JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Tirsdagen den 25de Februarii førstkommende, om Formiddagen 2 Klokken 10, bliver 2den Gang stillet til offentlig Auction, afgangne Peter Meyers Enke, Anne Sophie Poulsdatter, hendes Stervboes tilhørende Huus, beliggende i Paaskestræde, og bestaaer af 4 og et halv Fag Huus til Gaden, og 4 Fag Halvtag, Huus i Gaarden, med videre. Thi ville de Lysthavende til bemelte Tid og Sted sig indfinde. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Afgangne Farver Jørgen Fangel i Saxkiøbing udi Lolland, hans forhen tilhørende og iboende Farvergaard samme Sted, tilligemed de dertil henhørende Farve og Trykkeredskaber, bestaaende af Tinkipper, Kaaberkiedeler, samt sex Stykker nye, fine og prægtige Kaaber Trykkeplader, med videre, bliver ved en eneste Auction den 24de Februarii indeværende Aar bortsolgt, i Fald nogenlunde antageligt Bud skeer, hvis ikke, bliver anden og tredie Auction derover foretaget den paa følgende 3die og 17de Martii, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Saasom der ved den foregaaende Auction over min eiende og og iboende Giæstgivergaard her i Middelfart, ingen antagelig Bud skeete, agter jeg at stille bemeldte min Gaard til 2den Auction den 3die Martii førstkommende, og 3die Auction den 10de næst efter, begge Dage om Formiddagen Klokken 10, da Auctionen foretages i Gaarden. Henseende Gaardens Jndretning og Beliggenhed til Gjæstgiverie, da holdes det ufornøden at anføre nogen speciel Beskrivelse derover, thi enhver som kiender den, maae tilstaae at samme er overmaade beqvem til saadan Brug, hvorpaa er given Kongelig Bevilling, og ubekiendte vil ved behagelig Eftersyen befinde dets Rigtighed; Conditionerne kan de Herrer Liebhabere bekomme til Eftersyen ved Byefogden, her paa Stedet. Middelfart den 19de Februarii 1783. N. Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Vandagen den 3die Martii førstkommende og følgende Dage, bliver holdt offentlig Auction i Søebye Præstegaard i Aasum Herred, over Stervboens Effecter, af Borde, Stole, Chatoller, Dragkister, andre Kister, Skabe, Speile, Senge og Sengeklæder, Linnet, Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Jern, Jernkakkelovne, Trækar, Postvogne og Arbeidsvogne, Kreature, Heste, Plager, Køer, Qvier, Kalve, Faar, Sviin, Gæs, m. m., saa og nogle Bøger. Auctionen begynder Klokken 8; thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted indfinde sig. Nørre=Lyndelse den 13de Februarii 1783. L. Langhoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Til Kiøbs faldbydes. Jos Sr. Thorup, Gartner paa Glorup, ere alle Slags Haugefrøer for billigste Priis at bekomme; de som maatte behøve noget af samme, ville med det snareste behage at melde sig derom, da han forsikkrer at enhver skal finde sig fornøiet med Frøet og Vægten. (En ny Jagtbaad af 14 Alen Kiøl, med ny Segl, Ankertog, og Jolle, med videre tilhørende Redskaber, er at bekomme i Assens hos J. Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Capital som falbydes. Cos Oberformynderen i Assens er tvende Capitaler, den ene af 1. . paa 800, og den anden paa 500 Rdlr., pr. Commission, at bekomme til 11te Junii Termin, imod lovlig Rente og Pantebligation. Closter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Tanker. ved Klokker Hr. Niels Ovesen Wambergs Grav. Umættelige Grav sig aabned nu igien, Og i sit mørke Skiød indhylled Levningen Af en Retskaffen - dog - klag over Graven ci, Af Livets Uro mæt, glad gik Han Kiødets Vei Men skulde ved Hans Grav ei Sørgeluthen røres Bør Æreminde ei op paa Hans Aske føres, Som i sin Virkekreds, i Embeds lange Tid, og Har Verden gavnet ved opofred Kræfter, Flid, Sit Embed zired Han med ret ærværdig Vandel, Viis Mennestkiærlighed besæled al Hans Handel. 130 Rær. Han var om Fader, Ven - Han duelig Lærer var Med værdig Ære Han sin sølvgraae Krone bar. For Tro, Milddædighed var Hiertet ædel Tempel; Han Unge, Gamle gav et skinnend Dyds Exempel, J Embeds Troskab var Hans Pligt, Hans føde Lyst, At plante Lærdom, Dyd dybt i den Unges Bryst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Det, Dødelige er høistvigtig Hovedsag, Hans Hovedformaal var, Guds blide Velbehag. Usminkt og varm Gudsfrygt opildede Hans Bryst, Hans Gud og Frelser Hans Haab og Liv og Lyst, I Guds Retsindighed fremvandred Han. - Det hender, At Vantro Gudsfrygt selv for Gudsfrygts Skin miskiender, Men rokker noget den, der eier Livets Skat, Som er et Lys blandt dem, der elske Syndens Nat? Klart, Sallige, Dit Lys for Verdens Øine brændte, Som selv Alnaadens Aand ved Ordets Jld antændte. Fast Tro, Haab, Kierlighed Hans Hiertes Fylde var, Om Himmelsædens Kraft Hans Frugter Vidne har J evig Glædes Egn nu Troskabs Løn Han nyder, Hos Livets Kilde født Hans salig Aand sig fryder - Hans Fryd fuldhøies skal, naar Verden staaer i Lue, Da i forklaret Krop Han skal sin Frelser skue. Freds Præliminair=Artikler, imellem Storbrittanien, Frankrige, Spanien og America.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Den 27de Januarii, forsamlede Overhuset sig i London, og, efterat adskillige Bills vare blevne oplæste, forelagde Lord Grantham Lorderne Fredens Præliminaire=Artikler, hvilke bleve forordnede at skulle trykkes. Huset udsatte herpaa fine Sammenkomster indtil Torsdagen. - Efterat adskillige Bills vare oplæste i Underhuset, forelagde Statssekretairen, Hr. Townshend, ligeledes Præliminair=Artiklerne til Freden, som skal sluttes imellem Storbrittanien, Frankrige, Spanien og America. De bestaae i Følgende: Fredspræliminarierne imellem Storbrittanien og Frankrige. - I. Saasnart som Præliminarierne ere blevne ratificerede fra begge Sider, skulle Fiendtlighederne til Lands og Vands ophøre, og hvert Lands Undersaatter meddeles de fornødne Passer. - Il. Storbrittanien tillader Frankrige, at fiske paa Bankerne ved Terreneuve, med den Undtagelse, som findes ommeldt i den femte Artikel. - Ul. Frankrige frasiger sig al Ret til Fiskeriet paa Bankerne ved Terrencupe, dette undtaget, som derom siges i den anden og femte Artikel. - V. De Franske Fiskere tilstaaes selvsamme Privilegier ved disse Kyster, som Engelænderne hidindtil have havt. - Den Artikel indeholder de Undtagelser, som angaae Fiskeriet. - VI. St. Lucia bliver givet tilbage til Frankrige og Tabago afstaaet til samme. - VII. Frankrige giver tilbage til Engeland Grenada og Grenadillerne, St. Vinent, St. Christoph, Dominivne, Nye providence, Nevis og Montferat. - VII. Storbrittanien giver tilbage til Frankrige de Erobringer, som den i Krigen har gjort fra Frankrige i denne Verdens Deel. - 13. Storbrittanien overlader Frankrige Senegal og Gore paa den Afrikanske Kyst. - A. Frankrige overlader til Engeland Sengambig paa den Afrikanske Kyst. - I.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Begge Magters Undersaattere skulle drive Gumi=Handelen saaledes, som førend Krigen begyndte. - Al. Handelen paa alle andre Steder af den Afrikanske Kyst skal staae frie og aaben for begge Nationer paa selvsamme Maade, som den var førend Krigen brød ud. - AIIl. Storbrittanien restituerer Orika i Ostindien. - Al. Storbrittanien giver Pondichery tilligemed et District i Naboelaget tilbage til Frankrige. – V. Frankrige kan ubehindret komme ind til Surata. - VI. Begge Landes Allierede i Indien skulle indbydes til at giøre Fred. Dersom de ikke ville, forbinder Engeland og Frankrige sig til, ikke at hielpe dem. - VIl. Storbrittanien ophæver alle Artikler i den Utrechtske Tractat, som angaae Demolitionen, af Fæstningsværkerne ved Dynkirken. - TVIII. Denne Artikel indeholder Forslagene til, at regulere begge Landes Commercium. - IA. Alle Besiddelser, som den ene Krone har taget fra den anden, og som ei findes benævnede i de foregaaende Artikler, skulle tilbagegives enhver Part i samme Tilstand, hvori de vare, førend Krigen begyndte. AR. Tidspunkten, da man fra hver Side skal forlade de forskiellige Pladser, skal, efter Tractatens Ratification, være 3 Maaneder for alle Pladser i Vestindien og 6 Maaneder for alle Pladser i Ostindien. - Al. Begge Maa ters Fangne skulle uden Ranzivn sættes i Friehed, og deres gjorte Gield betales af deres Spuveramer. - A. Ter minerne til Prisernes Tilbagegivelse, som ere gjorte efterat Tractaten er bleven undertegnet, skulle være 12 Dage for dem, som ere gjorte i Canalen, 1 Maaned for dem, som giøres i Nordsøen eller ved de Canariske Øer, 2 Maaneder for dem, som giøres imellem de Canarisker Øer og Linien, og 5 Maaneder for dem, som blive gjorte i de øvrige Verdens Deele. - Al. Disse Præliminarier skulle ratificeres 1 Maaned efter at de ere blevne undertegnede. A. Fitherbert. D. Vergennes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Fredspræliminarierne imellem Storbrittanien og Spanien. - 1. Der oprettes paa nye et fuldkommen Venskab; imellem Storbrittanien og Spanien. Fiendtlighederne skulle ophøre, og begge Rigers Undersaattere meddeles Passer. -H. Øen Minorca i den Middellandske Søe skal afstaaes til Kronen Spanien. II. Storbrittanien skal afstaae til Svanien Ostflorida, og Spanien skal beholde Westflorida. T. Storbrittaniens Undersaattere skulle have Friehed til, at fælde Træer i Honduras=Bayen, paa det Sted, som dertil herefter skal udnævnes; de skulle ogsaa høve den Frie Nr. 133 hed, at bygge sig Boeliger til deres Beqvemmelighed, dog uden at være nogen til Beværlighed. - . Spanien skal tilbagegive Bahama Øerne og Øen Providence til Engeland. VI. Enhver Krone skal igien give fra sig ethvert Sted eller Plads, som i denne Krig er blevet indtaget, og ikke tilforn benævnet. - VII. Handelens Natur i enhver Egn skal nøye undersøges. V. Kl. Tidspunkterne til Restitutionen af Bladserne skulle være de samme, som ere fastsatte med Frankrige, nemlig 3 Maaneder i Vestindien, og 6 i Ostindien. - R. Hvert Lands Fanger skulle sættes i Frihed uden Ranzion, da man betaler den Gield, de have gjort, medens de vare fangne. - A. Reglementet, angaaende Tilbagegivelsen af de Priser, som giøres efter den bestemte Tid, skal være det samme, som udtrykkes i den 22de Arrikel med Frankrige. - Kl. Den til Ratisicationen bestemte Tid er i Maaned. A. Fitherbert. de Aarande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Fredspræliminarierne imellem Storbrittanien og de forenede Amerikanske Stater. - I. Storbrittanien erkiender, fra sin Side af fuldkommen og i den hele Omfang Amerika for en frie Souverain og uafhængig Stat, og vil paa denne Fod indlade sig i Underhandling med samme. - 1. Denne Artikel bestemmer Grændserne af Amerika, som tilligemed indslutter alle Øer, der ligge 20 Mile borte fra det faste Land. - H. Amerika skal have den fuldkomne, Fiskefrihed ved Bankerne af Terreneuve og St. Laurens, men ikke den Friehed, sammesteds at tørre deres Fiske. Men det tillades samme, at lade Fiskene tørre overalt paa andre Steder i Nye=Skottland, og detsangaaende at accordere med Jndbyggerne i bemeldte Provinds. - 17. Begge Landes Undersaatter skulle have fuldkommen Friehed, til, at indfordre al retmæssig Gield. - V. Det anbefales Congressen, at tilbagegive alle confiscerede Godser til er 134 Aar. de Personer, som have grebet til Vaaben, for at forsvare Engeland. - VI. Godsernes Confiscation skal herefter ikke mere have Sted, og alle Fangne fra begge Sider skulle strax sættes i Friehed. - V. Der skal for bestandigen etableres en vedvarende Fred og Venskab imellem begge Lande. Storbrittanien skal trække sine Floder og Armeer tilbage, og efterlade det Artillerie og den Krigsmunition i de forskiellige Garnisoner, som have hørt America til fra Begyndelsen af. VIII. Paa Missisippi skal aabnes en Handel for begge Lande. - A. Efterat disse Præliminarier ere blevne undertegnede, skulle alle videre Erobringer gives tilbage. Oswald, Adams, Franklin, Jai, Laurens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Juridisk. I de lærde Tidender fra Berlin, anføres en Juridisk Anmeldelse fra den Kongel. Hof= og Kammerret, hvis væsendtlige Jndhold er følgende, og for sin Opmerksomhed i vore Tider synes des nødvendigere her at indføre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Johan Poul Philip Rosenfeldt, der forhen formedelst falske Udviisninger paa Træer var sat fra sin Skovfoged Tieneste, har siden efter indført iblandt eenfoldige Folk, som han kiendte, en nye Religion, hvorudover han fik fri Disposition over Korer, Døttre, og over deres Formue, hvilke han havde forført. Jmod dem, som han allerede ganske havde forblindet, har han udgivet sig for den guddommelige Messias, og ikke alene forbandet den af Christo indstiftede hellige Navere, Daaben, men endog udtrykkelig forbudet hans Tilhængere at bivaane Gudstienesten. Han har ved høist lastværdige Tallemaadee forbrudt, sig imod Majestæten, og lovet at udrydde al verdslig Øvrighed, men at giøre sine Tilhængere lykkelig. For nogle Aar siden bleve alene hans Religionssværmerier opdagede, A 135 Rbd. og derfor blev han sat i Daarekisten paa nogen Tid, hvoraf han igien blev udladt, efterdi man syntes, at han havde forbedret sig. Da han derefter fortsatte sin forrige Levemaade, opdagede man ogsaa hans andre skommelige Gierninger, som en af hans Tilhængere selv, der havde faaet Øinene op, angav. Af denne Angivelse er det blevet opdaget, at han under Skin af Religion har øvet de største Ondskaber, for at leve ret vellystigt, og at tære paa hans Tilhængeres Bekostninger. Han har sat Splid imellem Ægtefolk, og forstyrret Ægteskabs Fred. Han har endog vidst at bringe det dertil, at ham i Daarekisten blev tilført et 15 Aars Pigebarn, som han i Moderes og hendes Paarørendes Overværelse, for efter Foregivende at bringe Verdens Forløsningsverk i Stand. Han har tilsidst faaet af sine Tilhængere 7 unge Piger til fri Disposition, for, efter hans Foregivende, med dem at bryde Forløsningens Segle. Han har stændet dem alle, dog med Flid ikkun besvangret een af dem. For alle disse Forbrydelser, som ikke af ham ere øvede af Vanvittighed, men af den lastefuldeste Ondskab, er han bleven straffet med Kagstrygen og Fængsel paa Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Litterarisk. Hans Kongel. Majestæts høisiglædeligste Fødselsfest blev den 29 Januar, sidst hvitideligen celebreret paa Aarhuus, Latinske Skole, og Skole=Bibliotheqvet med samme indviet udi Overværelse af Stiftets Øvrighed, de Kongelige Embedsmænd og andre fornemme Personer af Militair= og Civil=Etaten, som dertil vare indbudne. Skolens Rector, Hr. Mag. Thure Krarup, holt ved den Leilighed en Dansk Tale, som fandt de Tilstædeværendes, i sær de i Litteratur=Historien Kyndiges, bifald; Dens Hoved IndAt 136 A hold var at vise, hvor ærefuldt det er for en Konge ved offentlige Skole=Bibliotheqvers Stiftelse at vise sin Kierlighed mod Fædrenelandet, hvis væsentlige Dele her neden anføres. For og efter Talen blev af Skolens Cantor, Hr. Conrect. Grosmann, opført en smuk Musik, hvorved Stads=Musicant, Organist og Hautboisterne assisterede. Derefter bevertede Stiftsbefalingsmanden, Hans Excellence Hr. Geheimeraad Baron af Guldencrone en stor Deel af Byens Fornemme, udi hvilken Forsamling under Pocalers Lyd og Kanners Løsning offredes de ivrigste Ønsker, for Hans Majestæts og det Kongel. Huses Velgaaende. Udtoget af S. T. Hr. Rect. Krarups Tale. Jndledningen var denne, at der er ingen større Lykke for et Folk, end at have en Regent, hvis Ære er Fædrenelandets Kierlighed; dette blev korteligen beviist: I. Af Sagens Natur selv. H. Af vort Fædrenelands Exempel, hvis Konge giver sit Folk de største Prøver paa sin Kierlighed, fornemmeligen ved 1) Fredens Vedligeholdelse. 2) Agerdyrkningens Forbedring. 3) Handelens Udbredelse, og i sær 4) Konsternes og Videnskabernes Forfremmelse. Sidstbenevnte Post bevises i Særdeleshed; a) Af Høiskolernes Forbedring i Hovedstaden, Kiel og Sorøe. b) Af de latinske Skolers opperlige Indretning ved den nye Skole=Forordning, og fornemmeligen deres befaling om Skole=Bibliothekers Oprettelse overalt i Rigerne, og c) Af den Høi Kongelige Gavmildhed mod Aarhuus Latinske Skole, i at forære den 200 Rdr. som en Grundvold til et Bibliothek; hvilken Velgiernings Storhed betragtedes ei alene i Henseende til dens Aarsag, men og i sine Virkninger, da dette store Erempel har havt saa mange Efterfølgere, at fra 2 Bøger er Skolens Bogsamling nu paa 4 Aar voxen til 900 gode og for enstor Deel ret kostbare Bøger, og derfor vil fortiene en offentlig Jndvielse, helst paa denne sin store Stifteres høitidelige Fødselsdag. Talens Hoved=Indhold var Hvor ærefuldt det er for en Konge, ved offentlige Skole=Bibliothekers Stiftelser at vise sin Kierlighed mod Fæderslandet. Heri blev vidtiaftigen viist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
1) Bøgers og Bogsamlingers store Nødvendighed til Kundskabers Vedligeholdelse og Tilvext, uden hvilke Lyksalighed ei kunde opnaaes. 2) Hvor høit Bøger have været agtede, og med hvor stor Umaae og Bekostning der have været oprettede Bogsamlinger, baade i Hedenskabets og Christendommens Tider, ei alene udi Hovedstæderne og ved Academierne, men og ved Skolerne, saa vel fordum hos Ebræerne, Grækerne og Romerne, som i de nyere Tider fornemmeligen i Engeland og Tydskland. 3) Hvorfor Skole=Bibliotheker ere saa nødvendige, især i Provincerne. 4) At disses Stiftelse altsaa er en Handling, der ligesaa meget ærer en Konge, som den vidner om hans Kierlighed til Fædernelandet. Endeligen besluttedes Talen med allerunderdanigst Taksigelse til Hs. Kongel. Majestæt, en taknemmelig Opregnelse af de andre ædelmodige Giveres Navne, som ere Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Hee. 138 Nær S. T. Hr. Oberstlieutenant Hoff paa Nyomgaard. . Justitsraad og Professor Worm. Justitsraad og Borgemester Gleerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Jnstitsraad Høst, Secretair i Departementet for de Udenlandske Affaires.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Frue Bispinde Bildsøe. bes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Frue Regiments=Qvarteermesterinde Fischer fra Øster=Kieldstrup. Stiftsprovst Monrad, Sognepræst til Dom, kirken i Aarhuus. Provst Begtrup i Wistoft. Provst Meulengracht i Hasle. Begtrup, Præst i Astrup. Hasselhalch, Præst i Knebel Staal, Præst i Agrie. Boserup, Præst paa Helgenæs. Peder Marqvard, Præst i Kousted. Mandelstrup, Klokker til Domkirken i Aarhuus. Cramer, Klokker til vor Frue Kirke ibid. Og disse 3 afgangne: Ludw. Wegerslev, i sin Tid Præst i Hagen berg paa Als. Chr. Høst, Præst i Rimsøe, og Lucas Møller, SSti Ministerii Candidat. Et Ønske om dette Bibliotheks Gavn endog for de endnu ufødte Slægter, en Lykønskning over Kongen, det Kongel. Huus og det hele Land, og tilsidst en kort Taksigelse til Stiftets høie Øvrighed, og samtlige Hr. Tilhørere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Kongelig Placat. Fra Admiralitets Collegio er den 31te Januarii udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som Hs. Kongelige Majestæt ved allernaadigst Resolution af 15de og R 139 R. R. 22de hujus har befalet: at alle Galloner paa Søe=Etatens Uniformer skal afskaffes, og en, i Anledning deraf, allernaadigst approberet Forandring skee paa bemeldte Uniformer, som skal anlægges den 1ste Januarii 1784, hvorom alle vedkommende i Søe Etaten ere underrettede, samt at de i Tienesten virkelig værende Søe Officierer skal samme Tid anlægge og bærr paa Kiolen en guldvirket Epaulette, og at begge de Militaire Etater skal bruge et lige Slags Cocarder paa deres Hatte, nemlig: røde med guul Kandt, hvilke Cocarder strax skal bruges, men hverken Epauletten eller Cocarden maae bæres af andre end de i Tienesten virkelig værende Søe=Officierer; endelig at ingen Dommestiqver maae, fra 1ste Januarii 1784, bruge blaae Kiole af SøeEtatens Uniformers Couleur, røde Underklæder, uden tillige at bære blaat Foer under Kiolen og Cammelhaars eller andre tilladte Knapper, ei eller Ponceau rød Krave paa Kiolen, da samme bliver anlagt paa Søe=Officierernes nye Mundering. Jndfald. I Krigen mellem Engeland og Frankrig, under Dronning Annas Regiering, havde man ved det franske Hør vedtaget: at illuminere og afbrænde Fyerverk i Paris hvergang der var holden nogen Batallie, enten saa de havde punden eller tabt. Da nu de Franske engang vare blevne totaliter slagne, og de desnagtet dog atter illuminerede i Paris, sagde en vis Marschal af Frankrig: Vor Nation er, paa min Ære, ligesom Flintesteen; jo mere man slaaer dem, jo mere Jld give de
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Befordringer. Den 6te Januarii d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Gartner Frederch Nissen i Guldensteen til til Gartner i Glücksborg; den 29de jusd. Second=Lieutenanten ved det Moenske Jnfanterie=Regiment, Christian Carl Nicolaus Baron von Gersdoeff til Kammerjunker, den 12te Febr. den hidtil værende Copiist ved det Tydske Cancellie, Nicolaus Bertelsen, til Tingskriver i Hadersleb Herred i Amtet Hadersleb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Prædikanterne paa Fastelavns Søndag. Høymesse. Aftensang. St. Kands K. Hr. Biskop Ramus. Hr. Winth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
I tilkommende Uge prædiker i St. Kunds Kirke, Onsdag Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Ramus. I Graabrødre Kirke. Mandag Hr. Clementin, Tirsdag Hr. Sei delig, Torsdag Hr. Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Copulerede. Odense, den 21de Februari Sr. Jacob Frantz ReifflinKammager, og Jomfrue Dorothea Elisabeth Tiedke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Dødsfald. Odense, den 18de Februarii Mogens Rasmussen Spekhøker, 36 Aar. Den 19de Dito afg. Hendrich Lindegaard Handskemagers Datter, Henrica Catharina Lindegaard, 22 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Bekiendtgiørelser. Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommet en Oversættelse af Johan Georg Eisens Underretning om Urters og Rødders Tørring, med et Tillæg om Havevæsenet, hvorhos findes Tabeller, som i alphabetisk Orden viser: 1) Hvor mange Aar Planterne ved blive og ere dygtige til Udsæd. 2) Den sædvanlige Sædetid. 3) Jordens Beskaffenhed til enhver Sort. 4) Hvor tyndt og dybt man maa saae enhver Sort Frøe. 5) Tiden, naar Frøet først kommer op. 6) OmplantningsTiden, 7) Hvor vidt Planterne skal staae fra hinanden, og 8) Haveurtenes danske, tydske, franske, samt Bau hin og Ridder von Linne Navne. Skrivtet udgiør 12 Ark i Octav, og er herpaa Adresse=Contoiret at bekomme imod 2 s. Arket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Over salig Frue Professorinde von Havens efterladte Meubler og Effecter, som stilles til offentlig Auction den 7de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, ere trykte Cataloger at bekomme, udi Stervboens Gaard her i Odense, hvor samme kan afhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Salig Hr. Cosmus Rams, forrige Sognepræst i NB. Asens, haver efterladt sig en Samling af Bøgersom med første skulde offentligen bortsælges, da de, som have Bøger til Laans, Stervboen tilhørende, anmodes, at ville aflevere samme til Enken Madame Ramus i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Paa Ebbeløen kan tilstundende Sommer faaes Gresning til Beester og Qvæg, naar Vedkommende melder sig derom med første paa Einsiddelsborg, hos Birkedommer Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-28
Signetstikker Joseph Wulf fra Fridericia er ankommet her til Odense, og logerer paa Postgaarden, hvor han tilbyder sig at forfærdige alle Sorter smukke Signeter for billig Betaling. Jermed bekiendtgiøres, at hos mig underskrevne er for de Handlende her i Odense og andre smaae Steder i Provintzen, alle Sorter Kamme at bekomme for samme Priser, som de fra fremmede Steder kan forskrive dem for, jeg logerer for nærværende Tid hos Hr. Ditke Chirurgus. NB. Skulle nogen have Lyst at lære Kammager Professionen, som er født af skikkelige Forældre og har været til Confirmation, vilde de behage at anmelde sig sammesteds. Jacob Frantz Reifflin.