Aalborg Stiftstidende, 1838-04-25
De celnske Anliggender. For at følge Gangen i denne Sag, maa man nu vende Blikket mod den østlige Deel af den preussiske Stat. De Forholdsregler, som ere tagne mod Geistligheden i Posen, have havt det Udfald, man kunde vente. Landraaderne skulde fratage de Geistlige i Districterne det Hyrdebrev, hvilket det var dem paalagt, at advare mod blandede Ægteskaber, og forbyde dem, at gjøre offentligt Brug af samme Een paastod da, at han ei længere var i Besiddelse af dette Document, 2 Anden, at han vel havde det, men vilde ei udlevere det, og en Tredie hængte det op ved Høialteret, for at stille det under hellig Beskyttelse, hvor man da maatte tage det ned. Geistligheden erklærede: "Andre Vaaben have vi ei mod Staten, som vi ville forblive troe." Bønderne græd, som om en stor Skat var bleven dem berøvet, Forbudet imod Hyrdebrevets Bekjendtgjørelse er imidlertid, saare lidet blevet paaagtet. Næsten overalt er denne fulgt, umiddelbart paa Forbudet selv. Nogle Geistlige have grebet denne Leilighed til at omtale Kirkens Trængsler, ligesom Paven i sin Allocution, og ere dragne til Ansvar derfor. Men dem, som benytte Skriftestolene til at opægge til Modstand, dem kan man ikke naae. Spændingen er ikke ubetydelig, da man bilder de stakkels Bønder ind, at man med Magt vil gjøre dem til Evangeliske, eller lade dem skille fra deres Hustruer, for at ægte Kjætterinder og omvendt, og man maa høiligen beklage, at Oplysningen staaer paa et saa lavt Trin, at slige Eventyr finde aabne Øren. Med hvad Øine betragter man Sagen i Berlin, Herom faaer man nogen Oplysning i en Skrivelse derfra af 19de April, som er indrykket i Allg. Zeit." og reent udsiger, at Begivenhederne i Posen have langt meere end Døgnets Vigtighed og fortjene særdeles Opmærksomhed. Det er ikke blot i Storhertugdømmet, men ogsaa tildeels i Vestpreussen og i Ermeland, at Gjæringen er udbredt. Ved at nævne en stor Deel af Stæderne gjøres den bemærkning, at det ikke saameget er disse, man skal see hen til thi Polen maa ikke søges paa Brostenene alene." Jndførelsen af det tyske Sprog i Skolerne holdes af Folket for et fjendtligt Skridt imod Religionen, og i misforstaaet Jver bidrage ikkercatholske Lærere til at nære denne Tro. Atman har taget catholske Kirker til deri at holde evangelisk Gudstjeneste, har allerede for, navnligen for nogle Aar siden, givet Anledning til Uroligheder. Folket seer en stor Deel Klostre, af hvilke det vel i Nødens Tid blev understøttet, nedlagte, de dertil hørende Godser og Skove ere nu underlagte Statskassen, og den Nytte, man der har af Jndtægterne, springer ikke i Øinene. Saaledes anseer Folket sig forurettet baade med Hensyn til Sprog, Sæder og Religion, og Misfornøielsen yttres lydeligt. Den aabne Tvedragt mellem Kirke og Stat benyttes da let til allehaande politiske Rænker. Den polske Bonde spørger ikke ret meget efter Retsgrunde, efter Navnet paa en Ting, saaledes som det kan bestaae for Verdens Dom, han føler sig krænket og da er han forvoven nok til, uden Frygt og med Opoffrelse, at vove Alt mod den første den bedste, i hvem han troer at see en Undertrykker. Han bekymrer sig kun lidet om den endelige Seier, naar han kun for Øieblikket foler sig at være den Stærkeste. Adelsmanden troer, at Regjeringen har den Hensigt, at ophæve al Forbindelse mellem ham og hans Bønder og seer i Alt, hvad der sigter til at ordne Forholdene mellem dem og deres Herskab, kun denne ene politiske Grund. J disse Foranstaltninger troer han at øine sin Ruin. Desuden have Godseierne i disse Districter stor Gjæld og have lidt meget i sidste polske Krig. Den indfødte Adel gaaer saaledes til Grunde, medens den indvandrede Adel reiser sig meer og meer, og derved mindes den da saameget smerteligere om sine forsvundne souveraine Rettigheder. Saaledes er da ogsaa Adelens Stemning ugunstig og det er høist rimeligt, at denne Crisis ender med deelvise tumultuariske Optrin, hvorom da ogsaa allerede nogle dunkle Rygter ere i Omløb. - J næste Blad ville vi meddele, hvad enkelte Journaler berette om de Forholdsregler, den preussiske Regjering agter at tage i denne Sag.