Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-04
Det er besynderligt nok, at de fleste Mennesker i Almindelighed, kjende mere til udenlandske Mærkeligheder, end til dem, der findes i deres eget Fødeland. Saaledes synes Øen Amager, uagtet den ligger os saa nær, endnu at være for mange det samme, som det indere Africa. Og dog findes der paa denne Øe, især i den saakaldte Hollænderbye, adskillige Mærkværdigheder. Det bliver i dette Aar, 1816, netop 300 Aar, at en hollandsk Colonie, efter Dronning Elisabeths Foranstaltning. ankom hertil og nedsatte sig paa Amager. Den gamle Altertavle, som findes i Hollænderbye Kirken, er fra 1580. Kirken blev heelt ombygget og udvidet 1731. Dødefonden er en stor udhullet og tilhugget Kampesteen, omkring hvilken der findes Runeskrift. Ved Alteret sees adskillige Liigstene, og deriblandt en ældgammel med Munkeskrifter, hvorpaa bispelige Insignier ere udhugne. At ingen af vore Oldgranskere hidtil har undersøgt begge disse mærkelige Stene, er heelt besynderligt. Bag Alteret hænger et Orlogsskib, der tilforn har hængt midt i Kirken, og som formedelst sin Ælde er høist mærkværdigt. Det har en Mast paa Bogsprytten, og viser os hvorledes man for 300 Aar siden, thi det er sikkerligen bragt hertil eller anskaffet af de første Colonister, byggede Skibe. Kirken er næsten ligesaa stor som een af Sognikirkerne i Kjøbenhavn, og sidste Paaskefest var den ganske fuld af Mennesker. Tilforn prædikedes her den ene Søndag Dansk og den anden Plattydsk, men nu prædikes her ikkun Dansk. Det er et stolt Syn, at see det Amagerske Qvindekjøn i sin Høitidsdragt, der i Pragt overgaaer al Forestilling; men dog maae man sige, til Amagerfruentimmernes Roes. at deres Stads ikke bestaar i Flitter, men i lutter Ting af Hold og Værd, som tildeels ere gaaede i Arv fra Slægt til Slægt. Den Frisiske Dragt bruges vel endnu, men de Unge gjøre det meest for ei at forarge de Gamle, som holde meget over deres Forfædres Skikke. Dog, ligesom de Gamle efterhaanden bortdøe, omskiftes Amagerdragten med den almindeligt brugelige. - Paa den store og rummelige Kirkegaard findes mange Ligsteen; en Amager, af Haandtering Sømand, ved Navn T. R. Becker, er, uden nogensinde at have lært Steenhuggerkonsten, den amagerske Phidias, som med sin Meissel foreviger de hedengangne Amageres Minde i temmelig tydelig Lepidarstiil. Paa den yderste Kant af Kirkegaarden ud til Landeveien findes en stor Gravhøi (som omtrent ligner den der findes paa Skibskirkegaarden, i hvilken 26 faldne Søkrigere ligge begravede. Paa Høien staaer en Mindestøtte af Sandsteen med følgende Jndskrift paa den ene Side: "J blodig Kamp for den retfærdigste Sag, faldt 26 af Danmarks Sønner paa Roeflottillen under Falsterbro d. 20 Oct. 1808" og paa den anden: "Disse kjekke Krigere sattes dette Minde, som et Beviis paa uskrømtet Agtelse, af deres Medstrider og Chef J. C. Krieger. Ved Foden af denne Gravhøi staaer et lidet sortmalet Minde af Træ, med en halv udslettet Paaskrift, som er det skjønneste og meest rørende Exempel paa ægteskabelig Kjerlighed. Da een af de Faldnes Enker erfarede, at hendes Mand skulde begraves paa denne Kirkegaard, bar hun dette Træminde paa sin Ryg 6 Mile - hun boede paa Slætten ved Helsingøer, for at sætte det paa sin faldne Ægtemands Grav. Da denne ved hendes Ankomst allerede var jordet blandt de andre i Høien, udbad hun sig Tilladelse som at maatte sætte det ved Foden af Gravhøien, hvor det endnu staaer. - Præstegaarden er en meget rummelig og smuk Bygning, der tilhører Menigheden. J en stor Sahl, som bestandigt staaer beredt for at modtage det Kongelige Herskab, naar Høistsamme er paa Jagt i Omegnen, sees et taknemmeligt Minde fra Frederik den Tredies Dage, nemlig det Stykke Muur af den forrige Præstegaard, hvorpaa i Steen findes udhuggen, i Anledning af at Kong Frederik den Tredie havde været der med sin Dronning, følgende Jndskrift: F. 3. Deo-Tri-Uno & liberalitati A.S. regiæ inseruio. Deum timete, Regem honorate. 1 Petr. 2 w. 17. - Efter Optællingen havde Store Magleby (Hollænderby) Menighed (hvortil Dragøe hører), i Aaret 1801, 2438 Jndb.; 1814, 2462 Jndb.; 1815, 2446 Jndbyggere. Deres Øvrighed ere endnu Schouten, som staaer i stor Anseelse hos dem. De have endnu den Fane, de bragte herind fra Holland, og som de fordum havde i Spidsen for sig, naar de ved en ny Konges Regjeringstiltrædelse red ind til Kjøbenhavn, for paa Slotspladsen at lykønske Regenten.