JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Hs. Kongl. Høihed ankom Kl. 10 om Aftenen til den saa kaldte Gamle-Stad, en Fierdinqvei fra Gothenborg, og blev der modtages og paa Kongens Vegne hilset og lykønsket af Grev Fabian von Fersen. Toget til Staden skeete med megen Høitidelighed, og den saavelsom Forstaden var prægtig illumineret ; især udmærkede sig Broerne og et paa Strømmen liggende Fartøi. Ved Toldboden komplimenteredes Hs. Kongl. Høihed af Over=Commandanten, Commandanten og Biskoppen; og alle erholdt de af ham de naadigste Svar. Under Hurraraad og Kanonernes Torden fortsattes Toget til Landshøvdinge-Residentsen, hvor Grev Brahe modtog Hs. Kongl. Høihed, og ved Ankomsten, paa Kongens Vegne, overrakte ham SeraphinOrdenen tilligemed de øvrige Ordeners Dekorationer. Den 10de om Formiddagen var der Cour og Forestilling af alle Corpser. Magistraten og Borgerskabet havde indviteret Hs. Kongl. Høihed, til at spise til Middag paa Raadhuset ; hvortil ogsaa Sviten og en talrig Forsamling af Officerer og Stadens Jndvaanere vare indbudne. Da Kongens, Dronningens, Hs. Kongl. Høiheds, hele Kongehusets og den norske Nations Skaaler, vare drukne ved denne Leilighed, under Musik og Kanonernes Løsning, behagede Hs. Kongl. Høihed, selv at proponere følgende Skaaler : Sverrigs Velgaaende : Ære og Held over hver og en, hvis Hierte brænder for Fædrelandets Vel: Ei kan jeg udtrykke hvor heftigt mi giør det.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Gothenborgs Velgaaende: En lykkelig Sildefangst!
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Kl. 6 om Eftermiddagen bivaanede Hs. Kongl. Høihed en Concert som i Anledning af hans Nærværelse i Gothenborg blev givet paa Frimurer=Logen. Paa en Ophøining foran i Salen var en Læne, stoel opstillet for Prindsen, med Bænker bæg ved og paa begge Siden for de høiere Embedsmænd og Svitten. J Fonden midt for Orchestret var anbragt et Transparent forestillende Logens Vaaben med en Jordklode ovenpaa, hvorover der fløi en Due med en Olieqvist. Overskrivten var: Det var vor Længsels Gienstand, Frimurerne førte Hs. Kongl. Høihed ind i Salen, og destlerede derpaa alle forbi ham. Concerten begyndtes med Vers, som bleve uddeelte og afsiungne. Under Opholdet der behagede det Prindsen at stige ned blandt Tilskuerne, samt at lade adskillige af Stadens Damer og andre præsentere for sig. Alle Stemmerne forenede sig til bifald over Prindsens naadige og menneskevenlige Opførsel. Efter Concertens Slutning blev Hs. Kongl. Høihed, paa samme Maade, igjen ført ud af Salen. Efterat Prindsen den 11te havde holdt Frokost, behagede det ham, ledsaget af sin Svite, Lands=Høvdingen og flere af Stadens Embedsmænd og Officerer, at tage Salgrenske Sygehuset, Artillerieforraadenne, Arbeidshuus=Indretningen, Vandledningen, Frimurernes Opfostringshuus, Kirken, Gymnasiet og Casernerne i Øiesyn, og derpaa steeg Hs. Kongl. Høihed op paa Otterhalls Bierger, for, fra det derværende Observatorium, at besee Staden og Rivieret. Om Middagen gav Hs. Kongl. Høihed Taffel, hvortil flere af Stadens Civil- og Militair=Corpser samt Handels=Societætet vare indbudne.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Om Aftenen havde Magistraten og Borgerskabet anstillet et Bal paa Raadhuset, hvilket Prindsen ogsaa behagede at bivaane. Ved hans Jndtrædelse i Salen afsang man nogle Vers, der vare forfattede paa Melodien til Folkesangen.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Om Formiddagen den 12te reiste Hs. Kongelige Høihed fra Gothenborg. Landehøvdingen Grev Rosen gav forinden en Deieuner, og ved Toldhuset komplimenteredes paa sædvanlig Maade Natteqvarteret holdtes paa Grifens. Derfra fortsattes Reisen følgende Morgen, og Kl. 5 om Eftermiddagen ankom Hs. Kongl. Høihed til Lidkoping. Efter at der om Morgenen den 14de var bleven holdt Bøn hos Hs. Kongelige Høihed, formedelst Domprovsten i Skara, Hr. Dr. Westman, der Dagen i Forveien, paa Stiftets Vegne, havde lykønsker Prindsen, fortsatte Hs. Kongel. Høihed Reisen videre fra Lidtøpingtil Stockholm. Ledsaget af Landshørdingen ankom Prindsen om Aftenen Kl. 8 til Landshøvdings-Residentsen Mariaholm ved Mariestad, hvo der var bestilt Natteqvarteer. Et Stykke udenfor Byen var Veien oplyst med Blusild paa begge Sider af Vognen, og Facen af Marie holm saavelsom Broen og Staden selv overmaade smukt illumineret.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Hs. Kongelige Høihed blev paa sædvanlig Maade komplimenteret ved Toldboden, og om Aftenen bleve Stedets civile og militaire Corpser, Præsteskabet og Godseierne forestillede. Den 15de om Morgenen gav Landshøvdingen Frokost, under hviissen en Sang til Prindsen blev afsiungen; og efter Hs. Kongelige Høiheds Skaal var drukket behagede det ham at proponere en Skaal for hver redelig og nidkier Embedsmand. Forinden Prindsen steeg i sin Vogn behagede det ham først at tage det militaire Detaschement i Øiesyn, som paraderede ved Residentsen. Det samme gjorde han ogsaa i tidtsping. Under det forsamlede Folks Hurraraab afreiste Hs. Kongl. Køihed Kl. 10, og Kl. 6 om Aftenen ankom han til lille Laxsina Værk, efter at han paa Grændsen af Brebroe Lehn var bleven modteret og bil set af dette Steds Landshøvding, Hofmarskal Løfmenskjold. Da Hs. Kongelige Høihed havde hvilet Natten over i Laxana, fortsattes Reisen den følgende Morgen til Ørebroe, hvor han indtraf Kl. 5 om Aftenen. Efter Ankomsten til Landshøvdinge Residentsen, var sammesteds Forestilling, og Prindsen blev indbuden til at bivaant et Balsom holdtes i Staden samme Aften. Kl. 7 behagede det Hs. Kongl. Høihed at begive sig dertil. Ved Indtrædelsen i Dandsesalen afsang man under Musik en Cantate efter Melodien til Folkesangen. J Salen anviste man Hs. Kongel. Høihed en Stol paa en Forhøining. Efter at have indtaget Forfriskning samt ladet en Deel af Stadens og Stedets Jndvaanere præsentere for sig, tog Hs. Kongt. Høihed tilbage til Residentsen, under det talrige Selskabs hengivne Følelsen. Om Morgenen behagede det Prindsen i Følge med Landshøvding Lofmenskiold, at besee Staden og det i samme indrettede Arbeidshuus. Efter Tilbagekomsten til Residentsen gav Landshøvdingen Prindsen og hans Suite Frokost ved hvilken Leilighed Hs. Kongelige Høiheds Skaaproponeredes og en Sang blev afsiungen. Kl. 10 afreiste Prindsen fra Ørebroe under Kanonernes Løsning og Hurraraab. I Arboga modtoges Prindsen af Landshøvdingen i Westersts Lehn, Friherre Liliehorn, og komplimentereredes desuden af Staden civile og militaire Embedsmand Ligeledes i Koping, hvor en kold Middagsmad indtages. Kl. 9 om Aftenen ankom Hs. Kongl. Høihed til Strøm holm, hvor han tog Natteqvarteer og besluttede at forblive den 18de over. Avensteen til Strømsholm var oplyst med Blus og Fatter. Den 17de om Aftenen bleve Stedets civile, militaire og acistlige Embedsmænd forestillede Prindsen. Den 18de besaae han Stutteriet. Den 19de reiste han videre.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Løverdagen den 20de ankom Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, til det Kongel. Lystslot Drottningholm, hvorhen en stor Deputation fra Rigstænderne, under Anførsel af Landmarskalken og Talemanden, allerede i Gaar Formiddags havde begivet sig, for at overlevere Hs. Kongelige Høihed Valgakten og imodtage hans Underskrivt. I Dag skal Jndtoget skee her. Kl. 1 1/2 er der Cour i Storgalleriet, hos Kongen, og siden aaben Taffel. Ved denne Anledning bliver den Galla ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 23de Jan. I Gaar sluttede det lovgivende Corps sine Møder for 1809. Medlemmerne vare i stor Costum, og Præsidenten aabnede Mødet med en Tale. Blandt Tilskuerne anføres Kongen af Bayern, Fyrst Primas, samt mange Medlemmer af de diplomatiske Corps. Da de nye Statsraader vare blevne indtroducerte holdt den ene af dem, Hr. Segur, en Tale, hvori han skildrede Keiserens Bedrivter i det afvigte Aar, samt de Forbedringer og Love der vare en Frugt af de holdte Sessioner. Derpaa indtroducerte 12 Medlemmer af det lovgivende Corps under Militair=Musik den unge Segur og hans Vaabenbrødre, som overbragte de i Spanien erobrede Faner. Denne unge Officeer holdt en vakker Tale, og satte sig derpaa ved Siden af sin Fader. Nu reiste Præsidenten sig og skildrede i en ædelt Foredrag Keiser Napoleons Storhed og Frankrigs Held og Hæder formedelst ham. Efter Sessionen bleve de 66 Krigere, der havde overbragt det lovgivende Corps Keiserens Gave, beværtede i Conferents Salen.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
London, den 17de Januar. Efterretninger fra Ostindien af 15de August melde at Jnsurgenterne have oprettet et Hovedqvarteer Seringapatnam, og etableret der et Militair=Udskud, som korresponderer med de andre Corpser i den ostindiske Armee. Sir Georg Bar low var, efter disse Beretninger, opbrudt mod Jnsurgenterne med 11000 Mand og nogle Regimenter Scapøys.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Petersburg, den 17de Januar. Nytaarsdag fik vor Statsbestyrelse en gandske nye Indretning. Et derigende Over-Conseiblev oprettet, som bestaaer af 32 Medlemmer og 4 Præsidenter. Keiseren præsiderer i Moderne i egen Person, eller udnævner en anden dertil. Over=Conseilet deles i 4 Sectioner, en for Lovgivningen, er for høieste og sidste Jnstants i geistlige og verdslige Justitssager, en for Krigsmagten til Lands og Vands, en for den indvortes Statshuusholdning. Det skal have en Rigssecretair, der skal være det Organ igjennem hvem alle Meddelelser fra og til Keiseren skal skee. De hidtil værende Ministre skulle forblive i deres gamle Activitæt, men være Overconseilet underordnet.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Tydskland, til den 28de Januar. Fra Donau meldes af en stor Deel af den østerrigske Krigs=Kontribution bestaaer af engelske Subsidiepenge, hvilke altsaa Engelland betaler til Keiser Napoleon, Fra Main hedder det at Bayern nok vil faae den af Østerrig afstaaede Deel, Jnnviertel, Salzburg, Berchtolsgaden og en Deel af Bareuth; men derimod komme til at afstaae Schweinfurt med dens Gebeet til Storhertugen af Würtzburg, og Geislingen med dens Distriktil Kongen af Würtemberg. Den Deel af Baireuth, som Baierne ikke skulde faae, ventede man vilde tilfalde Sachsen. I Casse blev Rigsdagen aabnet den 28de. Samme var forbunden med meget Høitidelighed. J sin Tale fra Tronen forkyndte Kongen, at Fordeel af største Vigtighed vare blevne hans Rige til Deel og at dets Grændeser vilde blive betydelig udvidede; men isteden for at tilføre noget videre bestemt derom sagde Kongen: saasnart det vorder mig tilladt, skal jeg giøre Meddelelse deraf. Man troer at Traktaten først maae ratifice res. Saavidt man ellers veed erholder Kongen hvad der endnu er tilbage af Hannover; og af hans glade Yttringer efter Grev FürstensteinsTilbagekomst slutter man sig endnu til mere, og gietter paa Hanau Fulda og Erfurt.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Udenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 3die Februar. Reisende fra Sverrig forsikkre at Kongen af Sverrig formelig har adopteret den udkaarede Kronprinds, strax efter hans Ankomst til Stockholm, samt at denne derpaa har antaget det Navn Carl August.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Randers. Efter at Høitidelighederne, i Anledning af vor gode Konges Fødselsdag den 28de Januar, vare tilendebragte, samlede en heel Deel af Egnens og Byens anseeteste Mænd sig paa Randers Raadstueden 29de Januar, for, efter foregaaende Indbydelse, at oprette et Selskab til Fliids og Vindskibeligheds, samt AgerdyrkningenOpmuntreise og Fremskyndelse paa Landet og i Kiøbstæderne i Randers Amt; bemeldte Selskab blev givet Navnet: Huusholdnings-Selskabet for Randers Amt, og til dets Præseblev valgt Kammerherre Amtmand Ridder Fønss, samt til dets Bestyrere: Statsraad Ridder Carøe, Pastor Ridder Krarup, Capitain Müller til Mollerup og Kammerraad Sechen til Schafføegaard; til dets Secretair, Cancellieraad og Toldkasserer Lund, og til dets Kasserer: Kammerraad og Hospitals-Forstander Willadsen; ligesom og en Lov=Commission blev udnævnt til at udarbeide Selskabets Love. Af de betydelige Biedrage, der ere indkomne, ikke allene som aarlige Biedrag, men og som Capital=Fond, venter man sig de bedste Virkninger af dette Selskab.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Vor Konges Fødselsdag, den 28de Januar, har Kiøbstæden Præstøe høitideligholdt paa følgende Maade: Efter Kirketienesten, vare Byens Fattige tilsagte at møde for at modtage nogle Favne Brænde og en ikke ubetydelig Penge Gave, som nogle af Byens Mænd havde sammenskudt. Om Aftenen var der Bal, som efter Localet bestod af et talrigt Selskab af Byens Embedsmænd og fornemste Borgere samt nogle af Omegnens Beboere. Ved et tarveligt Aftensmaaltid blev Hs. Majestæt Kongens og Dronningens Skaafrembragt under Kanoners og blæsende Jnstrumenters Lyd, samt et af heele Selskabet flere Gange gientaget Hurraraad, og tillige blev afsiungen en i Anledning af Dagens Høitid forfattet Sang. Den almindelige glade Stemning, som var hos enhver, førte Selskabets Glæde til det Høieste, og atter ved rundelig Sammenskud af enhver i Selskabet, bleve de Fattige erindrede. Først om Morgenen, ved Dag endtes disse selskabelige Glæder under Kanonernes Lyo.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Kiøbenhavn, den 5te Februar. Den Kongel. svenske Kammerjunker Hr. von Lorichs er ankommen hertil fra Stockholm. Jndtil Gesandtens, Hr. Baron Oxenstiernes, Hidkomst, skal han besørge sit Hofs Forretninger.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Hs. Majestæt Kongens Parol=Befaling af 4de Februar. Efterat i December Maaned f. A. til Os var indkommen en allerunderdanigst Beretning, om hvorledes en Musqvetair af Dronningens Liv Regimens 5te Compagnie, som i Tieneste Anliggender var afsendt, for at overbringe 50 Rdlr. Slesvig-holsteensk Courant fra Røybye til Heiligenhafen, og underveis faldt i engelsk Fangenskab; ved at udgive sig for en Fisker vidste igjen at skaffe sig frigivet, og derefter afleverede Pengene paa behørig Sted; befalede Vi at ham skulde gives en Belønning af 10 Rdlr. Slesvig holsteensk Courant. Dette Gratial er i Følge nærmere indkommen Jndberetning, den 28de f. M. bleven ham overleveret for Fronten af det samlede Compagnie, hvor han udbad sig som en Naade at turde offre disse 10 Rdlr. til sine ulykkelige Landsmænd, der ikke saa hældig som han har kunnet undrage sig det engelske Fangenskab. - Denne brave Soldats Redelighed og ædle Handling bekiendtgiøres herved, ligesom og at Vi til Belønning her for have under Dags Dattun udnævnt ham til Dannebrogsmand. Løverdagen den 3die Februar blev vor allernaadigste Konges Fødselssest høitideligholdt af Universitetet ved en latinsk Tale af dets nuværende Rector Magnisicus Hr. Professor Juris Hurtigkarl. Talens Jndhold var: at Omsorg for Børns og Ungdommens Underviisning er en for en Regent værdig Pligt. Efter Talen bleve de med Afhandlingerne over forrige Aars Priisopgaver indsendte forlegiede Sedler aabnede, hvoraf saaaes, at Forfatteren til Afhandlingen over den philosophiske Opgave var Studiosus Juris T. E. Sibbern og over den medicinske Candidatus Medicinæ Hr. O. L. Bang. Det til samme Leilighed af Hr. Professor Thorlacius forfattede Jndbydelsesprogramindeholdt en Beskrivelse af det hos Romerne saakaldte offentlige Velfærds Varsel (augurium salutis.)
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Det Kongelige Døvstumme Jnstituts Siftelses=Dag den 28de Januar høitideligholdtes den 29de, 30te og 31te. Programmet til denne Stiftelsens fierde Aarsfest var af Forstanderen Professor Castberg, Ridder af Dannebrogen, og var en Fortsættelse af hans i det forrige Program begyndte Afhandling om Tegn eller Gebærdesproget med Hensyn paa dets Brug af Døvstumme og dets Anvendelighed ved deres Underviisning. Høitideligheden begyndte den 29de med en Tale af Stiftelsens Lærer Hr. Guldberg om Begrebernes Udvikling. Derpaa fremstillede Forstanderen de enkelte Klasser af Elever, og viiste, ved at examinere, hvilke Fremskridt, der vare gjorte i det forgangne Aar. Hs. Excellence Cancellie=Præsident Kaas, Deres Høiærværdighed Biskopperne Balle og Münter, saavelsom mange andre af Statens udmærkede Mænd vare nærværende, og tilkiende gave den fuldeste Tilfredshed med den Fremgang, denne saa velgiørende Indretning havde gjort. Eleverne, hvis Antal er steget til 29, havde et sundt og muntert Udseende, og besvarede med Færdighed, saavel mundtlig som skrivtlig, de af Læreren forelagte Spørgsmaal. Den paafølgende Dag udviklede Forstanderen i Nærværelsen af en talrig Forsamling Fremgangsmaaden ved den elementære Deel af Døvstumme-Underviisningen. Den tredie Dag begyndte han Exammen med en kort Tale om den Gradaf Fuldkommenhed, den Døvstummes Kultur i Almindelighed kan opnaae. Paa denne Dag fremstillede han de af Eleverne, som i det forgangne Aar havde udmærket sig ved Flid og god Opførsel. Disse vare: Botilla Christiansen, Niel Jespersen og Johan Warhuus. Den første af disse overleveerte han et smukt Strikketøi, den anden et Dusin nye Dreiejern til Metalarbeide, den sidste en smuk indbunden Skriverbog. Paa alle 3 Dage vare Elevernes Haandarbeider udsatte til Skue. Pigebørnenes bestod i strikkede Uh baand, Strømper, Syearbeide og deslige, Drengebørnenes i Tobaksdaaser af forskiellige Slags, Theater=Kikkerter, Mitroskoper og Papæsker, som alt fandt Kiøbere i Mængde. Publikums Yndest for denne velgiørende Stiftelse giver det sikkrest Haab om, at den, ved at see sine smaa Fabrikker udvidede, maatte i disse finde en betydelig Jndtægtskilde.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Rettelser. Begyndelsen af Artikelen Nederelsen den 27de Januar i det sidste No. af Statstidenden maatte behageligen blive retæt saaledes:
Berlingske Tidende, 1810-02-05
Kongen af Preussen har sendt 3 Decorationer af den sorte Ørne Orden til Holland, hvoraf een skal være bestemt for Kronprindsen af Holland, og en anden for den derværende Minister for de udenlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1810-02-05
(Fortsættelse af Art. Kiøbh. i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1810-02-09
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Paris, den 24de Januar. hertil. Den bayerske Statsminister, Grev Monteglas, er ankommen Paa Rheden ved Brest have endeel engelske Penicher angrebet en Convoi franske Fartøier. Nogle bleve jagede paa Grund, et tog Fienden og 6 brændte han.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Efter Breve fra Marseille have de engelske Krigskibe ganske for ladt det sydlige Frankrigs Kyster; kun en Gang imellem kommer en Brig eller et andet lidet Skib for at see hvad man tager sig for i Egnen ved Toulon. De spekulerende Handelshuse i Lyon have tilligemed Kiøbmændene i Marseille og Genua benyttet denne Fiendens Fraværelse til, med forsigtig Virksomhed, at drive Kysthandel og afsende Skibe til Levante. Farten til Levante er for nærværende Tid lang, fra ikke saa farlig, som man almindelig troer, saasom de engelske Flaaders vel bekiendte Stationer, uden synderlig Møie, kunne undgaaes af vore hurtigseilende Kiøbmandskibe. Nogle Skibe, der allerede ere komne tilbage fra Levante med rige Ladninger, have det gjort gode Entrepriser.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Søehandelen paa Jtalien er meget fordeelagtig og lidet bekostelige og kan, formedelst de mange Havne Frankrig nu har ved Middelhavet, hvor vore Skibe finde lige saa mange Tilflugtsteder, drives og fortsættes uden Betænkelighed.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Med Touloner=Flaaden er intet Nyt passeret. Endnu har den ikke forladt Havnen ved Toulon, men ligger færdig til at afseile.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Fra Lyonskrives: Vort Handelsamqvem med Spanien er endnu bestandig ganske afbrudt. De vedvarende Uroligheder i Catalonier tillade ingen Forbindelse med Barcellona, hvor desuden hele Handelen ligger stille, formedelst den Beleirings-Tilstand, hvori denne Plads befinder sig. Kuns over Maltha og Triest kunde man i forrige Sommer erholde Efterretninger derfra; men disse mangle vi nu ganske.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Efter Breve fra Perpignan støde endnu stedse flere Tropper til det Angercanske Armeekorps. Dette Korps skal betydelig forstærkes med Tropper fra Jtalien.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Siden Gironas Overgivelse ere ingen offensive Operationer foretagne. Marskal Angereau vil først ganske rense denne Provindser nordlige Deel fra Fiender, førend han rykker videre frem. Den spanske Armee under Blakke har taget en ny Position sydlig for Girona, og paa denne Punkt venter man og føie Tid et Hovedslag. Den 11te dennes kom 107 spanske Munke, der vare blevne fangne i Girona, paa Vogne og Karrer til Marseille. De bleve bragte til Kastellet, hvor medlidende Mennesker bragte dem Linned og Levnets midler, og derpaa bleve de transporterte videre. Speciel=Liste over den franske Søemagt i det Middellandske Hav J Toulon: Linieskibe: Majestueur, Admiral Gantheaume, paa 120 Kanoner. Austerlitz, Viceadmiral Allemand, Capt. Cnien, 120. Commerce de Paris, Contreadmiral Lorme, 120. Do nauwbeth, Capt. Jnfernet, 80. Ulm, Capt. Duclos, 74. Danube, Capt. Henri, 74. Bravian, Capt. Allemand, 74 Suffrein, Capt. Louvell, 74. Genes, Capt. Montalent, 74. Magnanime, Capt. Jugen, 74. Aar, Capt. Petit, 74. Hannibal, Capt. Mate, 74. - Fregatter : Penclope, Capt. Dubourdien, 40, Pomone, Capt. Rosammel, 40, Pauline, Capt. Montfort, 40. Ameline, Capt. Magnard, 40. Proserpine, Capt. Gantheamme, 40. Jucorruptible, Capt. Martin, 40. Themise, Capt. Villon, 36. Victorieuse, Caromodni, 22. Adrian, 40. La Nourie, Proviantskib paa 800 Tønder, 30, La Baleine, Proviantskib paa 800 Tønder, 30. Corvetten Du rance, 450 Tønder, 14. - Fregatterne paa 40 Kanoner have 18 Pundinger; de paa 36, 12 Pundinger.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
J andre franske Havne ved Middelhavet: Lininieskibe: Monarque, 120. Sceptre, 80. Le Robuste, Contreadmiral Bandin, Capt.le Glas, 80. Le Boree, Capt. Lenez, og Fregatten Pauline løb paa Grund den 25de October ved Cette. La Diane og la Flore, begge i Corfu, 42. La Glasse og la Cartenang, Proviantskibe i Cintad, 30. Labeille, 18. LEndymion, 16. Le James, 16. Le Courier, 16. La Ligurie i Genua, 20. La Fatique, 20. La Fleche, 10. Moscow, et russisk Linieskib, 74. St. Pierre, ubrugbar, 74.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
London, den 17de Januar. Paquetbaaden Malborough bringer os Breve fra Lissabon af 7de dennes. Efter disse kantønnerte den engelske Armee dengang i Vigo, Combra, Castel Branco, og andre Steder henimod Grændserne af Leon. Et andet Brev melder at Engellændernes Hovedqvarteer er i Vigo.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Trods de heftige Forholdsregler det amerikanske Senat adopterede og Declamationerne mod Engelland i Underhuset, er man efter Privatbreve berettiget til at troe, at ingen Embargo vil finde Sted. Man troer, at Lord Eldon nedlægger Seglet, for at blive Præstdent i Conseilet i Lord Camdens Sted. Hr. Perceval bliver Storkantsler, Lord Wellesley første Skatkammer=Lord, Hr. Canning, Stats=Secretair for de udenlandske Anliggender og Hr. Huskisson, Skatkammerkantsler. Saaledes gaaer i det mindste Rygtet gandske almindelig.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
Den ubehagelige Efterretning udbredes her, at nogle franske Fregatter skulle være ankomne til Ostindien, og de revolterte Regimenter, af Jndfødte have forenet sig med Nizam.
Berlingske Tidende, 1810-02-09
De spanske Papirer publicere et Manifest af den øverste Junta der ikke er andet end en Opmuntring til det spanske Folk, at bringe nye Offere, der kunne sætte Juntaen i Stand til at gjenoprette Nederlagene ved Occana og Albadel Tormes. Blandt andet findes deri dekretteret, at befalingen af 4de April om at afgive til Mynten Sevilla alt Sølvtøi i Kirkerne, der ikke absolut er nødvendigt til den gudstienstlige Brug, hastig skal bringes i Udførelse ; at der skal aabnes et tvungent Laan, hvortil hvert Jndividuum skal bidrage den halve Værdie af det Guld, Sølv og deslige Klenedier han har i Eie; at der skal hæves en overordentlig Contribution af alle Stænder; at alle unyttige Embeder, ved Vacancer, skulle forblive ubesatte ; at der i Spanien skal hæves et Laan paa 10 Millioner Piastre og i Amerika et dito paa 40 Millioner ; at der skal lægges en Skat paa Kareter og andre Luxus=Artikeler ; at Armeerne skulle forstærkes med 100,000 Mand; at der skal fabrikeres 100,000 Landser og 100,000 Dolke, der skulle fordeles i de Provindser hvor de kunne være til Nytte ; at de forskellige Punkter af Sierra Morena, fra Santa Ollola til Grændserne af Kongeriget Granada, skulle besigtiges af Jngenieurer; at duelige Officerer skulle ansættes ved alle Armee Corps ; at 3 Deputerede skulle af: sendes til Mancha Armeen med udvidet Fuldmagt, for at angive de Midler, hvorved Vanheldet ved Occang kunde oprettes igien, og saadanne ulykkelige Tilfælde for Fremtiden forekommes.