JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Fra Ringkjøbing skrives: "Til almindelig Glæde for denne Egns Landboere, der i Vinter have været satte i Skræk ved en Mængde natlige Jndbrud og dristige Tyverier, er det nu lykkedes Stedets Politimester ved hensigtmessige Foranstaltninger at overrumple og gribe den formeentlige Hovedmand for en Tyvebande under selve Udøvelsen, af et Jndbrudstyveri i Hee Sogn. Endeel andre Personer, der ansees for Deeltagere eller Hælere, ere ligeledes anholdte."(Ribe Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
(Forlangt Jndrykkelse.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Naar saadan en uvidende Compan sætter sig paa Bænken, som aandelig Udlægger, fordømmer Menneskene som Kjettere og udpeger Enkelte som Loke, hjemfaldne, ja skaaner ikke engang sine egne agtværdige Forældre, dem han kalder uchristelige Kjættere, der gaae samme Vei som alle Andre; saa maae man forbauses over hvilken Absurditet og JndulOm denne Krog kan Læseren faae Beskeed i det Tids Om denne Krog kan Læseren for skrift, hvor Løven - formodent snærrer af Folk. gents et Menneske kan falde til, naar blind Jver for forslidte Meninger og rasende Orthodorie rumstere i et Hoved, af hvilket al sund Forstand er ligesom udpompet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Betænker man imidlertid, at det lille Land Mors, neppe 10 Qvadratmiil, har 11-15 Præster, der baade som Lærde og aandelige Talere kunne maale sig med Rigets øvrige Geistlige, at disse 1415 Præster hver 7de og i Fasten hver 3die Dag holde Taler, for det meste for talrige Tilhørere; og endelig, at Øens Jndvaanere hverken ere Babylonier eller Sodomitter, men en kjøn, skikkelig, fredelig Folkestamme, der frygter Gud og Kongen ærer, saa seer man ei let hvad disse Aftenunderholdninger skulle betyde, ei let hvad de "Opvakte" fra Fyen, eller de "Hellige" fra Salling, eller hvilkensomhelst anden erentrisk Sværmer have her i Landet at bestille. Der gives svage Sjæle nok blandt Almuen, der af sig selv kunne falde til Extremer og det er Synd at bidrage dertil, ja Synd og Skam at give Anledning til Lediggang og Ladbænkerier, som ret kunne trives ved disse Natteforsamlinger. Om Samfundets heldige Fremgang og de handlende Personer en anden Gang meere; og nu behøver jeg vist ei at skjule mig under et Delta. P. Henriksen. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Til Agger-Canal, ankom mod Aften den 11te Dennes Skipper P. Hansen af Drammen bestemt til Weile med Trælast, efter i 12 Etmaal at have holdt Søen, og under Jydske Kysten mistet begge Ankere. Ved samtlige 5 Lodsers Anstrængelse, skjøndt Søen var temmelig urolig, bragtes Fartøiet i god Behold ind i Canalen, en Dreng paa 12 Aar var allerede død ved Skagen, og af Kulde samt Mangel paa alt, ville Skipperen og Matrosen om kort Tid have deelt hans Skjæbne. De bleve strax forsynede med det Nødvendigste til Vederqvægelse – samt et Anker til Fartøiet, og Dagen efter befandt begge sig temmelig vel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
En Mand i Heltborg Sogn har ved at grave en Teglovn i en Høi stødt paa et Slags Afgudstempel eller Gravcapel af det meest kæmpemæssige, man har seet her til Lands af disse Oldtidsminder. Salen er 12 Al. lang, 2 1/2 Al. høi og 3 1/4 Al. vid. Væggene ere af uhyre fiirkantede tildeels afrundede Stene, og Loftet af samme Slags, af hvilke nogle holdt 1 1/2 Favn i Omkreds og sluttede saa tæt at ikke det mindste Muld var falden igjennem, da Arbeideren paa en Stige steg ned i Hallen. Foruden Hovedcapellet i Syd og Nord ere 2de Sideværelser allerede udgravne i Øst og Vest af hvilke den mod Øst synes at føre til Udgangen. Hvert af dem er omtrent 3 Alen lang med Høide og Vidde som Hovedsalen. Midt i denne og lige for Indgangen paa venstre Væg stode en Deel Runer og nogle Hieroglypher, men for ei at forekomme Oldgranskeren vil Jndsenderen ikke afsætte Nogle eller søge at give dem Navn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
Det var at ønske, at Øvrigheden ville bære Omsorg for, at dette Oldtidsminde kunne blive forskaanet for Egennyttens Hammer, der truer i Hast at berøve Elskere af vore hedenske Forfædres Minder den Glæde at vandre i deres tause Haller i hvilke man føler en hellig Gysen og troer at høre dens djærve Sprog. Jkkun en Steenhammer er hidtil funden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
AVERTISSEMENTS. Det bekjendtgjøres herved sørgeligst for Venner og Slægtninge, at Gud bortkaldte vor gode Moder og Svigermoder Karen Lund, fød Kjærulff, Enke efter afdøde Sognepræst Knud Lund, Fredagen den 7de d. M. efter nogle Dages Sygdom her paa Gaarden. Hun blev 66 Aar gammel. Hendes Liv var virksomt, og af os hendes Børn velsignes hun især saare meget, da hun i mange Aar var baade Moder og Fader for os. Hendes Død var rolig og gudhengiven. Paa egne og den Afdødes øvrige fraværende Børns og Svigersøns Vegne. Koustrup, den 9de April 1837. K. C. Lillelund. A. N. Lillelund. fød Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-14
At jeg i Fremtiden ikke betaler anden Gjeld end den jeg personligen eller ved egen Haandskrift stifter, bliver til Enhvers Efterretning kundgjort. Drasbek den 14 April 1837. Georg Mensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Ao. 1837. No. 43. THISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 15de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Politiske Nyheder. Engeland. Bladet Morning Post beretter, at der skulle være opstaaet Uenighed mellem det engelske Menisterium, og at Ministeren for de udenlandske Anliggender Lord Palmerstone, skulle befinde sig i directe Opposition til flere af hans Colleger. Aarsagen dertil, skal være Afgjørelsen af det Spørgsmaal, om en betydelig Forstærkning af det i Spanien værende CorpsMarinesoldater, hvorved en afgjørende Jndvirkning paa Borgerkrigen i Faveur af de Christinos kunne bevirkes, var hensigtsmessig eller ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Lord Palmerstone havde erklæret sig for det Første, men Fleertallet af hans Colleger for det Sidste; samme Blad tilføier, at Lorden skal have givet efter, da det var bleven ham klart, at det ville koste ham hans Embede. - Man havde bemærket, at Hertuginden af Kent og Prindsesse Victoria paa hendes sædvanlige Spadseergang i Hyde=Park, i de sidste 14 Dage stedse stødte paa et Jndividium af et originalt Ydre, som fulgte dem overalt, hilsede hende uophørligt, og overhovedet yttrede sin Beundring for Thronfølgerinden paa en paatrængende Maade. En Politi-Officiant fik i Commission at gjøre Ende paa hiins Paatrængenhed. Denne, Prindsessens Tilbeder, en Mand paa 40 Aar, skal være i Besiddelse af en betydelig Formue, og er Beboer af et Landsted, som han har givet Navn af Victoria. - J Følge Beretninger fra Lissabon havde Finantsministeren der, forelagt de Cortes Finants=Budgettet, som viste et aarligt Deficit af 500,000 Pd. Sterl. - Den unge Dronning havde havt et heftigt Anfald af la Gripe, som havde givet Anledning til flere høitravende af ikke mindre end 8 Personer undertegnede Bulletins. Guerilla-Chefen Remeschido, hvis Bande, efter de sidste Efterretninger, skulle være aldeles ødelagt, synes dog ingenlunde at være slagen af Marken. - Den 31te f. M. tildrog sig i Theatret i Manchester den Ulykke, at en Skuespiller ved Navn Campbell ved Forestillingen af et Røver-Anfald, blev skudt ved en tilfældigviis skarpladt Pistol.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Frankerig. J Følge Pariser-Beretninger af 5te April, var endnu intet Ministerium kommen i Stand, men man antog nu med temmelig Bestemthed, at det nye Cabinet ville blive sammensat af Dhrr. Mole, Soult, Montalivet, Barthe, Villemain, Humann, Martin og Rosamel; det heed, at Deportations- og Apanage=Projecterne skulle tages tilbage, og i Stedet for det Sidste et andet Project foreslaaes, i Følge hvilket Rambouillet skulle overdrages Hertugen af Orleans, som Bryllupsskjænk, og Hertugen af Remours erholde en aarlig Livrente paa 300,000 Franks. J Følge Efterretninger fra Spanien heed det, at Don Carlos laae med sin hele Generalstab syg af la Gripe, og en anden Beretning taler om, at et nyt Mordanfald paa ham, var mislykkedes. J Følge Beretninger fra Bajonne ventede man, at en energisk Paabegyndelse af Krigen fra de Christinos Side, ikke kunne tænkes paa. - J Madrid kunne den 26de Marts ingen Cortes=Forsamling holdes, da 60 Deputerede og 4 Ministre laae syge af la Gripe. Fra Valencia meldes, at alle derliggende sardiniske Skibe vare belagte med Embargo.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
America. Om Forholdene i Mexico giver Bladet Times følgende Efterretninger: "Denne Stat er endnu bestandig i den meest oprørske Forfatning: Bustamente Santa Annas personlige Fiende staaer i Spidsen for Forretningerne, og har, som man forsikkrer, taget flere Forholdsregler for at forhindre den fangne Præsidents Tilbagekomst. Santa Anna er paa et nordamericansk Krigskib afseilet til Vera Crux, og vil bestræbe sig for igjen at opnaae den Jndflydelse, som han besad i saa lang Tid. Mærkeligt er det, at han nu stytter sig paa det føderalistiske Partie, som han styrtede for nogle Aar siden, og Præstepartiet understytter nu derimod hans Modstander Bustamente. Toro, Gouverneur i Vera Crux, en Slægtning af St. Anna, troer man vil kunne holde sig saalænge paa sin Post, til at St. Anna kan iværksætte sin Landgang. Det kritiske Øieblik for St. Anna vil være hans Ankomst, lader man ham lande, saa vil uden Tvivl hans Jndtog i Mexico være vist. Midt under de Bevægelser og den Borgerkrig hvormed Mexico trues, vil Teras Uafhængighed alt mere og meere befæstes. Vist nok er en merikansk Hær under General Bravo, rykket frem til Mahamoras, og efter de seneste Efterretninger skal Bastamente have til Hensigt, selv at overtage Commandoen; men sandsynligviis vil denne nu blot være forberedt paa de Tildragelser, der kunne indtræffe, og som ikke ville udeblive, saasnart Santa Ang sætter Foden paa Land, Paa Efterretningen om hans Frigivelse, har Regjeringen i Mexico anordnet en almindelig Festivitet, og man ventede ham til Hovedstaden i Midten af (Neue Zeit.) Februar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Indenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Bulletin. Hans Majestæt Kongen har i afvigte Nat havt god Søvn, Appetitten og Kræfterne vedvare. Kongens Palais, den 11te April 1837. C. Fenger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Kjøbenhavnsposten, vil vide, at den franske Regjering skal have besluttet at afsende tvende saakyndige Mænd til Danmark, Sverrig og Norge, for at undersøge de derværende Straffeanstalters Tilstand. Denne Tidende siger bemeldte Blads Redaction har jaget os Blodet i Kinderne; thi skjøndt vi ere af den Overbeviisning, at det er godt at vore Mangler komme for en Dag, fordi det er den eneste Vei til engang at faae dem afhjulpne, saa tilstaae vi dog, at det vilde have været os meget kjært, om de Franske havde ventet med at undersøge, vore Fængsler, indtil vi havde faaet dem i en Stand, hvori vi nogenlunde kunde have været bekjendte at forevise dem; men derefter kan vel sagtens Frankrig ikke vente Maaskee, hedder det fremdeles komme Franskmændene heller ikke her, for at see hvorledes Fængslerne bør være; men for at lære os det; og i saa Fald maae de være os velkomne, hvis det blot kunde hielpe noget; men selv dertil ere Udsigterne nok ikke store, thi vel have vi en Commission, der skal ordne denne Sag, der i meere end een Forstand er vort Stats gemes materia peccans; men Hvad en Commission hos og har at betyde, det vide vi Alle. Blot ikke Franskmændene ogsaa skulle komme under Veie med dette. Men Commissionen vil det i al Fald være lettere at skjule for dem, end de Ruiner, hvori Lasten har opslaaet sit Universitet."Hr. Ernst L. Schmidt, Opfinderen af Opollo-Lyren, et Blæseinstrument af 4 Octaver, med 42 Klapper og 6 Huller, er i disse Dage ankommen fra Berlin til Kjøbenhavn, for at lade sig høre. Dette, ifølge music. Zeitungs Forsikkring, mærkværdige Jnstrument, hvori der forenes Hoboens, Clarinettens, Fagottens og Hornets Toner; med hvilket Opfinderen udfører fuldstændige Satser, og som repræsenterer et lille Harmoni-Chor, har vundet de fleste udmærkede Tonekunstneres Opmærksomhed, og erhvervet Opfinderen meget smigrende Anbefalinger, samt en Sølv Hædersmedaille fra Jndustri=Academiet i Frankrig og adskillige Æresdiplomer fra flere musikalske Foreninger. Jsær ere Kiendere enige om, at erkjende Horn-Tonerne for udmærket skjønne, og disse kunne ogsaa ved en egen Indretning, uden at blæses, tages blot ved Greb, og klinge da som Echo. Hr. Schmidt har lødet sig høre med Bifald ikke aleneste paa de fleste store Stæder i Europa, men selv i Asien. (Dagen.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
J disse Dage er i sidste Instants paadømt en Sag, angaaende et af de Bedragerier, der er blevet høist almindeligt, ja endog har tilhævdet sig et Slags TilladelighedsRenommee, da det, som Man med en besynderlig Logik siger, blot gaaer ud paa at sikkre sig mod sine Creditorers ubillige Overraskelse, og redde sig fra at blive bragt til Bettelstaven, ved at disse gjøre deres Krav gjældende paa en Tid, da Man ikke kan tilfredsstille dem, uden at lade al sin Smule Eiendom bortsælge. Vi mene nemlig den Skik, at Debitor udstæder en Proforma-Obligation til en Person, der colluderer med ham, ved hvilken han giver denne Pant for et fingeret Laan i Alt hvad han eier eller eiende vorder. Den Tiltalte, Jens Rasmussen Steenlykke, har, under Bestyrkelse af Sagens øvrige Omstændigheder, vedgaaet, at han, medens han var Forpagter af Sønder=Mølle ved Viborg, har gjort sig skyldig i det ham imputerede Forhold, nemlig i svigagtig Hensigt at have udstædt pro forma en Panteobligation for 400 Rbd. til sin Svoger, Niels Pedersen i Sadager, for hvilken sin ulovlige Handling han har anført som Grund, at, da der var affordret ham Rigtighed for sin Skyld til Eieren af Møllen, og han indsaae, at hun ikke kunde berigtige denne Gjæld, der udgjorde henved 900 Rbd., uden at hans Besætning gik med, saa lod han, for at redde sit Gods, bemeldte Obligation udstæde til sin Svoger. Overretten idømte ham en arbitrair Straf af 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og Høiesteret stadfæstede dens Dom in terminis; men vi tvivle ikke paa, at Straffen, hvis ikke særdeles Omstændigheder, hvoriblandt Tiltaltes uforbeholdne Tilstaaelse og de af ham for hans Forseelse anførte Grunde, i Forening med den almindelige Opinion om slige Handlinger, havde talt til Fordeel for ham, vilde kunne have været ansat høiere, ja maaskee endog (Kbhvnsp.) til Forbedringshuusarbeide.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Dampskibet "Danias Forer, Capt. Berg, replicerer nu i Aarh. Av., i Anledning af Aarhuus Havnecommissions Retfærdiggjørelse: at han under 4de De, i Kallundborg har ladet hele Skibsmandskabet afgive formelig Søforklaring, hvorved det, med ikke mindre end 6 Personer, er bevidnet, at Dampskibet hiin Nat Kl. 11 30 Minuter var Aarhuus paa en Sjettedeel-Miil nær, samt at Man derfra kunde see ikke alene Riis Skov og Domkirken; men og de hvide Mure paa Husene i den nordre Deel af Byen, uden at nogetsomhelst Fyhr var at opdage. Vel stod det den Aften med Sneebyger; men det blev dog undertiden klart, saa Maanen af og til skinnede igjennem, og at Man saaledes vistnok maatte kunne have seet om "Lygterne vare tændte; thi Fyhr" kan de nok ikke kaldes, da det er simple Lamper uden Reverberer, der lyse ligesaa godt op af Byen, som ud til Søen, og saare let kan blæses ud, hvilket ofte har været Tilfældet med den yderste paa Havnehovedet. Cpt. Berg, ønsker derfor, at Havnecommissionen, der i den senere Tid har gjort saa Meget for at befordre en bedre Jndseilling, vilde sørge for, at der, istedetfor de ommeldte Lygter, kunde blive anbragt et Par ordentlige Havne Fyhr, med hensigtsmæssige Reverberer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
J en Landsbykirke i Nærheden af Odense forefaldt sidste Confirmationssøndag det høist ubehagelige Optrin, at Skolelæreren i Sognet gik fra Forstanden, og begik adskillige Excesser. Saaledes traadte han, medens Præsten examinerede Confirmanderne, pludseligt frem iblandt dem, og gav sig ligeledes til at examinere; kort efter begyndte han at synge høit under Examinationen, og da man nu fik ham til at forlade Kirken, løb han fra dem, der ledsagede ham, og sprang op paa et temmelig høit siddende Vindue, hvor han slog nogle Ruder ind, for atter at komme ind i Kirken. Den indenfor siddende Capellau, som mærkede hans Hensigt, ilede til, for at gribe ham i Springet, uden hvilket han formodentlig ganske vilde have forslaaet sig; men ved at tage for sig i Faldet kom han til at rive Capellanens Præstekjole itu. Man fandt det naturligviis nu raadeligst at bemægtige sig den Syge, og at bringe ham til Hospitalet for Sindsvage i Oden(O. Th. Av.) Det ved Skagen strandede Barkskib Terrys er Vrag; men endeel af Skibsinventariet bjærget. J Natten til 28de Marts indstrandede ligeledes paa Nordost=Riffet Skonnerten Ann af Dundee, ført af Cpt. John Strachan, bestemt ballastet fra Dundee til Pillau; men den blev samme Dag, ved egen Hjælp, igien flot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
J Egnen af Aalborg har Man i denne Tid atter havt en Røverseene hos en stakkel afsides boende Bondefamilie. J en Udflyttergaard fra Byen Klarup, i Fleskum Herred, kom nemlig i Natten til 2den April, omtrent 1 Time for Dagningen, et Par Personer ubemærkede ind i Gaarden, hvor de strax søgte Tjenestekarlens Kammer i et af Udhusene, og allerede vare ifærd med at binde Karlen, da han vaagnede, saa at de følgelig maae have været vel bekiendte med Localiteterne. De spærrede nu alle Udgange og skaffede sig Indgang i Vaaningshuset, ved at bryde et Hul paa een af Udvæggene. J Soveværelset bandt de Manden, Konen og en Tjenestepige, hvorpaa de tændte Lys, for ret i Mag at plyndre; hvorhos de ved grove Mishandlinger med Hug og Slag søgte at udpresse de værgeløse Beboere Tilstaaelse om hvor deres Ting af Værdi vare gjemte. Baade Manden og Konen bære deraf sorgelige Spor den Første har 9 og den Anden 7 Huller i Hovedet. Alle Skabe og Kister i Huset, baade i Værelserne og paa Loftet, bleve opbrudte med et Jern, som Roverne skulle have efterladt. Efter omtrent 1 Times Forløb forlode de Stedet, belæssede med det Bytte, de agtede det Umagen værdt at slæbe med sig. (Aalb. Av.) Stormende Veir havde først i denne Maaned bragt 56 svenske Fiskerbaade, med en Besætning af 2 a 300 Md., til at tre indtil Frederikshavn. De faa Penge, de havde med, vare snart forbrugte, saa meget meere som de væsentligst bleve anvendte til Brændeviin, og der begyndte nu et Betleri, der, med Hensyn til den store Mængde, som foregav Trang, var høist besværende for Byens Jndvaanere og endog foruroligende, da der begyndte at drage store Sværme op i Landet. Politimesteren fandt sig derfor foranlediget til at opfordre den i Frederikshavn værende svenske Consul til at understøtte dem, eller, hvis han ikke dertil maatte ansee sig embeds mæssig pligtig, da at aabne en Subscription til at afbjælpe deres Trang, som Consulen erkjendte at behøve Hjælp. Af Consulen blev nu givet den Hjælp, som han fandt nødvendig, og derved blev for endeel hævet den den Fare og de Ubehageligheder, som en saadan Skare af trængende Mennesker, der ere uden ringeste Commando kunde medføre. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Den 14 Marts er Kjøbmand J. H. Hoge anerkjendt som preussisk Consul i Kiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
(Jndsendt.) Til Jomfrue A. Stadel den 6te April 1837. Wa Taaren bævede udi Dit blide Øie Da Brudekrandsen smykkede Dit Haar Og fromt Du bad til Herren i det Høie Om Held og Fred i Ægtestandens Aar; Da saae i Tanken jeg en Engel aabne Himlen, Og tænkte: altid var Du kjere unge Brud, Saa god, saa from, som Faa i Jordevrimlen, Du blive lykkelig - saa lod Alfaders Bud!" Og Tordnen drønnede og Lynet blinked', Hver skinsyg Norne foer i Dybet ned; Mens Englen huld de Elskte til sig vinked Omslynged dem med Glæde, Haab og Fred!!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet Kiøbstaden Middelfart og for Causlunde Menighed i Fyen, 422 Rd. - Giessing og Nørager Sognekald i Aarhuus Stift, 300 Rd. - Stadestad Sognekald i Sneefjældsnæs Syssel paa Island, 105 Rbd. 5 M. 10 Sk. - Skjævinge og Gjorløse Sognekald i Sielland, 300 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Told- og Consumtions=Kasserer Embedet i Skagen. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed af 1100 Rbd. Sølv i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligætioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Kjøbenhavns Børs den 7de April 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2; Species 202; Specier solgtes til - Mk. - s.; B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 a 181 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 1/2 a 48 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 90 a - Rbd. i Sedler.; (– a i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Klarerede ved Thisted Toldsted. Jgiennem Canalen ved Agger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Jndk. Den 11te April, Gregers Sønnichsen af Fanøe fra Altona med Stytgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Udg. Den 11te, N. Asp af Nykjøbing til Drammen med Korn- og Fedevarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Andre Klareringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Jndk. Den 11te, Christen Madsen af og til Hansted fra Christiansand med Trælast, Ole Jensen af og fra Grømstad til Agger Strand med Ditto, Peder Hausgaard a. c. t. Klitmøller fra Christiansand med Ditto. Den 13de, N. F. Larsen af Hon paa Langeland fra Aalborg med Hvedemeel og Rug, Rasmus Nielsen af Nibe fra Dito med Stykgods. Den 14de, L. C. Andersen af og til Klitmøller fra Altona med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Udg. Den 8de, Jens Breum af Løgstøer til Aalborg med Ballast. Den 11te, Ole Jensen af og til Grømstad fra Aggerstrand med Kornvarer. Den 13de, Bertel Chr. Pedersen af Vutborg fra Vixøe til Christiansand med Creaturer og Kornvare, Jens Fischer, af Qvold til Aalborg med Kornfrøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
Ved Tallotteriets 1449. Trækni Kbhvn. udkom: 11, 45, 18, 62, 77.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
AVERTISSEMENTS. Det bekjendtgjøres herved sørgeligst for Venner og Slægtninge, at Gud bortkaldte vor gode Moder og Svigermoder Karen Lund, fød Kjærulff, Enke efter afdøde Sognepræst Knud Lund, Fredagen den 7de d. M. efter nogle Dages Sygdom her paa Gaarden. Hun blev 66 Aar gammel. Hendes Liv var virksomt, og af os hendes Børn velsignes hun især saare meget, da hun i mange Aar var baade Moder og Fader for os. Hendes Død var rolig og gudhengiven. Paa egne og den Afdødes øvrige fraværende Børns og Svigersøns Vegne. Koustrup, den 9de April 1837. K. E. Lillelund. A. N. Lillelund. fød Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-15
At jeg i Fremtiden ikke betaler anden Gjeld end den jeg personligen eller ved egen Haandskrift stifter, bliver til Enhvers Efterretning kundgjort. Drasbek den 14 April 1837. Georg Mensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-04-18
No. 44. Ao. 1837. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 18de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.