JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-01-30
Hs. Excellence, den her ved Hoffet accrediterede Kongelige Franske Gesandt, Baron de Talleyrand, bringer herved atter til offentlig Kundskab, at man siden August Maaned 1833 ikke har modtaget nogen Efterretning fra Briggen: la Liloise, af den Kongelige franske Marine, hvilket Skib blev commanderet af Lieutenant de Blosseville, og var sendt til Jslands og Grønlands Kyster. Hs. Majestæt de Franskes Konge har derfor under 17de Juni 1835 befalet: 1) At en Sum af hundrede tusind Franker skal tilstaaes de Franske eller fremmede Søfolk, der maatte føre det ovennævnte Skibs Stab og Mandskab, enten ganske eller tildeels, tilbage til deres Fædreneland. 2) At en i Forhold til Vigtigheden af den ydede Tjeneste staaende Pengebelønning skal tilstaaes dem, som først kunne meddele sikkre Efterretninger om det ovennævnte Skibs Stab og Mandskab, eller oversende til Frankrig Papirer og Effecter, der have hørt til den ommeldte Expedition. J Nat Kl. 2 1/2 udbrød en voldsom Huusild pludseligen paa Hjørnet af Ny Kongensgade og Philosophgangen i Gaarden Nr. 227, der skal tilhøre Hr. Skibsbyggermester Ridder Larsen. Luen bemægtigede sig meget hurtigt saavel Forhuset, hvorfra Jlden opkom, som Bagbygningerne, og da hele Stedet var af Bindingsværk, var det umuligt at redde mere af denne vidtudstrakte Eiendom, end et Stykke af Forhuset ud til Ny Kongensgade, hvilket dog blev aldeles ødelagt. Ved den Hurtighed og Dristighed, der i en høi Grad udmærker vort Brandcorps, var det saa heldigt at afvende den truende Fare fra de omliggende Bygninger og saa vidt at blive Herre over den store Jldmasse, at der blev afkimet Kl. 41. Man maa destoværre ikke alene beklage, at Beboerne mistede næsten alt deres Boehave; men en i Stedet boende Snedkermester og hans Kone samt et lille Barn kom desuden faaledes til Skade, at de maatte bringes til Hospitalet; Konens Tilstand skal især (Dagen.) være meget farlig.
Viborger Samler, 1836-01-30
Mag. Lindberg har udgivet en frimodig Gjendrivelse af Biskop Mynsters Forsvar for Catechismussen."
Viborger Samler, 1836-01-30
Kjøbenhavns flyvende Post har begyndt en meget drøi Polemik imod "Kjøbenhavnsposten" i et "Fragment af et Brev, (der i Julen har været paa Landet, men er kommet tilbage, igjen for at aftrykkes i Flyveposten)." Ved at omtale Blade, hvis Hovedindhold er Nyhedsartikler, hedder det: Redacteuren vælger, hvis han blot vil mele sin egen Kage og gjøre sit Blad, søgt, ligesom Restaurateuren, der vil gjøre sin Mad. søgt, saadant Jndhold, saadanne Retter, som de Fleste, der kunne og ville betale, holde af, ubekymret om, hvorledes det bekommer deres Hjerne, Hjerte eller Mave." – Om en saadan Redacteur hedder det endvidere, at han fortjener - Penge; men hvad han ellers fortjener, er Noget, han, skjøndt Ven af Offentlighed, ikke ønsker at høre nogen offentlig Dom om." - Om dem, som abonnere paa Bladet, skjøndt de i høieste Grad misbillige Redacteurens Færd og Bladets Aand, yttrer Brevskriveren: "De gjøre sig selv og det Almindelige megen Skade ved at holde Bladet, da Pelikan=Redacteuren ogsaa regner dem for sine Slægtninge og Blodsforvante, fordi han seer, at de tage den givne Føde i Munden, men derimod ikke seer, at de spytte den ud igjen, naar de mærke, at den er bedærvet." Artiklen slutter saaledes: Sandelig: Man kan blive bange over at tænke paa, hvad der endnu kan forebringes os af Dem, som have udelukkende Privilegium paa at kjende "Tidens Fordringer, da liberale Anskuelser," "Tidens Aand," "Folkets Tarv," jo endnu kunde gjøre dem det til en hellig Pligt at - - - Dog - jeg har allerede seet nok i det Nærværende, til at ville see ind i Fremtiden, hvad enten mit Øie saa der træffer, eller ikke træffer, Firmaet "Liunge & Comp." blandt Dem, der "gjøre i Pressen. - Man skulde formode, at denne Artikel vilde fremkalde en langvarig og heftig Polemik. Dette synes dog ikke at ville blive Tilfældet; idetmindste har Kjøbenhavnsposten" hidtil blot svaret: "At vi ikke ville indlade os paa den lyvende (sic) Posts ligesaa uvidende som lave Polemik, behøver ingen Undskyldning." Det torde imidlertid hænde, at Flyveposten atter greb til, hvorden flag. (Hemp. Av.
Viborger Samler, 1836-01-30
De i Urolighederne paa St. Croix implicerede Personer ere bragte ombord paa vort der stationerede Krigskib, for at bringes herhjem til Undersøgelse og Straf. (H.)
Viborger Samler, 1836-01-30
Børnekopperne udbrede sig meer og meer over hele Landet. J Odense ere de i den sidste Tid blevne (Hemp. Av.) hyppigere.
Viborger Samler, 1836-01-30
Ribe. En sydvestlig Storm, som blæste hele Dagen den 23de og mod Natten sprang om til V. og V. N. V., frembragte den største Flod, som vi her have havt siden den bekjendte Stormflod 1825. Om Morgenen den 24de brusede Vesterhavets Bølger rundt omkring Byen; al Forbindelse med Landet var afskaaren, og først mod Middag faldt Vandet saameget, at en Vogn, skjønt med stor Besværlighed, passerede den nordre Vei. Floden gik op i nogle Haver og trængte ind i nogle lavtliggende Huse, men vides dog ikke at have foraarsaget videre betydelig Skade, end den, at Veiene tildeels bleve gjennemskaarne og kræve megen Reparation. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1836-01-30
Efter Landemodes-Acterne vare i Aaret 1835 i Aarhuus Stift allene 166 Kirker, hvis Eiere deels bleve sagsøgte, deels truede med Sags Anlæg for Forsømmelse af den nødtørftige Jstandsættelse af de paa disse Kirker udsatte Mangler og Brøst.
Viborger Samler, 1836-01-30
Det Müllerske Skuespillerselskab er afreist fra Aarhuus til Randers, hvor dets Forestillinger bestandig have været godt besøgte. Efter 1 Maaneds Ophold i Randers venter Selskabet sig tilbage til Aarhuus.
Viborger Samler, 1836-01-30
Randers, 27de Jan. En voldsom Storm af SV. har i Natten mellem sidstafvigte Løverdag og Søndag revet Jsen op heri Fjorden, hvorefter Laxe fiskeriet for iaar har taget sin Begyndelse. Brevposten sønderfra ankom hertil igaar omtrent 10 Timer senere, end sædvanligt. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1836-01-30
Viborg, 29de Jan. J Anledning af Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag var igaar Souper i Klubben, hvorved Ønsker udbragtes for Kongen, Dronningen, Kongehuset og Fædrelandet. Efter endt Souper var Bal. Om Aftenen gik Borgermilitairets Janitscharmusik gjennem Gaderne, og flere Steder vare illuminerede.
Viborger Samler, 1836-01-30
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 26de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 203. Species 202. Obligationer (uden Renter) 89 1/2 a 90. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-01-30
Ved Tallotteriets 1428de Trækning i Kjøbenhavn, den 26de Jan., udkom følgende Nummere: Copulerede i Randers, den 27de Jan. Jnstitutbestyrer Hans Carl Jacobsen og Jfr. Christiane Hem.
Viborger Samler, 1836-01-30
Paa Søndag Septagesima prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-01-30
AVERTISSEMENTS. Efter 9 Dages Sygeleie endte min elskede Mand, Johannes La Bruun Eier af Fabrikken Bruuns haab, Natten til den 26de dennes i til 4de Aar til vel korte, men daadrige Liir, hvilket herved med dyb Sorg bekjendtgjøres. Bruunshaab, den 2de Jonuar 1826. Maria Bruun, fod Hansen.
Viborger Samler, 1836-01-30
Nye Mallaga Figen, faaes billig hos Søren Møller. God Miød. faaes for 16 s. Potten hos Søren Møller.
Viborger Samler, 1836-01-30
Classe=Lotteriesedler. til 1ste Classe, a 2 Rbd., Qvartlodder a 3 Mk., faaes hos Undertegnede. Frilodder ombyttes. Viborg, den 25de Januar 1836. R. Dons.
Viborger Samler, 1836-01-30
Min iboende Gaard, samt et lille Sted i Bradepande, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. J. C. Tetens, Til førstkommende Mai er en Leilighed at bekomme til Leie hos P. Krogsdahl.
Viborger Samler, 1836-01-30
De befalede Schemata til Jndberetningen over Copulerede, Fødte og Døde faaes for 1 Mk. hos Kabell.
Viborger Samler, 1836-01-30
Ved Proclama, som vil blive Læst inden LandsOverretten og Byetingsretten, indkaldes Creditorene i forhenværende Sognepræst for Biørnsholm og Malle Menigheder, afdøde Amtsprovst Jgnatius Becher og ligeledes afdøde Frues, Kristine Magrethe, født Jensens, Boe, med 12 Ugers Varsel, forinden at melde sig for Viborg Byes Skifteret, og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende, og bemærkes: at de Afdøde ved Testamente have disponeret over alle deres Eiendele til Fordeel for milde Stiftelser. Viborg Byefoged Contoir, den 22de Januar 1836. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1836-01-30
Fra Pressen er udkommen: Forsøg til en occonomisk-statistisk Beskrivelse.
Viborger Samler, 1836-01-30
Danmarks geistlige Embeder. samlet og udgivet af Jens Møller, Sognepræst for Grinderslev, Grønning og Thise Menigheder og Provst for Salling og Fiends Herreder. 1ste Hefte. Viborg Stift. og faaes heftet for 4 Mk. 8 s. hos Skolelærer Dahl i Holstebro, Amtsfuldmægtig Krarup i Ringkjøbing. Boghandler Kabell i Viborg, samt hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1836-02-02
64de Aargang. 1836. No. 15. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger. Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 2den Februar. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-02-02
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Den portugisiske Fregat Hertuginden af Braganza, tilligemed Corvetten Don Joano, der den 19de d. M. have forladt Lissabon, ere den 24de indtrufne til Falmouth, for der at vente paa Dronningens Gemal. Allerede Dagen i Forveien var Paketbaaden Espoir ankommen med Breve af 17de. Debatterne hos Cortes gave endnu ingen sand Oplysning om Sagernes Tilstand, og hidtil i det Mindste havde Ministrene endnu holdt sig. De geistlige Anliggender kom meget paa Tale i Pairskammeret, og Vizconde do Banho spurgte Justitsministeren, om det var sandt, at Regjeringen vilde reducere Antallet af Sjælesørgere paa Landet til en Trediedeel eller vel endog til en Fjerdedeel. Justitsministeren Velez Caldeira svarede, at der vistnok skulde forelægges et Lovforslag angaaende denne Gjenstand; men at man i Forveien vilde raadspørge Civilgouverneurerne. Finantsministeren Campos erklærede, at han først om nogle Dage kunde forelægge sit Finantsbudget. Til samme Tid motiverede han sit Lovforslag angaaende Salget af Statens Godser mod contant Betaling, da han paastod, at hans Forgjængere havde efterladt Finantserne i den meest forviklede Tilstand og pantsat Tobaksforpagtningen forud for 930 Contos og Tolden for 400 Contos. Desuden havde de udstædt Skatkammerbeviser til Beløb af 500 Contos og havde uindfriede rothschildske Vexler for 87,000 £. Dette blev levende bestridt af Hr. Gomes de Castro, der havde ledet de forrige Ministres financelle Operationer, og Regjeringstidenden, har senere indrømmet, at Beløbet af hine Summer er meget mindre. – J de nordlige Provindser havde to bekjendte Miguelister Vizconde Sam Joano de Pesqueira og Bandehøvdingen Cachapur vakt Uroligheder. Man har afsendt en Bataillon Cagadores og den Første skal være tagen tilfange. Ogsaa til Setuval maatte der sendes Tropper formedelst de hyppige Mord i hiin Egn.
Viborger Samler, 1836-02-02
Spanien. Mendizabals Tillidsvotum er antaget af begge Kamre og sanctioneret af Dronningen; forresten kjender man endnu Jntet til hans Plan. – Jfølge Breve fra Vittoria af 4de d. M. imøde saae man og faa Dage et afgjørende Slag. 25 a 30,000 Mand vare underveis til Salvatierra, og det torde derfor komme til et Hovedslag. Brevskriveren, en britisk Officier, indrømmer, at Legionen for Størstedelen bestaaer af udisciplinerede unge Mennesker, og melder, at Fienden har erklæret, ikke at ville give nogen Fremmed Pardon; men han tvivler ikke paa, at jo Englænderne ville hævde deres Nationalcharacteer, og giengjælde Lige med Lige. -
Viborger Samler, 1836-02-02
Efter senere Breve af 11te, herskede der megen, skjøndt ikke farlig, Sygdom blandt Tropperne.
Viborger Samler, 1836-02-02
Breve fra Santander af 10de melde, at dette Punct bliver stærkt befæstet. De spanske Autoriteter havde atter opfordret denne Provindses Jndvaanere til Underkastelse og truet dem med at lade 100,000 Mand rykke imod dem. Grev Almodovar havde udstædt en Taksigelseskrivelse til General Evans, fordi denne tilligemed sine Officierer indtil videre havde renonceret paa en Trediedeel af deres Sold. – En Telegraph depesche fra Bayonne i Le Moniteur omtaler en Træfning mellem Christinerne og Carlisterne, hvori de Første skulle have seiret, skjøndt de Sidste ogsaa tilskrive sig Seiren. - J Procuradorernes Kammer forhandles Valgloven. Forslaget om et blandet Valg system, der udgik fra Committeen, er, uagtet alle Dhrr. Alcala Galianos og Arguelles's Bestræbelser, forkastet med 97 mod 42 Stemmer.
Viborger Samler, 1836-02-02
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stændertidende No. 4788 indeholder Slutningen af Sagen angaaende Justitsraad Salicaths Forslag om Oprettelsen af et Handelstribunal, samt Sagen angaaende Forandring i Bestemmelserne om Creaturers Optagelse. – J Modet den 12te Jan. oplæste Proprietair Tutein det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Petition i Sagen om en Nedsættelse i de ved Frdn. af 9de Juli 1817 befalede Optagelsespenge, hvilket Udkast af Forsamlingen blev bifaldet. Professor Bang forelæste et Udkast til en Petition i Anledning af Etatsraad Treschows Forslag om en Bestemmelse af Arvefølgen i Selveierbøndergaarde, saavelsom et Udkast til en Betænkning over Lovudkastet om nærmere Bestemmelser i den Selveierbønder ved Frdn. af 13de Mai 1769 hjemlede Testationsret, hvilke tvende Udkast ligeledes af Forsamlingen bleve billigede. Sagen ang. det af Grev Reventlow indgivne Forslag om en ny Lovbogs Udarbeidelse blev første Gang foretagen. Prof. Bang foredrog, som Referent, Committeens Betænkning, hvorefter Sagen blev foreløbigen discuteret, og den endelige Behandling udsat til en følgende Dag. – Sagen ang. de af Proprietair Tutein, Procurator Haagen, Grosserer Knudtzon og Secretair Algreen-Ussing indgivne Andragender ang. Rigets Finantsvæsen, og Statsgjæld foretoges i Mødet den 13de Jan., og de foreløbige Discussioner fortsattes den 14de og 15de, da de sluttedes, og den endelige Behandling udsattes til et følgende Møde. – J Mødet den 16de Jan. blev Sagen ang. Ligningen af de ved Stændernes Jnstitution foranledigede Omkostninger sidste Gang foretagen og endeligen afgjort. – J Mødet den 18de Jan. foretoges Sagen ang. Udkast til en Anordning om Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse til endelig Behandling, som fortsattes og afgjordes i næste Dags Møde. - J Mødet den 20de Jan. blev Sagen ang. det af Prof. Bang indgivne Forslag om Staden Kjøbenhavns Communalvæsen, der blev udsat i Mødet af 26de Novbr. f. A. til nærmere Foretagelse, efterat Sagen om Lovudkastet og Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse er tilendebragt, nu foretogen til foreløbig Behandling, første Gang discuteret, og den endelige Forhandling udsat til en følgende Tid. Derefter blev foretagen til endelig Behandling Sagen ang. Grev Reventlows Forslag, om Affattelsen af en ny Lovbog; hvilken blev endeligen afgjort. Etatsraad Steenfeldt oplæste det af ham forfattede Udkast til en Petition i Anledning af det af Lieutenant Rasch og Major Rømer indgivne Andragende og Jndførelsen af nyt Vægt og Maal paa Bornholm, m. M.; hvilket Udkast af Forsamlingen blev bifaldet.
Viborger Samler, 1836-02-02
J de holsteenske Stænders 30te og 31te Møde foretoges den foreløbige Raadslagning over Udkastet til en Lov angaaende Søe-Enrollerings-Væsenet og et Potent angaaende Afholdelse af Extrasessioner til en bedre Indretning af dette. – J det 32te Møde den 5te Jan. anmeldtes et Forslag af Hr. Kammerjunker, d'Aubert angaaende de ved Oppebørselsbestyrelsen, herskende Mangler i Særdeleshed og de mangfoldige Cassedefecter hos Statscasse- og Oppebørselsbetjenterne. Herpaa gik man over til den formelige Forhandling over Forslaget til de holsteenske Provindsialstænders Offentlighed. Efter vidtløftige Discussioner bejdedes det af Præsidenten fremsatte Spørgsmaal: "Skal der i den nærværende Session indgives en Petition til Hans Majestæt Kongen om Stændernes Offentlighed med 28 Stemmer mod 18.
Viborger Samler, 1836-02-02
Kjøbenhavn, den 30te Januar. I Gaar Aftes Kl. 6 begav Hs. Majestæt Kongen, ledsaget af Hendes Majestæt Dronningen og den hele Kongelige Familie, sig til Skuespilhuset. Gaderne vare prægtigt og smagfuldt oplyste. D. D. K. K.M. M. Vogn var omringet af Folket, der fyldte Luften med Glædesraab, og Gaderne vare fulgte med Spadserende af alle Classer, der med lydelig Glæde, hilste den elskede Monark. Da Hs. Majestæt indtraadte i Theatret, blev han modtaget med et mange Gange gjentaget, stormende Jubelraad. Derpaa blev en Sang afsjunget. Efter Sangen gjenlød Salen af disse Fryderaab. Derpaa opførtes Scribes Trylle-Opera: Prindsen af China, oversat til Aubers Musik af Hr. C. F. Güntelberg. Da Hs. Majestæt forlod Skuespilhuset, gjenlød det atter af Jubeltoner, og det glædedrukne Folk ledsagede med dem Monarken til Amalienborg. (Berl. T.)
Viborger Samler, 1836-02-02
I Dag Kl. 12 festligholder Kjøbenhavns Universitet Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Talen holdes af Universitetets nuværende Rector, Hr. Etatsraad L. Engelstoft, Ribd. af Dr. og Drid.
Viborger Samler, 1836-02-02
Jndbydelses Programmet er forfattet af Hr. Prof. J. N. Madvig. (S. Bl.) Ved allerhøieste Resolution af 29de December f. A. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst forundt Kammerjunker og Secondlieutenant i Livgarden til Fods, O. Zütphen, Tilladelse til for sig og ægte Descendenter at føre Titel af Baron og at antage det Adelerske Navn i Forbindelse med sit eget.
Viborger Samler, 1836-02-02
Det er tidligere i dette Bl. blevet omtalt, at en under Directionen for Statsgielden henhørende Embedsmand var bleven befundet skyldig i falske kongl. Obligationers Forfærdigelse og Afbenyttelse, samt andet bedragerisk Forhold. Den i denne Anledning ved den kongl. Lands Over- samt Hof- og Stadsret mod denne Embedsmand anlagte Justitssag, under hvilken Actor havde nedlagt Paastand om, at han skulde dømmes til at have forbrudt Haand og Ære, og derved tillige Rang, Embede og bestalling, samt tilpligtes i Erstatning at udrede 2400 Rbd. til Nationalbanken og 4600 Rbd. til Centralkassen, er efter Defensors, paa Arrestantens udtrykkelige Forlangende nedlagte, Paastand, ved Rettens Dom af 23de d. M., bleven afviist, paa Grund af, at Arrestanten som Overauditeur er at betragte som lige med Adel Privilegeret, og altsaa i Livs- og Æressager skal sagsøges ved Høiesteret. (Kbhp.)¬
Viborger Samler, 1836-02-02
Et i disse Dage udkommet Skrift: "Frimureriets Opkomst og Historie udarbeidet, tildeels efter Conferentsraad Moldenhawers, Biskop Münters, Etatsraad Thorlacius's og Capitain v. Abrahamsons efterladte Værker, ved Secretair A. C. Birch, indeholder i en Artikel om Frimureriet i Crommells Tid, følgende ikke umærkelige Ytringer, der synes at hidrøre fra Skriftets Udg. og at have en Allusion, der torde fortjene Opmærksomhed og have Krav paa nøiere Oplysning, for ei at kaste en ufortjent Skygge paa Uvedkommende: "Jfølge Ordenens Grundsætning skulle alle Brødrene elske og hielpe hinanden og den Ene bestandig være den Andens trofaste Raadgiver, Ven og Hielper. Men - Gud bedre, det er kun i Logen, man tænker og føler saaledes; thi ikke saasnart er Logen lukket, forinden man er saa fremmed som andre Mennesker for hinanden. Efter ovenmeldte Grundsætninger, skulle Brødrene, naar de komme i Strid, eller endog i Hidsighed overgaae til Kamp eller til slettere Handlinger, ufortøvet tilkjendegive hinanden deres Broderskab, strax forsones, glemme Alt og af et oprigtigt Hjerte omfavne hinanden. Destoværre, har man saa ofte, især i de senere Tider, det ganske modsatte Exempel; alt en Følge af den store Uforsigtighed man tillader sig ved de nye Brødres Optagelse. J en vis Loge i K har man endog i en Række af Aar erfaret, de meest besynderlige Foretagender af Logens Secretair, og det saavel i som udenfor Logen; og alt dette, uden at Mesteren af Stolen har gjort det mindste for at forebygge dette uværdige Uvæsen, Dog - ikke var han, eller er han den Eneste. Thi det er noksom bekjendt, hvorledes et Par af Logens Kasserere have beholdt Logens Penge i deres egne Lommer." (Kp.)
Viborger Samler, 1836-02-02
Odense. J Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag har Hr. Stadshauptmand Brodersen skjænket tvende nye, særdeles smukte Faner til Borgervæbningens tvende Jnfanterie-Compagnier. De ere malede af Corpsets Adjutant, Hr. Lieutenant og Portraitmaler Moe, paa hvidt Silke, og forestille Danmark Vaaben, holdt af tvende Vildmænd. Over dette læses Navnet paa det Compagnie, hvortil Fanen hører, og nedenunder staaer Aarstallet 1836. J det øverste Hjørne ved Fanestangen sees Dannebrogen, og i det nederste Byens Lilie. For Paraden vare samtlige Corpser opstillede udenforStadshauptmandens Bopæl, hvor Stiftamtmanden havde indfundet sig, hvorpaa denne slog det første Som i hver Fane, efterfulgt af Stadshauptmanden og begge Compagniers samtlige Officerer og Underofficerer. Stiftamtmanden udbragte da det Ønske, at Borgerne end i mange Aar maatte samles omkring disse Faner under den elskede Konge, til hvis Ære de vare indviede, hvorefter Glasset med Jubel tømtes for Hans Majestæts høie Velgaaende. Under klingende Spil overgaves derpaa Fanerne til Corpsets (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1836-02-02
Tjeneste. Faaborg. J Løverdags Formiddag den 23de Jan. kom en Jagt, ført af Skipper Albert Hansen fra Marstall, med en Ladning Byg fra Kiel, og ankrede her paa Skibsrheden. Ved den samme Dag tiltagende Storm tog den i Drivt og tørnede paa Landgrunden. Faaborg raske Skippere, og Søefolk ilede strax den Ulykkelige til Hjælp, og det lykkedes disse ved kraftig Anstrængelse igien at faae den af Grunden ud paa Rheden; de forsynede Skipperen endnu med et Anker og Toug, fra de i Havnen værende Skibe, hvorved de troede ham sikker. Paafølgende Nat blev det en rasende Orkanstorm. Jagten tog atter i Drivt, og om Morgenen saaes den strandet paa en udgaaende Hage, Østen for Skibsbroen. De for nævnte Skippere og Søefolk ilede atter den Ulykkelige til Hjælp. Ligesom ogsaa nogle Kjøbmænd afgave Heste, Vogne og Sække til Afbenyttelse ved Ladningens Udløsning, der lykkedes saa vel, at ikkun circa 20 Tønder vare foeslaaede. Efter Udlosningen blev al Kraftanstrængelse atter anvendt for at faae Skibet bjerget. Det lykkedes ogsaa de brave Skippere og Søefolk ved deres gode Foranstaltninger og utrættelige Virksomhed, endnu samme Dag under den vedholdende Storm, skjøndt i læk Tilstand, at see benævnte Jagt bragt i Skibs havnen, og saaledes frelst fra Tilintetgjørelse.
Viborger Samler, 1836-02-02
Hvad der meest kroner Faaborg ædle Kjøbmænd, Skippere og Søefolk ved denne daadfulde Handling er, at de for deres utrættelige Virksomhed for den Ulykkeliges Frelse, ingen Betaling vilde modtage, men saae sig tilstrækkelig lønnede i den gode Bevidsthed, at have ydet de Nødlidende den Hielp der stod i deres Magt, og som blev disses Frelse. Gud lonne slig ædel Daad! (S. Bl.) Thisted. Gjennem Agger Kanal ere i forrige Aar indkomne 10 Fartøier og udgaaede 9, derimellem 2 fremmede Skibe.