JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
J den fjerde Classe læses der for dem en af mig selv forfattet Chrestomatie, af de største og berømteste aandelige og verdslige Hykleres Arbeider i de sidste Aar. En Fransk Emigrant, der er antaget som Lærer i mit Jnstitut, forelæser den Lovtaler over Ludvig den Fjortende a. hun 114 8 Ogsaa i mit Jnstitut uddeles der, ligesom i andre Jnstituter, Præmier, saavel Medailler som Bøger, til de Disciple, der meest udmærke sig i at tie. Dersom min Jdee skulde finde bifald, saa agter jeg ligeledes at oprette en Skole, hvor man kan lære paa visse Tider og ved visse Leiligheder at være seende blind og hørende død. Ogsaa denne Konst er meget vigtig i vore Dage, hvor man saa ofte er nødt til at see og høre Ting, som man i sit Hjerte afskyer. Men denne Skole vilde det ikke være vanskeligt at forene et Pandeskalsinstitut. Dog, jeg mærker, mit Brev bliver temmelig langt, og jeg vil derfor afbryde. Jmidlertid beder jeg Dem, Hr. Udgiver, at anbefale mit Taushedsinstitut saa godt som mueligt i Deres Blade. 4. 2 Hasbure, han Deres a. 7) ham. a 1 Forfatteren har eengang for alle foresat sig, ikke at sætte noget Navn under deslige Breve. Almindelige Navne skjøtter han ikke om at sætte, og caracteristiske anseer han for upassende og affecterede. Alle gode Skuespildigtere fordømme caracteristiske Navne, og der kan jo i Grunden heller neppe tænkes noget absurdere, end en Apotheker Stødvel, Barberen, Skjervæk, Degnen Bræger &c. Man maatte antage, at disse Menneskers Forældre allerede i Vuggen havde bestemt dem til det Fag, som deres Navn caracteriserer, og selv ved at antage dette, maatte man forudsætte, at Forældre selv vilde haane deres egne Børn. Dernæst forstyrre deslige Caracteernavne den Jllusion, som enhver fattrisk Skribent bør søge at opvække ved sin Jronie, saalænge Læseren er sysselsat med at læse den. Vel har den Engelske Spectator, der ansees for classisk, og efter den mange af dens Efterlignere, betjent sig af saadanne Navne; men ogsaa den er intet Evangelium. Den Satiriker eller Skuespildigter, der, for at opvække Latter, maa tage sin Tilflugt til saadanne Konstgreb, ligner Hollænderen, der, for at være vis Vanvittige Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
I Gaar er der atter indtruffet en sørgelig Begivenhed; Et Menneske, der, formodentlig maa være afsindigt, bibragte en uskyldig Landsoldat et Stik med en Kaardeklinge, som paa en skjult Maade var anbragt i en Stok. Dette ulykkelige Tilfælde nøder Udgiveren til at gjøre Vedkommende opmærksomme paa en Uskik, der burde raades Bod paa. 10 ommaae Kjøbenhavn skal i denne Tid have adskillige Mennesker, der i enhver Henseende ere farlige for den offentlige Sikkerhed, for saavidt som Mennesker, der ikke ere ved deres fulde Sandser og dog ere paa fri Fod, uden Opsigt, bør betragtes som farlige. Vel ere disse Menneskers Afsindighed ikke af den Natur, at de kunne eller burde indspærres i en Daarekiste, men at de burde sættes i Forvaring paa sikkre Steder, derom er neppe nogen Tvivl. Jkke at tale om, at halvassindige Folk, som adskillige sørgelige Exempler have stadfæstet, kunne begaae paa, ingen skulde tage Feil af, at det var en Hund og en Kat, han havde malet, skrev under Maleriet: "Dette skal være en Hund og dette en Kat." Mord, Mordbrand og de betydeligste Forbrydelser i et Anstød af deres Sindsvaghed, saa foraarsage de ogsaa andre Uleiligheder, der ikke bør taales, i en velorganiseret Stat, f. Ex. Opløb paa Gaden &c. De Forbrydelser, som saadanne Mennesker gjøre sig skyldige, begaaes i den største Uskyldighed, og deres ulykkelige Stilling kræver, at Staten sørger for, at sætte dem selv og deres Medborgere i Sikkerhed for al den Skade, der kan flyde af deres Sindssvaghed, St. Hans Hospital har i den senere Tid faaet saa betydelige Summer legeret, at man med største Føie kunde fordre af denne rige Stiftelse, at den havde en Jndretning for halvafsindige Mennesker, hvori de just ikke burde behandles som gale Folk, men hvor de dog bestandig kunde staae under et Slags Opsigt. Der kan vel neppe tænkes noget urimeligere, end at lade saadanne Mennesker logere for sig selv i Byen og endog anbetroe dem Lys og Jld. Jeg har endnu ikke kunnet overtale mig til at troe, at St. Hans Hospital, efter sin nærværende Organisation, allerede har sørget for en saadan Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
at Blandede Nyheder. de Vagere, som efter Placaten af 22 Febri d. A. skulle udlægges paa nogle af de for Skibsfarten, farligste Steder i Kattegattet, ere for første Gang blevne udlagte, nemlig to ved Trindelen, een paa hver Side af Grunden, fire langs med Østkanten af det Rev, som strækker sig omtrent S, S. O. fra Østenden af Lesøe, i en Afstand af lidet over en halv Miil fra hinanden, saa at den yderste ligger ved Enden af Revet, kaldet Kobbergrunden, og een ved den yderste Ende af Anholts Rev, tæt udenfor Knoben. Disse Vagere bestaae af Stager, som række tyve Fod over Vandspeilet, med et tykt Riisknippe paa Toppen. J klart Vei og ved Hielp af løn Kikkerte ville de kunne saa henved to Mile, dog ere de to, nærmest Østenden, af Læsøe, noget lavere. De skulle ikke indtages om Efteraaret, men dersom de om Vinteren ved Jisgang borttages, blive de hvert Foraar, saa betimelig som Vind og Veir tillader det, udlagte igjen. Vagerne ved Dragøe Tønde have ligeledes en Tid været udlagte og viist at staae sig, godt Fra Laurvig meldes, at der er død en Overginde, Berreth Olsdatter Fixdal, 62 Aar og to Maaneder gammel. - Det er i pore Dage snarere en Kjæmpe, end en Overgalder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
H. K. H. Kronprindsen har, efter den Jversenske Avis, nylig udløst af Kjøbenhavns civile Arresthuus en fattig Haandværksmand, som sad arresteret der for Gield, og tillige ladet hans Kone tilstille en Gave. 4 2 Det hedder nu, at der i de sidste Dage af 2 Exerceertiden skal opslaaes adskillige Telte, nemlig for Norske Livregiment, paa Nørrefælled. 5 J det saakaldte Bondehuus i Frideriksberg Hauge haves nu adskillige Paafugle og andre Fugle, samt en fra Ostindien hjembragt Kronfugl, der i Størrelse ligner en Stork.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Efter Forlydende skal Hr. Justitsraad og Borgermester Bang nu være ansat som Professor i Anatomien ved Konstacademiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Hovedgaarden Sohnsgaardsholm, samt Nørretranders Sogne, Konge- og Kirketiender ere af Hr. Baron Juul solgte til Hr. Dr. og Landphysicus Kofod for 60,500 Rdlr. *** 3 Styrmanden. Nissens Sag er udsat til paa Onsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Moniteuren gjendriver adskillige falske Rygter, hvoriblandt nogle Bagateller, f. Ex. at der i Stupinig har været en Jagt &c. J en Fremstilling af Tingenes nærværende sande Stilling erklærer den: at den Engelske Handel overalt er sat i Skræk, at de Franske Skibes Nærværelse have forhøiet Assurancen paa Vestindien 26 PC.; at Virkningen snart vil være den samme saavel i Ostindien, Nord= og Østersøen som Middelhavet; at intet Ufordeelagtigt hidtil er forefaldet imellem begge Magters Escadrer; at Engellænderne ville komme til at lide et uberegneligt Tab, om end Frankrige mistede nogle Skibe, og at dette er det eneste Middel til at overtyde dem om, at de kun maae tabe og aldrig ville vinde noget ved Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Østerrige, Preussen, Spanien, de Tydske Churførster, Portugal og Etrurien have billiget og erklæret sig for den Jtalienske Krones Overdragelse til Napoleon. Hverken i Rusland, Preussen eller Østerrig har man gjort nogen Krigsrustning. Krigen med Engelland kan mueligen vare længe, men Fastlandets Fred er betrygget, da derer den bedste Forstaaelse imellem de Franske og Østerrige, Preussen og Spanien. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Tildragelsen med den forhen omtalde Landsoldat, som blev saaret, skal være foregaaet paa følgende Maade. Fem Landsoldater stode i en Klynge udenfor en Kielder. J det samme kom der en Person gaaende og løb midt igjennem Klyngen. Da Karlene spurgte ham, om Gaden ikke var bred nok for ham, tog det ene Ord det andet, og i det gen af Soldaterne rykkede lidet paa Personens Hat, trak han en Kaarde ud af Stokken, jagede ham den ind i Livet, stak den ind i Stokken igjen og spadserede sin Vei. Den Saarede holdt den ene Haand for Brystet og løb derpaa tilligemed de andre Karle efter Dolkeridderen; men da han kom i Kronprindsensgade faldt han omkuld. Han blev bragt ind til en Barbeer, og derpaa ud paa Hospitalet; den, der havde saaret ham blev greben og ført op paa Politiekammeret. Personen har tilforn været Copiist i Toldkammeret, men blev formedelst Sindsvaghed afskediget med en Pension. Han foregiver, at Gierningen maa være skeet i en Tilstand, hvor han manglede al Bevidsthed. Der fortælles om dette Menneske, at han for nogen Tid siden skal have havt noget at afskrive for et Comptoir, hvorfor han begjerte 20,000 Rdlr. i Salarium. Da man naturligviis ikke strax fandt sig beredvillig til at betale denne Sum, skal han have villet lade Comptoiret stevne derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Digteren Schiller opnaaede kun en Alder af 45 Aar. J Aaret 1802, lod den Tydske Keiser ham optage i Adelstanden. Han døde som Hofraad og Professor i Jena. Han efterlader sig en Enke og fire umyndige Børn. Theatret var lukket i Anledning af hans Død. - Den 16d. M. mistede Tydskland, eller rettere sagt Verden, atter en stor og lærd, og hvad der er mere end begge Dele, en ædel Mand i den berømte Rochow. Efterverdenen vil længe paaskiønne, hvad han har gjort for Ungdommens Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Man læser nu i Franske Blade følgende udførligere Efterretning om det Selskab af ulykkelige unge Fruentimre, som nylig druknede ved la Fere. Eet af de unge Fruentimres Fader havde, forat fornøie dem, afhentet dem i et Fartøi. For at kunne seile des hurtigere, havde man spændt en Hest for Skibet; Linen, hvorved den trak, gik itu og Fartøiet drev nu hastig op af Floden og stødte mod Pillen af en Bro. For at undgaae Stødet havde de unge Fruentimre begivet sig hen paa den modsatte Side af Skibet. Denne Side fik derved Overvægten, og i et Øieblik var Fartøiet med alle Folkene forsvundet. Fire Pontonnierer, der vare Vidne hertil, reddede fem af Eleverne og en Lærerinde, men tre Pontonnierer vare saa ulykkelige, selv at blive et Offer for deres Ædelmodighed. Ogsaa en Soldat af Garnisonen sprang i Vandet; mange af de ulykkelige Børn udstrakte deres Armee imod ham. Med to under Armene kom han lykkelig i Land, og sprang derpaa atter ud i Vandet, for at redde flere, men ogsaa han blev et Offer for sin Menneskekjerlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Blandt de Druknede fandtes Hr. Pellier, som havde reddet sin Datter. Den næste Dag havde man det sørgelige Skuespil, at 13 af de forhen saa blomstrende unge Piger bleve kjørte paa Vogne til deres Paarørende og Opdragere i La Fere. Jnstitutets Forstanderinde havde i Begyndelsen ikke villet samtykke i denne Seilads; men hendes Elever havde indstændig bedet hende derom. De nitten Druknede vare alle Døttre af meget anseelige Folk. Fem af Eleverne skyldte den lykkelige Omstændighed, at de formedelst en liden Upasselighed maatte blive hjemme, deres Frelse. De Ulykkeliges Liig bleve baarne til Jorden af unge Piger, iklædte i hvid Dragt, deres Kister vare prydede imed Blomster og Kroner. Da de tre druknede ædle Soldater bleve jordede tilligemed de unge Piger, saa fulgte Garnisonens Officeere med. Da Kisterne allerede vare sænkede ned i Graven, kom een af de ulykkelige Pigers trøstesløse Moder ilende, og forlangte endnu engang at see sin Datter. Man aabnede Kisten for hende, og i sin Fortvivlelse rev hun Haarene af sig og anraabte Døden om at forløse hende. Det skede ogsaa. Hun overlevede sin Datter kun nogle Dage. Dagen efter denne Begravelse bleve de øvrige Druknede jordede paa samme høitidelige Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
Licentiat Nemmich har udgivet en Beskrivelse over Tønningen med Hensyn til Handelen. at lade ham opfange Papirer, som han ansaae Toulonnerflaaden har fixeret Nelson, ved for officielle, og hvori det hedde at den var bestemt til Ægypten. Han lurede derfor saalænge paa den i de Sicilianske Vande, indtil han erfarede, at den var passeret Strædet. Han satte siden efter den, men den har et Forspring paa 100 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-24
at Den i Dag ankomne Engelske Tidende melder, at den allerede længe negocierede Alliance mellem Rusland og Engelland, nu endelig er sluttet og med det første vil blive meddeelt af Parlamentet. Efter den forpligter Rusland sig at understøtte Engelland med Krigskibe, og sin hele Landarmee, om det gjøres fornødent. Alliancen er baade offensiv og deffensiv. Sverrig hedder det vil ogsaa tiltræde den, og hver anden Magt skal det staae frit for, at tage Deel deri. - J samme Tidende findes en Note fra det Svenske Hof til det Preussiske, som et Svar paa en Note fra det sidste, hvori det første taler med Eftertryk om sin Uafhængighed og sin venskabelige Forbindelse med Rusland. Den hedder og, at Kongen af Sverrig vil gjøre en Reise til Petersborg. i Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. Nr. 65. Den 27 Maji, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Levemaaden i Kjøbenhavn. (J en Skrivelse fra Hr. **.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Kjere Hr. Udgiver, Jeg er ingen Elsker af Lovtaler, deels fordi de afskyeligste Mennesker, lige fra Nero af have fundet deres Lovtalere, deels fordi endnu ingen, saalænge Verden har staaet, er falden paa, at skrive nogen Lovtale over en fattig og ringe Mand. Man har Lovtaler, ja endog et kronet Hoveds Lovtale over den rige Voltaire, men ingen over den fattige, miskjendte og forfulgte Rousseau. Men et er det at holde en Lovtale over et Menneske, og et andet, at holde den over en livløs Ting som f. Ex. en Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Handelsmænd og Boutiquer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Blandede Nyheder. Uagtet Kjøbenhavn allerede eier flere Forsørgelses og Understøttelsesanstalter, end det seer sig istand til at forsørge og understøtte, uagtet adskillige af dem allerede ere gaaede op i Røg og flere staae paa Springet til at følge deres Exempel; uagtet der saavel mundtlig som skrivtlig ivres imod disse Jnstituter, der for det meste bør betragtes som Jnsecter, som fortære Frugterne af den Fattiges og Eenfoldiges Sveed, saa truer Adresseavisen for i Dag dog med et nyt saadant "Forsørgelses- og Brudegave-Selskab, indrettet til Forsørgelse forbegge Kjøn. Entrepreneurerne eller Commissionairerne for samme ere Hr. Hofbogbinder J. C. Liebe, og flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
J den Jversenske Avis læses følgende: J Kjøbenhavns Skilderie spørges, hvorfor Samsøe ikke er stukken i Kobber, og om man intet Portrait har af ham: Til det sidste Spørgsmaal kan svares: at der findes en Medaillon af hvidt Marmor paa hans Grav paa Assistencekirkegaarden, som, hvis den eller ligner, gjerne kunde tjene til Model for Tegneren og Kobberstikkeren, men det første Spørgsmaal maa vore Konstnere besvare. - Strax nedenfor i samme Blad spørges ogsaa, hvad der er blevet af det for nogle Aar siden i Hovedstaden, stiftede litteraire Selskab &c. Jndsenderen heraf er for langt borte, til at kunne give noget fuldkommen fyldestgiørende Svar herpaa, men saa meget ved han, at faa Dage efter den 27 Sept. 1799 gik der en Circulaire omkring til det forhennævnte Selskabs Medlemmer, af hvilke nok de fleste, om ikke alle, voterede paa Selskabets Opløsning *). Selskabet er altsaa ikke blevet opløst, uden at Medlemmerne erfarede, hvorledes det er skeet; men hvorfor, om Opløsningen stod i nogen Forbindelse med hiin Dag og Dato, vides ikke. Overhovedet var Hr. Jnspecteur P. H. Mønster, der, i Fald Hukommelsen ikke slaaer Jndsenderen ganske feil, var Selskabets valgte Secretair, nok Manden, som kunde give enhver Videbegierlig Spørgeren i Kjøbenhavns Skilderie har selv været Medlem af Selskabet, men har aldrig middelbar eller umiddelbar voteret paa dets Opløsning. Da Selskabet var offentligt og ikke anonymt, saa kan han ikke indsee, hvorledes dets Opløsning kunde staae i nogen Forbindelse med hiin Dag. den rigtigste og fuldstændigste Underretning om de øvrige Deele af det fremsatte Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Med den hidtilværende Entrepreneur for de Kielske Paquetbaade har det Kongl. Commercecollegium atter indgaaet en Forening, i Følge hvilken han skal vedligeholde en regelmæssig Paquetfart mellem Kjøbenhavn og Kiel, i et Tidrum af fem Aar. Den sidste Forening var udløben i denne Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Efter Forlydende udkommer der med det første en ny Anordning angaaende det borgerlige Militaire, efter hvilken alt det Mandskab, som henhører til den anden Classe, skal henlægges under det borgerlige Artillerie, Livjægerne &c. - Underofficierene &c. skulle øve sig visse Gange om Ugen i Vaaben, men de simple Borgere skulle fritages derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Af de ved afg. Geheimeraad Carstens i Slesvig til det Offentlige legerede Midler, har H. M. Kongen nylig skienket den Latinske Skole i Husum en Capital af 2000 Rdlr., for at forbedre Regtorens Løn af Renterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Hofraad Wiedemann i Brunsvig har faaet en Lærrestoel i Læge- og Fødselsvidenskaben ved Universitetet i Kiel, og er tillige udnævnt til Overlærer ved det derværende Jnstitut for Gjordemødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Den af Jslands Litteratur fortjente Sysselmand Ketilsen, som døde i f. A., skal have efterladt sig en betydelig Samling Manuscripter, hvoriblandt adskillige ere af ham selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Det fortjener her at anføres som en Mærkværdighed, at man paa det Kongelige Bibliothek i Kjøbenhavn endnu gjemmer den berømte Tycho Brahes egenhændige Jagttagelser paa Oranien borg paa Hveen. De ere skrevne i stor Folioformat, og udgjøre adskillige indbundne Folianter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Præsten Hr. Galskjøt har i sidste Hefte af Maanedsskrivtet Jris leveret en Afhandling under Titel af: Det Fornuftige og Rette i at paalægge Præsterne i Dannemark (ligesom hiin Tydske Førstes Præster, som Aviserne for ikke længe siden have meldt om fire Timers ugentlige Læsning i deres Skoler. Han søger blandt andet at gjendrive heri den Mening, at Præsten kun har een Præken om Ugen, og at han kun behøver Løverdagen til at studere paa sin Søndagspræken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
De udenlandske Nyheder, som Dagsposten har medbragt, have ikke nogen synderlig Jnteresse for Danske Læsere. At Storviziren er afsat, at Hollænderne med stor Pomp. og gammeldags Ceremonier for tredie Gang i det sidste Decennium have indsat en ny Regjering, at den Franske Keiser med megen Høitidelighed er bleven kronet til Jtaliens Konge, er noget af det vigtigste. Over Krigsbegivenhederne hviler der endnu et mørkt og ugjennemtrængeligt Slør, Alt, hvad der tales om de udløbne Fransk Spanske Flaader, er kun Gisninger, og Tiden, som opløser Alt, vil ogsaa her blive den bedste Relateur. a 5 3/4 64 Den frimodige For har i Parlementet, skjønt forgjeves, – talet Catholikernes Sag; deres Bønskrivt er bleven forkastet. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Den bekjendte Senne, som har gjennemreist en stor Deel af Europa til Fods, og udgivet sine Spadseregange til Syracus, kan nu ogsaa ventes her til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
D. Gall har nylig aflagt en vigtig Prøve paa sin Kundskab om Organernes Situation. Han har, ledsaget af adskillige af de anseeligste Øvrighedspersoner og Læger, besøgt det Berlinske Hospital for Afsindige, Charitee, og ved blot at berøre disses Pandeskaller opdagede han uden at tage Feil, til hvilket Slags deres Afsindighed kunde henregnes. Han har ogsaa besøgt Fæstningen Spandan, og af Forbrydernes Pandeskal gjettet, til hvilke Forbrydelser de havde Anlæg. Sandelig en vigtig Opdagelse! Mangen en Dommer paa denne store Klode vilde dømme fornuftigere, om han rettede sig lidet mere efter Hjernesystemet. - Gall antager dobbelte Fornemmelsessorganer i Hjernen, hvoraf han paastaaer, at der ligesaa lidet følger at Sielen skulde iagttage Alting dobbelt, som at Mennesket skulde høre eller see dobbelt, fordi det har 2 Ører, 2 Øine &c. Efter denne Hypothes antager han endvidere, at ligesom man ofte seer svagt med det ene Øie og skarpt med det andet, saa kan man være klog paa den ene Side af Hjernen og dum paa anden. Han har saaledes selv kjendt en Mand i Wien, som var en Nar paa den ene Side og paa den anden en forstandig Mand. Naar hiin Side kom ham til at begaae Dumheder, saa ærgrede denne sig derover m. m. - Uforlignelige Hjelpemiddel til, for Eftertiden at kunne forklare sig saa mange Heel- og Halvnarres Adfærd!! Oprindelsen til det bekjendte Ord Galimathias fortælles saaledes: en fransk Bonde ved Navn Matthias havde en Proces om en Hane, som paa Latin hedder Gallus. Procuratoren, som efter de Tiders Brug førte Sagen i det Latinske Sprog, fortalde sig derved nogle Gange, og sagde, istedetfor Gallus Matthiæ (Matthias's Hane) Galli Matthias. Og eftersom dette ingen fornuftig Mening gav, saa tog man deraf Leilighed, lige til denne Dag, at kalde alt meningsløst Sludder Galimathias.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Academiet for de nyttige Videnskaber i Erfurt er nu i Færd med at krone en af de Afhandlinger, der ere indkomne til Selskabet angaaende Spørgsmaalet, hvilke ere de bedste Midler til at forekomme al Sladder og Skumlerie i Kjøbstæder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Den saakaldte litteraire Fond til Understøttelse for fattige Lærdes Enker i London, har nu en aarlig Jndkomst af 1000 Pd. Sterl. Prindsen af Wales bidrager aarligen 2000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Den bekjendte Luftskipper Robertson i Petersborg agter med det første i det nordiske Archiv at meddele en Plan til en Luftmachine, som man endnu ikke har seet Mage til. Den skal være 132 Fod i Gjennemsuit og den fortyndede Luft, der løfter den i Veiret, skal blive 74000 Gange lettere end den athmosphæriske. Det Skib, som skal hænge derved bliver af Fyrretræ og forsynet med Seil og Tougværk. J dette Fartøi skal der være et Bibliothek, et Kjøkken og et Capel, alle Fornødenheder for 50 Personer og Mundprovision for adskillige Maaneder. Han vil gjøre en Reise dermed omkring Verden uden at sætte en Fod paa Jorden. - Det kommer kun an paa, om ikke denne Luftmachine bliver til en Luftmachine i Ordets egentlige Betydning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Den i Dag ankomne Engelske Tidende melder, at den forenede Fransk-Spanske Flaade har maattet vende tilbage til Cadix, (en Paastand, hvis Sandhed man har Grund til at drage i Tvivl, og at der d. 22 d. M. er ankommen en Svensk Coureur til London med Depecher angaaende Alliancen imellem Engelland, Rusland og Sverrig, som imidlertid endnu ikke er sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
J Leiren ved Skaane, som Kongen af Sverrig selv begiver sig hen til, møde ogsaa 3 Batailloner Jnfanterie, 4 Escadroner Husarer, og to Compagnier Artillerie, som alle sammentrækkes i Pommern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Sexten unge Lærde og Konstnere bare den store Schillers Liig. Det første Stykke der blev opført paa Theatret efterat han var bragt til Hvile, var "Jomfruen fra Orlean, som endtes med en Sørgehøitidelighed i Anledning af hans Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
I Dag (d. 28) er der ved Høiesteret afsagt Dom i Styrmanden Nissens Sag. Hof= og Stadsretsdommen confirmeres. (Han skal nemlig halshugges og Hovedet sættes paa Stage.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-31
Nyeste Tilder i et