JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden Norsfjords Søren Værns Ting og de 4 Stift; Overretter, ere Cred torerne i den paaVandbierget afdøde Proprietair og Handelsmand Hr. Peder Tonnings sestor Bor indkaldte, for inden den i norske Løvs 5te Bogs 130 Capitels 27de Artikels befalede Tid at beviisliggiøre deres Forstinger for NortstordsSvenskriveles Skifteret, som behandler Dødsboet; hvilket herved og kiendtgiøres. hvidset, den 10de August 1811. J. H. Vogt, Sorenskriver. Ti Mad. Else Kiertige Emberg, fød Albretica, 2 of D. Diden afgaaet heri Byen, og hendes Boe taget under Skifterettens Behandling til Skifte og Deeling imellem hendes saavelsom hendes forhen a døde Mands Arvinger, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varse, Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, alle, som var dette vor maatte have noget at andtage eller fordre, det være sig Arv eller andet Tilgodehavende, at de inden bemeldte Tids Frist fremkomme med behørige og legitimerte Anmeldelser for Skifteretten i Colding. Til Efterretningfor de vedkommende Arvinger meldes, at den Afdøde har efterladt et allernaadige confirmeret Tegamente, hvore ter hendes Bors Formue skal deles i 2de lige Dele imellem hendet forhen afdøde Mand Jens Embergs sam lige Arvinger og de at hendes egne Arringer, som a hende i bemeldte Tistamente ere benævnte nemlig 4 Døttre af en afdød Søker, som har været git med Præsten Hr. Wanting, navnlig Giertrue, Elisabeth Agathe Johan og AarsaWanting, samt 4 Broderbørn, navnlig hans Christian Albrersen, Jora 30 Kietersen. Birgitte Boste Albrelsen og Christiane Birgit Aldressen, en Datteter af afdøde Auditeur Albretsen, men dersom denne ved Døden skulle være af gaaet, da skal bindes Lod tilfaldt Brøderdatteren Birgitte Catharine Albretsen Lgeledes indkaldes alle, som til Boe maatte være noget skyldige, der for at giøre behørig Rigtighed, saafremt de til undgaae Søge maal. Colding Raadstue, den 31te August 1811. Magistraten.
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Auctioner. hver det af Kaperfører Niels Møller med Kaperen Prøven til Callundborg opbragte og ved Overraadmiralitets Retten priisdømte GaleaseskiWihelmine kaldet, drægt a 67 tydske ræder, af pommersk Ege Bygning og forsyne med et godt og i complet Stand værende Jnventarium, bliver i Kallundborg 1ste Auktion afhiet Mandagen den 2den Septber d. A., 2den dito, Mandagen den 9de dito, 3die og sidste dito Mandagen den 16de dito, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet. Conditionerne og Jnventariilisten ere forinden til Eftersyn hos Hr. Johan Mülerz i Kallundborg. og i Kiøbenhavn hos Mægler J. C. Maur. Over det af Kaperfører J. M. Rønne med Kaperen der gode Haab til Callundborg vebragte og ved Over=Admiralitetsretten prildømte Kofskib, de Brauw omsyn kaldet, drægtig circa 40 Commerce Læster, nyt og forsynet med et særdeles godt og komplet Jnventarium, bliver 1ste Auktion afholdt i Callundborg Mandagen den 2den September dette Aar. 2den Auction Mandagen den 9de dito, 3die og sidste Auktion Mandagen den 16de dito, hver Gang om Formiddagen Kl. 9. Conditionerne og Inventarii kister, ere forinden til Eftersyn i Callundborg hos Hr. F. Müler; og i Kiøbenhavn hos Mægler I. C. Mauer.
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Onsdagen den 18de September 1811, om Formiddagen Kl. 10 Slet, O bliver paa Heesedegaard pr. Ringsted, bortsolgt endeel Faar og Lan af en god Race.
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Onsdagen den 18de September, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved een O eneste offentlig Auction i Aarhuus bortsolgt: Det af Capitain-Lieutenant og Ridder Ferry opbragte og priis dømte Skib: Het maakende Hoop kaldet, drægtig 30 Tommercelæster, med sammes særdeles gode Jnventarium, Conditionerne og Inventariilisten kunne erholdes til Eftersyn 4 Dage forinden Auctionen hos Assistent Kikken i Aarhuus og hos Assistent Forrysamt Sørkrigsprocureur Schrck i Kiøbenhavn, Hiørnet af Vigantsgade og Phillesophgangen No. 213 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Onsdagen den 18de September førstkommende, om Formiddag Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Aarhuus bortsolgt Ladningen af det af Capitain Lieutenant og Ridder Ferry opbragte og prildømte Skib: det i maatende Hoop, bestaaende af : Circa Netto 79500 Pund Kaffe. 20 fik er brune Havanna Sukkere, vog circa Brutto 10,920 Pund, og circa 10,600 pund Campeschetræe, hvorover de trykte Fortegnelser og Conditioner kunne erholdes, og Prøver, af Varerne forevises 4 Dage forinden Auctionen hos At sistent Fristen i Aarhuus og hos Assident Ferey samt Snekrigs Procureur Schack i Kiøbenhavn, Hjørnet af Vigantsgade og Philosophgangen Nr. 213 anden Sal.
Berlingske Tidende, 1811-09-13
Torsdagen den 19de September førstkommende, om Formiddagen T. Kl. 10, bliver i Stadens Kæmner Contoir, som holdes i Postgaarden paa store Kiøbmagergade, ved offentlig Auction bortsolgt: Andera og Fundamenter af en Skorsteen, Indretning som befindes paa Tømmerpladsen No. 3, bag Ryssensteens Bolværk og Dronningens Enghauge, alt paa nærmere Approbation og efter de Conditioner, som forinden paa Stadens Kæmner-Contoir findes til Eftersyn. Kiøbenhavns Kæmner=Contoir, den 7de September 1811. J. A. Beckman, H. C. Winther, Torsdagen den 19de September førstkommende om Formiddagen T. Klo, bliver i Stadens Kæmner=Contoir, som holdes i Postgaarden paa store Kiøbmagergade, ved offentlig Auction opraabt til Bortleielse paa i eller 3 Aar, den bag Ryssensteens Bolværk og Dronningens Enghauge beliggende Tømmerplads Kor 3, paa nærmere Approbation og efter de Conditioner, som forinden, paa Stadens Kæmner Contoir findes til Eftersyn. Kiøbenhavns Kæmner Contoir, den 7de September 1811 J. A. Beckman. H. C. Winther, a feden til Christiansand ved Hr. Captain Johannes Kriger Kommandeur af Dannebroge, indbragte Convei, bliver bestemt bor solgt ved offentlig Auctio i Christiansand næstkommende 23de September et Qvantum østersøiske Vare, bestaaende af: Jern i Stænger & Sorter, circa 5300 Skpd. Staal i Dunker & Casser. 130 - Hamp i Sorter, . - 2250 - Hør . . Tiæret Tougværk i Sorter - 75 - Tallig i Fade, . - 1100 - Tallig Lys. . - 40 - Gult Vox, Srinhörster, - 28000 Pund. Husblas, . . Ederduun, Seilingen Første Sort. - 6000 Stkr.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Newyørk, den 3de August. Den 24de Juli sammenkaldte Præsidenten Congressen til den 4de i November ved følgende Proclamation : Ting af yderste Vigtighed, som skulle forelægges de forenede Stasters Congres ved en overordentlig Leilighed, byde, at den maae sammenkalde; og sig sammenkalder den herved til 4 November næstkommende til Staden Weshington, hvor Raadet og Colkets Repræsentander skulle forsamles i en Congres, for umiddelbar at modtage alle de 3 Middelser jeg her et giøred m. og i deres Viisdom at bestemme de i Forholdsregler de finde et tiene til almeent Børste. Dette til B. r. kræftelse har jeg lader de forenede Staters Stal hostrykke, og tillige 1 selv naderskrevet. Skrevet i Staden Washington, den 24 Juli 1811. i James Madisen. Vi troe ikke at Am rica kan giøre sig nogen væsentlig Forhaabning 3 af Hr. Forstes Mission. Man forsikkrer et Pensidenten har givet i Commandanterne paa vore bevæbnede Fartøier Ordre til at beskytte vore Kystfarere mod de engelske Skibe, og convoiere de til Europa bestemte en Skibe indtil en vis Høide. Hvis dette forholder sig saa, turde Underhandlingerne snart vorde afbrudte. Vi vide fra en god Haand, at Hr. Forster opførte sig meget insolent i den Conference han havde sidste i Tirsdeg med Hr. Munkoe. Han erklærede hørt at der ikke blev agtet paa vort Besværinger, og har i de meest truende Udtrykke laat sin RegieringsHenstater for Dagen, og sagt, at hos America vedblev sit nærværende Forhold og sine Prærer sioner, da vilde Engelland ufortøvet a sende en stistrækkelig Sørmagt, for at tilintetgiøre vor Handel udenlands og Kysthavdelen med. Paa denne Maade vover men altfra at haane os listedet for at tilbyde os Retfærdighed og Godtgiørelse. Vi troe, at det likke kan være indis er at bekiendtgiøre disse Klandsgierninger. Engelland har eller de længe syntes at oplyde alt for at fremæske os til Kamp. Maasker er det os for holdt at give dets Tyranie, hvis skie dire Aag vi først have afrystet, sit sidste Sød. Ver Minister i Frankrig Hr. Joil Batlow afreiste den 30te Juli, paa er gatten Constitution, fra Aan polis. Vor Consul i Bordeaux, Hr. Liv, afgik den 26de Juli fra Baltimore til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Landen, den 27de August. Efter den lissabonske Tidende af 7de dennes, overtager General Castannes Commandoen over Armeen i Galliciun. Sex af Dr. Wills Dom stikker ere nu ensatte hos Kongen til at opvarte Hr. Majeste; 2 at dem tre bestandig hos ham, og alle søn indfinde sig, saa ofte det behøves.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
De nyeste Efterretninger fra Caraccas melde, at den Congres, som er oprettet af alle Naboe Provindserne, har udnævnet General Mirandstil sig Præstent, samt meddeelt ham samme Fuldmagt, som den de forenede nordamericanske Steres Prosident bistede J Merier er forefaldet et bødige Slag imellem Regierings=Tropperne og Jnsurgenterne, i høiket de første ere slagne med betydeligt Tab. Alliggenderne paa Sicilien (siger Bladet the Times) kræve den største Opmærksomhed fra vor Regierines Side, eller meget meere, for et tiletient ud - ert af den Beskaffenhed, at vor Regiering vel maae finde sig bevæget til, for det første, ganske at holde op med at blandt sig i samme. En Tidende, som ganske særdeles synes at besidde Ministrenes Tillid (th. Sun) siger : "Skiønde fornærmelige Rygter ere i Omløb om det at politanske Hof, fra erfore vi dag fra an hentisk Kiide, at Kongen og Dronningen ere velsindede mod Engelland." Vi i staae gierne dette Facium; men vi rovet at et tiære, at hvis saadanne gustiat Sindeligvirkelig finde Sted, man allene ved en umiddelbar Arbenbarelse fra den Alvidende har kunnet lære samme at kiende, og at vi overhovedet ere overbeviiste om, at det er vigtig et forandre vort politiske Forhold mod Sielien, hvis Forsvar allerede betydeligen har formindsket den lep vi havde kunnet tilbyde dem. om hvis Oprigtighed og Redelighed vi inden Aarsag kunne have at tvivle : jeg mener Catalonierne. General Spenere forlader Par ugalarmen og vender tilbage til Engeland. De 2 Diessioner Lord Wellington har ladet blive ved Co Bredder, store under Generalern Hille og Picions Commands.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Den 30te August. Hs. Majestæt Kongens Hubredsforfatning er, efter the Courier, ikke saa sit, som de mange Avisskrivere have skildret den. Hr. Majestæts Tilstand er hverken i Hensunde til hans Siel eller Legeme saa forucolligende. Det stadfæstersig, at Lord Willing og virkelig har været alvorlig sya; men efter de sidste Efurretninger er han alt igien kommen sig, og ma troede ikke at han behøvede at forlade Armeen. Man forsikkrer at vort Cabinet endelig her besluttet at antage en festere Tone end hidtil med vore Allierede. - Uden dette kunde Krigen fortsættes uden Fordeel endnu i flere Aar formedelst Slappelse, Uredelighed og Mangel paa Jver hos det Naad, som styrer begge Kingerigerne. De alvorlige Forestillinger i denne Hensigt ere endelig krønede med ende Følger i Portugel, og Lord Willington skal for Fremtiden ikke kunne beklage sig over Mangel paa forrøden Magt til at vakke og ny te Folkets Enerie. Vi haabe at man vil føre det samme Sp og hos den spanske og ficilianske Rigtering, og at man tilstrækkeligen vil svare til samme. Skulle vi ægte for vore Allitrede, da maae vi ogsaa være istand til at kunne giøre Brug af alle de Hielpemidler, deres Land besidder til dets Forsøer; og vil man blot beærke den daarlige Splid der hersker blandt Chiferne, samt den Undernykkelse, der aldeles tilintetgiør Nationernes Jver, saa er det klart, at vi maae ud øre en afgiørende Jndflydelse paa de Regierlager vi beskytte. I Gravesend ere adskillige Personer blevne arrestere, der mistænktes for at omgaaes med farlige Planer. De bleve bragte til Fangehuset, fordi de intet Pas havde. Sir Specer, General Huuston og flere Officerer ere komme tilbage fra Lissabon.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Vi have Breve og Aviser fra Lissabon til den 18de. En Reisende, som var ankommen fra Estremet til Lamego skriver, at man der havde Ordre til at holde 200 forspandte Vogne i Beredskab. Man forsiktrer, at Antallet paa de Syge i vor Armee er voxet til 10000. Levnetsmidlernes Transport var ofte bleven opholdt ved de opbudne Kudskes Disertion.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Med Brevsækken fra Cadix er den Efterretning indløben, at General Blak, er landet med sin hele Magt i Mottil i Kongeriget GrenedaMan formoder i Cadix at han vilde trække sig til Valencia. Hans hele Styrke udgiør 3000 Mand. Den værste af alle Efterretninger angaaer Tilstenden i Cadix. Den hersker sammesteds den største Mistillid og Spænding imellem Rente ringen og Folket. Den hemmelige Mueren er nu udbrudt i aabenbare Anklagelser og Beskyldninger.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Den 31te August. Efter Newpørker og Bostoner Blade vedblive Amtricanerne at imodtage og rqvidere franske Kapere. Den franske Golette la Franchine havde faaet Tilladelse til et forsyne sig i New=Orleans med alt Fornødne og derpaa fortsat sit Kiøbstog. Skibene Mentleut og Amerie skulle ufor øvet afgaae til Ameries.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Parts, den 6te September. Den 30te August døde General Grev Ordener, Strateur og Souverneur over det Keiserlige Palet i Compierne, af Bledstod. Hans Liig bragdes i Forgras til Pantheon, til det Grevsted som er bestemt for Medlemmerne af Raadet. Marschal Hertugen af Danzig holdt en fortreffelig Tale til den Afdødes Minde. Ordener havde fra den laveste Stand af opsvinget sig til de høie Ænsposter han beklædet. Sin militairiske Løb bane begyndte han som gimeen Soldat i det 10de ridende Chasseur=Regiment.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Et Keiserlig Decret af 24de August forordner hvorledes der skal forholdes med de for 1ste Januar 1811 i Toskanes Departementer, der romerske Stater og Hansestæderne udkomne Cottioner af Værker, som før denne Tid vare trykte i Frankrig. De af saadarn, Værker, som ere udkomne for 1ste Januar 1811, skulle ikke ansees som Eftertryk, saafremt de vorde stemplede før 1ste J nuar 1812. Alle de Exemplarer, der endnu ere tilovers, skulle forevises Departementspræfecter, og Stemplingen bringes istand til 1ste October. Den 12te Deel af Exemplarerne skal betales af Boghandlerne, Forfatterne eller Eiermændene.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Man forsikkrer at Deres Majestæters Ophold i Compligne kommen til at være længere end først var bestemme Et Keiserlig Decret af 16de August har forlanget Amnestie=Torminen for de Franske, som havt daaret Baden mod Riger, til den 1ste Januar 1812. 1 forholdes i Hisunde til de Franske, som ere boesiddende i fremmed I et andet Dieret af 26de August bestemmes, hvorledes der sk. i Lande. Amse=Mitra i Dison har dømt en Fredsdommer i denne Sud, der var anklaget for at have begaaet Tyverie i et Stervboe efter en gammel Mand og forvanske Papirerne, til at staae i Gabestokken, derpaa arbeide i Jern 12 Aar, betale Processens Omkostninger og give Arvingerne en Skadesløsholdelse af 10,000 Fr. Marseille, den 25de August. om den sidste Fægtning imellem Tuneserne og Algiererste har man erholdt følgende nye Ditails :
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Beyen i Tunis havde siden Januari Maaned af besluttet at sende en betydelig Convoi af Varer og Mannufactursager til Smyrna; men da Algiererne havde erklæret alle dette Regentskabs Havne blokerede, befalede kan Mahomed Morali, Chefen for hans Marine, at eskortere Convoien med en Fregat paa 44 Kanoner. Algiererne bleve underrettede om disse Anstalter ; de udrustede 2 Fregatter paa 36 Kononer og 8 andre mindre Krigskibe, og oppebiede den tunesiske Covi ved Øen la Pantalarie. - Beyen i Tunis, der ligeledes blev underrettet om denne Ul rustning, lod 4 Chebekker, 6 Corvetter og 2 Kanoneerschalupper udruste, for tilligemed Fregatten at dække Convoien, som skulde udiøbe. Da den algierske Eskalde ikke saae Convoirn enkomme, gik den til Øen Gerbi, og ankrede, formedelst Grund, i temmelig Frastand fra Land. Her bleve Chalupperne sendt til Land med Soldaterne for at plyndre, men Jndvaanerne dreve dem tilbage med noget Tab, og da Stedets Cadi sendte en Coureer til Tunis for at underrette Regieringen om den: Begivenhed, befalede Beyen strax sin Eskadre at lette Anker og styre til Øen Gerbis. Efter 3 Dages Seilads stødte Tuniserne paa Algierne. Rehomed Morali giorde sig strax færdig til Angreb, plantede sin Fane og maneurerede som om han vilde flygte, for at lokke Algiererne til at sætte efter sig og saaledes bringe dem i Uorden. Denne List lykkedes i Begyndelsen, men da han gav Commandanterne paa Chebekkerne og Corvetterne, som stode under ham, de med dem aftalte Signaler, for at samle dem til Fægtning, bleve alle disse Capitainer - for det meste Arneuter, som var skinsyge over hans Anseelse - uvirksomme, endskiøndt de vare nær nok til at kunne tage Deel i Fægtningen. Mahomed Moralt floges, endskiøndt han var saaret, i 7 Timer meget teppert med hele den algierske Flaade; men efterat have tabt mange Folk og ilde tilredt flere af de Skibe, som omgave ham, maatte han overgive sig. Døbt nedstunken var han i den Sorg hans Capitainers frige Forhold havde foraarsaget ham, da han saae 6 tyrkiske Soldater, som den algier. ske Eierdres Chef havde sendt til ham, ankomme ved det bageiste Castel af hans Skib. Uden mindste Agtelse for hans beviste Mod eller Hensyn paa den Tilstand hvori han befandt sig, begyndte disse Elendige at udplyndre ham, overfaldt ham derpaa uforventet med deres Sabler og Dolke, og kastede endtlig hans lemlæstede Legeme i Havet. Jmidlertid toge de andre tunesiske Skibe Flugten og vendte tilbagetil Tunis. Folket, som elskte Morali meget, blev saa opbragt over de arnautiske Reisers Forræderie, at det sikkert havde myrdet dem ved Landingen, hvis ikke Beyen havde givet dem en Salve Garde. Algiererne tilbagegave siden de Fanger de havde gjort paa den af Moralcommanderte Fregat, og høitideligholdt i 3 Dage den over ham erholdte Fordeel, ved offentlige Forlystelser.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Neapel, den 20de August. Hs. Majestæt har allerede arbeidet med fine Ministre, uagtet den Svækkelse Faderen har efterladt sig. Hs. Majestæt her provisorisk udnævnt Overstaldmester General Excelmann til Over=Palaimarskelistedet for General Lausse, som er vendt tilbage til Paris. Krigsministeriets og Marinens Portefruille har Hs. Majestæt overgivet til General Tougny, i Hr. General Daures Sted, som ligeledes er vendt tilbage til Frankrig. Det almindelige Politieministeriums Portesenille, som provisorisk var overdraget til General Tougun, er overgiret til Chrvalter Maghelle.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Danzig, den 20de August. Efterstaaende Bekiendtgiørelse af 16de dennes, fra den Keiserl. franske Tolddirecteur Hr. Benneville til den præsiderende Borgemester, en her opslaaet: Jeg iler at bekiendtgiøre Dem, at Jndførselen af Colonialvarer er aldeles imod Keiserens Hensigter, endog om Afgivterne ere betalte efter Tariffen af 2den October, og at Hs. Majestæt formelig har decreteret, at ethvert Slags Colonialvarer, der anmeldes til Jndførsel, fra hvilke Land de endog maatte komme, skal ansees som kommende fra Engelland og confiskeres.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Presburg, den 30te August. Jgaar Formiddags blev Rigsdagen høitideligen cabnet. Ved Mag natbordet aabnede Hs. K. K. H. Erkehertug Palatinus, og, ved Stændernes Bord, Hofraad Mallath Rigsdagen med Velkomststaler, som igjen besvaredes. Hervar udnævntes ved begge Borde en Deputation, som idag er afgaaet til Schlosof, hvor Deres Majestæter nu i finde sig, for at indbyde dem til Rigsdagen; og efterat dette var skeet, begav Hs. K. K. H. Erkebertug Palatinus sig, ledsaget af samtlige Riastænder, i fæstlig Optog til St. Sølvator Kirken, hvor Veni Sancte afsanges og en stor Messe holdtes.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Den 31te August. Jfølge Efterretninger fra Belgrad har den hele ved Travnik og Drina forsamlede hosniske Magt pludselig nukket sig bort. Det Corps af 3000 Mand, som var faldet ind i Servien, er ligeledes gaaet tilbage, og har ført Jndvaanerne i de serviske Stæder, hvor den har været, bort med sig til Slaveriet. Jngen kan begribe, hvor den hosaiske Magt paa engang har begivet sig hen. Alt i Serviet skielver for det uvisse Udfald af en Bataille imellem Russerne og Tyrkerne .
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Wien, den 4de Sept. Den 2den dennes holdt Hr. Majestæt Keiseren en Tale i den ungriske3 Kongl. Propositioner. Ved Indtrædeisen hilstes Kongen vedkommenSprog til Kongeriget Ungarns forsamlede Magnater og fortlæste de rets Stænder og Magnater eenstemmigen have erklæret at de ville bi med et tredobbelt Vivat, og alle Efterretninger stadfæste, at Kongeridrage alt, hvad der staaer i deres Magt, til at understøtte Monarkiet. Efter Beretninger fra Tyrkiet er Sto visitens Armee 1st 13 Gange saa mandstærk som Kuesows. Jsmeel Dey af Seres er indtruffen i Viddin med et Corps af 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Stuttgaard, den 28de August. Den østerrigske Minister Crumpipens Jordefærd i Dag viste, hver meget hans saavel privat som offentlige Caracter var erkiendt af Kongen og Alle som havde kiendt ham. fulgde, efter Kongens Befaling, en af Hs. Majestæts Kommerherrer, Efter Liigvognen, som havde 4 Kongelige Sørneheste til Forspænd, Dronningens første Kammerherre, begge i en ottespændig Vogn, en Kongelig Kammerherre paa Kronprindsens Vegne, og en Kammerherripaa Prinds Prus Vigne, begge i sexspændige Vogne, de Kongelige Staldmestere, Deridere, Pager og en talrig Betiening i Galla omgave disse Hoffets Eqvipaaer. Til disse sluttede sig uopfordret de samtlige Kongelige Statsministres, Overkammerherrens, det hele diplomatiske Corpses og andre Personers Eqvipager, deels fra Hoffet deels fra Staden. En hver stræbde at udtrykke den Agtelse, som den Afdøde paa en gandske udmærket Maade havde vidst at erhverve sig hos All.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Stockholm, den 3die September. Hs. Majestæt Kongen har udnævnt Cabnetskommerherre og Oberslieutenant Grev G. Fr. Børner til Oberst og Chef for Liverenaden Regimentet.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Blandede Efterretninger. Mapland tæller henimod 140,000 Jndvaanere, og deriblant meget fra Fattige og ikke een Betler. Privarvelstanden giør Al. mueligt for Regiering en at anvende berydelige Summer til blivende Mindemærker af Kunsten og Hovedstadens Forskiønnelse. Snart vil den saa langt ufuldende henstaaende uhyre Domkirk. være færdig. Hovet siden er det ellerede. Dette Marmorbierg, prydet med en Mængde giennemrudtTaarnspidser og 5000 Stytter, giør et eget stærk Jndtryk i Maane skinn. Der arbeides nu paa en Triumphbue, som skal koste 5 Millioner, i hvilken Marmorstøtterne skulle være af eet Stykke og holde 4 Fod i Giennemsnit og 36 Fod i Høiden; ligeledes er en smuk Port og en prægtig Caserne for 3000 Mand under Arbeide. En Arena, en Mellemting imellem Amphitheater og Circus, paa hvilken 30,000 Mennesker vare forsamlede ved sidste Fest, vil saart være færdig, heel bygget af Steen.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Den 12te September gik Greven af Gottorp over Elben til Harburg, Storfyrstinde Constantin af Rusland er reist tilbage igien fra Pletsersbad til Bern.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Fra Frankfurt skrives under 31te August, at Viinhøsten der aldrig kunde tegne sig bedre, og intet Veirligt mere begunstige den, end det som der herskede. Man har allerede sluttet betydelige Kiøb. Marschal Kellermann har solgt Høsten paa sit Dotationsgods til 2 Kiøbmænd for 30,000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 12te September. Telegraf-Efterretninger. Den 9de September. En fiendtlig Fregat er seet fra Havinuden styrende nordlig.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Den 10de September. En fiendtlig Fregat har ankket nordlig imellem Tornæs og Anholt.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Aarhuus. Rapport fra Signalstationen ved Aarhuus. Den 11te Septbr. Kl. 11 1/2 Formiddag er fra Haslandshøiseet en fiendtlig Fregat imellem Stævnshoved og Mariegers FlordK. 5 1/2 Eftermiddag er samme Fregat seet fra Als at seile meere sydlig Den 12te Septbr. Kl. 7 1/2 signaleredes, at en fiendtlig Fregat lig ger til Ankers imellem Liin fjorden og Mariagers Fiord.
Berlingske Tidende, 1811-09-16
Corsøer, den 13de September. J Beltet sees ingen fiendtlige Skibe.