JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, I den 10de og i Siællands Landsting den 19de Decbr. f. A. ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Dorothea Olsdatter, Bagermæster Christian Jadmunds Enke Boe, af hvad Navn nævnes kan, indkaldede med 12 Ugers Varsel, fra sidste Bekiendtgjørelses Dato, at melde sig hos os som Exsekutores Testamenti med deres Fordringer saaledes beviiste som Loven foreskriver. De Testamentariske Arvinger ere og med Lovlig Varsel indkaldede for at anmelde og bevise deres ArveRet; blandt disse ere den afdøde Mand Christian Jasmunds Søskende og disses Deseendentere, som formodes at opholde sig i den Kongl. Svenske Andeel af Pommeren, om bremingen videre Kundskab haves; og den afdøde Kones Søster Cicilia Olsdatters, i Egteskab med Poul Fischer avlede og efterladte a Børn og disses Deseendentere, om hvilke allene haves denne Underretning: at Faderen skal havesværet Viinkypper, siden tient som Garde og derefter med Familien gaaet til Lybech samt at den ene Datters Navn skal være Marie og den andens Lise. Dette bliver herved til Underretning for alle Vedkommende end videre bekiendtgjort, med Tillæg : at dersom de sidstnævnte Arvinger ikke inden Aar og Dags Forløb, fra sidste Bekiendtgjørelses Dato, legitimerer deres Arveret, bliver de aldeeles udelukkede og andre træde i deres Sted i Overeensstemmelse med Testamentet. Kiøbenhavn den 5te Jandr. 1805. J. Saxild. R. Dahl. Kongel. Fuldmægtig. Borger og Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Ved Proclama af 28 December 1804, der for de behørige I Retter læses, er afdøde Frue Kammerherrende Jde Margarethe von Haxthausen, fød Baronesse at Knutb, hendes Creditorer med 12 Ugers Varsel fra Dato indkaldede at melde sig hos mig, hendes efterladte Børns Curator. Christen Hee Wadum, Vestergade Nr. 232 og 247.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Dersom nogen, mod Formodning, maatte have nogen beviislig Fordring paa min sal. Mands Handelsmand Jens Brodtfor Boe, efter at jeg har søgt at i qvidere og betale alle anmeldte og mig bekiendte, bliver samme med 12 Ugers Varsel, giennem Aviserne atter indkaldede at anmelde saadant for mig, da jeg formedelst Svaghed er bleven nødsaget aldeles at endt ledige mig fra al Handel. Christiansund, den 31te Dece uden Mette Elisader sal. Brødtkobsfød Ross.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Auctioner. sandagen den 11 Februar næstkommende og efterfølgen Nageleder Undertegnede ved offentlig Auction i tialmstadi Sverrig til Udforsel bortsælge: et Partie at circa 100 Biller, engelsk Manutacturgods, bierget fra det ved Tonnersoe StrandJoctober 1803 forulykkede engelske Btigskib Naney, kommende fra Hull, bestaaende af : Sirts, Fløiel, Manchester Klæde, Cassimer, Svandovn. Faisaade, Doffel, Flonel, Vildneis, Chalong. Etamii, Svanebai, Morin, Buxetoier og Vestetøier, hvide bomulds Sengetepper, Kamelotter, Bomuld, Shavls, hvidt bomulds Lærred, Kanquin, Kiper, Everlasting, Silke Bomuld og Traad Strømper, Barbeerknive, File og andet Staalarbeide, couleurt og hvidt engelsk Steentoi, Lak. Korbeproppe, forarbeidet Sølv, efter paa Auctionsstedet bekiendtgjörende Conditioner ; dog staaer det Kiøberue tilt at for tolde de Vare der ifölge de svenske Toldforordninger ere til Ind foræl tilladte. Catalogerne herover han snarest muelig faaes Kiøbh. hos Dhrr. Duntsselt & Comp., i Aalborg hos Hr. H. Wegelsen, i Stockholm hos Dhrr. Tottie & Artwedson, i Nornidping hos Hr. Ebberstein & Comp., i Gothenburg hos Udr. Lou& Smith, i Westerwik hos Dhr. Egge & Comp., i Calmar hos Hr. Th. Fecmander, i Carlscrone hos Hr. Corner, i Carlshan hos Hr. Carl Schröder, i Christianstæd hos Hr. Cromcer, i Istaa hos Hr. Raadmand Hemberg ; i Malmoe hos Hr. Hans Th. Jacobsen. i Helsingborg hos Hr. Lars Engsöm, i Jenkiepine hos Hr. Witt hoff. i Boras hos Hr. L. C. Bergen, i Halmstaa hos Hr. R. Carl. den, i Hamburg hos Hr. James Stuttevart, og her hos undertegnede. Helsingorden 29 Decbr. 1804. Charles Fenwick. den 5te Februar og følgende Dage bliver sal. Provst Schwart, T kopesis smukke og anseelige Bogsamling solgt i Skovlænge, Præstegaard paa offentlig Auction. Dannemarre d. 10 Jan. P. Satterup. Herredsprovst.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Mandagen den 21de Januar om Formiddagen Kl. halv 10 Vi slet og følgende Dage, lader Silke= og Klædekræmmer Joh. Jørgen Jessen ved Auction i Huset No. 102 paa store Kiøbmagergade absolut bortsælge, endeel Kramvare, bestaaende af Sirtser, Kattuner, fine og grove hvide ostindiske Vare, Hollandske, Schlees og klare Bilefelder Lærreder, Damaskes Dækketøi, Hollandske Dynevaar, Tafter, Pique- og Musliners Vester, Silkestrømper, Engelsk BomuldsStrikkegarn, forskellige trykkede, broderede og stribede Mus siner, Silke, Uldene og Madras Schavler, Silke og Lærreds Tørklæder, hvide Traadkniplinger m. v. Ligeledes bliver paa samme Sted bortsolgt, endeel Guld, Sølv, Kobber Tin, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain, Glas, Meubler og Trævare, Linned og Dækketøier, Gang= og Sengeklæder, som har tilhørt afdøde Brandmajor Brandemann og ligeledes afdøde Enkefrue; hvorover trykte Fortegnelser paa Auctionsstet i Boutiqven kan erholdes, imod Er æggelse at 2 s. for Stykket til de Fattige.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Nandagen den 21 Januar om Formiddagen Kl. 11 bliver i Vi Følge Dom og Execution, ved Auction som holdes i Hirschholms Amts Tingstue, første Gang opbuden for til den Høistrydende at bortsælge 2de Johannes Lokke paa Hirschholms Amt tilhørende Gaarde, af hvilke den ene er beliggende i Rarnsnæse Bye staaende for Hartkorn 5 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb og de anden beliggende i Selsmarche Bye, staaende for Hartkorn 5 Td. 3 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. med tilhørende Bygninget, efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner. andagen den 21de Januar førstkommende, om For Vi middagen Kl. 11, lader Kiøbenhavns Universitet. ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbyde: En Grund eller Byggeplads, beliggende i Studie strædet No. 62, af Størrelse 1, 135 QvadratAlen, med en dertil hørende Portion Spring. vand. Auctionen holdes paa Procurator Brønlunds Boepæl i Gaarden No. 5 paa Nørregade, hvor de Lysthavende kunne vorde underrettede om Conditionerne, og blive anviste til at tage Pladsen i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Tirsdagen den 22 Januar førstkommende, om Formiddagen E. Kl. 9, bliver i Gaarden No. 35, paa Hiørnet af Nørregade og Studmræde ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kiøkkentøi, Porcellain, Glas og Stentøi, Meubler og Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder, samt endeel gode og vel conditionerede Bøger i adskil ge Sprog og Videnskaber, meest historiske, juridiske og philologiske, afg. Justitsraad, Assessor og første Expeditions Secretair i det Kongelige styvne Cancellie, Peter von Sixtels Stervboe tilhørende, imod contant Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Boets Curator Procurator Fugl, boende i Kronprindsuusgade Nr. 11 Litr. C., hos hvem trykte Fortegnelser over det som sælges kan bekommes Torsdagen den 17 Januar og følgende Dage indtil Auctionen.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Ja Kiøbmand Rasmus Sørensen her i Slagelse har Topgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa bliver hans iboende og tilhørende Gaard, der er beliggende paa Hjørnet af Bredgaden og Herrestrædet her i Byen, tilligemed en Opbubeboen tilhørende Byggeplads paa Løvegaden, stillet til offentlig Auction første Gang den 30 Januar, anden Gang den 6 Februar og 3die Gang den 13 Febr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, i Gaarden, og bliver sidstmeldte Dag tillige holdet Auction over Jndvort og Handelsvarene m.v. Gaarden bestaaer af 13 Fag Mur= og Bindingsværk, er teglhængt og for det meste ny oplygt, samt har en ny opbygt Baglængde paa 5 Fag og et lidet Halvhus, saa er og dertil en Haugeplads og en god Stensadt Brønd i Gaarden. Conditionerne bliver paa Auctionsstædet bekiendtgjorte. Slagelse den 9 Januar 1805. Mandix.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Cancellisecretair, Borgemester og Byfoned i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1805-01-14
Frydendahls Hovedgaard i Sielland med underliggende 2 Skamrup Sogns Kirketiende, agter Eieren ved offentlig nuction, som foretages paa Frydendahls Skriverstue, Tirsdagen den 26de Febr. Formiddag Kl. 10 førstkommende, at bortforpagte, uden Hoverie men med endeel Pligt Arbeide af Huusmænd, og kan denne Forpagtning tiltrædes næstkommende 11te Mai. Conditionerne er foreløbigen at faae til Eftersyn, hos Imersen i Odense og Forvalteren paa Frydendahl, der tillige paaviser Markerne. H. Baage, Bogholder ved Universitet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Skrivelse fra Paris den 2den Januar. Moniteuren indeholder nu den Tale, hvormed Keiseren, aabnede det lovgivende Corps. J de Afskrifter, vore Tidender indeholdt, vare nogle Udtryk ikke rigtige. Keiseren sagde iblant andet: "Voxe Fienders Grundsætninger og deres nylig viste Opførsel mod Spansen (ikke: en af vore Fienders Opførsel mod Spanien) vise tydelig Vanskeligheden ved Freden." Videre sagde Keiseren: "Jeg besidder ikke den Ærgierrighed, at ville have større Jndflydelse i Enropa, (ikke: at ville have større Jndflydelse paa de europæiske Stater.) J øvrigt erklærede Keiseren, at ingen Stat meere skulde indlemmes i Riget. - J Gaar have Tribunatet og det lovgivende Corps voreret en Adresse til Keiseren for denne Tale. Tribunattet skal in corpore overbringe Keiseren denne Addresse.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
I Gaar meldte et keiserl. Budskab det lovgivende Corps, et Keiseren havde udnævnt den indenlandske Minister Champagny og Statsraaderne Regnand og Lacue til at give det lovgivende Corps en Oversigt af Rigets Forfatning. De kom til det lovgivende Corps og Ministeren Champagni holdt en lang Tale, hvoraf følgende er det vigtigste: "Mine Herrer, J Følge den Dem bekiendtgjorte Udnævnelse skal jeg have den Ære, at give Dem en Oversigt af det franske Riges nærværende Forfatning.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
(Her omtalede Ministeren Skolernes og Lyccernes Fremgang, Krigskolen i Fontamebleau, den polytechniske Skole, Konstskolen i Compiegne, Bro= og Veiarbeidet, Oversvømmelserne i Rhin= og Mosel=Departement og den Understøttelse de Ulykkelige fik, de gode Anstalter mod den gule Febers Udbredelse, en ny Stads Opbyggelse i Vender, den Handelsfrihed Stæderne Maynz og Colln have faaet, Manufacturernes, Agerdyrkningens, Heste og Faareavlens Forbedring og de mange Legater til Hospitalerne, hvorved anførtes, at paa nærværende Tid findes 31000 færre Trængende i Paris end i Aaret 1791, og 25000 færre end i Aaret 1801. Derpaa vedblev Ministeren saaledes:) Saaledes er vor Forfatning indenlands, udenlands forsvarer det franske Mod, understøttet af den spanske Diervhed, Santo Domingo, Martinique trodser Fiendernes Trusler; Guadeloupe har beriget sig ved Byttet af den brittiske Coffardihandel; Guyanas Forfatning er blomstrende.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Øerne France og Reunion vilde nu have været Oplagsstederne for Asiens Rigdomme, og London vilde være styrtet i Fortvivlelse, ifald Uerfarenhed eller Svaghed ikke havde tilintetgjort den ypperligste Plan. J det mindste nære Øerne France og Reunion sig endnu af de Priser, vi have frataget vore Fiender.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Vore Armeer have foruden Tapperhed og Disciplin erhvervet sig hiin Taalmodighed der oppebier Leiligheden og stoler paa Overhovedets Viisdom og Planer. Vore Officierer og Soldater lære at beherske det Element, der skiller dem fra hiin Øe, som er Gienstanden for deres Vrede. De res Mod og Behændighed sætte de ældste og meest erfarne Søemænd i Forundring. Imedens de fiendtlige Flaader, ødelægges ved Storm og Uveir lære vore uden Fare, at kiæmpe mod hine. Endelig have vi under Krigen tager Hannover; vi ere meere end nogensinde før istand til at give vore Fiender afgiørende Stød. Vor Søemagts Tilstand, er bedre, end den har været i 10 Aar, vor Landmagt er tal Agere, bedre indrettet og forsynet med alt, hvad der forskaffer Seyer, end forhen. J Financefaget hersker Virksomhed og Orden. Krigen har foraarsaget overordentlige Udgivter, men de bleve gjorte i vort eget Land og have forskaffet os Skibe, Havne og alt, hvad der udfordres til at udvikle vor Magt mod vore Fiender. Disse overordentlige Udgivter ophøre nu, og de, som vor krigerske Stilling herefter kræver, skulle bestyres med en Sparsomhed, som de første Angrebs= og Forsvars=Foranstaltninger ikke tillode. Kronens Jndtægter udrede alle Udgivterne ved Keiserens Salving og Kroning samt de, som Kronens Glands endnu kan fordre. Den Glands, der omgiver ham, vil aldrig blive en Byrde for Nationen.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Europas Forfatning har liidt en vigtig Forandring Spanien hvilede i en Neutralitet som Frankerig havde samtykket og det brittiske Cabinet erkiendt. Pludselig bleve dets Skibe angrebne og Tractaten i Amiens brudt med Spanien ligesom det var skeet mod Frankerig. Hs. katholske Majestæt har fattet den Beslutning, som hans Trones Værdighed, den brudte Tractat og den ædle Nations Ære, hvis Skiæbne han styrer, har budet. Keiseren af Østerrig anvender den Rolighed, som hans Characters Retskaffenhed og hans Undersaatters Tarv raade ham, til at forbedre sine Financer, gavne sine Provindser og befordre Handelen. - Den italienske Republik, der bestyres og regieres efter samme Grundsætninger som Frankerig, fordrer, som dette, en definitiv Organisation, der sikkrer den nærværende Generation og Efterkommerne alle de selskabelige Forbunds Fordeele. Keiseren vil, som denne Republiks Præsident og Stifter, sikkre sammes Skjæbne og Uafhængighed og forene den franske Nations og denne Republiks Jnteresse med de tilgrændsende Magters Jnteresse. - Helvetien nyder i Fred Velgierningerne af sin Constitution, af sine Borgeres Klogskab og af vor Alliance. -
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Batavien sukker endnu under en oligarchisk Regiering, der er uden Overeensstemmelse i sine Planer, uden Patriotismus og uden Kraft. Dets Colonier ere atter blevne solgt te og uden et Kanonskud overleverede til Engelland; men den bataviske Nation besidder Energie, gode Sæder og Sparsomhed; den mangler blot enstandhaftig, patriotisk og oplyst Regiering. - Kongen af Preussen har ved alle Leiligheder viist sig som Frankerigs Ven, og Keiseren har nyttet enhver Anledning til at befæste denne lykkelige Forstaaelse. - Churførsterne og alle Medlemmer af den tydske Stat vedligeholde trolig de venskabelige Forhold, der forbinde dem med Frankerig. - Dannemark følger en stedse viis, modereret og indsigtsfuld Statskonsts Grundsætninger. - Catharine den Stores Aand vil vaage over Alexander den førstes Raadforsamlinger, han vil erindre sig, at Frankerigs Venskab for ham en en nødvendig Modvægt i Europas Vægtskaal, at han, langt fra samme, ikke kan naae det og heller ikke forstyrre dets Rolighed. - Tyrkiet er vaklende i sin Politik, det følger af Frygtet System, som dets Jnteresse fornægter. Maadet kuns ikke erfare paa sin egen Existences Bekostning, at Frygt og Uvished fremskynde Rigernes Fald og er tusinde Gange ulykkeligere, end en ulykkelig Krigs Farer og Tab.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Frankerigs Skjebne er sat paa fast Fod, hvad for Bevægelser Engelland end kan giøre, stærk ved sin Enighed, sin Rigdom og sine Forsvareres Mod vil det trolig vedlige holde Alliancen med de venskabelige Magter, og hverken fortiene eller frygte Fiender. Naar Engelland bliver overbeviist om sine afmægtige Bestræbelser med at forurolige de faste Land, naar det indseer, at det blot kan tabsmedler Krig, der er uden Øiemed og Bevæggrunde, naar det bliver overbeviistrom, at Frankerig aldrig vil indgaae andre Betingelser, end dem i Tractaten i Amiens, og aldrigsamtykke i, at Engelland bryder Tractaten ved at beholde Ma tha, da vil Engelland falde paa fredelige Tanker; Had og Misundelse vare ikkun til en Tid." - Efterat Ministeren Champagny havde endt denne Oversigt, svarede Præsidenten for det lovgivende Corps, at det lovgivende Corps vilde undersøge denne Oversigt i en General=Committee og tage en Beslutning, der vilde blive Corpset og Regieringen værdig.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Den 3die d. M. strandede 2 engelske Krigsbrigger paa Kysten af Vissant. Engellænderne satte Jld paa den ene, men den anden, der førte 10 Kanoner, maatte overgive sig med 48 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Skrivelse fra Haag den 5te Januar. Det lovgivende Corps har anden Gang forkastet Statsdirectoriets Forslag om en Afgivt af 4 Procent af Eiendomme, og Jndkomster, som var forenet med Udgivets= og Finance Etaten for Aaret 1805, og har fornemmelig grundet sit Afslag paa den Paastand, at den med denne Udgivts=Etat forenede Afgivt var alt for trykkende for Republikens Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Man har i vore Tidender bekiendtgjort en ny Note om 4 af vore Directeurers Dimission. J samme hedder det Neppe havde Hs. Majestæt, de Franskes Keiser, faaes Efterretning om det bataviske Statsdirectoriums Beslutning af 23de Novbt., førend han, da han baade fandt den stridende mod Tractaterne, mod de første Regler i Militair forfatningen og mod den Agtelse, der tilkommer Overgeneral Marmont, fordrede ved sin Ambassadeur i Haag som en passende fyldestgiørelse: 1) at Beslutningen skulde tages tilbage; 2) at de Herrer Spoors, Bezier, Byleveld og Gockinga skulde dimitteres. Begge Dele bleve uopholdelig iværksatte."
Berlingske Tidende, 1805-01-18
En fransk Kanonbrig, der hørte til den Division, som nylig seilede fra Vliestingen til Boulogne, forliiste nær ved Boulogne. Af Mandskabet, der bestod af 50 Mand, bleve ikkun 10 reddede.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Blandede Efterretninger. Frankerig. Paven har nylig givet 1200 Personer, Audience, iblant dem var Madame Geulis, med hvem han talede længe og roste den fromme Brug, hun giør af sine Talenter.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Hr. Lalande har overrakt Keiseren en af sin Ven den afdøde Baron Bohar efterladt Memoire. Baron Bohar lægger 30 Aars Erfaring til Grund og viser i denne Memoire. hvorledes man kan spare 12 Mill. aarlig ved Stutterierne og tillige skaffe sig en Mængde Heste, som han vurderer for 36 Mill. Fr.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Hr. Pallisot Beanvais har givet en ny afrikansk Plante det Navn Napoleone Imperialis, ladet den stikke i Kobber, og dediceret Keiseren Kobberet.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Journal de Paris melder, at den pavelige Legat Caprarehar faaet en Skrivelse fra Rom af 18de Decbr. med den Efterretning, at en Ballon; i Form af en Keiserkrone og prydet med Gladlamper, er faldet ned i Søen Bramano Nærheden af Rom. Denne Ballon maae være den, de steeg op ved Festiviteten paa Raadhuset i Paris, den ha gjort Reisen til Rom i 46 Timer.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Batavisk Republik. Nylig bleve 2 Fanger, er velklædt Herre og Dame, af hvilke den første var i Lænker, transporterede fra Amsterdam igiennem Nymmegen til Bryssel.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Østerrig. J det Patent, der er udstedt til alle Dicasterier om den ny keiserl. Titulatur og Vaaben, er følgende Udskrift til Monarken anordnet: Til Hs. Romersk Keiser, lige og Keiserlig=Østerrigske Kongel. Apostoliske Majestet.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Kiøbenhavn den 18de Januar. Deres Majestæetr Kongen og Dronningen af Sverrig ankom til Nyborg den 15de Januar om Eftermiddagen Kl. 4 3/4 og afreiste derfra næste Formiddag Kl. 10. Farten over Beltet var med godt Veir og god Leilighed særdeles heldig, da den fra Knudshoved til Halskov Rev blev tilbagelagt i 2 Timer. Deres Majestæter ankom i høieste Velgaaende til Corsøer om Eftermiddagen Kl. 3, hvor de forblive til Fredag Morgen, da Reisen er bestemt til Roeskilde. Sammesteds forblive de til Løverdag og fortsætte derpaa Reisen over Frideriksborg til Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Kiøbenhavnsposterne af 12te Januar, som havde maattet overligge paa Sprogøe, ankom til Fyen den 16de om Formiddagen, og Kiøbenhavnsposten af 15de er ankommen til Fyen samme Dags Eftermiddag Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Den i Gaar indkomne Hamborger Brevpost ankom til Nyborg den 13de Januar Kl. 7 Aften. Den 14de var det en Storm, Vinden S. S. O. og Beltet fuldt med Jis hvilket forhindrede Overfarten. Den 15de var det Sneefog til Middag Kl. 12 1/2, ved samme Tid gjorde man er Prøve paa Farten, men da Jsen stod 1/4 Miil fra Landet og samme ikke kunde bære, var det ikke mueligt at komme over, men man maatte gaae tilbage. Den 16de afseilede man igien fra Knudshoved Kl. 9. Jsen var meget svag; den stod 3 Kabbellængder fra Knudshoved. Man maatte brakke igiennem og ankom til Halskov Rev Kl. 1.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst skiænket 50 Favne Brænde, som igiennem Fattigvæsenet skal uddeles til Trængende her i Staden.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Af en til det danske Cancellie af Justitiarius i Høiestere, indsendt tabellarisk Forklaring sees, at der fra 1ste Marts til 24de Decbr. er i alt tilendebragt 340 Sager, saa at altsaa kun 41 ere tilbage af Ordenens Sager, hvoraf 18 behandles skrivtligt. Der kan ikke være mindste Tvivl om, at jo baade alle de, som have været indstevnede til dette Aars Høiesteret, og de fleste af de Anticiperede, der dog ere indstevnte til næste Aar, skulle vorde afgjorte i Høiesterets 3die Session, som begyndte den 2den d. M. og vedvarer til den 21de Februar næstkommende. Hs. Majestæt har i den Anledning resolveret saaledes: "Vi ville, at Justitiarius med Rettens Tilforordnede tilkiendegives Vor allerhøieste Bifald med den særdeles udmærkede Nidkierhed hvormed Sagerne for Høiesteret ere fremmede i de tvende første Sessioner af indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Ved Resolution af 25de Octbr. 1777 blev fastsat, at Secretairerne ved Høiesterets=Protocoller, naar de i nogle Aa havde viist Prøve paa deres Duelighed, maa have nærmeste Adgang til at indtræde i Hof= og Stadsretten som Assessorer.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Denne Bestemmelse er ved Resolution af 25de Octbr. f. A. udvidet til Cancellisterne og Undercancellisterne i det danske Cancellie, Cancellisterne og Undercancellisterne i Høieste rets Justitscontoir og Fuldmægtigerne i Hof= og Stadsret. ten, som, naar de i øvrigt ere dertil qvalificerede, skulle gives lige Adgang med Protocol=Secretairerne i Høiesteret. til de ledige Assessor=Embeder i Hof= og Stadsretten.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Lærerene ved det i Brøndbyesster oprettede Skolelærer, Seminarium, Sognepræsten Hr. Hammond og Candidat Roskilde, ere tilkiendegivne Hs. Majestæts allerhøieste Bifald med deres udviste Flid i Seminaristernes Underviisning. og Dannelse til duelige Ungdomslærere.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Digteren Øhlenslæger har af Directionen for Konst akademiet faaet Tilladelse at holde offentlige Forelæsninger
Berlingske Tidende, 1805-01-18
over Poeste og Mythologie paa dets Auditorium paa Charlottenborg.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Efter Jndberetning fra Lissabon af 8de Decbr. laae den Kongelige danske til Ostindien bestemte Paketbaad, under Kommando af Capitain Holterman, som var indkommen for Søeskade, færdig til med første gunstige Vind at seile derfra.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Befordringer. Under General-Toldkammeret: Den 9de Januar er S. P. Hoff beskikket til Kasserer og Kæmmereer paa St. Croix; Sekretairen for den vestindiske RegieringsSekretariet, J. F. S. Schuster, til Toldkasserer i Christiansted paa St. Croix; Proviants. Ammunitions= og Materialforvalteren i Christiansted Capt. C. v. Holten, til Sekretair for bemeldte Regierings Sekretariat; Fuldmægtigen i General=Toldkommerets Sekretariat, P. F. Frelsen, til Proviants-, Ammunitions= og Materialforvalter i Christiansted og Kongel. Fuldmægtig hos Betientene i Vestindien, C. W. Aarestrup, til Toldkasserer i Frederiksted paa St. Croix.
Berlingske Tidende, 1805-01-18
Under samme Dato ere Toldkassererer Christiansted, J. F. S. Schuster, Toldinspekteuren sammesteds, J. Møller og Bogholderen samt Medlem af Raadet paa St. Thomas, H. Lorenzen, udnævnte til virkelige Kammerraader, og Proviants-, Ammunitions= og Materialforvalteren i Christiansted, P. F. Frelsen, til Kammer=Sekretair. Kiøbenhavn den 17de Januar 1805. Cours af danske Banksedler imod Species 47 1/2 Procento som udgiør: For 80 Rdlr. Species, dansk Cour. Rdlr. 118. 10. og for 1 - - - - - 1. 46. Disconto 5 Procento. Directionen for den danske og norske Species=Bank.