JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-01-21
Jfølge Forlig og Udlæg for Gjæld til den almindelige Enkekasse, samt derpaa grundet Reqvisition, bliver Sædegaarden Baylumgaard i Hjerk Sogn, C. N. Gjørup tilhørende, med paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn 11 Td. 3 Skp. 2 Fdkr., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvilke afholdes den 14de og 28de Februarii samt 14de Martii, førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første paa Raadstuen i Skive og den 3die Auction i ovennævnte Gaard. Conditionerne for Salget erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn hos Procurator Øllgaard i Skive. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Pant verne og alle øvrige Vedkommende. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive den 8de Januar Rosenstand. Frederich Diderich Vett, Deres Kongelige Majestæts virkelige Justitsraad, Borgemester og Byefoged, samt Bye- og Raadstueskriver i Kjøbstaden, Viborg, Gjør hermed vitterligt: at i Følge Begjæring af Justitsraad og forhenværende Amtsforvalter Gjørn af Viborg, og 1 Medfør af en af ham under 3die September d. A. meddeelt allernaadigst Bevilling, saalydende: Di Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at eftersom forhenværende Amtsforvalter, Os elskelige Justitsraad M. R. Gjørup, af Vor Kjøbstad Viborg, i Vort Land Nørre-Jylland, for Os allerunderdanigst har andraget, at afdøde Kammerraad Richter under 28de Juni 1820. har tilskjødet ham et Huus, med Tilliggende, beliggende paa Viborg Kjøbstæds St. Mogensgade, nu un"det Brandforsikkrings No. 34, hvilken Eiendom har tilhørt bemeldte Kammerraad Richter efter et af afd. Kammerherre Fønss under 3die Juli 1818, udstædt Skjøde, men at forommeldte Skjøde, hvorved Eiendommen er overdraget fornævnte Justitsraad Gjørup, ved dets Tinglæsning den 5te Juli 1820, har erholdt Paategning om, at Kammerherre Fønss ingen tinglæst Adkomst har havt paa Huset, m.v., og at des i Pantebogen staaer anført at være pantsat med 1ste Prioritet til daværende Generalkrigscommissair, senere Kammerherre, Fønss for 300 Rd. ved Obligation af 21de Juni 1799, tinglæst 22de Juli næstefter; med 2den Prioritet til Agent og Grosserer Saabye, at Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, for 150 Rd.
Viborger Samler, 1834-01-21
ved Obligation af 21de Juni 1799 tinglæst 1ste Juli f. A., og med 3die Prioritet til fornævnte Generalrigscommissair Fønss for 100 Rd. ved Obligation. af 23de Juni 1800, tinglæst 15de September f. A., bilke Forhæftelser formeentlig ere berigtigede af Kammerherre Fønss, men af ham forsømte at faae udslettede, saa ville Vi, efter derom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begjæring af oftnævnte Justitsraad Gjø trup, for at han kan faae de paa sit Skjøde gjorte Paategninger annullerede, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den berlingske politiske og Avertissements-Tidende, Viborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller de, som maatte formene at have lovlig Adkomst paa ommeldte Eiendom, dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb skulde melde sig, maa han paa oftnævnte Eiendom erhverve Eiendoms dom, og paa han ligeledes ved samme Stævning indkalde den eller de, som de foranførte Obligationer maatte have ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt der "Jngen inden den anførte Tids Forløb dermed maatte melde sig, maa der paa de fornævnte Obligationer erhverves Mortificationsdom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Stade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 3die September 1833. Under vort Kongelige Segl. (L. S.
Viborger Samler, 1834-01-21
Efter Hans Kgl. Majestæts allernaadigste Befaling: Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. acobsen.
Viborger Samler, 1834-01-21
Bevilling for forhenværende Amtsfo valter, Justitsraad M. R. Gjørup og Viborg, til Eiendomsdoms-Erhvervelse. paa et i Viborg Kjøbstæds St. Mogensgade beliggende Huus, samt til Mortifications-Doms-Erhvervelse paa nogle bemeldte Huus paahvilende For hæftelser." indstævnes herved den eller de, som maatte formene at have lovlig Adkomst paa den ommeldte Eiendom, og ligeledes Jhændehaverne af de ommeldte Panteobligationer, til at møde for Viborg Byetingsret den første Onsdag i Mai Maaned 1835, Klokken 10 Formiddag, for deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i manglende Fald, vil forvente og paastaae, at Eiendoms dom gives ham paa det ommeldte Huus, og at de omhandlede Obligationer ved Dom vorde mortificerede, alti Overeensstemmelse med Bevillingen.
Viborger Samler, 1834-01-21
Forelæggelse og Langdag gives ikke i Følge Forordningen af 3die Juni 179. Til Bekræftelse under min Haand og Embeds-Segl. Viborg den 2den December 1833. F. D. Bett. (L. S.) Modelalderens og den nyere Historie, er nogforbist udarbeidet af Andersen, Adjunct ved den lærde Skel i Slagelse. 2de Bind. 4 Rbd. 24 s. faaes hos N. Dons. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons. nær,
Viborger Samler, 1834-01-23
62de Aargang. No. 10. Torsdagen. den 23de Januar 1834. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig privilegerede. borger Samler. ISSEMERTISSE
Viborger Samler, 1834-01-23
HERTISSEMENTS. ad Bladet. Uagtet næsten alle Repræsentanterne for de tydske Forbundsregjeringer ved den forestaaende Congres allerede ere samlede i Wien, ville Conferencerne dog først blive aabnede i Midten af Januarii Maaned, fordi man venter paa den preussiske Statsminister, Hr. Antillon, der i Forening med Fyrst Metternich, skal lede Forhandlingerne, men for Øieblikket holdes tilbage i Berlin af en Upasselighed. Efter Nogles Mening skal denne være af diplomatisk Natur, da Velunderrettede ville vide, at der hersker en Meningsforskjellighed mellem det østerrigske og det russiske Hof angaaende flere Gjenstande, hvorfor Preussen har paataget sig at mægle, saa at Courererne i denne Tid bestandigt krydse hverandre mellem Berlin og St. Petersburg. Den Uindviede skulde rigtigt nok fristes til at troe, at det russiske Cabinet Jntet havde af bestille med Tydsklands indre Anliggender; imidlertid mener man, at Keiser Nicolaus vil som Hollands Allierede og det nassauiske Huses Beslægtede gjøre sin Mening gjældende i Henseende til Spørgsmaalet om Luxemburg.
Viborger Samler, 1834-01-23
Den østerrigske Jagttager giendriver officielt den efter Allg. Zeit. meddeelte Efterretning om Afslutningen af en Tractat mellem Østerrig og Rusland, for at garantere det tyrkiske Riges Existence, og, i det Tilfælde, at det nærværende Dynastie uddøde, at udelukke Mehemed Ali.
Viborger Samler, 1834-01-23
Allg. Zeitung bemærker, at de tvende meest krigerske Phraser i de franske Deputeredes Adresse hidrøre fra de to frygtsomste Mænd i Frankrig, nemlig Dhrr. Etienne og Dupin, der vistnok i Farens Time, naar Europa, truede., vilde fore et ganske andet Sprog og gjøre alle mulige Concessioner. J Øvrigt vilde Kamraaretereresiastaaer. - meret ved sin Adresse give sig lidt Liv og Popularitet. Det er i Grunden en Opposition i Ord, der vil falde bort ved Stemmegivningen. Kammeret har de nye Valg for sig; de enkelte Medlemmer ville anbefale sig til Balgcollegierne, og antage derfor et Skin af Opposition, der snare vil falde bort ved deres personlige Forpligtelser til Ministrene. Jmidlertid bragtes forskjellige Amendements af Oppositionen ind Adressen, saaledes til Exempel følgende Tilsætning af Odillon Barrot, der med stor Majoritet antoges De Deputeredes Kammer nærer den faste Overbeviisning, at D. Majestæts Regjering har protesteret mod Polens nuværende Tilstand, og med Eftertryk og Standhaftighed vil gjøre Reclamationer til Fordeel fordenne tappre og ulykkelige Nation." Dog der er lang fra Ord til Handling.
Viborger Samler, 1834-01-23
Den bekiendte republicansksindede Deputerede, Hr. Bøyer d'Argenson, er en af Frankrigs rig ste Grund eiere, og Stedfader til Hertugen af Broglio.
Viborger Samler, 1834-01-23
En Efterretning fra Berlin beskylder Studenterne Halle for væsentlig Deeltagelse i de Uordener, som fandt Sted i denne Stad Nytaarsnat og ved Gensdarmernes og Militairets Indhugning havde nogle Arresteringer og nogle Beskadigelser til Følge. Derimod tager Leipziger Zeitung de Studerende i Forsvar. bedre disse Skibe, der derpaa i Forening med Andre atter skulle vende tilbage til deres Station i Levanten. Admiral Hugon ventes med tvende Linieskibe og en Fregat tilbage til Toulon, dog kun for at udDen nordamericanske Præsident, General Jackson, har i Repræsentanternes Kammer drevet Ophævelsen, af den nordamericanske Bank igiennem.
Viborger Samler, 1834-01-23
Hvad der foraarsagede Søvngiængerskens Nedstyrtning i Dresden er senere oplyst at haver været den Omstændighed, at en Bagersvend havde, just som hun befandt sig saa nær det øverste Qvistvindue, at han troede i Nødsfald at kunne gribe og holde hende, rækkende sig ud af Vinduet, koldt hende ved Navn. Saasnart hendes Navn blev nævnet, udstødte hun et Hviin, det unge Menneske snappede efter hende, men naaede hende ikke, og baglænds styrkede hun fra det høie Tag ned paa et lavere Nabohuus, og derfra igien ned paa Gaden. Hun syntes steendød paa Stedet, og gav ikke den ringeste Lyd fra sig siden. At der ikke blev udspændt Redningsnæt under Taget, saaledes som Mængden forlangte, eller andre Foranstaltninger til den Ulykkeliges Redning trufne, er endnu Gjenstanden for en stræng Undersøgelse.
Viborger Samler, 1834-01-23
Trods alle Regjeringens Bestræbelser skrives der fra den russiske Grændse vedblive Levnetsmidler nes Dyrhed dog fremdeles at tiltage i de indre Provindser. Saaledes er f. Ex. i Moskau en Kull Meel, der for betaltes med 80 Kopel, nu stegen til 200 og derover; en Tschetwert Korn, der almindelig betales med 12 Rubel, koster over det Dobbelte. Ogsaa Fodertrangen er paa flere Steder saa stor, at Man giver to Faar for at faae et tredie vinterforet.
Viborger Samler, 1834-01-23
Ved sin sidste Nærværelse i Moskau skal Keiseren fornemmelig have havt til Hensigt, selv at overbevise sig om Tilstanden. Veienes slette Beskaffenhed paa denne Tid af Aaret bidrager meget til at forøge Nøden, da Kornforraadenes Transport derved i høi Grad vanskeliggiøres. J Lithauen og Polen er imidlertid dog skeet betydelige Opkjøb." Paa Kornpriserne i Udlandet vil den slette Høst i Rusland kun for saavidt have Jndflydelse, at naar Rusland ingen Korn kan udføre, ville Priserne rimeligviis tage Faveur i Holland.
Viborger Samler, 1834-01-23
Kongen af England har skænket Capit. Ross, for hans nordiske Opdagelse 8000 Pd. St. (henved 70,000 Rbdlr.) i Skatkammerbeviser.
Viborger Samler, 1834-01-23
For nogle Aar siden borttog Capitainen paa et Røverskib en fattig Arbeidsmands Kone i Egnen omkring Messing. Efterat have beholdt hende nogle Maaneder ombord paa sit Skib, landfatte han hende paa en af Øerne i Sydhavet, hvor han overlod hende til sin egen Skjæbne. Den vilde Monark paa Øen, til hvem hun blev bragt, blev saa forelsket i hende, at han ægtede hende, gjorde hende til sin Dronning, og, da han døde, overlod hende Souveraine teten over hans Eiendom. Et europæisk Skib, som nylig ankom fra en Reise til America, har ei allene medbragt til hiin fattige Arbeidsmand Efterretningen om hans bortstiaalne Kones Skjæbne, men ogsaa en Rigdom, der sætter ham istand til at blive den rigeste Mand paa Sicilien, indtil det behager hans kongelige Gemalinde, at kalde ham til sit Hof. En Advocat i Niort i Frankrig har efterladt sig et skandalos Testament, som har gjort forfærdelig Opsigt. Advocaten, en gammel Pebersvend, efterlod en betydelig Formue. Hans Slægtninge fik travlt med at faae Testamentet aabnet, og saae nu til deres store Fortred, at de af hans Efterladenskab maatte lade afgaae 10,000 Franker, som Testator havde testamenteret en Madam S., en Enke, som han i gamle Dage havde gjort Cour til og som efter hendes Mands Død havde gjort ham til Fader; ikkun dette er, som han i Testamentet udtrykkeligt siger, Grunden til Legatet, hvilket hun imidlertid kun i det Tilfælde skal nyde, at hun afstaaer 5000 Franker deraf til en Madame L., fordi han, som han i Testamentet tilføier, har staaet i fortrolige Forhold med Sidstnævntes Moder og er overbeviist om, at den unge Dame er Frugten af hiin Forbindelse. Madam Ls Fader og Moder leve endnu, og Førstnævnte har nu efter dette smukke Testament fundet sig bevæget til, efter et halvhundrede Aars Ægteskab, at lade sig skille ved sin Kone. Endvidere indeholder Testamentet, at man i en vis By vil finde flere Codiciller, der skulle have samme Kraft, som selve Testamentet. Da nu Advocaten i yngre Dage var en lystig Patron, saa er der ikke saa agtværdige Damer, som skjælve for Legater med Tilføiende af de kun lidet opbyggelige Grunde.
Viborger Samler, 1834-01-23
Jfølge en Beregning i N. Mahl. har KongbergsSølvværk i f. A. afgivet et Udbytte af 380,500 Sølvspecier; Værkets Udgifter have været omtrent 53,077, Netto Udbyttet saaledes 309,423 Sølvspd. Siden Værkets Anlæg 1623 har intet Aar givet saa stort Udbytte. J 1768, da det dreves med henved 4000 Mand, gav det meest, men dog omtrent 10,000 Mark mindre end ifjor, da det kun dreves med imellem 3 og 400 Arbeidere.
Viborger Samler, 1834-01-23
Indenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1834-01-23
Kjøbenhavn.¬ I Tirsdags (14de Febr.) faldt ved den Kongel. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Ret Gjæsteretsdom i den meget omtalte og længe for Retten svævende Sag: "Jean Julien Denneberg fra Paris contra Firmaet Brødrene Lehmann og Moder, Md. Dorthea Legat." Dom Conclusionen lyder som følger: "Jndstævnte, Firmat: Brødrene Lehmann og Contracitantinden, Md. Dorthea Legat, bør for Hovedcitanten, Jean Julien Denneberg fra Paris, hans Tiltale i denne Sag frie at være; hvorhos Sidstnævnte bør erstatte, efter uvillige Mænds Skjøn, Jndstævnte A. Lehmann det Tab, den Tort og Skade, han ved det mod hans Afreise nedlagte Forbud har lidt og dette Forbud være ophævet. Ligeledes bør det af Hovedritanten mod Contracitantinden nedlagte og det af hende mod ham nedlagte Forbud mod Reisepasser gjensidigen være hævede. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." (Khp.)
Viborger Samler, 1834-01-23
Af udenlandske Blade seer Man, at den preussiske Regjering skal have afslaaet forskjellige indkomne Ansøgninger om udelukkende Ret til Dampskibsfart imellem flere østersøiske Havne, og det af den priselige Grund: at slig Eneret altid indeholder en Uretfærdighed. Forresten skal den være villig til at begunstige slige Foretagender, forsaavidt ikke Andre derved forurettes. Hr. Proprietair Hauch til Hastrup har i Skanderborg Amtstidende ladet indeykke følgende "Landocconomisk Program", den 28de Jan. 1834.
Viborger Samler, 1834-01-23
Vor elskede Konges lykkelige Helbredelse afvigte Sommer har vist i alle ædle Landmænds Hjerter for- oget Hengivenheds Følelse for denne eiegode Fader. Godseierne have beviist deres Danished ved de mange og store Bidrag de efter Krigen, saa promte, som muligt, have ydet, endog efter det forældede Hartkorn.
Viborger Samler, 1834-01-23
For Bøndernes Børn har vor vise Regjering anlagt octonomiske og seminaristiske Skoler, hvortil Hovedgaarden have ydet stort Bidrag. At Artister, Seminerister og Qvartister (Bønder) ligesaa velvillig vilde yde en Skjerv paa Fædrelandets Alter, hvorved et Fond, stiftedes til Seminariers Oprettelse for de større og mindre Godseieres Sønner, der ikke selv besidde Formue, derfor opgives følgende Spørgsmaale: 1) Hvilke ere de nødvendige og nyttige Videnskaber som de store Godseiere og Godsforvaltere bør lære, Er et lærd L. G. Seminarium nødvendigt? – For den bedste Besvarelse heraf udsættes en Præmie af 200 Rbd. S. - 2) Hvilke ere de nødvendige og nyttige Deele af Videnskaberne samt Haandarbeide i Jern, Træe, Steen, Læder og Hamp, som den mindre Godseier og Avlsforvalter bør kjende, Anbringes disse Seminarier for uskuderede Landboere rigtigst i Provindserne? – Den bedste Besvarelse af dette Spørgsmaal erholder en Præmie af 30 Rbd. S. - De indtil Aarets Udgang hertil sendte Afhandlinger skal af lærde Landmænd blive bedømte og bekjendtgjorte. Jndtil ovenstaaende Spørgsmaale ere afgjorte, kan Enhver som ønsker det, henvende sig til Undertegnede om Oplysning."(Jndsendt.)
Viborger Samler, 1834-01-23
Anlediget af Jndrykkelsen i Randers Avis No. 4 Pramfarten paa Skalz Aae angaaende, tillader man, sig at bemærke følgende; Det er rigtig, at hiint Seilsfartøi kun indtog 10 Favne Brænde, men det er ligesaa rigtig, at samme Fartøi med denne Ladning stak 312 Fod, altsaa 1/2 Fod dybere, end man har søgt at oprydde de grunde Steder i Aaen til, og passede i det Hele taget ikke Fartøiets Bygning til Aar-Seilads, hvorfor samme gik paa Skibsførerens egen Resico. Hindringerne vare ikke mange, men indskrænkede sig til 6 mellem Lindum Skov og Løvelbroe, som de nedlagte Fiskegaarde afgave, af hvilke en var formeligen spærret med Bjelkeværk, men da der neden for enhver Fiskegaard findes en Hol 2: en Fordybning, som dannes af den stærke Vandgang, saa vil der paa disse Hindringer let raades Bod, ligesom der vil blive sørget for, at ikke oftere de optagne Steen skulle finde Vei igien til Aaen. Under Løvel-Broe fandtes nogle store Steen, og strax neden for en Grund af faa Alens Længde; foruden disse Hindringer afgave 2de nedlagte Fiske gaarde, 3de gamle Ditto og 3 grunde Steder, lignende indtil Fjorden, men paa samme, altsaa 10 i Tollet, vil letteligen tildeels af fornævnte Aarsag kunne raades Bod.
Viborger Samler, 1834-01-23
J de angivne 8 Døgn, maa de fraregnes, som Fartøiet laae stille formedelst Misforstaaelse mellem Befragteren og Mandskabet. Det er ogsaa rigtig, at samme Fartøi, saavidt mindes i Slutningen af Septbr., indfandt sig; men da der i flere Uger havde været Tørveir, og Pram men, som gaaer paa Nøraae og kun stikker 2 Fod ladet, ikke kunde komme komme længere end til Vei rum, blev Farten ligeledes den Gang Skibsføreren, fraraadet. Jmidlertid kom man til Kundskab om, at den betydelige Grund, som er oven for Skaltz gamle Broe, ikke vil hindre Pramfarten. Naar Pramme af 25 1/2 Alens Længde og 7 Alens Brede, der ladede med 160 Tdr. Korn, eller 20 Favne Brænde ikke stikke dybere end 2 Fod, blive anskaffede, ligesom de ere indførte paa Nøraae, vil Pram farten formeentlig ikke blive indskrænket til For- og Efteraar, og saadant uden betydelig Bekostning, om endogsaa paa Grund af det betydelig Fald Aaen har fra Løvelbroe til Limfjorden en Slags Sluse, liide nedlagte Fiskegaarde, for af og til nogle Timer at standse Vandet, skulde findes fornøden at anlægges.
Viborger Samler, 1834-01-23
Da Beboerne hverken ved Nøraae eller ved Gudenaae lide paa deres Enge eller klage derover, saa vil vel Beboerne ved Skaltz Aae ei heller lide Noget ved Promfatten. Nytten af den fri Fart, og den regelmæssige Op rensning er alt tilstæde for Besidderne af de lavlig gende Enge ved Aaen, og for ikke at nævne enkelt Mand henvises til hele Pederstrup Sogn. At Egnens Beboere skulde lide ubodeligt Tab ved at Gavningstræet maatte stige Noget i Lindum Skov, kan ei skjønnes, og i ethvert Tilfælde bør Enkeltes Jnteresse vige for det Almindeliges Bedste. - Jøvrigt blev det Brænde, som i Lindum Skov betaltes med 4 Rbd. 3 Mk. pr. Favn og 1 Rbd. 2 Mk. i Fragt, for endeel, solgt i Fjorden til 9 Rbd. pr. Favn.
Viborger Samler, 1834-01-23
Dersom den ærede Jndsender kan opgive enten noget Sted i Aaen, hvor der med sædvanlig Vand er lavere end 2 Fod, eller anden bemangling, vil Saadant med Erkjendtlighed modtages. Forestaaende ombedes at optages i Randers Avis. derpaa. -
Viborger Samler, 1834-01-23
Bekiendtgjørelser. Den af Mad. Kalb for nærværende Tid beboede Leilighed er til førstkommende Flyttetid at faae til Leie. L. Worre. Marylands Tobak, No. 1, 2 og 3, faaes hos J. Jensen.
Viborger Samler, 1834-01-23
Med kongelig allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede med sit Selskab have den Ære Fredagen den 24de Januar, paa det herværende Theater at forevise eqvilibriske og gymnastiske Kunster, bestaaende af: Staaltraad-Liniedands, Hercules-Kunster og Balanceer-Kunster. Det nærmere erfares af de trykte Placater. C. Moffmann, jun.
Viborger Samler, 1834-01-23
7) J sidste Annonce stod "Torsdagen d. 23de Jan." Torsdagen den 30te denne Maaned om Formiddagen Kl. 10 bliver ifølge det kongelige Rentekammers Ordre og Amtstuens derpaa grundede Requisition, et Qvantum af circa 200 Tdr. Rug, 150 Tdr. Byg og 100 Tdr. Havre Tiendekorn til Viborg Bispestoel pro 1833, der er oplagt paa Domhuset her i Byen, bortsolgt, ved Auction, der afholdes paa denne Byes Raadhuus efter de Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes. Viborg den 22de Januar 1834. F. D. Veitet.
Viborger Samler, 1834-01-23
Mandagen d. 21de Januar førstlemmende ne i Eftermiddag bliver i Høislev Præstegaard foretaget Auction over et Qvantum Tiende-Korn, bestaaende af circa 47 Tdr. Rug, 14 Tdr. 1 Stre. Byg og 10 Tdr. 3 Skpr. Havre, som, paa Anfordring, af vedkommende Adere skal leveres i Skive. Fiends & Nørlyng Herredscontoir i Viborg d. 18de Januar 1834. F. v. Bulow. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af R. P. D.
Viborger Samler, 1834-01-25
62de Aargang. No. 11 de Løverdagen den 25de Januar 1834. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig privilegerede. borger Samler. treiassorgaards sorteresserereroriterairernes arreaarsgaard paaprara
Viborger Samler, 1834-01-25
Sagen er indberettet til Paris, for at indhente Befalinger; men Polakkerne skulle allerede have erklæret, ikke at ville forlade Frankrigs Grund. Der er allerede i de Deputeredes Kammer, nedlagt en Petition fra de i Havre i Land stegne Polakker og fra en Mængde Beboere i Havre, der indeholde den Bøn at det maa tillades hine Polakker, at forblive i Frankrig, og at man vil sætte dem paa lige Fod med de øvrige polske Flygtninger.
Viborger Samler, 1834-01-25
under Oberstlieutenant Sugarramurdi have den 7de seet sig nødsagede til, at betræde fransk Grund, hvor man forsynede dem med Vaaben og Levnetsmidler. –
Viborger Samler, 1834-01-25
Sydfranske Blade meddele nogle mærkværdige Notiter om den spanske Dronnings nu forviste Modehandlerinde, Sennora Theresita Valtaren. Det lykkedes hende, der er født fransk og af ringe Herkomst, at blive ansat hos Dronningen som Kammerfrue og erhverve sig stor politisk Jndflydelse. Kong Ferdinand havde en særdeles Forkjærlighed for denne Dame, og pleiede ofte at raadspørge hende. Man tilskriver hendes Jndvirkning den Beslutning, der ha forandret Thronfølgen. Siden blev hun Dronningens inderligste Fortrolige. Ja det hedder, at Hr. Mignet udrettede sine Privatærinder hos Dronningen i hendes Nærværelse. De fornemste Herrer ved Hoffet toge ikke i Betænkning, at indfinde sig ved denne Dames Lever. Og dog blev Donna Theresita beskyldt for, at staae i Forbindelse med D. Carlos, og blev uden tilstrækkelige Beviser forviist fra Madrid. Hendes Gemal eller Elsker, en forhenværende Livgardist, der havde bevæget hende til en Sammensværgelse mod hendes Herskerinde, skal efter nogle Efterretninger være undkommen til Portugal, efter Andre endnu være skjult i Madrid. Man troer imidlertid, at Theresita snart torde blive kaldt lilbage, da hun er alt for dybt indviet i alle Hemmeligheder.
Viborger Samler, 1834-01-25
England.