Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Lægevidenskaben og Apothekerkonsten burde altid saae Haand i Haand sammen. De maa virke giensidigen naar der skal udrettes noget for der lidende Menneskehed. J ældre Tider var ogsaa mangen en lærd Mand Archiater og Apotheker til lige, og man ansaae det for ligesaa hæderligt et Fald at tilberede Lægemidlerne som at ordinere dem En Videnskab, hvis første Oprindelse tillagdes Guder, kunde ikke andet end holdes i Ære, og hvormeget end Vittigheden, lige fra Æsop og Plat til Holberg og Moliere, har skudt til Maals efter denne ædle Konst; hvor meget end Qvatsalverie og Charlatanerie have hos mange bragt den i Ringeagt, saa har den dog i det forløbne Aarhundrede, da den alt mere og mere bragtes i videnskabelig Form og rensedes for al Overtro og Tant, tilbagevunden den Agtelse og Anseelse, den som den første, ædleste og gavnligste af alle menneskelige Kundskaber virkelig fortjener. Hvor meget det allerede for to Aarhundreder siden var Regjeringens alvorlige Villie, at de practiske Læger skulde nyde et saa rigeligt Udkomme, at de med Lyst kunde opfylde deres hæderlige, skjønt møisommelige Kald, det sees af følgende Sted i Prof. Herholdts høist interessante Bidrag til Apothekerkonstens og Medicinaltaxtens Historie i de Danske Stater. "*) Det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrifter, 1811, første Hefte. "Det torde altsaa være selve Lovbestemmelsen i Forordningen af 10 Jan. Anno 1619, der er bleven lagt til Grund for Medicinaltaxten af 1672. Lad os da see hvilke Fordeele denne tilstod den practiske Lage - og - Apothekerne. - Anno 1619 var Prisen paa 1 Tønde Rug 9 Mk. Dansk. Taxten for samme Aar tilstod Lægen for sit første Besøg hos en Syg 3 Mk. eller 1/2 Td. Rug. for hvert følgende Besøg 24 s. og desuden for hver Recept 12 s. 72. Sæt da, at en Læge i Kjøbenhavn besøgte dagligen, som Middeltal, 20 Syge, og blandt disse En for første Gang hver Dag, samt at han hver Dag forskrev 10 Recepter, saa blev hans lovlige Fortjeneste; 1/2 Td. Rug. 1ste Besøg 3 Mk. . 19 almindelige Visiter a 24 s. - 3 1/2 10 Recepter 3 128. Altsaa daglig 4 1/2 Td. Rug. eller aarlig 1681 1/2 Td. Rug. a 1 R. 3 M. af Værdie Ao. 1619 2372 1/2 Rdlr. Regner man for en Læge med mere udbredt Proxissom Middeltal, 30 Syge daglig, saa blev hans Fortjeneste: 3 Td. Rug. 2 første Besøg af 3 Mk. 28 almindelige Besøg a 24 s. . 4 1/2 20 Recepter a 12 s. Altsaa daglig 7 Td. Rug, eller aarlig 2655 Td. Rug. 3832 1/2 Rdlr. a 1 Rd. 3 Mk. Denne Summa synes da omtrent at have været Ole Borchs og Bartholinernes aarlige Jndtægt efter Taxten. Det samme Qvantum Rug efter Capitel-Taxten for Ao. 1802, da hver Tønde kosteste 9 Rd. 22 s., vilde, efter Pengenes Værd samme Aar, have været at beregne for 1681 1 Td. Rug a 9 Rd. 22 s. 14591 Rd. 52 s. 2555 Td. Rug a 9 Rd. 22 s. 23680 Rd. 50 s. og omvendt, dersom Pengene i Bartholins Tid havde været af saa ringe Værd, som 1809, saa vilde deres aarlige Fortjeneste, i Forhold til hvad Rugen da maatte have kostet, været at nedsætte, istestedet for 2373 1/2 Rd. til 385 Rdlr. 38321 Rd. til 623 Rdlr. hvilke Summer altsaa udtrykke Lægernes aarlige Jndtægt Ao. 1809, *) forudsat at de have været 2 Det er mærkeligt, at de fleste menneskelige Talenter belønnes i et omvendt Forhold til den Nytte, de kunne stifte. En Operasanger – en Danser - en Konstberidder lønner man i de fleste cultiverede Lande næsten Kongelig Man veed, med hvilke uhyre Summer Vestris's Luftspring bleve betalte i London. Men hvor usselt have derimod ikke de største Skribenter, Mænd, som vare hele Nationers Lærere og Stolthed, været aflagte, Engellands Milton og Buttler, og Frankriges J. J. Rousseau kunne blandt andre tjene til Bevis herpaa. Man nævne mig et Arbeide, der i vort eget Fædreneland bliver slettere betalt end litterairt Arbeide. Jngen Saugskiærer vilde, om han istedet for Hænderne kunde bruge Hovedet, finde sig i den Betaling, som mange af vore største Skribenter og bedste Oversættere have maattet lade sig nøie med. Man, bryder sig intet om at betale 1000 Rdlr. for et Shawl til sin Datter, men man raaber ak og vee over Dyrheden, naar man skal betale 5 Rdlr. for en Bog, der skal bane Sønnen Veien til hans tilkommende Lykke. Man betaler uden Betænkning 20 Rdlr. i Leie for en Mammelukdragt til en Maskerade, men man jamrer ganske forfærdelig over Tiderne, naar man skal betale nogle faa Rigsdaler i et heelt Aar for et Blad, som man dog troer at kunne have Morskab og Gavn af. Jeg taler intet om de Folk, der, bevægende sig i en evig Cirkel af sandsesløse Glæder, mangle al Sands for den aandelige Fornøielse, og derfor aldrig have Tid eller Lyst til at læse, Jngen Skribent, der har et høiere Maal. i Sigte, ønsker saadanne Læsere, om han end kunde faae dem. Men jeg kjender Folk, der dog synes at finde nogen Jnteresse i Læsning, og som, ligesaa beskjeftigede som Bartholinerne, og ikke ere blevne betalte over Taxten for 1619, som endnu er gieldende.