JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
I Henhold til ovenstaaende Erklæring opfordrer jeg Undertegnede herved til at anmelde for mig den Person, som udtaler ærerørende Rygter og mig i ovenanførte Anledning, i lovlige Vidners Paahør. Den, som anmelder mig sligt, erholder hos mig en ikke ubetydelig Douceur, under Navnets Fortielse. Donslund Mølle, den 13de Juni 1836. A. C. Møller. De Herrer, som ikke fandt Leilighed til ved Landmands Mødet i Odense at afhente deres i Randers requirerede Korstavler, ville behage derom at henvende sig til Hr. Kjøbmand H. Teisen i Odense, som har lovet at besørgeAfsendelsen efter Ordre imod Værdien, som er 2 foruden Porto fra Odense. B. C. Hofman (Bang). En hollandsk Veirmølle i Sjælland, hvortil der er god og fikker Malling, kan erholdes tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Commissionair Nyegaard i Holbek. Et Boelsted med c. 83 Tdr. Sædeland, færdeles gode Muldjorder, beliggende omtrent 1/2 Miil vesten for Aarhuus, og særdeles smukt, er underhaanden at faae tilkjøbs. Kreaturholdet er for Tiden 2 Heste og 4 Køer. Man henvender sig i den Anledning personlig A. Hansen, eller i frankerede Breve til Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
J en smuk og frugtbar Egn, imellem Kolding og Fredericia, er en Gaard, med gode Bygninger og Jorder, med et Areal af 100 Tdr. Agerland, 20 Tdr. Land Eng og 34 Tdr. Land Skov, Alt geometrisk Maal, underhaanden at faae tilkjøbs. Besætningen er 40 Stkr. Hornqvæg og 7 Heste. Man behager herom at henvende sig til Fuldmægtig Kralund i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Boutiksleilighed i Aarhus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Til forestaaende St. Oluss-Marked kan for en Handlende faaes tilleie billigt et stort og rummeligt Locale paa et godt Strøg og i Nærheden af Torvet. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Manufacturhandel. En i Boutikforretninger veløvet Handelsbetjent, önsker sig til anstundende Nytaar Emploi i ovennævnte Fag. Billetter desangaaende bedes indsendte. til dette Blads Contoir, mk. Manufacturier. En større Præstegaard etter anden Avisgaard, med omtrent 100 Tønder Land, med Besætning, ønskes i Forpagtning enten strax eller til 1ste November d. A. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Brænderibestyrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
En ung dannet Mand, som er Pharmacent, og senere hos en fortrinlig duelig Mand har lært saavel theoretisk som practisk Driften af et Damp brænderi, önsker sig til 1ste August eller 1ste November d. A. en Plads som Brænderibestyrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
ved et stort Brænderi, enten heri Landet eller i det Tydske. Herpaa Reflecterende ville i frankerede Breve henvende sig til A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand. For en Enke eller Jomsen at sat at er, som paa egen Haand kan bestyre en simpel Huusholdning, i Forening med et lille Meieri, er til 1ste Novbr. en Plads ledig paa en Gaard ved Veile. Uden de paalideligste Anbefalinger nytter det ikke at melde sig, og modtager Avisexpeditionen, i Veile portofrie Breve desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Paa Horsens Apothek bliver til 1ste Hovember en Plads ledig for en Medhjælper. Man behage at henvende sig snarest muligt til Helms. Jeg søger til 1se Novbr. d. A. en, med gode Vidnesbyrd forsynet Medhjælper. Gramm, i Juni 1836. A. R. Jebens, Apotheker. En duelig Muursteenstryger kan strax erholde Plads paa Sophiendahl ved Skanderborg. Aarhuus, den 15de Juli 146. Rosenkrantz, Ved en Herregaard i Nærheden af Aarhuus kan et Par Folk af Arbeidsklassen til 1ste November d. A. erholde Bopæl, med Jldebrændsel, Græs og Foder til en Ko fornødent Fødekorn og 25 Rbd. i Penge aarlig, imod at de Begge forrette Arbeide til Gaarden, hvorved dog bemærkes, at Konen, af hvem der ikke til enhver Tid fordres Arbeide, erholder en Betaling af 20 Skill. dagl., naar hun efter Tilsigelse forretter Arbeide til Gaarden. Man A. Hansen, henvender sig til const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Formedelst Sygdom kan en en Tjeneste pige strax erholde Condition hos Snedker Schytte paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Kalkbrænderi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Fra Keilstrupgaards Kalkværk kan faaes Kalk den 20de og 21de Juli, naar man iforveien bestiller samme ved undertegnede Eier. Til Efterretning for de ærede Jndvaanere af Skanderborg By tjener, at jeg kan forsyne hele Byen med Kalk for Eftertiden til den billige Priis iaar af 13 s. pr. Tønde, frit leveret ved Skanderborg Bro. P. Blesberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
At jeg Undertegnede har nedsat mig som Borger og Sadelmagermester i Grenaae, tjener herved til behagelig Efterretning for alle Dem, saavel Uden som Jndenbyes. der ville forunde mig deres Arbeide, forsikkrende Enhver propert, solid og godt Arbeide og efter Rutidens Fordringer, billig Priis. Ligeledes anbefaler jeg mig med Tapetsering, Madratsstopning, samt Alt til Sadelmager Professionen henhørende. ærbødigst E. C. v. Seelen, boende i Storegade i Grenaae, ved Siden af Md. Bigum. Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Fiin lys Havanna- & lys St. Croix-Sukker, fiin Melis i Toppe, stödt Do., anbefales til Syltning, og sælges billigst muligt hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Chocolade, af Baggers, Deichmanns og Kehlets Fabrikker, samt Chocoladesigurer, faaes meget billig hos J. A. Prior. Thee Fiin Compoi-, Congo- og Pouchong-Thee, nye syltet Ingetær til 22 Bojang, faaes hos J. A. Prior. Da begge mine Tofter nu ere solgte, og Afgrøden, saavel af Korn som Kartofler, ikke følger med, saa kan samme underhaanden faaes tilkjøbs af Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Nogle større og mindre Foustager, saavelsom nogle Kar, tilligemed endeel tørre Ege=Planker og Brædder, ere at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder Aarhuus, den 11te Juni 1846. S. Thomsen. Gruusholde ere at faae billig hos P. Møllerup. M. Levins Industri- og Mode-Magasin har atter erholdt Schetlands- & Castor & Ternaugarn, paabegyndte couleurte Broderier, og alle til disse Fag herhörende Artikler. Jenny-Lind-Fryndser, i alle Farver, et stort Udvalg hvide franske Broderier, ægte Kniplinger, Hatte- & Kappeblomster, ostindisk Stoppegarn, er at faae i Undertegnedes Industri- og Mode-Magazin. M. Leviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Gode Foder-Ærter, P. S. Agerup. kan faaes billig hos paa Mindegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Et Parti smukke couleurte Glas-Varer samt fransk Porcellain er nylig arriveret, og sælges J. Hofforg & Comp. billigst muligt af Udmærket gode engelske Høstleer faaes hos J. Hofforn & Comp. Chocolade a 2 s. 4 s. og 2 s. pr. 6 faaes J. Hofforg & Comp. hos Et lille Jern-Pengeskriin, til at skrue i Gulvet indvendig fra, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Nye Manufacturvarer. Hvide Shirtings 8 Cambringes i alle Numere; sig. Cambringe ; Toile de Cambray til Manskjetten, og Kraver, sig, kipret – glat Stouts; Halv Lærreder & ublegede Tvistlærreder i forskjellig Qvalitet; Kjöbenhavnske Bommesier fra 20 til 28 s pr. Alen; ægte trykkede Shirtings 16 a 18 6 pr. Alen; Bomuldstøier til Bluser i nye Mønstre, sorte Orleans, sort Brunell, smukke lyse Støvletøier, fiint Hvergarn 2 12 i & 3 Al.; sort Silke-, Bomuldsfløiel; coul. Shirtings 8 Stout, dansk og engelsk heelulden Flonel; halvulden Flonel 8 Svanebay; heelulden Bay & Svanebay; hvide & coul. Multum; endvidere : Haardug til Møllesigter, samt modedrag Klæde til Vogne og Kudske-Livree, ere nylig arriverede hos C. B. Christensen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Stedet N 212 paa Studsgade, som for Tiden beboes af Madame Lihme, er til førstkommende Flyttetid at faae tilleie. Man behage at henvende sig til Maler Hiernøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Hos Skræder Søchting er en god Borger=Mundering at faae til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Boghvedegryn ere at faae hos P. Mollerup. Jagten "Lykkens Prøve, Skipper L. Jversen, afgaaer snarest muligt til Kiel, medtagende Passagerer og Stykgods. Aarhuus, 13de Juli 1846. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
En Guldbroche er kundet paa Middelgade. 4 – udressecontoiret anviser Finderen. Torsdag den 16de dennes musicerer megiments Musikken i Marselisborg Skov til sædvanlig Tid. H. P. Danielsen. Til de Brandlidte i Alminde have vi modtaget: Fra Hr. Pastor S. 1 Rbd. 3 1/2 s., Fru Lützau 1 Rbd. 3 1/2 s., en Ubenævnt 2 Rbd., Hr. Assessor Jørgensen, 2 Rbd. 6 3/4 s., Hr. Cancelliraad Qvistgaard 4 Rbd, Hr. Pastor Gad 4 Rbd., Hr. Proprietair Bolvig 4 Rbd.,Hr. Kjøbmand Hansen 3 Rbd., Hr. Justitsraad Estrup 4 Rbd. 1 Mk., Hr. Bager Brandt 1 Rbd., Hr. Lysestøber Buch 1 Rbd., Hr. Pastor Galskjot 5 Rbd., Hr. Provst Thune 2 Rbd., Hr. Pastor Theilade 2 Rbd., Hr. Gaardeier Eiler 1 Rbd., Hr. Gaardeler Hansen 1 Rbd., Hr. Consul Geelmuyden 1 Rbd. 2 Mk., en Ubenævnt 5 Rbd., Gaardelere i S. Wilstrup Sogn 12 Rbd., ialt 50 Rbd. 3 Mk. 12 1/2 s. Disse Gaver ere uddeelte i Forhold til Enhvers Tab, og de kjærlige Givere takkes hjerteligst af os og af dem, hvis Nød derved er bleven lindret. J. Lauritzen. C. F. Kragerop. C. Dous. S. Andersen. C. Diederich. J. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
Literatur. Paa Boghandler P. G. Philipsens Forlag udkommer og Subscription modtages i alle Boglader: Johan Repomuck v. Schwerz's Anviisning til praktisk Agerdyrkning, 3 Dele, 2080 Ark i stort Svo med 15 lithographerede Tavler i 4to, udgaaer i 10 a 12 maanedlige Hefter, hvert paa 6 Ark, som beregnes Subskribenterne til 8 ; Arket. Værkets Jndhold: Første Bind. 1ste Afdeling. Klima og Jordbund. 2den Afdeling. Gjødningsmidlerne. 1) Atmosphæriske Gjødningsmidler. 2) Anmalske Gjødningsmidler. 3) Begetabilske Gjødningsmidler. 4) Vegetabilsk anmalske Gjødningsmidler. 5) Strønningsmidlerne. 6) Flydende Gjødningsmidler. 7) Gjødningens Behandling og Anvendelse. 8) Mineralske Gjødningsmidler. 3die Afdeling. Græsavl. – 1ste Hovedstykke. Naturlige Enge. - 1) Om Enge i Almindelighed. 2) Naturlige Enges Pleie. 3) Naturlige Enges Forbedring. 4) Enges Gjødning. - 2det Hovedstykke. Kunstige Enge. 3) Tilfældigen bevandede Enge. 4) Kunstigen bevandede og overrislede Enge. Metrisk System. Andet Bind. 1ste Afdeling. Dyrkning af meelholdig Sæd. 1ste Hovedstykke. Halmproduction. 2) Sædavlen. - 1) Hvede. 2) Spelt. 3 Enkorn. 4) Rug. 5) Vinterbyg. 6) Vaarbyg. 7) Havre. 8) Emmer. 9) Vaarhvede. 10) Vaardinkel. 11) Vaar rug. 12) Mais. 13) Hirse. - 3die Hovedstykke. Dyrkning af Bælgfrugter. – 1) Ærter. 2) Vikker. 3) Lindser. 4) Dvergbønner. 5) Hestebønner. 6) Boghvede. - 2den Afdeling. Dyrkning af Foderværter. Forord. - 1ste Hovedstykke. Foderværker, 1) Rød Kløver, 2) Hvid Kløver. 3) Luzerne. 4) Esparrette. 5) Fodersurrogater. - 2det Hovedstykke. Rod- og Knoldværter. 1) Betingelser ved deres Dyrkning. 2) Roer. 3) Runkelroer, 4) Kaalrabi. 5) Gulerødder. 6) Kartofler. 7) Topinambur. 8) Hovedkaal. Tredie Bind. Jndledning. – 1ste Hovedstykke. Udvalg af dyrkelige Væxter, 2) Sædfølge. – 1) Hensyn til Bearbeidningen. 2) Hensyn til Forbrug og Fødemidler. 3) Hensyn til andre Planter. - 3die Hovedstykke. Markinddeling. 4) Forskjellige Marksystemer. 1) Reent Græsbrug. 2) Markgræsbrug. 3) Tovangsbruget. 4, Korn- eller Vangbrug. 5) Vexelbrug. 6) Mangeaarig Vexelbrug. Paa Boghandler P. G Philipsens Forlager udkommen og faaes i alle Boglader: Om Toldvæsenet i Amindelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-15
det danske Toldvæsen. i Særdeleshed, W. C. F. Greve Sponneck, Deputeret i Gen. Toldkammeret. 40 Ark i 8. Priis 1 Rbd. 72 s. Værkets Jndhold: Første Deel. De almindelige Begreber. Første Capitel: De Toldvidenskaben nærmest vedkommende Hovedsætninger af Nationaloeconomien. Andet Capitel, Kort historisk Udsigt over de forskjellige nationaldeconomiske Skribenter og Systemer. Tredie Capitel. Den egentlige Lære om Told. Fjerde Capitel: Om Handelsfrihed. Femte Capitel De practiske Resultater. Slutning. Anden Deel. De almindelige Begrebers Anvendelse i Danmark, eller Forsøg til en critisk Fremstilling af det danske Toldvæsen. Første Capitel, Kort Fremstilling af den danske Toldbistorie. Andet Capitel. Om den almindelige Characteer af Fan, 1ste Febr. 1797, dens Fortjenester og Mangler. Tredie Capitel. Om det nugieldende ToldafgiftsSystem, d. c. Toldsystemet i egentlig Forstand, Fjerde Capitel: Om de Yderne paahvilende formelle Byrder og Controlbesværligheder, d. e. ToldcontrolSystemet. Femte Capitel. Om de Yderne tilstaaede Lettelser ved Afgifterlæggelsen (Oplagsvæsenet. Sjette Capitel: Om Toldstraffelovgivningen og Toldvæsenets Fremgangsmaade i Sager angaaende Told forseelser. Syvende Capitel. Om den danske Toldembedsforfatning, samt i Forbindelse dermed om Toldforvaltningen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
No 117. den 17de Juli. Fredagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Nyheder fra Udlandet. Paa den belgiske Nord-Jernbane har den 8de Juli tildraget sig en skrækkelig Ulykke. Convoien fra Arras var passeret og befandt sig ved Roeux paa en Skræntning, da det første Locomotiv gik ud af Skinnerne, hvorved det andet fik et saadant Stød, at Forbindelseskjæden sprang itu, og 8 Vogne styrtede fra Skrænten ned i en Tørvemose (ifølge Commerce belge. i en Sump, som var flere Metres dyb), fra en Høide, af over tyve Fod. De første Vogne bleve opslugte i Tørvemassen, og de andre knustes ovenpaa dem. En af de Medreisende, som slap derfra med Livet, angiver de Omkomnes Antal imellem 80 og 90. Desuden vare Mange blevne stærkt lemlæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
J Portugal seer det værre ud end nogensinde for Hoffet og Ministrene maae dandse efter Revolutions partiets Pibe og finde sig i utallige Ydmygelser. Dronningen er endnu stedse tilsinds at takke af; men Palmella har dog hidtil afholdt hende derfra. Den kgl. Familie trøster sig ikke til, at forlade Slottet, saaledes gruer man for den forbittrede Pøbel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Fra Madrid meldes, at der ved Almerias Kyster er forliist et Dampskib, som havde 600 Soldater ombord, der Alle vare druknede paa 2 Mand nær. Skibet havde været overladet, og var gaaet under med Top og Tavl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
De arabiske Stammer i Afrika, som lokkede Oberst Montaignac i et Baghold, og her nedsablede de Franske, ere blevne frygteligt tugtede af General Cavaignac. Fen Hundrede Beduiner bleve indesluttede i en Vinkel mod Havet, og omkom enten i Bølgerne eller nedskjødes af de Franske. Jngen af dem undkom, Fra Otaheiti haves derimod ugunstige Efterretninger. Nogle franske Søfolk vare ihielslagne af de Jndfødte paa Øen Huahine. En Fregat og et Dampskib gik dertil med Landgangstropper; men disse bleve slagne tilbage med Tab. De Jndfødte vare nu marscherede mod Papeiti, for at opbrænde Staden og drive de Franske bort derfra. Hele Storbrittanien jubler over Folkets Seier og Kornlovenes Afskaffelse. Ogsaa engelske Aviser indeholde nu den vigtige Efterretning, at den brittiske Regjering vil intervenere i Portugal, hvor man har ifinde at styrte Dronningen fra Thronen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Paven har befalet, at alle de overordentlige Commissioner i Provindserne skulle opløses, og alle Processer formedelst politiske Forseelser suspenderes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
J det Moldanske har der atter været Uroligheder. Nylig ere 40 Bojarer blevne udviste fra Jassy formedelst Ulydighed mod Hospodaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Leipzigerne forberede sig paa at feire den velbekjendte 12te August som en Dødsfest. De ville i Procession begive sig ud paa Kirkegaarden og bekrandse de Faldnes Grave. Haandværkerne og Kjøbmændene ville den Dag lukke deres Boutiqver og Værksteder, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 14de Juli. Jgaar oprandt endelig den Dag, da Nordens tvende Konger mødtes her. Endskjøndt Ankomsten først kunde ventes efter Middag, og det fra Morgenstunden saae ud til Regn, havde dog en utallig Menneskemasse tidligt paa Dagen samlet sig paa enhver Plet, hvor man kunde vente at faae Lidt at see af Stadsen. Det var, som om den hele øvrige Deel af Byen var uddød. Ny Toldbod var indrettet til de Kongl. Majestæters Landstigning, og der var ligefor den store Toldbygning udlagt en Landingsbro, beklædt med Hvidt og Rødt, og prydet med Faner. Klokken henved Eet forkyndte Batteriet Qvintus's Kanoner, at det kgl. svenske Dampskib var i Sigte. Flere af vore Dampskibe vare, tæt besatte med Mennesker, gaaede det kgl. Skib imøde paa Rheden, hvor de bragte Majestæterne den første danske Velkomst. Da det svenske Dampskib var saa nær, at der saluteredes fra vore paa Rheden liggende Krigskibe, Castellet og Volden, gik Hs. M. Kongen, Kronprindsen og de øvrige Prindser ombord i den forgyldte Kongechaluppe (der styredes af Admiral Lütken) og afhentede den svenske Kongefamilie. J det Øieblik vor Konge steeg ombord i det svenske Dampskib (Nordstjernen), heisedes paa dets Top det danske Kongeslag. Kongebaaden ledsagedes af en Række andre Baade, alle med festligtklædte Sluproere. Under hele Jndseilingen saluteredes fra alle Batterier, og paa Skibene hilsedes Kongerne af de i Ræerne opstillede Matroser, især tog dette sig smukt ud fra Kæmpedampskibet "Copenhagen". Havnen vrimlede af Baade og Dampskibe, fuldt besatte med Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Ved Landingen modtoges de høie Gjæster af vor Dronning og Prindsesserne. De to kongelige Damer kyssede hinanden ret hjerteligt, under Mængdens Fryderaab. Det var et yndigt Syn, at see de to udmærket smukke Kongepar Arm i Arm gaae langsomt opad Broen til Vognene, fulgte af de glimrende Suiter. Folkejubelen vedblev lige til Majestæterne kom ind paa Amalienborg, og fornyedes hvergang man igjennem Vinduerne skimtede Nogen af Gjæsterne. Paa Amalienborg sammenstrømmede nu den umaadelige Mængde Mennesker, som havde fyldt Toldboden, Langelinie og et langt Stykke ud af Strandveien, og forblev der, for at see det fremmede Kongepar kjøre om i Visit hos Enkedronningen og de øvrige af Kongehusets Medlemmer. Efter Taffelet hos Hs. M. Kongen begave Majestæterne sig omtrent Kl. 8 i et glimrende Optog til Theatret. Kong Oscar havde ønsket at see Kong Rens Datter", som opførtes tilligemed nogle Characteerdandse. (La Lithuanienne, Bolero a quatro og Pas de Bouquets.) Da Hs. Maj. Kongen traadte ind i den kgl. Loge med Dronningen af Sverrig, og Kongen af Sverrig med den danske Dronning, reiste Tilskuerne sig og modtoge Majestæterne med længe vedholdende Jubelraab. Om Aftenen kjørtes fra Theatret under Skin af Fakler og Beegkrandse, og næsten alle Bygninger paa Veien vare illuminerede. Folkemængden vedblev med Hurraraab paa Amalienborg til Midnat. – Idag have de fremmede Prindser beseet Byens Mærkværdigheder; men Kongen og Dronningen have kun besøgt Frue Kirke, Thorwaldsens og det oldnordiske Musæum, samt Rosenborg Slot og en Udstilling af Malerier paa Christiansborg. Ved Rosenborg paraderede Livjægerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
For Øieblikket er der stor Cour hos de svenske Majestæter, hvorefter Taffelet paa Christiansborg begynder. Efter at have besøgt Dyrehaven og Klampenborg, drikkes der Thee paa Bernstorff, hvor der af flere tusinde Menneskeer heraf Staden bringes D. M. et Fakkeltog fra Charlottenlund igjennem Jægersborg Allee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Deputationen i denne Anledning anføres af Conferentsraad Ørsted. Jmorgen besees Omegnen, og der overnattes paa Frederiksborg Slot, hvor endeel af de kgl. Skuespillere opføre for den kgl. Famile og deres kgl. Gjæster Vaudevillerne Nei og Adolph og Henriette. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Den Sang, som de forskjellige Sangforeninger fra Kjøbenhavn ville afsynge ved Bernstorff Slot, er saalydende: Held over Nordens gamle Odelsgaard, Af Fjelde bygt og hegnet ind af Graner, Mens Blomsterhaver, lig en Flok af Svaner, Paa Havet gynge sig derudenfor! Af blanke Jøkler er dens Høisal takt, Og Heklavældigt som dens Arne flammer; Af Malm den gjemmer nok i dybest Kammer, Og gylden Rughøst er paa Tillie lagt. Held over Brødrene, hvis Arv den blev, Saa længe slet forstod sig paa at dele, For hver fik Sit, men Alle dog det Hele, Og Blodets Røst dem Vitherlagen skrev. Nu snoer sig Venskabs Blomst og Murens Rift, Og Frænders Kraft med Frænders sig forbinder, At smykke Hjemmet op med nye Minder Om snildrig Daad og dristig Aandsbedrift. Held over Eder, høie Styrismænd, Som sattes der paa stærke Drotters Sæder, At værge og forynge graanet Hæder Og føre frigjort Slægt mod Maalet hen. Vi veed det vel, Guldkronen er ei let: Støt Jer paa Folkets Skuldre, – de er stærke! Lad "Ret og Sandhed være Skjoldets Mærke. O, gjør til Sandhed det, da gjor I Ret! Hil være Jer i Sjolunds Sommerpragt, Hvor mildt hvert Blad og Fred og Glæde suser, Mens Øresund mod begge Kyster bruser Et lifligt Qvad og vaarlig Folkepagt. O her skal uformærkt et helligt Baand Til enigt Samfund Eders Sjæle knytte, Og det skal tre Nationers Bøn beskytte, Og det besegles skal af Nordens Aand! – Man taler her meget om den fine Delicatesse, hvormed Hs. Maj. Kongen paa Dronningens Fødselsdag overraskede sin Gemalinde og hendes Broder, Hertugen af Augustenborg, ved at udnævne Prindserne af Augustenborg til Oberstlieutenanter i den danske Armee. Man vidste nemlig slet Jntet om denne allerhøieste Resolution, førend Prindserne paa Dronningens Fødselsdag, til Hs. Majestæts og Hertugen af Augustenborgs Overraskelse, viste sig ved Taffelet i Oberstlieutenantsuniformer, som paa Kongens Befaling vare forfærdigede til dem. (Morgenp. & Hr. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Declarationen og Kronprindsen af Sverrigs Forlovelse med Prindsesse Louise af Preussen, en Dame af stor Skjønhed, ansees for meget nær forestaaende. (Flyvep.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
- J "Weser=eit." skrives: "Paa Kronprindsen af Sverrigs nærforestaaende Formæling med Prindsesse Louise af Preussen vil følge en anden, hvorved begge skandinaviske Rigers Jnteresser ville rykkes nærmere, men hvorved der i alt Fald vil gives de tydske Jnteresser en Garanti for, at der ikke vil forbindes antinationale Tendentser med Prinds Frederik af Hessens Bestigelse paa Churhessens Throne. (Flyvep.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
J Søndags Morges Kl. 3 1/2 løb Dampskibet Hekla ved Udseilingen fra Malmø paa Grund ved Malmø. Ombord vare D. K. H. Kronprinds Frederik og Prinds Ferdinand. Det er næsten ubegribeligt, hvorledes dette Uheld kunde indtræffe, efterdi Capt. Raffenberg, der fører Skibet, havde 2de Lodser, en svensk og en dansk, og en bekjendt Mand ombord. Hs. K. H. Prinds Ferdinand tog strax hertil med Dampskibet Malmø og ankom her Kl. 9, hvorimod Kronprindsen vilde blive ombord til Skibet kom af Grund. Dampskibet "Løven afgik strax derpaa herfra, for at stilles til Kronprindsens Disposition. Hekla kom lykkeligt af Grund samme Dag, og ankom hertil igaar Morges. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Dampskibene Unionens" og "Caroline Amalies Paaseiling skete tilsyneladende af Chicane fra begge Capitainers Side, der ikke vilde gaae af Veien for hinanden, og derved satte mange Menneskers Livi den øiensynligste Fare. Efter at Paaseilingen var skeet, medens Unionens Passagerer endnu trillede paa Dækket og troede sig Døden hjemfaldne, seilede "Caroline Amalie ufortrødent videre, som om det Hele var en Bagatel. Kun paa den svenskenorske Eskadre tænkte man paa at redde Menneskeliv, idet alle Mand, bleve pebne op paa Dækket. (Flyvep.)- I dette Øieblik erfare vi, at der skal være udbrudt en Tumult blandt Jernbanearbeiderne. Saameget er vist, at Politiet rykker uden masse. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
Det var et stærkt Slagsmaal imellem Holstenerne og de Danske, hvorved Nogle af Arbeiderne skulle være blevne livsfarligt saarede. - Det skal have viist sig, at der har udviklet sig noget Sygdomsstof i Vandet, som man vil vide, paa Grund af Tangens Forraadnelse. Foranlediget heraf er det, ifølge Sundhedscollegiets Tilskyndelse, forbudt Skoleholdere, at lade deres Elever benytte Søbadenne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-17
- Her grasserer i denne Tid en Omgangssyge, som bestaaer i en stærk Snue og Hoste, forbunden med Hovedpine og ureen Tunge. Lægerne anvende Salmiakmixtur derimod. (Md.)