JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den baade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fæddernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Beskrivelse over Egypten og Rubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Vayage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfols Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post-Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marens Gothard Holm i Kiøbenhavn. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Kiøbenhavns Aar No. II. sau. un. Post-Tidender, som pulli. Fredagen, den 6 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. Høyffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Paris, den 16 Januarii. Det moderate System har endnu Overhaand i Conventet. Et Beviis herpaa er følgende i de sidste Dage givne Decret, i Hensigt til Emigranterne, efter et forslag af Merlin fra Douay. "Som Emigrerte skulle ey længer ansees de Kunstnere og Landmænd, som forhen hverken have været Adelsmænd eller Geistlige, og som bestandigen have arbeydet i Verkstæder, Fabriker og Manufacturer, eller beskjæftiget sig med Agerdyrkning, og saa at sige levet af deres daglige Arbeyde, ligeledes deres Koner og Børn, under 18 Aar, saafremt de først efter den 1ste Mai 1793 have forladt Frankerige, og inden næstkommende 21de Martii komme tilbage, da de med otte Vidner maae godtgiøre, og for vedkommende Generalconseil bevise, hvorved de for deres Udvandring have ernæret sig. De, som give falsk Vidnesbyrd, skulle for evig forvises Landet, og deres Eiendomme consisqueres. De Eiendomme, som tilhøre de paa fornævnte Maade tilbagekomne Personer, men som ey endnu ere solgte, skulle, imod Afdrag af Sequestrations-Omkostningerne, gives dem tilbage; men de, hvis Eiendomme, allerede ere solgte, faae blot Kiøbesummen, efterat Auctions- og Seqvestrations Udgivterne ere fradragne. – Dette Decret skal sendes til alle franske Agenter udenlands, og til den Ende oversættes i alle fremmede Sprog, paa det de udvandrede Kunstnere og Landmænd kunne komme tilbage, og give vor Handel og Agerdyrkning nyt Liv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
De Hollandske Commissarier von Brantsen og Repelaer have allerede havt een Andience hos Regierings-Lemmerne; men man veed ikke, hvad der egentlig er passeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
De sig her opholdende Hollandske Patrioter giøre naturligviis deres Bedste, for at bringe benævnte Commissarier til at reyse tilbage med uforrettet Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Blandt de mange nyttige Opfindelser, som Mangel og Trang har bragt Franskmændene til at udstudere, kan med Rette regnes den nye Maade, inden 14 Dages Forløb, og med liden Møie og Bekostning, at garve Dyre hunde, og deraf frembringe endnu bedre Læder, end alle Garvere i Europa hidtil paa den gamle Maade have været i Stand til. Manden, som man kan takke for denne Opfindelse, hedder Segnin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Man skriver fra Lion, at Oppebørselsbetienten der i Districtet, en vis Andrieux, har listet sig bort med sin Kone og to Millioner Assignater, samt 120000 Livres i Guld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Haag, den 17 Januarii. J Gaar Aftes begierede Arvestatholderen i Generalstaternes og de Hollandske Staters Forsamling begge de unge Prindsers Afsked, som blev bevilget. J Morges reyste Arvestatholderinden med Arveprindsens Gemalinde og hendes unge Prindser herfra til Scheweningen, hvor de i en Fiskerjagt gik til Engeland, og hvor de ved Middagstid vare ude af Sigte. Et Par Timer efter deres Bortreyse nedlagde Arvestatholderen alle sine arvelige Civil og Militair-Charger i Generalstaternes, og kort derefter ogsaa i de Hollandske Staters, Forsamling. Det committerte Hollandske Raad paatog sig strax Commandoen over Garnisonen. Kl. 3 Eftermiddag tiltraadde Arvestatholderen Reysen til Scheweningen, og derfra til Engeland, Kl. 4. ankom en Coureer fra Paris. J hans medbragte Paquet var et Brev til Arvestatholderen, som blev sendt ham, da han endnu laae ude paa Strømmen. De Hollandske Stater have givet alle Provindsens Commandante den Ordre, ey længer at giøre de franske Tropper nogen Modstand. J Leiden, Harlem og flere Stæder ere de efter Preussernes Jndmarch i Aaret 1787 afsatte Regieringslemmer igien indsatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Warschau, den 10 Januarii. Vi ere da nu i egentlig Forstand Faderløse, og have grundet Aarsag til Sorg, da vor gode Konge er blevet nødt til at forlade os. Han skal have sagt, at dersom han ikke igien skulde blive Konge over det nu værende Pohlen, saa vilde han ingenlunde kunne overtale sig til at henleve de faa Aar, han endnu maatte have tilbage, som Konge over en liden Strimmel af sit forrige Land; men han vilde heller, for ikke daglig at føle sin bittre Smerte fornyet, leve langt borte, i Rom, paa et Sted, hvor allerede saamange andre kongelige Personer, afsondrede fra Verdens Tummel, have i roelige Betragtninger henlevet deres øvrige Dage. – Saasnart Kongen havde forladt Warschau, flyttede Greve von Swarom ind paa det kongelige Slot. Gesandterne have paa den dem gjorte Erklæring, at deres Functioner nu vare ophørte, svaret, at de desangaaende maatte oppebie nærmere Forholdsordres fra deres Hoffer. – Efter General von Svarows Jndflytning paa Slottet er det nu vel ikke at formode, at Russerne, som Rygtet for nyelig vilde, skulde marchere bort, og fremmede, f. Ex. preussiske, Tropper rykke ind i deres Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Wien, den 21 Januarii. Med Fornøyelse har man her erfaret, at det franske National-Convent har ophævet det Beslag, som var gjort paa de Eiendomme, som tilhørte de coaliserte Magters Undersaatte, og man taler allerede om, at der nu ligeledes hos os skal tilbagekaldes det paa her værende franske Eiendomme gjorte Beslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Alle Beretninger fra Jtalien ere deri eenige, at man i Mands Minde ey kan erindre sig en saa haard Vinter som denne. Staden Neapolis laae fuld af Snee, og Floden Arno i det Toscanske var tilfrossen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Nederhinen, den 22 Januarii. Følgerne af Hollands Erobring af Franskmændene, som Ludvig den Fiortende forgieves gjorde Forsøg paa ere tildeels endnu uoverseelige, og ville først hen i Tiden udvikkle sig. Saameget er vist, at Franskmændene derved ere komne i Besiddelse af store Hielpekilder, at Pengesummers Oversendelse fra Engeland til det Keyserlige Hof derved er gjort meget vanskelig, og at denne vigtige Erobring indtil videre er at ansee som en stor Rystelse og Standsning i mange Landes Handel, især vil Engelands og Tydsklands Handel liide allermeest, og store Bankerotter ere meget at befrygte. Alle Beretninger stemme der overeens, at Franskmændene holde den strængeste og bedste Disciplin i Holland. Det vil nu snart vise sig, om de ville fortsætte Vintercampagnen, gaae til NordHolland, passere Ysselen, og forfølge den allierte Armee. J Cleve opføre Franskmændene sig ligeledes meget vel. Den store Kirke i Cleve er gjort til Høe og Halm Magazin. Enhver Franskmand, der overbevises om at have i mindste Maade fornærmet Jndvaanerne, bliver straffet. J. Cleve have de intet Hospital, de have desuden meget faa Syge. Man gaaer uforstyrret i Selskaber ligesom forhen, og det smukke Kiøn er i stor Agtelse. Paa Slottet i Eleve ere mange Franskmænd indqvarterte. Naar undtages nogle sønderslagne Vinduesruder, er der forresten ingen Skade skeet. Der er ikke gjort Beslag paa andet, end Fourage og Korn. Hver Dag gives Concert, og Franskmændene ere altid muntre og glade. De betale alting dyrere end Jndvaanerne. Den simple Mand har Arbeyde nok, og kan, naar han vil bruge sig, fortiene sine 5 Livres i Assignater om Dagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Churfyrstendommet Cøln er nu af Franskmændene inddeelt i 7 Cantons. J Stedet for den ophævede churfyrstelige Regiering er der nedsat en Forvaltnings-Commission, der bestaaer af 14 Medlemmer, af hvilke hver faaer maanedlig 4000 Livres i Sold. Borgeren Eichhof er National-Agent, og maa vaage over Forvaltningens og Tribunalets Handlinger. Municipalitetet i Bonn bestaaer ligeledes af 14 Medlemmer, men med et Gehalt af 200 Livres maanedlig. Justicen forvaltes i det Cølnske meget promt og uden Betaling, og ingen af Parterne behøver at spilde Penge paa Advocater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Hollandsk Grændse, den 23 Januarii. Fra Haag har man siden den 17de aldeles ingen Efterretning. Man veed ikke, om Franskmændene allerede ere rykket derind, ey heller hvor Generalstaterne, Statsraadet, og de øvrige Collegier have begivet sig hen. Det Rygte er almindeligt, at det er lykkedes Prindsesserne af Oranien at flygte til Søes til Engeland med den Kinsbergenske Escadre. De allierte Hoffers Gesandte skal ogsaa til rette Tid have forladt Haag. Om Franskmændenes Jndtog i Amsterdam veed man blot hidtil, at der paa Gaderne er raabt: Orange onder og at Patrioterne ere gaaet dem i Møde med den marseillanske Marsch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Stæderne Leiden, Dordrecht, Rotterdam 2, have nu vel ogsaa faaet fransk Besætning, og det fra de øvrige allierte Corps afskaarne Hollandske Militaire vil ey kunne staae sig imod Franskmændenes Overmagt. De Engelske, Hannoverske, og Østerrigske Tropper have, med et betydeligt Forliis af Mandskab, Artillerie, og Munition, maattet retirere til Tydskland, for der at trække en nye Linie imod Franskmændene. Den allierte Armees Tilstand skal være meget sørgelig. – J Seeland sidde 6 engelske Transport, og Krigskibe fast i Jisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Amsterdam, den 25 Januarii. General Daendels Adjutant, Borgeren Krayenhofs Ankomst her i Søndags Middags, var Signalet til store Forandringer. Man fik snart at vide, at General Pichegru var med sin hele Staab i Uetrecht, og General Daendels i Marsen. Den franske National Kokarde blev overalt anlagt, et Friehedstræe plantet for Raadhuuset, og Staatsfangerne sat i Frihed. Den 19de tidlig om Morgenen bleve nogle franske Husarer posterte udenfor Raadhuset; hvorpaa Magistraten og Borgerkrigsraadet af den formerte Revolutions-Commission bleve aftakkede, og den 1787 afsatte Magistratur igien indsat. General Daendels ankom selv Natten til den 19de, men Moreau og Salm den 19de om Middagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
J Dag (den 25de) have de franske Folkerepræsentante erklæret, at de ansee den bataviske Nation som deres Venner og Bundsforvandte, at de give dem deres Friehed igien, at den franske Nation vil respectere deres Uafhængighed, at der ved Tropperne skal bruges den strængeste Disciplin, at alle Forbrydelser skulle straffes, at Personer og Eiendomme skulle nyde al Sikkerhed, at Gudstienesten skal forblive uforstyrret, at Love og Vedtægter skulle haandhæves, og at det bataviske Folk skal kunne giøre fuld Brug af sin Souverainitet, samt forandre og forbedre sin Regieringsform.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Zwoll, den 26 Januarii. Ved en Stafette fra Amsterdam er det blevet det her værende Postamt tilkiendegivet, hvorledes Brevene fremdeles gandske sikkert kunne sendes til Holland. En med fulgt Amsterdamer Avis af 19 Januarii har denne Overskrivt: Friehed, Liighed, og Broderskab leverer de Taler, som ved den gamle Magistrats Afsættelse og den nyes Jndsættelse ere blevne holdne paa Raadhuset, og melde forresten, at alting var fuldkommen roeligt i Amsterdam. Krayenhof var i General Golowkins Sted blevet Commandant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Nederelven, den 30 Januarii. Med overordentlig Leilighed have vi faaet Efterretninger fra Overyssel til den 26de, og fra Amsterdam til den 25de, hvori der meldes som tilforladeligt, at Arve statholderens Familie, efterat Arvestatholderen havde nedlagt sine egne og sine Sønners Embeder og Værdighed, har begivet sig til Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Kiøbenhavn, den 6 Februarii. Førstkommende Mandag den 9de Februarii Kl. 6 1/2 Slet. bliver Apartement ved Hoffet, og vedvarer herefter hver 14 Dag. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Mussen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes-Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions-Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Vielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, hliver Eidsfors Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfors, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post-Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marcus, Gothard Holm i Kiøbenhavn. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Kiøbenhavns ) Aar No. muur, samling. laumann. Hu Post-Tidender. man, Jan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Mandagen, den 9 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Da det Decret, i Følge hvilket alle til Departementerne udsendte Folkerepræsentante skulde aflægge Regnskab for de hævede Pengesummer, hidtil ikke er blevet opfyldt; og Enquerreau i Conventet erklærede, at han kiendte Deputerte, som havde indcasseret over en Million, hvoraf der neppe var kommet 100000 Livres i National-Skatkammeret, saa decreterede Conventet, at alle Deputerte, som hidtil have været og endnu ere udsendte i saadant Ærinde, inden 4 Ugers Forløb skulde aflægge Regnskab. Velfærdscommissionen har i alle vore Blade bekiendtgjort en Recept til et Slags meget godt og velsmagende Brød, af to Trediedele Hvede og Rugmeel, og en Trediedeel Kartoffeler; hvorved der stedse kunde spares een Trediedeel af det hidtil forbrugte Meel. Man kan til dette Brød endogsaa bruge frosne Kartoffeler, naar de i Forveyen optøes, koldt Vand. Med det samme har bemeldte Commission alvorligen anbefalet Kartoffel-Avlen. Paa Rammels Forslag har Conventet decreteret, at de fra den forrige Kongelige Civil-Liste, saa og alle fra den 10de August 1791 til samme Dag 1792 til Ludvig den Sextendes Hof fra Leverandeurer, Kanstnere, og Haandværker leverte Sager, skulde betales med Assignater. Ere Regningerne høyere end 3000 Livres, skulde de indskrives i den store Bog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Conventet har tilstaaet Kornmanns og adskillige andres Enker, hvis Mænd ere blevne avillotinerre, Understøttelser fra 6 til 12000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Wien, den 17 Januarii. De sig her opholdende Nederlændere af Distinction ere i en meget ubehagelig Forfatning, da de ey engang faae Breve, end sige Penge, fra Belgien. Hertugen af Ahrenberg er fra 300000 Gyldens aarlig Jndkomst reduceret til – 20000, og Hertugen af Ursel fra 180000 til – 17000 Gylden aarlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Om Pohlens totale Deeling synes der nu ey længer at være nogen Tvivl. Til den Andeel, som Preussen faaer, regner man ogsaa Staden Warschau, Østerrige faaer Cracau og omliggende Egne. Saa taler man og om en Mariage med Erkehertug Carl, hvorved han skulde blive Regent over Litthauen. Jmidlertid er dog intet vist af alt dette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Fra vor Side giøres fremdeles de allereftertrykkeligste Anstalter til Krigens Fortsættelse. Nu veed man da Maaden, paa hvilken de her værende Jacobineres Sammenrottelse allerførst blev opdaget. En Domestik var den, der frelste os. Abbed Martinowitsch havde forhen været Franciscaner, og bar, til en Erindring om hans forrige Stand, altid Selskabets Ordensdragt under sine Klæder. Engang, da han var fraværende, kom hændelseviis en fremmed Tiener til hans just som denne var i Begreb med at børste sin Herres Klæder. Begge Tienerne gjorde sig tilgode med Munkedragten, og Martinowitsches Tiener trak den paa. J samme Øyeblik kom Herren. Tieneren skiulede sig i et Skab, som stod i Værelset; og paa Efterspørgselen svarede den fremmede Tiener, at Abbedens var gaaet ind i et andet Værelse. Herren, som kiendte den Fremmede, og vidste, han var en god Ven af hans Tiener, faldt ikke paa ringeste Mistanke, men lod ham gaae sin Vey, og forelæste derpaa en Ven, som han bragte med sig, nogle Breve, i hvilke der fortaltes, hvorvidt det var kommet med Sammenrottelsen. De giorde nærmere Aftale, og gik igien. Tieneren sprang hurtig ud af sit Smuthull, og angav hvad han havde hørt. Og man kom snart paa Spoer efter Resten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Fra Westphalen, den 24 Januarii. Efter Rygtet har den hele hollandske Armee nu overgivet sig til Franskmændene. – J det Hannoverske recruteres der af alle Kræfter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Wesel, den 25 Januarii. Den østerrigske Armee strækker sig endnu fra Yssel til Doesburg. Her i Staden ligger General von Sporck, som commanderer den høyre Fløys Brigade. General von Welschs Brigade, som staaer i Westerfort, strækker sig til Pandern, hvor General von Finck har sit Qvarteer, og med en stærk Brigade dækker Posteringerne til Lobitz. Posterne imellem Spyck og Emmerich holdes besatte af de paa sidstnævnte Stæd staaende Tropper under General Borras. Men hvorlænge Østerrigerne kunne soutenere denne Stilling, vil Tiden vise. J Forgaars blev man her meget opmærksom paa endeel Kanonskud, og den paa disse fulgte Musketild fra Rhiinkanten. Man troer, at det blot betydede Franskmændenes Glæde over Hollands Erobring. Forresten svæve vi her imellem Frygt og Haab. Frygten bringer os til at tænke, at Franskmændene kunde faae i Sinde, med deres Magt at trænge sig ind paa denne Kant; især da de Allierte vedblive at trække sig tilbage til det Westphalske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Man anslaaer den nu i de forenede Nederlande staaende Armee til 70000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
J disse Dage har den høylovlige kongelige Regiering, tilligemed Krigs- og Domaine Kammeret, fundet for godt at forlade vor Stad, da Krigs-Skuepladsen synes at komme den nærmere og nærmere, og for det første taget sit Sæde i Hamm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Man vil her vide, at Arvestatholderens Gemalinde er lykkeligen sluppet fra Holland, og har taget Veyen til Brunsvig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Lingen, den 27 Januarii. J Gaar ankom her de første Engelskmænd. J Dag ventes Resten, tilligemed de allierte og andre Tropper, saa og det engelske Lazareth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Den franske General Pichegru skal for nærværende Tid opholde sig i Uetrecht, hvor man er særdeles vel fornøyet med Franskmændenes Forhold. J Amsterdam skal ogsaa alting være i den beste Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Arvestadtholderens Hof skal have taget Veien over Syd søen, fra Enkhusen til Staveren, i Friesland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
J Gaar passerede ogsaa en stor Deel af den Hannoverske Armee herigiennem, tilligemed Jnfanteriet fra det Rohanske Corps. Al Retiraden giøres over Hals og Hoved. Endnu veed man ikke, om Franskmændene gaae til Overyssel, eller ey. Zütphen er allerede forladt af de Allierte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Kiøbenhavn, den 9 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-09
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden.