JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Nyheder fra Adlandet. Franskmændene i Algier. Ogsaa Beyen af Titerty har underkastet sig og erkjendt Frankrigs Overherredømme. Han har forpligtet sig til at betale Kongen af Frankrig den samme Tribut som han har betalt til Algier. Beyerne af Gran og Konstantine ere nu tilbage. Deyen af Algier har aflagt et Besøg hos General Bourmont, og anmodet ham om at blive bragt over til Livorno, hvor han vil slaae sin Bopæl op; en fransk Fregat havde strax faaet Ordre til at bringe han derover saasnart han bliver reisefærdig. Mameluk Esqvadronen, Deyens Livgarde, har forlangt at træde i fransk Tjeneste. Men Størstedelen af Deyens øvrige Tropper have leiret sig østen for Floden al Haradsch, og General Berthejenne er brudt op imod dem. Alle de Tyrker som besidde Grundeiendomme i Algier maa forblive der i 8 Maaneder, at realisere samme, men alle de Øvrige maa strax afsted til Lilleasien, hvor de for Størstedelen, oprindeligt høre hjemme. To Kommissioner, den en udnævnt af General Bourmont, den anden af Admiral Duperre, have fra Morgenen tidlig til langt ud paa Natten travlt med at optage Inventarier over de ophobede Forraad af alle mulige Slags. Blandt de forefundne Sager nævnes udtrykkeligt 55 Mill. Fr., og Kassabens (Deyens Residentsslot) underjordiske Gange var der atter nylig fundet en Sum af 60 Millioner Fr. i pure Guld. J General Bourmonts sidste Jndberetning hedder det blandt Andet, at Værdien af det Forefundne ansees for at være næsten tilstrækkelig til Krigsomkostningernes Dækning." Der menes, at Algiers Erobring har kostet Franskmændene 4 a 5000 Md. af Døde, Saarede og ellers paa anden Maade Ubrugbar gjorte. Algiererne vurdere deres eget Tab til over 10000. J Staden Algier befinde sig 15 til 20,000 Jøder, der Assessonens synes at være Franskmændene meget hengivne, især have de yttret deres Glæde over, at de nu maa ride, som det under Deyens Regjering var forbudt alle Jkke=Mahomedanere. J den franske Armee grasserer en stærk Blodgang. - Admiral Rosamel er afseilet med nogle Krigsskibe til Tripolis. Nu opkastes overalt det Spørgsmaal: "Hvad skal der nu skee 7. Vil man anlægge et Slags Hansestæder paa den africanske Kyst, vil det erobrede Land kun blive besat af Franskmændene for en Tid, eller blive en stedsevarende fransk Kolonie, eller ville de europæiske Magter indsætte en Fyrste der ligesom i Grækenland? Alt dette maa Tiden forklare. At en Kommission er bleven nedsat i Algier til at foreslaae nødvendige Forandringer i den offentlige Bestyrelse; at der fra Toullon er bleven afsendt en Deel frivillige Toldbetjente til den afrikanske Kyst; o. m. m. synes at tyde paa, at den franske Regjering tænker paa at indføre en regelmæssig Administration derovere. Landet her er 120 Mile langt og 36 Mile bredt. Foruden riigholdige Jern- og Blygruber, findes her maaskee de betydeligste Saltværker i Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
J det gamle Mauritanien og Tongitanna vil der sikkert forefindes de rigeste Oldtidsskatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Franske Aviser tale om allehaande Jndvendinger som Engelland skal have gjort mod en fransk Kolonies Anlæggelse paa den africanske Kyst, samt at det franske Kabinet skal have svaret: at Expeditionen er foretaget i hele Eueropas og Christenhedens Jnteresse, men at man var be bredt til at underkaste Resultatet deraf en Kongres, og hvad den paakjendte. Det vilde Engelland ikke indlade sig paa, men forlangte en bestemt Erklæring, som skal have havt en meget energisk Replik til følge. Man tilføier, at Hertugen af Laval er bleven rappelleret, og at Hertugen af Mortemart havde faaet Ordre til, ufortøvet at vende tilbage igjen til St. Petersborg. Paa Børsen i Paris heed det, at Frankrige vil i Nødsfald, soutinere Algier med Vaabenmagt, for at dæmpe den almindelige Utilfredshed. Albanesernes Opstand. Storvezierens Armee, er bleven slaget tilbage, saa han maa oppebie nye Forstærkninger førend han kan angribe den sig Dag for Dagforstørrende Oprørshær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Porten og Ægypten. Paskaen af Ægppten har i 18 Maaneder ikke betalt nogen Kontribution til Porten, hvisaarsag denne har sendt Pertew=Effendi, en klog og modig Mand, med uindskrænket Fuldmagt til Catro. Brasilien. For noget siden meldtes, at D. Miguel havde tilsendt sin Broder hans Mødrenearv af Juveler &c., og derhos medsendt en heel Deel Prætiosa til Foræring for Personer af Jndflydelse, som skulde indlede en Underhandling mellem Brødrene. Hvad der var Keiserens blev modtaget, men Skibschefen blev forbudt at komme i Land, hans Depescher uaabnede sendt tilbage, og ligeledes alle de medbragte Foræringer. (Fra Lissabon meldes, at D. Miguel lever i en uophørlig Forlystelsesruus og bryder sig aldeles ikke meere og Regjeringsvæsenet. Han skal nylig have givet den spanske Gesandtskabssecretair et Øresigen. Gid det maatte have samme Følge som Deyen af Algiers.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Engelland. Londonneravisen mener, at Welling, ton ikke vil sourinere sig som Minister. Der skal have fundet et Slags kunstig Nærmelse Sted imellem ham og Kongen (som aldrig have kunne lide hverandre), tilveiebragt ved Dronningens Jndflydelse. Kongen skal have erklæret, kun saalænge at beholde ham som Premierminister, som han har Majoriteten i Parlamentet og Nationen for sig. - Nu kan det ikke længere skjules, at mange Mennesker sulte ihjel i Jrland. J Limerik omkom der nylig mange af disse forhungrede Stakler ved at gjøre Jndbrud i nogle Magasiner og rige Privathuse, da Militairet maatte rykke ud imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Rusland. Der gjøres overordentlig meget af den svenske Prinds Oskar i St. Petersborg. Da han komtil Kronstadt den 4de Juli, hans Fødselsdag, blev den holdt en stor Militairparade, ved hvilken Overkommandanten begjerte Parol og Feltraab af Prindsen, som dertil gav. Nicolaus og Kronstadt. Da Hs. K. H. derefter bivaante Gudstjenesten, blev der næst efter Kirkebøn nen for Keiserhuset bede for Prindsen og det hele svenske Kongehuus, og for Vedvarelsen af den gode Forstaaelse mellem begge Regjeringer. Strax efter sin Ankomst til St. Petersborg blev han overrasket ved et Besøg af Keiseren selv og hans Søn, Thronfølgeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Blandinger. Af de mange Ordener som den franske Regjering har sendt til sin Armee i Algier, vare ogsaa Ludvigskors til to af General Bourmonts Sønner, men til den Ene kommer det for sildig, da han er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
General Lahitte var den Første som besteeg Keisersortet, idet han raabte: "Børn, nu er Algier vores Han er bleven udnævnt til, Storkors af Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
General Berthezene er bleven ophøiet til Greve; o. s. v. Man fortæller en ganske snild Maade, den franske General=Intendant betjente sig af, til at forsyne den landede Hær med Levnetsmidler: da Førselsflaaden var i Havsnød, i Bugten ved Sidi Ferrudschi, lod han kaste 150 Baller med Fødevare, saavelsom Fade med Viin og Brændeviin, i Havet, at Bølgerne selv kunde bringe dem iland, og det lykkedes rigtig; kun faa af Ballerne vare beskadigede, da de i Toulon vare forsynede med en tredobbelt vandtæt Indpakning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
General Bourmont har indberettet sin Søns Død saaledes: "Min næstældste Søn er død af sine Saar. Armeen mistede en brav Soldat. Jeg begræder en fortræffelig Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Desværre er den unge Grev Chabrol ikke bleven fundet blandt Fangerne i Algier, saa han formodentlig maa være faldet som et Offer for Deyens Grusomhed. Jngen mindes at have oplevet saa frygteligt et Uveir som et den 1ste Juli langs med hele Pyrenæerlinien. Over 1200 Landsbyer bleve aldeles ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Den nye Konge af Engelland har udnævnt sin og den bekjendte Skuespillerinde Mistr. Jordans Søn, Fi Clarence, til Overjægermester i Buhy Park, en uhyre indbringende Post. Gisningerne og Caspar Hausers Herkomst gaae nu saavidt, at man gjør ham til Napoleons Søn. Ogsaa fra Frankrig klages meget over denne Sommers uafladelige Regn. Floderne Marne og Maas ere traadte over deres Bredder. Viinstokkene have lidt meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Den bekjendte franske General Vandamme er død i en Landsbye ved Lille. Hertugen af Reichstadt, Napoleons Søn, er nu bleven Major Sangerinden Sonntag har ved fine Concerter i Warschau tjent 70 til 80,000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Fædrelandet. Oldeslohe Hestevæddeløb vil finde Sted den 20 og 31 Juli. Den første Dag: 1. Løb om den af Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark udsatte Pokal; for 3, 4, Haarige og ældre Heste, dog Fuldblodsheste udelukkede. Jndsatsen er 20 Species. Den anden Hest erholder Halvdelen af Jndsatserne. 2. Løb om den af Oldeslohe Byes Magistrat udsatte Præmie af 800 Species. Den anden Dag: Løb om den af Hs. Durchl. Frue Hertuginde Lovise Sophie til SlesvigHolsteen=Sønderborg=Augustenborg udsatte Pokal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Odense. Forleden Morgen afbrændte Hovedgaarden Brockdorff under Baroniet Schelenborg paa Hindsholm næsten til Grunden, og Jntet blev reddet. Jlden opkom i Meieriet, men Aarsagen dertil er endnu ikke bekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 27de Juli 1830. Hamb. 2 M. a vista 208. Species 208, 12 Rbmk. 72 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Ved den 1152 Trækning i Wandsbeck, udkom førde Nummere : 83. 16. 14. V. 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Aarhuus. Kadetskibet seilede herfra igjen i Formiddags. Officerer og Kadetter havde i Gaar Aftes foranstaltet et Bal i Skovsalonnen, som varede ved til Kl. 3 i Morges. Beckers Skuespillerselskab agter at give den første Markedsforestilling her paa Mandag Aften. Kylling-Søren, den Ene af de herfra undvegne Arrestanter, blev indbragt hertil i Onsdags Aftes, under et uhyre Tilløb af Nysgjerrige som vilde see denne paa sin Viis mærkelige Person. Han skal være blevet fangen ved en Klapjagt i Nye=Egnen, og det først da han, ved at styrte sig i en Aa, fik et Hagelskud i sin ene Arm. Hans Collega er endnu paa fri Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Rhvn.: Hs. Excell. Hr. Overteremoniemester v. Holstein med Frue og Datter samt Tjener, Major v. Dorscheus med Frue, Søn og 2 Døttre samt Pige, Forvalter Hoffgaard, Grev H. C. Trampe, Student H. Dilleden, Jnstitutbestyrer L. Lindhard med Kone, N. C. Møller, Farversvend J. Harmsen, Corporal Kjøbenhavn og Grenadeer Mandemark med Slaven Pede Olesen, Gartner Liimkilde, Valkersvend J. Brix, Fru Admiralinde Bardenfleth med Søn, Kammerjunker v. Barden, sleth, Comtesse Schmettau, Proprietair Ryssum med Søn Studiosus medicinæ Dahlerup, Lands=Over- samt Hof= og Stadsrets=Prokurator Nyegaard, Fru Justitsraadinde Busch, Studiosus juris Busch, Krigsraad Wittrup, Sukkerhuuskarl C. Schmidt. J. Blichfeldt, Fru Hjorth med Søn, Copiist Esbensen og Datter, L. Ph. Cohen. Fra Fredericia og Strib til Khvn. : Baron af Wedell Wedellsborg, Pr. Lieutn. v. Jessen, Uhrhandlerne Ketterer og Weisser, Bonden N. Pedersen. Fra Fredericia og Strib til Aarhuus. Jfr. Dahl, Dugmager Meyer, Snedkersv. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 1ste August førstkommende bliver Bal i Selskabet Polyhymnin, hvori at deeltage, saa vel dettes Medlemmer, som dertil efter Lovene berettige Fremmede, herved indbydes. Entreen for Chapeau med Dame er 1 Rbd., og hver Dame, der meere end een, medtages, 2 Rbmk. Ballet begynder Kl. 8, og Entree-Billet erholdes hos en af undertegnede Bal Jnspecteurer. Aarhuus, den 28de Juli 1830. P. F. Bølck. F. N. Therkelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Ved den Auction som skal holdes paa Raadstuen, Mandagen den 2den August om Eftermiddagen Kl. 2, over en Deel moderne forarbeidet Sølvtøi, vil der endvidere blive bortsolgt : 2 Sølv-Lyseplader, 2 kunstige Sølv=Lysesaxt, og 6 forskellige Sølvbægere, tildeels indvendig forgyldt. Aarhuus, d. 2de Juli 1800. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Efter Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jens Rasmussen tilhørende Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 1/4 Alb. med Afgrøde, beliggende i Gjedved Bye, Tolstrup Sogn, Woer Herred, stillet til een offentlig Auction, for absolut at bortsælges, Onsdagen den 4de August førstkommende, Kl. 11 Formiddag. Auctionen afholdes i Gaarden, og naar denne er bortsolgt, sælges derefter Ud- og Jndboe. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Juli 1830. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
J Hr. Gjæstgiver Knudsens Gaard paa Hjørnet af det store Torv er i Markedstiden, fra Morgenen Kl. 8 indtil om Aftenen Kl. 10, varme. Spiisning at erholde i Portioner. Søndagen den 1ste August vil der præcise Kl. 2 blive spiist ved table Chdte. Indgangen er til Venstre. A. J. Gumpert, Juveleer, Guld- og Sølv=Arbeider fra Kjøbenhavn, er ankommen her til Byen, og anbefaler sig med et smukt Assortiment Guld, Sølv=, Perle, og ægte Steen Arbeide, som Alt sælges til billige Priser i Markedstiden i hans Boutik paa Torvet. Manufactur=Vare=Oplag i Aarhuus's.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Markedstid. J Forening med et Handelshuus i Hamborg agte vi at etablere et Manufacturvare=Oplag i Aarhuus, som skal finde Sted St. Olufs Markedstid, hvor der vil forefindes de nyeste og for Tiden meest søgteste Vare orter, der ved Nogle af vore Handels-Commier skal forhandles. Vi have og tillige truffen den Overeenskomst. ved forbemeldte Handelshuus, at Varene skal kunne leveres til de samme Priser, som de directe forskreves fra Hamborg; hvilket de ærede Handlende og andre Kjøbere kunne overbevise dem om ved at tage dette velassorterede Lager i Øiesyn, og erfare de ansatte meget billige Priser. Varene bestaae især i Følgende: Et stort Partie Merinos, saavel sorte som de skjønneste Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et Partie Bomuldstøier, de skjønneste TartansMynstre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et betydeligt Assortiment lange og fiirkantede Shawler, af: engelske, persiske og franske i mange forskjellige dessains.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et Partie Ginghams, hvoriblandt de meget yndede (glace) og (aspire) det allernyeste til Dame kjoler. Tærnede Tartans og Merinos. Cassimirs=Shawler. Et Partie chinesiske og andre Crepe Shawler. Et Assortiment af forskellige Kjoletøier, bestaaende af: Jndiene, cotspally og barrige i mange skjønne Couleurer og Mynstre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et stort Partie franske og engelske Sirtser, hvoriblandt en Deel af nyeste Mynstre samt Jn denne Mynstre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et betydeligt Udvalg af smaae moderne CrepFlors= og andre Tørklæder, samt et Partie Flors= og andre Mode Baand. Sorte Satinturck i forskjellige Boniteter. Gros de Naples, Levantine og Helenjönnes. Et Assortiment hvide Vare, som især anbefales til særdeles billige Priser, bestaaende af: Schertings, longeloths, med endeel andre Sorter til Linned passende hvide Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et Partie Cambringer og Jaconnetter, saavel glatte som tærnede og stridede, i moderneste Mynstre. Et Partie hvide Flospiqveer og tykke Schertings. Creas=Lærreder i forskellige Fiinheder, samt Dreieler, og Dækketøier, hvoriblandt nogle Theeduge til billig Priis. Meget skjønne Damehandsker med clastiske Fjedere i nye desains; samt en Deel flere Artikler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Tillige udsælges en Deel af mindre nye Varesorter pr. Commission, betydeligt under gangbar Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Vi indbyde saavel dhrr. Handlende som andre ærede Kjøbere, og forsikkre Enhver, at de paa det Bedste, skal blive tilfredsstillede, saavel i Henseende til Varenes Godhed, som med de billigste Priser, og skal vibestræde os for at vedligeholde den os forrige Aar skiænkede Tillid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Vare=Oplaget er hos Hr. Kjøbmand Bal tin paa Frederiksgaden No. 606, i Nærheden, af det lille Torv. Kjøbenhavn, den 22de Juli 1830. Brødrene Berendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Undertegnede er forsynet med et godt SortimenLomme=Uhre, bestaaende af : Guld- og Sølv=RepeteerUhre, Vækker=Uhre, Guld Dame=Uhre, Cylinder=Uhre, franske og engelske Spindel=Uhre, smukke og gode Spilledaaser, smukke og gode Wiener-Taffe=Uhre, 8te Dagen Stue=Uhre, Nürnberger=Uhre, hvilket Alt sælges til med get billige Priser i min Boutik paa det store Torv, li J for Hr. Kjøbmand Røses Gaard. Aarhuus, den 27de Juli 1830. Georg Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Da jeg er meddeelt allerhøieste Tilladelse at handle med dansk Klæde, har jeg ligeledes nogle Stykker Klæd til Udsalg, til meget billig Priis. Georg Holstebroe. I indeværende Marked er jeg forsynet med særdeles smukke, ægte Kjøbenhavnske Tøier. brede, til Kjoler og til Meublement, høirødt, rødstribede og gulstribede i fineste Smag, Gardin Netteldug. Schertinger, fine, røde Olmer. duger til Overdyner, Uld=Flonel, &c.C. Volqvartz. Middelgade No. 61.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Frisk Seltervand faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Jslandsk Kliøsisk, Christiama Ansioser, Tron S. Lind. hjems Spegesild, faaes hos Chinesisk Søyn, Cajennepeder, Carrystof, Rødviins=Punsch-Extrakt, faaes billig og godt hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Fine haglede Hørblaar faaes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Kjøbenhavnsk hvidt Øl paa Flasker bekommes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Et Partie godt Bøger, Kiøve og Knippel=Brænde H. Meulenaracht & Søn. sælges af Boghvedegryn faaes tilkjøbs hos Woer paa Volden. ger og nye Sengeklæder ere sammesteds til kjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Hvor en Tartepande og en Deel andet godt Kobber Kjøkkentøi er tilkjøbs, anviser Adressekontoiret. Blodigler kjøbes til høieste Priis paa Syne=Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Skipper J. Nyrup afseiler bestemt efter Oluf Markedet til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Skipper N. Falslev agter, saa hastigt som m. ligt, at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgo- og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
En Papegøie i Messingbuur, som snakker, til gemed et Par Turtelduer i Buur, ere til billig Priat erholde i Gaarden No. 928 paa det store Tør En 11 Aar gammel Dreng, navnlig Pet Frandsen, blaae af Øine, lys af Haar, rundlade af Ansigt, hvis Forældre boer paa Hammel Hede, bortgaaet fra Meieriet her den 10de Juli sidst, da he var iklædt blaae Trøie, hvide Vadmels Beenklæder i Kasket paa Hovedet, og han har ikke siden været at og spørge. Han efterlyses herved, og Underretning om har Opholdsted bedes meddeelt Undertegnede. Frysenborg, den 28de Juli 1820. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-30
Redigeres, trykkes og udgives 4 Pange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
Blandinger. Staden Algier har 20,000 kridhvide Huse, et Slot, J Forter, 5 Porte, 6 Kasserner, 12 offentlige Bade, stuer, 60 Moscheer, en katholsk Kirke, en stor Synagoge, 6 muhamedanske Høiskoler, Gevær=Læder= og Silkemanufacturer, &c. Omkring Staden ligge 16 a 18000 Lyststeder. Havnen kan rumme 200 Skibe. Staden, er bygget paa Skraaningen af et Bjerg, i Form af en Amphitheater ; tilsøes seer den ud som Topseilet af et Skib. Husenes Tage ere Alle flade og hvide, saa at man strax naar man bliver dem vaer, troer at see en uhyre stor Blegeplads. Det ene Huus er saaledes reist oven over det andet, uden at betage hinanden Udsigten. Gaderne ere saa snevre, at neppe to Mennesker kunne gaae sammen. Der gives kun een bred Gade, hvori Kjøbmændenne har deres Boder og Torve. Murene omkring Staden ere af hugne Steen, 30 Fod høie mod Landsiden, og 40 mod Søen. Gravene ere 10 Fod brede og 7 F. dybe. Staden har 4 Gjestgivergaarde, men ingen Christne bleve forhen modtagne deri, for dem var der nogle usle Smaahytter, som holdtes af Slaver. Algiererne holde deres Maaltider ligesom Tyrkerne, med Benene overkors. Alle de omliggende 18000 Haver dyrkes af christne Slaver. Midt i Byen ligger det store Pallads hvor Divanet holdtes og hvor Rigets Skatte bevartes. Som Beviis paa hvad den nu afsatte Der af Algier er for en Person, fortælles følgende: En af hans Hoffolk meente, at Deyen havde gjort Uret i, at han ikke strax havde forhindret Franskmændenes Landgang, hvorpaa Hs. Høihed svarte: "Hvorledes skulde jeg vel kunne fange dem, naar jeg ikke lader dem komme." En Dag saae han i nogen Frastand at en fransk Bataillon gavPeleton-Jld; det første Geleed var, som sædvanligt, faldet ned. Da raabte han, i nogle franske Fangers Paahør, See, de beder om Naade, Mod, J Mahomeds Børn!" - Han havde ikke noget Begreb om den europæiske Maade, at marschere i sluttede Geleder, og sagde engang: "Jeg seer nok, at Franskmændene slaaes imod deres Villie med mig. Man har bundet dem sammen, for at tvinge dem dertil."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
Uagtet Efterretningen om Algiers Fald ankom ved en Telegraf Depesche, var den saa overraskende, at den mange Steder modtoges med en vis Mistillid; dette var ogsaa Tilfældet i Amsterdam, hvor man tillige forbausedes over den mærkværdige Hurtighed, hvormed Efterretningen var kommen dertil, da samme var afgaaet den 5te og Aftenen fra Algier, og ankommen til Amsterdam den 10de. Med en Skipper var nemlig Seiersbudskabet ankommet til Toulon, ved Telegrafen bragtes det til Paris, derfra bragte en Koureer det til St. Qventin, og endeligen kom det herfra med Duepost til Amsterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
J de første Dage efter at den franske Armee var landet paa den africanske Kyst manglede der, som bekjendt, Efterretninger derfra, Alt var ængstelig spændt, og selv Kongen kunde ikke skjule sin Bekymring. Den lille Hertug af Bordeaux - saaledes fortæller Gazetten havde bemærket dette, og ved sin Gouverneur udbedt sig en Audients hos sin høie Bedstefader, som den forundrede Konge strax bevilgede ham. Da Prindsen var traadt ind i Kabinettet, kastede han sig ned for Kongens Fødder, med de Ord: "Sire, De er bekymret, og jeg veed hvorfor. Lad mig gaae til Algier, naar Soldaterne see mig, ville de fordoble deres Jver, og snart vinde Selren." - Herlige Barn, raabte Kongen, idet han rørt Jomfavnede ham: Hvilken Konge lover Du ikke Frankrige."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
Franske Aviser bringe nu for Lyset en hemmelig Tractat som blev sluttet i Tilsit d. 7 Juli 1807, og undertegnet af Fyrsterne Kurakin og Talleyrand, indeholdende blandt Andet følgende Puncter: Rusland tager det europæiske Tyrkie i Besiddelse, og udvider efter Behag sine Erobringer i Asien. Bourbonnerne i Spanien og Huset Braganza i Portugal skulle ikke meere beklæde Throner, men disse overdrages til en Prinds af Keiser Napoleons Familie. Pavens verdslige Magt skal ophøre, og Kirkegodserne indlemmes i Kongeriget Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
Rusland og Frankrig skulle forene deres Flaader, at erobre Gibraltar. Algier, Tunis, a. skulle vorde franske Besiddelser. Med Engelland sluttes ingen Fred, førende det for stedse har aftraadt Malta. Vil Danmark afstaae sin Flaade til Frankrige, skal det have Erstatning i det nordlige Tydskland og ved Hansestædernes Besiddelse. Sultanen har ladet kalde en heel Deel græske og jødiske Juvelerer til sig, for at vurdere en Mængde Prætiosa som han vil gjøre i Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-31
J Anledning af Algiers Erobring har Kongen af Frankrig modtaget Deputationer med Blomsterkoste og Lykønskninger fra Skibs= og Torvedragerne, Fiskerkjerlingerne &c. Sidstnævnte seilede under fuld Musik, i baandzirede Baade, heelt ned til St. Cloud, hvor de paa det huldrigste bleve modtagne af Kongen, Hertuginden af Berry og Hertugen af Bourdeaux. Kongen havde desforuden viist disse Damer den Naade, at give dem en Schmans i Sevres, hvorved det skal være gaaet overmaade lystigt til.