland bestemt Skib.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Den 5te D. indstrandede paa Harboøre Strand det engelske Skib Canton, Capt. John Bellamp, kommende fra Boston i England og bestemt til Stockholm med Bal s last. Besætningen er bjerget, men Skibet aldeles Vrag. -
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Ved Agger er inddrevet et Skibsvrag, tilsyneladende af hollandsk Bygning, uden levende Folks Medfølge og uden Master og Takkelage. - Udenfor Vangsaa skal man ogsaa have seet et Skib, der laae og drev i Søen, saa at Stormen, som rasede her meget stærk i Søndags Aftes, maas have afstedkommet betydelig Skade. Thisted Avis.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
(Jndsendt.) Da det særdeles vilde interessere de fleste skatteydende Borgere at see de aarlige Liigninger over Indqvartering: skatten, saa er man atter saa fri at fremsætte det almindelige Ønske for høie Vedkommende, at denne Liigning ligesaavel som enhver Anden, maatte blive fremlagt til Eftersyn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Reisende. med Daqv. f. Aalb. Til Aarh.: Sømand Kysen. Til Rand. F. Blicher. Til Hobro: Handelsbt. Philipson. - Med Samme tilbage den 12te. Fra Aarh.: Student Claudi; Examin. juris Bredstrup, Frøken Schønheider.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 8de Decbr. B. Johansen f. Christiania, beste til Odense m. Steenkul og Jern. D. 9de J. S. Bech f. Altona, best. t. Veile m. Stykg. C. C. L. Zimmermann f. Odense, best. t. Laurvig m. Korn og Smør. C. Hansen f. Christiansand, best. t. Faab. m. Tommer. P. H. Kromann f. Christiania, best. t. Marstall, ball. P. T. Madsen, L. C. Lindegaard, og d. 10de: Christen Olsen; Alle f. Aalb., best. t. Norge me Korn og Fedev. C. P. Horn f. Christiania, best. t. Samso, ball. O. Bondo f. Leith, best. t. Kbh. m. Steenkul. H. N. Hansen f. Altona, best. t. Odense m. Stykg. H. L. Juel f. Newc., best. t. Korfør m. Steenkul. - Udg. D. 8de: C. Cortzen f. Aalb. t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Hals Skibsliste. Jndk. D. 5te Decbr. H. Christensen f. Kbhvn. m. Styk J. Jensen f. Sheham m. Steenkul. C. Sand f. Randers, balle N. Friis f. Drammen m. Træl. D. 7de, H. Lyster f. Altona m. Stykg. D. 8de: P. Toft f. Kbh. m. Stykg. D. 9de: H. Mørch f. Flensb. m. Brændeviin. H. Larsen f. Mariager m. Viin. B. Geneske f. Hurup m. Brænde. D. 10de: F. Sand f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 5te: J. Hansen t. Drammen, m. Korn. P. Bruun t. Kbh. m. Byg. D. 9de. C. Larsen til Sønderborg, ball. P. T. Madsen t. Christiania og L. C. Lindegaard t. Drammen m. Byg. C. Olsen, og d. 10de. C. Johnsen, begge t. Lillesand m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Bekjendtgjørelser. Herren vinkede og blideligen vandrede Oldingen - vor inderlig elskede Fader - Birkedommer L. Berbom ind til den erige HvileLöverdagen den 3die Dennes, i sit 78de Aar, efter 8 Dages Sygeleie. Stedse uforglemmelig skal hans Minde være nøiere kjendte ham, ville manske, ved denne Efterretning om hans Död, offre ham en TaareLæsö, den 8de December 1826. Paa fraværende Families Vegne. S. Berbom, C. Berbom. föd Reuchs. Da Uberettigede tage sig den Frihed, at opvarte med Musik ved Baller og andre Leiligheder, advares Saadanne, paa det jeg ikke skal nodes til, at søge min Ret ved Aalborg, den 13de December 1836. C. F. Behrend, Stadsmusikant.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagni at erholde Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres forlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Varer, og Creaturer forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/2 til 1 1/2 pCt. aarligen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Hes Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Compagniets Commissionairer i Nørre-Tylland ere i Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebeltoft, Hr. Toldcasserer Bay Frederikshavn, Hr. Fuldmægtig Kahlen, const. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Grenaa, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. R. Christensen. Hobro, Hr. Skolelærer Høeg. Holstebro, Hr. Kæmmercasserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Lemvig, Hr. Procurator Christensen. Nibe, Hr. Krigsassessor Arnzen. Nykjøbing paa Mors, Hr. Apotheker Begtrup. Randers, Hr. Procurator Jensen. Ribe, Hr. Stiftscasserer Andersen. Ringkjøbing, Hr. Søkrigscommissair Bagge. Skagen, Hr. Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Hr. Apotheker Seidelin. Skive, Hr. Procurator Thorup. Sæby, Hr. Procurator Hassing. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Collecteur Hesbech. Veile, Hr. Forligelsescommissair Borch. Viborg, Hr. Boghandler Dons. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved den 38te Assurance-Aars Slutning, den 30te September 183, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler 1,144,655 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Compagniets Risico var den 30te September 1832 14,987835 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelig Brand=Assurance-Compagni paa Varer og Effecter den 10de December 1836. Lassen. Engelhart. Hammerich. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-13
Til den brandlidte Th. Lund i Kornum har jeg i Da
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Det har været omtalt, at den engelske Regiering skulde have ifinde at ophæve Kornlovene. De engelske Blade indeholde imidlertid herom en aldeles modsigende Efterretning. De meddele nemlig følgende Brev fra Indenrigsministeren, Lord Palmerston. Kjære Devison. De forlanges Oplysning som en foregiven Yttring af Sir Henry Parnels i Dunder, at Agerdyrkningscommitteen er nedsat i den Hensigt at forberede en Ophævelse eller Modification af Kornloven. Jeg kan kun sige, at der enten i Beretningen om Sir Hengrys Tale maa være indløben en Vildfarelse eller at han selv aldeles har taget Feil af Regieringens Hensigter. De selv maa ofte nok have hørt mig sige i Underhuset, at det store Spørgsmaal om Kornlovene maa overlades hele Huset til Afgjørelse og ikke godt kan overdrages til en Committee. Dette var stedse og er endnu min Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Norge. Mandag Aften den 28de Novbr., Kl. 103, blev i Forstuen til Posthuset i Christiania den til Frederikshald og Udlandet bestemte Brevsæk stiaalet ud af Kufferten (Laden) i et Øieblik, da Folkene havde forladt den, for fra det indre Contoir at hente Brevsækkene til Moss og Frederiksstad. J contante Penge skal der i den bortstiaalne Sæk kun have været 2 til 300 Specier, hvorimod den Skade, som Kjøbmændene kunne lide ved dette Tyveri, let kan være betydeligere. Aftenen derpaa gik, paa Finantsdepartementets Foranstaltning, en Extrapost til Udlandet med Efterrretning om det Forefaldne til Consulerne i Kjøbenhavn, Hamborg og London. Den 30te, altsaa atter Dagen efter, indmeldtes det til Christiania, at Gierningsmanden skulde være paagre den i Nittedal, 1 1/2 Miil fra Staden, af 2 af dens Politibetjente ; en permitteret Artillerist var nemlig bleven anholdt fordi man fandt ham i Besiddelse af 154 Specier, indsyed i hans Trøie, og han var ei istand til at giøre Rede for hvorfra han havde denne Sum. Postsækken fandtes samme Eftermiddag et Stykke udenfor Staden, ved Siden af Veien paa Marken. Aviser og Breve laae strøede omkring, deels skjulte af Sneen, deels kastede i en Bæk og altsaa i en heel maadelig Tilstand. Alt det Fundne afleveredes paa Postcontoiret. Arrestanten har ikke villet tilstaae noget. Sporene i Sneen bevise imidlertid, at der kun har været een Person paa det Sted, hvor Sagerne fandtes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Blandede Efterretninger. Om de Ulykker, Stormen den 29de Novbr. har anrettet læser man endnu bestandig sørgelige Efterretninger. J Rovair ved Lille, styrtede en stor Fabrikbygning overende. Den skeete lykkeligviis lige i Middagsstunden da 40 af Arbeiderne vare hjemme at spise. Af de Tilbageblevne har man imidlertid allerede udgravet 4 Lig af Gruset, og frygter for at finde flere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Ungarske Blade meddele fra Orsova under 17de f. M. den Efterretning, at den berømte Hurtig=Løber Ernst Mense, i Løbet af denne Sommer, har tilbagelagt Reisen fra Constantinopel gjennem Persien til Calcutta i 29 Dage, opholdt sig i 2 Dage i denne Stad, hvor han afgav sin Depescher til det engelske Compagni og derpaa strax har tiltraadt Tilbagereisen over det chinesiske Tartari og La hore til Constantinopel. Efter en Privatskrivelse fra Orsova skal han allerede befinde sig der i Quarantaine.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Lloyds Assurandeurer have ved de sidste Storme lidt saa svære Tab, at de have fordoblet Assurancepræmien, og nu fordre 15 til 25 pCt. for Skibe i Søen, som endnu ikke have fuldendt deres Reise. I en frygtelig Orcan den 28de Novbr. ødelagdes 2 a de 3 Fyrtaarne ved Havnen Rye i Sussexshire.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Blandede Efterretninger. Med sidste Rummer af Fædrelandet, er omsendt en Indbydelse til Subscription paa et nyt Ugeblad, der fra Nytaar vil udkomme under Titel af Nordisk Ugeskrift, og skal være Organ for en Deel især yngre Videnskabsmænds Bestræbelser, at udbrede det af afd. Prof. Raskibegrundede Retskrivningsystem. Planen er undertegnet, Selskabet for en forbedret Retskrivnings Udbredelse, et Selskab, der endnu for største Delen skal bestaae af Disciple af den Raskiske Skole, samt af literaire Venner af Rask i og udenfor Kjøbenhavn. En af disse, der ved en fleersidig litegrair Virksomhed har erhvervet sig et betydende Ravn, ledsager det første Nr. af Bladet med et Udtog af Raskes Retskrivningslære. Det lader sig vel ikke negte, at det lange Tidsrum, der er forløbet siden Rask reiste sin ortographiske Strid, har ladet mangen en Fordom men denne genialet Sprogmand forsvinde; ogsaa den Omstændighed, at han imidlertid ved sin desværre altfor tidlige Død er traadt af Scenen vil kunne virke heldigt for Sagen; og Lidenskabelighedens Stemme vil, som vi haabe, denne Gang forstumme og give Plads for en uhildet og grundet Discussion, hvormed Striden om dansk Ortographi vil vorde udfægtet, og den danske Retskrivning bringes til en ønskelig Sikkerhed og Bestemthed. (Kyhpst.) I Efteraaret 1836 underkastede i Candidat sig medicinsk Embedsexammen nemlig Cand. chir. I. C. Saxtorph, og 11 schirurgisk Exammen, af hvilke 3 fik første Caracteer: C. F. Bock, J. P. Blicher og J. S. Meyer; 4 fik anden Caracteer med Fortrin: D. F. Beck, C. H. Friese, J. J. Grauer og S. C. Ørsted; 3 fik anden Caracteer: M. W. Cohen, W. J. Wedel og J. van Wissel, ligesom H. Knolck anden Caracteer med Neppe. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
I Handelstidenden er meddeelt Underretning om en ny opfunden Construction af en Bogtrykkermaskine. Naar denne drives med 2 Mand, trykker den i Timen 7 til 8000 Ark af Størrelse som de engelske Aviser. Det lader sig ikke bestemme, hvor mange der kunde trykkes, naar Maskiner, dreves ved Damp. En Rulle Papir, saa bred som Aviserne og fra 2/3 til 1 dansk Miils Længde (altsaa indtil 12,000 Alen), kan trykkes paa begge Sider i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Som en af de hurtigste og heldigste Søreiser, der er foretaget med noget Kjøbmandskib, kan vel ansees en af Mr. Bowlby, forhen Officeer i den engelske Marine, med Skibet Ganges foretagen Fart, fra Hull til Petersborg og tilbage. Den 2den Nybr. afgik han fra Hull, den 6te var han ved Helsingør, og den 29de f. M. kastede han igjen Anker der paa sin Tilbagefart med en fuld Ladning Tælle, som han havde indtaget i Petersborg. Da han lettede paa Helsingers Rhed havde han Vind og Veir med sig, saa at man kan antage, at han paa 5 Uger havde gjort Reisen frem og tilbage mellem Hull og Petersborg, samt ind- og udladet: fulde Ladninger. Hans Fragt frem og tilbage anslaaes til 2500 Pd. St., og selv skal han, som er sit førende Skibe Rheder, paa denne Fart have fortjent 13 til 16,000 Rbd. Jagten, Christine Marie, Skpr. R. de Wolf, fra Aarhuus best til Antverpen med Raps, er forliist ved Holland, Everten, die 2 Gebruder, Skpr. Schmidt, med Raps fra Sønderborg best. til Antverpen, er strandet ved Zandvoort, Skibet Lammet, Skpr. P. C. Kruse, fra Præste med Raps best til Amsterdam, er strandet ved Terschelling. Skibet, Idunna, Skpr. Hjern, fra Horsens, er i sid 1ste Storm stødt sammen med et andet Skib og drev derefter paa Strand ved Cowes, hvor det løb fuldt af Vand Da jeg, blandt de andre Blade, der holdes for Redactionen, fik Kjøbenhavnsposten Nr. 316 læst, opstod der Tvivl hos mig, om jeg, som Redacteur, vilde optage nedenstaaende, deri indeholdte, Artikel, i denne Tidende eller ikke. Efter imidlertid datter og atter at have læst den, er jeg kommen til den Overbeviisning, at det er min Pligt at skaffe netop denne Artikel et større Publicum her i Egnen, end Kbhvnspostens egne Abonnen11ter. Jeg mener nemlig, at den hele Artikel, som jeg derfor herved ordlydende optager, synes at afgive et fyndigt Beviis for netop det Modsatte af, hvad den gaaer ud paa at henlede Publicums Opmærksomhed paa. Jeg troer ikke at feile, naar jeg formener, at den deri førte Anke over et Regjeringscollegiums Handling, er affattet i et Sprog og med en Diærvhed, som vel er temmelig nær ved Grændsen af, hvad der, selv i Lande, der i rose sig meest af deres Pressefrihed, tør siges paa Prent; jeg mener, at selv de saakaldte afhængige Blade i Frankrig, vel neppe tør gaae videre, ja maaskee ikke engang saa vidt, naar de recensere deres Ministres Handlinger og det er derfor med patriotisk Glæde, jeg, som Undersaat i en Absolut=Souverain Stat giver hele Artiklen Plads heri Bladet, thi jeg kan ikke andet gend finde, at i det Land, hvor Sligt kan trykkes, der kan man ikke med Føie sige, at Pressen sukker under mange og tunge Lænker." Her Artiklen: Det kgl. danske Cancelli har under 6de Ds. tilskrevet mig saaledes : Til Cancelliet er indkommet et Andragende fra Udgiveren, af Bladet Kjøbenhavnsposten, Commercesecretair Liunge, hvori han, med Hensyn til dette Collegii Skrivelser til Hr. Politiretsassessoren af 3die og 15de f. M., betræffende et i Kjøbenhavnsposten Nr. 308 for den 31te Octbr. d. A. under Rubriken Nyhedspost indført Stykke, der er fundet ikke at kunne passere, begjærer sig meddeelt Collegiets Resolution paa nogle af ham opkastede Spørgsmaal.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
J denne Anledning skulde man tjenstligst anmode Den om at tilkjendegive Commercesecretair Liunge, at ingenlunde alle indvortes Statsforhold og navnligen ikke saadanne, som i Henhold til en Artikel i den Constitutionelle, vare berørte i det ovennævnte Stykke, ere udelukkede fra Begrebet om Politik. - men at Collegiet forøvrigt paa bemeldte Spørgsmaal ei videre kan indlade sig. hvilket herved meddeles Dem til Efterretning. Kjøbenhavn den 7de December 1836. Reiersen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Bekjendtgjørelser. Med dyb Veemod bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, at det behagede Herren, igaar Morges Kl. 9, at bortkalde fra dette til et bedre Liv vor inderlig elskede Moder, Ane sal. Kjergaard, fodt Olesen, efter 16 Dages haarde Lidelser. Hvad vi Alle have tabt, veed Enhver, som kjendte vort Forhold til den salige Afdøde, og alene Gjensynet kan trøste og opretholde os i vor billige Sorg. Ei Dit omhedsfulde Blik er meer Mellem os at finde; Ved Din Bortgang Venskabstaarer rinde, Og Dit Minde bliver os altid kjær. Aalborg, den 14de Debr. 1836. Thomas Kjergaard. S. Kjergaard. Dorothea Bradsted, født Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
For deeltagende Familie og Venner anmeldes herved, at min Søster, Jomfru Marie Christiane Slet, ting, som i 22 Aar har opholdt sig hos mig i Sønderholm Præstegaard, blev af Gud sidstafvigte 10de December, om Morgenen Kl. 8, hjemkaldt til et bedre Liv, efter 14 Dages Sygeleie, i en Alder af 77 Aar. Sønderholm Præstegaard, den 13de Decbr. 1836. Sletting.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Mandagen den 19de December, om Aftenen Kl. 7, afholdes et Møde i Filial=Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, i hvilket nye Medlemmer blive optagne. Mødet holdes i det dramatiske Selskabs Locale. Repræsentantskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i P. Chr. Deichmanus, Bamp=Chocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser hos Hr. Karup i Frederikshavn, Hr. S. C. Höeke i Hjørring. og i Boutiken i Th. v. Spreckelsens Gaard, i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Hvor en skikkelig Pige kan faae Condition som Barnepige, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
mine Chocolade, i alle Sorter sælges bestandig hos Herr Chr. H. Nielsen i Hiørring Amme. Worm gaaen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Nye franske Cathrineblommer og Svedsker, store Muskateldruerosiner, søde og bittre Mandler, fine fraspede Krakmandler, Figener, store Bamberger=Kirsebær, Caroliner-Riis, fiin Riismeel, chinesisk og ostindisk Sago, fiin Kaffe, diverse fine Theer, Raffinade, Melis, Candis, smukt lyseguult og hvidt Pudersukker, raspet Hjortetak, fiint Huusblas, Macaroni, italienske Nudler, Lindser, Capers, Oliven, franske syltede Blommer, Carry, Cahvennepeber, Soya, Provence-Olie, fyltet Ingefær, Vanillie og Vanilliesukker, engelsk Sennep, Macronoblater, Eidammer= og smaa grønne Schweitzer Oste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier, friske Citroner og fiint frisk Hvedemeel er i denne Tid i bedste nye Varer arriveret hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Punsch-Extract, kraftig og velsmagende, Rum, Cogna, rød og gammel fransk Viin, dry Madera og ægt Portviin, godt reensmagende kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, graffineret Lampeolie og Natlamper sælges fremdeles hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Flere Sorter, saavel fine som simple, Rogtobakker, smaa Ruller Skraatobak og fine Cigarrer, Alt af udmærket Godhed og til særdeles billige Priser, faaes hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Bal paa Hjørring Raadhuus anden Juledag ved Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
En ordentlig Karl, som godt forstaaer Avlsdrift og godt kan regne og skrive, ønsker sig Tjeneste som Ladefor ged eller Skovfoged eller andet, til 1ste Mai eller nu strax Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Torsdagen den 20de December næstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver, paa Østeragger Strand, afholdt offentlig Auction over et inddrevet Skrog af et Smakskib, som muligt kunde udsættes. Samme Dag bortsælges noget Tougværk, 1 Stykke Seil og 1 Baad Anker. Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 7de December 1836. Fischer.