JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-01-13
Handagen den 26de Januar förstkommende, om Formid II agen Kl. 10, bliver ved Auction, som afholdes i Ordrup Kroe, bortsolgt : circa 150 Favne Bögebrænde, staaende i Ordrup Skov, hvor det forinden paavises af Skovfoged L. Bruun i Ordrup. Kiöbenhavn, den 8de Januar 1829. E. D. Bruun. havers Vegne, bliver det Sognefoged Anders Pedersen tilhørende Efter Begiæring af Procurator Jensen i Aalborg, paa vedkommende Udlægs Huus med Tilliggende i Viersted Sogn og Bye, Kier Herred, af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr., opraabt til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes : Torsdagen den 27de Januar ) Tirsdagen den 10de Februar ) førstkommende, og Tirsdagen den 24de f. M. over Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Gange herpaa Contoiret og den 3die Gang i Huset, som opraabes ; hvilket herved saavel til Panthaveres, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817, som Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Kier 4 Hve boe Herreders-Contoir paa Woerberggaard, den 18de DecemLange. der 1823. & 9, bliver i Gaarden No. 122 i Farvegaden ved Auction bort Tirsdagen den 27de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. solgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Kobber, Tin, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain, Glas, Meubler og Trævarer, Linned, Gang= og Sengeklæder, samt endeel Bø Otto Dauws Stervboe, imod Betaling ved Tilslaget eller naar ger m. m., tilhørende afdøde Kammerraad og Kasserer Ludvig paafordres til Boets Curator Procurator Paynak, paa hvis Contoir i Huset No. 22 i Nybrogaden, saavelsom paa Auctionsstede, de trykte Fortegnelser forinden kan erholdes. Skiftecommission i Kiøbenhavn, bliver det afdøde Vertshuusholder Sal. Efter Begjæring af den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets les Stervboe tilhørende Huus, beliggende i Studbekiøbing Grønnegade under Matricul No. 36 - 37 1, bestaaende af 11 Fag Muur- og Bindingsværtil Gaden og tvende Udhuse, med Grund og Hauge, samt en liden til Grunden udskiftet Jordlod, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa det sælgende Sted.
Berlingske Tidende, 1829-01-13
Løverdagen den 31te Januar Løverdagen den 14de Februar i 1819.
Berlingske Tidende, 1829-01-13
Løverdagen den 23de Februar ) over Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket herved til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1113. Conditionerne kunne erfares ved Auctionen, og forinden hos Undertegnede, Nyekiøbing paa Falster, den 27de December 1827. J. P. Madsen, constitueret Auctionsdirecteur i dette Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1829-01-13
J Følge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver følgende til Gaar ten Juliane yt, i Østdirk Sogn, hidtil liggende Skovparceller, nemlig : 1) J sidte Kollerup Skov Nr. 16, 17, 18, 19, 20, 2. 22, 23 og 26, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb., Skovskyld 1 Skp. 3 Rdlr. 1 Alb. 2) i Stores Langholm eller Melholm, No. 12. 13 og 14, at Hartkorn, Ager og Eng 3 Stkr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb., Skovskyld 1 Skp., og 3) En Jordeiendom paa Luceum Mark, Skandede kaldet, af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner, som afheldes : Løverdagen den 7de Felruar den 21de Februar og ) 1829. den 7de Marts hver Gang om Formiddagen Kl. 11, paa Herredernes Tingsted paa Horsens Raadstue. Ved 3die Auction vil blive prøvet saavel separat som samlet Salg at disse Skovparceller, paa hvilke Støren er fortrinlig god og vel behandlet Conditionerne ere 3de Dage for 1ste Auction til Eftersyn hos Hr. OverkrigsCommissair, Procurater Holst i Horsens, og paa Undertegnedes Contoir. Hvilket til Lysthavendes, og 1 Følge Placaten af 22de April 1817 tillige til Prioritetshavernes Efterretning bekiendtgiøres. Boer og Nim Herreders-Contoir i Horsens, den 30te December 1818. Beruth.
Berlingske Tidende, 1829-01-13
Proclama. Æ Vinne Catharina Dorthea Sørensen die Stelle verkauft und Hann Niels Sørensen Schmidt in Rinkenis gestorhen und dessen, sich zar Sewchesleistung verpflichtet har ; sommerden alle und jede, welche en qvorunque capite vel saul: Ansprachen und Forderungen sowol an den gangen Nachlas als anch insbesendere at de imenbilia defun til zu dader, vermelgen, hiemt ven Berichtswegen, en for allem 1, mithin peremtorie lub poena praclun et perpetui Kleutii verablaret und befehliget dat sie, die Answarligen unter Bestellung, der Acterporatur, ihre Angade innerhald 12 Wochen a dato ultime pablicationis hujus proclamata mit alletiger Uevergehun, der protocolluten Capitalien, nicht ader det Zinsen, bey som Terren Serichticheiker Jepser en Rintes deschaffen, die ihre forderungen derundenden Decumente in origine prodnenen und davon beglaudigte Adschillen beom Professions=Protortil jurücklassen søllen. Wetnach a. 1. Gegeren i det Lundrofft=Harkesporten zu Gravenstein den Ved Proclama som til blive læst inden vedkommende Under= og Overret, 2ten Januar 1829. Thomsen. Bere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa Stervboet efter den heri Byen afdøde Smedemester Søren Pedersen Svare. indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Stifteforvalter. Corsøer, den 20de December 1823. Herhaldt. ligeledes senere aldede Hustrue Mette Pedersdatter af SviningCreditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Henrich Madsen og Undertegnede, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres For Bye og Sogn, Holbecks Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til fordringer. Rugsted, den 1ste Januar 1826. T. L. Grunet.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Paris, den 31te December. Kammeret vil blive aabnet under Hr. Lefevre Ginaus Præsidium, da han er den ældste af de Deputerede, og som saadan Præsident, indtil Kammeret har foreslaaet og Kongen sauctionneret den ny Valgte.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Som man erfarer er det bestemt i en Tillægs=Artikel til Preliminair=Tractaten imellem Brasilien og Buenos=Aires, at begge contraherende Partier forpligte sig at holde Skibsfarten paa Platastrømmen og paa de Floder, som falde i denne, fri i 15 Aar til Gunst for deres respective Undersaatter. Definitiv=Tractaten skal indeholde de nærmere Bestemmelser desangaaende.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Den 2den Januar. Den fra Stationen for Algier til Toulon ankomne Brig Cicogne har bragt den Efterretning, at Deien har ladet sin Fløde aftakle. Af den franske Blokade=Eskadre ligger nu kun et eneste Linieskib for Algier. Jmellem Toulon og Bastia skal der oprettes en regelmæssig Dampskibsfart.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
J Følge en Beslutning af Krigsraadet skulle Skolerne for den indbyrdes Underviisning igjen aabnes ved de Regimenter, hvor de vare gaaede ind, og nye skulle oprettes ved dem, som hidtil savnede disse Læreanstalter. Det er ligeledes befalet, at der ved alle Regimenter skulle holdes Forelæsninger over Gramatik, Historie, Geometrie og andre Videnskaber for Officererne og Underofficererne. Begyndelsen hermed er allerede skeet ved det 6te Garde Regiment.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Lystspildigteren Picard er død, neppe 60 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
(Over Holland)
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Den 7de Januar. Ministeren de la Ferronays har allerede den 3die igjen arbeidet med Kongen, men paa dennes udtrykkelige befaling ikke bivaanet Ministerraadet den Dag. Den 5te blev hans Søns Formæling høitideligholdt, hvorved han var nærværende, men blev atter pludselig betaget af et Jldebefindende, Om Don Miguel have vi i de sidste Dage havt meget modse gende Rygter ; efter nogle var han allerede død, efter andre har han givet Cour den 22de f. M. De misfornøiede Soldaten skulle have stillet den tappre General Georg d'Aviles i Spidsen, for sig.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Efter et i Journal du Havre indrykket Brev fra 25de October troedes det i nogle Dage, at Reiseren af Braflien var meget farlig syg, men det Grundløse i dette Rygte er aabenbart, da Breve fra Rio af 16de November intet melde derom. Vi have ved Stafet faaet den Efterretning, at Kongen af Spanien under 24de December har befuldmægtiget sin Minister for de udenlandske Anliggender, til at undertegne en Convention, ifølge hvilken en Kapital af, 3 pr. Ct. rentebærende, 80 Millioner Franker skal indskrives i den store Bog for dermed at afgjøre de franske Fordringer. Den spanske Regjering forbinder sig til at betale aarligen 2, 400000 Franker i Rente og 1600000 Fr. til Amortisationen. le messager siger: det kunde synes til paraitrait), at Hoftidenden i Lissabon af 24de melder, at der har været Cour ved Hoffet den 22de i Anledning af Jnfantens Helbredelse. Jmidlertid forsikkre Brevene af 18de besteent, at han er endnu i Dødsfare.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
London, den 30te December. Thee glasgow courier meddeler et Udtog af et Brev fra en i Amerika bosat Englænder, der giver følgende Karacteristik af de forenede Stater, Toldtarisen har mange Modstandere, men Fleerheden er dog stemt for den, thi ellers vilde den ikke være gaaet igjennem; Oppositionen, som gaaer ud fra Syden, vilde ikke seire. Landets Tilstand var aldrig saa blomstrende som nu, omendskjøndt de forskjellige Næringsveie staae i Misforhold til hinanden. Vi have forholdsmæssig for mange Landbrugere, Kjøbmænd, Advocater, Doktorer o. s. v., og os fattes Manufacturister, Fabrikanter, Bjergværkere o. del., men en Forandring i saa Henseende er i rask Udvikling. Fem og tyve Aar ere her saameget som Hundrede i Europa. Der bliver for nærværende Tid gravet Canaler fra Philladelphia til Pittburg, fra Wafhington til Ohio, med Side forbindelser i alle Retninger; Jernveie blive anlagt fra Philladelphia til Susquehanna og fra Baltimore til Ohio. Der arbeides paa Canaler fra Eriesøen til Ohio, hvoraf den ene ved Flodens Fald, og hvorpaa de største Dampskibe ville kunne gaae, samt paa en Havnedæmning i Delaware. Over 30000 Mennesker ere beskjæftigede ved disse Anlæg. Man er nu færdig med at gjøre Schuylkill seilbar, og man anlægger der Steenkuls=Bjergværker i alle Retninger. Det paa Lehigh ligger paa Spidsen af et Bjerg. Leiets Dybde og Udstrækning har man endnu ikke udforsket, der er boret der 60 Fod dybt, og Leiet har man fulgt 15 (engelske, Mile frem. Eieren, en Mand der besidder en Formue af 300,000 Dollars, begav sig i 1819 selv til Stedet, for at begynde Operationerne, og boede saalænge i en Baad paa Floden, men han blot levede af saltet Mad. Paa dette Sted finder man nu en Stad med 1300 Jndvaanere, en stor Gjestgivergaard o. s. v.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
en Jernbane, der strækker sig 9 Mile fra Steenkulleiet, en Canal paa 90 Mile til Philladelphia, hvoraf den største Deel allerede er fuldendt. De overvundne Vanskeligheder ville upaatvivligen endog sætte en Brunel eller Jardine i Forhauselse.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
The standard giver en Liste over vor Sømagt i Middelhavet; den bestaaer af 5 Linieskibe, 6 Fregatter, 6 Krigsslupper, 8 Brigger, 7 Bombardeerskibe og 2 Kuttere. Fra 13de December 1827 til 13de December 1823 ere 26545 Børn, 13360 Drenge og 13185 Piger, døbte i London og Vestminster; 21799 Personer, 11112 Mandfolk og 10597 Qvindfolk, ere begravede i det samme Tidsrum.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
(Over Holland.) Den 6te Januar. the Courier af 3die meldte allerede, at Lord Anglesea vilde resignere og vende tilbage til England. Efter at Dr. Curtis havde meddeelt ham Hertugen af Wellingtons Brev og sit Svar derpaa, havde Lorden tilkjendegivet denne sin høitagtede Ven, hvormeget det smerter ham, at der er ingen Udsigt til Katholikernes Emancipation i det næste Parte ment. the Courier for igaar forsikkrer endnu bestemtere, at Lorden er kaldet tilbage, og at han vil være her i de sidste Dage af denne Maaned. Hans Efterfølger skal endnu ikke være bestemt, Denningen af Portugal skal idag gjøre anden Gang for Besøg hos Kongen i Windsor, igaar besøgte hun Hertugen og Hertuginden af Clarence i Bushy=Park.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Hofcirculairet af 2det d. M. indeholder følgende om Marquis da Seca: "den for nogen Tid siden som Befuldmægtiget fra Don Miguel, som Konge i Portugal, til England ankomne Minister, har i de sidste Dage havt flere Sammenkomster med Hertugen, af Wellington og Lord Aberdeen. Hvede holdt sig igaar, trods de betydelige Tilførseler, i Prisen, fra i Mandags.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Lissabon, den 20de December. Utilfredsheden og Forbittrelsen i Hovedstaden sætter Regjeringen i den største Uro, og den er af Frygt for en Opstand nødt til at tage de alvorligste Forholdsregler. Vagterne ere fordobblede, og Politiepatrouillerne forøgede, Oberofficererne har faaet specielle Jnstructioner, og Tropperne staae hver Nat under Gevær i Kasernen. Desuagtet synes Regjeringen ikke at have nogen Selvtillid. Man taler om alvorlige Optrin iblandt Soldaterne, som havde Vagt i Queluz. Baade Folket og Tropperne ere rede til at afryste et tyrannisk Aag, og vi staae paa en Vulkan, som hvert Øieblik truer med at bryde løs. Siden igaar tale Tropperne offentligen og Regjeringens Fald, og man treffer mange Soldater med opsmøiede Ærmer, som er de Constitutionelles Særkjende. Det 13de og 14de Linieregiment ere de, som erklære sig høiest for en Forandring i Regjeringen. Det 4 Cavallerieregiment har ligeledes erklæret sig herfor, og det 1ste og 7de Cavallerieregiment holdes for constitutionelle, omendskjøndt de endnu ikke tydeligen have givet deres Mening tilkjende. Officererne af Politiegaden ere Regjeringen meget hengivne, men iblandt Soldaterne og Underofficererne er Fleerheden constitutionell.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
J Morges ventede man almindeligen et Udbrud, men til dette Øieblik er intet forefaldet, og naar Explosionen endnu forhaler sig i 48 Timer, saa ville de Constitutionelle finde større Vanskelighed for deres Planers Udførelse, da det 8de lette og 17de Linieregiment, der begge ere D. Miguel meget hengivne, have faaet Ordre til at begive sig herhid i Jilmarscher.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Constantinopel, den 10de December. Siden de bekjendte Begivenheder ved Silistria og Schumlafordobbler Regjeringen sine Anstrængelser, og det er øiensynligt, at dens Øiemed gaaer ud paa, at holde Tyrkerne ogsaa under Vinteren i en uafbrudt krigersk Virksomhed. J denne Hensigt blev den 29de f. M. i Aja=Sophia og i alle Hovedstadens Moskeer et Firman høitideligen oplæst. Jndholdet heraf tyder paa stor Fare, og synes at ville gjøre Moslims beredte paa det Værste det paabyder alle Rettroende at afholde sig fra alle stærke Drikke, og hvert Øieblik at være beredte paa at bekjæmpe Fjenden selv uden for Hovedstadens Porte. Det paalægger dem, at tage andre Nationer til Mønster, som selv, under ulykkeligere Forhold, have vidst at seire. Slutteligen opbyder det det hele ottomanniske Fol fra det 11te til det 60de Aar, at være rede til paa Sultanens Vink at rykke i Feldten. Denne Firman har gjort stor Opsigt.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Wien, den 29de December. Vi have ved Stafetter faaet Efterretninger fra Constantinopel, af 8de dennes. Flere Skibe vare uhindrede igjen ankomne den med Tilførseler. Et Par russiske Skibe med Krigsfornødenheder, til Varna vare forliste ved Burgas. Storvezirens Kaimakam, Hulusch-Effendi, havde tilkjendegivet Storherren dette, og denne havde derpaa strax overdraget Mufti at gjøre denne i sig selv betydelige Efterretning bekjendt for Folket. Mærkværdigt er det, at Porten derimod endnu ikke har kundgjort nogen Bulletin. Veirliget har sat Grændser for alle videre Foretagender.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
J Følge flere Kurerers Ankomst synes alle Fredsforhaabninger at være forsvundne, og man seer med spændt Forventning Feldt togets Aabning igjen imøde i Marts Maaned.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Fra den serviske Grændse, den 20de December. Med Undtagelse af den levende Kureerverel, som endnu bestandig er i Gang med Constantinopel, er der her Intet, som fortjener Opmærksomhed, thi en factisk Vaabenstilstand er indtraadt ved Armeen, og man tænker kun paa nye Krigsudrustninger. Eftergivenhed fra Portens Side lader sig neppe haabe. Jkke uden Aro seer man Foraaret imøde, og man kan ikke fordølge sig, at Porten vil blive nødt til at gjøre endnu større Anstrengelser end hidtil, da Russerne uden al Tvivl ville aabne det næste Feldttog med en meget forstærket Magt. Servierne føle tilfulde Vanskeligheden af deres Stilling, dersom den russiske Armee skulde have en Jnvasion i Servien i Sinde, thi derved villest de blive tvungne til at erklære sig for et af Partierne. Hvormeget endog Servierne i visse Henseender maatte være Russerne hengivne, og med hvormegen Enthusiasme de endog vedFeldttogets Aabning vilde have modtaget dem, saa synes de dog nu at være blevne mere betænkelige, og at give den materieller Jnteresse Fortrinet for deres Tilbøielighed. Alligevel kunne Russerne regne paa et talrigt og mægtigt Partie iblandt dem, som alene holdes i Tvang ved de nu i Fæstningerne commanderende, Paschaers Anseelse og Erfaring. Den har Landet at takke forden Rolighed, som det hidtil endnu nyder. Anderledes forholder det sig i Bosnien, hvor Jndvaanerne og Montegrinerne ikke viller vende tilbage til Orden, og hvor de nægte saavel Paschaerne som deres egne Overhoveder Lydighed. En Skrivelse fra Nissa af 21de November udtrykker sig desangaaende saaledes: "Skal da Tvedragtens Aand udbredes i hele Riget, for at være den raae Magts Slave, Eller skal det Onde i fuldt Maal udøves, paa det at det Gode deraf kan fremstaae? Paa anden Maade bliver det uforklarligt, hvorfor Freden i Bosnien ikke igjen vender til bage. Hvad Montegrinerne ville er bekjendt, de ville leve udi at arbeide, og ernære sig og Familier ved Nov. Men hvad det foregaaer med de ellers saa rolige, stille og tarvelige Bosnier, synes ikke at være betydningsløst, og synes snarere at gaae ud pasOmstyrtningen af den bestaaende Orden, end paa Afskaffelsen af Misbrug. De ville endnu ikke nedlægge deres Vaaben, me gjøre fælleds Sag med de vilde og paa deres Frihed stolte Montegrinere; hvilket er istand til at blive meget farligt, naar man betænker hvor tøilesløs og uregjerlig denne Folkestamme er, dere endog har sat sig op mod sin egen Vladika (Stammens geistlige og verdslige Overhoved), og opsagt ham Huldskab og Troskab Denne Montegrinernes aabenbare Opsættighed skal være fremkaldet af et Hyrdebrev fra deres Biskop Stanovich, som formanede den til Rolighed, og truede med den geistlige Ban, dersom de krænkede noget fremmedt Gebet.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Bucharest, den 10de December. Den i Hospitalerne herskende smitsomme Sygdom anretter store Ødelæggelser; to i Byen indqvarterede Uhlanregimenter have især mange Syge. Henimod 20 Landsbyer, hvor Smitten grasserer skulle ifølge Divanets befaling lægges i Aske.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Sultanen har udnævnt Commandanten i Silistria Aschmed Pascha til Chan og Pascha af Rumelien.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Madrid, den 24de December. Efter de gieldende Love har Stædernes Gouverneurer og Politiet i Catalonien Ret til at meddele Tilladelse til at bære Vaaben. Nu har Grev d'Espannes erklæret alle slige Tilladelsestegfor ugyldige, og befalet, at hvo der vilde have saadanne, maatte henvende sig til ham og for samme betale 15 Fr.; 10 til Omkostningerne og 6 for Hs. Excellence selv. Greven vilde derved erholde en forøget aarlig Jndkomst af omtrent 70,000 Fr., men General Sarsfield, Gouverneur i Tarragona, har fundet dette høist ubilligt, og erklæret Beboerne i hans District, at hans Tilladelsestegn ere de eneste gyldige. Der skal paa kongelig befaling oprettes et Tugthuus. Crugada=Bullens General-Commissair vil til dettes Oprettelse tilskyde 15,000 Piastre. Bullen de la Cruzada blev oprindeligen udstedt til Fordeel for Korstogene, men den er dog, efter at der nu allerede i saa lang Tid ikke meere drages til det hellige Land, næsten stedse bleven fornyet af hver ny Nuntius. Ogsaa ere de saakaldte Veierpenge bestemte hertil. Disse bestaae i to Cuartos for hver Arobe, og indbringe aarlig henved 400,000 Realer. Ligeledes skal af de fire Realer, som ved Hovedstaden, Porte erlægges for hver Arobe Viin, Brændeviin a., som indsres, Halvdelen anvendes til en Vandledning.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Efter den herværende Corregidors D. Teder Gils Forestilling ere de forhenværende Politiechefer her og i Cordova, Gen. S. Martin og Hr. Ligue blevet forviste herfra. Man troer, at et lignende Foranstaltning vil blive truffen med Hensyn til de mange Officerer, der trods de desangaaende udgangne Forordninger, opholde sig her, med Permission paa ubestemt Tid af deres Regimenter.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Brüssel, den 3die Januar. J Coureren, angribes Udkastet til Presseloven især for Bestemmelsen, at den skal være strafbar, der kangriber, de bestaaende Loves forbindende Kraft. Dette Udtryk kan, saa siges der, fortolkes paa en Maade, at Lovbestemmelsen kan komme i Anvendelse paa Forhandlinger baade for Domstolene og i Kamrene.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Det samme Blad beskriver udførligen og meget dramatisk det Forhør, som Hr. Cochs-Mommens i disse Dage har udstaaet hos Jnstructionsdommeren angaaende den beskyldning, at han og hans Folk have taget Deel i den bekjendte Jndslagning af Vinduerne hos Justitsministeren. Han blev tilsidst efter sin Begjering confronteret med Politie=Spionen Coume, som havde angivet ham; denne vilde vel i Begyndelsen vedblive sin Angivelse, men bekjendte til Slutningen, at han ikke havde seet Hr. Coche, men at Politiemmesteren Hr. de Knuff havde sagt ham, hvad han havde at sige om Hr. Coche.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Philladelphia, den 1ste December. Partiekampen om det forestaaende Præsidentvalg er falden ud til Gunst for Gen. Jackson. Han har begyndt sin offentlige Ban som Advocat i Tennesse, har forskjellige Gange været Senator i Congressen, har beklædt forskjellige Poster i Milizen, og paa disse havt Leilighed til at udmærke sig i flere smaa Trefninger med Jndianerne. Ogsaa Dommer har han en Tid lang været, og eengang med egen Haand arresteret en farlig Forbryder, som ingen vovede at lægge Haand paa. J Aaret 1813 blev han pludseligen af Præsident Maddison udnævnt til General i Armeen, og fik med Commandoen i Syden det Hverv at forsvare Ny-Arleans, hvor han vandt den uforglemmelige Seier den 8de Januar 1815. J Aaret 1820 udmærkede han sig i adskillige smaae Fægtninger mod Siminal-Jndianerne, og erobrede Pensicola og Mobild. Han blev desaarsag vel anklaget for Congressen, men blev seirende forsvaret af den daværende Statssecretair Hr. Adams Dengang blev han igjen udvalgt til Senator, men trak sig i Aaret 1824 ganske tilbage fra alle offentlige Forretninger, da han havde havt Stemmefleerheden til Præsidentskabet iblandt Folket, og kun paa Congressen havde maatte vige for sin Meddeiler. Siden den Tid har han levet paa sin Plantage ved Nashville i Kentucki.
Berlingske Tidende, 1829-01-16
Florenz, den 16de December. Storhertugen har ved et i Slutningen af forrige Maaned udstædt Rescript befalet, at Søen ved Castiglione skal udtørres, Der skal strax skrides til Arbeidet, og de forpestede Sletter ved Grossato, i det saakaldte Maremma, som strækker sig fra Pombino til Orbitella, skal gjøres beboelig og sund, som den en gang var i Oldtiden. Communicationen mellem Søen og Havet var bleven hemmet i Middelalderen ved en Dæmning, der bragde Søen til at stagnere, hvorved Sygdom og Død nu i Aarhundreder er blevet udbredt i denne Egn. Flere af de foregaaende Regentere have prøvet paa dette Arbeide, hvis Fuldendelse en vor Tid forbeholden. Lykkes det nuværende Foretagende, der, som man haaber, vil være fuldendt om ti Aar, saa vil dette engang saa berygtede Maremma om faa Levealdere skjænke en ligesaa skjønt Skue og et ligesaa lykkeligt Opholdsted som det herlige Campanien. Saaledes have ogsaa den afdøde Storhertugs Arbeider forvandlet den engang forpestede Chienadal til et at Toscanas Kornkamre.