JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Mæglere antages nu ikke meere med saa for Redebonhed som tilforn. Det allerede er sterende store Antal krævede nødvendigen en Jndskrænkning, og man fordrer nu, at den, der vil være Mægler, skal have lært i nogle J Annection anfører et mærkeligt Exempel paa hvor let endog et eneste Ord, hensat paa sit urette Sted, kan foraarsage Uleilighed. En Mand siger han, bestemte engang i sit Terstamente, at der efter hans Død skulde oprettes for ham Statnam auream hastam tenentem", hvilket gav Anledning til en juridisk Tvist, om hele Statuen eller Spydet allene skulde være af Guld? Aar for en anden Mægler og aflægge et Slags Examen. Burde en saadan Jndskrænkning ikke med ligesaa stor Grund finde Sted i Henseende til Translateurer, Selv den udueligste Mægler kan jo i Grunden aldrig blive farlig for det Offentlige, men hvilken Ulempe kan der ikke opstaae ved en Translateurs Uvidenhed og Skjødesløshed eller Mangel paa Sandruhed, Enhver Sagkyndig veed, hvor megen Øvelse og Erfaring der udkræves til at oversætte rigtig og overeensstemmende med Originalens Aand. Dobbelt saa megen Øvelse og Erfaring udkræves til at oversætte Documenter, hvori der forekommer sjeldne og forældede Ord, Provindsial udtryk a. Det vilde derfor være at ønske, at man havde et mindre Antal Translateurer, men at dette mindre Antal ikkun bestod af Mænd, der i alle Henseender var deres Kald fuldkommen voxen Disse Faa vilde da aldeles kunne hellige sig en Fag, som nu, da Arbeidet er fordeelt blandt mange, kun er lidet opmuntrende for dem til at hige efter en større Grad Fuldkommenhed. Har Heiberg i sin Tid ene kunnet bestyre alle Translateur=Forretningerne i Hovedstaden, saa maatte de jo vel ogsaa nu kunne bestyres af tre, i det høieste fire Translateurer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Det Asiatiske Compagnie. Neppe gives der hos os noget Handelsselskab der har været underkastet flere Forandringer end det Asiatiske Compagnie. Snart sant Af saa dybt, at enhver befrygtede, det aldrig vilde reise sig mere, snart steg det saa høit, at det i Lykkens Ruus maaskee drev sine Speculationer, lidt for vidt. Ligesom et Skib stiger og falder med Bølgerne, saaledes stige og falde Actie priserne med Compagniets tiltagende Flor og Afmagt. J Aaret 1802 betalte det i Udbytte af hver Actie 900 Rdlr., som, efter den Sum hver Actie lyder paa, udgjorde ualmindelig høie Procenter. Fra den Tid af sank Udbyttet med hvert Aar dybere, indtil der endelig i afvigte Aar ikke betaltes mere end 30 Rdlr., altsaa 3 mindre end i Aaret 1802. Denne Compagniets Synken og Afmagt maa forekomme enhver besynderlig, fornemmelig i en Tidspunct, hvor vort Flag, næst det Americanske, er det eneste neutrale i hele Europa, og hvor vor Handel maatte kunne hæve sig til en forhen ubekjendt Høide. Man kan billigen spørge: hvad skal der blive af vort Compagnie, naar engang en almindelig Fred atter aabner alle Europas Havne for enhver af de nu krigførende Nationer, og ingen af dem mere trænger til vor Tilførsel, – Som Aarsager til Compagniets nuværende maadelige Forfatning, og de deraf flydende lave Actiepriser anføres Uafsætteligheden af adskillige Ostindiske Artikler; Mængden af Varer, som henligge usolgte i Compagniets Pakkehuse og hvoraf Renterne allene tildeels opsluge en anseelig Capital; det Afbræk, som Americanerne, der seile hurtigere og lade sig nøie med en mindre Fordeel, foraarsage Compagniets Handel, og endelig Krigen, som, blandt saa mange onde Ting, ogsaa medfører den, at Ostindiske Varer ikke søges saa meget nu som i Fredens Dage. Jeg er ikke indviet i den Ostindiske Handels Mysterier, og kan derfor heller ikke med Vished sige, hvorvidt alle disse Aarsager ere grundede, men de synes i det mindste ikke at være urimelige. Det være mig imidlertid tilladt, at fremsætte her nogle almindelige Betragtninger over dette Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Vist er det, at ethvert Handelsselskab, der ikke kan, vil eller tør holde Skridt med Tiden, maa, ligesom de fleste Ting, der bestandig blive staaende paa et og det samme Trin, tilsidst faae en ganske besynderlig Skikkelse. Da vort Asiatiske Compagnie fik sin Octroy, saae det naturligviis ganske anderledes ud i Verden end nu til Dags. Menneskenes Fornødenheder maae for en stor Deel forandre sig med deres Forhold. Hvad der i det ene Decennium er en courant Vare artikel kan i det andet blive ganske uafsættelig. Det ligger altsaa i Tingens Natur, at et Handelsselskab, der, indskrænket og ved en Lov bunden til visse Artikler, som det har udelukkende Ret til at handle med, maa til visse Tider kunne vinde overordentlig meget, og til andre derimod endog sætte store Summer til. Rettigheden til udelukkende at turde handle med bestemte Artikler kan kun blive gavnlig i det Tilfælde, at der er noget at vinde ved disse Artikler, men naar de ved Indkjøbet endog koste ligesaa meget som ved Udsalget, eller naar de ofte endog ere aldeles afsættelige, saa er det langt fordeelagtigere, at føre en Handel, der er fri for enhver, men som ikke tillige medfører den Rødvendighed, enten at lade komme Varer, som der intet vindes ved eller ingen skjørter om at kjøbe. Denne Punct synes man ikke at have taget i tilbørlig Overveielse ved de fleste Handelscompagniers Oprettelse, og derfor ere de tildeels ogsaa ofte udsatte for, at gaae overstyr, saaledes som for en rum Tid siden det Ostindiske i Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
De Hovedartikler, som vort Asiatiske Compagnie især handler med, ere hvide Varer og Steer. At begge disse Artikler have været med get fordeelagtige i sin Tid, det har Erfaringen tilfalde lært os, men at de ikke bestandig kunne vedblive at være fordeelagtige, ligger aabenbar i Tingens Natur. Simple hvide Varesorter, hvoraf Compagniet har liggende en saa uhyre Mængde, maae, som en Virkning af Consoneturerne, nødvendig tabe sig i Prisen og tilsidst endog blive temmelig afsættelige. Disse Varesorter ere egentlig kun bestemte til Brug, for simplere Folkeclasser. Men ogsaa grove Folk ville jo i den Henseende nuomstunder være fine, og endog den simpleste Tjenestepige vilde ansee det for en reen Malheur og en offentlig Tort, at klæde sig i simpel Cattun. Hun maa have en Kjole af Engelsk Sirtz, om hun end skulde tjene ligesaa længe for den som Jacob for en skjønne Racheel, eller forgivte Kilden til hele Slægters Tilværelse ved Udsvævelse. Saaledes er det hos os, og saaledes er det i de fleste andre Lande. Saalænge altsaa Yppighedens og Modens Herredømme, istedet for at aftage tvertimod tiltager blandt de simple Folkeclasser, ville ogsaa de grovere Sorter hvide Varer blive mindre og mindre afsættelige. De Engelske Manufacturers stigende Flor bidrager ogsaa meget hertil, thi de kunne overlade sine Sirtzer af det skjønneste Mønstre til saa billige Priser, at endog de simpleste Folk finde Leilighed til at vælge Sirtz istedet for Cattun. - Den anden Hovedartikel, Theer, har næsten ikke havt nogen bedre Skjebne end hvide Varer. Da Caffeen endnu ikke var synderlig i Brug, maatte Thee naturligvis være en meget fordeelagtig Artikel; nu derimod er Caffeen bleven saa almindelig blandt alle Stænder, og især blandt Middelelassen og Almuen, at Forbrugen af Thee næsten i alle Lande dagligen maa formindskes. Det er vel heller neppe nogen Tvivl om, at Caffe blandt alle Ostindiske Producter i senere Aar har været een af de fordeelagtigste Artikler. Kan man derfor end antage, at Compagniet endnu bestandig maa kunne vinde paa sine Theer, saa er denne Fordeel dog langtfra ikke mere saa stor som i Tider, da Caffeen endnu ikke blev saa almindelig brugt. Man seer af det Hele, at Spiren til Compagniets Decadence netop ligger i Aarsagen til dets temporelle Flor, og at den Eneret, som i den ene Tidspunct er det til saa stor Gavn, i den anden er det til saa stor Hinder. Et Handelscompagnie, som ikke kan holde Skridt med Tiden, bærer selv i sin Organisation Spiren til sin egen Tilintetgjørelse. En perpetuel Octroy bliver altid noget underligt, thi de Jndskrænkninger og Enerettigheder, den indeholder, bør kunne forandres efter Tidsomstændighederne, saafremt et Compagnie ikke skal blive et Offer for Conjuncturer. Jøvrigt vilde det være at ønske, at Interessenterne i saadanne Handelsselskabe, ved Generalforsamlingerne ikke blot vilde være tause Tilhørere, thi blandt mange fornuftige Mænd, maa der altid findes adskillige, som kunne fremføre mangt et godt Raad. Men de fleste holde desværre ved saadanne Leiligheder af utidig Beskedenhed deres Mening tilbage, deres Taushed antages derfor for Samtykke, eller Mangel paa bedre Jndsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Indenlandske Efterretninger. J Søndags Nat optog man atter ved Braad bek, 1/4 Miil fra Hirschholm, en Tydsk Deserteur, fra Marinercorpset. Ogsaa han havde været med i Slaget ved Lübeck. Det er en smuk Karl, kun 22 Aar gammel. Hungeren havde drevet ham til at banke paa om Natten i den ommeldte Gaard, da han havde vanket som Dage om, fornemmelig ved Strandkanten, for at søge en Baad, og i al denne Tid havde holdt stræng Faste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Breve fra Sverrig melde, at en stor Deel døde Heste ere for otte Dage siden drevne op til den Svenske Kyst. Man formoder at de have hørt til den strandede Engelske Transportflaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
J Torsdags Aftes Kl. 9 1/2 var man i Rosenborg Hauge Vidne til ret er forargeligt Optrin. Fire meget velklædte, men derhos velbeskienkede Engelskmænd havde fundet for godt, at anfalde de Spadserende i Cavaliergangen, deels ved at gribe efter Fruentimmerne paa en usømmelig Maade, deels ved endog at at støde nogle Søofficierer omkuld. Man saae sig nødsaget til at lade Vagten, hente, og disse fire balstyrige Britter bleve derpaa arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Jmellem Hr. Morgenstjerne, som vil anlægge en Undervisningsanstalt i Moss, og Hr. Klokker, Horn i samme By, er der opstaaet en liden Feide i Anledning af dette Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Udgiveren af Trondhjemsavisen klager over, at man i Trondhjem ikke kan faae Uld for Contant, og at selv Bonden adskillige Mile fra Byen, spørger med Begjerlighed efter Uld. Jkke langt hen i Tiden havdes imidlertid nordenfields Uld i Mængde og til billige Priser, medens den nu neppe er at faae, men Aarsagen til denne Mangel, siger han, ligger i den tiltagende Nydelse af berusende Drikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Ved den sidste Postes Afgang fra Hamborg, havde Efterretningen, at Königsberg d. 16de dennes var gaaet over til de Franske, endnu ikke bekræftet sig. Special-Reven over H. K. H. Kronprindsens Regiment, som var ansat til d. 22de i d. M. blev contremanderet formedelst det slette Veir, og havde først Sted Dagen derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Den 24de begav H. K. H. Kronprindsen sig til Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Ved Cancellie Rescript af 5te d. M. til Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, saavelsom til Cancelliepræsidenten Kammerherre Kaas, er fastsat, at saalænge Kammerherren forestaaer det ham anbetroede Directoriat over Herlufsholms Stiftelse, maa det være ham tilladt igjennem Cancelliet at meddele Hs. Maj. de Forslag, han til Stiftelsens Tarv finder sig beføiet til at indgive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Den under 5 April udgivne Kongel. Resol, forandres didhen, at Directionen for Universitetet og de lærde Skoler fritages for alt Ansvar og Tilsyn i Henseende til Herlufsholms Skole, men derimod gjøres Kammerherre Kaas, som Directeur for Stiftelsen, til Pligt, ogsaa at overtage Tilsynet med det egentlige Undervisningsfag, samt derom og alt andet Stiftelsen vedkommende, at indgive sine Forslag til H. M. igjennem det Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Under 5 Junii er ved Cancellierescript fastsat: 1) at Urte- og Jsenkræmmer samt Sukkerbagernes forenede Laug i Kjøbenhavn skal adskilles, saaledes, at Jsenkræmmerne herefter skulle udgjøre et særskilt Laug, under Bestyrelse af Foresatte, valgte blandt dette Laugs Jnteressenter, og 2) at Jsen kræmmerne nu og i Fremtiden skulle overtage deres egne Pensionister til Forsørgelse. Jøvrigt har H. Maj. under Dags Datum ved nye Laugsartikler, bestemt de Pligter og Rettigheder, som kunne tilkomme Jsenkræmmerne, samt i bemeldte Artikler fastsat, hvilke Varesorter Urtekræmmerne, lige med Jsenkræmmerne maae falholde og sælge. For saavidt Urtekræmmerne og Sukkerbagerne angaaer, skulle imidlertid Laugsartiklerne af 10 Junii 1693. fremdeles være gieldende og blive i Kraft indtil H. M. maatte finde for godt anderledes at bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Seminariet paa Blaagaard demitterer aarlig omtrent 15 til Ungdomslærere dannede Seminarister. Fra dets Begyndelse til 1 Maji d. A. har det demitteret 127 Lærlinge, der ere ansatte ved Almueskoler i Dannemark og Norge, og deriblandt 70 i Sjællands Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
De til Blaagaards Seminariums Brug anviste Summer ere: 10,000 Rdlr., anviste af det Danske Cancellie, og gjorte, tilligemed senere tilkomne Summer, saa frugtbringende, at Renterne nu udgjøre aarligen 675 Rdlr. 18 s.; af det Danske Cancellie aarligen til Julii 1000 Rdlr.; overskydende Jndtægter af Kirketiender 450 Rdlr., Forpagningspenge for Religions=Lærebogen 300 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Efter Commissionens Jndberetning, kunne al Jndskrænkning uagtet, Seminariets Udgivter ikke afholdes uden et aarligt Tilskud af 1900 Rdlr. af Fonden ad usus publicos. - Anmelderen troer, at Seminariets Jndtægter anseelig maatte kunne forøges, blot ved Forlaget af Religionslærebogen. Uden at forhøie dens allerede nu temmelig høie Priis, maatte det i det mindste kunne have todobbelt saa stor Fordeel deraf, end det nu har, naar det lod den trykke paa eget forlag i Waisenhusets Trykkerie og udsælge i sammes Boglade. Den maatte jo ligesaa godt kunne trykkes og sælges der som Psalmebogen, som aldrig har været bortforpagtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
J det Tydske Tidsskrivt: "das Morgenblatt berettes, at Baggesens Parthenais oversættes paa Hollandsk af den berømte Bilderdyk, og at en Fransk Oversættelse af samme Digt snart vil udkomme med en Jndledning angaaende denne Digteart og en Sammenligning mellem Voss's Louisa, Gothes Herman og Dorothea, og Baggesens Parthenais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
J afvigte Aar ere 3605 Skibe fra Nordsøen, og 3535 fra Østersøen, ialt 7140, passerede Sundet. Heraf vare 2566 Engelske, 1817 Danske, 1764 Svenske, 209 Americanske, 205 Preussiske, 119 Oldenborgske, 117 Russiske, 100 Rostocker, 72 Bremer, 61 Lübecker, 54 Hamburger, 30 Portugisiske, 26 Pappenburger. Det Danske Flag var denne Gang, næst det Engelske, det talrigeste; i det 17de Aarhundrede var det Hollandske det, og i det 18de det Engelske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Efterretninger fra Krigsskuepladsen. Den 14 Junii, som ved Marengo bestemte den Østerrigske Armees Skjebne, har ogsaa denne Gang været temmelig afgjørende for den Russiske Hær i Preussen. Allerede d. 10 Junii syntes man i Konigsberg at ane et forestaaende Nederlag. Benningsen var kommen tilbage til Heilsberg, 19 Mile fra Kønigsberg), uagtet Lestock havde seet sig nødsaget til at overlade ham alle sine Russer, og derved svækket sig meget; enhver holdt sig berødt til at flygte; Dronningen reiste i Dagbrækningen til Memel; fra Gudtstadt (i Nærheden af Heilsberg), ventedes saa mange Saarede, at man gjorde Regning paa, at alle Stadens Huse. vilde blive opfyldte med dem; selv i Fahlerberge, skulde indrettes et Lagareth; alle undværlige Personer skulde forlade Kønigsberg. Denne almindelige Bekymring og Bevægelse var heller ikke uden Grund, thi allerede adskillige Dage tilforn var der forefaldet vigtige Træfninger, der næsten alle vare et Forbud paa de Franske Troppers Seier. Den Russiske Overgeneral, Storførste Constantin, angreb med den Keiserl. Garde og 3 Divisioner, Marchal Ney, men blev, uagtet hans Styrke bestod af 40,000 Mand, overalt drevet tilbage. Ved Deppen angreb Russerne det 6te Franske Armeecorps, men bleve ligeledes kastede tilbage med et Tab af 2000 Døde og over 3000 Saarede, skiønt de Franskes Forlis ikke var saa betydeligt, bleve dog 250 Franskmænd tagne til Fanger af Cosakker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Den 20 d. M. skulde den til Fastlandet bestemte Engelske Expedition afgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Ved Rosette have Engellænderne mistet henved 1000 Mand. J Abourmandous skjød man paa dem fra Tagene og Vinduerne, og de bleve der saa ilde medhandlede, at de maatte trække sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Om Forførere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
(Jndsendt.) Som et Menneskeheden vanhædrende Exempel paa den skjendige Forføresyge, der gaaer i Svang i vor Hovedstad, har Jndsenderen af disse Linier anseet Efterfølgende for at have saa megen Vigtighed fra Moralens Side, at det synes at fortjene al muelig Publicitet. En ung Pige, hvis Fader beklæder et ikke ubetydeligt kongeligt Embede i en af vore Provindser, var for ikke længe siden kommet her til Hovedstaden, i Tanke, at søge Condition som Huus= eller Kammer-Jomfrue. Hun lod desaarsag et Avertissement indrykke i Adresse-Avisen, hvori hun tilbød sin Tjeneste i omtalte Fag, der kunde være overeensstemmende med hendes Stand. D. 26de d. M. kommer et Bud til hende i hendes agtværdige Families Huus, hvor hun logerte, og beder hende at følge med til Stræde, hvor man foregav, at en Frue fra Landet opholdt sig, og just behøvede en Kammer-Jomfrue. Den uskyldige Pige følger med og bliver i bemeldte Gade ført op i et Huus paa første Sahl, hvor hun indlades, og istedet for en Frue fra Landet, seer en midaldrende Mand, der strax anfalder hende med Vellystlingernes forføreriske Smigretoner. Den uskyldige landlige Pige, hvis Hjerte ikke nærede mindste Anelse om disse Fordærveres uhyre Niddingsværk, bad at hun maatte slippe ud igjen, da hun ikke var vant til slig Modtagelse. Men Uhyret anfaldt hende, og forsøgte ved Magt at skaffe sig de Glæder, som ikke frivilligen kunde ydes ham. Døren havde han slaaet i Laas efter hende, og søgt at spærre hende enhver Adgang til Hjelp. Jmidlertid lykkedes det dog den arme Pige, som en slig Modtagelse næsten havde bragt til Afsindighed, at slide sig fra ham, og efter at have gjennemløbet adskillige Værelser, hvori ingen forefandtes, kom hun i et Kjøkken, hvor det helvedes Bud, som havde ledt hende i denne Snare, var beskjeftiget med at koge Chocolade. Hun brød udaf Kjøkken=Døren, og slap endelig fuld af Angest hjem i sin ædle Families Arme. - Skjendige Forførere, hvorledes er det mueligt, at Eders Hjerter ere saa forhærdede, hvi have Eders Siele tabt Følelsen for endog den mindste Grad af Moralitet, at J kunde stille Snarer for den uskyldige, hvis Fald gjør dem evig ulykkelige. Det er en sørgelig Erfaring, at Moraliteten er sjunket saa dybt der, hvor man indbilder sig at Culturen har udbredt Glands med sin lysende Fakkel. Kunde ovenstaaende Linier som Bidrag til Kundskab om den uhyre Skjendighed, der har sit Sæde i Hjertet af vort Land, tjene til Advarsel for andre uskyldige Piger, der kunde være stædte i lignende Omstændighed, maatte de endvidere henkalde Vedkommendes Opmærksomhed paa deslige Folk, som til uskyldige Offres Fald og evige Fordærvelse udleie deres Værelser, da har Jndsenderen opnaaet en magtpaaliggende Hensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Udenlandske Efterretninger. Efter Hamb. Correspondent kan man med det første vente en vigtig Forordning, som bestemmer Landmilitsens Indretning for Fremtiden og om unge Menneskers Forpligtelse til Militairtjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Hr. Capitain Leisner lader nu opføre det første Lyststed paa den saakaldte Bryggerpange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Landhuusholdningselskabet har nu udgivet en Fortegnelse over Skrifter passende for den DanskNorske Almue. Den er 30 Sider stor. Bøgerne ere classificerede i følgende Orden: Religions og Opbyggelsesbøger, om Menneskets Pligter; om Verdens Begivenheder; om Børneopdragelse; om Jordens Forfatning; i Mathematik og Naturlære, i Naturhistorie; i Landhuusholdning; om adskillige Konster og Haandteringer; til at forstaae Modersmaalet; Anviisning til at skrive det og til at opsætte visse Skriftslags; til Helbredens Vedligeholdelse; til almindelig Oplysning, og nyttig Tidsfordriv, Viser og Sange, Forberedelses=Skrifter til Forstandens Dannelse og Kundskabs Erhverv, i Almindelighed. J denne med Smag og Nøiagtighed forfattede Fortegnelse findes S. 29 ved en Feiltagelse Junkers Haandbog a., anført under Funke. J Fortalen siges, at Selskabet ved at gjennemgaae Fortegnelsen over de Bøger, som findes i de allerede oprettede Samlinger, har bemærket, at ikke alle Samlere havde været lige heldige eller strænge i Valget. Selskabet fandt det derfor fornødent, at udgive nærværende Veiledning. Det har med Forsæt valgt forskjellige Skrifter i een Materie, fordi det undertiden kan være Een og Anden lettere at faae et Skrift end et andet, og dets Udelukkelse kunde have Anseende af, at Selskabet fandt det mindre værd at anbefale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Blandt de gavnlige Politieindretninger, som Egnen omkring Hovedstaden kan takke den virksomme Justitsraad og Politiemester Nielsen for kan nu ogsaa regnes den, at Frederiksbergby har faaet tre Vægtere, istedetfor at den hidtil kun have de en eneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
J Lunden ved Jægerspriis, har man nylig stødt paa en forhen ubekjendt Gravhøi. Der er endnu ikke givet befaling til Gravning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
J forrige Uge strandede en Baad med 6 Mennesker, som ville til Dyrehaugen, paa Kysten af Hveen. Men de bleve alle reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
J Søndags anfaldt en Bondekarl, som formodentlig var noget beskjenket, Politiemesteren, Hr. Justitsraad Nielsen, i Jægersborg Dyrehauge. Karlen blev strax ført i Arrest. Han skal være en formuende Gaardmands Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
J Aftes var en lille Krig imellem en stor Deel Marinere og Matroser i Adelgaden og Kronprindsessegaden, som ikke løb af uden Blodsudgydelse. Nogle Matroser bleve næsten dødelig forslaaede, og en Søofficier, som vilde skille de Stridende ad, blev ilde medhandlet. Fire af Mar nerne sidde nu arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Gaarden Nr. 54 i Skidenstrædet blev i Gaar solgt ved femte Auction til Theehandler J. Schmidt, for 14400 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Udenlandske Efterretninger. Magdeburg maa atter levere den Franske Armee, 6000 Skjorter, 9000 hvide Halsbind, 6000 Halsbindspænder, 6000 Par Stivletter, 6000 Lærredstørklæder, 6000 Par Strømper, 2000 Tornistre af Kalveskind og 3000 Vadsække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-30
Stockholm d. 23 Junii. H. M. Dronningen, blev i Gaar, Kl. 2 om Morgenen, lykkelig forløst med en Prindsesse. J den Anledning blev strax i Overværelse af Hertuginden af Sødermans land og Prindsesse Sophia Alberting, Rigets Herrer og deres Fruer a. aflagt Taksigelse til Gud i Stadens store Kirke af Pastor Primarius Dr. Marray. Taksigelsen skede derefter under Bedetimen i alle Stadens øvrige Kirker. Dronningen befinder sig, efter Omstændighederne, temmelig vel, og den Kongel. Prindsesse vel.