JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Nykjøbing den 17de Marts. Amtsraads valget for dette Stift, som af de fleste Sogneforstanderskaber har været imødeseet med saa megen Jnteresse og har givet Anledning til en saa levende Valgkamp og saa ivrig Discussion, fandt Sted i Saxkjøbing den 15de ds. Af Sædegaardseiernes Valgelasse udvalgtes Dhrr. Kammerr. Wilhelm, Kammerraad Stampe og Justitsraad Friis, til Suppleant Proprietair Jørgensen. Af Sogneforstanderskaberne valgtes Kammerr. Friderichsen, Færgemand Hansen og Kammerraad Nyholm; til Suppleant Pastor Giessing. Bønderne her fra Falster seirede saaledes i Valgkampen, da Kammerraad Nyholm fik 32 Stemmer, medens Pastor Giessing, som ved Prøvevalget havde faaet absolut Majoritet, fik 27. Ved Suppleantvalget fik Hr. Pastor Giessing derimod en stor Pluralitet af Stemmer. Foruden de Nævnte kommer Amtsraadet til at bestaae af Kammerh. Stiftamtm.v. Jessen, Kammerh. Grev C. Reventlow, Kammerh. Baron Rosenørn Lehn og Provst Kofod-Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Ledigt Embede. Ved Parolbefaling af 14de de, er en Told- og Consumtions-Underbetjents Post i Rudkiøbing, hvis faste Gage er 222 Rbd. aarlig, bekjendtgjort vacant, for at kunne ansøges af duelige og veltjente Underofficerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Befordringer. Cand. Theol. John Daugaard er allernaadigst beskikket til som ordineret Medhjælper at assistere residerende Capellan ved St. Mortenskirke i Randers og Præst ved Hospitalet sammesteds, N. C. Kruse, i hans Forretninger som Pastor Vicarius ved Gimminge og Lem Sognekald, saalænge Sidstnævnte vedbliver bemeldte Function; Sognepræst for Viren og Læborg Menigheder i Ribe Stift, J. O. Bø ving, til Sognepræst for Egtved og Ødsted Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Alling og Tulstrup Menigheder i Aarhuus Stift, A. Hald, til Sognepræst for Ousted og Taaning Menigheder i samme Stift, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg W. C. Schousboe, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Veile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
J Schellalabad var General Sale haardt betrængt; bedre holdt Englænderne sig i Giøni og Kandahar, og haabede at kunne modstaae Angrebet, indtil der i Foraaret kan komme Forstærkning. De ugunstige Rygter og Oprør i det egentlige Ostindien have ikke bekræftet sig, og om Uroligheder hist og her ere forefaldne, have de ikke været betydelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
J den chinesiske Krig er Sagernes Stilling uforandret, og Beretningen og Hongetschu-fus Erobring synes at være overilet, da Englænderne efter de nyeste Efterretninger kun beredte sig til at angribe den. Fra Ostindien vare betydelige Forstærkninger afgaaede til China, og man talte om et nyt Angreb paa Kanton.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Ved en Fest, som de russiske Handlende i London efter aarlig Skik nylig have holdt, har den engelske Udenrigsminister forsikkret, at Venskabsbaandet mellem Rusland og England aldrig har været fastere end nu, og at begge Landes Jnteresser opfordrede dem til at forene deres Jndflydelse i Asien for at opretholde Civilisationen og Freden. Flere Blade synes at drage Oprigtigheden af disse Yttringer i Tvivl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Reisende fra den 9de til den 16de Marts 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten. Skibsfører Christiansen; Architect Glahn, Jomfru Smidth; Lieutenant Smidth. Udenfor Posterne: Tandlæge Heins; Avlsforvalter Stampe. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Hr. Sønderup; Snedkersvend Kroyer. Med Personposten. Pastor Lund; Hr. Guldborg; Muurmester Mertins; Hr. Ludvigsen. Udenfor Posterne: Grossererne Bendix og Møller; Kjøbmand Jensen; Lieutenant Wormskjold; Hr. Ehlertz Kjøbenhavns Havnepriser den 12te Marts 1842. Hvede, sjællandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd.; dito lollandsk, 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. 48 s.; Rug, østersøisk, 7 Rbd. a 7 Rbd. 24 s.; dito fra Provindserne, 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 44 s. Havre, 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 16 s; Erter, 6 Rbd. a 6 Rbd. 72 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
(Jndsendt.) Til Underretning for den Landmand, der i Stiftstidendens No 25 spørger, hvor Præsterne have erholdt en saadan Priis for Rug og Byg, at Capitelstaxten for disse 2 Kornsorter har kunnet blive respective 6 Rbd. 11 s. og 3 Rbd. 24 s. ). tjener herved, at Øens eneste egentlige Kornhandler, Agent Benzon, har i de fleste Maaneder, af hvis Middelpriis Capitelstaxten uddrages, givet 3 Rbd. 2 Mk. for Tønde Tiendebyg, saavelsom forde i enkelte Læs solgte Tønder Byg, naar det var forsvarligt Korn. Omegnens Præster og andre Landmænd have i Efteraarets Løb solgt saavel deres Tiendebyg som Byg af deres Avling til denne Priis. Større Godseiere have til samme Tid solgt større Partier Tiendebyg til 21 Mk. pr. Tønde. J Huset har Prisen paa Landet i dette Efteraar været og er endnu 20 Mk. pr. Tønde Byg, og denne Priis gives villig. Mange kjøbe, Faa ville sælge til denne Priis. At Middelprisen paa Rug har været 6 1/2 Rbd., vil neppe Rogen nægte. Har den anonyme Spørger Sandhed til Formaal, skal han, hvis han under sit Navn forlanger videre Oplysninger, erholde disse under Navn. *) Jndsenderen i No 25 angiver mindre nøiagtigt Capitelstaxten for Lollands-Falsters Stift til 6 Rbd. 13 s. og 3 Rbd. 22 s., hvilket gjælder Lollands østre Provsti. Red.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Spørgsmaal. Mon der ikke paa Landet sidder En og Anden, som driver Haandværk og oplærer Drenge, uden at være forsynet med Bevilling? - Kunde det ikke være Forstanderskabernes Pligt at undersøge denne Sag, og drage Omsorg for, at Loven efterleves, En Sogneforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
En Møller eller anden møllekyndig Mand kunde bevise mig og flere en Tjeneste ved offentlig her i Bladet at besvare det Spørgsmaal:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Naar en Tønde Byg, som veier 11 Lpd. 12 Pd., sendes til Mølle blot for at skalles, hvormeget maa denne Tønde Byg da veie mindre, naar den kommer tilbage fra Møllen, P. R. (Forlangt indrykket.) Under Tittel af: Orla Lehmann, Orla Lehmann kan komme ud af Fængslet ved Magt, uden at overtræde de danske Love, *) o. s. v. har Undertegnede poetisk udarbeidet en mørk Tale eller Charade og ladet trykke, hvilken Charade er lægt under foreløbigt Beslag af Censor, Hr. Justitsraad og Byfoged Møller i Nykjøbing paa Falster og er det i denne Anledning, jeg som Forfatter underdanigst tillader mig, som den der bedst veed og bedst kan forklare, hvad Hensigten dermed har været, og for at forebygge alle skadelige Jnsinuationer og prange Fortolkninger over bemeldte Digt, saaledes at tilskrive det høie Collegium: Paa en Tid, hvor saamegen Opmærksomhed og Kjærlighed vises denne af Folket almindelig yndede og agtede Mand, Hr. Orla Lehmann, i sin ubehagelige Stilling - paa en Tid, hvor en stor Deel af Nationen, – Damer ikke undtagne vise deres Opmærksomhed imod ham, ved at tilstille ham saavel smaae som store og kostbare Hengivenheds- og Agtelses Erindringer - paa er saadan Tid, siger jeg underdanigst, faldt det mig heel besynderligt, at Jngen tænkte paa den for Hr. Lehmann bedste Gave, nemlig Friheden. Jeg skrev derfor dette Digt eller denne Charade, og - har dermed ene og alene havt til Hensigt: at vække Lehmanns Venners Opmærksomhed paa den Tanke – at indgaae med en allerunderdanigst Petition til Kongen om: at Hans Majestæt Kongen i sin Naade ville eftergive Lehmann sin Fængselstraf, Noget, naar det blev bragt i Udførelse, der vilde give Orla Lehmann det høieste Beviis paa hans Venners inderlige Hengivenhed for ham, og nærmest med Hensyn til Bønderne paa Falster, som jeg tilligemed Orla Lehmanns øvrige Venner har helliget Digtet, er det jeg har udarbeidet det – og især for at vise dem, hvor langt kosteligere en saadan Gave vilde være, naar de ved en kjærlig Bøn til Kongen kunde bevirke hans Frihed – og at den maatte være ham langt dyrebarere end den de sendte ham af Guld og funklende Diamanter. Det er denne Opgave jeg efter mine ringe Evner i poetisk Skjemt har behandlet – det er denne mørke Tale, nemlig: at faae Lehmann ud af Fængslet ved Magt, uden at overtræde de danske Love, jeg har udviklet og løst, og det er dette poetiske Skjemt, Censor finder mistænkeligt og lægger under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Naar det høie Collegium vil følge Tankegangen i hele Digtet, da vil Collegiet selv finde, at der ikke er et eneste anstødeligt Ord i det Hele tilsammentaget; men – at det er saa aabent og ligefremt, at, om det end blev drøftet i Conseilet, vilde denne høie Autoritet vel i det høieste svare, som der blev svaret paa Holbergs Peder Paars den 12te Februar 1720, nemlig: Conseilet finder ikke, at dette Skrivt bestaaer af andet end lutter fingeret Skjemt, som heller kunde blive udeladt end skreven, hvilket sidste Conseilet dog neppe vilde svare paa mit Digt, der er fri for al mulig Bitterhed, og Satiseren, kun skreven i et frit Sprog, og som opløser sig ligesaa tilfredsstillende, som det i Førstningen seer lidt betænkeligt ud. Men saaledes er det jo med alle mørke Taler; Gaadens Opløsning klarer jo det Hele, og jeg troer i Digtet selv at have opløst den Gaade, at faae Lehmann ud af Fængslet ved Magt, uden at overtræde de danske Love, saaledes af jeg ved dette Skjemtedigt, og andet er det ikke, hverken har krænket Trykkefriheden, Kongen eller Regjeringen, hvilket ogsaa Gud bevare mig fra, da jeg vel veed, hvad jeg er Kongen og Regjeringen skyldig. Det er vist derfor en meget overdreven Forsigtighed af den gamle retskafne Justitsraad Møller, at lægge dette Digt under Beslag; og maa jeg, idet jeg paa det underdanigste protesterer imod enhver anden Fortolkning af Digtet, end den jeg selv har givet over samme, som ogsaa er den eneste og *) Sit Digts Titel har - som det synes – Hr. Fogt glemt, saaledes som vi i N 30 af d. Bl. have angivet, er den trykt overeensstemmende med hans skriftlige og udtrykkelige Forlangende. Red. sande, underdanigst anmode det høie Collegium om, at hæve denne Beslaglæggelse paa bemeldte Charade, eller ogsaa umiddelbar allerunderdanigst forelægge Sagen for Hans Majestæt; thi han vil med sit klare Blik og sin Retfærdighedsfølelse let blive overtydet om, at der med Hensyn til dette Digt ikke er mindste Anledning til at foretage noget offentligt Skridt i dette Tilfælde, saalænge der endnu er en Skygge tilbage af Trykkefriheden. Nakskov den 13de Marts 1842. Underdanigst Underdanigst conciperet af C. Fogh. C. Fogh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Det Kongelige Danske Cancellie i Kjøbenhavn. Aarsagen, hvorfor Undertegnede offentliggjør denne underdanige Skrivelse til Cancelliet, er for at forebygge Misforstaaelser, og for at vise Publicum, hvad Digtets Tendents egentlig er, og at den aldeles ikke er noget Ulovligt, samt for at man derom kan have en Mening, ifald jeg mod al Forventning skulde blive sat under Tiltale for dette uskyldige Spøg, ned skreven i den bedste og reneste Hensigt. Nakskov den 13de Marts 1842. Ærbødigst C. Fogh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Fra Pressen er udkommen: Den christelige Daabs Velsignelse, Prædiken paa Fastelavns Søndag: H. O. C. Laub, Sognepræst for Ryslinge Menighed. Paa en Tid, da Spørgsmaalet, hvorvidt Religionsfrihed bør tilstaaes Gjendøberne, har fundet saa almindelig Deeltagelse, vil en Prædiken, der er holdt med særdeles Hensyn til dette Spørgsmaal, neppe savne Jnteresse. - Den faaes for 16 Sk. hos Dhrr. Giegengack i Maribo og Tierry i Naskov samt paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
J Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 1841 § 29 bekjendtgjøres herved, at ved det igaar afholdte Valg af Medlemmer og Suppleanter til Amtsraadet for Maribo Amt bleve Følgende valgte: a. Af Sædegaardseiernes Valgclasse. til Medlemmer: 1. Kammerraad og Tiendecommissair Wilhelm til Øllingsøgaard, 2. Kammerraad, Landvæsens- og Tiendecommissair Stampe til Skjørringegaard, 3. Justitsraad Friis til Gjedsergaard; til Suppleant: Proprietair Jørgensen til Søllestedgaard. b. Af Sognedistricteernes Valgelasse: til Medlemmer: 1. Kammerraad, Landvæsenscommissair Friderichsen, Eier af Røbøllegaard i Fuglse Herred, 2. Færgemand Leifhold Hansen af Taars i Sandby Sogn, 3. Kammerraad, Landvæsens- og Tiendecommissair Nyholm, Eier af Liselund i Maglebrænde Sogn; til Suppleant: Pastor Giessing, Ridder af Dannebrog, Sognepræst for Torkildstrup og Lillebrænde Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 16de Marts 1845. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
At Ligningen over Bidragene til Nykjøbings Kjøbstads Commune-Udgivter for Sognets Landdistricts Vedkommende er henlagt paa det Kgl. Post comptoir her i Byen til behageligt Eftersyn for Yderne, bekjendtgjøres herved. Dampskibet Frederik den Sjette begynder den 18de Marts dets ugentlige Fart og afgaaer fra Kjøbenhavn til Kiel hver Fredagmorgen Kl. 8, anløbende Fredageftermiddag Kl. 4-6: Grønsund paa Møen og Falster, samt Stubbekjøbing og Gaabense, hvorfra Passagerer kunne medfølge til Kiel. Frederik VI. retournerer fra Kiel Løverdagaften Kl. 7, og anløber da hver Søndagmorgen, Kl. 58. Gaabense, Stubbekjøbing og Grønsund, hvorfra Passagerer medtages til Hovedstaden. Passagepengene erlægges ombord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Dampskibet Frederik VI. Comptoir i Kjøbenhavn, Kronprindsessegade No. 395, den 15de Marts 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Til Forsendelse med Dampskibet Frederik den Sjette modtages paa Nykjøbing Postcontoir hver Løverdag Aften fra Kl. 7 til 9, Breve til Kjøbenhavn, Lyngbye, Hirschholm og Helsingøer. Nykjøbing Postcontoir den 16de Marts 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Fra Fredagen den 18de d. M. vil der med Dampskibet Frederik den Sjette blive forsendt Breve til Falster og Lolland fra Kjøbenhavn, Lyngbye, Hirschholm og Helsingør, hvilken Post ankommer til Nykjøbing Natten til Løverdag, og fra den 10de dennes bliver der med samme Dampskib paa Retouren fra Kiel, forsendt Breve til Falster og Lolland fra Hertugdømmerne og Udlandet, der ankomme til Nykjøbing Søndag Middag. Nykjøbing Postcontoir den 16de Marts 1842. Herved bekjendtgjøres, at under Haanden kan faaes til Leie, naar Lysthavende henvender sig til Underskrevne, Græsningen paa Gruusbankerne og Rakkerbanen herved Byen, hvorimod Græsningen paa Mark-Veiene ikke bliver udleiet. Nykjøbing den 12te Marts 1812. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
En næsten nye opbygget Bondegaard paa Falster med omtrent 55 Tdr. Land meget gode og veldyrkede Jorder, er at erholde tilkjøbs. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
For en Handelsbetjent, som er vant til Detailhandelen i Provindserne og besidder de fornødne Kundskaber, er til 1ste Mai eller senest 1ste Juni d. A. en god Condition ledig; men uden særdeles fordeelagtige Vidnesbyrd, om Duelighed, Troskab og Sædelighed nytter det ikke at melde sig. De, som reflectere herpaa, ville inden Marts Maaneds Udgang indlægge Billetter, mærkede A. 40 og indeholdende det Nærmere, paa dette Blads Contoir, Licitation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver i Anledning af Planeringsarbeidets Udførelse i indeværende Aar paa den mindre Landevei, im ellem Nakskov og Taars Færgested, afholdt Licitation paa Nakskovs Raadstue Tirsdagen den 22de dennes Formiddag Kl. 11. Conditionerne ere til Eftersyn paa Hr. Cancelliesecretair Hammerichs Contoir i Nakskov og hos Undertegnede. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 15de Marts 1842. Jessen, Amtsveipiqueur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Kjøbmand Christian Kronmann tilhørende Gaard Matrikul No 2 & 3 paa denne Byes Østergade opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Byens Raadstue: Torsdagen den 31te Marts førstkommende hver Dags For 14de April middag Kl. 11. 28de - - Denne Eiendom, som er særdeles fordeelagtig beliggende for Handelen, bestaaer af: Et Forhuus paa 30 Fag indrettet til Beboelse og Boutik, Et Sidehuus paa 13 Fag hvori et complet Brændeviinsbrænderie. Et dito paa 14 Fag indrettet til Stald, Loe og Karlekammer. Et Baghuus paa 29 Fag indrettet til Pakhuus, Havestue, Pigekammer, Vognskuur m. m. Et Halvtag paa 4 Fag. Et dito paa 5 Fag. Alt Muur og Bindingsværk med Tegltag. En Jordlod paa Byens Mark af Jndhold circa 8 1/2 Tde. Land. Hvilket saavel til Liebhavernes som til Pantehavernes Efterretning bekjendtgjøres. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 13de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Efter Bager Knust's Enkes Begjæring, bliver hendes Gaard, beliggende i Nykjøbings Frisegade under No 5, opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 22de Marts, 29de hver Dags Formidd. Kl. 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
5te April De to første Auctioner paa mit Contoir og den 3die i den sælgende Eiendom. Til Gaarden – som bestaaer af 12 Fag Forhuus, indrettet til Værelser og Portrum, 11 Fag Sidehuus til Værelser, Kjøkken og Bageri med Ovn paa 3 Tønders Størrelse, og 6 Fag Baghuus til Stald og Brændehuus – hører en rummelig Gaardsplads med Brøndsted, og en god Frugt- og Kjøkkenhauge, og er den vel beliggende til ethvert Næringsbrug, og i Særdeleshed for Kjøbmandshandel. Conditionerne, hvorefter en Deel af Kjøbesummen formeentlig kan blive indestaaende i Eiendommen, er til Eftersyn hos Examinatus juris Gierding her i Byen og paa mit Contoir. Nykjøbing den 15de Marts 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Løverdagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 11, lader Avlsbruger Ole Rasmussen Bringes Enke paa sin Bopæl i Nykjøbings Frisegade ved Auction bortsælge forskjelligt Jnd- og Udbo, hvoriblandt nogle gode Sengeklæder, 2 store Kobberkjedler, 1 Vogn og 2 Malkekøer, med Credit for bekjendte vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag d. A. hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 16de Marts 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Amtsprovst Jansens Enke Ane Kathrine født Jansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Stubbekjøbings Byfogedcontoir den 12te Marts 1842. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-17
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i NødbyBoghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-19
Lollands Falsters 2 Avende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, at Løverdagen den 19 Marts. No 54.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-19
Fattigvæsenet. er en af de Gjenstande, hvorpaa Amtsraadene og Sogneforstanderskaberne fornemmelig maae henvende deres Opmærksomhed, og som i høi Grad behøver omhyggelig Overveielse og kraftig Virksomhed. Det er i mangfoldige Tilfælde en saare vanskelig Sag at træffe det Rette ved at afveie de Personers Trang og Værdighed, som forlange offentlig Understøttelse, og selv med den bedste Villie og den redeligste Stræben er det ofte umuligt at forsikkre sig om, at paa den ene Side Jngen, som ved Alderdom, Sygdom eller Uheld er sat ud af Stand, til at erhverve sig Livets Ophold, skal lide Nød, og at paa den anden Side Dovenskab og Laster ikke skulle næres, naar slette og uværdige Personer, som hellere ville falde Communen til Byrde end arbeide, nyde en rundelig Understøttelse, hvorved baade de ofte fattige Skatteydere ubillig betynges, og især andre trængende, men dog arbeidsdygtige Mennesker, der finde, at Almisselemmerne have det bedre end de, forledes til at følge det slette Exempel og fordre offentlig Hjælp, som de endog mene at kunne tiltvinge sig. Dette Slags Mennesker findes næsten i alle Communer, og tære som en Kræft skade paa Samfundet. For at undgaae deres Paatrængenhed uden at forurette dem og uden at nære deres Dovenskab, gives der sikkert intet bedre Middel end offentlige Tvangsarbeidsanstalter, hvis Fortrinlighed ikke saameget bestaaer i, at nogenlunde arbeidsføre Almisselemmer derved tvinges til at give saa meget Vederlag, som de kunne, for deres Underholdning, men fornemmelig deri, at de bringes i en Stilling, hvor de ikke i nogen Henseende lide Nød, og altsaa ikke med Grund kunne beklage sig over, at dem skeer Uret, og at deres Lod dog er saa lidet misundelsesværdig, at Jngen, som ved sit Arbeide er i Stand til at erhverve sig et frit og selvstændigt, om endog yderst tarveligt, Udkomme, skal lade sig lokke til at bytte med dem, og under disse betingelser falde det Offentlige til Byrde. Vi forudsætte derfor, at Oprettelsen af saadanne Arbeidsanstalter vil være en af de første og vigtigste Gjenstande for vort nye Amtsraads Virksomhed, og det er os meget kjært, at vi ved velvillig Meddelelse fra en paalidelig Haand kunne give nedenstaaende Oplysninger og Sorø Amts Syge- og Fattighuus, hvoraf vistnok mange nyttige Vink i denne Henseende kunne uddrages. Ønskeligt var det vel, om Lolland og Falster kunde hver faae sit Fattighuus, men da hele Stiftet kun har een Amtsfattigkasse, lader dette sig maaskee vanskeligt udføre, og særdeles Meget vilde allerede være vundet ved at faae een saadan vel organiseret og vel bestyret Indretning, beliggende paa et for begge Øer saa vidt muligt passende Sted, f. Ex. i Saxkjøbing. i Saxkjøbing.