JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Uagtet denne Ministerens Erklæring vil Times dog ikke endnu til at indrømme Sandsynligheden af en Omskiftning af Ministre. Endnu i sit Blad af 3die, som indeholder denne Erklæring selv, paastaaer det, at man, idet mindste i City og paa Børsen, nærer det Ønske, at Robert Peel maatte forblive paa sin Post, trods alle Oppositionens Anstrængelser; det ymter ogsaa om en Adresse, som i denne Aand udarbeides til ham og allerede er i Besiddelse af et meget betydeligt Antal Underskrifter af anselige Mænd. Coureren lægger derimod mere Vægt paa Ministerens egne Yttringer og antager, at Torvernes Udtrædelse af Ministeriet senest tvilde finde Sted den 6te April. Efter denne Journals Mening vilde Lord Melbourne da blive den Mand, Kongen vilde overdrage at sammensætte et nyt, og Lord Russell vilde uden Tvivl blive Underhusets Ordfører. Enkelte Uddrag af de interessanteste Debatter i denne vigtige Deel af Kirkereformsagen ville blive meddeelte i næste Nr. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Det er blevet Gjenstanden for varme Discussioner, om de for Pairsretten Anklagede, mod hvilke den saakaldte store Proces skal føres, skulle lade sig nøie med de Defensorer, benævnte Ret beskikker dem, eller om Valget skal være dem selv overladt. Endeel Advocater havde vægret sig for at antage slige Beskikkelser imod de Anklagedes Villie, og følgende Ordonance, som synes foranlediget af Ovenstaaende og er kundgjort i Moniteuren, er ikke fri for at gjøre en Deel Opsigt. Den indeholder følgende 3 Artikler: 1) At enhver Advocat, der er berettiget til at pladere for de franske Overtribunaler, ogsaa har Adkomst til at optræde for Pairsretten. 2) I Udøvelsen af deres Functioner for benævnte Ret nyde Advocaterne samme Rettigheder, som ere dem tilstaaede for Assisseretterne. 3) J Forholdene til Advocaterne har Pairsretten og dens Præsident samme Rettigheder, som ere Som Bevæggrunde for denne Ordonance anfores i Jndledningen, at man endnu savnede Bestemmelser om Advocaternes Forhold til Pairskammeret, naar det constituerer sig som Retstribunal. Om ogsaa dette Savn kunde foranledige, Regjeringen til at udstæde en lignende Ordonance, saa vilman dog ikke indrømme den beføielse til at give den tilbagevirkende Kraft. Denne ligger unægtelig deri, at Advocaterne nu, med Hensyn til denne Proces, skulle rette sig efter Ordonancens Bestemmelser, efter at de allerede have afslaaet Pairskammerets Beskikkelser, hvortil de, før Ordonancen udkom, vare fuldkommen berettigede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Denne berygtede Complotproces møder ogsaa nye Vanskeligheder i mange af Pairernes afgjorte Utilbøielighed til at give sig af med den. Det hedder allerede, at Hr. Pelet det la Lozdre har nedlagt sin Pairsværdighed og begiver sig paa Landet, for ikke at være nødt til, videre at befatte sig medse den. En lignende Hensigt tillægger man Marschal Gerard Desuden have 36 Pairs af det høie Arristocrati været forsamlede hos Hertugen af Ossonville, efter Forlydende, for at raadslaae om de tjenligste Midler til at bringe Processen i Staae og hvis det mislykkes, da at følge Hr. Pelets Exempel Lord Eliot er paa sin Gjennemreise til Spanien, hvorhen han gaaer med get Hverv fra det engelske Cabinet, bleven forestillet Kongen. Hans Sendelse gaaer ikke blot ud paa ved Underhandlinger, om muligt, at foranledige de krigforende Parter til at ophøre med den Grusomhed, med hvilken Krigen i den senere Tid er bleven fort, men tillige paa at formaae Don Carlos til, for sin Person, at afstaae fra Kampen og at forlade Spanien. Derved, mener man, vil Krigen, om den ogsaa af Zumalacarregny og andre Partigængere endnu fortsættes i nogen Tid, dog, naar Kronprætendenten er borte, i de nordiske Magters Øine snarere blive betragtet som en Rebellion, og Jnsurgenterne ville da rimeligviis komme til at savne de Understøttelser i Penge, som hine Magter hidtil skulle have ladet dem tilflyde. Hvorle, des Lord Eliots Andragende er optaget af det franske Cabinet, veed man ikke med nogen Vished. Nogle ere af den Mening, at han ikke har kunnet bringe det til at deeltage i en saadan diplomatisk (ubevæbnet) Intervention; andre derimod paastaae, at ogsaa en fransk Agent er afgaaet til Donn, Carloss Hovedqvarteer i et aldeles lignende Ærinde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Preussen. De Forhandlinger, som allerede i længere Tid have fundet Sted om den almindelige Afvæbning, især med Hensyn paa Forholdene mellem Holland og Belgien, nærme sig nu deres Ende, og ville frembringe de meest velgiørende Virkninger for alle de Stater, som, ifølge deres financielle Trang, ere nødte til at tænke paa Besparelser (Undtagelserne herfraske ere vel ikke ret mange). J den senere Tid taler man derfor ogsaa i Preussen om en Reduction ved Hæren, om at li indskrænke Antallet af Hoveder ved Regimenterne og om atpermittere 3die Deelen af Mandskabet. Begyndelsen er gjortsmed i Aar at pensionere et stort Antal Over-Officerer og i Ministerierne skal en betydelig Deel Under-Embedsmænd ligegeledes afgaae. Vel underrettede Personer ville paastaae, at ikke Slot, af Fyrstenstein, men Staden Kalisch, er udseet til det Sted, sig hvorhen de 3 Monarker af Østerrig, Preussen og Rusland geskefter Manoeuvrene i Schlesien ville begive sig, og at Medtilsjemmerne af det tyske Forbund ligeledes have erholdt Jndlessondelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Blandede Efterretninger. En Duel har gjort megen Opsigt i Berlin. En Stusesvent og en anden ung Mand geraadede paa et Kaffehuus og Strid om en Avis, som begge vilde læse paa eengang, og den unge Mand forglemte sig i den Grad, at han gaen Studenten et Øresigen. Denne fordrede ham paa Kaarden, at livlin erklærede, at han skjød sikkrere. Det kom til Duede paa Pistoler. Fornærmeren gjorde det første Skud i Lufgatten; den Fornærmedes Kugle streifede derimod hans Øre, de Endnu ikke tilfreds fordrede denne Kampens Fortsættelse og faldt nu for Fornærmerens Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Fra Para i Brasilien haves endnu følgende Beretning som det nylig der stedfundne Blodbad. Den 7de Jan. faldt 600 Jndianere, understøttede af Regjeringstropperne, ind i Staden; stormede Regieringspalaiet, myrdede Præsidenten Pladscommandanten og Commandeuren paa et brasiliansk Krigskib, samt gjorde derpaa en af Fængslet befriet Fange til Præsident i Para. Tumulten varede 24 Timer og 80 Porugisere bleve myrdede. Aarsagen til Opstanden er ubekjendt J Paris opmuntres de skjønne Kunster paa en egen Maade. En vis Hr. v. Demidow har af Regjeringen erholdt et croix d'honneur for at have kjøbt, Johanna Grail, det meest tiltrækkende Maleri paa Pariser=Kunstudtillingen ifjor. De franske Kunstnere haabe, at dette geni alle occonomiske Jndfald af Civillisten betydeligt vil foroge Mæcenernes Antal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
J München hverves ingen Soldater mere til Grækenland; derimod antager man Benedictinermunke. Gymnaster i Augsburg vil allerede til Paaske blive overdraget til dengne Orden, saafremt Hvervingen i Østerrig har et gunstige Udfald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
J Anledning af den projecterede Jernbane imellem Hani nover, Brunswig og Hamborg over Celle, siger det hamborg. ske Blad, Jagttageren: "Kommer denne Plan istand, hvilke Nydelser vente os ikke da i de lange Sommerdage, J 1/4 Timer dampe vi over til Hannover, Fra halvfem til syv som Morgenen spadsere vi paa Volden her i Hamborg, eller gaae ud af Dammthor eller tage ind i Brønd=Anstalten i Eppendorf. Fra 7 til 11 flyve vi afsted igjennem Luften, og ere i Hannover. Kl. 12 betragte vi det store Springvand i Herrenhausen, 3 Fjerdinqvei fra Staden, holde fra til 2 en kort Diner i en eller anden Gjestgivergaard, flyve fra 2 til 6 igjen tilbage til Hamborg, ere Kl. 6 1/2 paa Comoedien og see et splinte nyt Stykke. Med hvilken Skat af Erfaring kunne vi da glimre i de flaae Aften=Soirker, O hvilke lykkelige Tider nærme sig!
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
De i Personer, som den maynzer Giftblanderske, Margaretha Jager, f. Toll, har dræbt, ere Følgende: i Mai 1825 hendes Oncie; i Juni 1826 hendes 68, aarige Moder; i December 1830 hendes 70, aarige Fader; i August 1831, hendes Mand, og i December f. A. hendes 3 Døttre, paa 2, 5 og 10 Aar. For den ottende Forgiftelse, som hun udøvede i Forening med Sibilla Catharina Renter, blev Sidstes Mand et Offer. De 7 første Mord havde Margaretha Jnger udøvet saa skjult, at Jngen i hende abnede, Giftblandersken; først ved det 8de Mord faldt Mistanken paa hende, og hun blev arresteret. Men selv nu skulde Undersøgelsen neppe have ledet til noget Resultat, naar ikke Forbrydersken, forfulgt af sin ende Samvittighed, der i Fængselet lod hende see Spøgelser, i sin Angst selv havdes tilstaaet de Grueligheder, hun i 8 Aar havde udøvet. - Saarel Margaretha Jnger som Catharina Renter ere dømte frask Livet; dog skal Førstnævnte, som Fadermorderske, forinden miste den høire Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
En Kosak ved det sorte Hav, navnlig Patapenko, saae en Dag, det var blevet stærkt Tøveir, efter sit Næt, som hans havde udspændt en Fjerdinqvei fra Kysten i Aabningen paa Jsen. Pludselig mærkede han, at det Jisstykke hvorpaa han stod, var løsrevet og gled hurtig hen paa Vandet. Dal han ikke saae noget Redningsmiddel, saa overgav han sig til sin Skjebne og ventede sex eviglange Dage paa Døden. Han havde vel et Stykke Brød hos sig, men han havde aldeles ingen Appetit, og stillede kun undertiden sin Tørsikmed Regnvandet, som samlede sig i Jisstykkets Huller. Han var varmt klædt, det var Tøveir og saaledes leed hans næsten ikke af Kulden. Han sov lidet og det siddende paa Jsen. Den syvende Dag saae han en steil Kyst for sig, hvorhen Strømmen drev ham, men - i dette Øieblik tiltog hans Udmattelse, han sank i Afmagt og først den niende Dag var han i Stand til at stige i Land. Han befandt sig paa Forbjerget Casan Dif, mellem Kersch og Atabat. Man bragte ham til Theodosia, hvor han snarts kom sig, og derpaa til Kersch. Han var i otte Dage svømmet 39 Miil omkring paa sit Jisstykke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Paa en Bjørnelagt i Ungarn skal nylig have tildraget sig følgende mærkværdige Begivenhed, der lettere lader sigst fortælle end troe. En gammel bister Hunbjørn var, med megen Besværlighed bleven nedlagt, da et 12 aarigt, ganske vildt Pigebarn pludselig styrtede frem af Tykningen og kastede sig med frygteligt Hyl over det døende Dyr. Jkkeluden Vanskelighed fik man den lille Vildkat fanget, og efter en kort Undersøgelse blev det bragt næsten til fuldkommen Vished, at denne lille vilde Pige var en Bondekones Barn, som for 12 Aar siden blev borte i Skoven, uden at Koner, siden havde kunnet finde mindste Spor af det. En Grevinde Erdødi skal nu have taget Barnet til sig; men det vi endnu ikke nyde Andet, end Rødder, Honning og raat KjødKlege Folk ville mene, at dette Pigebarn er en Søster til salig Casper Hauser.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Kjøbenhavn, de 7de April. Efter indgiven Ansøgning er Concertmester Tiemroth entlediget fra sit Embede i det kgl. Capel, kgl. Capelmusicus, Bratschist Bredahl udnævnt til Concertmester; Syngemester Frølich constitueret til, i Forening med hans nu havende Embede, paa Prove i eet Aar, at fungere som Concertmester ved det kgl. Capel, og kgl. Capelmusicus, Repetiteur Wexschal, ler ansat som Lærer ved Violin=Skolen, og tillige forundt Prædicat af Concertmester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Det i vor Literatur saalænge følte Savn af en fuldstænudig tyskedansk og dansketysk Ordbog kan nu ventes afhjulvet, idet at en af vore yngre Syrogkyndige, Hr. Cand. J. Levin, har paataget sig Udarbeidelsen af en saadan Ordbog, der, efter de fremlagte Prøver og flere Sagkyndiges Dom, fuldkommen vil egne sig til Opfyldelsen af de Fordringer, man nu maa gjøre til et saadant Arbeide. Kbhpst.) Jgaar ankom hertil fra Stettin et Selskab af 21 russiske Hornblæsere. De høre hjemme i Moskou og have en Tidlang reist i Tydskland og givet Concerter. Det er deres Agt, nu ogsaa her at lade sig høre offentlig. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Der er i den senere Tid her i Landet fundet to Gjenstande af den høieste Jnteresse, om hvis Tilværelse saa godtulsom Jngen har havt ringeste Anelse. Den berømte Rumohr har nemlig, i det store kgl. Bibliothek, for Kunsten gjenfundet en heel Kobberstiksamling, som laae bindviis sammenklistret i et Chas, støvet, ringeagtet og halvt forglemt. Kobberne vare klinede paa Bladene af uhyre Folianter, smaa og store med Ryggen imod hinanden, men det er, efter meligen Møie, lykkedes Prof., Ridder Thiele, at opløse Sammenkliningen og restituere Samlingen. Rumohr har erklæret denne Samling (der tæller ikke færre end 40000 Blade, for uvurdeerlig, da flere af Kobberstykkerne nu ikke meere findes andetsteds i hele Europa, end her. - Det andet Fund- om vi saaledes tør benævne det - er en Samling egenhændige Breve fra Evalds Haand, fundne saaledes er det kommen til vor Kundskab - hos en Kromand i Sjælland af Overlærer Olsen i Helsingøer, hvilke Breve skulle, efter Forlydende, kaste et stort Lys over Digterens Characteer, og over hans - Liv. (Søndagsbladet.) Altiden Rappo, som i denne Tid gjæster Kjøbenhavn, er den hvidunderlig, Mand. Hans Styrke er ligesaa ubegribelig som Boscos Finger=Magi. Den prægtige Eqvipage, hvori han kjører omkring i Staden, er - sige rusiske Blade - en Præsent fra Ruslands Selvhersker, fordi han (d. v. s. til Rappo) en Dag paa Gaden i Petersborg, med sine stærke Arme har standset Keiserens fiirspændte Equipage, med hvilken Hestene løb løbske, ved at gribe fat om Baghjulene. Heri Landet skal han især i Flensborg have forhauset ved improviserede Kraftkunster. En saadan flensborgsk Mirakkel historie ville vi give vore Læsere til Bedste. En Bonde, kjorte med et Læs Tørv, der var forspændt med Stude, forbi det Anberge, hvor Rappo logerede; Bonden vilde holde, og da Gaden gaaer steilt nedad Bakke, lagde han en Hæmmer (Hemschub) under det ene Hjul. Nogle, der kom til i det Samme, meente, at de to Stude nok kunde hold Vognen tilbage uden denne Hielp, især hvis Bonden tog len Haand i med, for at Vognen ikke skulde løbe over paa Studene. "Ja," sagde En, dersom han havde Rappos Kræfter, saa kunde han alene holde den nedrullende Vogn. Man discurerede frem og tilbage, Rappo kom imidlertil, selv ud og - hvor forstenedes man, da han kom med følgende Proposition. "Hvem af dr. her har Lyst til at vædde 50 Rth. imod 10, at jeg tager Vognen med det hele Tørvelæs paa Ryggen og bærer den hen til Theatret, sen Distance af omtrent 1000 Skridt. Flere, der ansaae dette for umueligt, væddede med ham, og Rappo udførte nu virkelig dette miraculøse Kraftstykke, til ikke liden Mor for de tilstrømmende Flensborgere. Men Jngen - saa slutter Historien - var gladere end Bonden, hvem Rapp af sin Gevinst betalte Tørvens tredobbelte Værdi, hvorimod Resten af Gevinsten offereredes Bachus i brusende Champagner, i et lystigt Selskab, hvori samtlige Tilstædeværende deeltage. Si mon : vere, 6 ben rovato, siger Jtalieneren; men vor flensborgske Referent vil vedde, hvor høi det skal være, paa, at Historien idet mindste i Hovedsagen er aldeles sandfærdig. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Kjøbenhavns Havnepriser, den 7de April. Holst. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Langel. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holst. Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 4 s. Byg, rad. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, brad 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 sk. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 sk. Ærter, Holst Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 44 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børs-Cours er uforandret, som sidst, Hamborg, den 7de April. Bordeaux 1883. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid 461. Cadix 47 1/2. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Viborg. Den 30te Marts blev i den kgl. Landsoverret en inden Venneberg Herreds Ret paadømt Sag, angaaende formeentlig Eiendomsran, Krænkelse af Veifreden og Vold m.m., hvorved Gaardmand Anders Olesen af Vellingshøi tilfandtes at bøde 3de 40 Lod Sølv, og at erlægge en Mulct af 5 Rbd. Sølv, samt at betale i Erstatning til Gaardmand Peder Andersen 2 Rbd. 3 Mk. Rp., hjemviist. S. D. er Conrad Guldberg af Hemmert kjendt berettiget til med Eed at fralægge sig Paterniteten til et af K. Vestedsdatter udenfor Ægteskab født Barn. Ved Bølling og Nørre Herreders Ret var det ham negtet at admitteres til denne Eed. S. D. blev en af Hr. Pastor Friis i Dangberg afgangne Pastor Frisenberg og Enkes Bo formeret Fordring, stor 210 Rbd. 2 Mk. 2 s. Rpræs., kjendt gyldig. Ved Fjends Nørlyng Herreders Skifteret var denne Fordring tilsidesat S. D. er Brændeviinsbrænder Hald i Randers, saggivet for at have hindret Consumtions=Opsynet i Udovelsen af dets Forretninger, dømt at bøde til Byens Fattigkasse 20 Rbd. Sølv. Ved Randers Bytingsret tildømtes han at bøde 30 Rbdlr. Sølv, og at udrede en Mulct af 50 Rbd. Sølv til Deling efter Forordn. 25de Mai 18045 10 sk. S. D. er Proprietair C. P. Møller paa Liselund for ulovlig Skovhugst dømt at bøde til Viborg Amts Fattigkasse 251 Rbd. 88 s. p., imod deri at erholde Liqvidation for 50 Rbd. Sølv. Ved Lysgaard og Hids Herreder, Extraret var han tildømt at bode 9 Rbd. 2 Mk. 8 s. p. og 10 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
S. D. er Ebeltoft Kjøbstæds Politiretsdom stadfæstet, hvorved Lars Pedersen og Peder Pedersen, tiltalte for gjentagen Betleri, ere dømte at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, den Første i 18 og den Sidste i 12 Maaneder. S. D. blev Lysgaard og Hids Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Anders Jacobsen Odder af Thorning for Tyveri var tilfunden at lide Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 40 Dage. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Efter at man om Aftenen den 1ste April var udrustet, for at begive sig paa Landet, hvor en betydelig Jldebrand viste sig, men, beroliget ved den Efterretning, at det kun var Hedebrand, havde begivet sig tilsengs, blev man atter Kl. 2. som Natten opskrækket af Søvne ved det frygtelige Brandraab. Der var nemlig udbrudt Jldløs i Kjøbmand og Brygger Lauriz Høgsteds Bryggeri, der drives i et Baghuus; dog var man saa heldig efter et Par Timers Forløb, uagtet det meget stormfulde Veir og uagtet der befandt sig en betydelig Deel Fourage i Bygningen, som alt var antændt, at faae Bugt med Jlden, uden at Huset endog blev ganske ruineret. Unegteligt er det, at dette heldige Udfald fornemlig kommer vor virksomme Øvrighed og Byens Brandvæsen, med dets brave Foresatte, Hr. Mægler Busch, tilgode, thi den Anstrængelse der vistes ved denne Leilighed og som var saameget større fordi kun faa Mennesker vare komne tilstæde - efterdi det meget haarde Veir hemmede Lyden af baade Klokke og Tromme - fortjene vor Tak. J forberørte stormfulde Nat, der var saameget rædsommere som det sneede frygteligt, er aldeles intet Mærkeligt arriveret her paa Kysten. Paa Skagen skal imidlertid samme Nat være forlist et ballastet amerikansk Skib, som var bestemt til Gothenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Hr. Consul R. Bergen her i Byen er beskikket til Agent for samtlige Søassurance-Compagnier i Lübeck, og er som Saadan forsynet med Fuldmagt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Blandede Efterretninger. Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug afholdt en Generalforsamling i Mandags otte Dage. Efter at den af den provis. Bestyrelse valgte Formand havde indledet Forhandlingerne med nogle bemærkninger om Øiemedet med Selskabets Stiftelse og den fælles aandige Trang, der havde tilskyndet en saa talrig Mængde Medborgere af de forskjellige Classer i Samfundet til at følge den skeete Opfordring og indtræde i samme, gik han over til at omtale Hensigten af nærværende Forsamling: at forelægge det nu constituerede Selskab til nærmere Drøftelse og Bestemmelse den som Udkast offentliggjorte Grundplan for dets Virksomhed og de Forslag til Forandringer i samme der vare indkomne, &c. Ved den herom stedfundne Debattering gav i Særdeleshed, den af et Medlem gjorte Proposition om en forandret Redaction af 5 1, ifølge hvilken Udtrykkene om det ene af det for Selskabet fastsatte Formaal: at modarbeide Trykkefrihedens Misbrug, Anledning til en levende Discussion. Under de paafølgende Debatter tog et af Medlemmerne Anledning til at yttre sig imod den vrange Mening i Publikum, at Selskabet vilde virke reprimerende og modarbeide Tankens frie Yttring, og bemærkede med Hensyn hertil, at det tvertimod var hans Haab, at Selskabet vilde kraftigen bidrage, til at forskaffe Attringsfriheden en saa stor Udvidelse som kan bestaae ikke blot med det juridiske, men ogsaa med det moralske Ansvar; i hvilken Henseende et Medlem af den provis. Bestyrelse afgav den Erklæring: at denne Anskuelse netop havde stemt med de Principer der havde ledet Selskabets Stiftere, idet disse holdt sig overtydede om, at en Forening, hvis Formaal er at fremme Trykkefrihedens rette Brug, og modarbeide dens Misbrug i hvilkensomhelst Retning, netop maatte tjene til at betrygge Yttringsfriheden en saadant udvidet Virksomhed; og at hvis der i saa Henseende i Publikum var opstaaet nogen vrang Mening, og Forargelse derved vakt, da var det i alt Fald en tagen og ikke en given Forargelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-11
Hs. M. Kongen har allern, tilladt, at Nørresogns Kirkegaard i Viborg og den Plads, hvorpaa den nedbrudte Kirke har staaet, maa forvandles til en offentlig beplantet Plads, hvorpaa der skal opreises et Mindemærke, om hvorledes Hans Tausen paa dette Sted, under Kongens Beskyttelse, første Gang offentligen har forkyndt evangelisk Christendom, hvilket ikke skeete i Kirken, men under aaben Himmel paa en Steen, der har været ved Kirken, men er kommen fra samme, og nu findes paa Hinge Kirkegaard, liggende over to Grave, hvorfra den kan faaes tilbage. Til Udførelsen heraf har Hs. M. allern, skjænket et Bidrag af 600 Rbd. Resten skal indsamles ved frivillige Gaver. Prof. Freunds har allerede gjort et Udkast til bemeldte Monument, ders skal forfærdiges af graa Sandsteen, med en Tavle af italiensk Marmor, hvorpaa i Basrelief Hans Tausen fremstilles prædikende med Bibelen i Haanden. Paa Fodens 4 Sider skal anbringes de 4 Evangelisters Somboler. Pladsen er næsten 10000 Alen stor, deraf skal den forreste Deel, hvor Kirken har staaet, og som udgjør 1/5 af det Hele, anvendes til Monumentet og omgives med et Jerngitter, medens alt det Øvrige bliver at beplante.