JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-03-04
ved een Auction, som afholdes paa Gammelholm, Onsdagen den 28de Marts förstkommende, Kl. 12 Middag, bliver, paa det Kongelige Admiralitets og Commissariats-Collegie nærmere Approbation, til Ber salg opraabt : Landrager-Skonnerten Litr. C., drægtig 44 Commercelæster, Galeothen Johan Georg, drægtig 46 ½ Commercelæster, Fordbaaden S. P. No. 1 drægtig 14 Commercelæster, og Fordbaaden C. H. No. 3 drægtig 14 Commercelæster, med sat tilhörende Inventarium. da samt . Opmudrings-Væsenets Trampemaskine No. 1, med Inventarium Bemeldte, eftöier og Trampemaskine ere henlagte ved Gammelholm. hvor de Mligemed Godset, hver Sögnedags Formiddag til Kl. 12, kunne tages i Öiesyn af dem, som desangaaende henvende sigtigEqvipagen sammesteds. Conditianerne, saavelsom Takkellage-Reglementerne og Inventarie Listerne Jern til Eftersyn i Söe-Etatens Revisions-Contoir, hos Krig Assessor Hansgaard. stævnina. Frederich Christopher Gundelach, Kongelig Majestæts virkelig Can ey cellieraad, Byefoged og Byeskriver i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg Wandfuld Herreder i Ringkiøbing Amt, gjø vitterligt: at efter Begiæring af Hovedgaards Eier Mads Agger paa Wadskiærgaard i Tørring Sogn, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te October 1832, Jhændehaveren af en af ham, under 6te Juli 1807 udstædt og den 3die December næstefter tinglæst Panteobligation til afgangne Bye- og Herredsfoget Søren Bork i Ringkiøbing, lydende paa 10000 Rd. d. C. med første Prioritets Panteret i ovennævnte Wadskiergaard, af Hartkorn utrie Hovedgaardstaxt 15 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. samt i Tørring Sogns Kirketiende, hvilken Panteobligation forlængst er indfriet, men bortkommen uden at være af Pantebogen udslettet, - at møde for Skodborg Mandfuld Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Lemvig, den første Onsdag, eller ordinaire Tingdag, i Mai Maaned 1834, om Formiddagen Kl. 10, for der og de med bemeldte Panteobligation at fremkomme og lovlig Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med Bevillingen, vil paastaae og forvente berørte Panteobligation aldeles mortificeret ved Dom og i Pantebogen udslettet. Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordning af 3die Juni 17996. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Lemvig, den 22de Januar 1833. Gundelach. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1833-03-04
proclama. følge Kongelig Allernaadigst Bevilling af 2den dennes, som under Dag Dato er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene sig af have Noget at fordre i Silke= og Klædehandler Jacob Ernst Braa deraf Staden, hans Opbudsboe, til for undertegnede Skifte=Commission, som har taget bemeldte Boe under Behandling, saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 25de Februar 1833. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 3. 1832 a 33. - Lands-Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Copiist i Archivcontoiret under den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadsret, Christen eller Christian Erichsen Paulsens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Vu sel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv und Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres: Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 19de Februar 1833. Buchwald. Rollerup. paa derom indkommen Ansøgning, og dernæst under den 11te d. M. for undt Kongl. Overrets Bevilling, bliver herved, med Hensyn til et gammelt Protocollat af 5te Mai 1781, paa Hans Willum Ottesens Landbolsted i Nustrupbeck, hvorefter den daværende Eier Jmer Christensen i Medser af Contracten af 25de April 1781 skylder Kiøbesummen af 110 Rd. til Niels Natzen, alle og enhver som formene at have nogen lovlig Fordring eller Tiltale til forbemeldte Protocollat, herved paa Rettens Vegne indkaldet, at angive saadant inden 12 Uger fra dette Preclams sidste Bekiendtgiørelse af regnet i Actuariattet for Gramm Herred, Haderslev paa lovbefalet Maade, ved Straf af deres Rets Fortabelse og Protocollatets Udslettelse i Skyld- og Panteprotocollen. Hvorefter endre har at rette sig. Haderslef udi Gramm=Herredsfogdiet, den 14de Febr. 1833. Thomsen.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Ho- og Stadsret heri Staden, ere Alle og Enhver, som maatte formen sig at have Noget at fordre efter afgangne Grevinde Francirca JoardinWilhelmine von der Schulenburg, fad von Lømenstern, En efter forhen afdøde Generallieutenant og Fæstnings-Commandant, PreGeorg Ludvig von der Schulenburg, indkaldte med 12 Ugers Varie til, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres fomeentlige Fordringer for Undertegnede, som hendes mondige og eeneste Afvings, Hr. Kammerjunker og Premierlieutenant ved Husar=Regimenter Greve Carl Otto Friederich von der Schulenburgs Befuldmæggede; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. r. Wassard, Kiøbenhavn, den 25de Februar 1833. Procurator, boende i Brolægge strædet Nr. 76.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama, som snarest mueligt vil bille læst ved vedkommende om og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at for i Stervboet efter afdøde Gaardmand Niels Madsen og forhen afden Hustrue Maren Pedersdatter af Gaarden Palder, i Nye Sogn og Holmeland, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for Skifteretten at anmen- og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krap Ligeledes indkaldes herved bemeldte Afdødes Arvinger med Aar og De Varsel, til at legitimere deres Arveret. Ulsborg Hind Herredecontoir i Ringkiøbma, den 22de Febr. 1833. J Cancelliesecretair, Bye- og HerredsfogFinsens Fraværelse: Hoffmener, p. t. const.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama, som snarest mueligt vil blive læst for vedkommende Om- og Underret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervbo 1 efter afgangne Huusmand Peder Eflevoldsen i Wenge Bye og Con Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, til inden denne Tids Forløb, under Tabet i deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skip forvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 11te Februar 1833. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Lan B. Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte i mene at have Noget at fordre i Stervboet efter Anne Petronelli Branth, Kammerjomfrue hos Hendes Majestæt Dronningen, indkammed tolv Ugers Varsel til, med deres Paastand at fremkomme og saan deres havende Krav inden Varselstidens Udløb for Undertegnede, der su Executor testamenti behandler fornævnte Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Dreier, Kiøbenhavn, den 22de Februar 1833. Justitsraad og Contoirchef i det Au gelige Danske Cancellie, boende 1. Frederiksberggaden No. 13.
Berlingske Tidende, 1833-03-04
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands=Overret si I Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene i have Noget at fordre i afgangne Handelsmand Meyer Goldschmidt ud ligeledes afdøde Hustrue, Sophie Meyer Goldschmidt, deres i leds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at regne fra dette Proclama sidste Bekiendtgiørelse, til for mig Undertegnede, som Mandatarius for Afdødes eneste og myndige Arvinger, at anmelde og beviisliggiøre dette Krav inden nysnævnte Varsels Udløb, hvilket herved endvidere bekiendt giøres. Kiøbenhavn, den 22de Februar 1833. M. Abrahamson, Overrets=Procurator, Kronprindsensgade No. 37. vo, som maatte have noget at fordre i Bagermester Hans Bech at H af Byen, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldes herved ud 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for i dertegnede Skifteret. Ligeledes bekiendtgiøres: at en Skiftesamling i 6 dette Fallitboe er bestemt at afholdes paa Slagelse Raadstue Mandagen de 25de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, da adskillige Angender Boet vedkommende ville blive omhandlede og bestemte. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 23de Februar 1833. Birch. Splow.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
udenlandske Efterretninger. London, den 22de Februar. Ogsaa her skjønner Enhver, hvor nødvendigt det er, at Portens Existents opretholdes, baade her og i Paris erkjender man, hvor farligt det vilde være, at lade Vicekongen i Ægypten, Mehemed Ali, vorde altfor mægtig paa Sultanens Bekostning Man vil desaarsag søge, at forebygge, at Sejerherren, ved overdrevne Fordringer, skal tilføje den Overvundne altfor stor Skade, men om Begreder, der grunde sig paa billighed og almindelig Jnteresse kunne gjøres de af Seieren berusede Arabere indlysende, det er endnu saare problematiskt. Jmidlertid ere alvorlige Jnitiativer skeete, for at give Underhandlingerne herfra og fra Paris om dette Anliggende Eftertryk. Man troer her, at Mehemed Ali vil nøies med Besiddelsen af Syrien, og for det første ikke mere forurolige Sultanen, naar denne Provinds er ham tilstaaet, Jmidlertid vil Sultanen sandsynligviis kun samtykke i denne Afstaaelse under den Betingelse, at Mehemed Ali ikke udstrættet det i Ægypten indførte, og med sandt Barbarie udøvede Handels monopol, til Syrien, hvorved den Europæiske Handel bilde lide for meget, og imod hvilket vort Ministerium paa det Bestemteste protesterer. Uophørligen indløbe Efterretninger fra vore Consuler om det Tab og den Skade, som foraarsages ved Jbrahims udstedte befalinger; i den Anledning ere Jnstructioner afsendte til vort Gesandtskab i Constantinopel og til det Engelske Consulat i Caro, for, efter foreløbig Undersøgelse, at protestere mod enhver Forholdsregel, som kunde være til Skade for den Engelske Han deel. Man har til dette Øjemeeds Opnaaelse sat sig i Forbindelse med det Franske Cabinet, og det staaer til at haabe, at de Franske Autoriteter i Orienten oprigtigen ville bidrage til at lette de commercielle Forbindelser.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Den 19de Februar erholdt Hr. Staney Tilladelse til at indbringe en Bill om Forbedringen af Lovene angaaende Storjurien, i Jrland. Den modtoges med bifald: endog Hr. O Connelfølte sig anlediget til at rose den særdeles meget. Hr. O'Connell erklærede, at ville udsætte sin intenderede Bil angaaende den fuldkomne Ophævelse af Catholikernes Tiender til protestantiske Geistlige i Jrland, o. s. v. Lord Althorp svar rede paa hans Spørgsmaal, at Billen om Kirkereformen, som han haabede, vilde vorde indbragt i Løbet af næste Uge. Thee Times fordrer, at Ministrene bør antage en eftertrykkeligere Tone mod de, undertiden pøbelagtige, Taler, som nogle af Oppositionens Medlemmer, f. Ex. Cobbett, føre mod dem. O-Connel, har sendt Breve til Jrland, hvori han opfordrer Folket til at holde Forsamlinger, for at beslutte det ene Bønskrift efter det andet mod det mageløse Tyrannie, hvormed Ministeriet truer Jrland. Ogsaa i England vil dette skee. Derimod advares det Jrlandske Folk paa det Eftertrykkeligste for at begaae Voldsgierninger. Forsamlinger ere i den Anledning virkelig allerede tilsagte i Dublin, Waterford og Drogheda.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
De Jrlandske Blade indeholde imidlertid atter Beretninger om en Mængde Brandstiftelser og Voldscener, som ere udøvede af Hvidfødderne.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
De nyeste Efterretninger fra Oporto ere hinanden modstgende. Don Proros Ustadighed og den hyppige Forandring af Anførere synes at være Hovedhindringerne for hans Foretagendes heldige Fremgang. - En duelig Engelsk Officeer i Oporto mener, at henved 6000 Mand vilde være nok, til at byde Dom Miguel Spidsen og rykke frem mod Lissabon. - Don Pedro skal nyelig hemmeligen have erholdt betydelige Pengesummer fra selve Lissabon. - Fra Falmouth er en Brig afgaaet med Posterne til Oporto og Lissabon, og med Contanter - til Dou Miguel.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Fra New York meldes under 1ste Februar, at den forrige Gouverneur Hamilton, i Charleston, havde andraget paa at opsætte Udførelsen af Rullificationsforordningen til den 3die Marts, uagtet den egentlig skulde være traadt i Kraft fra 1ste Februar. Hans Forslag blev antaget. Regjeringen synes at have alvorlige Hensigter med Vestindien. Alle disponible Tropper, som ikke behøves til Jrland, sendes derover; endog de derværende Skibsstationer erholde Forstærkning. Tillige blive Commandanterne paa de forskjellige Øer afløste af dygtigere Militairpersoner. Stormene have forvoldet stor Skade. Efter Anmeldelse til Lloyds ere 26 Skibe forliste og beskadigede, ikkun et er ankommet; ældre Personer forsikkre, at Sligt næsten aldrig før har fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Paris, den 23de Februar. Finantsministeren har udarbeidet en Lov om Pensionerne, ifølge hvilken de skulle afskaffes i alle Administrationens Grene. J deres Sted skulle Sparekasser oprettes, som ved en forholdsmæssig Afkortning af Embedsmændenes Lønninger kunde yde gamle Embedsmænd og deres Familie Pension. De gieldende Love om Pensioner ere temmelig strenge. Pensionerne ere ubetydelige, og erholdes kun paa yderst haarde Vilkaar. Den Franske Administrations store Feil ligger ikke i Ødselhed med Lønningerne, men i den Lethed, hvormed Ansættelse i Statens Tjeneste skeer, saa at man, for at besørge Forretningerne, antager en Mængde uduelige Embedsmænd, som ere til Byrde for Staten, og gjøre et dobbelt Antal Embeder nødvendigt. Der existerer ingen Prøve for Adgang til nogensomhelst Deel af Statstjenesten, kun for den techniske Administration for Armeen, for Broer og Chausseer, for Bjergværker og til Ansættelse ved de høiere Underviisningsanstalter; Adgang til den egentlige Administration forudsætter aldeles ingen Exammen. Den bedste Reform vilde være, at fordre større Duelighed af Embedsmændene, at formindske deres Antal, og at forbedre de Dueligeres Kaar. Loven om Pensionerne udgjør en Green af et vidtudstrakt System, som har til Hensigt, at indskrænke Statens Udgifter, hvilke man under enhver Betingelse vil gjøre lige med de regelmæssige Jndtægter. Man haaber, i næste Budget at kunne spare 150 Millioner i Armeens Udgifter, reducere Renten af Statspapirerne fra 5 til 4 Procent, og endelig formindske Amortissementet, hvorved vilde vindes 70 Millioner. De Pensioner, som falde bort og ikke meere skulle fornyes, anslaaes til henved 5 Millioner aarlig, indtil den fuldkomne Ophævelse af denne Deel af Statens Udgifter. Tillige regner man paa Tilvæxt i Toldindtægterne, og Salget af den uproductive Deel af Statsdomainerne, efterdi den tiltagende Anvendelse af Steenkul gjør Skovstrækningerne stedse undværligere. Man har i Sinde at forlange følgende Summer af Kamrene 72,5000 Fr. til Kjøb af Cuviers Bibliothek, 50,000 Fr. til Champollions Manuskripter, Pensioner paa 6000 Fr. til Cuviers Enke, og 3000 Fr. for hver af Enkerne efter Champollion, Remusat, St. Martin og Chey.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Her tales om en Jnspectionsreise, som Marskalk Gerard skal foretage sig i de nordlige Departementer. Befalingen angaaende Afvæbningen er tilbagekaldt. Reisende, som ere ankomne hertil fra Lyon, forsikkre, at Tilstanden der, ved deres Afreise, opvakte meget Bekymring. Man vil endog vide, at Regjeringen har befalet at bruge Magten.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Wien, den 20de Februar. De nyere vigtige Begivenheder i Orienten frembyde blandt andet den politiske Calcul et Synspunkt, som maa lade dem ansees for at bidrage til Fredens Vedligeholdelse i Occidenten. Det er uimodsigeligen vist, at Frankrige, England, Østerrige og Rusland, om end af forskjellige Grunde, med lige Jver søge at forhindre det Ottomanske Riges Fald. Denne Bestræbelse maa fremkalde nye politiske Forhandlinger, og det ny Frankrige vil, ved at vandre samme Vei som de ældre Magter, stedse drages meer og meer ind i den store Europæiske Statsfamilies Jnteresse. Den Kløft, som Julirevolutionen frembragte mellem Frankrige og det legitime Europa, fyldes stedse meere. Det er fornemmelig den Londonske Conferentses Forhandlinger, som have havt denne Virkning, thi uden dem vilde Juli=Dynastiet endnu længere være blevet fremmed for det ikke revolutionerede Europa. Den samme Virkning maae Forhandlingerne angaaende de Tyrtisk Ægyptiske Anliggender nødvendigviis i end større Grad have, og disse mangle desuden det Element til Uenighed, som det Hollandsk Belgiske Spørgsmaal saa let kunde have frembragt mellem Julirevolutionen og dens naturlige Modstandere. Om der end paa denne Maade er Sandsynlighed for den nuværende Enropæiske indvortes og udvortes Politiks længere Varighed, saa bør man dog ikke glemme, at de egentlige Stridspørgsmaal i og for sig ingenlunde ere løste, heller ikke det Modsigende i de Principier, som have frembragt en Dualisme i Europa, hvis Tilværelse det vilde være en stor Jllusion at nægte.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Petersborg, den 16de Februar. J Journal de St. Petersbourg læses følgende forte Notits i Anledning af Sangerinden Maras Død: "Madame Mara, en af det attende Aarhundredes ypperste Sangerinder, døde den 20de Januar i en Alder af næsten 81 Aar i Reval, hvor hun havde levet siden Aaret 1812, og hvorhen hun vendte tilbage fra sin sidste Reise i Tydskland og England i Aaret 1819. Siden den Tid forlod hun næsten aldeles ikke Byen; og uddannede der adskillige udmærkede Talenter. Madame Mara blev født den 11te Februar 1749 i Cassel. Hendes Mand, Hr. Johann Mara, fød 1774 og død 1808, var en af sin Tids berømteste Violoncellister. Sangerinden havde anmeldt en Autobi- ographie, som tildeels er fuldendt, og findes blandt hendes efterladte Papirer. J Aaret 1831, paa hendes 82de Aars Fødselsdag, blev hun ligesom allerede 60 Aar forhen, - endnu engang besjungen af Goethe, og Hummel componerede Musiken dertil.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg, som i Dag først ankom hertil Kl. 7 3/4, medbragte følgende Nyehedder: Amsterdam, den 26de Februar.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Efter Forlydende er Baron van Juhlen van Nyevelt, vor Regjerings overordentlige Befuldmægtigede ved den Londonske Conferents, tilbagekaldt og udnævnt til Statsminister. J hans Sted skal, som det hedder, Hr. Dedel, hidtil Gesandt i Madrid, afgaae til London. Om denne diplomatiske Forandring vil have nogen Jndflydelse paa vort Cabinets Beslutninger, er endnu uvist, dog tales om Meddelelser, som i Morgen skulle gives i Generalstaternes Forsamling, angaaende vor Regjerings fremtil dige Forhold i denne Sag. Paa Børsen vare meget beroeligende Rygter i Omløb; man vilde vide, at Hr. Dedel allerede i Morgen skulde reise til London, og at hans Jnstructioner vare af den fredeligste Slags. Emancipation, et Brusselsk Blad, indeholder en Note som foregives at være udstedt af Frankrige og England mod Holland. Dens Tone er meget peremtorisk. Der fordres et ufortøvet Arrangement af den Belgiske Sag, og der trues med, at Frankrige og England, - dersom den Nederlandske Regjering ikke inden Midten af Marts Maaned har tilsendt det uden landske Departement i London en Note, som indeholder de Grundsætninger, efter hvilke Holland er tilbøielig til at slutte en Handelstractat med Belgien, - ville lade en Fransk Armee, understyttet af en Engelsk Flaade, marschere over den Belgiske Grændse, og ikke lade den rykke tilbage, før Artiklerne i Tractaten af 15de November efterkommes paa en fyldestgiørende Maade. (Denne Note har et meget apocryphiske Udseende, og er neppe authentisk.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Petersborg, den 20de Februar. H. M. Keiseren har Allernaadigst givet det Polske Administrationsraad den i 22de Artikel af Statuttet for Kongeriget Polen bebudede faste Organisation. - De Warschanske Blade indeholde Forordningen herom.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Wien, den 24de Februar. Fra Constantinopel meldes i en Privatskrivelse af 4de Februar. Jbrahim Pascha er efter en kort Vaabenhvile atter uventet rykket frem, og har gjort Holdt, først ved Arschehir, siden ved Kintahia. Rygtet lader hans Tropper streife lige til Omegnen af Smyrna. Hovedstaden trues, som en Følge heraf, alvorligt, og Alle leve der i den største Ængstelse og Bekymring.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Corfu, den 2den Februar. Den her udkommende Tidende melder, at Hs. Majestæt Kongen af Grækenlands Eskadre den 28de Januar er seet paa Høiden af Øen Zante, styrende mod Archipelagus. Men Chefen paa den Keiserlige Goelette Enrichetta forsikkrede, at den Convoi, ombord paa hvilken de Bayerske Tropper ere, i Nærheden af Cerigo, blev overfalden af en heftig Storm, som nødte en deel af Skibene til at søge Tilflugt i Havnen Candia.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Indenlandske Efterretunger. Kjøbenhavn, den 5te Marts. Den Orden, hvori de til Højesteret indstevnede Sage skulle foretages &c. (S. Gaars No. - Slutning.) 38. KrigsCancelliesecretair og Lands Over, samt Hof= og Stads=Rets Procurator F. P. Stahlfest, som Værge for C. C. Bærens, contra Directionen for Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegn. 39 Forvalter Bülow, paa Herlufsholms Stiftelses Vegne, contra forhenværende Fæstegaardmand P. Nielsen. b) Den Konge lige Lands Over, samt Hof= og Stads=Rets Skifte Commissions. P. Lands Over, samt Hof= og Stads Rets Procurator M. F. Hansteen, som constitueret Værge for Budolphi Kloster, contra Curator i afgangne Geheimeconferentsraad Colds- og efterlevende Enkes Bo, Lands Over, samt Hof= og StadsRets Procurator T. N. Petersen. 41. Den administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn contra Oberst F. J. d'Origny og Commandeurcapitain C. P. Flensborg. 42. Pakhuusforvalter C. C. Tronnier contra Fuldmægtig R. C. Meldola som Curator i Meel= og Grynhandler F. D. Petersens Fallitbo, paa Boets og dets Creditorers Vegne. - c) Den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rets Criminel Kammers. N. Forhenværende Esqvadronschirurg M. Winther contra det Offentlige. - d) Kjøbenhavns Gjæste Rets 44. Tømmermester C. F. Weber contra Kunstberider L. Foureaux, Bagermester G. Scheer og D. Capozzi. (Herimod er Contra Stævning) 45. Skræddermester G. Marer contra KammerAdvocaten, paa Embeds Vegne. - e) Kjøbenhavns Politi=Rets: 46. Bagermester A. Schjerst contra Formanden, for Meel= og Grynhandler=Corporationen Hansen. 7 Vognmand O. Petersen contra Oldermanden for Hjul= og Karetmagerlauget, Hjul= og Karetmager Greve, paa Laugets Vegne. 48. Verts huusholderne F. E. Ambak, H. H. Wettersløv og J. Christensen, contra Spiseværterne L. Nielsen, L. Jensen med Flere. 49 Oldermanden for Trædreierlauget J. Ulrichsen contra Kunst, dreierne P. Martini og J. Hasselqvist. - f) Kjøbenhavns Sø=Rets: 50. Grosserer S. Jacobsen contra Mæglerne Wessely & Søn, paa de private Assurandurers Vegne. 5.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Conferentsraad og Grosserer C. Erichsen, Grosserer P. Erichsen, med Flere contra Skibscapitain Krogh, - g) AuctionsDirecteurens i Kjøbenhavn: 52. Grosserer G. Fridric contra Kjøbenhavns Magistrat. - b) Odense Amts Over Politi=Rets: 53. Samtlige contribuerende Hartkornsbrugere, i Kiølstrup Sogn contra Proprietair Petersen. - i;) Grevskabet Knuthenborgs Birketings=Rets: 51. C. F. Hansen contra J. Appel. - K.) Commissariers Forretning: 55. Contra Admiral P. C. Wessel Brown, paa hans Hustrues Vegne, Justitsraad J. J. Bruun, deels paa egne, deels tillige paa hans Søsters Vegne, samt Enkemadame Nielsen med Lavværge contra Traadhandler J. Kirner. (Herimod er Contra