JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1788-12-29
Fra Pressen her i Bogtrykkeriet er udkommen: Beskrivelse ) over Thimgaard og Thim Sogn, af Poul Mathias, Nødskov, med Motto: - - non Gloria nebis causa, sed utilitas officiumqv., fuit. Oviis - et Skrift, hvormed Forfatteren har i sysselfrie Timer beskieftiget sig, deels til sin egen Fornøielse, deels til et Forsøg, hvorvidt han kunde bidrage noget til Fædrenelandets Jordbeskrivelse - Skrivtet bestaaer af 12 Ark i Oktav, foruden tvende Meteorologiske Tabeller, og indeholder i 14 Kapitler alt hvad Forfatteren har vidst om Thimgaards og Thim Sogns Beliggenhed og Grændser; Navn og Ælde, Sogners Størrelse, Jnddeeling, grist lige og verdslige Forfatning; Luftens, Grundens og Vandets Beskaffenhed; Jndbyggernes Tal, Sædet, Sprog, Næring; Dyr, Fugle, Fiske, Jndsekter; Thimgaards Eiere i de ældre og nyere Tider; Forpagtere, Birkedommere, Fogder, Birkeskrivere og Ladefogder; Herligheder; Jorder af Agermark, Eng og Overdrev; Bygning og Lænde; Thim=Kirkes Mærkværdigheder; Kirkebetienterne siden Reformationen; Sognets matrikuler de Gaarde og Huse; samt et Anhang om Thim gaards Gods uden for Thim Sogn. Prisen er for Exemplaret paa godt Trykpapir uindbunden 1 Mk. 8 s. Paa Postpapir 2 Mk. og er at bekomme saavel her i Bogtrykkeriet, som og hos Forfatteren paa Thimgaard, samt hos Christian Peter Krag i Thim Mølle.
Viborger Samler, 1788-12-29
Paa Sædegaarden Søvig døde den 15de November sidstafviste en gammelagtig ugift Qvindesperson, af Navn Anna Christendatter, som skal være født i Sahl, og der havt en Broder, hvis Navn ei vides, men skal ved Døden have efterladt sig Børn. Hendes ringe Efterladenskab er strax registret, og ved Auction bortsolgt. Men, da dette neppe strækker til Begravelsen og Skiftets Bekostning, mindre til nogen Publication ved Proclama eller i andre Aviser end den Viborger Samler, saa vorder i disse Sidste 3de Gange saavel dette Dødsfald bekiendtgjort, som og Arvingerne, ovenbemeldte hendes Broderbørn og Andre, om flere ere, herved indkaldet at give Møde paa Varde Raadstue 12te Uges Dagen, som er Løverdagen den 7de Febr. 1789, Formiddagen Klokken 10, i Fald de eller deres Værge, da intet kan blive at arve, finde det fornødent. Til samme Tid og Sted indkaldes ligeledes hendes Debi= og Creditorer. Varde, den 23de December 1783.
Viborger Samler, 1788-12-29
Paa den høie Skifteforvalters S. T. Hr. Kammerherre, samt Stiftbefalings- og Amtmand Urnes Vegne, som til Skifteholdet committeret. L. Fogtman. 218 Rdlr. 5 Mr. 31 Skl. Myndtligen Sr. Mathias, Helbech tilhørende, ere hos Sognepræsten Hr. Rogert i Viborg, Omslags Termin 1789 til Laans at bekomme mod antagelig Sikkerhed. Viborg den 27 December 1788.
Viborger Samler, 1788-12-29
Hos Hr. Holst Klokker og Chordegn i Holstebroe er at faae tilkiøbs. 1 Maanedlige Af= og Tilgangs Lister, 2 Hovedmandtals Dito, 3 Chema som bruges at indsende over Føde, og Døde, Kopulerede, o. s. v. Samme faaes og i Bogtrykkeriet i Viborg for 24 Skilling Bogen.
Viborger Samler, 1789-01-05
Hamborger Efterretninger. Fra Kiøbenhavn af 20 December. Man seer her følgende trykte og høistmærkværdige Stats-Skrift. Anmærkninger og historiske Oplysninger over den Kongelige Svenske Erklæring, dat. Helsingfors d. 21 Julii 1788, Tilligemed Bielage. Skrivtet er trykt paa brudte Sider, den ene Spalte leverer bemeldte Kongl. Svenske Erklæring og den anden de Historiske Oplysninger. Dette Skrivt, som er skrevet meget got, og efter al Anseende, som sees af mange Omstændigheder, under høi Autoritet, har til Øjemærke, at forsvare den Russiske Monarkinde mod de beskyldninger, som ere gjorte, i den Kongel. Svenske Erklæring, som er bleven indlemmet i alle Tidender, da den kom for Lyset. Man giennemgaaer den Kongel. Svenske Erklæring Stykke for Stykke, og sætter Grunde af stor Vægt imod Klagemaalene. Det hele Skrivt er forvidtløftig, til at kunne indrykkes i et Ugeblad; men et og andet deraf kan man dog anføre.
Viborger Samler, 1789-01-05
J den Kongel. Svenske Erklæring heder det, i at Rusland har givet Kongen af Sverrig siden hans Thronbestigelse den retfærdigste Aarsag til Misfornøielse, da det har ladet Jntriguer blive ved at spille mod Kongens Person, o. s. v., Jntet, heder det S. 5. i de Historiske Oplysninger, er mere grundfalsk end denne beskyldning; man opfordrer Kongen med al muelig Tillid, til at bielægge den, endog med det mindste Beviis. viis. Have der i Sverrig været Misfornøiede, som ikke med ligegyldige Øine ansaae Regieringens Kuldkastelse, saa kunde man ikke tilskrive saadan Ruslands Jntriquer, som Erklæringen siger, men vel den Frieheds Aand, som fra Fordum af bestellede den Svenske Nation, og oppakte den mod enhver Undertrykkelse. Ved denne vigtige Forandring forholdt Rusland sig ei allene fuldkommen tilbageholdende med yderste Jndskrænkning, men Keiserinden var endog af den med hendes egne Følelser overeensstemmende Meening, at det Kongl. Svenske Huuses Blodsforvandtskab og passende Erkiendtlighed skulde stedse knytte Venskabs og eendrægtig Naboeskabs Baand fastere, ved hvad for en Regiering det endogsaa var.
Viborger Samler, 1789-01-05
Det heder fremdeles i den Kongl. Svenske Erklæring: at Rusland havde allerede anvendt disse Jntriquer mod den Høisal. Konges Person i hans sidste Levraar. - Herpaa svares i de Historiske Oplysninger: "Rusland har, isteden for at fortiene disse nye Bebreidelser, meget mere reddet den afdøde Konge som bestemt Thronfølger af en meget betænkelig Forfatning. Thi, da de oprøriske Dalekarle den Tid bestormede endog Hovedstaden, for at kuldkaste den ved den Aboske Fred fastsadte, men dem mishagelige Thronfølge, og hele Sverrig syntes at være truet af et farligt Uveir, saa ilede Rusland sin Naboe til Hielp med et anseeligt Troppecorps, under General Keiths Anførsel, men som den nærværende Konge velbetænkt har funden for godt at forbigaae med Taushed.
Viborger Samler, 1789-01-05
J den Kongel. Svenske Erklæring heder det: J denne Tids Punct (nemlig af den første Tyrkekrig, Pesten og Stratenrøveren Pugatschefs Vederstyggelighed) fulgte strax paa hiin da hun (Keiserinden) syntes kun at være beskjeftiget med den Svenske Thrones Rystelse. - Herpaa svares i de Historiske Oplysninger: "dette er let at nedskrive, men meget vanskelig at beviise, saasom Rusland, og besynderlig Keiserinden, har endnu aldrig været beskieftiget med den Svenske Thrones Rystelse. - Man ville erindre sig, at Rutland i Overeensstemmelse med den 7de Artikul i den Nyestædske Fred, havde garanderet Regieringsformen, og vist nok ikke rystede denne Med denne Regieringsform kom det nu værende Kongl. Huus, paa dette Riges Threne ved Ruslands bemøielse og Forslag. Rusland søgte altsaa ikke den Svenske Thrones Rystelse, men vel, i Overeensstemmelse med sin Forbindtlighed, at vedligeholde den gamle Constitution, og ved en giensidig god Forstaaelse stedse at forbinde begge Rigerne nøiere.
Viborger Samler, 1789-01-05
J den Kongel. Svenske Erklæring bliver sagt: J Kongen har selv ved et personlig Bekiendtskab søgt at overbeviise Keiserinden om sit Venskab o. s. v., - Her synes vel, saa lyder Oplysningen, at der tales om Kongens Reise til St. Petersborg, i Aaret 1777, og den strax derpaa fulgte Sammenkomst i Frederichsham. J hvilken Hensigt disse Reiser efter Kongens Foregivende bleve foretagne, staaer her skreven. Efter den Russiskkeiserlig Krigserklæring have hans Reiser til Rusland havt det samme Øjemærke, som hans Besøg ved det Kongl. Danske Hof, nemlig at giøre begge de Høie Allierte mistrøiske imod hinanden, om mueligt, at svække, eller vel ogsaa at adskille Alliancen, og endelig nærværende at betragte Tingenes Forfatning. At dette allerede har været det sande Øjemærke af Kongens første Reise, har tildeels endnu tydeligere viist sig ved Sammenkomsten i Frederichshamn. Her yttrede Kongen for Keiserinden det udtrykkelige Ønske, nærmere at forbinde sig med Rusland ved en Alliance, hvorpaa Monarchinden svarede, at begges Ministerier kunne træde i Underhandling derover, men saasnart man fra denne Side gav at forstaae, at man ønskede, at lade Danmark, som en med Rusland allerede allieret Magt, tage Deel i denne Alliance, saa forgik Kongen Lysten, til at handle videre herom, saaledes, at han fra den Tid af ved enhver Leilighed ved alle Udenlandske Hoffer udstrøede Grovheder mod Rusland, og siden gjorde sig og al optænkelig Møie for at rive den sidste løs fra Danmarks Venskab. (Resten følger)
Viborger Samler, 1789-01-05
Hans Kongel. Majest. haver under 28 November 1788 allernaadigst beskikket de ved det Viborgske Jnfanterie=Regiment staaende Second Li utenanter Nicolaus Sigfried Philipp von Schreibogel, og Johann Christian von Mellesch til PremierLieutenanter, og Fændrikkerne Carl Ulrich von Schepeiern, og Christian Heinrich von Schrøter til Second=Lieutenanter. Gave til Fattige.
Viborger Samler, 1789-01-05
En Udenbyes og for mig skiult Velgiører, haver ved P. N. under 25 December næstafvigte, uden Underskrivt af Navn og Boepæl, tilsendt mig en 10 Rdlr. Banco Seddel No. 15051 (bag paa skrevet, givet 1788) til Distribution Dagen for Nytaar, imellem Fattige og meest Trængende i Viborg, af den Civile-Stand. Samme Ti Rixdaler, er efter mit beste Skiønnende uddeelt til 35 Huus-Arme og meest Nørlidende her i Byen, og paa hvis Vegne denne Menneske Ven takkes allerskyldigst af Niels Bertelsen. Noget om de Huus=Armes Blok.
Viborger Samler, 1789-01-05
Efter næsten et halv Aars Forløb indfandt sig SognePræsterne i Viborg, tilligemed Hospitals-Forstander Bertelsen. i Domkirken den 22 December 1788, for at modtage den i bemeldte Tids Rum indkomne Almisse; de fandt 1) 2 enkelte Banco Noter a 1 Rdlr. 2 Rdlr. 2) en Dito indsvøbt i Papiir med følgende Notice Straf Penge fra en Mand her af Viborg, der har stiaalet Høe paa Regimentsqvarteermester Bogilds Eiendom. 1 Rdlr. 1 Rdl. 76. 3) Klingende Myndt Er 4 Rdlr. 7 s.
Viborger Samler, 1789-01-05
Endnu var Provsten indleveret fra en fremmed Veldæders Haand 1 Rdlr., som han til en af de mange virkelig HuusArme i Byen havde uddeelt. For de annammede Gaver takke vi allerskyldigst; men, da vi see, at vor Anstalt mere og mere nedbøier sig til sin Undergang, kan vi ikke betragte dette med Ligegyldighed, i Henseende til den Hylen og Klagen, som vi daglig maae høre over Vinterens usædvanlige Strænghed og vore Fattiges meer og meer tilvoxende Nød. Sandt - vi fornærmede vore Medborgere, dersom vi tænkte, at der findes ingen i Viborg, som forbarmer sig over de Elændige, uden de, som ned ligger deres Almisser i de Huus=Armes Blok, ligesom og vore Medborgere fornærmede os, naar de tænkte, at vi søge kun at antænde en Kierligheds og Medlidenheds Jld hos andre, men selv bær forfrosne Hierter, (saadan en Fornærmelse har vi i det mindste engang taalt, men, da vi har følet dens Ubillighed, lettelig overseet den). Vi forestille os, at mange Veldædere hellere selv ville uddeele deres Almisser efter eget Godtbefindende, end overlade Uddeelingen til andre, og derimod har vi egentlig intet at erindre. Men, da det dog vel er vist, at de Fattige anmelder sig hos os, som dør vide deres Tilstand og kiende deres større eller mindre Trang bedre end andre, - (de melder sig vel ogsaa hos vore Medborgere, som ofte blive bedragede, da de ikke kiende dem nøie, og troe hvad de foregiver) saa invitere vi endnu engang vore føelsomme MedChristne i og uden for Viborg til at række os deres Haand, at at vi kunde ved deres og vores samlede Hielp kraftelig understøtte de Elændige og Ulykkelige i denne besværlige Tid. Stor Stor har de Fattiges Nød været her i Byen i nogle Aar, men neppe troer jeg, den nogen Tid har været større, end i dette Aar, da man daglig møder ikke faa, men mange med taarefulde Øine, med sukkende Hierter og raabende Munde: hielp os, ellers maa vi forsmægte. Og dette kan man høre endog af Folk, der for faa Aar siden have være utrængende, og ei have selv været Aarsag i deres Armod. Den offentlige Byens Fattiges Kasse er langt fra ikke i Stand til at underholde dem alle; den maatte ellers snart ganske undergaae. De Godgiørende, som have Evne og Villie, til at understøtte disse høist nødlidende Medchristne og Medbrødre, ombedes at komme dem til Hielp i denne haarde Vinters Tid, da jeg her i Avisen skal afgive rigtig Regnskab for Jndtægt og Udgivet, og Fortegnelsen over dem, som nyde disse Gaver, skal stedse være enhver tienstligst til behagelig Eftersyn, om nogen maatte behage, at indsende nogen Gave for disse Nødlidende til mig, L. Randrup, Viborg d. 5te Jan. 1789. Klokker og Fattiges Forstander.
Viborger Samler, 1789-01-05
Døde. Paa Herregaarden Endrupholm S. T. Hr. Etatsraad T. R. Theilmann. J Aarhuus S. T. Hr. Biskop Hee. Her i Viborg den 4de Januarii Hr. Raadmand og Landsting Skriver Jacob Filstrup, i sit Alders 86 Aar.
Viborger Samler, 1789-01-05
Ulykkelig Hændelse. Et fattig Fruentimmer, som gik og bad om Almisse, fandtes paa Juule Aften imellem Hald og Braanum frosset ihiel. Ligeledes efter Sigende, en fattig Kone med 3 smaae Børn, hvoraf den ene var spæd, fandtes imellem Schanderborg og Silkeborg, paa Marken, Moderen med de 2de Børn frosset død, og det spæde Barn, som laae ved Brystet, at være i Live, hvilket var meget besynderligt.
Viborger Samler, 1789-01-05
Bekiendtgiørelse. Søren Jensen Schmidt, Tienestekarl, her ved Gaarden, er udi ugivt Stand død den 23 d. M.; og omendskiønt han udi levende Live, har erklæret ingen Arvinger at have; saa dog om nogen imod ald Formodning skulle være, bekiendtgiøres. et 8 3 giøres dette Dødsfald, og at Tredivte Dagen indfalder den 21 Januarii 1789, da Stervboets forseglede Gods bliver aabnet, registeret og vurderet her paa Foussingøe om Formiddagen Kl. 10 Slet. Til hvilken Tid Stervboets Credi= og Debitorer tillige indkaldes. Foussingøe pr. Randers den 26 December 1788. G. Tryde.
Viborger Samler, 1789-01-05
J dette Aar, som forrige Aaringer, er hos mig underskrevne at bekomme gode og friske Hauge-Frøer. Enhver som behageligst vil henvende sig til mig derom, forsikkrer jeg billigste Priser og den redeligste Behandling, og forbinder jeg mig til at skaffe Frøerne Porto frie til nærmeste Kiøbstæd, for hver uden Byes, som om samme vil handle med mig, mod Adressen, bliver mig opgivet hvor Frøerne skal aflægges. Over Frøerne ere trykte Fortegnelser at bekomme hos Viborg d. 5te Jan. 1789. Jørgen Brøkner Giørup.
Viborger Samler, 1789-01-05
Jøde og friske Pomerantser og Sitroner er at faae tilkiøbs hos Gotfried Bræmer i Viborg. erved bekiendtgiøres, at Hr. Dines Simesens i Lang Castrup tilhørende Bondegaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. samt Skovskyld 1 Skp. 2 Fdkr., hvis Bygning er 10 Fag Stue- og 22 Fag Lade= og Udhuus, alt i meget god Stand; til Gaarden er saaed 6 Tdr. Rug og aarlig derforuden kan saaes 3 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre og 1 Td. 4 Skppr. Boghvede, der ved Forbedring meget kan formeeres, Høeavlingen er aarlig 8 a 9 Læsser Høe, kan foeres og græsses aarlig 5 Bester 8 a 9 Fæehøvder, samt 16 til 20 Faar. Gaarden har overflødig Tørveskiær hvoraf aarlig kan sælges, og derforuden den Herlighed af Skov, som bestaaer af 147 Stkkr. Eege og 192 Stkr. Bøge, foruden andre unge Træer af begge Slags, der tilsammen er udskiftet af Fælledskabet, ligger strax ved Fiorden og ongesær 5 Fierdingvei fra Randers, har godt Vand i og ved Gaarden, bliver den 13 Jan. førstkommende om Formiddagen ved offentlig Auction bortsolgt, alt samlet eller og Skoven for sig selv, og i Mangel af fornøielig Bud bliver Gaarden opraabt til Forpagtning i sex Aar. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tid udi Gaarden i Lang-Castrup hvor Conditionerne til Efterretning kan erholdes. Randers den 15de December 1788. Voigt. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1789-01-05
Tillæg. Til No. 1 af den Viborger Samler 1789.
Viborger Samler, 1789-01-05
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Justitzraade Linde til Handberg Hongaard hans Veg som Fuldmægtig P. Smith.
Viborger Samler, 1789-01-05
Følge allernaadigst confirmeret Testamente af Dato 25 April 1788, er jeg indsat til eneste Arving efter min S. Syster, Madame de Christence Obell Sl. Hetlews, som holde og døde i Viborg; thi bliver herved bemeldte Afdødes Ef di- og Debitorer indkaldede, de første at betale hvad de til Ster boen er skyldig, og de andre at modtage Tilgodehavende i Føl ihændehavende Beviser her i Skive forinden Snapsting 178. Skive den 13 December 1788. Peder Obell. Den 29 November sidst er fra Hr. Dines Simesen bor løbet en ham tilhørende brun og hvid broget skaaren Hønhund, som havde en meget kort Hale, var noget graaagtig Hovedet og 7 Aar gammel. Hvem samme skulle have, vil imod Erkiendelse og Omkostningernes Betaling behage at ef melde sin Eier det jo før jo kiærere.
Viborger Samler, 1789-01-12
DEN Kongelige privilegerede VIBORGER SALERNo. 2. STTENDE AARGAN Mandagen den 12te Januarii.
Viborger Samler, 1789-01-12
Fortsættelse af No. 1. Den Beskyldning af Kongen af Sverrig, i at Rusland har villet angribe Sverrig, at man endogsaa har gjort Complotter imod Kongens Person, besvares paa følgende Maade, Kongen fik sit Raad, sin Nation og Armee til at troe, at Rusland ville angribe ham; han opviiste Breve, siger man, og selv forelæste Senatet dem, hvori der støde saadanne Beretninger. Man udspredte, at Kriserinden endog med egen Haand havde tilskrevet Kongen Breve i en høi og uanstændig Tone, men hvilken Usandhed dette var, sees noksom deraf, at Keiserinden tilforladelig havde ikke skrevet en Linie med egen Haand til Kongen siden 1785. Det heder derpaa, Kongen var nødsaget til, at udruste sig forsvarsviis, og virkelig satte han ogsaa over fra Sverrig til Finland med sin hele Magt til Lands og Vands. Men da de Svenske og Finlænderne bleve var at Kongen først angreb alle Stæder, og rykkede frem indtil FriFrederichsham: saa erindrede hans Generaler, Officerer og Krigere ham om hans holdte Taler, og sagde ham dristig i Øinene, at denne offensive Krig var uretfærdig, tvertimod de Svenske Rigslove, ja endog Regieringsformen, som Kongen selv 1772 havde dicteret. Dette fortrød ham nu meget, og for at bringe sine Undersaatter paa andre Tanker, skød han nu Følgerne af hans eget Foretagende paa Ruslands Ministerium og sammes foregivne Hersk syge. Erklæringen siger: at endog midt under Fredens Skygge vare blevne Sammenrottelser gjorte imod Kongens Person. Hvad for forhadte Beskyldninger dette maa være, er hidtil endnu ubekiendt, og da Kongen vist ikke er istand til at bielægge dem med Beviiser, saa bortfalde alle disse ugrundede Forkleinelser af sig selv, og bliver det meget mere en uomstødelig Sandhed, at der fra Russisk Side aldrig er bleven stiftet noget saadant, o. s. v.
Viborger Samler, 1789-01-12
Fremdeles bliver det Russiske Ministerium beskyldt for, ei at det har næsten giordt Curland afhængig af Rusland: Dette besvares saaledes: "Hvad angaaer beskyldningen for Hertugdommet Curlands Afhængighed af Rusland, da skulle man næsten udlede den af Kongens Misfornøielse over hans havte Anslag til dette Hertugdom, da der endog uden al Modsigelse aldeles ikke tvivles om dens Historiske Ugrund. Herover kan man meddele Publicum nogle besynderlig mærkværdige Anekdoter. i Da den Svenske Flode i Junii Maaned 1788 seilede fra Carlscrona til Helsingfors, og naaede ongefær Høiden af Curland, kom Breve fra Sverrig til dette Hertugdom, med det Forslag, at vælge Kongens ældste Broder til Hertug, Dette den Svenske Konges Project til Curland skulde tillige i Lifland og Esthland blive understøttet af forventet Oprør til Kongens Beste. Nogle af Adelen der skulde blive Svenske Rigsraader, andre Riddere af Seraphiner Ordenen, o. s. v. Paa den Svenske Flode ventede man hver Dagmed megen Utaalmodighed Deputerede fra disse Provincer. Men da hverken den ene eller den anden indfandt sig, eiheller viiste den ringeste Lyst dertil, men Lif og Esthlænderne tvertimod strax greebe de kraftigste Maaderegler, for at bevise det Russiske Rige og i Særdeleshed Keiserinden deres redelige og troe Sindelaug; saa forsvandt disse Hiernespind, o. s. v., den Den i den Kongl. Svenske Erklæring forekommende Beskyldning om en fornem Officeers, Baron Sprengportens Affald som i nogle Aar havde været beæret med hans Souverains Tillid, og med vigtige Departements i Finland, - herpaa forlod Kongens Tieneste, o. s. v., og den Anmærkning at den Russiske General-Officeer (Hr. von Anspach) i Slutning af Aaret 1786 var under det Foregivende, at reise, giennemvandret det Finlandske Gebeet, har recognosceret alle Poster, alle Stæder, som deres Situation udsatte for et Angreb, o. s. v., Denne beskyldning bekommer følgende Svar: "Denne i Erklæringen saa udmærkede Mand (Baron Sp.) har faste Vidnesbyrd at opvise, at han intet har gjort uden Kongens Forevidende og Tilladelse. Paa den Dag, da han indtraadde i Russisk Tieneste, har Kongens Minister, som maatte vide sin Herres Mening, selv ønsket ham Lykke til hans Tieneste, og bevidnet ham og andre sin besynderlig Fornøielse derover, 13 endog bestandig havt en meget venskabelig Omgang med ham. Da nu Kongen fiendtlig anfaldt Rusland, drog fornævnte Person bort fra Hovedstaden, og opholdt sig langt borte fra de Finlandske Grændser. Men for Krigens Udbrud tvang hans egne Forretninger ham til, at gaae til Grændserne, for at indhendte de fornødne Efterretninger om hans confiskerede Godser i Finland. (Mere følger.
Viborger Samler, 1789-01-12
(Jndsendt Landstingsdom.) Kiendt for Ret. At den paa Hierm Ginding Herreders Ting af Herredsfogden Hr. Justitsraad Jacobi den 11 Jan. d. A. i denne Sag afgivne Dom, bør som vel grundet i alle Deele ved Magt at staae. Ritmester Fischer tilpligtes end videre at betale Peder Giested denne Sags Omkostning, her ved Oberretten 30 Rdlr.; saa betaler han og efter Underdommerens gjorte Paastand til ham i Kost og Tæring 10 Rdlr., samt til Justitskassen for unødig Trette 6 Rdlr. 4 Mrk. som alt efterkommes inden 4re Uger efter denne Doms lovlig Forkyndelse under Tvang og Execution efter Loven. Og i Følge af forestaaende betaler Ritmesteren desuden strax 2 Rdlr. 4 Mrk. hertil Domhuset, efter Placaten af 29 Jan. 1762. Schinkel. Gierulff. Føns. ForOver Ægteviede, Fødte og Døde i Viborg Stift Aar 1788.
Viborger Samler, 1789-01-12
Ægteviede. Fødde. Døde. Herredernes Navne. Par. Aars Herred. Fiends Herred. Fleskum Herred. Gislum Herred. Harre og Nørre Herreder.
Viborger Samler, 1789-01-12
Hellum Herred. Hindborg og Rødding. Herreder, samt Skive.
Viborger Samler, 1789-01-12
Hindsted Herred. - Hornum Herred, Middelsom Herred. - Nørliung H. og Viborg. Rinds Herred. Slet Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
Sønderliung Herred. Summa Altsaa ere flere Fødde end Døde.
Viborger Samler, 1789-01-12
De betydeligste angivne Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde udi Kirke=Aaret 1788, ere som følger: Aars Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Hornum Sogn en Mand paa 60 Aar omkommet ved Vandhiulet i Hornum Mølle. J Ulstrup Sogn en Mand druknet i en Søe. J Blære Sogn en Kone død uforløst. J Eidrup Sogn født et par Tvillinger. J Skivum Sogn en 3 Aars Dreng druknet i en Kiedel, som stod fuld af Vand Fiends Herred. J Flye=Sogn en rørig Mand 96 Aar gl. død. Fleschum-Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Ferslev Sogn født i par Tvillinger, og 9 Børn døde før Daabens Publication. Gislum Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Rørbek og Grynnerup Sogne 1 Barn dødfødt og 1 Pige funden død paa Veien. Har Harre og Nør-Herreder.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Selde og Aarsted Sogne i dødføde. J Thisse Sogn, 1 dødfød. J Grinderslev Kloster og Grønning Sogne, 1 Kone død som var 94 Aar gl.
Viborger Samler, 1789-01-12
Hellum Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Brøndum Sogn 1 dødfødt. J Thorup Sogn fadt i var Tvillinger og 1 dødfødt. J Lyngbye Sogn født 1 par Tvillinger. J Schibsted Sogn blev en Mand pludselig qvalt og dræbt ved en Tørve=Stak, som styrtede ned over ham. Hiubb og Rødd. Herreder.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Lem og Beybye Sogne, 1 gl. Mand paa 81 Aar faldt ned, og med eet slog sig til Døde; 1 Karl hængt sig i Tungsindighed. J Odense Sogn 1 Kone død uforløst med 2 Born. Hornum Herred.
Viborger Samler, 1789-01-12
J Nørholm Sogn Restrup Anner 1 Pigebarn af Vaade, udfaldet i en Bæk og druknet, og en Kone død pludselig efterat hun om Morgenen var opstaaet frisk af sin Seng. J Vegger bye Sogn en Mand 79 Aar druknet i en Siig, og en Dito 72 Aar slaget af Lynild og døde nogle Dage derefter. J Sønderup og Suldrup Sogne 1 dødfødt, og 1 Betler død om Natten, hvor han Aftenen forned havde bedet Huus. Hindsted Herred.