JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-04
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juellinge Skiftejurisdiction nemlig: 1) Marie Jensdatter, Gaardmand Hans Kulds Enke i Raunsbye, 2) Jnger Sivertsdatter, Gaardmand Peder Jeppesen Koks Enke i Birket, 3) Huusmand Christian Davidsen i Torpe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 30te Juni 1842. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Landsfaderen har ikke benyttet sin absolut Enevælde til at undertrykke Discussionen og holde Forfatningsspørgsmaalet borte. Han har viseligen erkjendt, at det er Sandheden, og kun Sandheden, som den Konge, der elsker sit Folk, vil høre af dets Mund, han har indseet, at Folkets Sag er Et med Kongens Sag, og at det altsaa er ligesaa meget i Kongens som i Folkets Jnteresse, at Debatten bliver fri, for at det Fornuftigste kan komme frem. Derfor har ogsaa den offentlige Discussion stedse mere concentreret sig om Forfatningspørgsmaalet som det rette Midtpunkt, det store Livsspørgsmaal, af hvis Afgjørelse alle andre Spørgsmaal afhænge. Derfor have i de sidste Dage Nationens ypperste Mænd hævet deres Stemme om dette Spørgsmaal, og en Debatte er begyndt, som nødvendigt maa bære rige Frugter. Det er under saadanne Omstændigheder naturligt, at Folket dennegang imodeseer Stændernes Aabning med den meest spændte Forventning. Vel har det Tillid stor Tillid til sine Deputerede, thi de Fleste af dem have lagt deres Evne og Villie for Dagen, men det kan ikke være tvivlsomt, at en svær og alvorlig Kamp forestaaer. Stændersalen indslutter Mænd af de meest forskjellige statsretlige Grundsætninger, og jo større den Jver og det Talent er, som findes paa begge Sider, desto heftigere vil Kampen blive, men ogsaa desto interessantere og frugtbarere. Og Retten og Sandheden vil vinde Seir tilsidst, det haabe vi med Tillid. De trofaste Kæmpere for Folkets Frihed og Lykke staae ikke alene. Landets Børn trindt omkring beskue deres Færd med ufravendte Blikke, og arbeide de kun redeligt, stride de kun ærligt, da have de i den offentlige Mening en fast Støtte, hvortil de kunne hælde sig som til en Muur, da have de i Medborgernes Taknemmelighed – vel ikke en Løn for deres Anstrængelse, thi Bevidstheden, om, at de tjene deres Fædreland, er dem Løn nok men dog en Opmuntring til ikke at trættes, naar det uhyre Arbeide, som den korte Tid vil læsse paa deres Skuldre, synes at overstige Kræfterne. Saa være da denne Dag indviet med inderlige Ønsker for den Gierning, som begyndes paa Roeskilde Thing, indviet med tillidsfuld Fortrøstning til Folkets udkaarne Mænd og til Sandhedens seirrige Kraft ved deres Stræben, men fremfor Alt være dem indviet med barnlige Bønner til Alstyreren i det Høie, at han vil lægge sin Sandhed i deres Tanke, sin Kraft i deres Ord, og at han vil styre Kongen og hans Raad, saa at de velvilligen lytte til Folkestemmens Raad og ene have for Øie at føre Folket frem til Lykke og Tilfreds Om Retssikkerheden. Der er i den sildigere Tid talt og skrevet saameget om den over hele Landet tiltagende Retsusikkerhed, om Grunden til samme og Maaden, hvorpaa dette Onde skulde modvirkes, at Man vel turde have ventet denne II 8de Materie drøftet med den fornødne Alsidighed; imidlertid har Jndsenderen stedse fundet det Punkt uberørt i Sagen, som han efter sin Overbeviisning maa ansee som sammes egentlige Nerve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Man er i Almindelighed snart færdig med Aarsagen til de hyppige Retsbrud, den skal naturligviis ligge hos de underordnede Retsbetjente, og derpaa kommer Man med en Syndflod af bekostelige og undførlige Projecter, og ridende Politie, om lønnede Sognefogder, om Adskillelsen af de inqvisitoriske og administrative Forretninger og andet mere, som kan tage sig meget derligt ud paa Papiret, men som paa de allerfleste Steder hverken vilde være nyttigt eller nødvendigt. Lad os dog ikke faae flere lønnede Statstjenere. At der i enkelte af Landets Jurisdictioner kan have indsneget sig en Slaphed i Retspleien, som maa virke uheldigen paa Retssikkerheden, vil Jndsenderen ikke bestride, og, at der gives enkelte af de ældre Retsbetjente, som foretrække Magelighed for Arbeide, eller som mangle Kraft nok til at bære det Arbeide, som den sildigere Tid saa rundhaandet har læsset paa deres Skuldre, vil Jngen modsige; men opstille dette som den almindelige Characteristik af de underordnede Retsbetjente kan man vistnok ikke uden stor Uretfærdighed, og en almindelig Virkning over hele Landet kan Man ikke søge i, eller udlede af et saa enkelt eller adspredt Moment.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Hvad der derimod efter Jndsenderens fuldkomne Overbeviisning væsentligst skjønt naturligviis ikke udelukkende, men i Forbindelse med stigende Hang til Vellevnet paa den ene, og aftagende Erhvervslethed paa den anden Side – har undergravet Retssikkerheden, det er Maaden, hvorpaa Straffeloven anvendes af de overordnede Domstole. Der har hos disse forøvrigt meget agtbare Autoriteter i de sidste Decennier indsneget sig et saadant Mildhedsystem paa den ene, og en saadan overdreven Skepticisme med Hensyn til Beviset paa den anden Side, at Man ingenlunde kan undre sig over, at de fredsforstyrrende Tilbøieligheder, der føle Tøilen slappet, lade sig tilsyne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Enhver, der kjender lidt til vor juridiske Litteratur, og navnlig til vore Domsamlinger, vil ikke savne Beviser for Sandheden af det Anførte. Det er yderst sjeldent, at de overordnede Retter fælde nogen Forbryder, hvor der ikke er propria rei confessio, og endda ikke dersom det paa nogen Maade er muligt, at hitte blot den løseste Grund for at kjende ham incapax motivorum, og dømmes endelig Nogen, kan Man vædde tusinde Kroner mod een Skilling, at Straffen, naar Forbrydelsen kun ikke er forøvet under en særdeles atroce Form, er ansat til minimum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Jndsenderen erkjender meget villigen den smukke Rod, hvoraf denne Mildhed og Tvivlen udspringer. men, at den i sine Virkninger er fordærvelig for hele Samfundet, er uomtvisteligt. Føier Man nu hertil det Hang, som findes hos mange af de beskikkede Sagførere, til at ville lægge deres Skarpsindighed for Dagen naar de optræde som Defensorer, – en Tendents, der ofte forleder dem til saa at sige at gjøre fælleds Sag med Delinqventen, *) saa maa Man undre sig over, at det endda ikke staaer værre til med Retssikkerheden. *) Defensionens Gang er næsten altid følgende: Først bliver enhver Ubetydelighed, som kun med noget Skin af Sandhed kan vække nogen Tvivl imod Undersøgelsens Form, fremhævet. Jnqvirenten bliver tegnet som en Bøddel i Almindelighed eller som partisk imod Tiltalte i Særdeleshed. Derpaa blive de factiske Omstændigheder gjort tvivlsomme, de fjerneste Muligheder blive opsøgte for at frembringe en uvished, som ingen Uhildet ellers vilde falde Saa meget mere maa de overordnede Retters i saa Henseende befulgte System virke ødelæggende paa Almeensikkerheden, som der, ved den idelige Bekjendtgjørelse af Domme, ved den hyppige Fremstilling af criminelle Sagers Behandling, ved Offentliggjørelsen af Rationes dubitandi & decidendi, imellem den Classe af Mennesker, iblandt hvilke de fleste Forbrydere findes, er fremstaaet en vis Art Lovklogskab, der prægtigen lærer Tyven hvad han skal tilstaae og hvad han skal nægte, og, som hyppigen tilintetgjør alle Jnqvirentens Bestræbelser. At denne Mildhed virker nedad, er en Selvfølge. At Underdommeren nødigen vil udsætte sig for at see sin Dom forandret og formildet, er saare naturligt, og, at han derfor meget ofte giver los paa Retfærdighedens Tømme, skjøndt han, med Forbryderen for Øie, med detailleret Kundskab til hans Characteer og hele Personlighed, der dog ikke altid lader sig daguerreotypere i Protocollen, snarere kunde føle sig bevæget til at stramme den, lader sig letteligen begribe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Over-Domstolene og navnlig Høiesteret have ved Behandlingen af en vis Art Sager i den sildigere Tid antaget rigidere Grundsætninger. Maatte den Tid snart indtræde, at disse Domstole kom til Erkjendelsen af den maaskee høiere Nødvendighed af en lignende Maximes Antagelse med Hensyn til andre criminelle Qvis. Sager. paa. Derefter giver Man sig i Lav med Lovens Bogstav, som bliver dreiet og vendt for at fremkunstle en Jndskrænkning, som skal udelukke det foreliggende Tilfælde, og endelig kommer Man med en Skare af Formildelsesgrunde, som hverken have Medhold i Ret eller billighed; eller naar alt andet brister, prøver Man paa at gjøre Jnqvisiten gal. At denne Defensionsmaade altid trænger igjennem, skal ikke paastaaes, men at den ofte ikke er uden Jndflydelse, tør vist ei heller nægtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende vil Hs. Maj. Kongen gaae ombord paa Fredag Aften den 8de d. M. og kan saaledes ventes i Aalborg Løverdag Morgen. (Da.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Kjøbenhavn den 25de Juni 1842, Aften Kl. 8 1/2. Ærbødigst F. M. Lange. Til det kongelige danske Cancelli. Jndlagt tager jeg mig den Frihed at tilstille det høie Collegium Afskrift af en Skrivelse, jeg forgaarsaftes sendte Politidirecteuren, af hvilken Afskrift Høistsamme gunstigst vil erfare, hvad Anker jeg fører imod ham. Jeg venter ikke at faae Svar fra han ifølge min Anmodning, og indstiller Sagen til det høie Collegiums Afgjørelse, idet jeg haaber af Dets Viisdom og Retfærdighed, at denne Embedsmand vil vorde given en Jrettesættelse for hans paaankede Færd, hvorhos jeg i saa Fald udbeder mig den Gunst, at Resolutionen herom maatte communiceres ogsaa mig. Et Exemplar af min Placat og et af Politiets Eftertryk tillader jeg mig at vedlægge. Jkke engang det uskyldige Ord Baptiste har turdet komme i Politiets Eftertryk, hvilken stræng Censur! Og Eftertrykket laborerer af den plumpe Trykfeil, at Auctionen skal holdes om Eftermiddagen Kl. 9, istedetfor om Formiddagen. Disse tvende Omstændigheder have undgaaet min Opmærksomhed, da jeg skrev det Ovenstaaende; og paa den sidste er min Opmærksomhed først bleven henvendt, da Politiet igaar sender mig et 2det Aftryk, hvori den rette Dagstid er nævnet. Hvormange kunne ikke være vildledede ved de med Trykfeil forsynede Placater? Kjøbenhavn den 27de Juni 1842. Allerærbødigst F. M. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
J det sidstudkomne Hefte af Tidsskrift for Litteratur og Critik, har den velbekjendte anseete Forfatter, der tidligere leverede en Afhandling angaaende Munch-Ræders Skrift om den norske Constitution, nu taget til Orde i Anledning af Proprietair Tuteins lille (?) Constitutionsforslag i (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Dansk Ugeskrift. Jfølge Dansk Ugeskr. f. a. St. ville, paa Grund af Reductionen og Reformen ved det kongelige Theater Dhrr Skuespillere: Liebe, Lund, Hass, Cetti, Kirchheiner, Overskou, See mann, Seest samt Skuespillerinden Mad. Kretz mer afgaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Efter Forlydende skal Hr. Jnstructeur Nielsen attraae at erholde afdøde Dr. Ryges Embede ved det kongl. Theater som Scene-Jnstructeur. Da det er en bekjendt Sag, at dette Embede kræver en Mands hele Tid, og da Hr. Nielsen udentvivl vil faae en stor Deel af Ryges Repertoire, hvilket neppe vil kunne levne ham den nødvendige Tid til forsvarligen at varetage en Scene-Jnstructeurs Bestilling, saa vilde det vistnok være langt ønskeligere, om dette Embede blev tildeelt den nu paa Grund af Reductionen afgaaede rigtignok kun lidet heldige Skuespiller, men – udmærkede Forfatter og Theaterkjender Thomas Overskou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Landsover- samt Hof- og Stadsretten har i Løverdags afsagt Dom i den Justitssag, som i Anledning af en Artikel med Overskrift Reactionen i det beslaglagte No. 67, af Fædrelandet (for 15de October f. A.) var anlagt mod dette Blads Redacteur, Hr. C. Ploug. Ved denne Dom er Tiltalte anseet med en Mulct af 100 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse og eet Aars Censur. (B. T.) - Redacteuren af Almuevennen, J. A. Hansen, har indtil videre overtaget det juridiske Ansvar for Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Som vi erfare vil der blive anlagt en ny Stearinlys=Fabrik af Hr. Fabrikant og polytechnisk Candidat L. P. Holmblad, og Udførelsen af den dertil bestemte Bygning og nødvendige Maskiner skal allerede være saavidt fremrykket, at Fabrikken kan ventes at træde i Virksomhed i indevæ(Berl. Tid.) rende Efteraar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Randers den 2den Juli. J disse Dage skal en Degn her i Egnen nærved være bleven skudt paa Jagt af en anden Mand, der, idet Degnen i Aftenskumringen reiste sig halv overende i det høie Græs i Engen, holdt paa ham, i den Tanke at have et Dyr for sig, og satte ham en Rendekugle ind i Brystet, hvor den endnu sidder, da Lægen hidtil ikke har kunnet finde den. Jmidlertid antager man dog ikke, at der er nogen Fare for hans Liv. Den uforsigtige Skytte var saa vis i den Tro, at have fældet et Dyr, at han, efterat Skuddet var faldet, foer løs paa den Anskudte, for at give ham hans (Rand. Av.) Rest med Geværkolben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Nylig fandtes en Kone død i en Tørvegrav ved Svøbølle, to Miil fra Kallundborg. At hun ikke havde taget sig selv af Dage, men var bleven myrdet, saaes strax deraf, at Liget var aldeles tilhyllet med Jord, og man vilde vanskelig have fundet det, naar ikke hendes Tøfler havde svømmet ovenpaa. Hendes fraskilte Mand er arresteret som mistænkt for Forbrydelsen, og der fortælles, at hun Dagen i Forveien havde anmodet Manden og Hielp for (Sjællandsp.) sig og sine Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Nykjøbing d. 7de Juli. Jmorgen indtræffer en Solformørkelse, som vil kunne iagttages over hele Danmark. Den begynder om Morgenen omtrent Kl. 5 1/4 og ender Kl. 7 3/4. Naar Formørkelsen er paa sit Høieste (omtrent Kl. 6 3/4) vil næsten 18 Dele af Solen være formørket. Desuagtet vil der ikke spores noget kjendeligt aftagende Lys. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Ledige Embeder. Høyerup Sognekald i Ribe Stift, 233 Rbd. (Opslaaet vacant den 1ste Juli. Fyrinspecteurembedet paa Hanstholmen. Gage 600 Rbd. og fri Bolig. Caution 300 Rbd. i anordningsmæssige Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Befordringer. Sognepræst for Høirup Menighed i Ribe Stift, J. B. Koch, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Skjærbek Menighed i samme Stift; Sognepræst for Vestervig og Agger Menigheder i Aalborg Stift, M. F. Blichfeld til tillige at være Provst for Refs og Hassing Herreder, i Thisted Amt, samt Cand. theol. C. F. V. Bernth til personel Capellan hos Sognepræsten for Væhr og Nebel Menigheder i Aarhuus Stift, Amtsprovst H. C. Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Kjøbenhavns Havnepriser den 2den Juli 1842. Hvede, holsteensk, 10 Rbd.; dito lollandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd. 16 s.; dito langelandsk, 7 Rbd. 48 s. a 8 Rbd. 72 s; Rug, østersøisk, 6 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 80 s.; dito fra Provindserne, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 48 s.; Havre 2 Rbd. 88 s. a 3 Rbd. 40 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Fallitter. Viinhandler Gronemann i Kolding den 28de Juni, Viinhandler Carl Emil Bøcher i Kjøbenhavn den 1ste Juli. - Fra Helsingøer modtage vi Efterretning om, at 3 Fallitter ere indtrufne der den 2den d. M., nemlig Handelshuset Liebmann & Mathiasen, Kjøbmand Joh. P. Kornerup og Kjøbmand P. F. Holm. J Roeskilde er falleret Kjøbmand Frederik Vilhelm Møller, den 29de (Dagen.) Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Ved Tallotteriets 1540 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 29de Juni til den 6te Juli 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Major v. Knap; Skomagermester Bech. Med Personposten: Proprietair Guldborg; Dhrr. A. og E. Bryndum; Stænderdeputeret Lyhmeyer; Gartner Genz. Med Dagvognen: Grosserer Knudsen. Udenfor Posterne, Kjøbmand Vogelsang; Madam Sønderup med Familie; Grosserer Bech; Hr. Høyer, Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn med Tjener; Kammerraad Wilhelm; Frøken Collet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom den 2den Juli fra Kjøbenhavn til Gaabense: Capitain og Postmester Lind, med Frue; Brænderibestyrer Bryndum, Proprietair Hansen; Bogtrykkerlærling Handrup; Tjenestekarl Sørensen; Student Jeppesen; Bager Bastrup; Jomfru A. Petersen; Student Brünnicke; Frøken Jerndorff, Pastor Kroyer; Grosserer Knudsen; Grosserer Jpsen med Frue og Datter samt Tjener; Studenterne J. og A. Thiele; Hr. F. Bryndum; Madam Wörmer med 2 Børn og Pige; Student Schierning; Skibscapitain Sidenius; Grevinde Ranzau, Bagermester Nielsen; Musketeer Engelstofte. Samme Dag afgik til Svendborg: P. Jørgensen og H. Evsen. Den 5te Juli afgik fra Gaabense til Koster: Justitsraad Meincke. Til Kjøbenhavn: Silke og Klædekræmmer J. Bentzen, Fru Justitsraadinde Pontoppidan, Pigen Ane Jensen; Fru Bech med 2 Børn og Tjenestepige; Frøken Rothe, Pastor Wesenberg, Kjøbmand Elsner; Bataillonschirurg Blicher, Jnformator C. Bech; Stænderdeputeret Sidenius; Jomfru Sønderskou; 28 Soldater. Til Aarhuus, Pastor Wesenberg; Fuldmægtig Jespersen. Aarhuus, Pastor P. enberg; Fuldmægtig Jespersen. (Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
For omtrent et Aar og fire Maaneder siden blev af Gundsemagle Gaardmænd vedtaget nogle Regler, sigtende til god Ordens Vedligeholdelse i vor By, og blandt disse var og den, at Jngen maa holde Spillehuus med Kortenspil over Kl. 10 om Aftenen. Jmidlertid kunde Jens Green, Allert Olsen og Niels Væver ikke vedblivende finde sig heri, hvorfor de forbrøde sig imod dette vort oprettede og underskrevne Document, og maatte altsaa ved Forlig betale den paalagte Mulct til Byens Kasse. Dette gav noget livenskab i vort Bymandskab, hvilket aldrig tilforn har fundet Sted, og man er derfor tilbøielig til at give en ny Tiltræder af en Gaard Skylden derfor. J Henseende til den ovenfor omtalte og af Flere attraaede Frihed skulle vi for vore Læsere bemærke Følgende: Allert Olsen og Jens Green tilligemed flere, som modstride vor Forening, have faaet oprettet noget Skriftligt; Jens Green bestemmer en Møde for enhver Gaardmand Søndagen den 26de Juni Kl. 6 om Morgenen. Jens Green mødte ikke, men hans Søn Anders Jensen, der havde det omtalte Skriftlige i Lommen, som han vilde levere forat læses af Jens Palle, der er en af dem, som ville have deres Frihed igjen, men denne undskyldte sig med at hans Forspændsøine" ikke vare nærværende, og leverer det derfor til Allert Olsen, som læser denne Opsigelse, ved hvilken vor skriftlige Vedtægt fra Dato maa bortfalde. Hvad enten nu denne Opsigelse er lovlig eller ikke, saa ville vi dog kalde den gjældende, for at Enighed igjen maa kunne tilveiebringes i vor By. Men høist paafaldende maa dog en saadan Opførsel forekomme os af disse Mænd, der tilforn vare enige med os om denne Vedtægt, ja ikke alene enige, men tillige villige til at underskrive den. Nu har de deres Frihed!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Jmidlertid ville vi dog gjøre Publicum opmærksom i paa hvilken skadelig Jndflydelse det Kortenspil kan have. En af disse Karle, som have siddet og spillet flere Nætter, blev dygtig forkjølet, saa at han endog maatte udbede sig Tilladelse til at forlade sin Tjeneste, for bedre at blive passet. En anden, der af sin Huusbond er berømt for at være en dygtig Karl, men hvis Fortjeneste desværre er spillet op, gaaer endnu sygelig omkring. Om Spillesygen alene er Skyld heri, veed man ikke; dog er det ikke sundt at sidde hele Natten, mangen Gang med vaade Støvler. Vi ville derfor bede enhver Huusbond at advare sine Tjenere for saa liderlig Kortenspil. – Men hvor vil man dog forlange, at en Husbond skal advare sin Tjener, naar man seer, at en Fader, saasom Jens Green, vil at hans Sønner skulle have denne Frihed. Jo det er virkelig tungt for en Huusbond, som elsker sin Tjener, at spørge at han spiller op paa en kort Tid hvad han skal tjene for et heelt Aar. Derfor maa man raade dem til det Gode og advare dem for det Lastefulde; og kan det ikke tilfulde hjælpe, saa har man dog den Trøst at troe at have gjort hvad man kan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Nogle af Gundsemagle Bønder. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Det herværende Skuespillerselskab, dirigeret af Hr. Nau, agter nu at forlade Byen. Enhver af de Forestillinger det under sit Ophold her har givet, vidnede om Flid. Selskabet er i Besiddelse af temmelig betydelige Kræfter, som, naar de bleve satte istand til at virke hver paa sit rette Sted, vilde hæve det til et afde bedre Skuespillerselskaber i Danmark. Hvad det især lider under, er Mangel paa en god Elsker. Hr. Jbsen er vel en brugelig, men ingen god Skuespiller i dette Fag; hans Spil mangler aldeles Genialitet. Characteerroller, som "Eckermann, Fabrikanten",a. ville vi fraraade ham at optræde i; thi denne Genre ligger ikke for ham. Hr. Rau har viist, at han er i Besiddelse af comisk Talent, men ogsaa kun det comiske er hans Fag. J Roller, der udfordre Pathos, eller blot antage en alvorlig Characteer, er han svulstig. Hr. Schäffer har vidst at gjøre sig gjældende i værdige Roller, som ogsaa i flere comiske Partier, men ungdommelige Elskere ligge udenfor hans Peripherie. Hr. Chlers har moret Publicum særdeles meget. Dhrr. Brock og Huusher – vi ville nu skride til Damerne. Blandt disse maa vi især beklage ikke at have seet Mad. Rau – naar vi undtage i Den unge Ægtemand. – i en eneste Rolle, der har passet for hende. Som Elskerinde, og især i det naive Fag, tager hun sig ikke allene høist uheldig ud, men er tillige affecteret, saavel i sin Diction, som i sin Gestus. Jntriquante Damer maa udentvivl være hendes egentlige Fag. Mad. Jbsens heldigste Rolle var Comtesse d'Olban i "Jean. Jomfru Hornhager tager sig vakkert ud paa Scenen og har en ret smuk Syngestemme. Vi ville anbefale hende at lægge lidt mere Liv og Begeistring saavel i sit Organ som i sit Spil. Jomfru Sønderskou har i det naive Fag viist sig som en talentfuld Begynderinde. Hendes Udvortes er smukt og hendes Spil er, hvad der isærdeleshed fortjener at fremhæves, naturligt og originalt. Vel er hendes Gestus ikke ganske efter Skjønhedens Regler, ligesom ogsaa hendes Spil vidner og Mangel paa Jnstruction og Routine, men vi ville ikke glemme at hun er en Begynderinde, der hurtig vil skride fremad, saa meget mere, som det vistnok ikke vil mangle hende paa Leilighed til at betræde Scenen. Da hun er det eneste Talent, Selskabet eier i dette Fag, har det undret os, No. at hun ikke oftere er bleven benyttet. Mad. Ehlers sen, træder endnu af og til ret tilfredsstillende op i lavcomiske Roller. Madam Ehlers juniors Talent have vi endnu ikke kunnet komme paa det Rene med. Selskabet har, trods det slette Veirligt, givet to Forestillinger i Nysted. Efter Forlydende agter det sig herfra til Sjælland. Jdet vi sige det Farvel, ønske vi det Held og Lykke paa dets Kunstreise. C. W.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende. Juli Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. NB. Saalænge Stænderforsamlingerne vare ville Dobbeltnumere af Avisen blive udgivne saaofte særdeles interessante Forhandlinger og Discussioner maatte gjøre fuldstændigere Uddrag af "Stændertidenden, ønskelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-07
Fra Pressen er udkommet: Götsches Læsebog Almueskolerne i Danmark, udgivet. ved Understøttelse af Fyens Stifts litteraire Selskab.