Politivennen, 1806-01-01
Uordener. 1) Paa Regentsens Fortog i store Kannikestræde ligge endel af Fortogsfliserne ganske skraae. Man haaber, at Stiftelsens Foresatte, ved Mældelse til Brolægningsvæsenet, vil faae dennes Mangel afhjulpet. 2) Viseren paa den syndre Side af Uhret paa Fruetaarn viser halv, naar den paa østre Side viser fuld Time, og saaledes bestandig en halv Time for silde. Man haaber, at denne Urigtighed, hvorover forhen er anket, dog engang afbedres. 3) Marskandiseren, der sætter sine Skramlerier paa Fortoget uden for No. 15 paa Østergade, begynder nu atter at anmasse sig formeget af de Gaaendes Rum. Det er ikke muligt, mere at komme forbi disse Skramlerier, ved at holde sig endog paa den yderste Bredde af Fortogsfliserne. Ogsaa er det ikke allene for Gaarden No. 15 men ogsaa hen for Naboens paa højre Side, at Fortoget saaledes belemres. Paa ethvert Sted uretmæssig, er slig Anmasselse dobbelt strafværdig paa Østergade, der er saa smal og har saa stærk Færsel. Man kan virkelig tænke sig den Ting som hel mulig, at et Menneske, som skrækket ved en mødende eller efterjagende Vogn i en Skynding vilde berge sig fra Kørebroen op paa dette Fortog, ved at støde mod Marskandiserens Sager kunde falde tilbage ud over Rendestenen, og da uundgaaelig overkøres. 4) J Laxegaden er uden for No. 297 et Rendebret i en jammerlig og utilbørlig Forfatning. Da allerede flere have dels havt Fald dels Fare deraf, haaber man at Ejeren vil see denne Mangel afhjulpet. 5) Uden for det Hjørne af Pilestræde og Østergade, hvor der ikke er Urtebod, staaer paa Fortoget, inden for de hugne Fliser, en betydelig stor og dyb Vandsamling, saa snart det er vaadt Vejr. Man haaber, at Brolægningens Foresatte vilde lade Brolægningen paa dette Sted bøjne, som egentlig er det der trænges til. Den vil derved fortjene Publikums Tak. J denne Uge har der været Brolæggere i Pilestræde for at gjøre nogle smaae Forbedringer. Ved denne Lejlighed blev Sand liggende i Bunke Natten over paa Gaden. Man veed, at dette skeer ikke sjælden, men man troer, at det ikke nogensinde burde skee, uden en vedsat brændende Lygte, og det hvad enten det er Maaskin eller ej; finder man dette for bekostesteligt, saa bør ingen Bunke ligge efter. Maanskin er som man veed ustadigt, og afløses ikke sjælden af Skyer og Mørke, og at Personer kunne falde over slige Sandbunker, det forlanges vist ikke Beviser paa. 7) J Boldhusgaden er det syndre Fortog i en Tilstand, som raaber om hastig Hielp. Man ønsker, at Brolægningens Foresatte vilde selv umage sig hen for at beskue det. Jkke allene selve Fortogets Stenbro, men ogsaa de samme indfattende hugne Stenfliser ere saa skraae og skævtliggende, at man strax ved første Øjekast maa tænke, her er det ikke andet muligt, end at mange stakkels Fodgængere maae lægge sig. Og at dette er det som skeer og meget ofte skeer, det kunne Gadens Beboere kun alt for meget sande. Man haaber af Vedkommendes Menneskekjertighed, at Hielp anbringes her, forinden Vinterføre gjør Faren større. 8) Paa det røde Hjørnehus af Vimmelskaftet og Hyskenstrædet sees endnu ingen Gadenavne paamalede. Mangelen er dog flere Gange paaanket. 9) Den væltsomme Flise paa Fortoget i Pilestræde uden for No. 91 og 92 er atter saaledes omdrejet, at Fodgængere der kunne faae en god Rap. Tidt er denne Sten lagt til rette, men forgæves da man ikke har villet følge de i dette Blad i den Henseende givne Vink. Hvordom alting er bør den dog aldrig ligge hældende.