JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-11-10
Til Udsalg har jeg færdig: Grubekjedler, Vadskekjedler, Theemaskiner, Theekjedler, Kaffekander, m. m., til billige Priser. Viborg, 6te Novbr. 1835. C. X. Pagh. Kobbersmed. Mjød, af egen Fabriqve, i smaae Qvantiteter og af forskjellig Qvalitet, er herefter til billig Priis, naar Samme forud bestilles og fornødent Kar samt Penge dertil medgives, at erholde hos Undertegnede. Tillige vil ogsaa, som jeg haaber, ad Foraaret til, kunne erholdes en Deel forædlet gode Frugttræer af flere Sorter som og endeel Vildieger i forskjellige Størrelser, til hvis Forædling og Fremvext jeg er villig at give veiledende Raad og Bistand, især for mine nærmeste Omgivelser, hvorom dog, naar ellers herpaa reflecteres, betimeligen maatte meddeles mig de forønskede Anmeldelser. Qvols Skole, 8de Novbr. 1835. Ærbødigst M. S. S. Eeg, Skolelærer. rer. Pileqviste, tjenlige til Kurvemagerarbeide, kjøbes af P. Guldberg.
Viborger Samler, 1835-11-10
Efter Vedkommendes Ordre, bliver, Torsdagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 10, paa Tingstedet heri Byen afholdet offentlig Auction til Bortforpagtning af den Hs. Majestæt tilkommende Jagtrettighed paa Simmested, Testrup, Uldberg, Gjedsted, Fjeldsøe, Østerbølle, Kleistrup, Hvam og Hvilsom Sognes Marker i Rinds Herred, alternative paa 5 og 10 Aar, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 2den Novbr. 1835. Jansen. namme,
Viborger Samler, 1835-11-10
Rettelse. Jblandt de Copulerede i No. 138 stod rigtigt anført: "Juel," istedetfor: "Just."
Viborger Samler, 1835-11-12
1835. No. 140. 63de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Mr. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 12te November. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-11-12
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Pairsretten samler sig d. 16de i Palais Luxembourg for at høre Beretningen overden ifølge samme Rets Beslutning af 29de Juli foranstaltede Jnstruction. Strax efterat Anklagen er besluttet, vil Retten have at afgjøre angaaende alle eller en Deel af de Anklagede fra April, i hvis Sag der endnu ingen Dom er fældet. – Hertugen af Orleans skal have været mismodig ved sin Afreise fra Paris. Da han tog Afsked fra Hertugen af Bas sand, yttrede han det Ønske, ved sin Tilbagekomst at finde ham i nærmere Forbindelse med Kongen. Hertugen skal paa sin Reise ogsaa besøge Corsica. Denne O trænger til en saadan Opmuntring; thi de høie Afgivter, den forhadte Conscription og frem for Alt den tierede Nationalstolthed ved de fra Fastlandet sendte administrative Embedsmænd, der som Franskmænd ere vante til med Foragt at see ned paa ethvert andet Folks Nationalitet og skulle skalte og valte noget broget i Corsica, gjøre, at Jndvaanerne kun føle liden Hengivenhed for den nærværende Regjering. J faa Lande stiger Culturen saa langsomt som i Corsica; alt Agerbrug, alle Haandværker ere i deres Barndom, og i de 70 Aar, denne Ø har tilhørt Frankrig, har Befolkningen ikke tiltaget 10 pCt. –
Viborger Samler, 1835-11-12
Den 27de vare Hertugens Equipager allerede ankomne til Toulon. General Ondinot, der skal commandere en Brigade, var ogsaa afreist fra Paris. Jfølge Beretninger fra Oran havde Abdel Kader under Dødsstraf forbudt Araberne at forsyne Franskmændenne med Levnetsmidler, saa at der var stor Dyrtid i Oran. Maskara, Abdel Kaders Residents, tæller 15,000 Jndvaanere, men er slet befæstet og kun ved en tor Grav beskyttet paa den Side mod Oran.
Viborger Samler, 1835-11-12
Fra Kysten til Maskara har man omtrent 25 Lieues, men skal underveis passere Strømme, Bjerge og Sumpe. Fieschis Proces gaaer i Langdrag. For den 15de Novbr. kan den ikke begynde, fordi der er sendt Specialcommissioner til Provindserne, for at hæfte og forhøre flere Personer. Hidtil vare de hæftede Personer saa ubetydelige og stode i saa liden Forbindelse med et omfattende og høiere Parti, at Proceduren ikke engang derved vil erholde en politisk Characteer. Fieschi vedbliver sine Drillerier; den ene Dag compromitterer han en og anden Person, den næste gaaer han over til andre Paastande. Baron Pasquier, erklærer, at han ofte er nær ved at fortvivle, og at der hører den største Dommer-Taalmodighed til, for ikke øieblikkeligen at slutte en saa lang og saa lidet frugtbringende Procedure.
Viborger Samler, 1835-11-12
Ved Assiseretten forekom den 28de Octbr. tvende Pressesager, men med forskjelligt Udfald. Den forste Klage var rettet mod Le Charinari, hvis No. af 27de Juli ikke havde indeholdt Andet end følgende med rødt trykte Artikel: "Monarchisk Katakombe", en liden Dødsliste over denne af hans Majestæts Undersaatter der var omkomne som Offere for den offentlige Ordens Vildfarelser, affattet efter Documenter fra hver Dag i Anledning af Sørgefesten idag den 27de Juli, til et Minde om de Velgierninger, der ere udsprungne af den dengang stiftede Tingenes Orden, og som Bilag til Historien om det Pacifications-System, under hvilket vi skulle have den Lykke at døe." Herpaa følge Udtog af Pariser- og Departementalbladen over de parisiske og lynske Ementer &c. Paa Side 3 saae man en Lithographie, der forestillede en Hob af Liig, der samlede dannede et grotesk Billede. Trods Sagførerens Joli's talentfulde Foredrag blev Gerenten, Hr. Simon dømt til 2 Maaneders Fængsel og 5000 Fr. Straf, derimod Bogtrykkeren Gregoire frifunden. Mindre heldigt gik det Kronjuristerne med Bon Sens og Quoticienne, der begge formedelst Oversættelsen af en Artikel i et engelsk Blad vare anklagede forat ophidse til Had og Foragt mod Regjeringen. Denne Artikel var rigtig nok affattet i de skarpeste Udtryk og skildrede Presseloven som en Krænkelse af de helligste Menneskerettigheder, der endnu overgik de infernale Leltves de cochet og de meest despotiske Artikler i Gode Napoleon. Ludvig Philips Regiering beskyldtes for en forvoven og grændseløs Ondskab, de Deputeredes Kammer forekastedes fræk Bestilkelighed o. m. desl. Jøvrigt tilstod den offentlige Anklager Hr. Plougoulm, at Overlættelsen betydeligen havde formildet Originalen. Hr. Cauchois-Le maire førte som Gerent for Bon Sens selv sit Forsvar. Han beviste, at han i 8 Aar ikke var bleven indstævnet, nemlig ikke siden den Tid, da Carl A. Regjering havde ladet ham domfælde formedelst hans bekiendte Skrivelse til Hertugen af Orleans, hvori denne Fyrstes Thronbestigelse var anticiperet. Han erindrede Generalprocureuren om de Lovtaler, denne dengang havde tildeelt ham og sammenlignede dem med den nuværende Anklage. J Øvrigt erklærede han, at han aftraad fra Redactionen af Bon Sens skjøndt han regnede sig det til en Ære at bære Navn af en Journalist og en Journalist af Oppositionen. Han tvivlede ikke paa sin Frikiendelse; men skulde Dommen dog falde anderledes ud, saa udbad han sig som en Naade af sine gamle Venner, de nuværende Ministre, at blive indspærret i den samme Colle, hvorhan tidligere havde siddet, for at kunne anstille lærerige Betragtninger over den politiske Justits og den til en Reaction vanslægtede Revolution. Begge Gerents bleve frikiendte af Juryen.
Viborger Samler, 1835-11-12
De parisiske Blade tale om et qvindeligt Triumvirat (eller Triummulierat), bestaaende af Fyrstinde Liewen, Hertuginden af Dino og Grevinde Flahault, der skulde udøve stor Jndflydelse paa Forretningerne.
Viborger Samler, 1835-11-12
Portugal. Om Dronningens Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg tales atter meget. Fra Englands Side gjøres den portugisiske Regjering Forslag til Aftrædelse af de portugisiske Besiddelser i Asien (Bedshapur, Guzerat i Jndien, Kuangtong i China og Sumbara-Tinior i Malayerlandet). Dette Forslag har været Gjenstand for Ministerconseilets Raadslagninger; men man har hidtil endnu ikke kunne beslutte sig til at give Slip paa denne Rest af gammel Nationalhæder. Derimod vilde man Jntet have imod, mod en Skadesløsholdelse at aftræde til England Besiddelserne i det atlantiske Hav.
Viborger Samler, 1835-11-12
Blandet. Keiserinden af Rusland er ankommen til St. Petersborg. – Lord Durham er truffen sammen med Keiser Nicolaus i Kiew, og har den 21de havt en Audients. - Keiser Nicolaus har foræret flere af de russiske Generaler og Armeeofficianter, der have udmærket sig ved Polens Undertvingelse, Godser i dette Land. - Fyrst Milosch har den 17de forladt Constantinopel, overøst med Æresbeviisninger. Endnu efter Afskedsaudientsen lod Sultanen ham ved Storvezieren tilstille en Foræring af 6 Kanoner, hvorved Hs. Høihed yttrede: "Betjen Dig af dem til at beskytte den høie Port og alle troe Undersaatter." Fyrsten ventedes i Belgrad den 3die eller 4de Novbr. Der er nylig atter udøvet Excesser af hosniske Røverbander paa den østerrigske Grændse, hvorved en Jndblanding af en temmelig anseelig Militairafdeling fra østerrigsk Side blev nodvendig. Noverbanderne bleve øieblikkeligen adspredte og flygtede ind i Bjergene, have imidlertid dog gjort megen Skade, hvilket Øvrighederne alvorligen ville bestræbe sig for at forebygge for Fremtiden. Jndtil videre forstærkes Cordonen paa Grændsen, og senere, naar man har truffet Aftale med de tyrkiske Autoriteter, torde derfra begge Sider blive gjort formelig Jagt paa Roverne, og disse blive uddrevne af de Smuthuller, i hvilke de i en Række af Aar have vidst at undvige enhver Forfølgelse. Dette vilde være en stor Velgierning for Beboerne af den bosniske Grændse. – Den Audients, Fyrsten af Ligne har havt hos Kong Leopold og som betragtes som en Tilnærmelse fra Orangisternes Side, har vakt stor Forbittrelse hos flere af disse.
Viborger Samler, 1835-11-12
En tydsk Baron gik forleden paa Jagt i Nærheden af Constantinopel, og saae pludselig Sultanen, ledsaget af et Par Officerer, komme jagende henimod sig. Da det er forbudt at vise sig med Skydegevær i Sultanens Nærværelse, befandt Tydskeren sig i en ikke ringe Forlegenhed, saameget mere som Sultanens Øiekast ikke varslede noget Godt. J samme Øieblik fløi en Svale over Hovedet paa dem. Paa denne pegede Mahmud og raabte: "skyd." Tydskeren lagde an og traf Fuglen saaledes, at den faldt ned lige foran Sultanens Hest. Monarken syntes henrykt over Skyttens Færdighed, raabte: "godt godt og lod en af sine Ledsagere erkyndige sig om Jægerens Navn og Bopæl. Næste Dog fik han fra Sultan Mahmud tilsendt en Pung med 5000 (tyr kiste) Piastre.
Viborger Samler, 1835-11-12
Den saakaldte Fredsfyrste, som engang regnede sine Jndkomster efter Millioner, lever nu i Rom næsten i Fattigdom, hvortil hans ødsle Kone og Svigersøn have bragt ham.
Viborger Samler, 1835-11-12
Den 21de Mai d. A. afgik Skibet "Sir Walter, Scott, med en Ladning af 2794 Baller Bomuld, og en Besætning af 28 Søfolk og 3 Passagerer, fra New Orleans til Liverpool. Efter allerede i længere Tid at have kæmpet med Storm, blev Skibet den 21de Juni, om Morgenen overfalden af et frygteligt Uveir, under hvilket Lynet slog ned og splittede Bagstavnen, og efter 8 Minutters Forløb brød Luen frem baade for og agter i Skibet. Alle Mand havde virtelig tabt Fatningen; kun en frugtsommelig Dame ikke. Hun raabte strax paa, at man skulde sætte Sluppen ud. Capitainen, Clarke, ellers en determineret Mand, kom nu ogsaa til Besindelse, lod øieblikkelig træffe Anstalter til at sætte begge Baadene ud, og var selv den Sidste, der forlod det brændende Skib. J det Øieblik Baadenne roede bort, sank Masterne, sammen, og Luerne udviklede sig nu i deres hele majestætiske Rædsel. Tordenen bragede, Lynene knittrede, Havet var i Oprør og begge de to smaae skrøbelige Fartøier vippedes paa taarnhøie Bølger. De styrede nu imod Land til, og vare saa heldige næste Dags Morgen at træffe paa en Seiler, der bragde dem til Norfolk. Andet end selve Livet fik Jngen af dem reddet.
Viborger Samler, 1835-11-12
Homopaten Hahnemann opholder sig for Tiden i Paris. Et Stykke i den Anledning, læses i Kjøbenhavnsposten" der slutter saaledes: "Men for at practisere i Paris maatte Hr. Hahnemann erholde Ministeriets Tilladelse. Denne uundgaaelige Tilladelse har Hr. Guizot strax og med Forekommenhed givet, som Moniteur bekjendtgjor. Hr. Habnemann behøvede ikke at tvivle om vore Ministres Bistand, da han selv er en Doctrinair. Hans Doc trin bestaaer deri, at foreskrive Medicinen i saa smaae Gaver, som Ministrene forordne os Friheden. Man forsikkrer, at Adgangen til Hr. Hahnemann er meget vanskelig at erholde, og hans Raad overordentlig dyre. 10 Louisd'orer ere neppe tilstrækkelige for en Consultation. Dette er nu aabenbart Modpartiets Medicin."
Viborger Samler, 1835-11-12
Fra en Skræder i Poppenbüttel blev der forleden ved natligt Jndbrud bortstiaalet hans 9 Maaneder gamle Barn, der laae i Vuggen. Barne=Tyven og hendes Rov er bleven anholdt i Hamborg, og af Forhørerne er det oplyst, at hun havde stiaalet Skræderens Barn for at vise sin Kjæreste det, istedet for sit eget, som hun havde skaffet sig af med strax efter Fødselen.
Viborger Samler, 1835-11-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-11-12
Kjøbenhavn. J indeværende Qvartal fremstillede 10 Candidater, sig til theologisk Embeds Exammens mundtlige Prøve, af hvilke 1 fik lundabilis & qvidem egregie, 3 laudubillis, 5 hand illandabilis og non conlennendus. Land. & quidem egregie, erholdt J. C. Schurmann, land.: C. H. Brasch, C.A. Meyn og S. Wulff, og hand illand. : L. P. C. J. Giessing, K. P. Knudsen, A. Matzen, F. Wilhelm og C. C. Wittrup. Tvende Candidater søgte en for erholdt Karakteer forbedret, hvilken Henseende den ene opnaaede sit Ønske. (Kp. Det første Gang ved Festforestillingen paa Hs. M. Dronningens Fødselsdag opførte Lystspil: "Kjolen gjør ikke Manden, der allerede Aftenen efter havde den Vanskjæbne, som "Dagens" Ref. ret charakteristisk udtrykker det, "at falde for en eneste spøgende Pibe", leed ved den tredie Forestilling d. 2den det, om muligt, endnu dybere Fald, idet at det blev saa totalt udpebet som vel saa af dets Ulykkeskammerater paa vor Scene. Ved Dækkets Fald rorte ikke en Haand sig. Efter en Pause gav et Par ironiske Klap Signalet for Piberne, der nu uafbrudt vedbleve at musicere i den til fri Meningsyttring givne Tidsfrist, indtil Dækket rullede op igjen og under Slagene paa Gongongen nogle Klap og Bravoraab forenede sig med Pibernes hvislende Lyd, kjendeligen mere for at dæmpe og opløse den skjærende Dissonants, end for at redde Stykket fra dets velfortjente Skjæbne. (Kbhp.) Den 2den De opkom Jld i Præsteboligen paa Frederiksberg, foraarsaget ved en Kakkelovn. Det lykkedes snart at faae Jlden slukket, saa at Skaden paa Bygningen ikke er betydelig, men den ufornuftige Maade, hvorpaa flere Tililende søgte at redde, skal have foranlediget en uforholdsviis stor Skade paa Meubler og Effecter. (Dagen.)¬
Viborger Samler, 1835-11-12
J Anledning af det fundne Liig ved Haraldskjær (Samleren No. 137) læses i "Dagen" Følgende: Undertegnede mindes, at der engang ved det saakaldte Roersdam udenfor Odense blev fundet et lignende Lig i Skind, hvilket man henførte til Middelalderen eller endog til Hedenskabets Tider. Da der nu haves en gammel historisk Beretning om, at Kong Harald Blaatand, der boede deels i Jellinge, deels paa Haraldskiær, lokkede den norske Dronning Gunild, ned til Danmark, og lod hende nedsænke i en Mose, der efter den Tid kaldes Gunildsmose (Gunnhildarmyrr, saa anmodes en kyndig Mand at meddele nøiere Oplysninger om ovennævnte Liig og det Sted, hvor det er fundet: deels om Liget og Pælene ere saaledes gjennemtrængte af jernholdigt Vand, at de kunne tænkes at være fra umindelige Tider, deels om de fundne Klædningsstykker virkelig ere af Skind, som de i ovennævnte Beretning siges efter Forlydende at være, samt deres øvrige Beskaffenhed, og især om den Mose, hvor Liget er fundet, eller noget Sted der i Nærheden enten endnu bærer eller vides nogensinde at have baaret Navnet Gunildsmose, Gunildsmyr, Gunildskjær eller lignende. Kjøbenhavn, den 5te November 1835. N. M. Petersen, Registrator i Geheime-Arkivet.
Viborger Samler, 1835-11-12
J Jtzehoe blev Hs. M. Dronningens Fødselsdag feiret ved et brillant Festmaaltid paa 78 Couverts, foranstaltet af den kgl. Commissarius i Klosterets Conventsal. Blandt dertil indbudne Fremmede befandt sig den hannoveranske Stænder-Deputerede Hr. Freudentheil.
Viborger Samler, 1835-11-12
Den kielske Student Weissbrodt fra Nenmünster, der siden Decbr. 1833 har været i Undersøgelsesarrest i Kiel, fordi han har skudt en af sine Medstuderende, i en Duel, er den 28de October undløben fra sin Bevogter.
Viborger Samler, 1835-11-12
Odense den 6te November. Vort Marked, idag, som begunstiges af et herligt Veir, indtroduceredes igaar med et lidet Forspil, som Toldvæsenet og Politiet, efter høiere Ordre, maatte give, ved at anstille Huusundersøgelse hos en Kjøbmands Nabo, hos hvem hiin formeentligen skulde have adskillige ustemplede Varer skjulte paa et betegnet Sted. En Angiver havde nemlig directe til det kongelige General-Toldkammer, indsendt et falskt Opgivende desangaaende, og nu maatte naturligviis en uskyldig Borgers Huusfred krænkes. Den almindelige Uvillie, som denne Angiver-Færd her har vakt, er imidlertid saa langt fra at udtale sig imod Toldinspecteuren, der i dette Tilfælde kun har maattet opfylde en Embedspligt, at tvertimod den Humanitet, som stedse hos ham er forenet med hans Pligters redelige Opfyldelse, finder fortjent Erkjendelse. Men dyb Foragt træffer den Usling, som har spillet Angiverens og ovenikjøbet en falsk Angivers forhadte Rolle. – (Her i Viborg har 2de lignende Tilfælde i kort Tid fundet Sted hos een og samme Handelsmand – dog i dennes egen Bopæl; – det ene, efter directe Angivelse til Generaltoldkammeret og det andet til Overcontrolleuren for Jylland; men begge Gange falsk.) – Allerede ved Nytaarstid 1834 udtalede Hr. Cancellieraad Hempel offentligen
Viborger Samler, 1835-11-12
det almindelige Nytaarsønske heri Byen: "at denne Erhververeen for det stygge Angiveri maatte med det gamle Aar lukkes for stedse, og Huset være et helligt Fristed!" Siden den Tid har den offentlige Mening meer og meer lydt hævet sin Stemme imod det lumpne Angiveri, og det Kongl. danske Cancellie har, i Erkjendelsen af den offentlige Menings Rigtighed, ved given Leilighed kraftigen udtalt sig imod Angiveriet, og for at svække dets skadelige Virkninger, i et bestemt Tilfælde, nemlig ved Angivelse af ulovligt Krohold, erhvervet kongelig Resolution for, at Bøderne ikke længere, som forhen, tilfalde Angiverne. – Maatte det kongelige General=Toldkammer ret snart komme til samme Erkjendelse, eller maatte det idet mindste, saalænge det anseer Angiveri for et saa nødvendigt Onde, at der endog bør opmuntres dertil ved at lade en Deel af Confiskationsbeløbet tilfalde Angiveren, tage den Bestemmelse, at enhver Angiver skulde deponere en vis Sum, som i Tilfælde af at Angivelsen er falsk, tilfalder den uforskyldt Krænkede, ligesom i samme Tilfælde Angiverens Navn borde offentliggjøres, forat ikke Mistanken skal hvile paa en Uskyldig. Jndtil dette skeer, og Uslingen saaledes kunde møde Foragten i sine Medborgeres Blikke, raade vi ham at søge den i sit eget Speil! – Dette Blad har tidligere omtalt, at samtlige Brændeviinsbrændere heri Byen agtede at indgive en allerunderdanigst Ansøgning paa høiere Steder, om at den allerhøieste Resolution af 19de Aug. d. A., hvorved Landbeboerne i Danmark gives Haab om at meddeles Tilladelse til Anlæg af Landbrænderier, maa være uden Følge, forsaavidt Landbeboerne i Fyen angaaer. Som vi fra paalidelig Kilde erfare, er denne Ansøgning, ledsaget med Erklæring af Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Cederfeldt de Simonsen, R. a.D. og D. M., indkommet til det kongelige danske Cancellie, hvorfra den under 27de f. M. er tilstillet det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium. - Til Beroligelse for Vedkommende tjener saaledes, at denne for dem yderst vigtige Sag underkastes Autoriteternes omhyggelige Drøftelse. (Hp. A.)
Viborger Samler, 1835-11-12
Af den sidst paa Læsøe indstrandede Talg bortsælges den 12te Dennes 71 Skippund ved offentlig Auction. Viborg.
Viborger Samler, 1835-11-12
Sidste Mandag Middag Kl. 12 indtraf det før gelige Tilfælde, at en Tjenestekarl, der i Aar havde gjort sin sidste Mønstring som Soldat ved 2det jydske Jnf.-Regiment, faldt ned i en Kalkgrube, den saakaldte Kongegrav, ved Mønsted, i en Dybde af 27 Alen. Om Eftermiddagen Kl. 3 fik man ham først op af Gruben. Om Aftenen Kl. 10 1/2 kom der Vogn efter Districtslægen Hr. Krigsraad Weihe, som strax medfulgte, uagtet han befandt sig i et talrigt og muntert Selskab, for om muligt at skaffe den Ulykkelige Lindring, som befandtes saa overmaade lemlæstet og Forstandens Brug berøvet, saa Redning destoværre neppe er at vente.
Viborger Samler, 1835-11-12
AVERTISSEMENTS. Anbefalende mig, bekiendtgjøres herved: at jeg fra den 14de dennes har etableret Kjøbmandshandel i den Hr. Kjøbmand Klem forhen tilhørende Gaard No. 397 i Vestergade heri Byen. Viborg, den 12te November 1835. J. N. Lind.
Viborger Samler, 1835-11-12
Da der endnu til Classe=Lotteriets sidste Træknings dag den 16de November findes følgende store Gevinster, nemlig: 1 paa. . . . . . 50,000 Rbdlr. 3 hver paa. . . 70 100 – og bekjendtgjøres herved: at Lodsedler a 25 Rbd. indtil bemeldte 16de Novbr. daglig ere at faae hos Dons.
Viborger Samler, 1835-11-14
63de Aargang. 1835. No. 141. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Viborger Tamler. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 14de November. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af J. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-11-14
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Endeligen meddeler Hoftidenden, det bebudede Decret om en almindelig Folkebevæbning.
Viborger Samler, 1835-11-14
Frankrig. Breve fra Paris af 4de d. M.i Times forsikkre, at den americanske allarge i, faires, Hr. Barton, en Søn af Hr. Livingston, i Forventning af sin Tilbagekaldelse træffer Anstalter til sin Afreise og allerede har sendt sin Familie forud. Vekunderrettede Americanere ventede et Brud. – Underhandlingerne angaaende Dhrr. Sauzets og Persils Jndtrædelse i Ministeriet vare definitivt afbrudte, og Doctrinairerne agtede uden Forstærkning at gaae Legislaturen imøde. Angaaende Fieschis Proces vedblive de republicanske Blade at udsprede de smagløseste Rygter; snart lade de ham førelske sig i Hertuginde Decates, snart nedsynke i en Tilstand af Fortvivlelse og Aandsfraværelse. Velunderrettede forsikkre dog, at Fieschi giver Oplysninger, ved hvilke de exalterte Republicanere i høi Grad blive compromitterede, hvorfor de gjerne vilde fremstille ham som afsindig. Under Mellemrummerne i Processen skal der atter tages fat paa Underofficierernes Sammensværgelse i Luneville. De militaire Pairs skulle paastaae, at idetmindste 4 Cavalleriesergeanter blive dømte til Døden, i hvilket Tilfælde de dog vilde kunne tage deres Tilflugt til Kongens Naade. De første Møder i Pairsretten i Attentatssagen ville blive hemmelige.
Viborger Samler, 1835-11-14
Endskjøndt hidtil kun 4 Jndivider ere graverede, nemlig Fieschi, Pepin, Morey og Boireau, saa skal dog Grev Portalis's Beretning udgjøre 4 trykte Bind. – Jfølge Efterretninger fra Algier af 24de Octbr. var Gouverneuren, Marschal Clauzel, den 17de rykket ud med 6000 Mand mod de fjendtligere Arabere. 290 Fanger, et stort Antal dræbte Fjender, en Mængde, tagne Heste, en erobret Leir o. s. v. vare Resultatet, af denne Expedition. – Foran Barriere de Etoile i Paris har man anstillet Huusundersøgelse hos en Oberst af den gamle Armee og borttaget mange Papirer. J Auxonne ere 15 Underofficierer og Gemeene arresterede formedelst Deeltagelse i hemmelige Associationer og vigtige Papirer fundne hos dem.
Viborger Samler, 1835-11-14
England. Den 26de October blev der givet Hr. Cuttlar Fergusson, der har talt Polens Sag i Parlamentet, en Diner i Castle=Douglas, i Nærheden af Dumfries, hvor Fyrst Cartoriski var tilstede og holdt en meget talentfuld Tale i det engelske Sprog, hvori han sammenlignede Polens Skjebne med dets Tilstand for 40 Aar siden, da han (Taleren) sidste Gang havde været i Skotland. Jøvrigt yttrede han det Haab, at Polens Gjenoprettelse, som en Følge af de europæiske Nationers Sympathie, ikke vilde udeblive; thi enhver Polak saae denne Dag med Længsel imøde, og saavel Englands politiske som commercielle Jnteresse fordrede, at der sattes en Grændse for Ruslands Udvidelseslyst.