JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1698-10-01
Kønigsberg. Efter at Hans Kuurfyrstl. Durchl. til Brandenborg haver klarligen den 17 Octobris kundgjort Kongen af Polen og den Polske Krone den Rettighed, som Hans Durchl. haver til den Stad Elbingen udi Prydsen og hvorlunde samme Stad i det Forligelsemaal udi Velau og Bydgast er bleven det Kuurfyrstl. Brandenborgiske Huus af den Polske Krone Aar 1657 formedelst 400000 Rigsdalers Gield forsæt ted til brugelig Pant at overdrages indtil Summens Afbetaling, hvorpaa efter ofte Ansøgning i tet til Fornøielse er fuldt, alt saa haver Hans Kuurfyrstl. Durchl. ved sin General Brandt ladet med sine Tropper omringe og indslutte denne faste Stad, som hand til brugelig Pant agter at indtage og beholde, indtil hannem Fornøielse skeer. Øvrigheden i denne Bye haver alt ladet nedhugge Lyst-husene og Haverne uden Byen, føre Stykkerne til Volds og Borgerskabet i Gevær til at forsvare sig for hastig Overfald, imidlertiid. de have deres Sendingsbud ud hos Kuurfyrsten, som ej uden virkelig Fornøielse vil tage mod noget Forliig: Lader derfor Tropperne trekke nærmere op for Staden og giøre Anstalt for det grove Skyt og Fyrholdene did at føre, dermed at tvinge Byen efter hans Villie.
Nye Tidender, 1698-10-01
Adskillige mærkelige Hendelser. Mellem den anden og tredie Septembris haver mand paa den Parisiske Horizont eller Himmel Skifte seet en Comet udi den Stierne-Samling og Himmel Figur kaldet Cassiope, siden loed den sig til syne udi Cepheus, derefter fremskinede den imellem Dragen og Svanen, efter at den var gaaen gjennem Slangens Himmel-Tegn, løbendes paa en elleve Dages Tiid udi slig en urigtig Bevegelse mere end 60 Grader frem paa Himmelen, fra den Tiid af mand har mærket, at samme Comet noget har taget af udi sit Løb og Skin, og saa snart den fulde Mane skinnede frem, hvegede Cometens Lyys og Skin meget, og paa det sidste efterhaande udslukt. Denne Comet har taget sin Vej paa Himmelen, som hin Aar 1653.
Nye Tidender, 1698-10-01
Til Rom er mand falden udi stor Frygt og Forskrekkelse over
Nye Tidender, 1698-10-01
Tidender fra Toledino, hvor den Helgens Nicolai Arm, der som en hellig Levning bevares, meget skal have bløød, som mand tilforne har formærket at betyde en stor Bloods-Udgydelse i Christenheden. En Lærd Mand har af Forvidenhed gjordt derover disse Vers, som hand til Rom har ud strød udi Pavens og andres Pallaster: Martiis adest tempus, cadet hær moxtriplacorona Decembris lunæ est ultima qvippe dies. Hvilket saa meget er sagt, saasom: Snart Krigens Gud vil slaae need Pavens kroned Hette, Naar Aarets sidste Dag en Mandag er, skeer dette.
Nye Tidender, 1698-11-01
Danmark.
Nye Tidender, 1698-11-01
Kiøbenhavn. MEd H. Kongl. Majest. 3 Helbredelse tegner det sig, Gud skee Lof, saavel, som nogensinde, og haver H. Majest. meest dis foruden forvunden den Anstød, som de paa Beenet bekom af en Hiort sidste St. Hyberts Jagt-Fest.
Nye Tidender, 1698-11-01
Den 9 blev Hr. Admiral Gieddes Sl. Frues Liig og Levninger udi Højanseenlig Følge nedsat udi vor Frue Kirke. Den 12 haver Hans Fyrstelige Durchl. af Holsten Sønderborg, her med sin Gemahl indfundet sig ved Hoffet.
Nye Tidender, 1698-11-01
Den 15 haver H. Kongl. Maj. ved allernaadigste Forordning ladet forbyde Korn-Varenes Udførsel af Danmark og Norge, og sette Taxt paa Rugen, Bygget og Havren i Danmark, saasom udi paagrændsende Riger og Lande er temmelig dyrt Kiøb paa deslige Vare.
Nye Tidender, 1698-11-01
Til Sverrig reiste i denne Maaned Hr. Kammer-Junker Sehested der ved Hoffet at være vor Konges Envoye. Til Ængelland er og alt Hr. Kammer-Junker von Støkken herfra reist saasom Kongens Envoye.
Nye Tidender, 1698-11-01
Breve fra Moskovien berette os om sær Naade, vor Konges Envoye Monsr. Heins der beviist af Caaren, som ved sin Hiemkomst selv har vildet være Faddere tilEnvoyens nyfødde Søn, som Caaren selv holdte til Daaben, mens den efter vor Christelige Troes Skik blev døbt, kaldendes hannem efter sig selv med det Navn Peter. Hvorpaa Hans Caariske Majest. haver ladet sig behage at forblive til Tafel hos Envoyen, med sit højanseenlige Følgeskab, som til al Fornøjelse bleev opvarted og tractered. Prydsen. Dandsig. Saasom den under Polens Beskærmelse liggende Elbinger Stad ei har kundet afbieden Undsætning og Hielp, som deres udsendt Sekreterer til Varskaupaagieltede, ikke heller, hvorm get end Polakkerne truede, var saasnart ventelig, haver den, for at forekomme den Beleiring, Jild og Brand, som Kuur-Førsten af Brandenborg den truede med, hvorpaa da alt var gjort øiensynlig Begyndelse, indgaaet følgende Fordrag af den 11 i denne Maaned, bestaaende udi følgende Puncter og af denne Jndhold: Religionen og Kirke-Retten skal blive udi den Stand som den forefindes, dem Kuurfyrsten saaledes anlover at beskytte og beskære Øvrigheden forbliver og i den Stand og Værdighed, som den af Arilds Tiid været haver.
Nye Tidender, 1698-11-01
Hans Kuurførstelige Durchl. forætter Staden at maa forblive ved sine gamle Friheder saa vel i Geistlige som Verdslige Sager, befrier den at giøre ham nogen Hyldings-Eed, saasom hand alene haver taget Byen indsaasom et Under-Pant. Stads-Fogden og Borgerskabet tager Kuurfyrsten udi sin Beskærmelse og vil handthæve dem ved de gamle Friheder, Handel og Vandel, samt dens Forbedring. hvorfore Kuurfyrsten efterlader dem Strøm-Tolden, saa længe hand haver Staden i Pant, ingen stæds derimod paalegge nogen Told, saa og formilde den Pillauske Told. Fæstningens Vedligeholdelse. og Forsvar tager Kuurfyrsten paa sig af egen Pung, og lader Staden fri og ubehindred have og beholde sit grove Skyt, Gevær og Krigs-Forraad foruden nogen Forandring at giøre paa Fæstningens Volde og Verker, forskaanendes den gamle Bye for Jndqvarteringen, saa skal og maa hand paa egen Sold holde en maadelig Antal Folk udi Forstæderne og den nye Bye. Der som Byen formedelst den ne Overgivelse skulde antastes af nogen, vil Kuurfyrsten beskytte den Saa snart Kuurfyrsten vorder fornøiet af den Polske Krone for sin Fordering, vil hand levere Staden fra sig i den Stand, hand toog den, og betinge det, at Staden ej i nogen optænkelige Maader skal lide noget for sin Overgivelse. Jngen Skat skal Staden paalegges, uden den som det Kongl. Pryd sens Stænder og Stæder paa almindelig Rigsdag bevilge.
Nye Tidender, 1698-11-01
Den regerende Borgemester skal have Nøgelen til Stads-Portene og uddele Løssenet. De gamle Stads-Porte forblive besatte med Byens Soldater, undtagene Borgens Poort og Middel-Posten. Det skal staa enhver Borger frit for at drage herfra Byen ubehindret hvor ham lyster. Hvad ellers kand være passeret imellem begge Parter, imidlertiid Staden er bleven omringet, skal være død og magtesløs, og Byens Soldater med brændende Lunte og klingende Spil gaae af de Poster, som de Brandenborgske skulde indtage. Alle disse Punkter haver Hans Kuurfyrstl. Durchleuchtighed paa General Lieutenant Brandt hans Forsættelse, med visse og gode Vilkaarstadfæstet til Cøln ved Spreen den 17 Novembr. 1698.
Nye Tidender, 1698-11-01
Polen. Varskau. Kongen haver siden sin Hiemkomst fra Rydsk-Lemberg flitteligen holdet Raad med Rigens Raad angaaende Elbingens Overgivelse og den Uroe i Littauen sig dagligen forøger, hvorfore H. Majest. for det første er reist hid, derfra hand igien venter sig hid inden 3 Ugers Tiid, men skulde hans Vej af Littauen falde ad Prydsen til, formedelst den Uroe med den Stad Elbingen er ind falden, ventes hand ikke saa snart Jmidlertiid er en god Deel af Kongens de Tydske Tropper paa Gang ad Littauen til, om endskiønt mand haver afraad Majestæten det, fordi Landet disforuden formedelst indbyrdes Uenighed er saa fordærved, at Tropperne der ikke skal finde fornøden Ophold.
Nye Tidender, 1698-11-01
Frankrige. Fontainebleau. Efter at Kongen her havde i stor Andagt holdet Alle Helgenes Fest, haver hand, efter gammel Skik og Sædvane, lagt Haand paa de Syge, som plages af Overkebyld, hvilken Sygdom Frankriges Konger ved Hænders Paaleggelse skal have sær Naadsens Gaver at læge. Derom haver Kong Henrik den IV. hans Liv-Læge Andreas Laurentius 1609. vidtløftig skrevet. De Lærde mene Aarsagen at være en stærk naturlig Jndbilding, kalded constrictio spiritium. Saa helbredede Kong Oluf af Norge en Enkes Søn i Garderige hans Overkebyld, hvorom Sturleson skriver i sin Krønike paa 291 Side.
Nye Tidender, 1698-11-01
Græven af Estree er alt kommen hiem af de Spanske Vande med vores Flode og haver opfyldt Hopitalet til Marsilien med en heel Hob Syge. Forhaabningen er her nu ikke saa stor som før, at en vores Kongl. Prindser skulde tiltræde den Spanske Regering, om saa var Kongen af Spanien, som nu skal være ved god Helbred, bortdøde uden Arving, efterdi vores Gesandt den Herre af Harcourt ej haver meere saa got et Lidende i det Spanske Hof, som før, og Kongen af Spanien udi sit forandrede Testamente skal fuldmere være tilbøielig til det Østerrigske Huus for sin Efterfølger i Regeringen. Saa seer mand ikke lidet tvert paa, at den Ængelske Flode, nu i Søen er, ei mindre har Havn og Tilgang i Cadix Bay. Mand taler derfor her om Kongens Kriigs Magts Formindskelse vel 60000 Mand, mens Rytteriet formodes igien at forøges og forbedres, efterdi Kongen lader mangfoldige Ride-Heste opkiøbe. Ellers skrives meget om den Pragt og Stats, som Prindsessen af Orleans, nu Fyrsten af Lothringen, hans Gemahl, er imodtaget med. Paris. Skiønt den Forhandling mellem vores og de Hollandske høje Stats-Betiente, angaaende Tariffen og Paalæg paa Hollandske Vare indføres, synes er nogensinde at komme til billig Slutning, saa efterdi Hollænderne ville sette lige Paalæg paa Franske Vare i deres Lande, haver vores Gesandt Hr. Bonrepos, i Holland Ordre, at begære den Forhandling paa ny maa foretages, mueligt for at vinde videre Tiid og Opsettelse dermed.
Nye Tidender, 1698-11-01
Spanien. Madrit. Kongen er nu bleven saa stærk i sine Been, ligesom hand aldrig havde været syg. Mand glæder sig meget baade her og udi Jtalien derover, tived H. Majest. Afgang uden Arving, vilde mellem Potentaterne foraarsages stoor Uenighed, og enhver der til Regeringen havde nogen Rettighed, vilde søge at tage Rigerne og Landene ind til Undersatternes største Trængsel og Undergang.
Nye Tidender, 1698-11-01
Tydskland. Ved Donau-Strømmen. Efter at H. Kæiserl. May. meget højtideligen havde holdet sit Navns Dag udi Neuborg Kloster, have de tillige med Kuurfyrsten af Pfaltz til Vien indfundet sig for at tage mod Dronningen af Polen, som der igiennemreiser til Rom. Høistbenævnte Kun fyrste siges at være hidkommen udi sær vigtige Forretninger, særdeles den Spanske Regerings Tiltrædelse, om Kongen afgik uden Arving, og dis formedelst et Forbund mellem Kæjseren, Kongen af Portugal og andere Potentater angaaende. Der ventes og et Kongelig Sendingsbud fra Frankrige, som der fra skrives, at skal være Marskalk Bouffleur, der skal giøre Forslag, paa sin Herres Vegne at mageskifte sig den Fæstning Breisak til, som Kongen af Frankrige mod det Risvigske Freds Fordrag endnu indebeholder: Timed den ny eller Kongl. Breisak og Fæstning, som Fransken havde i Sinde ligeledes derimod at lade anlegge, skal det ej kunde have sin Fremgang for medelst Eignens Ubeleilighed. Fra Ungarn have vi at vore Armee, begynder nu at gaa af Marken, ligesaa den Tørkiske, og at mand flitteligen under visse tilbageblivende Troppers Beskærmelse farer fort med at opføre en mægtig Skandse ved Arath, saasom og er gjort ved liden Caniska- og Segedin, hvorudi kunde staa et stor Antal Folk til Grændsernes Beskærmelse mod Tørkens Jndfald. Huset som ved Carlovitstil Freds Forhandlingen opbygges, har mand ey formedelst paa kommende store Storm og Uvejr ligt kundet saa snart bringe i Stand, hvorfore Freds Fuldmægtigerne og Meglerne have ladet opsætte Telter og derudi alt giordt en Begyndelse paa Freds Fordraget.
Nye Tidender, 1698-11-01
Berlin. Hans Kuurfyrstelig Durchleuchtighed lader giøre at Anstalt udi sine Prydsiske Lande, til at forsvare sig mod alventelig Jndfald, hannem maatte times, formedelst den Stad Elbingens Jndtagelse, lader derfor Tiid efter anden did gaa et stort Antal Mandskab, og haver og anstillet en Verving paa 10000 Mand, saa Hans Kuurfyrstelig Durchl. paa Vaaren vil staa med 30000 Mand udi sit Prydsen. Ved Maynstrømmen. De Evangeliske lide udi Kuurfyrstendommet Pfaltz stor Forfølgelse for Religionens skyld, som dagligen tiltager baade der og udi omliggende Lande, hvor de Papistiske enten borttage dennem deres Kirker eller og søge saavel at giøre deres Guds Tieniste derudi som de Evangeliske. J det ringeste for at hindre dennem, ja paa det sidste slet bortdrive dem der af. Udi det Svenske Hertugdom Zweybrykken er mand i Frygt for lige Forfølgelse, saasom under Svenskens Tilladelse der inde skal haves Stand-Qvarter for 4000 Franske, ske, javel, som Rygtet gaar, samme Hertugdom Fransken aldeles overlades. Det staar og, hvoraf al den Forfølgelse haver sin Op haf, i Tvilsmaal mellem de Lutherske Reformerede og Catholske Gesandter til Regensborg, hvorlunde den 4 Artikel udi den Risvigske Freds Fordrag skal forstaaes, angaaende Religionens fri Øvelse. Hvorledes Papisterne vil have den forstaaet, bevise de i Gierningen med deres Forfølgelse. De meste Kuurfyrsters, Fyrsters og Stæders Stemmer bifalde det, at den Kæiserl. og Rigs Kammer Ret skal forblive i Vetslar og at den viidt berømte Stiernekiger Veigelius hans udregnede Almanak skal føres i Bruug udi det gandste Romerske Rige.
Nye Tidender, 1698-11-01
Jtalien. Venedig. Tidenderne, som nu gandske udførligen ere indløbne om det Søe-Slag imellem vores og den Tørkiske Skibs-Flode, lyde saalunde: Efter at vores General Delsino havde faaet Underretning, at Freds Fordraget imellem denne Regering og Tørken var paa gode Veje til Slutning, haver hand, for at erholde dis bedre Fordrag, paa forhaabendes Vejervinding opsøgt den Tørkiske Flode under den Øe Metelino den 20 Septemb., blev endelig den Dag saa lykkeligen at hand vandt Vinden og Luen fra Fienden, paa den østre Side af Golfo Colloni, dermed hand satte vældeligen an paa Fiendens Flode, saa det syntes som mand havde vunden Sej i Haande, i det et Skib efter andet af Fiendens blev i Begyndelsen afslaget; men som vores Admiral Skib havde den Vanheld, at hand af eet vores Skibe kaldet Sanct Lorenzo blev angreben udi Mening, at det var et Fiendtlig, toge 4 Tørkiske Sultaner her ved Anledning at beskyde og anfalde Admiral Skibet tillige, hvorved hans Seigl og Tou største deel blev ubrugelig, saa hand ved Vindens Forliis befandt sig midt iblant sine Fiender, hvilket gav Tørken stor Mood og Leilighed at legge ham om Boord med stærke Skud, altid anførendes friske Skibe og Mandskab, som dog fandt saa stærk Modstand, at de maatte vige af, og de 4 friske Sultaner, som komme an seilende til et nyt Anfald saaledes mødte af vores Capitain Bonvicini, at de fik andet at tage vare. Jmidlertiid satte sig Admiralen i den Stand igien, at hand kunde redde sig af og mod sine Fienders Vold, hvormed da Natten og giorde Ende paa dette Slag, der paa Tørken flyede fra vores Flode, som beholdt Søen, ad Scio til forat udbedre og lade læge sin Skade. Fienden skal have lidt stor Bræk baade paa Skibe og Mandskab. Jngen af vores have liidt synderlig Skade uden Admiral-Skibet, som ej saa snart skal kunde udbedres. Mand tæller 6 af vores beste Skibs-Høvdinger døde samt nogle Under Officierer og 400 Gemene, vores General Delfino qvest i Haanden, ligesaa ere Marqvis Melli og den Ædeling Dievo samt 560 Gemeene Mand her og der saarede. Og saa vidt mand endnu haver Tidender fra Scio haver Tørken tabt 4000 Mand foruden qveste og andre høje Høvdinger.
Nye Tidender, 1698-11-01
Rom. Her beroer alting endnu udi den Misforstand, som er imellem Kæiseren og Paven om det Farnesiske Hertugdoms Lehns Tagelse, hvorfore den Kæiserlige Gesandt ei kommer til Audients hos Paven. Mærkelig Hendelse.
Nye Tidender, 1698-11-01
Fra Holsten skrives af den i denne Maaned, at en Soldater Qvinde udi Lyneborger Land næst forleden Mandag for den Tiid skal have fød en Daatter, Onsdagen der paa atter en anden Daatter, Fredagen næst efteren Søn, og endeligen næste Løverdag det fierde Barn, med dette sidste Moderen døde udi Barns-Nøød. Aaret tilforne havde samme Qvinde født Tvillinger.
Nye Tidender, 1698-11-01
Advertissement. Gives hermed de Elskende tilkiende, at paa Amager Torv hos Blikmageren Caspar Boemand befinder sig en Qvinde, som for billig Priis haver at leie bort adskillige Skienker af Damask og Dreiel til Brylluper, eller og andre deres eget efter Behag paa adskillige Manier vil opbinde, ligesaa Gardinerne udi Vinduverne, saa ved hun og for Betaling heel vel at sye og paafinde Beklædningerne til BrudeSenge paa allehaande ny Moder.
Nye Tidender, 1698-12-01
Kiøbenhavn. Danmark. Fortegnelse paa dennem, som her udi Staden ere Copulerede, og de som ere føde og døde fra Nyt-Aarsdag 1698, til Aars gen 1699.
Nye Tidender, 1698-12-01
Copulerede. Fødde. Par, Dr. P. Slots-Kirken Vor Frue Sogn Hellig Geistes Sogn.
Nye Tidender, 1698-12-01
St. Nicolai Sogn Trinitatis Sogn, Holmens Sogn St. Peders Sogn Vor Frelseres Sogn, Den Holland. Luth. Men. Frederikshavns Menigh.
Nye Tidender, 1698-12-01
Den Reformerede Menigh. Hellig Geistes Hospital Børne-Huset, Pest-Huset = Hvarnisonens Menighed arre
Nye Tidender, 1698-12-01
Copulerede 589 Par. Summa fødde Drenge 1023. Er tilsammen Drenge og Piger 1984 Vor Frue Sogne - 221 Hellig Geistes Sogn St. Nicolai Sogn 106 Trinitatis Sogn 357 Holmens Sogn 13 St. Peders Sogn 123 Vor Frelseres Sogn 100 Den Hollandske Lutherske Menighed. Frederikshavns Menighed, 35. Den Reformerede Menigh. 30 Hellig Geistes Hospital Børnehusets Kirkegaard. 4 Pesthuset og dets Kirkegaard 110.
Nye Tidender, 1698-12-01
Skibs-Kirkegaard 575 Guarnisonens Kirkegaard 112. Ny Kirkegaard. Summa 2074. Ere saa 90 flere de end døde. Van ingens Helbred haver saalunde denne Maaned Dag fra Dag forøget sig, at H. Kongl. Majest. nu gaar ud af sit Kongl. Kammer, Gud bønhøre Kongen fremdeles af sin hellige Himmel, hans høire Haands Hielp skee i Styrke! Den 5 haver H. Kongl. Majest. allernaadigst udnævnt og ophøjet sine troe Mænd og General Lieutenanter af Skak og Plessen, til at være Kongelige GeheimeRaad. Den 10. lood H. Majest. i Naade kundgiøre sin Forordning om Handelen i Findmarken, baade til sine Undersaatters, de Finners, dis bedre Livs-Ophold, og Handelens dis tryggere Fortsettelse.
Nye Tidender, 1698-12-01
Samme Dag gav H. Kongl. Majest. alle dennem, som ulden Manufakturer i sine Kongeriger Danmark og Norge vilde indrette og fortsette sær allernaadigste Friheder.
Nye Tidender, 1698-12-01
Udi denne Maaned er af Kongl. Majest privilegerede Boog trykkeri paa Prent ellers udgivet:
Nye Tidender, 1698-12-01
1. H. Kongl. Majest. Kong Christian den Femtes fordanskede Artikels-Brev og Kriigs-Rettens Underrretning angaaende Krigen til Lands. 2. Jndværende 1698de Aars Kongelige Forordninger. 3. Den Kongl. Raads og Profesfors Doctor Ottho Sperlings Latinske Skrift om de Gamles Tøffeler.
Nye Tidender, 1698-12-01
Sverrig. Stokholm. Med den Moskovitiske Czaar forhaabe vi fremdeles at forblive udi god Fortrolighed, saa haver og H. Kongl. Majest. ladet Caaren ved sin udsendte Kiøbmand en stor Deel Jern-Stykker, som her ere indkiøbte, Toldfrie passere, og for at ved lige holde det Naboelige Venskab, udsender H. Majest. et meget anseenlig Sendingsbud til Caaren, hvortil er udnævnt HofKanselern Bergenhielm; Ti Caaren skal fornemmeligen paastaa at vil maaeskifte sig den Stad Narva til, som vi hannem Aar 1581. fratoge, paa det hand dis beqvemmere maatte saa sig en Skibs-Flode paa en 60 OrlogsSkibe i Søen, 40 store, og 20 mindre, hvorfor giøres Anstalt til Bygningen. Vivente her nogle Commissarier fra Stetin, der have randsaget udi den Mynte= og Skov-Sag, som Her Græve Bielke er beskyldt for, og førend deres Ankomst med videre Breve og Beviser, samme Græve vel ikke faar sin Dom. Moskovien. Efter at Caaren havde selv indbudet sig til Giest hos den Kæiserlige Gesandt Hr. Qvarient, hvor hand betede sig heel fornøjelig at være medfaren, haver hand næstfølgende trende Dage havt samme Gesandt til Tafel, imedens Czaaren første Dag lood nedhugge 1300 Rebeller, den anden Dag 700, og den tredie Dag bleve 400 Næse og Ører afskaarne, hvilket mand altsammen ved Taselet grandgiveligen kunde see. Caarens egen Syster, som skal have været Medvidere udi slig Oprør, ere Hænderne afsavede Og efter at Caaren ved tilbørlig Straf havde førdt saaledes alting udi fuldkommen Rolighed, er hand med sin Vice-Admiral Creuts reist til Voromits, hvor at Caaren haver i Sinde, at vil lade bygge sig Skib.
Nye Tidender, 1698-12-01
Polen. Rydsk-Lemberg. Krasnostavski hans Sag og Forseelse paa det Tog mod Caminie er til videre opsat at dømmes udi, med Forhaabning H. Majest. maatte imidlertid formildes og tilgive hannem sin Forseelse, men de Tovarsche, som ved Felt-Herrens Telt nedhug Vagten, blive andere til Exempel straffede. Castellanen af Crakau haver alt skikket Opbud og almindelig befaling ud til Fanerne, at Øversterne og de Tovarziske ikke skulde reise bort fra dem, men holde sig færdige at rykke tilsammen. Varskau. Vi ventede vel hans Majest. fra Littauen her at helligholde Jule-Festen, men af alle Omstændigheder og indkomne Tidender formærke vivel, at Hans Majest. forbliver der Julen over hos Fyrsten Radzivil; Ti det nu flux mindre synes, at det Sapiehiske Huus med den Littauske Adel skal kunde blive forligt, saasom den Littauske PospoliteRuszenie sig haver paa ny med hinanden forbundet, ingen at forlade hinanden, men heller døe for deres Frihed, end lade sig undertrykke af det Sapiehiske Huus, og stood med Lejren 15000 Mand under Kaminiska, forøgende sig Tiid efter anden, fra dennem den Littauske Feltherres Armee 8000 Mand stærk, stode længere borte end 2 Mile, men ere alt komne hinanden saa nær, at de skal være faldene i et haart Slag med hverandre, og Oginsky beholdet Marken, hvor hand og samptlig Adel skal vilde blive bestaaende, formenende de Tydske Kongelige Tropper noget Vinter-Qvarter der udi Landene. Og efterdi Kongen ingen af de Polske Rigens Raad fandt for sig udi Brest for at raadslaa til en Forligelse mellem de stridende Partier, begav hand sig ad Biale til Fyrsten Raadzivil. Fra Lemberg have vi, at Tartarne ved Caminie skal være færdige at stige til Hest, for at giøre der i Landet et Jndfald.
Nye Tidender, 1698-12-01
Tydskland. Berlin. Skiønt H. Kæiserl. Majest. og Kongen af Store Britanien søge at bilegge den Stridighed imellem den Polske Krone og vores Kuurfyrste, angaaende Staden Elbingen, som ved adskillige Forsvars-Breve noksom er beviist Rettigheden til; Saa komme dog de visse Tidender ind fra det Kuurfyrstl. Prydsen-Land, at Polakkerne disformedelst der skal være indfaldne, havende afbrændt en Deel Lands-Byer, og nedhugget alt Mand- og QvindeKiøn, dennem forekommen er.
Nye Tidender, 1698-12-01
Hans Kuurfyrstl. Durchl. haver derpaa sammenkaldet sit GeheimeRaad, og efter Gotbefindende beordret sin General-Lieutenant Brandt, hvorlunde hand skulde tage mod saadanne Gieste. Ellers haver H. Kuurfyrstl. Durchl. ladet tvende sine Fornemme Betiente arrestere og fængsle, fordi de ikke kunde giøre Rede og Regenskab. for deres store Summa Pengers Oppebørsel. Kanseler Dankelman skal og anmælde sig, for hand maa gaa bort til Minden igien. Ved Donau-Strømmen. Mand haver her fuld visse Tidender, at Freden er saa got som slutted imellem Kæiseren og Tørken, og beholder begge, saa vidt berettes, de Lande og Stæder, som nu ere i deres Vold og Magt, til hvilken Ende Commissarier førstkommende Tormaaned 1699. skal møde paa Grændserne, for at legge Grændse-Stene og Markeskiel, da enhver af disse Potentater udi næstfølgende Maji Maaned vil udsende deres Sendingsbud til Vien og Constantinopel med Fredsbekræftelsen. Angaaende Tøkeli hans Udlevering til Kæiseren, vil tages Commissarier. Med Moskau skal det og have sin Rigtighed, at Caaren beholder hvis hand med Vaaben og Verie indtaget haver.
Nye Tidender, 1698-12-01
Den Venedigske Regering beholder det Kongerige Morea, om end skiønt paastaaes, at den vil have Lepanto med Polen skal vel faa Caminiecz, dog med de Vilkaar, at den derimod skal fra sig levere trende andre Fæstninger, eller og lade nedbryde Caminie Værn og Volde.