Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Blandede Efterretninger. Følgende er Uhrenes korte Historie. Det ældste Middel til omtrentlig at bestemme Tiden, var Længden af opretstaaende Legemers Skygge ved Solskin. Senere forsøgte man en nøiere Bestemmelse ved sammes forskjellige Længder, og deelte det bestrøgne Rum i lige Deele, derved opstode Skyggeuhre, som man siden kaldte Solskiver. Obelisker tjente til saadant Øiemed; konstige Skyggeuhre paa jevne og krumme Flader lærte Anaximander at tegne. Rom fik sin første Solskive 500 Aar efterat Staden var bygget, og der var ansat egne Uhrvægtere, der ved Trompeten tilkjendegave Dagens Timer. Lige saa tidligen som Skyggeuhrene kom ogsaa Vand- og Sanduhre i Brug; Asebius i Alexandrien, 250 Aar f. Ch. F., var berømt af sammes Forfærdigelse. Disse vare Midlerne til at inddele Tiden indtil det 11te Aarhundrede. Ha-Arounal-Raschi skal allerede i Aaret 809 have oversendt Carl den Store et Uhr, hvorom Hamborger imidlertid paastaaer, at det har været et Vanduhr. Gerbert, der 999 blev Pave, under Navn af Silvester 11., skal have foreviist i Magdeburg 996 et af Vægt lodder drevet Uhr med Hjul. Hjuluhrene havde i Begyndelsen til Standsning en Uro, først i Form af en Stang, Balanz, men derpaa ring formig. Huygens anbragte deri 1697 Penduien. Jmidlertid vedbleve endnu sildigen ved mangt et Vægtuhr de gamle Uroer. Engellænderen Clement satte 1680 istedetfor det kroneformede Stighjul- og Spindelen den engelske Hage. De berømte engelske Konstnere Graham og Mudge opfandt først, den første den hvilende, den sidste den fri Standsning, istedet for den sædvanlige tilbagefaldende; den første ogsaa den compenserende Pendul. Lommeuhre bleve først forferdigede af Uhrmageren Peter hele 1510. De kaldtes Nürnberger Æg, hvilken Benævnelse ogsaa Rabelais bruger i hans Pantagruel, og vare forsynede med et Slagværk. En Tidlang gjordes de bedste Lommeuhre i Tydskland, og sendtes herfra til Engelland og andre Lande; men derpaa var det især Engellænderne, der gjorde sig fortjente af at gjøre dem endnu fuldkomnere. Snegl hjulet er sandsynligviis en engelsk Opfindelse; den fineste Spiralfjer ved Uroen blev opfunden af Robert Hook (f. 1638), endskjøndt den af Mange ogsaa tilskrives Huygens. Repeteeruhrene ere opfundne af Engellænderen Barlow 1676. Vækkeren var allerede i det 14de Aarhundrede ikke ubekjendt, og anbragtes især ved Uhrene i Klosterne. Til de konstigste og mærkværdigste mekaniske Konstværker hører Uhret i Strasburger, Münster, der blev begyndt 1571 og fuldendt 1574 af de duelige Konstnere Jsaak, Abraham og Josias Habrecht. Dumont i hans Reiser i Frankrig, Jtalien, Tydskland 1699 tilskriver det Copernicus, maaskee denne har i Henseende til dets astronomiske Bevægelser meddeelt Raad. Et lignende konstigt Uhr findes i Marienkirke i Lübeck. bag Altaret; et tredie i Roeskilde Domkirke, med de bekiendte Peer Døver og Kirsten Kimer. Spilleuhre gaves allerede i det 15de Aarhundrede. Acqvationsuhre, der angive den sande Soltid, synes først at være blevne bekiendte i Slutningen af det 17de Aarhundrede. Længdeuhre bleve først forfærdigede i det 18de Aarhundrede. Harrison, der i Begyndelsen kun var Tømmermand, men ved eget Talent og egen Flid opsvingede sig til een af de første Konstnere, bragte sit første Søuhr 1755 istand, og gjorde det siden endnu fuldkomnere. Han fik det Halve af den udsatte Præmie paa 20,000 Pd. En tydsk Konstner, Thale fra Bremen, havde tidligere end Harrison fuldendt et Søuhr, som selv i London tilstodes Fortrin for det Harrisonske, men som han meldte sig for sildigt med. Ogsaa Annand i Rensborg forfærdigede to Søuhre. Lommechronometre have Engellænderne hidtil leveret fuldkommenst. Antomater, der ogsaa kunne regnes hertil, vare allerede i det 15de Aarhundrede bekjendte.