JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Fædrelandet. Da det ved flere Leiligheder har været angivet, at der i forskjellige Egne i Sorøe og Holdeks Amter her skede farlige smitsomme Sygdomme, som bortrev mange Mennesker, og det navnligen i et offentligt Blad har været anmeldt, at der i Egnen af Grevskabet Holstein. borg var et saa betydeligt Antal Syge, at Lægerne er kunde overkomme deres Behandling, og at Høsten et kunde fremmes af Mangel paa Mennesker, har Cancelliet fra Amtmændene over forbemeldte Amter indhentet Oplysning om hvorvidt det forholdt og som angivet. Den indkomne Ertlæring fra Amtmanden over Sorøe Amt indeholder: at der vel paa flere Steder i Amtet i Aar ligesom i Fjor har hersket og tildeels endnu hersker ualmindelig megen Sygdom; men at den kun paa et Par Steder har viist sig mitsom, og altsaa og tun her har kunnet og burdet behandles for offentlig Regning. De almindelige Sygdomme bestaae af mer eller mindre ondarfede Koldfebre som, naar Patienterne et søge Lagens Hjelv, eller naar de bruge voldsomme Huusraad for at standse Feberen, undertiden gaae over til Vattersot eller en galdeagtig nerveus Feber, der hos Enkette bliver dødelig. Hvad Sygdommen i Egnen af Grevskabet Holstenborg angaaer da erfares, at der fra 1ste Aug. til 8de Sept. er i de Grev skabers Politiejurisdiction underlagte 8 Sogne indtruffet ialt 38 Dødsfald, men at kun 13 af de Afdøde have lidt af galdeagtige nerveuse Febre, og at flere af dem havde været gamle Folk, der i længere Tid have været svagelige, samt at Sygdommen ikke kan antages at være farlig imitsom, da kun entelte Steder tvende Personer ere døde i samme Huus, og Districtets Politiemester antager, at her tildeels have fundet andre Dødsaarsager Sted. J 478 Familier, som de i Jurisdictionen, vare ialt 146 Personer syge paa den Tid Beretningen blev indgivet, og det kan ei antages, at de i Egnen ansatte Læger ikke skulde kunne overkomme at behandle Patienterne. Sygdommen har iøvrigt aldeles ikke lagt hindring i Veien for Høstens Tilendebringelse hos Bønderne, og at den staaer tilbaghos Enkelte udenfor Bondestanden har, efter Erklæringen, sin Grund i at man har saaet meget sildigt. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
I den fra Amtmanden over Holdets Amt indkomne Erklæring berettes: at der ikke for Tiden hersker eller i Aar har hersket nogen smitsom Sygdom af særdeles Betydenhed i Amtet, da de paa forskjellige Steder i de sidste Maaneder udbrudte smitsomme Sygdomme kun have angrebet faa Perioner paa hvert Sted, og i intet Sogn over 10. Disse Sygdomme have været Nervefeder, Galdefeber og i en enkelt Bye Forraadnelses leder; men naar undtages, at i denne sidste Bye i nogle saa Dage 2 Personer bortdøde i den Gaard, hvor Sygdommen herskede, ere kun paa enkelte af de øvrige Stedet 1 a 2 Personer bortdøde, og hvilket i Almindelighed tilskrives, at Lægen for sildig har været kaldet. Paa de Steder, hvor saaledes smitsom Syadem har bittret sig, har Amtmanden iværksat det Fornødne efter Forordn. af 17de April 1782, men den 8de Sept. sidstleden, da Amtmandens Beretning indgaves, var Sygdommen enten aldeles hævet eller i betydelig Aftagende. Jmidlertid finder der særdeles megen Sygelig hed Sted overalt i Amtet, ligesom og Mortalteten er større end i de foregaaende Aar; men da den saaledes herskende Sygdom er Koldfeber, der, formedelst Patienternes ufornuftige Forhold i Henseende til Diæten under Sygdommen, og Almuens Undøielighed til at bruge Medicamenter, lettelig faaet en mere ondartet Natur, hvorimod Sygdommen aldeles ikke er contagiens men alene fremkaldet ved det vaade og kold Veir, i Forbindelse med Almuens Mange paa Ombyggelighed for deres Helbrede Vedligeholdelse; saa er derikke Anledning til, fra det Offentligges Side, at træffvidere Foranstaltninger. Dog har Amtmanden ladet udgaae en almindelig Bekjendtgjørelse om de Forholdsregler og Medicamenter, der kunne afbenyttes deels til de Syges Helbredelse og deels som et Præservatirimod Sygdommen. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Hs. K. Høihed Prinds Christian har skjænket Lynge bye Kirke et herligt Malerie af den hellige Nadvere, udført af Prof. Eckers bergs mesterlige Kunsthaand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Det østersøiske Compagnie i Kjøbenhavn har nu, i Henhold til dets allernaadigste Privelegium, konstitueret sig udelukkende som Laane-Jnstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Af et Brev fra St. Croix erfares, at Sukkerhøsten har der været maadelig i Aar, som en følge af det skrækkeligt tørre Veir. Man havde ingen Regn havt 14 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
J en meget interessant Skie af Odense og dens Omegn, som Hr. H. C. Andersen nylig har leveret i Khvnsposten, siges i Anledning af denne Byes fortræffelige Brolægning, om Wordingborg, at man, naar man kjører igjennem denne Bye, ikke kan have Hjertet paa det rette Sted, da han er overbeviist om, at Borgerne behøve kun at lade en Bøtte med Fløde kjør fra den ene Port til den anden, ja maaskee ikke saalangt, før de have Smørret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Det Augustenborgske Hesteveddeløb blev begunstiget af det smukkeste Veir og besøgt af mange Mennesker. Efter Veddeløbet, som varede i 4 Dage, blev der holdt Auction over 16 Heste af det hertugelige Stutterie, hvoraf nogle betaltes med 210 Species, og der Hele indbragte 2100 Rd. Courant. Af det til Skueudstilte hertugelige Stutterie udmærkede sig i Særdeles hed Aquilina, Miss Rose, Mis Zoralde Blücher, Momentilla og Miss Majon. Om Veddeløbet vil den blive meddeelt nærmere Efterretning. Blandt de mange hertil ankomne Fremmede vare: Hs. D. Hertugen af Holstein=Glücksburg, Grev Fryss til Frusenborg, Grev v. Blücher, Cantsler Spies, Kammerh. Bülow, Di ring, Reventlau, Kronstern &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Den hver Michaelis allerhøistbefalede Taleøvelse af Primanerne i Flensborgs lærde Skole blev holdt den 30te September. Følgende 4 Primaner : Wahl. gehagen fra Apenrad. Christiansen fra Wesebye, Scholz fra Bustorff, og Michelsen fra Sorupichaubye, holdt dennegang offentlige Foredrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Paa mange Steder i det Holsteenske har man maattet opgive Raps Udsæden fordi Markerne ei kunne bære Hestene. Megen Brakjord staaer under Vand, og meget af den halvtørre Sæd har man ei kunnet bringe i Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Den bekjendte dygtige Perspectivmaler Bundsen, er død i Altona. Han var født i Assens, hvis Kirke han har forskjønnet med et Par Altermaalerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Paa Hinge Kirkegaard i Viborg Amt ligger den mærkelige Gravsteen, hvorpaa Hans Thausen Aar 1528 først i Viborg prædikede Luthers Lære. Før 1786 har den ligget paa Nørresogns Kirkegaard i Viborg, hvorfra den blev solgt og bragt hen hvor den nu ligger Landsoverretten i Viborg har dømt en Kone til at bøde 10 Rbd. Sølv og en Tjenestekarl til 2 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød for lovstridigt og skjødesløst Forhold mod et afdød Fruentimmer under hendes Barselfærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Bekjendtgjørelser. I Havet udenfor Hegedal Forstrand i Nørre Herred er funden et Skibsroer af Fyr, 14 Al. langt og 2 1/4 Al. bredt, hvortil er en Roerpind af 11 1/2 Al. Læng, de i Alt circa 50 Lpd. Jern. Paa den yderste Ende af Roervinden er et fortmalet Egebrædt, hvori et Portrait af et Fruentimmer, med en forgyldt Perlekrands om Halsen, en dito om Hovedet og et dito Baand om hver Arm, er udhugget. Eieren heraf indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at fremkomme med lovlige Adkomster til det Strandede og godtgjøre sin Eiendomsret for Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Aagaard i Grenaae. Randers, den 29de Septbr. 1829. Lorenz, Amtmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Efter Begjæring af Skifteretten i Dødsboet efter Geheimekonferentsraad, Hofjægermester Holstein, Rathlou bortsælges ved Auction paa Rathlousdahl, Torsdagen den 22de d. M. Formiddagen Kl. 10, er Partie Stude, 61 Stk., Stervboet tilhørende. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 3die October 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Efter Vedkommendes Begjæring vorder Onsdagen den 14de Octbr. Formiddagen Kl. 10 paa Aarhuus Raadhuus afholdt en 4de Auction over den afg. Peder Jørgensens Boe i Trustrup i Forening med Hans Pedersen i Tendrup tilhørende Anparaf Hundslund Kirke, dens Jnventarium og Ornamenter saavelsom og Rettigheden til at have Kirkene Tiende af circa 117 Tdr. Hartkorn, og de Kirken tilhørende Jorder, samt Kongens Anpart Qvægtiende af bemeldte Hartkorn. Hele Kirketienden er matriculeret for 42 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn. Lysthavende indbydes Hads og Ning Herreders Contoir, den 1ste Oc Lanng. tøber 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Da intet antageligt Bud er skeet ved de over Sterboestedet efter afdøde Enkemadame Else Skifte, Horg her i Byen, afholdte 3de Auctioner, saa bliver en 4de Auction foretaget over samme, som afholdes paa Grenaae Raadhuus Mandagen den 26de Octbr. næstk. om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes og andre Vedkommende tjener dette til Efterretning ifølge Pl. 22de April 1817. Grenaae, den 1ste Octbr. 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Efter Dom og Execution samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Terkel Nielsen forhen til hørende, af Christen Torbensen nu beboende Gaard i Aastrup Bye, Feuling Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1/2 Alb., Skovskyld 1 1/2 Alb., med Sæd og Avl, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Tinghuset her i Brædstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Mandagen den 2den Novbr. d. A., dito den 16de f. M., dito den 30te dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 24de Septbr. 1829. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Hjelme lev Gjern Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Wiborg ere alle de som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Mikkel Poulsen paa Hørning Mark, Hørning Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 21de Septbr. 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de som formene, at have nogen at fordre i Stervboet efter afg. Gaardmand Christen Frederiksen og Hustrue Anne Kirstine Knudsdatter i Miesing Bye og Sogn, Hjelmslev Herred indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 22de Septbr. 1829. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Ved Proclama af Dags Dato, som tinglæses ved vedkommende Overret og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Magrethelund, i Draabye Sogn, Mols Herred, ved Døden afgangne Enke Anne Tomine Smidt, fød Michelsen, og hendes forhen afd. Mand Jens Smidt, i sin Tid Beboer af Haugmøllen i benævnte Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, og Arvingerne efter førstnævnte Afdøde, som endnu ikke have meldt sig, med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav og deres Arveret, for mig, som constitueret Herredsfoged; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Cheltoft, den 12te Septbr. 1829. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
De der maatte have Noget at fordre efter afdøde Farver Niels Frederik Jahnsen her i Byen, ville behage at anmelde og beviisliggjøre samme for Undertegnede inden den 11te Decbr. førnk. til hvilken Tidden endelige Opgiørelse og Deling af Boet forventes at kunde skee. Aarhuus, den 29de Septbr. 1829. Paa Enkens og Arvingernes Vegne. Nielsen, Politieassistent og Prokurator. Afgangne Secretair Døckers Enke til Nissumgaard er meddeelt allernaadigst Bevilling til at hensidde i uskiftet Boe efter bemeldte hendes afdøde Mand, og anmoder derfor herved Enhver der maatte have nogensomhelst Fordring paa den Afdøde, om, snarest mueligt at anmelde dette for Procurator Jngerslew i Aarhuus, der har Fuldmagt til at afgjøre samme, ligesom og hvem der er den Afdøde noget skyldig, bedes indbetale dette til ovennævnte Enkens Befuldmægtigede. Fordeelagtig Næringsvei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Den saakaldte Storer Kroe, beliggende i Kongens Lyngbye, 1 1/2 Miil fra Kjøbenhavn, er underhaanden at faae tilkjøbs. Denne særdeles fortrinlige Eiendom er baade Kroe og Tracteursted, til begge Deele lige fordeelagtig beliggende, ved Landeve en imellem Kjøbenhavn og Helsingøer, tæt ved det yndige Sorgenfrie. Det drives desuden en betydelig Boutique=Handel og Bryggerie, samt haves Ret til Brændeviinsbrænderie imod særdeles moderat Afgift. Eiendom men afgiver faaledes ei alene et tilstrækkeligt Udkomme for en talrig Familie, men endog en utvivlsom Velstandskilde for en driftig Mand. Lysthavende behage at henvende sig i portofrie Breve, til Undertegnede, for at erfare de særdeles billige Salgs. conditioner og erholde nøiere Underretning om Eiendemmen m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Kjøbenhavn, den 15de Septbr. 1829. Ph. Julius Knudsen, boende i Studiestrædet No. 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
En velbygget og vedligeholdt Bondegaard, der staaer for ufrit Hartkorn, Ager og Eng 7 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., Skovsk. 3 Skpr., med dens indkjøbte Konge-Korntiende, beliggende i Bjerre Herred, 1/4 Miil fra Weile Fjord, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Jorderne, hvoraf Størstedeelen ligge tæt ved Gaarden, ere gode. Den aarlige Udsæd har været 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 3 Tdr. Boghvede, 30 Tdr. Havre, 1 Td. Bælg sæd, Af Enghøe avles aarlig 50 Læs. Ved Gaarden er græsset og fodret 26 Fæhøveder, 6 Heste og Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Foruden tilstrættelig Tørveskiær afgiver Eiendommens Skov fornøden Jldebrændsel, og meere end fornøden Gavntræe, da der falder en betydelig Deel svær Træ i samme. Lysthavende behager at henvende dem til Procurator Brotsen i Ronden i Storbye Sogn ved Weile, som paaviser Eiendommen. Paa Gaarden Magrethelund kaldet, i Draadne Sogn, en Miil fra Ebeltoft, i en behagelig, frugtbar og skovrig Egn, kan en liden Familie udensen Bondestanden, enten nu fra 1ste Novbr. af eller, om Jngen melder sig før, fra 1ste Mai 1830 af, faae til Leien Bopæl, bestaaende af: Storstue, Dagligstue, Sovekammer, Spisekammer, Kjøkken og Bryggers, med hosliggende Frugt- og Urtehave, og om forlanges, 2 Køer og 4 Faar paa Foder og Græs ligemed Gaardens egne, samt fornøden Brændsel af Tørv. Lysthavende ville behagelig derom melde sig hos Besidderen af bemeldte Magrethelund. Søren Asch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
At jeg undertegnede har etableret mig som Kjøbmand i Weile og fra nu af indtil videre er boende hos Vognmand Søren Toldet i denne Byes Nørregade, bekjendtgjøres herved. Weile, den 19de Septbr. 1829. J. L. Andersen. Vandtætte Silke=Hatte paa Filt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Foruden de forhen af mig fabriquerede Hatte, saa som : extra fiine gebørstede, heele og halvfiine Harehaars saa og forskjellige Sorter Uldhatte, alt til mueligst billige Priser, undlader jeg ei at bekjendtgjøre for mine ærede Handelsvenner, at jeg ogsaa fabriquerer af forskjellige Fiinheder de nu saa meget brugelige Silke Hatte, der alle ere vandtatistivede paa Fili og for hvis Durabilitet jeg indestaaer, til en Priis fra 3 til 5 Rbd. Mine Silke=Hatte, der ere forlynede med mit Navn og Stempel, have den Fordeel at de kunne repareres, frem for de fleste udenlandske, der ere trukne paa Papiir, Læder eller Straa. Horsens, den 21de Septbr. 1829. Jørgen Møller, Hattemagermester. Knaldhætter, fiin poleret, middet og slang Krudt, engelsk Patent Hagel af alle Nummere, kan bekommes til meget billige Priser hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
paa et Bye og Herredsfoged-Contoir, haver taget den danske juridiske Examen med bedste Caracteer baade for den theoretiske og den practiske Prøve, ønsker sig Condition, hos hvem, der kunne benytte et saadant Sub seet, dog helst hos en Proprietair, som Forvalter, da han har en naturlig Tilbøielighed til Landet og Landvæsenet. Nærmere Underretning meddeler Adressekont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Gode Meierie-Oste til Huusholdningsbrug faaes i Lispund og Pundeviis til billig Priis hos P. Agerup. Et lidet Partie smaae, moderne 3, 2, 1 Etage og Bielægger Kakkelovne ere arriveret og sælges til billige Priser af R. Mallings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-09
Paa Nissumgaard kan til anstundende Vinter modtages 60 Stude paa Foder, naar man desangaaende marest muelig henvender sig til Eieren paa samme. Liebauer 3 og 4 Bands-Hør af udmærket Godhed sælges til billige Priser hos J. P. Hammershøy Bedste dobbelte Uldtarter haves i Oplag og sælges til Fabrikens Priis. Det bemærkes, at dersom nogen ved Brug forefindes ikke at være gode, kan samme blive ombyttede enten mod andre Karter eller mod den erlagte Betaling. J. P. Hammershøy Lüneburger=Salt kan faaes i Foustager og i mindre Dele til billig Priis hos J. F. W. Røse. Extra fede Trondhjems Spegesild ere at bekomme i Stykkeviis hos P. Sabroe. Extra god Viin-Edike er at faae til billige Priser hos Jacob Smith, paa Vestergade. Til en Komfur=Plade anviser Adressekontoiret en Kjøber. En duelig Semmerist ønskes, som Hjelpelærer ved en Almueskole. Hr. Stolelater Egelund i Aarhuus anviser hvor Suppliment til Haandbagen for Praster, af Pastor Møller, heftet 8 Mk. 8 s. - Drikke=Prøveren, eller Anviisning til at prøve alleslage Drikke og spiritusse Værsker, saasom: Vand de forskjellige Sorter, Øl og Viin, Brændeviin, Rum, Arak, Spiritus, Eddike a., heftet 4 Mk. faaes hos J. Jessen. Det christelige Hyrde-Embeds Jndstiftelse. Homilie over Johannes Evangelium X X. 15-19, holder t. i Sophia Kirken i Dredden, 2den Søndag efter Paaske, af Dr. og Superintendent Rudelbach. Paa Dansk udgiven og ledsaget med en Fortale af Mag. art. Lindberg, 24 s., faaes i Aarhuus hos Warberg og Jessen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Udlan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Russerne i Tyrkiet. Siden Russernes Jndmarsch i Adrianopel levede her som i den dybeste Fred. Tyrkerne kappes om at vise dem god Modtagelse, besøge daglig den russiske Leir, ja endogsaa deres Gudstjeneste under aaben Himmel. Man haaber saaledes, at indpode dem, imod deres Villie og Vidende, noget af den Civilisation, de hade og haane. "Vore Strabadser - skriver en russisk Læg fra Adrianopel - have nu en Ende. Armeens Sundhedstilstand er fortræffelig. Begeistrede af Seiren og ligesom hævede over sig selv, ere vore Soldater blevne heel andre Mennesker. De vaage giensidig over god Orden og Mandstugt. "Vi gaae til Constantinopel, sige de, det er mere værd end alle Skatte som vi kunde frarøve de stakkels Tyrker. Vil En begaae Uordener, saa tilraabe de Andre ham: "Keiseren og Fader Diebitsch kunne ikke lide det!" og strax hjelper det. Vi forekomme os selv som fortryllede. Overgeneralens rolige, strænge og menneskekjærlige Sind har bevirket Mirakler. Saa kjæk som forsigtig indgyder han Tropperne ubetinget Tillid, og hvad endnu er mærkeligere, de andre Generaler synes (?) ikke at misunde ham. Enhver kapper om at understøtte hans Hensigter. Og derhos formaster Jngen sig til at ville gjennemskue hans Planer, thi har er taus og klog. J Hovedqvarteret fandtes stundom Folk som tænkte at komme ham tillivs med diplomatisk Fiinhed, men han vidste altid med Høflighed at sysselsætte dem, indtil de mærkede, det var for sildigt, og saaledes har han tillige vænnet sine Undergivne af med unyttig Politisering, og bragt dem til at passe hver Sit. Dicbirsch er liden af Statur, brun af Ansigtsfarve, hælder med Hovedet, noget krumrygget, 18 Aar gammel: hans Pande er høi, og hans Øine levende, hans Udvortes er koldt, men frembyder en Blanding af Tanke livlighed og elegante militaire Former, som forhanser. Han gielder for en udmærket Officeer, men tillige for en Verdensmand; hans store Bestemmelse er ham allerede spaaet for længe siden. Hans Mandstugt er fortrinlig: hvo som møder hans Krigere med Salt og Brød, erholder i dem en Gjæsteven, hvo som ikke vil det, nedhugges. Landet, hvorigjennem Hæren er kommet, og hvor den endnu staaer, befinder sig derfor som i den meest smilende Fred; Markarbeiderne fortsættes uforstyrrede, og paa hele Veien er indrettet russiske Poststationer med russisk Befordring, saa man nu kommer raskere afsted der tilvogns end før tilhest. Tyrkerne begynde nu selv at sige om Russerne: "Vi ere behandlede haardt, men oprigtigt, Tyrkerigets Fremtidsskjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
En politisk Artikel, som tillægges Hr. Eynard, vil have Østens Anliggender afgjorte paa en Kongres, thi han mener, at Porten har nu faaet sit Banesaar og er rystet i sit Grundfæste, og netop bragt sin Undergang nær ved det Overmod, som næredes og voxte hos Sultan Mahmud da de to allierede Magter sendte deres Gesandter tilbage uden Betingelser. Forsynet har villet, at Tyrkestaten skal undergaae, og de fortsynede Dødelige kunne ikke holde den sammen, thi Tyrkernes Kraft bestod i deres Fanatisme og den Selvtillid, at de stode ligesaa høit over de Christne som Mennesker over Hunden. Dette Blendværk er nu som ved et Trylleslag forsvundet. Hvordan end Freden falder ud, er det at forudsee, at Portens Jndkomster for flere Aar ville falde i Ruslands Kasse som Krigsomkostninger; at Tyrkernes Mod, Stolt, hed og Fanatisme vil i den Tid end mere svinde hen, og at Russernes Nærværelse, som Besætning i Fæstninger eller Provindser, vil lette deres næste Gjenkomst. Alt forkynder, at om end Tyrkerigets Erobring udsættes, vil den sikkert skee om endeel Aar. Under saadanne Omstændigheder opfordres samtlige europæiske Magter, til at enes om, ei allene at danne en afhængig Græterstat, men et nyt christeligt Rige i Portens Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Blandinger. Den russiske Admiral Heyden fører en meget dito ter Pennekrig med Redacteuren af Smyrna-Koureren, for nogle af dette Blad udspredte Løgne, og har truet ham med, at han nok tidlig eller sildig skulde finde Leilighed til at lade ham bøde dyrt for sin Uforskammenhed; hvorpaa Redacteuren har svaret Admiralen, at hans Trusel kan i det Høieste kun skrække en russisk Corporal, og at det er ubegribeligt hvor han tør tillade sig den, eftersom det tyrkiske Rige endnu ikke er nogen russisk Pro vinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Da den franske Gesandt for nogen Tid siden anmeldte for den brittiske Regjering, at Kongen af Frankrig ønskede at benaade Søekapt. Dikinson med en Orden for hans Bravoure i Navarinoslaget, forlangtes Admiral Codringtons Erklæring. Denne gjorde Jndvending, paa Grund af, at et Par andre Capitainer, hvormed han havde været bedre tilfreds, ikke havde nydt saadan Udmærkelse. Dikinson forlangte nu at stilles for en Krigsret. Admiralen blev afæsket de Grunde hvorpaa han havde bygget sin Erklæring; disse vare: at han, uagtet Admiralens Ordre, ingen Springere havde lagt paa sine Kaabel- og Ankertouge; at han for tidlig havde rapporteret Capt. Bathursts Død; at nogle af hans Kugler havde truffet Skibet Albion; at han havde ladet sin Stormast gaae overbord; o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Den 17de Septbr. blev han aldeles frikjendt af Krigsretten, hvis Præsident overrakte ham sin Kaarde igjen med de Ord: "Den er ikke bleven vanæret i Deres Haand!" Admiral Codrington forlod Portsmouth i største Stilhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
Den græske Admiral Miaulis's to Sønner ere den 21de Septbr. blevne optagne i det kgl. Kadetkorps i München, for tilligemed flere Grækerdrenge at opdrages paa Kongens Bekostning. Den Ældste er 13 Aar, den Yngste 9 Aar gammel. Begge have efter hydriot, Skik tilbragt de sidste 3 Aar paa deres Faders Fregat, og været med ved alle hans Foretagender, imedens de undervistes paa Skibet af deres Grammatikos eller Skibs lærer. Ogsaa Fyrst Ghika af Wallakiet har sendt 3 af sine Sønner til München, for at opdrages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-10-10
J Brasilien er i Julii Maaned d. A. udkommet en Lov som byder: at ingen Mandsperson maa gifte sig, der ei har fyldt sit 14de Aar, og ingen Pige som ei er 12 Aar gammel.