JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Von der Franzssischen Gränze, vom 17 Januar. Die Contrebandiers ruhen bestandig fort, und noch zur Zeit siet man keine Møglichtet, ste villig aussurotten. Neulich musten 4 Regimenter gegen die Bande anrücken; aber sie fliehen listiger Weise vor denen, welche ste aufsuchen søllen. Freylich istes sehr wiedrig und verdriesslich, dergleichen tente anzugreifen, denn, die beste Beute bestet ingemein in Schlagen, ja mol gar Todten Kranzen, anstalt der Lorbeer=Kronen. Jndessen nah ren sich gedachte Rauber so lange, als es gehen will. Siezittern vor nichts. Der Strick, welcher, men man sie gefangen bekommt, ihren Muth belohnen muss, macht keinen Eindruck bey ihnen, indem ste selbigen vor ihr wohlerworbenes Eigenthum halten, das man ihnen niemals mit recht entziehen kan, deswegen werden sie, sobald man sie damit bedrohen last, nur noch hitziger undkühner. Durch ihre Streifereien erfullen sie ito 3 bis 4 Gränz-Oerter mit Angst und Schrecken, ja sie dringen in das Reich, und erpressen von den Pachtern beträchtliche Summen Lettens sahen wir ein Schreiben worinn wird gemeldet, das Mandrin, und seine 3 Untergebenen, jeder vor sich, dem Bürger 2000 Duplonen gezeigt hatten. JhrVolk, ungefähr 400 Mann stark, sey, nach Proportion, mit Gelde zur Güge versorgt. Wehe den Pachtern, und ihren Bedienten, die in dieser Rauber Hande gerathen! Da ist keine Gade, da ist kein Erbarmen. Wie warden sie nicht alsdenn erst ihre heisse Sehnsucht kühlen, mann sie einige General-Pachter erwischen konten, Auf solche Art hatten sie hernach sichere Geisseln vor das Leben ihrer gefangenen Rottesellen; aber, so weit will es dem Schwarm noch nicht gelingen. Bürger und Bauern sahen vermuthlich der beutemachenden Rotte lachendzu, wennes nur die Pachter und ihre Leibwache, gelten solte. Vielleicht würden Stadte und Dørser diese Contrebandiers mit Vergnugen dazu reitzen und anhetzen, allein, die Rau ber machen das Ding zuarg. Jederman musssich vor ihnen fürchten, und alleszittert, so hald man nur von den Contrebandiers hørt.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Haag, vom 27 Januar. Die Nachrichten, welche unsere Kaufleutte von Antwerpen erhalten haben, sind nicht nach ihrer Gesinnung, weil die allda erichtete AssecuranzCompagnie einen guten Fortgang hat. Der Fond besteet in 2 Milionen Brabantscher Gul den, unddie Subscription ist sogleich voll gewesen, als mande Bücher mit dem Anfange dieses Jahres geoffnet hat. Dieser Umstand durste die Kaufleute in den Desterreichischen Niederlanden von unserer Assecuranz-Compagnie abwendig machen, das sie sich kunstig der Gelegenheit in der Nähe bedienen.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Haag, vom 1 Februar. Die Staaten von Holland und Westfriesland haben unterm 24sten Jan. ein Edict bekannt machen lassen, worinnen sie den Heyrathen zwischen Protestanten und Katholiken gewisse Grenzen setzen, damit den Verdrieslichteiteen, so daraus entsteen konnen, und berets enstanden sind, möge vorgebauct werden.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Frankfurt, vom 28 Jan. Den 21sten dieses, des Morgens um 4 Uhr, ist der Reichs-Frey-und Hochwolgebohrne Herr Ernst Ludvig von Breidenbach, der Stadt Fried berg Burggraf, und Chef eines Chur-Hannoverischen Cavallerie-Regiments, im 55sten Jahre, seines Alters mit Tode abgegangen.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
NOTITICATION Nachdem Se. Königl. Majest. aus besondere Kinigliche Gade har zugelassen, das 500 a 600 Faden, Holtz gegen Anweisung des Magistrats und pr. Faden, zur Bezahlung 4 Rdlr. aus dem Kongl. Holz-Vor rath an arme Einwohner dieser Stadt miteeliefert werden møge, so wird dieser zur Nachricht eines jeden bekannt gemacht, und konnen die, so Holtz bedurftig seyn, sich bey dem Stats=Rath und Bürgemeister Valeur, wohnhaft auf der grossen Kaufmacher-Strasse nachst bey der Apotheke melden, welcher den en Bedurstigen eine Assignation auf ein Faden Holz giebt, Aberdem har Se. Königl. Majest. dem Schlos-Verwalter Hr. Cammer-Rath Frolund zugelassen andern mehrbemittelten, etliche 100 Faden von dem Königl. Vorrath pr. Faden 25 Mark zu verkausen.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Von der zwoten Kongl. allein privilegieten Copenhagener Lotterer zum allgemeinen Nutzen, Jhro Kongl. Majest. Reichen und Landen &c. wird die Ziehung der 1sten Classe vermoge des Plans præcise Montags den 17 hujus Vormittags um 8 Uhr auf dem Königl. Schlosse Charlottenburg, vorgenommen werden, in beliebiger Gegenwart eines jeden, der sich alsdann daselbst einsinden wird. Copenhagen, den 10 Februar. 1755. Jonas Collin, Lotterey-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
AVERTISSEMENS. Jn der Frau Commandeurin Judichærs Hoffe in der grossen Königstrasse sind Wohnzimmer fur emen Cavalier zur Micte, mit Staltraum für 4 Pferde und Remise zu einem Wagen.
Berlingske Tidende, 1755-02-14
Jn Sr. Lars Hansens Hof auf der Osterstrasse sindt Logimenten zu Mars=Monaths Ausgang for Fremden und Reisenden. Montags den 24 Febr., Vormittags um 8 Uhr und nach følgende Tage, wird in dem Hochgrasche Laurwigsche Erben Hof in der grossen Königstrasse durch offentl. Auction verkauft werden verschiedenen verarbeitete Gold und Silder, Medaillen, Linn, Kupser, Messing, Eisen, Porerlam und Glas, sammt Spiegeln, Schildereyen, Spinden, Stuhle, Tische, Bettstellen und Bettkleider, Leinenzeng undTapetsereyen, mit weiterem nach Catalogi Vermeldung, welche kunstigen Montag so woll auf der Auctionsstelle al auch bey dem Auctions=Verwalter beym Hof=Etat, wohnhaft in der Wigantsstrasse, sind zu welchen auch die Besahlung erlegt wird, insbesondere unbekannte, und von jedem beom Annehmung der Waaren, da es vor udthig befunden wird.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
No. 14. Fride Danske Kiøbenhavnsk. Filinter. Mandagen, den 17 Februar.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Lissabon, den 30 Dec. Vi have her over Engelland erholdt meget ubehagelige Tidender fra Goa, som bestaae derudi, at Kongen af Sunda har sluttet Forbund med de Bursoles og Murat ter, og fiendtligen angrebet vore Domainer paa det faste Land, samt med en Flode af lætte Fartøye afskiærer Handelen og Tilførsel af de nødvendige Levnets Midler. Vice=Kongen, Marquis de Tavora, var derved bleven sat udi stor Forlegenhed, og havde besluttet, med alle de Tropper, som han kunde bringe sammen, at gaae Fienden i møde, og angribe ham. Paa vores Rhed ligge paa nærværende Tid 47 Engelske, 3 Danske, 16 Hollandske 4 Franske, 3 Svenske og 3 Spanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Paris, den 31 Jan. Foruden den betydelige Rustning der skeer til Brest, har Hoffet skikket Ordre til Rochefort, at der skal tiltakkes er Orlogs-Skib af 70 Canoner, 3 af 64, og et af 56 Canoner. Ober=Cassereren ved Marinen har bekommet 7 Millioner Livres til Omkostningerne. Det meeste hvad der tales om, det er om Krig.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Fortsættelse paa seeneste Artikel fra Haag, indeholdende en Efterretning om de Skottiske Oplande og deres Beboere.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Foruden andre Farligheder og Ubeqvemmeligheder paa denne Reyse, findes der endeel meget dybe og skriide Elver. Der ere vel Færger anlagte til at komme over endeel af dem, men Baaden er mangen gang saa liden, at Hesten maa svømme bag efter den. Med det samme er den gemeenlig saa utæt, at der lægges Grønsvære paa Hullerne i Bunden, som den Reysende maa staae paa med Fødderne, for at forhindre, at Vandet maa ikke trænge ind, Naar alting gaaer ordentlig til, kand man ikke reyse længer end en Fierding Veys i en Time. Thi Veyen bestaaer nu af Klipper, nu af løse Steene, nu af Moradser, som ere over 2 Fod dybe, og som i Bunden bestaae af store Flinte=Steene. Biergenes Kanter ere mestendeels perpendiculaire. Paa 100 Roder neden for Stedet, hvor man staaer, sees en Sump, i hvilken store Stykker af Kuppen ere nedfaldne. Oven for reyser Bierget sig alt meere og metre i Veyret, indtil det omsider skiuler sin Top udi Skyerne. J disse Egne bliver Faren meget forøget ved hæftige og pludselige Storm Vinde, som seye Sneen ned fra Biergene, og i en utroelig Hast føre den langt bort. Denne Snee falder ofte saa høy, at Rytteren neppe kand see Hovedet af sin Hest, og at Bæstet selv, naar Blæsten først giver paa, bliver kastet fra den eene Side til den anden. Derforuden, naar Sneen, som falder til en vis Høyde hver Dag, holder ved i mange Timer, saa bliver Landet saa ukiendeligt, at endogsaa den beste Veyviiser ikke kand hitte Vey, førend Sneen er smeltet. Efter saadan en Reyse, som undertiden varer længere end 2 samfulde Dage, bliver man paa eengang gandske uformeentlig en liden Slette vaer paa nogle Bøsse=Skud, hvor der staaer 8 eller 9 usle Hytter; og det er da en Oplandsk Kiøbstæd. Bindingsverket i disse Hytter er sammensat af smale krogede Træer. Men Bielken til Taget er stor uden all Proportion. Dette agte de nødvendigt, for desbedre at forvare sig imod de pludselige Styrtninger, der komme over dem fra de op tvende Bierge. Thi deres Huuse have ingen Grundvold, og Stolperne ere ikke heller drevne ned i Jorden. Af det øverste Træes Vigtighed have Bierg-Skotterne taget deres Compliment, som de bruge, naar de drikke hverandre til, nemlig: Paa din Tag=Bielke. Væggene ere omtrænt 4 Fod høye, uden til opsatte af grønne Tørve, og inden til beklædte med grove flettede Vidie-Motter.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
J Steden for Tagsteene eller Straae er Taget ligeledes belagt med Grønsværer. Da Hytten er saaledes opbygt af grønne Tørve, saa overgroes den i en Hast med Urter og Græs. Og man seer ofte Faar og Lam fra de næst liggende Bakker springe op paa Taget, og der gaae paa Græs. Men i disse Tørve findes foruden Rødderne af Græsset og Urterne, ogsaa en stor Mængde Orme, som udi tørt Veyr falde ned paa Bordet og i Fadene. Den Herre, der har optegnet denne Efterretning, fandt StaldDøren ved hans Herberg ikke høy nok til at faae sin Hest ind. Den øverste Dør=Tærskel og en Part af Tager maatte derfor rives ned. For dette Arbeyde maatte han den følgende Dag betale en halv Gylden. Hans Seng var en Art af et grovt Skab, der saae ud som en rygende Møg=Dynge. Thi i hans Kammer var der gjort Jld af vaade Fyrre=Kagler, og Røgen trækkede oven fra og paa Siderne, men fornemmelig igiennem Døren, som var ikke fuld 4 Fod høy, allevegne igiennem. Værten i saa lumpen et Herberg sætter sig altid ned hos sine Giæster, og naar han har siddet en liden Stund, beder han om Tilladelse, at han maae ogsaa føre sin Broder eller Paarørende, eller hvem han meere har, ind til dem. Folket giør sig i Almindelighed meget til deraf, at det er ikke blandet med nogen anden Nation, og bebreyder de Engelske, at de ere en Blanding af mange Slags Folk. Jmidlertid er det troeligt, at de hidstamme fra Jrland. Thi deres Sprog er fordærvet Jrlandsk, og deres Klædedragt og Skikke ere hart af de selv samme, der vare brugelige i Jrland udi Dronning Elisabeths Tid. Deres Statur er liden, fornemmelig Fruentimmernes, som ere gemeenlig meget spædlemmede. De ere vandte fra deres Ungdom op, at væde som oftest deres Klæder indtil Skindet. Naar de derudover udi tørt Frost=Veyr og Blæst maae ligge imellem Bakkerne, saa dyppe de deres Kappe i Vand, svøbe sig i den, og legge sig saa hen ved Siden af en Bakke udi Lynget, hvor Blæsten ikke kand tage paa dem. Varmen af deres Krop forvolder, at af den vaade Kappe opstaaer en Damp, som af en kaagende Kiedel, De sige, at Vaadheden holder dem varme, fordi den gjorde Klædet tættere og holdt Blæsten ude, som ellers vilde trænge igiennem, dersom Kappen var tør. (Resten følger.)
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Hamborg, den 10 Febr. Da man i denne Egn har siden dette Aars Begyndelse havt en gandske overordentlig stræng Kulde, som meget trykker de Fattige, og sætter dem i stor Elendighed; saa blev i gaar dem til Biste ved alle Kirker her i Staden samlet en Collect, for at uddeele Klæder og Brændeveed iblandt de Nødlidende. Formedelst den i Mængde faldne Snee gaae Posterne meget urigtigen, og Elbe-Strømmen er saa fast tilfrossen, at de tungeste Last-Vogne kand passere derover.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Kiøbenhavn, den 17 Febr. Den 28 Jan, haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket hidtil værende Amts-Forvalter i Rensborg, Paul Frederich Palm, til at være Casserer i Hertugdom merne Slesvig og Holsteen, tillige med Herskabet Pinneberg og Grævskabet Rantzau. Den 11 Febr. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst bestilt Lauritz Michelsen til at være Skov- og Heede-Rider udi Silcheborg og Halds Amter.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Den 11 Febr. haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet at udgive en Placat, angaaende Forbud saavel paa farvede, trakte og skildrede Catuners eller Sttzers, som fremmed Kalks Jndførsel udi Danmark.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
J Løverdags behagede det Hans Kongelige Majestet, at benaade Hans Høy-Grævelige Excellence, Hr. General Græve af Lerche, med Sin Allerhøyeste Nærværelse, hvor Allerhøystsamme blev allerunderdanigst bevertet med en prægtig Dine. De Høye Stands= og Rangs-Personer, der nød den Naade, at sidde til Taffels med Monarchen, vare følgende. Ved Hans Majestets høyre Side sad: Hendes Høygrævelige Naade, Frue Grævinde af Lerche; Deres Excellencer, Hr. Felt-Marechal Græve von der Schulenborg; Hr. Geheime Conferenz-Raad von Holstein; Hr. Geheime Raad von der Osten; Hr. Geheime Raad og Ober=Hof=Marechal Græve af Moltke. Ved den venstre Side: Deres Excellencer, Hr. General Græve af Lerche Hr. Geheime Raad og Ober=Ceremonie=Mester von Plessen; Hr. Ober=Staldmester Græve af Laurvigen; Hr. Geheime Raad og Ober=Cammer=Junker von der Lübe; Hr. Cammer-Herre og Envoye Græve af Wedel=Friis; Hr. General=Adjutant von Brückman. Den særdeles prægtige Dessert kunde ikke andet end admireres. Hans Kongel. Majestet har Allernaadigst udnævnt Capitainerne Fischer og de Fontenay til at commandere de tvende Fregatter, som næst tilstundende Foraar skal gaae Seyl til St. Thomas. De skal have tvende Transport-Skibe med dem, hvorpaa et Partie Tropper skal embarqveres.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Officeererne, der skal commandere dem, ere ogsaa allerede udnævnte, og deriblandt ere 3de Capitainer. Der have mange søgt om disse Charger for derved at avancere.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Sidstafvigte Fredag den 14 hujus, celebrerede det høy lovlige Musicalske Selskab sin aarlige Stiftelses=Dag under Paukers og Trompeters Lyd, ey allene med en vel forfattet Musik, men ogsaa med et Bal, hvor tilligemed den sædvanlige Concert formedelst den begyndte Fastens Tid blev sluttet, saa at herefter de sædvanlige Concert-Dage blive anvendte til Passions=Andagtene, deels i det Tydske deels i det Danske Sprog.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
J Dag har Trækningen af det 2det Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 1ste Classe, under den Høye Directions Øyesyn, og udi mange Tilskueres Overværelse, taget sin Begyndelse efter sædvanlig Promtitude. Af de 600 Lodder som bleve udtrokne var No. 11837 af Hr. Postmester Brorsons Collection i Hadersleb det første, med Devise: For de 4re Brødre, og fik altsaa, foruden sin Gevinst af 2 Rdlr., en Præmie af 100 Rdlr.;men den næst største Gevinst, som er 800 Rdlr., faldt paa No. 13189, af Sr. Rohses Collection i Flensborg, med Devise: Bendix von Wasmer. De øvrige 40 Gevinster af bemeldte Classe bliver i morgen udtrokne. Vinter=Kulden varer her endnu stændig ved, og dens Hæftighed har allerede nogle Gange paa nogle Grader overgaaet den af A. 1740.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
J den forrige Uge, fra den 8 Februar til den 15 dito, ere her i Staden copulerede 18 Par, fødde 19 Drenge og 33 Pige=Børn, tilsammen 52; døde 22 Mænd, 12 Qvinder, 21 Drenge og 18 Piger, tilsammen 73. Ere saa 21 fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 5, Barselseng 2, BrystSyge 7, Dødfød 1, Engelsk Syge 2, Feber 1, Forkiølelse 1, Hidsig=Feber 9, Hoeste 1, Hævelse 1, Kopper 13, Slag 21, Svindsoet 5, Tærende Sygdom 3, Udstæt 1. Lands-Tingene for Februarii Maaned, blive holdne: Siællands den 19de. Fyens den 26de. Lollands den 26de.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Vexel=Cours. London, 5 Rdlr. a 4 Rdlr. 47 os et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 3/4 a 11 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 19 1/4 a 19 1/2 pro Cento. Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 15 Febr. er Priisen paa følgende Vahre. Korn. Dansk Rug Td. 2 Rd. 4 a 8 s. a 2 Rdlr. 1 mk. Byg Td. 1 Rd. 4 a 12 s. dito Gryn Td. 2 Rdlr. 5 mk. a 3 Rdlr. Malt Tønd, 1 Rdlr. 3 mk. Havre Tønd. 4 mk. 2 a 4 sk. dito Gryn Tønd. 4 Rd. Boghvede Gryn Tønd. 4 Rdlr. Erter Tønd. 1 Rdlr. 4 a 5 mk.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Feede Vahre. Jslandsk salted Lammekiød. Td. 8 Rdr. a 8 Rdlr. 4 mk. til 9 Rdlr. Flesk røget Skipd. 14 Rdlr. a 15 Rdlr. 2 mk. Fynsk Smør Tønden 26 Rdlr. Tælle Lpd. 1 Rd. 3 a 4 mk. a 1 Rdlr. 4 mk. 4 s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 4 s. Fisk. Bergens Fisk Skippd 7, 8 a 10 Rdlr. Graase, saltet Td. 2 Rdlr. 2 mk. dito tør Skippd. 6 Rdlr. Klipsisk Skipd 20 Rdlr. Norsk Torsk saltet Td. 3 Rdlr. 2 a 4 mk. Jslandsk Td. 6 Rdr. a 6 Rdr. 4 mk. dito tør Fisk 12 Rdlr. Skippd. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 mk. dito Høste Sild Td. 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 6 Rdlr. 1 mk. Tran Tønd. 12 a 15 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 5 mk. Spansk Td. 3 Rd. Fransk Td. 2 Rd. 3 mk. Viin. 1800 a 45 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin 55 a 60 Rdlr. 320 a 28 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 28 a 36 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 68 Rdlr. 2248 Rdlr. Humble. Brunsviger Skippd. 40 a 42 Rdlr. Garleb Skipd. 37 a 40 Rdlr. Norsk Jern Skippd. 11 Rdl. 4 mk. Tiære Td. 3 Rdr. 4 mk. Reen Hamp Skpd. 15 a 18 Rdlr. Hør Skpd. 23, 27, 30 a 36 Rd. efter lens bonite. Brænde. Pommersk For 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 3 mk. dito Bog a Rdlr. a 4 Rdlr. 4 mk. til 5 Rdlr. 2 a 3 mk. Elle 3 Rdlr. 2 a 5 mk. til 4 Rdlr. VOTITICTTION.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Mad. Soelberg boende paa Ny=Torv giør hermed bekiendt, at hun agter Torsdagen den 27 Februar. om Formiddagen Klokken imellem 10 og 12 Slet ved offentlig Auction at lade sin iboende Brygger=Gaard opbyde, og til den Høystbydende strax om fornøyelig Bud skeer uden videre Auction bortsælge; Conditionerne ere forinden Auctions=Tiden at faae til Eftersyn saavel i Gaarden hos Eieren selv, som og hos Cancellie=Raad og Amts=Forvalter Lemvigh boende paa Vestergade.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Her i Bogtrykkeriet gives efterretning paa et smukt logis for en Cavalier, som bestaaer af en temmelig stoer sahl, 2 stuer og et kammer med eller uden meubler, og er samme logis enten nu strax eller til Paaske, maaneds= eller aar viis at bekomme.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Udi Frue Commandeurinde Jndichærs gaard i store Kongens gade er værelser for en Cavalier til leye med stalderum til 4 heste og remise til en vogn. Paa Studiigaarden lige over for Tydsk Kirke, er Byg og Havre. at faae. VERTISSEMENS. Publico her i staden gives tilkiende, at jeg paa nærværende til boer hos ad. sal. Peder Nielsen iborgs paa lille Kiøbmagergade, og, som bekiendt er at jeg allerede siden A. 1751, haver giort, frem eeles agter i min høye alderdom at continuere, at alle fattige skrøbelige Mennesker af borgerlig og geistlig stand, der søge som tilhørere til Vor Frue, St. Nicolai, St. Peders, Hellig Geine, Holmens, St. Trinitatis, Christianshavns, Garnisonens og den Tydske Reformerte Meenighed, dersom de ikkun medbringe skriftlig Attest fra een af Præsterne, at de ere fattige strødelige Mennesker, og søge til een at bemeldte Kirker, kand hver Onsdag og Fredag, om Vinteren, eftermiddag imellem 2 og 3 slet, og om Sommeren ti imellem 8 og 9 slet om morgenen, nyde exie Adgang, Raad og Hielp hos mig, uden noget Vederlag og Betaling for der tillige med at give anledning, at det uhørte og publies meget skadeligen indsnegne Charletanerie af alle uberettigede personers hinder i medicenen, til hvilken classe de endog maatte høre og henregnes, efter de Kongel. Medicinal=Forordninger lydende, og i følge Høystsal. Kong Christian den 6tes Allernaadigste Rescript og Befaling til Hyldis Magistraten her i staden, maatte hemmes, og til publ ei beste giøre indpas; forhaabende tilligemed at nyde de herver Apothekerer i denne Kongel. Residenz-Stad deres gavmildhed med Mediamenter til de fattige skrøbelige Mennesker ved bemeldte Kirker, heldst siden endnu intet Charte Hospital er oprettet. Kiøbenhavn den 10 Febr. 1755. Joh. G. von Botticher, Ph. & Medic Doctor, C. R. H. Senion, Doctorum Medicor. Havn., Academ. Cæsar Naturæ Curiosorum Collega Udi det Asiatiske Compagnies huus paa Christianshavn, bliver førstkommende 19 Mart. og efterfølgende dage, ved offentlig antion, og paa de sædvanlige conditioner til de høynbydende vor solgt endeel Ostindiske og Bengalske vare, neml. Salpeter, Pano Comprido, Salempuris og Bengals Gorres, hvorover trykte noticer er at bekomme udi Compagniers bogholder Contoir, og kand samme vare fra den 10 Mart. til den 15 dito af liebhaberne tages iøyesyn udi Compagniets pakhuus, der foruden bliver bemelte 19 Marti, ved offentlig auction til de høystbydende bortsolgt efter de derover forfattede noticer, som den 10 Martii bliver at faae udi Compagniets Bogholder contoir, endeel i complet Porcelain, hvilket ligeledes i Compagniets pakhuus fra 10de til 15 Mart. kand blive foreviist, thi ville liebhaberne behage sig bemelte tid og stæd at indfinde.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Udi det Asiatiske Compagnies huus paa Christianshavn, bliver ved offentlig auction Onsdagen den 19 Febr. formiddag ved 10 slet, til de høystbydende bortsolgt endeel gamle seil og tougværk, som de 2de næste dage for auctionens holdelse, bliver liebhaberne paa forlangende foreviist udi Compagniets pakhuus.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Hvem som til førstkommende 11 Jun, imod billig rente og forsvarlig pandt i jordegods, maatte behøve en Capital af 35000 til 40000 Rdlr. enten separat eller under et, ville behagelig melde sig heri Bogtrykkeriet, da nærmere anviisning kand gives, hvor samme er at faae.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Kiøge Kroe, vorder igien stillet til auction Torsdagen den 27 Februar, nestkommende, og samme dag absolute bortsolgt, alt efter de conditioner som hos Sr. Christian Sorterup i Skibet i Kiøbenhavn, er at faae til eftersyn, som og udi Kiøge Kroe og videre paa auctions-stedet vorder bekiendtgjort, hvilket liebhaberne til efterretning notificeres.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Fredagen den 21 Februar, næstkommende, bliver om fornuddagen ved 10 slet, i den Kongel. bygnings-commissionsstue paa Christiansborg Slot, foretagen offentl. licitation over det aarligen forefaldende muur reparationsrarbeyde, ved Fredensborg slot og derunder hørende samtlige Kongl. Bygninger; og dette arbeyde den mindstbydende for en vis aarlig løn paa forventende Kongelig Allernaadigste approbation tilstaaen, efter de conditioner som paa licitationsstædet blive bekiendtgjorte, og ellers forud kand faaes til eftersyn ved det Kongel. particulairkammer, saa og hos Høy=Velbaarne Hr. General=Major og General=Bygmester Thurah. Hvo som har lyst at tilforhandle sig en smuk carosse til een persohn indrettet, som er med propre malerier og forgyldning, samt heele speylglas forsynet, og baade er beqvem til daglig brug, saa og læt og magelig at reyse med; ville behage at addressere sig til Remesnideren paa Østergade Sr. Müller, som derom kand give nærmere efterretning.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Mandagen den 24 Febr. om eftermiddagen imellem, og 3 slet, skal ved offentlig auction 3die og sidste gang gang opbydes og absote bortsælges Andreas Nielsen Brændeviinsbrænders huus i Lavendelstræde beliggende, jordfrie grund, som bestaaer ud til gaden af 4 faa 2 loft høyt, muur og bindingsverk, fri stolpe og væg til vestre, men fælleds væg til østre side, med videre; Beskaffenheden erfares af de trykte og opslagne placater.
Berlingske Tidende, 1755-02-17
Onsdagen den 26 Febr. om formiddagen kl. 10 slet, bliver ved offentlig auction bortsolgt Pugholm i Bedersleff sogn beliggende, staaende for hart korn 141. 6 sk. 1 sk. 2 alb. tillige med et huus i Westinge bye strax ved gaarden, desuden separate 4 huuse i Ringe bye ikke langt derfra beliggende. Der kand faaes til gaarden 14, 15 a 16d. rug, 30d. byg, 13 a 14 s. havre, 1 a 2d. boghvede, kand holdes 16 kiør og avles høe 60 læs, er tørveskiær til i abundange; Auctionen skal holdes hos Sr. Andreas Broby i Odense hvor conditionerne 8 dage tilforn kand sees om nogen behager. J Sr. Ackermans Boglade paa Amager Torv næst ved Sr. Colsmann, gives underretning hvor man kand bekomme smaae blaae velsmagende Franske Caffe=Bønner for en billig priis, i store og saae qvantiteter.