JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Dersom der skulde være flere Arvinger efter afg. Degne=Enke i Wester Egede, Mad. Johanne Regine Sophie Schøller, end allerede have angivet sig; da vilde de behage, med første at mælde sig hos mig Provst Beyer i Glumsøe. Glumsøe Præstegaard, den 27de Sept. 1775.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Mandagen den 30te Octobr. Kl. 9 om Formiddagen, bliver endeel Eege- og Böge Træer, hvoriblant nogle ere tienlige til Gavn- og Bygnings-Tömmer, solgt til den Meestbydende paa Baroniet Brahetrolleborgs Hoved Marker, thi ville Liebhaberne. indfinde sig til bemelte Tid og Sted. Conditionerne bekiendtgjöres ved Forretningen.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Hvor en important Fæste Mølle er at faae for en taalelig Afstaaelse, hvis Værker ere et Vand=Hjul, som driver fire Qværner, hvoraf den ene er et Hollandsk Sigteværk, og et Hjul, som driver et Mahle og et Stampeværk med fire Hamre, der saaledes ere tvende Vand=Huul med sex Værker, foruden en Veyer=Mølle med behørig Indretning og Redskaber; Efterretning herom faaes hos Kiøbmand Hansen i Slangerup og Forpagter Hansen paa Herlufsholm. NB. Af den almindelige Enke=Casses Midler bliver til forestaaende 11te Decembr. Termin adskillige Capitaler at udsætte paa første Prioritet, udi sikkert Pant, helst Jordegods; nærmere Efterretning giver Bogholder Jørgensen, boende i Laxegaden No. 311 100 Rdlr. Børnepenge kan til førstkommende 11te December, faaes til Laans imod vis Forsikring og lovlig Rente hos Provsten i Horns Herred. H. J. Weile.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Professor Basedow har, efterat have fuldført Elementar Verket, oprettet i Dessau et Jnstitut, kaldet Phillantropinum, for at udøve sin Methode i den virkelige Opdragelse saavel af unge Mennesker fra 6 til 18 Aar, som legge sig efter Studeringer, saa- og af Folk af ringere Stænder, der under Navn af Famulanter, anføres til at blive gode Domestiker eller gode Skoleholdere. Nærmere Efterretning derom gives i følgende Skrifter, Fur Cosmopolitten, etwas zu lesen, zu denken und zu thun, og noget udførligere paa Latin: Cosmopolitis nonnulla legende, cogi tanda, agende. Begge Skrifter faaes paa Børsen hos Boghandler Pelt, saa og hos Boghandler Gyldendahl, det Tydske for 4 og det Latinske for 6 s. - Da ogsaa, foruden al Slags Real. Kundskab, og Sædernes Dannelse, det Latinske Sprog stærk drilves i bemeldte Phillantropinum, saa ere i indeværende Aar følgende Skrifter udgivne til dette Jnstituts Nytte: Enevelopadia PhiHanthropica Colloquiorum Frasmi; Encyelopaedia Phillantropies Ovidii Nasonis, som begge faaes a 2 Mk. paa de benævnede Stader; saa og Encoclopaedia Philantrophica Horatii Flacci, Elementarische deutsche Grammatik, hvoraf Exemplarer endnu forventes.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Da Enken efter sal. Hr. Sigvart Kildal, fordum SognePræst til Waagens Præstegield i Nordlanden, Mad. Jsabella Tesmand ved Døden er afgangen den 31te Mai sidstleden, paa Gaarden Finnesset i Vaagen, og har efterladt sig et Testamente, hvorved hun testamenterer til Sognets Fattige 200 Rdlr., til 2de af sine Søstre, hver 50 Rdlr., og til sin Sted=Datters Søn Sigvart Kildal Jentoft de øvrige sine Eiendeele, saa averteres ikke allene dette 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender, til Underretning for samtlige hendes igien levende Sødskende. der ellers skulle være hendes Arvinger; men som Boet allerede en taget under lovlig Skifte=Behandling, saa indvarsles og ligesaa hendes Credi= og Debitorer, at indfinde sig hos mig, som SkifteForvalter, inden den Tid Loven foreskriver, de første med lovlig Beviis for deres Fordring, og de sidste for at betale deres Gield til Boet. Schierstad, den 29de August. 1775. P. H. Fabricius, constit. Provst over Saltens Provstie Da den for et Aar siden, med sit førende Skib forulykkede og afdøde Christen Siversen Helvig af Wandsøe Sogn og Lister Lehn i Christiansands Stift, hans efterladte Stervboe, er af mig taget under vedbørlig Skifte=Behandling; saa vorder herved 3de Postdage efter hinanden, udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidendes, indkaldet bemelte Christen Sivertsen Helviigs Debi= og Creditorer, at indfinde sig hos mig inder. Skiftets Slutning, som er fastsat til den 29de Mart. 1776., at foretages paa Arve=Tompten Helviggaard paa Lister, de første med Betaling for hvad de maatte være og findes skyldig til Boet, og da sidste med den Legitimation som Loven æsker efter død Mand, for hvad de maatte fordre, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Bergegaard, den 28de August. 1775. C. S. Balle, Kongel. Majests Sorenskriver over Lister Lehn. Fra Nedenæs Lehns civile Skifte=Administration i Christian, sands Stift, bliver herved paa sædvanlig Maade bekiendtgjort, at Skipper Peder Madsen paa Krogenæss i Tromøe Sogn ved Døden ler afgaaen, og hans Stervboe taget under behørig Skifte=Behandling. Ligeledes at Skipper Morten Andersens Hustrue paa Askergeni Dybrog Sogn er bortdød, hvis Skifte=Behandling, efter Boets Omstændigheder, ogsaa i lovlig Orden udføres; hvorfore dito Stervboers Credi= og Debitorer indkaldes og anmodes inden den i Loven befalede Tid at lade deres Prætensioner: Anmældelser med behørig Legitimation enten til mig her i Arendahl betimelig indsende, eller til de foretagende Skifte=Sessioner frembringe. Arendahl, den 16de Septbr. 1775. C. C. F. Brandt, som constitueret Sorenskriver og p. t. Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Da ingen Arvinger er her paa Stedet bekiendt efter afg. J. v. Heiland, og Pigen Christine Frederichs Datter, den første hidkommen for 30 Aar siden fra Tydskland, og den anden formeenes fra Christiania for en 20 Aar, og deres Efterladenskaber allerede registeret og auctioneret, hvis ringe Beløb ey taaler nogen anden Proclamation end denne; thi bekiendtgiøres dette 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, hvorhos mældes: at disse 2de Boer vorder til Slutning befordret den 14de Decbr. førstkommende, paa Stedets Byetings Huus, til hvilken Tid og Sted inviteres Arvinger, samt Debi og Creditorer, at mælde sig Lovgemæs, hvor alles Ret skal iagttages. Tønsberg, den 3die Octobr. 1775. Bentzon, constitueret Byefoged.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Da man formoder, ved dette Aars Ende at kunde slutte og tilEnde bringe den allernaadigst anbefalede Skifte=Commissions=Forretning efter afdøde Commendant i Frederichstads Fæstning, Kammer Herre og General=Major von Scheel; saa eragtes, til endydermere Underretning for alle Vedkommende, som noget i dette Stervboe maatte have at gielde eller fordre, saadant herved at bekiendtgiøre, at de, med det fornødne agtende i Betids inden forbemelte Tid, kunde indkomme. Skifte=Commissions=Stedet udi Frederichstad, den 30te Septbr. 1775. Rosing. Rick. Kierboe, Oberst Lieus af Jnfant. Capit. af Jnfant. Krigs=Secretaire. Studiosus Sr. Johan Wilhelm Nehrmann er i Tronhiem ved Døden afgaaet; ved oprettet Testamente er Jomfr. KnercheMargaretha Turmann til universel Arving efter ham og jeg, som Exsecutor Testamenti indsat; thi indkaldes altsaa herved alle den Afdødes Debi= og Creditorer, at indfinde sig hos mig, de første at betale deres Gield til Boet og de sidste, at indkomme med deres Fordringer saaledes legitimerede, som Loven befaler efter en Død; da enhver skal vederfares hvad Ret er. Tronhiem, den 23de Septbr. M. Nissen, Commerce=Secretair. Kiøbmand og Viinhandler Christopher Dahm, er nyelig heri Byen død uden Livs=Arvinger; hans Boe er strax taget under lovlig Skifte=Behandling; og som man formeener, at en, om en flere af hans Arvinger opholder sig Udenrigs, samt at han har halt udenlands Correspondence, saa er det, at vi som competente Skifte Forvaltere (foruden de allerede udstædte lovbefalede Proclamata for Retterne) dermed end videre ved dette vores Avertissement 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender indkalder bemelte Afdødes udenlandske Arvinger og Creditorer, som nogen af de sidste skulde være) inden Aar og Dag, at indfinde sig for os, med saadan Legitimation, som vores Love udfordrer: Arvingerne, at de ere berettigede til at tage Arv, og Creditorerne at deres Krav er retmæssigt, da enhver kan vente sig at blive pleyer, lovgemæs. Bergen i Norge, den 3die Octobr. 1775. H. Meyer, H. S. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Cancellie Raad og Borgeme. General=Auditeur og Byefoged ster udi Bergen. udi Bergen.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Foruden den allerede gjorte Bekiendtgjørelse, ved det lovlig udstædte og publicerede Proclama for Ober= og Under=Retterne, bliver herved end videre 3de gange efter hinanden notificeret, at Skiftet efter forrige, men nu afgangne Hr. Obriste=Lieutenant og forrige Ober=Jnspecteur udi Jarlsbergs Grævskab Casper Friderich, Hagemann, er taget under Behandling; thi ville det behage Boets Vedkommende udi lovbydende Tid, at mælde sig hos mig som Skifte Forvalter, til udfordrende Rigtigheds Opgiørelse, og Skiftets derved befordrende lovforsvarlige Endskab. Reggestad, Gaard i Waale Sogn og Jarlsberg Grævskab, den 17de Octobr. M. Müller, Assessor og Sorenskriver. Arvingerne efter den paa sin Udenlandske Reyse fra Holland, afgangne Peder Hansen Bennichmann af Strømmens Anner ud Jarlsbergs Grævskab, bliver herved indkaldede, 3de Maaneder fra denne Publications Dato, at møde tilstæde ved Skiftets foretagelse udi Sr. Zacharias Humbles iboende Huus udi Svelqvigen, for at imodtage den dem efter bemelte Bennichmann ringe tilfaldne Arv. Reggestad Gaard i Waale Sogn, den 17de Octobr. M. Müller, 1775. Assessor og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Efter at Frue Grævinde Levetzau paa Sæbyegaard den NB. E. 9de hujus ved Døden var afgangen, er af mig, som Skifte=Forvalter, efter Vedkommendes Forlangende, strax foretaget Forsegling i Stervboet paa bemelte Sæbyegaard; hvor de først Frue Grævindens saa vel som hendes forhen afdøde Herre Geheime-Conference-Raad Greve Levetzaus oprettede Testamenter blev efterseet, og deraf befunden, at begges Arvinger endee Penge-Summer og Jordegodser, med videre, er tillagt; men da sal. Grævens (undtagen Snecessores i Stamgodsets Restrup, er ere navngiven, og det ikke vides, hvem samtlige Arvinger ere kan efter Loven maatte have efterladt sig, eller hvor de sig opholder, for saa vidt de ikke allerede ved Fuldmægtige have anmelt sig; saa finder jeg fornøden herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, dette Dödsfald strax at bekiendtgjøre, tilden Ende, at Høybemelte Afdödes respective Arvinger ville ind Ende sig til den berammede Aabning i Stervboet Tirsdagen den, 14de Novbr. förstkommende, saa vel for at erfare Testamenternes Indhold, som deres Ret derefter at iagttage. Callundborg, den 14de Octobr. 1775. de Cederfeld, Hans Kongel. Majests-Conference Raad, samt Amtmand over Callundborg, Draxholms Sæbyegaards og Holbechs Amter. Omendskiønt det ikke er at formode, at nogen skulde have noret at fordre efter afg. Hr. Stempel-Forvalter Kreyberg i Helsing, ger, allerhelst, da der i Stervboet forefandtes Qvitteringer fra alle dem, han rimeligviis kunde have nogen Regning med; saa dog alligevel lade Arvingerne herved indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Prætention, at de dermed mælde sig inden 6 Uger, a Dato hos Sr. Christian Claussen Plum, da enhver skal blive contenteret. Helsingøer, den 23de Octobr. 1775.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Paa samtlige Arvingers Vegne, C. C. Plum. I Kraft af et imellem den her i Byen for kort Tid siden ved Døden afgangne Johanne Jens Datter og hendes forhen afdøde Mand Borger og Lods her sammesteds Henrich Nielsen, i deres levende Live oprettet og under 23de Decbr. 1763. allernaadigst confirmeret Testament, indkaldes herved begge bemelte Afdødes samtlige Arvinger og Creditorer at møde inden den i Loven foreskrevne Tid med behørig Legitimation paa Kiøge Raadstue, hvor et lovlige Skifte skal vorde foretaget. Kiøge, den 7de Octobr. 1775. R. Rasmussen. Fr. Ehlers.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Ved Proclama, læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 10de Octobr. a. c. og ved Siellandsfars Landsting den 11te Ejusd., ere samtlige Creditorer udi afg. Heste=Handler Jens Andreasens Stervboe indkaldede, at møde udi Hof og Stads Retten Skifte=Commission, inden Aar og Dags Forled, fra Jndkaldelsens sidste Bekiendtgiørelses Dato; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 2den Octobr. og udi Siellandsfars Landsting den 11te Octobr. sidstleden, ere Arvingerne, for at legitimere deres Arve=Ret, og Creditorerne udi afg. Anna Catharina Sorterup, Under=Visiteur Peder Rolfs Enkes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rettes Skifte=Commission, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 9de Octobr. a. c. og ved Siellandsfars Landsting den 11te Ejund. næst efter, ere Arvingerne og Creditorerne i afg. Archivarius Ol Olsen Bagges Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. NB. Ved Proclama, læst i Hof og Slads Retten den 19de Septbr. og ved Siellandsfahrs Landsting den 11te Octobr. 1775. ere Creditorer og Arvinger udi afg. Maren Sørens Datters og forhen afdøde Mand Kiøbmand Christen Christensen Abildgaards Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i SkifteCommissionen, de første deres Fordringer at anmælde og beviisliggiøre, og de sidste deres Arve Ret at legitimere; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 19de Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 11te Octobr. 1775. ere Creditorerne udi afg. Geert Londemann, forrige Acteur ved det Danske Theater og afdøde Enke Bendte Marie Møllers Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Skifte=Commissionen, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-10-27
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 19de Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 11te Octobr. 1775. ere Creditorerne udi afg. Jørgen Giødewad, forrige Fuldmægtig hos Pakhuus Forvalter Sr. Poulsen, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Skifte=Commissionen; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. Da forrige Capellans Enke i Østofte, sal. Hr. Johne Poppe fød af Riegelsen, ved Døden er afgangen udi Marieboe Mandagen den 28de August., og hendes Stervboe strax taget under lovlig Behandling af Skifte Retten med Forsegling, Registering og Vurdering og derpaa fulgte Auction til fælles Beste for Arvingerne efter den Afdøde, som efter hendes afg. sal. Mand; da Stervboet efter et Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, dateret Fredens borg den 13de August. 1751. kommer begges Arvinger til lige Deling; altsaa lader den geistlige Skifte Ret i Lollands Musse Herred, indkalde 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender begge Arvinger, samt Credi= og Debitorer at møde eller møde lade i for nævnte Stervboes Huus udi Marieboe Mandagen den 20de Novbr. førstkommende; Arvingerne for at legitimere deres Arve=Ret og Creditorerne deres Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Kongel. allernaadigst Lov og Forordninger. Huusebye, den 2den Octobr. 1775. J. H. Subr. Hirecteurerne for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjøre hermed, om nogle Professionister haves Lyst at lade sig engagere udi bemelte Compagnies Tieneste, for som Soldater at gaae til Tranqvebar udi Ostindien, de da vilde indfinde sig udi Compagniets Huus paa Christianshavn, for at ersamConditionerne, og derefter at blive antagne. Christianshavn ud Compagniets Contoir, den 20de Octobr. 1775.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Watertown i Nye Engeland, den 29de Aug. Løverdags Nat anlagte 2000 Mand af de forenede Trop her paa det faste America en Forskandsning paa den saa kaldte Plough Hill, neppe et Flinteskud borte fra Fienden. Da Fienden Dagen derpaa blev vore Troppers Arbeyde vaer, sy lede samme den hele Dag bestandig paa dem. Men vi have ikkun faaet 2 Døde og 2 Blesserede. Jblant de første er Adutant Mumford, fra Rhode Øen, og iblant de andre Hr. Villiam Simpson, en Volonteur fra Pensylvanien, som har mistet et Been.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Dublin, den 2den October. Den 1ste Division af det 27de Regiment er i Dag marche skeet fra Limerik til Cork, hvor den indskibes, for at gaae til America. Dette Regiment, som staaer under Oberst Ma hos Commando, har udi sidste Krig i America særdeles difingveret sig.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Rom, den 30te Sept. Følgende er et kort Jndhold af den Beretning, som den altesiske Resident, Balle af Bretevil, har erholdet om det i Maltha værende Oprør. Aarsagen til samme er be underlig, nemlig denne: At Folket, som i lang Tiid ikke havde været fornøyet med Stormesterens Opførsel, beskyldt ham, at have indkiøbt Korn, hver Læst for 5 Scudi paa egen hegning, og igien udsolgt det for 15 Scudi. Nu Sagen tiv: Biskoppen havde allerede været længe borte af Hovedstaden. Den 9de Sept. trængte gandske uformodenlig en stærk Trop Præster og andre Geistlige, med en lille Commanho af en Corporal og nogle Soldater, som de havde bragt saa deres Side, ind i Castellet St. Elmo, overfaldt Besætlingen, som ikke var paa deres Vagt, og kastede dem alle Fængsel. Da de Geistlige havde gjort Begyndelsen, saa trængte strax en stor Mængde Folk, som ved den første Bevædelse havde grebet til Vaaben, ligeledes ind i Castellet, og bemægtigede sig Taarnet ved Herberget af Castiglia, og saa vare Rebellerne Herrer over begge de yderste Ender af Staden, Valeta. De stak en rød og hviid Fane ud, og satte ved bestandig Fyring med Kanonerne den hele Stad i Forskrækkelse. Stormesteren, lod alle, som kunde, gribe til Vaaben; men lod dog, efter et hemmeligt holdt Raad, tilbyde Rebellerne gode Forslag, hvilke de forkastede, og truede endog, at de vilde sætte Krud=Magazinet paa Castellet i Brand, og i Bund og Grund ødelegge den hele Stad. Saaledes gik den 9de og Natten til den 10de bort under Frygt og Forskrækkelser. Men i alt dette lykkedes det et Antal kjække Riddere, ved en hemmelig Lønvey at komme til Castellet. De greb Rebellerne hee behiertet an, som snart slet ingen Modstand gjorde, kastede deres Geværer fra sig, og raabte: Vi ere Venner, St. Johann leve: Mange undkom ved Flugten, men en stor Deel, hvoriblant i sær vare mange Geistlige, bleve gjorte til Fanger, og de angave Tallet paa de Misfornøyede at være henved 400. Anføreren var Præsten Guetano Manarino, forhen Missionair, nu virkelig Præst og Skriftefader, og havde Dagen tilforn baade prædiket og hørt Skriftemaal. Ridderne reve Rebellernes Fane bort, og plantede i dens Sted Religionens Fane. Og da Stormesteren uden nogen Omstændighed havde ladet 3 Præster halshugge, og Hovederne sætte paa Stager, men ladet en General=Pardon forkynde for alle de andre, som vare skyldige, og uddeele meget Brød, saa var atter alting ganske roeligt. Her er man over denne Hændelse særdeles underlig til Mode, og det bliver tilskrevet Stormesteren som noget slet, at han har ladet Præster dø en saa skammelig Død, uden at de i Forveyen, efter Kirkens Brug, vare degraderede. Maaskee siden meere om Følgerne.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Den 4de Oct. Hs. Pavelige Hellighed har nu ikke allene bekræftet Benedicti den 14des Tractater med det Neapolitanske Hof, men og bevilget dette Hof, at forhøye Geistlighedens Contributioner, og den derom handlende Pavelige Brevet er allerede færdig at udstædes. Man har nu altsaa føyet det Spanske Hof i den Palaforiske Sag, og det Neapolitanske i forommeldte Henseende, og kan derfor des sikkere vove at gaae videre frem i Jesuiternes Sag.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Paris, den 10de Oct. Hr. Turgot forlangte i disse Dage af Krigs-Sahl-Cassere, ren, at han skulle indlevere en vis Afregning. Efter Merechal du Muys Tilskyndelse svarede han: at han var ikke forbunden til at fremlegge saadan Regning for nogen, uden allene Krigs Ministeren. Denne Tvistighed kom for Kongen, og Hs. Majestæt erklærede: Hr. Turgot havde handlet efter hans Ordre, og at man skulle indlevere ham Afregningen. Marechal du May forlangte derpaa strax af Kongen sin Dimission, men Hs. Majestæt har nægtet ham samme, i det Haab, at hans slette Humeur, uden hans Tienestes Skade, skal gaae over.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
Den 14de Oct. Alle Statsministre have fulgt Hoffet til Fontainebleau, undtagen Statsministeren og Setretairen ved Krigs=Departementet, Græv Louis Victor Felix duMuy, Marechal af Frankrig. Han kunde ikke følge med, fordi han fandt saa forskrækkelige Smerter af en Blæresteen, at han besluttede at lade sig skiære. Operationen skeede og den 10de hujus, og han feed samme med temmelig Taalighed. Men Udfaldet var bedrøveligt. Ministeren maatte derved opgive Aanden i sit Alders 67 Aar. - Det er bekiendt, at Erkebispen af Toulouse nyelig har gjort Parlementet i sin Provinz det Forslag, ikke meere at tillade Ligenes Begravelse i Kirkerne, og at dette Forslag af Parlementet er blevet bifaldet. Nu er heele Geistligheden af lige Meening med denne Prælat. Samme har besluttet, at lade derom indlevere Forestillinger til Kongen, paa det at forommeldte, Mennesker saa skadelige, Sædvane kan blive afskaffet i det heele Rige.
Berlingske Tidende, 1775-10-30
London, den 13de Oct. Da i adskillige Adresser og Noter er blevet tilkiendegivet, at de Americanske Jndvaanere aldrig havde ladet see den ringeste Beredvillighed til at adlyde Storbrittanniens høyeste Autoritet; saa have Americanernes Venner, eller de, som finde denne Bebreydelse at være ubillig, modsat samme følgende Poster, hvilke Colonisterne have underkastet sig, 1) det absolute Forbud, at forfærdige Staal i America, et Forbud, som det heele faste America opofrede fortil 6 Personers Nytte i Engeland, som have at giøre med Manufactur, men derhos ere saa lidet i Stand til, at levere saa meget, som til almindelig Brug behøves, saa at man aarlig maae lade komme store Qvantiteter fra Tydskland. 2) Americanerne ere blevne nødte til, at losse i Engeland de Vine og Frugter, som de have indtaget i Spanien og Portugal. Denne Jndskrænkning, hvorved man underkastede dem store Afgifter og svære Bekostninger, ved igjen at indtage samme, forhøyede ikke allene meget Prisen paa denne fornødne Handels Artikel, men satte og Skibene i Fare og Bekostning paa en Reyse af 1000 Mille paa et uroeligt Hav i Fredstider, og en Assurance af 25 P. C. i Krigstider 3. At sælge Hatter i America, har man ganske indskrænket, og de er forbudet, at udføre samme. J Følge heraf er det ikke tilladt een Jndvaaner i een Provinz, at kiøbe en Hat af en Hattemager i en anden Provinz, men han maae lade den komme fra et Land, som ligger 3000 Mille borte, og betale : gange saa meget for den, som den kunde koste America, og det til de Engelske Manufacturers Beste. 4) Man har ikke viller taale at Sav=Møller eller Blik= og Jern Manufacturer bleve anlagte i America, saa at Americanerne, endskiønt Jern er en Lands=Produkt, ere nødte til at sende samme til Engeland, og der betale Arbeydsløn, uden at kunde betiene sig af de og ne Fordeele, som Forsynet har forundt dem. Deres Lands Beskaffenhed udkræver en meget stor Qvantitet af Søm Presser, Plovjern &c. Desuagtet maae de tage dem, saa ledes som vi levere dem, og til den Priis, som vi sætte den paa, foruden at regne vore Taxer, Bekostninger paa den dobbelte Fragt, Forskrivning &c. 5) Ved Stor Britanens øverste Autoritet er det forbudet Americanerne, at bringe Uld, eller Uld Manufactur Vahre fra een Provinz til den anden. Allene et Faare=Skind, eller et i denne og hiin Provinz forfærdigt Dusin Strømper, som man bringe til en anden Provinz, er confisqueret, Skibet selv, naa Transporten skeer til Søes, eller Vogn og Heste, naa det er en Transport til Lands, blive borttagne og Eieren dømt til en stor Penge Mulct 6) Det er ikke America nerne tilladt, at fore Farver Træ til Fremmede, saafrem de ikke først have udlosset i en Stor Britannisk Havn, og derpaa igien indtaget de med stor Fare, mange Omkostninger og Tiidspilde.