JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Kongens Liigbegjængelse beskrives i Sjællands posten bl. m. saaledes: "Kongestadens brede Gaden vare klare som Dagen, men meere prægtige end denne: Lyset straalede fra Vinduerne og speilede sig i Krigerrækkerne, som for sidste Gang skulde hilse deres Hersker, ei som forhen med Jubel men i Sorg. Da kom høie Mænd til Hest i Rustninger og med prægtige Vaaben; det var den døde Herskers Livvagt - nu rede de frem for at berede Veien for hans Liig. Dem fulgte forte Mænd tilfods med blussende Fakler i Haanden; de ginge frem for at lyse for deres Herrer, den døde Konges stolte Tienere, der kjørte og reed i lange Rækker, i prægtige Klæder, hvorom Sorgens Tegn slyngede sig. Hør, Nu lyder langsomt, dæmpet Musik, Kongens Liig kommer, Hans Krigere sige ham Farvel, alt som han kommer dem forbi. - Og da han indhyllet i Guld og rige Tæpper kom til sin Hovedstads Muur og for sidste Gang skulde drage derigjennem, da hævede Folket sin Røst og sang ham en Afskedssang; det sang om hans Sorger og omhans Glæder, det sang om hans Virken og om sin Tak. Og de dybe kraftige Toner stege mod Himlen, hvor de skulle vidne for ham, naar Dommens Dag kommer. Og da han kom til Støtten, der minder Efterverdenen om hans ædleste Daad, da standsede atter en taknemmelig Slægt hans Baare, og simple Mænd kom Toget imøde, sagde ham deres sidste Tak for Friheden. Og videre gik det mellem Velsignet ser og Ønsker om en salig Fred. –- J Ugeskrivt for Læger har man i en Artikel om "Lægepersonalet ved den interimistiske Fødsels stiftelse berørt Stabschirurg Müllers Forhold som Embedsmand paa en saa følelig Maade, at han har seet sig opfordret til Giensvar og Belysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Fra den kgl. Hof= og Stadsret er under 14de de. udstedt Proclama efter den her afdøde polske Grev Joseph Napoleon Jankowsky (Frøken NannyBeenfeldts Forlovede).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Nogle Præster i Roeskilde Omegn havde indsendt et Andragende til Biskoppen om at Sørgefesten i deres Kirker maatte udsættes til Søndagen efter, paa Grund af, at de af deres Sognefolk som ikke vare med at bære Kongens Liig, vare tilsagte at møde paa Landeveien for at kaste Snee, hvis Sneefog skulde indtræffe. Dette Andragende blev af Bispen indsendt til Cancelliet, som derpaa svarte: "Kan ikke bevilges." Hvad man kunde forudsee, indtraf, i en af Kirkerne ved Roeskilde mødte ikke eet eneste Menneske. (Kbsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Da Liigtoget var ankommet til Glostrup, modtoges det af Præsten og hans Sognefolk, der under Afsyngelse af en Psalme fulgte med det til Sognets Markeskjel. Saaledes og flere andre Sogne. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Helsingøer. Paa samme Tid som Liigprocessionen fandt Sted i Kjøbenhavn, løsnedes der 3 Gange 27 Minutskud fra den herværende Skydebane, som Afskedssalut for Skyttelaugets hensovede kgl. Medlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Roeskilde. Ved at omtale Bisættelsen af det kgl. Liig, siger Sjællandsposten: "De, som, med den bedste Leilighed til at see Alt, kom til at see Mindst deraf, vare nok Roeskilde Jndvaanere; thi de Fleste havde udleiet deres Vinduer, og der skal være dem, som beklage, at de ikke ogsaa havde kunne udleie deres Øine."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Fyen. Til flere af Rygtet omtalte Ulykker som have fundet Sted ved den daglige Ringning med Kirkeklokkerne, hører, at En af Kirkeværgerne i Vigerslef Sogn, som vilde smøre Gængerne under selve Ringningen, blev ramt af Klokken og et Offer for sin Uforsigtighed. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
En nittenaarig smuk og dannet Dame ønsker at indlade sig i Ægteskab med en ung og smuk Mandsperson af en dannet Familie. Da hun selv er i Besiddelse af 40,000 Rbd. paasees det ikke omhan eier noget. Men uden at være udmærket smuk nytter det ikke han melder sig. Billetter, mrk. Kjærlighed, bedes aflagte paa O. Thomsens Avis kontoir i Odense. Ch. Av.) Fredericia. Paa samme Tid Processionen ved den høisalige Konges Liigbegjængelse i Kjøbenhavn tog sin Begyndelse, afholdtes en Sørgefest i det herværende Exerceerhuus, hvor den afdøde Konges Buste med en Krands af Immorteller var placeret i en Nische, omgiven af Voxlys, omvundne med Sørgeflor, samt en Lys=Pyramide og 2de Drabanter med Hellebarder foran samme. Ved hver Side stode Commandeersergeanter og Underofficerer og afsang Jngemanns skjønne Mindesang, hvorpaa dernæst en Sørgecantate, i Overværelse af Regimentets Officerer tilligemed Borgere, og endeel Damer samt Byens Embedsmænd, Alle en galle, blev afsjungen. J Byens Kirker, saavelsom ogsaa de catholske og reformeerte Capeller, samt i den mosaiske Synagoge, blev om Formiddagen en Sørgegudstjeneste afholdt. - Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen ventes først om en Maaneds-Tid tilbage hertil Byen. Fra Veile Amt, Østersnede Sogn, er (Aalb. Av., af Beboerne tilsendt Kongen en allerunderdanigst Ansøgning, hvori de veemodigen bede om at blive forskaanede for den nye Alterbog og Kirkeritual, som trykker mange Taarer af deres Øine." Et betydeligt Antal af Raarup og Korning Sogne, samt en Deel af Hedensted, Sindberg, Greis og Hveisel Sogne have den samme Begjæring. (N. KT.) Dødsfald. Pastor Salicath i Haraldsted i Sielland. Jutta Orphelig Høst (16 Aar gl.) i Slagelse. Forvalter Thanning ved Wemmetofte Kloster. Bataillonschirurg Wind i Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Ved Tallotteriets 1317 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 40. 63. 67. 64. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Aarhuus. Den Hs. Majestæt Kongen, fra Skolelærerstanden i Aarhuus Stift, i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse allerunderdanigst tilsendte Lykønsknings=Adresse, var saalydende: Allernaadigste Konge! Aarhuus Stifts Skolelærere vove allerunderdanigst at nærme sig Tronen, saavel for at bevidne Deres Majestæt deres inderligste Deeltagelse i Sorgen over den høisalige Konges Død, som og især for at bringe deres haabfulde Hjerters uskrømtede allerunderdanigste Lykønskning og Hylding i Anledning af Deres Majestæts Tronbestigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Budskabet om vor elskede Konges Død greb vore Hjerter med dyb Sorg, thi vi tabte i Allerhøistsamme en varm Ven og huldrig Beskytter, der har reist sig saadanne Minder blandt den danske Skolelærerstand, som gjøre Ham kiær og uforglemmelig for os. Men - Deres Majestæt besteeg Danmarks Trone, og trindt i Landet lød det: "Kong Christian den Or tende leve!" Ingen gjentog af et inderligere Hjerte end vi dette Glædens Budskab, ligesom vi ogsaa lode den os anbetroede Ungdom gjentage det, og lærte den at fatte Betydningen. Deres Majestæt! Vort Kald er, seet med et verdsligt Øie, kun ringe og stillet i Skyggen; men betragtet fra et aandeligt Standpunkt, hæver Skolen sig til en Betydning, der giver den Plads blandt en oplyst og fremadstræbende Stats vigtigste Indretninger. Som Almeen oplysningens Ven har Deres Majestæt i de tidligere Afsnit af Deres Liv, og senest i Deres Ord til den kjøbenhavnske Geistlighed givet umiskjendelige Beviser paa, at denne Anskuelse ogsaa er Deres. Derfor vide vi, at Deres Majestæt ogsaa med Hensyn til vor Stand vil bygge paa Deres høie Forgængers Grund, og Tid efter anden faderligen hæve de Byrder og løsne de Baand, der endnu stundom, og altfor ofte, betynge vor Mand, og hindre dens frie Udvikling - dens kraftfuldere Virksomhed. Modtag da, allernaadigste Konge, vor oprigtigste Forsikkring om, at det fremdeles vil være vor redeligste Bestræbelse, at virke i vort Kald til sand Oplysning og Fremtids Held for den opvoxende Slægt, at vi med Troskab og efter Evne ville søge at indplante i Barnets Hjerte de ophøiede Følelser, som enhver god Borger skyl det Konge og Fædreland. Saaledes vil – det er vort glade Haab - Kjærlighed til Gud, Konge og Land stedse vorde forenet til en stor og skjøn Hovedfølelse i det barnlige Bryst, og i Fremtiden bære velsignende Frugter; Barnets, Ynglingens, Mandens og Oldingens første og sidste Ønske vil da fremdeles vorde det samme, som vi idag og stedse opsende til den Høiestes Trone: Gud velsigne Kongen Gud velsigne Danmark. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Hr. Ritmester Christiansen har i et Jnserat i denne Avis søgt at svække eller tilintetgjøre Hr. Profesfor Viborgs Erklæring betræffende Hingsten Belluno.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Undertegnede skal i saa Henseende gjøre et æret Publicum opmærksom paa, at bemeldte Hr. Ritmester Christiansen var Medlem af den Commission som for omtrent 3 Aar siden, uden tilstrækkelig Prøve, erklærede Hingsten I. Moses for stutteriedygtig, hvilken Dygtighed dog ikke har bekræftet sig, da man ikke senere har turdet lade 1. Moses concurrere med andre Hingster. Forresten gjor det hverken til eller fra, at Hingsten Bel lund paa den Kongl. Stutteridirections Vegne er indkjøbt af Hr. Kammerherre Düring og solgt af Major Flindt. Men ønskeligt var det vist, at baade Stutteridirectionen, og Remonte-Commissionen, som yderst kostbare, byrdefulde liden Gavn sigtende Indretninger, snart maatte blive afskaffede. Aldebertsminde, den 19de Jan. 1840. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
I Jyllandsposten No. 1 for 1840 findes et Regnskab og en Afhandling om Fattigvæsenet i Assens, som synes at burde komme i Betragtning i Aarhuus, i det 40 Fattiglemmer, ifølge det Assenske Regnskab for 1838, ikkun have kostet Communen der, 100 Rbd. siger og skriver Et Hundrede Rigsbankdaler i et heelt Aar. Skulde det Assenske Regnskab ikke være umotiveret og grundfalsk, som Hr. A bemærkede om det, nogle skatte ydende Borgere nedskreve i Jyllandsposten No. 42 for 1839, da vilde det vist ikke være imod Borgernes Ønske og Villie om Aarhuus Commune=Bestyrelse, endog uden Borgernes Vidende, sendte et Par indsigtsfulde med Industrien bekjendte Mænd til Assens, for at see og blive uuderrettet om den Maade hvorpaa Fattigvæsenet der er arrangeret, da der saa er Sandsynlighed for, at Aarhuus Commune vil spare flere Tusinde Rigsbankdaler, aarligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Brystsvaghed og 12 Dages Sygeleie blev vor inderlig elskede ældste Datter Constance Kolbye, i Forgaars, den 7de dennes, ved en blid og rolig Henslumren, af det altstyrende barmhiertige Forsyn hjemkaldt til Fuldkommenhedens Land. Haabet der at gjenfinde hendes blide forklarede Aand, formaaer ene at lindre vores og hendes tvende Søstres samt en elsket Svigersøns billige Smerte. Hvilket vi ikke undlader herved at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner. Nyegaard i Jkast, den 9de Jan. 1840. Magdalene Kolbye, J. Kolbye. fød Brøllund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
J Sagen No. 188, Landsoverretsprocurator Nyboe som Actor, contra Redacteuren af Jyllandsposten, Examinatus juris C. G. Clausen, er i den Kongelige Landsoverret i Viborg den 30te December 1839 saaledes kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Tiltalte Examinatus juris C. G. Clansen bør til Viborg Amts Fattigkasse bøde 100 Rbd. Sølv samt være Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør han og udrede samtlige af denne Action lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor ved Underretten 15 Rbd., til Defensor sammesteds 10 Rbd. og til Actor for Overretten, Procurator Nyboe, 15 Rbd., Alt Sølv. Den idømte Mulct udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." hvilket herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 20, bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i den Kongelige Landsoverret i Viborg, den 4de Januar 1840. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
J medio næste Maaned attraaer jeg at afholde Auction. Hvo der ved denne Leilighed ønsker noget bortsolgt. ville behage snarest mueligt at opgive mig saadant. Aarhuus, den 18de Jan. 1840. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Torsdagen den 30te Januar d. A., Kl. 10 Formiddag. bliver, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt i Marselisborg Ladegaardskov, omtrent 150 Bunker Udluftning. Liebhaverne ville møde ved det første Skovled bag Haven. Hads & Ring Herreders Contoir, den 22de Jan. 1840. Lanna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur foretages offentlig Auction Tirsdagen den 28de ds. om Morgenen Kl. 9, i Skaarupgaard Skov og i Sønderskov paa Elsted Byes Mark over endeel Bøge og Æsketræer paa Roden, hvoraf endeel er tjenlig til Gavningstræ. Liebhaverne ville behage at give Møde i Sønderskov ved Skovfogedhuset, hvor Auctionen paabegyndes. Skaarupgaard den 14de Januar 1840. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Mandagen den 27de dennes, Formiddagen Klokken 11, bliver, i den Ritmester v. Friis tilhørende Parcel af Lillering Skov, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdt offentlig Auction over endeel Udluftningstræe, bestaaende af Bog, Elm og Eeg, deels paa Roden og deels skovet; hvilket herved til Lysthavendes, Efterretning bekjendtgjøres. Mødet til Auctionen skeer i selve Skoven. Lyngbyegaard, den 18de Januar 1840. H. Bud Til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres herved at Undertegnede er bleven udnævnt til Forstander for det Steenfeldtske Legats Rente-Uddeling, forsaavidt angaaer afgangne Cancellieraad Steenfeldts Familie. De Personer som allerede nyde Rente=Portioner af bemeldte Legat, ville derfor behageligen ved hvert Aars Juni Maaneds Udgang nærmere henvende sig til de Steder, hvor de i den senere Tid ere tilvante at modtage deres tillagte Portioner; paa ethvert saadant Sted skal jeg bestræbe mig for at føie den Foranstaltning, at Vedkommende der kan hæve, hvad dem er tillagt, imod vedbørlig Qvittering forsynet med vedkommende Præstes Attest, der udviser at Legatnyderen baade er i Live, samt er trængende til den ham tillagte Andeel af Legatet. De af fornævnte Familie, som i Fremtiden maatte ansee sig berettigede til, naar Portioner vorde ledige, at nyde Deel i samme, ville derom i portofrie Breve, behage at henvende sig til undertegnede Legats=Forstander, og forsyne saadanne Anmeldelser med vedkommende Sognepræstes Attest om kristeligt Forhold og trængende Forfatning, hvorhos vedlægges paalidelige Beviser for Slægtskab til Testator. Kjøbenhavn, den 18de Januar 1840. J. C. Steenfeldt, Kunstmaler, boende i Viingaardstræde No. 145, 1ste Sal. J Aar seer jeg mig endelig istand at opfylde Fleres Ønske om at overlade af den saa udmærkede og frugthave Kamschatka Havre, som især i den sidste vanskelige Høst har staaet sin Prøve, da den blev moden 3 Uger før den Sædvanlige, veier circa 9 Lpd. og overlades saavidt mit Forraad tilstrækker, i denne og næste Maaned endnu til 4 Rbd. r. S. pr. Td. hos Hr. C. Hinrichsen i Veile og her paa Gaarden. Elisalyst forhen Munkholm ved Brandtberg, pr. Veile den 13de Januar 1840. Schnakenburg Hvid Rakitscher 4 & 3 Bands Hør, heglet dito, stampet Hamp, heel bruun Sennop, og ægte malet engelsk dito, faaes til billige Priser hos L. Chr. Schmidt. Bøgebrænde. Godt tort storslaget Bøgebrænde faaes billigt hos L. Chr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Undertegnede, Eier af Instrumentmager Andersens Establissement i Kjøbenhavn, anbefaler sig under sit korte Ophold i Colding med at stemme og istandsætte Pianoforter, saavel i Byen som dens Omegn. Reflecterende behage at henvende sig til Hr. Gjæstgiver Madsen. L. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
J Gaarden No. 821 paa Klostergade er 4 Huusleiligheder at faae tilleie til førstk. Paaske=Flyttetid. Aarhuus, den 23de Januar 1840. Theil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
En ung Pige af borgerlig Familie, der har god Øvelse i Syening og som i det sidste Aar har lært Huusholdning, ønsker sig til 1ste Mai anbragt hos en god Familie, enten paa Landet eller i en Kjøbstæd. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
En Kokkepige, der paa egen Haand kan forestaae Madlavning, kan til 1ste Mai d. A. erholde Condition, naar hun med paalidelige Vidnesbyrd om Duelighed, Sædelighed og Troskab, melder sig i Stedet No. 271 & 72 ved Aaen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
En Handelsbetjent ønsker sig til førstkommende Mai Empløi. Adressekontoiret anviser. Gode Vidnesbyrd kan fremvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
1840 No 15. Løverdagen. den 25 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus, Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Blandinger. I Amerika har man opdaget en forunderlig Plante, som fremstaaer ved Forvandlingen af et Jnsekt. Dette Jnsekt bliver omtrent en Tomme lang og ligner saa temmelig en Gedehams (Ginding). Har det naaet sin fulde Størrelse, saa forsvinder det underJorden og døer; men snart spire begge Forfødderne frem, groe i Veiret og naae en Høide af 1/4 Alen. Grenene og Bladen ligne nu Kløveren, og paa Enderne af de første ere Knopper, som hverken indeholde Blade eller Blomster, men et Jnsekt, som siden kryber ud og nærer sig af Bladene, saalænge Planten har nogen, derpaa kryber det atter i Jorden og voxer paany frem som Plante.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Paa Kysten af Dorset i England oplevede manen sørgelig Juleaften. Et Jordskjælv, som varede til den 27de Decbr., satte hele Egnen i Skræk og Nød. Paa flere Steder revnede Jorden under skrækkeligt Brag og Bulder saaledes, at mange Indbyggere, der havde tilbragt Juleaften hos deres Venner, fandt ved Hjemkomsten kun Taget og Skorstenene, af deres Huse, som tittede frem af de dybe Revner. Et stort Stykke Land er bortrevet, og en stor Klippe fremstaaet i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Byen Kentuck i Jrland har den 21de December faaet et gandske uventet Julebesøg. Man saae en sort Masse rykke ind i Dalen omkring Staden og bevæge sig med en Dampvogns hele Hurtighed; det viste sig, at det var et Stykke af en Mose ved Farrandoyle, 300 Acres stort, som havde revet sig løs og var vandret fire engelske Mile ind igjennem Landet. Undertiden bevægede Massen sig gandske jævnt, undertiden bølgede den som et uroligt Hav, idet den løftede store Bunker Siv i Veiret. Da en Reisende ankom til Brogreenfloden, havde Massen standset den, saa den var svulmet op og havde adspredt endeel af Mosen over de omliggende Marker. Den øvrige Deel var endnu den 26de urolig. Mere end 1200 Acres Land Ager og Eng ere bedækkede indtil en Høide af ti Fod og saagodt som ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Sidst i November udbrød et voldsomt Tordenveir, over Staden Versailles. Himlen lignede et Jld hav, som truede at ødelægge hele Jorden. Brede Søiler af den elektriske Materie sloge ned, især i Jernbanegaarden, hvor det meget Jern afgav en stærk Ledning for Elektriciteten. Lynet hvislede ned mod Banens Skinner, fulgte dens Retning, og stak, fireLieues fra Versailles, i den Pariser Jernbanegaard, en Bygning i Brand. Paa Redning var saameget mindre at tænke, som Jngen her tænkte paa et Tordenveir og endnu mindre paa det Særsyn, at foruden Lokomotiver, Waggons og Passagerer, ogsaa Lynet, med sin eiendommelige Hast, kunde komme hidfarende ad Jernbanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En stakkels Fremmed er, for nogle Dage siden, omkommen i Paris paa en høist sørgelig Maade. Han havde Kone og to Børn, som han, med yderste Møie, ernærede ved sit Arbeide. J nogen Tid havde han Jntet havt at bestille, og var kommen i saadan Nød, at han og hans Familie ikke havde det Allernødtørftigste til Livets Ophold. Da bragte Lykken en Dalers Penge i hans Hænder, og det Første han nu tænkte paa at anskaffe, var et ordentligt Maaltid. Men hans Mave var saa svækket af den lange Sult, at han ikke kunde taale den sunde Spise, men døde strax efter Maaltidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Kongen af Neapel har ved en Dagsbefaling udnævnt den ubesmittede hellige Jomfru Maria til Land og Sømagtens Skytspatronesse. Maria Festdagene skulle desaarsag i Fremtiden høitideligholdes paa militairviis ved Artillerisalver, Vagtparader &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
I Paris har den berømte Pianist Schunke styrtet sig ned fra et Vindue under et Anfald af Slag, der endog havde berøvet ham Mælet, og er død kort efter. Sammesteds er en Søster til den fra den spanske Jnsurrections=Krig bekjendte Præst Merino ligeledes død. Hun var kommen til Frankrig med en fransk Stabsofficeer, der havde ægtet hende, efter dennes Død havde hun ernæret sig ved Haandarbeide og en lille Understøttelse af Regjeringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Til Dagens Nyheder i Paris hører, at en Dreng paa 11 Aar har taget Livet af sig selv. Barnet var Søn af en Bureauchef i Krigsministeriet, klagede over Livskjede, og skjød sig med en Pistol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
J "Manchester Chronicle" læses følgende mærkelige Beretning: I Nærheden af Kentinere i Westmoreland er en Dal, hvorom fortælles, at de oprindelige danske Beboeres Sprog endnu er beholdt i en saa høi Grad af Reenhed, at en indfødt Dansk kan samtale med Bønderne i sit eget Sprog. Cirque Olympique i Paris har engageret den berømte Dyretæmmer Carter. Denne skal langt overgaae de tidligere bekjendte Dyrtæmmere; hans effectfuldeste Forestillinger blive givne uden Buur og Gitter paa et aabent Theater. Hans Dyr spadsere fuldkommen frit omkring imellem Skuespillerne og tage Deel i Handlingen. En Løve f. Ex., ledsaget af Folkemasser, Bajaderer osv., trækker en Triumphators Vogn, en Tiger styrter sig fra en Klippe med paa en Sovende. Kampen synes længe frygtelig Mennesket bliver grebet i Struben af det rasende Dyr og slæbt frem til det Forreste af Scenen, men snart hæver han sig igjen og overvinder sin Fiende. - J Sandhed, man maa heller ikke være gandske uden Mod, for blot at bivaane et saadant Skuespil!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En mærkelig og sørgelig Tildragelse hændtes for nogle Dage siden i Paris. Ved Generalprøven af Persianis Opera Jnez de Castro, fik en ung Sangerinde, Madam Matte, hvem man havde givet et af Hovedpartierne, et nerveust Tilfælde af en saa voldsom Natur, at hun strax blev blind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Paa Jtalienernes Boulevarde i Paris spiste nylig en Dame Iis i Selskab med sin Mand, der, efter hele hans Væsen at dømme, var en riig Provindsialist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En elegantklædt Herre, som havde seet noget for dybt i Champagnerglasset, spadserede frem og tilbage og kigede paa en høist paatrængende Maade den fremmede Dame under Hatten, idet han blæste hende Røgen af sin Cigar lige ind i Ansigtet. Uden at sige et Ord og med den største Koldblodighed kastede Ægtemanden, der just stod med et Glas Jis i Haanden, hele Glassets Jndhold ind i Ansigtet paa den Paatrængende og raabte: "Aa, jeg beder om Forladelse, min Herre! Jeg vilde kun slukke Deres Cigar, da min Kones Halstørklæde stod i Fare for, at blive stukket i Brand." Medens han sagde dette, var han staaet op, greb sin Kones Arm og gik bort; alle Tilstedeværende brøde ud i en hjertelig Latter, og den arme Vindbeutel, hvis Skjæg og Haar dryppede af Jsens smeltede Bestanddele, stod som truffet af Lynild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Prinds Albert har forladt Coburg og er tilligemed sin Fader afreist til Gotha, for derfra at gaae til London, til Formælingen med sin kgl. Brud. De sidste Dage før hans Afreise bragte ham en Række af glimrende Feste. Coburgs Ynglinger og Jomfruer, Prindsens Jevnaldrende, overbragte ham deres Lykønskninger i et festligt Optog. Da han forlod sin Fædreneby, hviilte hans Øine uafbrudt paa Slottets Tinder, indtil det ganske forsvandt for hans BlikCoburgerne mene, at Prindsen er skabt til, at bliver hele Verdens Yndling. I Storhertugdømmet Darmstadt tager Forfærdigelsen af kunstig Champagne Viin stærkt til Aar for Aar. Foruden de store Fabriker i Mainz, Bin gen, Hochheim og Mariaborn, har der nu i Mainz dannet sig et Selskab, hvis Formaal er, at drive Forfærdigelsen af denne kunstige Viin ret i det Store.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Medens Aarene 1836, 1837 og 1838 kun frembragte lidet ægte Champagne, er der alene fra Storhertugdømmet Hessen-Darmstadt udført 500,000 Bouteiller eftergjort Champagne Viin.