Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-12-17
Den af sin Ælde ærværdige Domkirke her i Aarhuus fortiener vist nok - om ellers nogen fortiener deten udførlig Beskrivelse, og saadan en agter Undertegnede at udgive under Navn af Forsøg til en antiqvarisk historisk Beskrivelse over Aarhuus Dom og Kathedral-Kirke, samt hvad der med den staaer i nøie Forbindelse, saasom: dens Præsules og Directeurer, Embedsmænd og Betiente, fra Begyndelsen og hele Katholieismen igiennem indtil vore Dage, tilligemed disses faste Embeds Jndkomster, o. s. v. Allerede som Disemel i Aarhuus latinske Skole i 9 Aar, gjorde jeg af medfødt Drivt og Videlyst mig denne collossalske Kirke bekiendt ved den tvende Gange daglig - den Tid - brugelige Chorfangs Opvartning i Kirken, foruden anden daglig Kirketieneste i den Som Candidat, da jeg præde kede for Hr. Stiftsprovst Monrad, vedblev jeg at eftersee og optegne, hvad jeg kunde efterspore i den, og - som Præst ved samme Kirke nu i 10 Aar - har jeg gjort mig end ydermeere bekiendt med alt, hvad der er hendet den, dens blide saavelsom ublide Skjæbne i 600 Aar og derover; og søgt at berigtige Alt, hvad jeg imidlertid har kunnet samle af gamle trykte, sieldne Skrifter, utrykte Documenter, og skrevne Efterretninger; saa jeg troer mig nogenlunde istand til at udføre hvad ovenstaaende Titel lover. Alle Jndskrivter paa Vægge, Dørre, Epitalier og Liigstene, i samme Kirke, senere end de, der findes optegnede i Pøntoppidans marmora danica, eller der urigtig anførste eller og forglemte, skulle her findes anmeldte, saavelsom og de Liig, der siden den Tid ere nedsatte eller begravede i denne Kirke, indtil Forbuddet udkom 1805, at der ikke længere maatte her graves Døde i Kirkerne. Denne Eftersamling. bliver da - saavidt Aarhuus Domkirke angaaer - at ansee som et Supplement til marmora danica. Det største Arketal af Skrivtet vil ellers det Biographiske om alle de Embedsmænd og Andre, som have tjent ved Domkirken udgiøre. Men for at see mig betrygget for Tab maae jeg betiene mig af den hos os sædvanlige Maade at søge Understøttelse og Bistand ved Subskription. Ligesom jeg venter denne Bistand hos alle Landets geistlige og verdslige Embedsmænd og andre Alderdomselskere overhovedet, saaledes tør jeg især haabe samme af mine ærede Medborgere her i Byen, og det saa meget mere, som jeg agter at skiænke Fordeelen af Skriftet - ifald det vorder trykt - til Aarhuus Byes Fattigvæsen, naar Trykkerløn, Transport og andre paagaaende Omkostninger ere fradragne. Subskribenternes Navne vorde trykte foran Skriftet, der udgives hefteviis, for at lætte Bekostningen. Hvert Hefte vil udgiøre 8 til 10 Ark. Subskribenterne betale hvert Ark paa Trykpapiir med 4 s., og paa Skrivpapiir med 5 s.; men andre Kiøbere maae give een Skilling mere for Arket. Paa 10 Exemplarer gives det 11te frit. Formattet bliver i Octav og Trykken skal vorde tydelig og saa Correet, som mueligt. Er jeg saa heldig at finde Mange, der ved talrig Subskription ville bidrage til Skriftets Tilblivelse - hvilket jeg vover at haabe - saa forbinder jeg mig til at besørge en i Kobber stukken Grundridsning og Prospekt af Domkirken i 4to, som skal følge med det sidste Hefte af Skriftet. Inden Junii Maaneds Udgang 1809, maae jeg udbede mig Subskriptionslisterne tilstillede; thi førende dette er skeet kan der ei begyndes med Trykken; da man ei er istand til at bestemme Oplaget, uden man omtrent veed hvor mange Subskribenter man kan giøre Regning paa Skriftet vil udgjøre 2de, høist 3de Hefter og Subskriptionen imodtages paa Adressecontoiret og hos Forfatteren paa Middelgaden. Aarhuus, den 17de Decbr. 1808. Christian West Hertel, Første residerende Capellan til Domkirken og Sognepræst til Weilbye i Hasle Herred.