Berlingske Tidende, 1789-03-20
Kiøbenhavn, den 20de Martii. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at, da Vi, for at fyldestgiøre Vore fra forrige Tider af sluttede Forsvars=Tractater med det Mussiske Rige, som og for destammere at betrygge Vore Riger, jeg Lande paa en Tid, da Freden i Norden er bleven brudt, have fundet det nomgiengeligen nødvendigt, at udruste en Deel af Vor Land og Søemagt, og sætte samme i Bevægelsen og disse Udrustninger have fordret saadanne overordentlige Omkostninger, som ikke af Statens aarlige Jndlagter have kunne udreder; saa have Vi maattet være betænkte paa et overordentligt Paabud til nogenlunde at erstatte disse allerede anvendte Omkostninger; og paa det i dette Paabud kan vorde desto taaleligere, have Vi allernaadigst fundet for godt, at det skal rette sig, saa meget mueligt, efter det, enhver vrtelig eier eller erhverver; thi anordne og paabyde Vialt saa herved Vars Rige Danmarken Afgivt af Formue, Jndkomst og Næring at erlægges indeværende Aar 1789, saa ere som følger. Om Afgivt af Formue. 1. Som Formue, hvoraf vares bør, skal agtes og ansees allerede Midler og Capitaler, hvad enten de i Kasse ere bervende, eller udlaante, eller paa anden Maade udsatte eller enculerende, alle Jorde og Grunde, Godser og Tiender, Huse og Gaarde, Fabriker og Værker, Skibe og Fartøier, Vare og Effecter, Inventarier og Besætninger, sort: at rørligt og urørligt Gods, Penge eller Penges Værd, af hvad Navn nævnes kan, og ihvor det end i og uden for Vore Riger og Lande med dertil hørende Colonier og Establissementer befindes, intet, nogen Vores Undersaat tilhørende, undtager, uden det allene, hvorom i næstfølgende 2den og 4de H. H. meldes, som fra Afgivter befriet. 2. Alle og enhver Vores Undersaat, i Vort Kongerige Danmark boesiddende, eller i eller uden for Riget sig opholdende, af hvad Rang, Stand (civil eller militair, geistlig eller verdslig), Alder eller Kiøn, den er, som nogen saadan Formue eier, eller som noget deraf i Forledning, i Fidricommist, eller i Arvefæste med Ret til at afhænde, haver, skal deraf, efter sin virkelige Gields Fradrag, erlægge 1/2 Procent, eller 48 Skilling, af hvert 100 Rdlr., eller hvert 100 Rdlrs. Værdie; og da denne Afgivt er saa meget ringere, end den sidste Formueskat, som formedelst Krigsmagtens Udrustning i Aaret 1743 blev ansat til 2 Procent, saa forventes, at den desto nøiagtigere til bestemte Tider erlegges. Eier eller besidder nogen Fremmed, som udenlands er boesat eller sig opholder, Jordegods eller anden fast Eiendom her i Riget, erlegger han, da han i Henseende til samme, som deraf Skattepligtig til Os er at ansee, forbemeldte Afgivt af saadant Jordegodses eller saadan Eiendoms Værdie, den derpaa efter Obligationer, som for vedkommende Jurisdictioner her i Riget lovligen ere læste, haftende Nield fraregnet; hvorimod de Vore Undersaatter, som maatte eie eller besidde noget Jordegods eller nogen anden fast Eiendom, udenfor Vore Riger og Lande, fritages for at svare af samme Jordegodsers eller faste Eiendommes Værdie. 3. Værdien af alle faste og løse Eiendomme, Vare og Effecter bliver at ansatte efter den Priis, ethvert Slags, paa den Tid, naar enhver beregner sin Formue til Afgivtens Erleggelse, gaaer og gielder for, eller som den, der beregner sin Formue, paa den Tid, da han beregner den, efter almindelig Priis, kunde anslaae ethvert Slags til, eller vilde sælge det for, i Fald det da var til Salg. For saavidt Lehn, Stamgodser, Fidetcommister og deslige angaaer, som det ei staaer Besidderen frit for at afhænde, da bliver sammes Værdie at ansætt til den Capital, som kan forrentes ved de aarlige Re venner, Renten beregnet til 4 Procent. 4. Fra Afgivt af Formue undtages: og Midler og Eiendomme, som tilhøre offentlige og andelige Stiftelser og Bygninger, saasom Kir ter, Stoler, Hospitaler og deslige, naar og for saavidt saadanne Stiftelser og Bygninger allerede findes befriede fra den ved Forordningerne af 14de Maji 1768 og 17de Junii 1773. paabudne 1/2 Procent: Skat. en Octrøierede Compagniers Midler og Eiendomme, naar og for saavidt de ved Octroier eller Privilegier ere udtrykkeligen fritagne for extraordinaire Paabud baade i Freds= og Krigstid. c. Umyndige Midler og Eiendomme, naar de i samlet Sum for hver ikke overgaa 100 Rdlr. d. Boehave og Huusgeraad til eget Brug, være sig Guld, Sølv, Kobber eller anden Metal, som er forarbeider, Linnet, Klæder, Bøger, Naturalie= og Konst Samlinger, Meubler, Huusholdnings eller Haandværks Redskaber. Men under Boehave og Huusgeraad henregnes ikke Muur= og Nagelfaste Ting, eller de Inventarier eller Maskiner, som til faste Eiendomme og deres Drivt, samt til Fabriker og Værker og deres Drivt, nødvendig behøves og bruges, hvilke under Eiendommens Værdie blive at anslaae. e Arvefæsteres Gaarde, som Arvefæsteren kan følge. og afhænde, samt Selveiergaarde, naar endnu ikke 10 Aar ere forløbne, siden derpaa først erholdtes Arvefæste eller Eiendoms Skiøder. f. Formue indtil 4000 Rdlr., som nogen, der driver Næring, selv har staaende i sin Nærings Drivt, naar han af denne sin Næring svarer Nærings Afgivt efter følgende 10, 11 og 12te H. H. 5. Paa det at ingen, i Anledning af denne Afgivt, skal besværes med at fremlægge til andres Undersøgning, hvori ethvert Slags af hans Formue bestaaer; hvor og hos hvem han har til gode eller er skyldig, med videre, hans Pengesagers indvortes Forfatning eller Omsætning vedkommende; hvilken Omstændighed paa andre Tider, og Steder har været ligesaa meget, om ikke undertiden meer, til Byrde, end saadan Afgivt selv; da skal det til enhver være overladt, paa ærlig Troe og Love, og saa rigtigen, som har med god Samvittighed og under sin Eed, naar forlanges, kan bekræfte, selv at beregne alt hvad henhører til hans Formue, selv at anslaae hans Eiendomme, saavidt de ikke bestaae i rede Midler, til Værdie efter forestaaende 3die 5. selv at undtage hans Boehave og Huusgeraad, selv at beregne og fradrage hans Gield fra Formuen, og derefter at angive, efter de denne Forordning hostrykte Formularer, hvad han har at erlægge i Formue=Afgivt. Paa lige Maade og efter samme Formularer skulle og de, der som Formyndere, Administratorer, Skifteforvaltere, Commissarier, eller under andet Navn forvalte Midler og Eiendomme for andre, angive deres Sted og paa deres Vegne, hvis Midler de have under Forvaltning eller i Forsvar. (Fortsættelsen følger, Den 6te Martii d. A. ere Commandeur=Capitainerne: Kammerherre Christian Ulrich Kaas, Kammerherre Jørgen Balthasar Winterfeldt og Johan Peter Wlengel allernaadigst avanerede til Commandeurer. Ligeledes Capitainerne Raphael Henrich Tønder og Kammerherre Andreas Henrich, Stibolt til Commandeur=Capitainer. Til Chefer for de ledige Compagnier Søefolk ere Capitainlieutenanterne Michael Kolmer, Hans Diderich Galterup, Peter Grid, Hans Schulz, Christian Holsten, Carl Wilhelm Platon, Tøger, Abo og Generaladjutant Lorenz Henrich Fisker allernaadigst udnævnte og tillige avanerede til Søe=Capitainer. Ligesom og Capitainlieutenanterne Jens Rejersen, Steen Andersen Bille og Christopher Ditlev von Bülow gratificerede med Capitains Caracter. Under samme Dato er Commandanten, paa Christiansøe, Capitainlieutenant Thomas Christian Stibolt, ligeledes gratificeret med Capitains Caracter, og sen og Johan Hartwig Ernst von Berger med CapitainlieutePremierlieutenanterne Friderich Christian, Marcus Carl, nants Caracter. Under meerbemeldte 6te Martii er Commandeur=Capitain Thiel Erich Stibolt allernaadigst udnævne til Enrollerings=Chef i Lollands, Falsters og Møens District, Kammerherre og Commandeur Christian Ulrich Kaas til Enrollerings Chef og Ober=Loots i Christiansands, samt til al rims Chef for Verset der; Commandeur=Capitain Christi Henrich de Thura til Carollerings-Chef i Slesvigs 8 striet; Commandeur, Capitain Poul Caspersen Konst Enrollerings=Chef og Ober=Lofts i Bragnæs Districh Repitain Jørgen Pohlman til Enrollerings Chef i Vester=J. lands District ; og Capitain Hans Mathias Meyer til Efrollerings Chef og Ober=Loots i Tronhiems District. Salme Dato er Capitain Jens Reiersen confereret det i Frurichsværn vacante Compagnie Søefolk, og Secondlieunant Christopher Zimmer bestilt til Mynsterskriver ved Sal folkets Enrollering i Dragnæs District.