JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Fredagen den 10de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, bliver ved offentlig Auction Tr E. Da E og Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges afg. Benthe Brellings og forhen afdøde Mand Michael Knudsen deres Stervboe tilhørende og i Langebrogade paa Christianshavn beliggende Brøggergaard, under Matricul No. 2., som efter Vurderings Forretning at Dato 13de Novbr. sidst, leden, bestaaer til Gaden af 6 Fag Grundmuur 3 Etager høi med Qvist over 3 Fag og Kielder under 5 Fag, til Gaarden og begge Gaulene Muur og Bindingsværk, i Gaarden er et Muu- og Bindingsværks Sidehuus af 7 Fag 3 Etager høy Halvtag med Kielder under udnet, dernæst et Muur og Bindingsværk Side huus af 3 Fag med dobelte Stolper og 6 Etager høy med Qvi over, 1ste Etage til Stald, Resten til Vedhammer, Malt og Humle=Kammere, et Muur og Bindingsværks Baghuus med dobbete Stolper, at 5 Fag 4 Etager høy, med Qvist over og grundmuret Kielder under, til Fade=Kielder med 4 Hove, en Svale bænk og et Fade=Kar, 1ste Etage et Brøggerværket indrettet med indmuuret Kobber=Kiedel, omtrent 10 Tdrs. Størrelse, samt grundmuuret Kiølle, til Verket følger 4 Jernbundne Kar og Kavent=Hov med Pompe og Jern Pompe=Redskab, derbagved en Baggaard broelagt og en Drivkiste af Planker og Bræder, Forgaarden som er brolagt er et Lorum af Tømmer og Bræder, samt en Skarnkiste, tillige en Portion fersk Pompevand med O stander og Jern Pomperedskab, til Stedet behørig Brandredskab, overalt i Værelserne befindes 7 Stkr. Jern Kakkelovne, med hvis videre Muur og nagelfast forefindes og samme Gaard med Rette tilhører, alt efter fornævnte Vurderings Forretnings udførligere Formelding. Og da Gaarden, som er meldt ved denne 3die Auction absolute vorder bortsolgt, saa bekiendtgiøres hermed tillige, at samme Dag bliver strax, naar Gaarden er tilslagen bortsolgt alle til Bryggeriet henhørende Redskaber af Tønder og videre, som ikke følger med Gaarden, alt efter den trykte Fortegnelse, som er at bekomme paa Auctionsstædet.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Løverdagen den 11te Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, Hosekræmmer Sr. Jacob Schaarup tilhørende, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm og Jernfang, Porcelain, Steentøy og Glas, Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, samt Bøger med videre, ved Auction bortsælges udi bemelte Sr. Schaarup kede Værelser udi Guldsmed Sr. Johan Henrich Resches Huus Nr. 126 og 127. i Vognmagergaden; Betalingen erlægges imod Vahrenes Annammelse, eller naar paafordres, til Fuldmægtig Worgaard, boende i No. 10 paa Østergade, hos hvem, saavel som paa Auctionsstedet Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Tirsdagen den 14de Decbr. bliver paa Forsen i Middag standen de Høystbydende bortsolgt :Et Partie Elephant-Tænder og Craveller. efter de Conditioner, som paa Auctiorstedet bekiendtgjøres Vahrene kan 8te Dage for Auctionen faaes til Eftersyn i Ha Grosserer blaans Gaard ved Holmens Canal.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Nogle Afdødes Efterladenskab, skal Tirsdagen den 13de Decbr. ved Auction bortsælges udi Urtekræmmer Arroes Gaard i Studiistrædet.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Sielland. Callundborg Ladegaard, Adolph Winderslev, Forpagter. Corsøer, Peter Plenge, privilegerede Farver. Helsingøer, Cancellie Raad og Postmester Carl Grill. Cancellie=Raad og Postmester Jørgen Hansen. Holbeck, Christian Danielsen. Nestved, Niels Splittorff. Ringsted, Postmester Jens Schmidt. Roeskilde, Apotheker C. Frick. Schielschiør, Postmester Christian Nold. Slagelse, Henrich Jacobæus. Slangerup, Christen Hansen, Kiøbmand. Sorøe, Søren Rosbierg, Kiøbmand. Wordingborg, N. C. Bøy, Kiøbmand. Lolland, Falster og Møen. Marieboe, Byefoged Mathias Reimer. Nachskow, Peder Hansen Lønborg, Kiøbmand. Nyekiøbing, Peder Nicolay Hauendorff. Rødbye, Friderich Mettyner, Klokker. Saxkiøbing, Friderich Ostenfeldt, Organist. Fyhn, Langeland og Ærøe. Assens, Broeholm, Veyer og Maaler. Bogense, Christian Bøgwad, Tolder og Postmester. Faaborg, Christian Hempel, Postmester. Kierteminde, Rasmus Bounesen, Borger og Guldsmed. Middelfarth, Johannes Betzer, Kiøbmand. Nyeborg, Claus Aagesen, Mynsterskriver. Odense, Mathias Kurrelhaum, Raadmand og Postmester. - Hans Riissing, Kiøbmand. - Joh. Lorenz Petersen, Porcelain= og Steentøyhandler. - Anders Borck, Kiøbmand. Rudkiøbing, Johan Fr. Schroter, Bye= og Raadstueskriver. Svendborg, Mad. Birgithe Rasmussen. Ærrøeskiøbing, Frid. Kehlet, Postmester. Jylland. Aalborg, Niels Borup, Kiøbmand. Ludvig Christian Milling, Klokker. Aarhuus, Søren Giern, Kiøbmand. Colding, Jens Wissing. Ebbeltoft, J. L. Boserup, Byeskriver og Postmester. Fridericia, Niels Møller, Kiøbmand. Hobroe, Jens West, Byeskriver. Holstebroe, Hans Nielsen Bernsdorff. Horsens, Jens Christian Fussing. Mariager, Christian Sørwad. Randers, Joh. Henr. Stabel, Postmester. Riibe Joh. Ernst Suhr, Postmester. Ringkiøbing, Hans Christian Jversen. Schanderborg, U. C. Tolstrup. Schive, Friderich Chr. Schyum. Thisted, Søren Würnfeldt, Bye og Herredsskriver. Warde, Jesper Müller. Weyle, Poul Falck, Fuldmægtig paa Post=Contoiret.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Holsteen. Altona, Martin Gabriel Eichler, Raadmand. - Paul Nicalay Petersen, Kæmmerie=Bud. Apenrade, J. H. Wenmaring, Byefoged. Eckernførde, Carl Friderich Clausen, Stadt Secretaire. Flensborg, Johan Jacob Lund. Frederichstadt. Dettef Juhl, Postmester. Glückstadt, P. Fr. Romundt, Raadmand. Hadersleben, Arenth Nielsen. Heiligenhasen, Joh. Frid. Erdmann. Husum, Hans Thaysen, Postmester. Jteboe, Mad. Engelbarten. - Friderich W. Nordtmeyer, Kiøbmand. Kiel, Jürgen Hansen, Post Controlleur. Rendsborg, Jfrael Jsaac, junior. Schleswig, Marckmann, Raadmand. Segeberg, Frantz C. Danckvart, Kiøbmand. Sonderborg, Bendix Baxen. Tøndern, Christian Lang, Postmester. Tonning, Jac. N. Luders, Commerce=Secretair og Postmester.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Norge. Ahrendal, Christopher Furst, Kiøbmand. Bergen, Johan Weiner, Raadmand. Andreas Kierrumgaard. Bragnæs, Mad. sal. Casper Holm. - Peder Bruun, Postmester. Brewig, Jens Schwintt. Christiania, Erasmus Dybwad, Kiøbmand. Mad. sal T. A. Hoell. Anders Lie, Stads=Megler. Christiansand, Andreas Kieruli, Raadmand. Frederichshald, Andreas Nandrup, Raadmand. Frederichstad, Ernst Meichior Leschly, Tolder. - Daniel Bremer, Veyer, Maaler og Vrager. Holmestrand, Michael Rømøe, Tolder. Kongsberg, Frantz Peckel, Apotheqver. Kragerøe, Niels Torstensen. Laurvigen, Severin Pind, Postmester. Mandal, Mad. sal. Geert Tørresens Enke & Compagnie. Moss, Hans Christian Hvidt. Porsgrund pr. Brewig, Detlef Rasch. Scheen, Gregers Forbæch. Tronhiem, Hans C. Klingenberg, Raadmand. - Peter Schmidt. De i Tønsberg Collection faldne Gevinster og Fri=Lodder bliver udbetalt i Holmestrand.
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Hos hvilke, efter den 13de Decbr. 1779., kan bekommes alle Sogne Dage Lodsedler til 1ste Classe a 1 Rdlr. Stk. og Fri=Lodder, imod 5te Classes Sedler af 26de Lotterie deres Tilbagelevering, men som maa være afhentet inden Januarii Maaneds Udgang. 1780. Kiøbenhavn, den 4de Decbr. 1779. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. See i denne 5te Classe af det 26de Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie udtrokne 6600 Gevinster og 16ten Præmier, bliver her i Staden af vedkommende Collecteurer, imod de originale Gevinst=Sedlers Tilbagelevering udbetalte den 13de Decbr. og efterfølgende Sognedage; i Provincerne derimod, saasnart Gevinst=Designationerne og de behøvende Remisser herfra kan være expederet og til ethvert Steds Collecteure. indløben. Til samme Tid kan og bekommes nye Lodder til det 27de Lotteries 1ste Classe, som bliver trokket den 21de Februar. 1780., a Stk. 1 Rdlr.; og kan da tillige de udi bemelte 5te Classe vundne 9000 Frilodder imod et nyt Lod til 1ste Classe blive ombyttede, hvilke alle dertil maa anpræsenteres inden den 31te Januar. 1780., siden de i anden Fald hiemfalde Lotteriet til Beste. Kiøbenhavn, den 26de Novbr. 1779. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1779-12-03
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Efter sal. Laurids Thrane, tilforn Sogne=Degn til Herlig magle og Tybierg, bliver i Stervboen holdet Skifte=Samling, og, om mueligt Skifte=Slutning Fredagen den 17de Decbr. førstkommende, Kl. 1 Eftermiddag; og da Stervboens Tilstand er formaaer ordentlig Proclama og Tillysning, saa vilde Vedkommende, i al Tilfælde, behage sig der efter at rette. Glumsøe Præstegaard, den 26de Novbr. 1779. P. G. Beyer.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Paris den 19de November. Man venter hvert Øyeblik at erholde nogle Efterretningen om Græv d'Estnings Foretagender imod Nye=Pork, da man endnu intet vist veed om ham. Man siger endnu, at han ventes tilbage til Frankrig i næstkommende Maaned. Den ligge og allerede 12 Krigskibe og nogle Fregatter færdige, for at afløse de Skibe, som han bringer med sig.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Det heder fra Brest, at eftersom man der havde sikker Efterretning, at den Engelske Flode endnu laae ved Torbay, saa var den Spanske Flode under Don Cordova afseylet til Spanien, uden at blive geleidet af den øvrige Flode.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Paris, den 20de November. Man fornemmer nu, at Græv d'Estning ingenlunde i som man sagde, af egen Drift, men efter Kongel. befaling, ser med en saa anseelig Magt af Skibe og Tropper gaaet fra Vestindien til det faste Nord Amerika, for der paa en virksom Maade at hielpe Hs. Majestæts Allierte, de forenede Stater. Man vidste i Forveien, at Engelland havde i Sin le, saasnart som mueligt, at sende henimod 20000 Mand friske Tropper, og deriblandt 12000 Hesser og andre Tydske til Amerika. For at forekomme denne Forstærkning var GrænEstnings Afreise fornøden. Han lod altsaa kun saa mange Skibe og Tropper blive i Vestindien som behøvedes til Forvar imod den der værende, men meget svækkede fiendtlige Magt og gik med de øvrige, som man forsikrer, først til Georgien og Carolina, for der med Amerikanernes Hielp at giøre sen Ende paa det Engelske Herredømme. Man havde troet, at denne Expedition ey ville koste megen Tid, hvorpaa Græ en uden Ophold skulde seyle til Nye=Pork, for at ødelegge den Engelske Skibsmagt under Arbuthuot og Collier; men uformodentlige Omstændigheder have forhalet Græv d'Estningsførstbemeldte Expedition, og dette er Aarsagen, hvorfore den Efterretning om hans virkelige Ankomst for Nye=Pork er saalænge udebleven. - J den Tid, da man endnu ventede, at den combinerte Flode skulde sætte en Fransk Armee i Land paa Jrland, gik man med det Rygte, at Kongens af Sardi den anden Søn skulde formæle sig med Madame Elisabeth, en Søster af vores Konge, og derpaa gaae over til Jrland. Madame Elisabeth fortiente vel at være en Dronning; men heele Verden veed, at vores Hof ikke søger at giøre Erobringer, men allene at erholde en anstændig Fred for sig og sine Allierte.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Lorient, den 12te November. Fire af vore Kongel. Fregatter ere udløbne fra Brest med Hr. Cordova. Denne Commandeur, har, som man siger Ordre at haste, eftersom man formoder at den Engelske Admiral Rodney, om hvilken man har sagt, at han skulde gaae til Jamaika, har fornemmelig Ordre, at bringe Forfriskninger til Gibraltar. Og da han har 10 Linie=Skibe, saa troer han, at Hr. Barcelo, hvis talrige Escadre kun bestaaer af smaa Fahrtøyer, ey skal være i Stand til at byde ham Spidsen; men Hr. Cordova vil vise ham, at hans Regning er urigtig; og hvis det er sandt, at den Engelske Admiral virkelig har havt denne Hensigt; saa er det ey at tvile paa, at begge Generalerne jo vilde komme til at prøve ulige Styrke mod hinanden.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Af en Skrivelse fra Brest, den 10de Novbr. 21 Spanske Skibe ere blevne her tilbage. Man siger, at Don Cordova skal til Foraaret komme her tilbage igien med 30 Linie=Skibe. Den foreenede Flode skal saaledes blive 80 Linie=Skibe stærk. Man paastaaer her at Græv d'Estning skal bekomme Commandoen over denne Flode, og til den Ende ventes fra Amerika. Listen paa de Døde fra Floden kom tilbage til den 1ste Novbr., beløber sig til 5661.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Lissabon, den 5te October. Man seer ikke uden Beundring med hvad for Jver Arbeidet drives paa dette Riges Skibs-Verfer. Alle Hænder have at gjøre med at reparere Krigs=Skibene og sætte dem i en Tienstdygtig Stand. Endnu i Gaar ankom en Expres fra Versailles med Breve, af hvis Jndhold dog intet endnu er bleven bekiendt. - Paa neutrale Nationers igientagne Klager, i Henseende til de Priser, som de mange Engelske Kapere, at hvilke vore Vande vrimle, giøre, og bliver indførte i vore Havne, har Dronningen afsendt nye Forholds Ordre til Ober=Told=Jospecteuren, hvorledes han dets angaaende har at forholde sig.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Brescia, den 8de Novembr. Den 30te i forrige Maaned om Natten, tildrog sig en meget bedrøvelige Hændelse i Bagolino, en stor Landstrækning fra Valla Sobbia, som beboes af meere end 3000 Mennesker, er bekiendt af sine Tegl=Ovne og Jern=Smelterier, og ligger 40 Mille herfra. Da Arbeiderne ville røre op i Jlden paa Risten i Sæbesyder=Ovnen, gik en Jldstraale ud af samme, som naaede til Kull=Rummet, og antændte alle de Kull, som vare i samme. Alle Folk fra Sæbesyderiet hastede til for at øse Vand paa Kullene. Dette foraarsagede, at der af Kul=Rum met opsteeg en forskrækkelig stor Jld Klump, som gik i Luften, og blev af den stærke Storm, som just til Ulykke var paa samme Tid, ført paa de omkringliggende Huse, saa at de alle i et Øyeblik stode i lys Lue, og inden 3/4 Time vare de alle lagte i Aske herved have omtrent 500 Mennesker mistet Livet, som deel ere blevne opbrændte, deels qvalt af Røgen. De Rige havde bierget sig med deres beste Sager i Hvelvinger og Kieldre, hvor de troede at være sikkre; men just derfore bleve de qvalte af Røgen. De Herrer Dulami og Cammetti ere med deres heele Famillie omkomne. Munkene have reddet sig med Flugten; men 3 savnes, som man meener at være døde. Parochial, Kirken og Curatel=Huset ere næsten aldeles lagte i Aske, og mange Gader ere ødelagte. For Resten har Jlden efterladt sig en utaalig Stank. Man har anmerket, at Halvdelen af 200 Høelofter ere afbrændte, nemlig alle de, som vare under Strøget af Vinden. Man har strax sendt Soldater herfra derhen, for at afværge de største Uordener; og vores LandsHerres faderlige Omsorg skal ey lade det mangle at forskaffe de endnu levende, men fattige og forladte Jndvaanere al muelig Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Af Gazette de France, den 19de Nov. Efter Beretninger fra Cadix, bygge Engellænderne i Gibraltar, af Frygt for en Bombardement, i Egnen af Hospitals=Quarteret, en Art af en fordækt Bye, hvoraf allerede 20 Huse ere færdige.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Leiden, den 26de Novbr. Man siger, at Kaper=Capitainen Cunningham, som for nogle Dage siden er reyst med Paul Jones fra Amsterdam til Texel har antaget Commandoen over et Skib af P. Jones's Escadre, men har fundet samme i saa slet en Tilstand, at han har erklæret det for en Umuelighed at gaae dermed i Søen.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Paris, den 22de November. Den Spanske Admiral Don Cordova skal have ladet 21 at sin Nations Skibe blive tilbage hos Hr. Duchaffaults 31 Franske Linie=Skibe, til hvilke endnu skulle støde nogle af Hr. Sades, saa at Floden endnu saltid er 60 Skibe af Linien, stærk. - Hertugen af Avre og Prindsen af St. Maurice ere ankomne hertil fra Bretagne, hvorhen vores Leyr skal gaae tilbage i Quarteer. - J Normandie brække Tropperne ligeledes op, saa at man ey førend Foraaret kan tænke paa nogen Expedition. - Endnu venter man her den Efterretning, at Græv d'Estning er ankommen for Nye=Pork. Jmidlertid troer man dog en meere, at det vil falde ham let, at erobre dette Sted, ja ey engang Long Jsland. Man veed nu at Nye=Uork er særdeles stærk befæstet, og at Long Jsland, hvor de Hessiske Grenaderer staae, er ligeledes allerede for et Aar siden forsynet med stærke Værker.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Salee, den 21de Septbr. Den 5te huj. ankom her en Ordre fra Keiseren af følgende Jndhold: At der skulde være de Christne forundt 6 Uger Tiid til de Vahres Udførsel, som de for nærværende kunde have i Magazinerne; at Monarken, i Fald der ikke i denne Tiid ankom Europæiske Skibe, tillod dem at betiene sig af dem som ere i hans Riges Havne; men at, hvis de Christne efter denne Tiid endnu havde Vahre, som de ikke havde faaet udført, Hs. Majest. da vilde paatage sig, at afsætte samme for den gangbare Priis. - Hs. Maroccanske Majestæt har hernæst forleent Hassan=Salem erne Privilegium paa at kjøbe Vahre til at lade de Europæiske Skibe tilbage, og at besørge sammes Afsendelse; for hvilken ham forundte Naade, samme aarlig skal levere de fornødne Klæder til Besætningen i Sa lee, som bestaaer af 7 til 8000 Mand. Man forsikrer dog at det bestandig skal staae de Christne frit for at sælge de Enropæiske Vahre, som de endnu have, eller herefter kunde faae. - Ligeledes ere de Spanske Munke, som opholde sig i Keyserens Stater, blevne anmodede om, at lade Gouverneuren i Cadix vide, at alle der værende Kiøbmænd kunde frit handle med Hassan=Salem, hvilken og har faaet Ordre til at lade komme fra Amsterdam alle Slags Levnets=Midler, iblant andet, Smør, Ost, tørrede Træe=Frugter &c.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
London, den 12te November. Eftersom der endnu ingen Tid har været, da Stor=Britannien har havt en besværligere Krig, end denne, og man endnu ey kan see Enden paa samme, saa anvendes alle Kræfter paa at føre den med Eftertryk. - Lord Sh vil, som man her læser i de offentlige Blade, resignere, hvis Lord N- ikke samtykker i, at der bliver votert paa 120000 Søefolk og Mariniers. Eftersom et tilstrækkeligt Antal ey kan forskaffes paa den hidindtil brugte Maade, saa taler man om en Land=Pres nings Act, som en Deel af Planen, der bestaaer i, uden Forskiel at borttage Folk fra 16 til 40 Aar, ligesom ved Søe Presningen. Antallet paa de Matroser og Søe=Soldater, som vi nu have, regnes paa 94000; og bemeldte Land=Presning skal, som man troer inden 6 Uger kunde levere 30000 Mand. Sagen synes at være af yderste Vigtighed; og først bemeldte Lord skal have erklæret, at hvis man ey greb til et Middel af dette Slags, saa fik Huset Bourbon Overmagten i Henseende til Antallet. - J Henseende til Land=Tropperne er ligeledes noget vigtigt i Giære. Man kan endnu ey erfare, hvori det egentlig bestaaer. Jmidlertid hører man, at alle Generals=Personer i Engelland ere beordrede at samles i London, for at raadslaae med hinanden.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
London, den 16de Novbr. Admiralitetet fik i Gaar Breve fra Admiral Hardy, hvilken, som man forsikrer, endnu nyelig laae med sin Flode ved Torbai. - Admiral Rodney venter endnu paa god Vind, for at afseyle til Vestindien. Han tager endnu flere Skibe med sig, end man har sagt, nemlig Sandwich paa 90 Kanoner, 3 Skibe paa 74, 1 paa 44, 2 paa 28, 1 paa 20, og 1 paa 16 Kanoner. - Med en Expresse er indløben den Efterretning, at en Paket=Baad er ankommen fra Jamaika til Falmouth. Post=Sækken med Brevene fra samme ventes endnu imidlertid veed man, at ved dens Afreyse var Alting roeligt paa Øen. - Med en anden Expresse, som i Gaar Aftes af gik fra Portsmouth, fornemmer man endelig med Sikkerhed, at vore Ostindiske Skibe, som saa længe have lagt i Jrland, have i Tirsdags Aften passert Øen Aldernes.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
London, den 19de November. J Følge vore Tidender ere nogle Officerer ankomne hertil fra Nye=Pork, hvilke vare afreyste derfra den 4de October, og den Gang havde man der hverken hørt eller seet det mindste til den Franske Flode. Der meldes ey, med hvad Leylighed disse Officerer ere ankomne. - Et Proviant=Skib er nyelig kommen tilbage til Cork fra Nye=Pork. Dette har medbragt den Nyehed, at General Clinton er afseylet til Georgien med et Korps Tropper paa 30 Transport-Skibe, under Bedækning af 3 Krigs=Skibe. Det meldes ey, naar dette er skeet. Saa usikkre ere vore Nyheder, og derfore undre vi os næsten ikke over, naar vi høre, at de allerede tiene Udenlandske til Latter. - Skulde det være sandt, at General Clinton virkelig er afgaaet med Tropper til Georgien, saa staaer han uimodsigelig i stor Fare, for at falde i Græv d'Estnings Hænder: thi alle Formodninger og Efterretninger stemme dog overeens deri, at denne Admiral befinder sig paa den Amerikanske Kyst, sønden for Nye=Pork. - Efter nogles Beretning skal Øen Vincent ogsaa allerede være faldet i vore Hænder igien. J den ringeste er det at formode, at vores Flode, i den Franskes Fraværelse, ey skulde være bleven gandske uvirksom.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
For nogle Dage siden er det Rygte bleven udspredt her af en Skrivelse fra St. Kitts, at Grenada er igien i vores Magt. Admiral Parker skal, efter bemeldte Skrivelses Jndhold, da han havde paataget sig Commandoen over Admiral Row leys Flode, være gaaet til Grenada med 8000 Mand Frivillige fra de Engelske Øer, og igien have erobret denne Øe, eftersom den Franske Besætning sammesteds kun bestod af 700 Mand. J Gaar vil man have faaet Bekræftelse paa denne Efterretning. - Fra Amsterdam skal den Efterretning være indløben, at Republiken Holland vil lade udruste 30 Skibe af Linien, som skulle være i seylfærdig Stand henimod April Maaned tilkommende Aar; den vil ligeledes lade sin Landmagt formeere. - Jmellem de krigførende Magter er nu sluttetet Cartel, i Kraft af hvilket de Vundlæger, som i Fremtiden maatte komme enten i den enes eller den andens Magt, er skulle regnes iblant Krigsfanger, men strax igien løslades.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Frankrig har allerede gjort Begyndelse med at opfylde denne Aftale, og adskillige af vore Vundlæger, som have været sangne af Franzoserne, ere i disse Dage komne her tilbage. Cleve, den 27de Novembr. Det var at ønske, men er utroeligt, at Rygtet om en Freds Congres, som skulde blive holdt i Bryssel, blev stadfæstet.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Holland den 23de November. Den 19de huj. lod Poul Jones sig see paa Børsen i Amsterdam, tilligemed den bekiendte Amerikanske Kaper Cunning ham, som for nyelig med 25 andre Fanger er undvigt af sit Fængsel fra Engelland; og Kl. 3 samme Dag gik bemeldte Poul Jones med sit Følge til Helder, hvorfra han, da han ey længere kan blive i Texel, strax vil gaae i Søen igien. Han er rigelig bleven forsynet med alt det, som han behøver til at naae en anden Havn. - Samme Dag gik de 3 Franske Cut tere ud af Texel; og nu maa man erfare, om nogle Engelske Skibe, som for nyelig have krydset for Texel, kunne være saa lykkelig at treffe Poul Jones og disse Cuttere. Man er imidlertid forvisset om, at de ville værge sig tappert, hvortil de og have godt beredt sig.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Holland, den 27de November. Siden den 23de huj. har man her i Landet ikke været saa begierlig efter noget, som efter at høre, hvorledes det er gaaet Poul Jones med hans Skibe og Priser ved deres Udløb fra Terels Rehd. Man havde vel formodet, at de 3 Franske Cut tere, som paa samme Tiid løb ud, skulde blive hos bemeldte Commodore til hans Beskyttelse; men i Dag fornemmer man, og Poul Jones ey har beholdt Commandoen over sine Skibe, men anfortroet samme til den Franske Commandeur, Hr. von Cottineau, og at denne har forsynet disse Skibe med Fransk Flag. Det heder og, at Jones for sin Person ey er gaaet med, men at han har begivet sig over Land til Frankrig. Hr. von Cottineau skal have Ordre at løbe ind i den nærmeste Franske Havn. - Vore Convoyer til Vestindien skulle gaae i Søen den 6te December, og de, som ere bestemte til Frankrig, Engelland og den middellandske Søe, den 22de i samme Maaned.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Hanau, den 22de November. J et Frankisk offentlig Blad læses Følgende: J Schlesien, skal det være temmelig uroeligt; men man forsikrer at den kun trækkes en Østerrigsk Cordon for at hæmme Desertion. Russerne forsamle sig stærk ved Riga, og skulle giøre en Fordring af 7 Millioner paa en vis Magt. Kongen lader af de Cavallerie Regimenter, som staae i Schlesien 100 Mand af hvert Regiment patrullere paa de Bøhmiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1779-12-06
Hanau, den 27de Novbr. Som man erfarer, saa maae de Chur=Hannoverske Krigsfolk forsyne sig med Telte, Feldt Kiedeler, Heste og overhovedet med alt, som hører til en March. Man veed ikke, om de skulle blive skikkede til Amerika eller andenstæds hen.