Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-07-20
Kongeriget Sardinien har paa 430 Qvadratmile 520000 Jndvaanere, altsaa kun 1200 Mennesker paa Qvadratmilen. Landet er, i et Clima af 39 til 41 Sr. Br., frugtbar; Jorden giver ofte 60 Fold. Alle Syd frugter lykkes her ligesaa godt, som i Spanien. Desuagtet er Landet fattigt, ja endog usundt, formedelst de mange Moradser, som ingen tænker paa at lade udtørre. Dets Beliggenhed er ligesaa gunstig, som Engellands, men af engelsk Jndustrie findes intet Spor. De tre vigtigste Productioner ere Qvægavl, Agerdyrkning og Fiskerie. Over Qvæget holdes en ordentlig Protocol; dets Antal beløb sig til to Millioner. En god Jndretning er Kornmagazinerne, af hvilke Bonden, mod tre PC. i Naturalier, kan faae Sædekorn. J alle Landsbyer er en Censore, som fører Opsyn over Agerdyrkning og Qvægavl. Men paa Staldforring er ikke at tænke. Olie og Viin er slet, fordi Arbeiderne ere skiødesløse; end ikke Silkeavlen blomstrer, uagtet den her er saa let Al Slags Fabrication er i en ussel Tilstand. Bønderkonerne væve vel af Ulden Klæder til deres Mænd, men Tøiet er saa grovt, at endog Capuzinermunkene have faaet Tilladelse til at forskrive finere fra Fastlandet. Huder udføres raa og indføres garvede. Meest have Sølvsmedene i Kiøbstæderne at bestille, thi en ægte Sardiner ændser ikke, om han gaaer pjaltet, barbenet, og uden Hat; for sin sidste Skierv kiøber han Sølvknapper, Kieder og Tandstikker. Den indenlandske Handel fattes tre vigtige betingelser: Landeveie, Kroer og Vogne J Henseende til den udenlandske Handel ere Fremmede mange Chikaner underkastede; det er derfor mange Aar siden engelske Skibe kom hertil. Regeringen føres af Vicekonger, som hvert tredie Aar afvexle, og trodses af den uvidende og overmodige Adels, Privilegier. Ogsaa indskrænkes Regeringen af Rigstænderne (Cortes),der bestaae af Adelen, Geistligheden og Stæderne. Disse betale ingen Skatter, men bevilge blot en Skienk af omtrent 60000 Scudi, som ere utilstrækkelige til betydtlige Forbedringer. - J Sardinien er det ligesom paa Corsika en Døendes sidste Formaning, at hans Børn skulle hevne denne eller hiin Fornærmelse, der var ham tilføiet. Har en Sardiner svoret en anden et dødeligt Had, saa er der ingen anden Udvey, end at dræbe ham eller forlade landet. Andre Nationer holder Sardinieren for grusomme, fordi de straffe en Morder med Døden. Erkebispen Jgnacio Nutta vilde hellere opgive sit store Embede, end leve længer blandt Mennesker, der betragte deres Sæders Forbedring, som et Jndgreb i deres Rettigheder. Dr. Marsillac har nyelig giort opmærksom paa den uhyre Fordeel, som man kan drage af den overalt vildtvorende Plante Orchis, naar man laver Salep af den. Der er ingen Plante, som i et saa lidet Rum yder en saa stor Mængde af Næreingssafter. J Hungersnød kunde en Familie leve en heel Maaned af 5 Pund Salep. Den conserverer sig i 30 Aar. Hvor sund den er, have Perser og Jndier for længe siden beviist. De spise den daglig og give Reconvaleseenter den som et let fordøieligt og meget restaurerende Næringsmiddel. For Soldater og Søemænd vilde den være af uberegnelig Nytte, thi af en eneste Tønde, som indeholdt 4 til 5 Centner pulveriseret Salep, kunne 20000 Mand leve en Dag. Naar en Armee altid førte 15 til 20 Tdr. Salep med sig, vilde den aldrig komme i Forlegenhed. Ogsaa Fæstninger kunde denne Salep beskytte mod Hungersnøden. J Frankrige - slutter Forf. - betaler man fremmed Salep (c: Roden af hiin Plante) med 10 Fr. Pundet, og man kunde have den for 8 Sous.