JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 5te Jan. Bager N. Nielsens Datter Ane Cathrine Nielsen, 3 Md. gl. D. 11te f. M.: Dreier Kjerrumgaards Datter Marie Elisabeth Tiudune Kjerrumgaard, 3 Md. gl. D. 18. Bager Bjerrums Datter Henriette Ernestine Bjerrum, 3 Aar 9 Rd. gl. D. 23. Sadelmager L. Wilmanns Hust. Mette Magdalene født Munk, 74 Aar gl. D. 31. Slagter Hans Peter Loft, 47 Aar gl. Paa Cathrine Kirkegaard d. 7. Jan. Almisselem Chr. Nielsens Hust. Maren Olesdatter fra Veien, 80 Aar gl. D. 11. Almisselem Poppendahls Enkes Datter Karen Kirstine Popvendahl, 6 Md. gl. D. 12. Høker Niels Truelsens Enke Ane Lund, 79 Aar gl. D. 24.: Skomagermester G. Gotfredsens Søn Christian Ørsted Gotfredsen, 1 Aar 6 Md. gl. D. 28 Avlsbruger A. Blinkenbergs Datter Maren Blinkenberg, 1 Aar 3 Md. gl. D. 1. Febr.: Slagter J. Gotfredsens Enke Eva Elisabeth Møller, 71 Aar gl. S. D. Holmvogter Thomas H. Skands's Datter Anne Dorethea Skands, 6 Uger gl. D. 2den: Dreier Truels Nielsens Datter Nielsine Nielsen, 1 Aar 6 Md gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Bekjendtgjørelser. Mühlen Verkauf. Auf Verfugung der Königl. Höchstpreisl. Rentekammer, foll die Herrschaftliche Kornvaffer Mühle im KirchspielBrandrup der Norder Rangstrup Harde, Westeramts Hadersleben, welche zwei Mahlgange und ein Buchweitzengrumerk har und wozu zweivierteils Husen Landes gehoren, auf offentlicher Licitation in Erbacht verkauft werden; de wangsflicht verbleibt de der Mühle. - Termin zu diesem Verkan, ist an den 23. Mars d. J. als om Sonabend vor Palmarum, auf der Westeramtstube in Hadersleben Vormittags 10 Uhr angesett, Liebhaber verden daber geladen om gedachten Tage hieselvst zu erscheinen und den Handel zu verzuchen. Die Bedingungen konnen 14 Tage vorder hieselvst eingeseden werden. Haderslebener Westeramtstube den 15 Febr. 1839. von Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Auction. J Følge Amtets Ordre og passeret Udlæg for Actions Omkostninger bliver den Livsfangen Niels Andersen Uhie tilhørende Jordlod Hededahl kaldet i Nørfelding, Sogn, Ginding Herred Ringkjøbing Amt af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. i nielstedeel Alb. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, at hvilke de tvende første afholdes paa Hjerm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie paa Jordlodden saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 26 Marts næst) hver Dags 2den 9 April ) Form. Kl. 11. og 3die - Onsdagen 24 April Formiddag Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bliver herved bekjendtgjort overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 13 Februar 1830. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Et Skib ønskes tilkjøbs. Et solid og vel udhalet Fartøi paa 700 indtil 1000 Tønder ønskes tilkjøbs; men da det tildeels skulde beseile Limfjorden, maa dets Dybgaaende med Last ikke overstige circa 6 Fod. Skulde det ikke convenere at sælge hele Fartøiet, kan der ogsaa sluttes Handel om totredie eller trefjerdedeel Part i et saadant. De herpaa Reflecterende ville behage i Breve at beskrive Fartøiets Ælde, Drægtighed og befindende Beskaffenhed, samt Priis, under Adresse Skive Postcontoir, Mkt. A, hvorefter nærmere kan afhandles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den Kjøbmand C. Kastberg tilhørende Gaard No. 49 paa Østergaden i Ringkjøbing stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 12te og 26de Marts, samt den 9de April d. A. om Formiddagen Kl. 10; - hvilket herved til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten 22 April Ringkjøbing Byefogedcontoir d. 19de Februar 1839. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Efter vedkommende Forliigs- og Udlægshavers Begjæring bliver det Vognmand Ole Hansen tilhørende Sted, paa denne Byes Broegade Matr. Nr. 6, med tilliggende Gaards- og Haveplads samt Eiendomme i Agermark og Hede efter 40 Rd. Grundtaxt, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 18 Marts næstk., Tirsdagen den 2den April og Tirsdagen den 16de April næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Raadstuen, men den tredie i det sælgende Sted. Dette bekjendtgjøres herved i Henhold til Placaten 22 April 1817 til Liebhaveres og Pantecreditorers Efterretning. Warde Byefogedcontoir den 19 Februar 1839. Wedel Heinen. Compagnie eller Liigbærerlanget har til nedsat Betaling at udleie 3de Liigklæder af forskjellig Godhed og Prydelser. De Jnden- eller Udenbyes, som ønske et af disse tilleie ville henvende sig til Laugets Oldermand, Knapmager Peder Jochomsen. Hos samme Oldermand kan bestilles og accorderes om Liigs Bortbærelse, hvorfor Betalingen i det Hele er betydeligt nedsat, saa at den laveste Betaling for Tiden er for Uformuende samt Liig fra Hospitalet og Amtsygehuset 1 Rd. Cour. Ribe d. 6te Febr. 1839. Bestyrelsen, for Compagnie eller Liigbærerlauget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications-Handels Damp Chocolade-Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 Sk. a 1 Rbd. 32 Sk. pr. Pd., hos: L. Frandsen i Ribe, Edv. Hoffmann i Varde og P. F. Nyeboe i Ringkjøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ligesom Fabricatet med fuld Föie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sörget for dets smagfulde Udstyring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
At min Mølle nu er istandsat efter den Ødelæggelse, som Jisfloden den 7de og 8de Jan. anrettede paa den, tager jeg mig herved den Frihed, at bekjendtgjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere. Ribe Ydermølle den 26de Febr. 1839. C. F. Müller. Marts Historisk-statistisk Maanedstidende
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Nogle antignariske Efterretninger om Varde Kjøbstæd. (Sluttet.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
St. Nicolai Kirke har staaet midt, dog meest østen, i Byen. Om Tiden, da den først blev bygget, findes intet i gamle Documenter eller andre historiske Efterretninger; men det vides, at den afbrændte i en stor Jldebrand, som overgik Byen i Aaret 1551, hvorved tillige den anden Kirke. St. Jacobi, blev lagt i Aske. Den opstod igjen som en dobbelt Bygning med Rende mellem Tagene og Taarnet ved det søndre Side. J Kirken var intet Chor, som ellers er sædvanligt i andre Kjøbstædkirker. Altertavlen var bekostet af Peder Nielsen, Herre til Lunderup i Varde Landsogn, Vester Herred, over hvem et stort Gravmæle fandtes i Kirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
- Fremdeles fandtes Epitaphierne paa en Liigsteen over Marqvard Nielsen med Hustru Gunder, kaldet den Rige. De vare allerede døde 1525, altsaa for Kirkens Brand, saa at dette Epitaphium har været bevaret fra Jlden. Den samme Mand har stiftet en Sjælemesse, som maa være skeet meget kort for Catholicismens Afskaffelse. Deres Søn var Marqvard Nielsen, Canik i Ribe, hvis Navn findes paa et gammelt Skab ved Alteret i Ribe Domkirke. Jøvrigt findes ingen Mærkeligheder optegnede om denne Kirke. Allerede i Aaret 1537, da Kong Christian III personlig var tilstæde i Varde, erholdt Magistrat, og Borgerskab en allernaadigst Tilladelse til Kirkens Nedbrydelse af saadant Jndhold: Efterdi Byen i de sidste Krigsaar er bleven saa forarmet, at den ikke kan holde tvende Kirker ved Magt, og føde tvende Præster, maatte de nedbryde St. Nicolai Kirke, og lægge Sognet til St. Jacobi, dog vilde Kongen beholde halve Blyet og Jernet, de hugne Steen, og alle Klokker med Undtagelse af den store Klokke, samt alle Muursteen, Vinduer og andet, til Vedligeholdelse af Broen sønden for Byen. Denne Tilladelse er imidlertid aldrig bleven afbenyttet, hvorimod Kirken, efterat være afbrændt i Aaret 1551, atter er bleven opbygget. Først i Aaret 1809 er den ophørt at benyttes til Gudstjeneste. J Aaret 1807 holdtes den sidste Confirmation, og Nytaarsdag 1809 den sidste Prædiken af Provst Beck. Sommeren derpaa blev dens Nedbrydelse iværksat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
St. Jacobi Kirke forekommer saavel i gamle Documenter som i daglig Tale under Navnet St. Jbs Kirke, hvilket hidrører derfra, at de Gamle skreve Jacobus med tre Bogstaver Jb.s. Den samme Oprindelse havde Navnet paa den i Roeskilde i 1808 nedbrudte saa bekiendte St. Jbs Kirke. Om dens første Oprindelse indeholde nu existerende Documenter intet; men det er sandsynligt, at den kort efter Christendommens Jndførelse er bleven opbygt, da Varde allerede dengang har været en By af betydelig Størrelse. II.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Det er anført, hvorledes den i Aaret 1439 blev lagt i Aske under en Bondeopstand. Den blev atter opbygt, men afbrændte paany i Aaret 1551 ved en frygtelig Jldebrand, der lagde begge Byens Kirker og saagodt som hele Byen i Aske, hvilket erfares af et Distichon paa Pergament, som i den atter opbygte Kirke endnu i Aaret 1638 fandts ophængt ved Prædikestolen.) Aar 1590 afbrændte den paany tilligemed den betydeligste Deel af Byen paa St. Dionysti Dag. Den fremstod vel igjen af sin Aske; men dens Forfatning maa have været meget maadelig efter hvad man kan slutte af Jørgen Pallesens Beretning, hvori det hedder: "Siden den Tid haffver bemeldte Kirche verit heel ond at holde ved Macht, och staar at ynsche den med Kongelig Munificenz maatte hielpes noget til Bygning. Ligeledes findes,) at Præsten Niels Svansøden første Præst efter Reformationens Jndførelse, har engang under sit Ophold i Viborg modtaget et Brev fra sin Menighed, dat. 12. Juli 1550, hvori han anmodes om at ville antage sig dem som sine fattige Faar. - Beskrivelse over Kirken i dens nærværende Tilstand, dens Monumenter, og dens nyere Historie, vilde medtage mere Plads end nærværende Tidende kan indrømme, hvisaarsag den her maa forbigaaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J ældre Tider har Byen havt en i to Classer, inddeelt Skole, nemlig en latinsk Skole og en Borgerskole. Den holdtes forhen i den Gaard som nu beboes af Chordegnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Den lærde Skoles Oprindelse gaaer langt tilbage i Fortiden og er ældre end Reformationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Aar 1542 har Kong Christian III tillagt Rectoren Korn- og Qvægtienden af Varde Landsogn, og Aar 1558 skjænket til Høreren et Pund Korn af Outrup Sogns Tiende.") Desuden havde 6) M. D. cum numeras simul et L. conjungis Jota 6) M. D. cum numeras simul et L. conjungis JotaKlamma crudeli combusta hær fabrica templi. 7) Langebekan paa. 64 8) ex Alberti Thura valvis scholarum apertis. 9) Et pund Korn var dengang 4 Tdr., en Td. 6 Skpr. Skolen nogle Jndtægter af Bryllupper og Begravelser i Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Det er iøvrigt mærkeligt, at disse østlige Enge eller idetmindste den største Deel af samme, have tilhørt Ribe Domkirke, hvad enten de som Kronens Gods i ældre Tider ere af Kongerne henlagte, eller af private Eiere ere skjænkede Geistligheden for at holde Sjælemesser for deres Sallighed, hvilket Slags Legater i de catholske Tider vare meget hyppige. - Af et Document i Ribe Stiftsarchiv sees, at den forhen omtalte Jver Juel til Stubberggaard har i Aaret 1552. leiet 7 Enge østen Byen af Magister Laurids Nielsen, Sognepræst til Ribe Domkirke. 10) Midlertid har Kronen endnu den Gang ejet en Deel Enge her ved Byen, hvilket sees af en Begjæring til Kong Christian III af Borgemester og Raad, om at Kronens Enge maatte overlades Byen paa Grund af dens fortrykte Tilstand, hvilken Begjæring ogsaa er bleven opfyldt. 10) Jeg Jver Juel til Stuberg Gord, Dom Profest i Rip kjender mig at haffne ytti Leie og Festhe af hederlige Capitel ther sammesteds och aff Mester Lauritz Nielsen, Sognepræst, udi Ripe Domkirke, tes efterskreffune VII Stykker Enge, liggendes Østen Varde Broff, som hører med Nethe til SogneAlther i formelte Kirche, som er Kors, det liden Kors, det Stubkier, Skiden Ers, Vimmelskaft, en Eng i Fekrog, og en Eng, kaldes Kirke-Enge, at haffne, nyde og beholde utti min Hustrues, som jeg nu haffver och et beggis wort Barns Liffs tid, oc beplichter jeg mig, myn Hustrue og Barn, aarligen at giffne til Skyld af formelte Enge Holf femte march Danske, regnendis ad Syder med hver Stilling 2 s. v. Olsen ud Rige, Fredag nestepter Lambert, var Moril. over Juel. Niels Lange til Kiergaard. Christopher Munch til Krogsgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Bidrag til Ribe Byes Almueskolevæsens Historie. (Sluttet.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Forsaavidt Ribe Kjøbstads Skolevæsen specielt angaaer, fornyer jeg det Ønske, jeg forhen har yttret, at der oprettes en særskilt Skole for de Børn, der høre under Fattigforsørgelsen, og at denne Skole bestyres af een Lærer, der ved Elementarunderviisningen følger den Veiledning, som er givet i afdøde Biskop Plum fortræffelige Haandbog for Skolelærere. For nederste Classes Ungdom i Borgerskolen, vil det vel ikke kunne undgaaes, at indbyrdes Underviisnings Methode jo maa benyttes, uagtet den kun i sin Tid her er indført efter Jndstilling fra Skoledirectionen, uden at Commissionens Betænkning er indhentet, hvilket udtrykkelig paafordres i den kongelige Resolution af 21de August 1822.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Biographiske Efterretninger og Sognepræsterne til Ribe Domkirke og Stifts provsterne i Ribe Stift, fra Reformationen indtil Begyndelsen af det 19de Aarhundrede. (Af Stiftsprovst Frost.) Jeg har gjort mig megen Umage for at erholde saa tilstrækkelig Kundskab som muligt om mine Formænd i Embedet; men mine Bestræbelser have for en stor Deel været frugtesløse. Fra de første syv Præster efter Reformationen haves aldeles ingen skriftlige Embedsdocumenter i Provstearchivet, og fra nogle af de efterfølgende ikkun faa. De trykte Meddelelser ere ogsaa sparsomme, og paa traditionelle Efterretninger tør manikke stole. Hvad jeg haver - giver jeg. 1. Den første Mand, som her maa nævnes, er Poul Pedersen, født i Lemvig, der allerede i Aaret 1535 blev af Kong Christian den 3die sendt til Ribe for at forkynde Luthers Lære, og blev efter Reformationen beskikket til den første Sognepræst til Domkirken. - Denne Mand maa have havt et meget vanskeligt Hverv at røgte; thi det er bekiendt, at Domcapitlets Kanniker med stor Jver modsatte sig Reformationen. Ogsaa seer man af Kong Christian den 3dies Brev til Capitlet, dateret Aabenraae Slot den 14. September 1536, at de catholske Geistlige forstyrrede Gudstjenesteen, saa ofte han forrettede den. At der da har været Prædikestol i Domkirken, er meget uvist. Den første evangeliske Biskop Ribe Stift, Tydskeren Wandall, var eiheller istand til at holde Taler i vort Modersmaal. J P. Pedersens Tid fik den lærde Skole Vicaria Angelorum, som man seer af det i denne Anledning udstedte Document: Vi Vicarier til Ribe Domkirke gjøre vitterligt, at Hæderlig Mand Johan Wandalus vor Superintendent, og Hr. Poul Pedersen Sognepræst i Ribe hav tilladt os, efter strænge Ridder Johan Rantzaus befaling, at Vicaria Angelorum maa ligge til Skolen, eftersom der intet andet er forhaanden, som man kan behielpe denne med. Poul Pedersen døde 1539. 2. Den anden Sognepræst var Frantz Clansen, som ved aabent Brev af Kong Christianden 3die, dateret Ribe Onsdagen efter vor Frue Dag 1545, erholdt Løfte og at erholde den første ledige Kanonicat-Præbende med Residents osv. Aaret efter blev han beskikket til Superintendent over Opsloe Stift i Norge; men det synes, som han har beholdt Kanonicat-Jndkomsterne til sin Død 1591 eller 1592, undtagen naturligviis Residentsen Snogdal, og Jndtægten, af Engene her ved Byen, som vare tillagte En bedet. med IV
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J hans Embedstid blev Hans Tausen ordineret til Biskop over Ribe Stift, Onsdagen efter Philippi og Jacobi Dag 1542, i Overværelse af Kong Christian den 3die, Rigets Raad og Rigets Biskopper. Dagen derefter forfattedes de 26 Ribe Artikler, der bleve føiede til Ordinantsen, som et Anhang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Under F. Clausen ere sandsynligviis Alterne ved Pillerne i Domkirken blevne nedrevne. 3. Efter ham fulgte som Sognepræst Mag. Lauritz Nielsen, født i Ribe, forhen Sognepræst til St. Nicolai Kirke i Kjøbenhavn, siden Sognepræst til Domkirken fra 1546 til 1554, da han blev beskikket til Biskop over Aalborg, Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J hans Embedstid er formodentlig bleven opført en Art af Prædikestol, thi det antages som afgjort, at biskop Hans Tausen oftere har prædiket i Domkirken. Jøvrigt maa den protestantiske Gudstjeneste endnu i hine Tider have været meget ufuldkommen. Rimeligviis er ogsaa hans Embedstid bleven holdt en overordentlig Bededag, for, som det hedder, at afvende Blodstyrtning i Christendommen, da Guds Arvefiende Paven vil practisere, sig ind i Tydskland. 4. Den fjerde Sognepræst var Hans Pedersen Grundeth, født i Grundeth ved Veile, 1510. J sin Ungdom gik han baade i Ribe og Aarhuus Skole. Efterat han i nogen Tid havde været Rector i Ysstad i Skaane, studerede han ved Kjøbenhavns Universitet, og var den fø som tog Magistergraden efter Universitetets Fornyelse under Christian den 3die. Han blev derpaa Rector ved denne Byes lærde Skole, hvilket Embede han nedlagde 1550, og levede i Rolighed som Kanonicus indtil 1554, da han blev beskikket til Sognepræst ved Domkirken. Dette Embede bestyrede han med en Troskab og Omhyggelighed, som blev Aarsag til hans Død, thi under Pesten, som da grasserede, besøgte han de Syge saa flittig, at han selv blev angreben og døde den 15de August 1565.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J hans Embedstid begyndte først den protestantiske Gudstjeneste i Choret. Man seer nemlig af Kong Frederik den 2dens Brev til Hr. Niels Lange paa Riberhuus, dateret Om Kloster den 25de October 1560, at Choret endnu i hin Tid var tilspærret med en Muur fra den egentlige Kirke, at der for Høialteret ingen Tjeneste var holdt, men kun for det Alter, som stod nedenfor Choret, at Daaben stod midt paa Gulvet, og hist og her nogle Stole uden Orden. Kongen befalede derfor, at der istedetfor Muren skulde oprettes et Skillerum eller Tralværk, at Alteret, som stod nedenfor Choret, skulde nedbrydes, og Gudstjenesten holdes for Høialteret, at Daaben skulde henflyttes til et beqvemt Sted, at en ordentlig Rad Stole skulde opsættes ved hver Side i den store Gang, og de andre Stole borttages, som stode midt i Gangen. Saaledes fik Kirken altsaa tvende Rader Stole. Naar de andre ere tilkomne, kan ikke med Vished opgives. Altertavlen er formodentlig fra 1561, da Tjenesten i Choret tog sin Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J det nordre Kors i Domkirken findes en liden malet Tavle over H. P. Grundeth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
5. Efter Grundeths Død stod Embedet ledigt omtrent i 2 Aar. Aarsagen til denne Vacance skal deels have været, at der var en Capellan pro persona til Domkirken, Jonas Bulderup, som paatog sig Embedets Bestyrelse, og deels og fornemlig den svare Pest, som skal have bortrykover 3,000 Mennesker her i Byen. 567 d. 6. Marts blev Jacob Madsen, Weile kaldet til Sognepræst ved Domkirken, Han er født i Weile den 24. Juni 1538, og var en Søn af Borgemester Mads Nielsen. J sin Ungdom gik han baade i Ribe Skole, og Odense Skole, og Viborg Skole, fra hvilken han blev dimitteret. 1561 drog han udenlands forat studere Medicinen, og opholdt sig ved Universiteterne i London, Paris og Wittenberg, paa hvilket sidste Sted han tog Magistergraden 1563. Samme Aar vendte han tilbage til Kjøbenhavn, og opholdt sig ved Universitetet indtil 1565, da han blev beskikket til Professor, og kort efter til Rector i Ribe. Efterat han var kommen her til Byen blev han indbuden af Abbeden i Sorøe til at beklæde en theologisk Lærerplads ved denne Stiftelse. Rectoratet ved Byens lærde Skole forestod han omtrent i 2 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J hans Embedstid, som Præst til Domkirken, indtraf en meget betydelig Jldsvaade, som ødelagde den bedste Deel af Byen. Den opkom 1580 d. 4. Septbr. hos en Mand ved Navn Christen Borger i Steenbogade. 11 Gader, hvori fandtes 214 Gaarde, foruden Huse og Boder, bleve ganske ødelagte. Ogsaa Cathrinæ Kirke og Hospitalet bleve meget beskadigede. Efter 10 Aars Forløb vare de fleste Bygninger igjen opførte, omtrent saaledes som nogle af de ældre Bygninger endnu sees. De Bygninger, som forhen havde havt Straatag, bleve nu forsynede med Tagsteen. Kong Frederik den 2den frigav, ved Benaadning af 30te November 1580, hele Byen for al kongelig Skat og Tyngde i 7 samfulde Aar. (Fortsættes.) Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Nummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Nummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-05
allernaadigst Kongelig legeret. privitatis. Stift. Ve Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 19. 5te Marts Redigeres af E. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-05
Udenlandske Efterretninger. Belgien. Endnu har man ingen Efterretninger om Udfaldet af Forhandlingerne i de belgiske Kamre, angaaende Traktaten med Holland; imidlertid synes der at være godt Haab for en fredelig Afgjørelse. De af Kamrenes Sektioner valgte Medlemmer til Centralsektionen ere alle for Freden. J Centralsekugnens Møde d. 25de blev Spørgsmaalet om Kamrenes Jnkompetence til at indvillige i Gebeets Aftrædelse eenstemmigt forkastet. Handelskamrene, i Lüttich og Brussel have indgivet Adresser til Repræsentant kamret om en fredelig Opløsning af Belgiens politiske Anliggender. - Sir Steele, der tilbød Regjeringen et irlandsk Regiment, skal have faaet Ordre til inden 48 Timer at forlade Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-05
Frankerig. D. 20 Febr. eftersporede Politiet, i Paris forgiæves Trykkestedet for "Moniteur republicain, og den 21de blev et nyt Nummer af dette Blad omdeelt i Paris. Ved denne Omdeelings Offentlighed og den unyttige Efterforskning er man tilbøielig til at ansee selve Publicationen for en ny Valg-Rænke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-05
Uophørligen afgaae ministerielle Valg-Agenter i Jildogne til alle Punkter af Frankerig. - Prindsen af Joinville ventes om kort Tid tilbage til Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-05
Spanien. Et spansk Blad lader sig fortælle fra London, at Prinds Ludvig Napoleon har isinte at ansøge Dronningregentinden om at maatte indtræde i Dronning Jsabelle II Tjeneste, og han venter af Opfyldelsen af dette Ønske, at den engelske Enthusisme og den franske Sympathi vil blive vakt. - Et engelsk Skib, ladet med 7900 Geværer, der vare bestemte for Carlisterne under Cabrera, skal være taget af spanske Krydsere paa Kysten af Valencia. - En Skrivelse fra Bayonne beretter angaaende Opstanden i Munnagorris Leier, at Soldaterne vilde skyde ham, og at han reddede sig ved at flygte over paa fransk Grund, hvorhan holdt sig skjult. Tvende Agenter skulle være ankomne i Leiren med pekuniære Understøttelser.