JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Indenlandske Efterretninger. At Staden Flensborg i de senere Aar har hævet sig til en høi Rang blandt vore Handelsstæder, er bekjendt, og kan iblandt andre sluttes deraf, at denne ene Stad siden Krigens Begyndelse har mistet 125 Skibe, som ere faldne i Fiendens Hænder. Endnu har den imidlertid 173 Skibe i Behold, foruden 5 nye. - Selv Øieblikkets saa ufordeelagtige Conjuncturer have ikke ganske standset Flensborgs Handel og Skibsfart. J af vigte Aar indløb 1528 Skibe der i Havnen, hvoraf 1293 havde Ladning inde og 235 vare baglastede. 1366 af disse Fartøier kom fra danske, 78 fra norske og 97 fra fremmede Havne. Paa 65 nær, som førte fremmede Flag, vare de øvrige Danske. Blandt de fremmede Skibe vare de Svenske de talrigste, deres Antal beløb sig til 30. Næst efter dem var Rostokkernes Antal det største. J ovenanførte Fortegnelse ere ikke indbefattede 3 Priisskibe og 648 Jagter og Baade, der kom fra Naboegnene med Brænde, Tørv, Korn, Frugter og andre Fornødenheder. De udclarerede Fartøiers Antal udgjorde 1510. Hr. Schultz, Tobaksfabrik-Entrepreneur i Varde, har i Handelstidenden meddeelt følgende Surrogat for Kiønrøg, Man brænder den i Aaer og ved Landsøer voxende lange Siv til Kul, og pulveriserer denne paa samme Maade, som man pleier at anvende til at male Senop. - Udgiveren af Handelstidenden anmærker herved: Siv er af en saa fiin Textur, at man kan vente Kul, som deraf brændes, maa være meget fiin og have Fortrin for anden Slags Kul, hvor den behøves i Skikkelse af meget fiin Pulver, f. Ex. til Tandpulver, m.v. Det er derfor meget trolig, at Sivkul kan bruges til Malerie, og om den er aldeles kan sættes i Stedet for Kiønrøg, fortjener dog den af Hr. S. meddeelte Efterretning Opmærksomhed og bestemmende Forsøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Hr. Lieuten og Brygger M. Casse har solgt Bryggergaarden paa Østergade til Hr. Skrædermester Schou for 53,500 Rdlr., og sin Gaard i Brønshøi til Stolemagermester Holm for 32,500 Rdlr., Hr. Kammerjunker og Hofmester Harboe sin Gaard i Vandløse, med tilliggende Jorder og Besætning, til Hr. Lieuten. M. Casse for 24,000 Rdlr., Capit. Tranbergs Enke sin Gaard i Bagsvær til Lieuten, og Brygger M. Casse & Comp. for 16,000 Rdlr., Jens Pedersen sin Gaard med Besætning i Herstedvester til Lieuten, og Brygger M. Casse & Comp. for 14,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Ved Auctionen d. 24 April over det priisdømte Smakskib Frau Anna Margarethas Ladning solgtes: 5249 Pakker Vater Tvist a circa 9 1/2 Pd. til 23 Rdlr. a 38 Rdlr. 8 s. P., 6370 dito Mule Tvist a circa 4 1/2 Pd. til 15 Rdlr. a 28 Rdlr. 3 Mk. P., 623 dito dito prima Sort a circa 4 1/2 Pd. til 25 Rdlr. 1 Mk. 8 s. a 34 Rdlr. 1 Mk. 8 s., 386 dito Bomuldsgarn a circa 9 1/2 Pd. til 90 Rdlr. a 219 Rdlr. P., 20 dito dito a circa 4 1/2 Pd. til 56 Rdlr. 3 Mk. a 59 Rdlr. 3 Mk. P. 87 Stykker grønt Manchester til 6 Rdlr. 1 Mk. 8 s. a 7 Rdlr. pr. Pard, 14 dito sort dito til 6 Rdlr. 2 Mk. a 9 Rdlr. 3 Mk. pr. Pard, 12. dito blaat dito til 8 Rdlr. 3 Mk. pr. Yard, 15 Suroner Jndigo til 8 Rdlr. 4 Mk. a 9 Rdlr. 2 Mk. Pd., alt uden Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Ved Auctionen over det prisdømte Skib theSwist vare Priserne saaledes: sort Peber 28 s. til 30 1/2 s. Pundet, havareret dito 17 1/2 s. Pd., Uplands Bomuld 40 1/2 s. til 45 1/2 s. Pd., Caffe 8 Mk. til 8 Mk. 2 s., Margis eller Turgis Hvede 30 Rdlr. 3 Mk., 1 Casse (eller 58 Pd.) Keiser Thee 460 Rdlr., 1 dito Soulong (42 Pd.) 314 Rdlr., Hasan 100 Rdlr. for Cassen (13 Pd.), dito til 19 Pd. hver Casse 146 Rdlr., dito til 27 Pd. hver Casse 207 Rdlr., dito til 67 Pd. hver Casse 302 Rdlr., 1 Casse (8 Pd.) Pecco Thee 64 Rdlr., dito 14 Pd. 100 Rdlr., Zoung Zioung (12 Pd.) 62 Rdlr., dito 16 Pd. 71 Rdlr., dito 16 Pd. 70 Rdlr. til 72 Rdlr., Congo (52 Pd.) 210 Rdlr., Campoy 27 Pd.) 138 Rdlr. (alle Theerne ere her anførte efter Brutto Vægt), Perlemors Markerer 199 Rdlr. til 202 Rdlr., emaillerede Contoirkopper 12 Mk. 4 s. til 12 Mk. 8 s. Parret, blaa og hvide dito 13 Mk. 8 s. Parret, Caffekopper med Guld- og Tusktegning 8 Mk. 2 s. til 8 Mk. 8 s., Porporie Krukker med Guld og Couleurer emailleret 12 Rdlr. 3 Mk. til 14 Rdlr., Theepotter med Fade 5 Rdlr. 2 Mk. Stykket, Puncheboller 5 Rdlr. 5 Mk. Stk., blaa og hvide Contoirkopper 14 Mk. 8 s. Parret. (Varene solgtes uden Toldafgivter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
J Aaret 1736 bleve 300 franske Fartøier, der seilede i den dybeste Freds Tryghed, i Følge høiere befaling, der var udfærdiget i London 3 Maaneder førend Krigserklæringen, lagde under Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Der tør uden Engellands Tilladelse ikke skee noget Canonskud paa Havet, sagde Lord Chatham. - Under Krigen 1756 lode Engellænderne, som ved deres Held vare blevne uforskammede, under de meest ugrundede Paaskud, lægge Beslag paa de neutrale Skibe, der handlede paa de franske Colonier. Og nu tøvede Engelland, ikke heller længe med at anmasse sig Rettighed at visitere og at nægte den Grundsætning frit Skib gjør frit Gods. - Tractaten til Paris (1713) var undertegnet i Følge af en Krig, hvori Frankrige saae sin Marine næsten tilintetgjort, og intet syntes nu at kunne modsætte sig Engellands Overmagt, indtil Løsenet til Sømagternes Befrielse, fra Brittanniens Overmagt syntes at udgaae fra selve Skjødet af det brittiske Gebeet. Den nordamericanske Opstand foranledigede et Forbund i Norden og Europas Monarker erkiendte Nødvendig, heden af en Sølovbog. - Frankrige, som nu (1778) blev en Bundsforvandt af de forenede Stater, forkyndte snart de Neutrales Rettigheder. Keiserinden af Rusland erkjendte dem ligeledes og udviklede i den bevæbnede Neutralitets System samme Grundsætninger. De opfordrede alle Magter til at gjøre fælles Sag for et Systems Forsvar og Overholdelse, som kuldkastede alle Engellands Anmasselser. Hofferne i Stockholm, Kjøbenhavn og lidt efter lidt ogsaa Frankrige, Spanien og Holland erkiendte den bevæbnede Neutralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Engelland var i den misligste Forfatning da den franske Revolution udbrød. - Den constituerende Forsamling beskjeftigede sig et Øieblik, men uden Held, med Havenes Frihed. - Under den lovgivende Forsamling overgav Hr. v. Chauvelin Lord Grenville en Note angaaende Caperiets Afskaffelse; men den engelske Regjering ivrede herimod som om Talen havde været om at brænde deres Skibe. Frankrige tabte efterhaanden med sine Kræfter Midlerne til Modværge, og alle Flag bleve beskjæmmede. - J Aaret 1798 visiterede og borttog en engelsk Escadre en svensk Convoy, som Fregatten Ulla-Fersen escorterede. - 1800 blev den Danske Fregat Freia, der havde 6 Skibe at convoyere, angreben og tagen af 6 engelske Krigskibe ved Jndløbet til Canalen. - Den 5 Febr. 1801 tog Capitainen paa den engelske Fregat the Squirreel i den norske Havn Østerrisøer en svensk Fregat og 3 Fartøier, tilhørende samme Regjering Nogen Tid derefter ankom Admir. Parker forCarlskrona og gav Anføreren for den Flaade 48 Timers Betænkningstid til at tilkjendegive sit Hof Sindelav i Henseende til Neutraliteten. Endelig opnaaede Engelland endnu i samme Aar i et med Rusland sluttet Forbund, en Punct, hvis Følger, vare uberegnelige, nemlig Rettigheden at visitere Fartøierne ogsaa da, naar de escorteres. Alle de Kiendsgierninger, vi have anført, ere ældre end Freden til Amiens, hiint Forbund, der næsten blev ligesaa hastig brudt som sluttet. Men siden denne Tidspunct har Engelland givet Slip paa al Skam, hverken yttret Frygt eller Dvælen. Det har anmasset sig Ret til at tage al fransk Eiendom paa neutrale Skibe under Beslag, at visitere escorterede Convoyer, at presse fremmede Matroser; at erklære hele Kyster i Blocadestand, uden at sende Krigsskibe derhen o. s. v. - Ved denne Tingenes Orden maatte Frankrige for sin egen Vedligeholdelses Skyld bruge samme Vaaben mod Engelland, som dette brugte mod Frankrige, der sidste maatte bruge mod sin uforsonlige Fiende Blocaderetten, i sin hele Omfang, og tage hans Varer under Beslag. Neutrale havde i Henseende til Engelland, frasagt sig alle deres Fordringer. J en Kamp, som blot udmærket Engellands Voldsomheder og de Neutrales Svagheder, saae Frankrige sig nødsaget til, at indføre paa Fastlandet de Rettigheder, som dets herskesyge Modstander anmasser sig paa Oceanet. Frankrige strider for en ædel Sag, det kan ikke nedlægge Vaabnene, førend Friheden paa Havene er fastsat, indtil den er høitidelig erkjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
J Martii Hefte af polit. Journal findes et Stykke med Overskrift: Svenske Statsmærkværdigheder, af officielle Kilder, et Beviis paa den afsatte Kong Gustav IV. ufornuftige Politik, hvori berettes: at Aarsagen, hvorfor den vestlige Armee i sidste Krig med Rusland og Danmark, blev ved det begyndte Foretagende uden Understøttelse, var Kongens forandrede Plan i Henseende til Maaden, paa hvilken Krigen skulde føres. Denne Forandring yttrede sig tydelig efter de engelske Troppers Ankomst. Allerede længe havde Gustav Adolph søgt at faae af den Engelske Regjering en Forhøielse af Subsidierne, ligesom og en Understøttelse af Hielpetropper, der efter det første Forslag skulde lande ved de norske Kyster og hielpe at lette dette Riges Erobring. Kongen yttrede, at han bedre hen ved Angrebet paa Sjælland ønskede at understøttes med 5 til 6000 Mand. Men den første Beslutning blev snart forandret og Sjælland blev ene Hoved puncten, mod hvilken det store Slag skulde henvendes. Man skulde maaskee, efter Planerne at dømme, som siden bleve General Moore meddeelte, troe, at Gustav Adolph ganske og aldeles havde opgivet sit Forsæt at erobre Sjælland, da de engelske Tropper ikke vilde forene sig med ham i dette Øiemed. Men istedet herfor lod han, da de vare afseilede, nedsætte en Committee, der skulde afgive sin Forklaring over et af ham selv udkastet Project til Sjællands Erobring. Anledningen til dette Project var en Generals Betænkning over denne Gjenstand, som allerede forhen var indgivet, og i hvilken alle Vanskelighederne forestilledes. Det hører ikke herhid, at bedømme den besynderlige Maade, paa hvilken Gustav Adolph haabede at indtage Kjøbenhavn, eller de besynderlige Feil, som de Danske i dette Øiemed maatte have begaaet, for at gjøre Jndtagelsen muelig, men man har her Leilighed til at bemærke de store Fordringer, som Gustav Adolph gjorde paa den svenske Tapperhed. Kongen var reist til Aaland førend de Committerede kunde komme til at afgive deres Betænkning. De erklærede enstemmigen at Forslaget ikke var at iværksætte, og om man end fra Søsiden var istand til at indtage Kjøbenhavn, vilde de Svenske siden see sig bloquerede af den selv samme danske Armee, som siden vilde angribe dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Paris er givet befaling til alle Politie commissairer at udslette alle Jndskrifter paa Skild ter a., hvis Jndhold er taabeligt og hvis Retskrivning er urigtig. Fra nu af skal der i Paris ikke sees mere noget Skildt, nogen Tavle eller nogen Jndskrift, hvortil Politiet ikke i Forveien har givet sit Samtykke. (Allg. Just. u. Poliz. Blatt.) Efterat Hornemann, som for 10 Aar siden gjorde en Reise i det Jndre af Africa, sandsynligviis, er forulykket, da man ikke hører noget mere fra ham, staaer en anden ung Tydsker, Rontgen, en Lærling af Blumenbach i Göttingen, i Begreb med, understøttet af rige engelske Privatfolk, at trænge ind i det vestlige Africa. Han er kun 20 Aar gammel, og lod sig især indvie i alle de Kundskaber, der kunne tjene til hans Øiemed. Han forstaaer Arabisk og hærdede frivilligen sit Legeme. Han øvede sig i Forveien i at spise raat Kjød og Jnsecter. Han underkastede sig i Gottingen en smertelig Operation, for desto sikkrere, som Bekiender af Koranen og Læge, at komme til Nationer, hvor Navnet Christen er nok til at slæbes i Slaverie og til Døden. Paa hans Fodreise igjennem Schweiz foretrak han forsætligen de slette Natteleier, for de magelige. J Tydskland, og Paris samlede han Spørgsmaale fra Lærde angaaende de ubekiendte Regioner, han agter at trænge ind i. Han har i Sinde at følge med en Kjøbmandscaravane fra Mogador til Tombuktu(Allig. Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren indeholder følgende fra London, af 2 April. Den sidste Gouverneur i AstorgaSantveildas, er flygtet fra sit Fangenskab i Frankrige til Cadix, hvor Regentskab har udnævnt ham til Gouverneur i Corunna. Gener, Matry har faaet befaling at forføie sig til Armeen i Murcia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
J en Skrivelse fra Øen Leon af d. 8 Martii, anslaaes de Franskes Tab ved Chiclana for 2000 M., og tilskrives det den Spanske General, at Hensigten at ophæve Cadix's Beleiring mislykkedes, thi, hedder det videre, ikke en eneste Franskmand vilde have sluppet, om denne General havde gjort sin Pligt, som vore brave Soldater. Om Morgenen d. 14de kastede Fienden 26 Bomber ind i Cadix; een af samme faldt ved Foden af et Huus, hvor den sprang uden at saare nogen; en anden faldt i en Munks Celle i Hospitalet St. Jean de Dien, men Munken fik Tid til at redde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
(Af Hamb. Corresp.) London d. 2 April. (Efter Moniteuren). Et af de fornemste Handelshuse har foreslaaet Handelsbureauet, at forbyde alle Jndførsellicenzer, som det sikkreste Middel til at tilintetgjøre den franske Regjerings Hensigter. - Af en Ansøgning fra Manufacturisterne i Glasgow og Omegnen sees, at af 8660 Arbeidere vare 3889 uden Arbeided. 8 Febr., og at i næste Maaned dette Tal endnu forøgedes med 500. J det Hele vare altsaa4389 uden Arbeide. J Stæderne og Landsbyerne er Arbeidsmangelen endnu større. – Fra den 8 Febr. 1810 til 19 f. M. har Banquen udgivet 1,920,274 Pd. St. stemplede Piastre. Den 6 Jan, havde Banquen forstrakt Regjeringen med 8,670,730 Pd. St. Det hele Beløb af det af Banquen fra 30 Martii 1810 til 19 Febr. 1811. indførte Guld og Sølv er 1,070,500 Pd. St. Banquen har ladet bekjendtgjøre, at stemplede Piastre fra 30 Martii af skulle gielde 5 Sh. 6 Pence, istedet for at de hidtil kun gjeldte 5 Shilling H. Dette Aars Laan bliver 19 Mill., hvoraf 2 Mill. for Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Hamburg d. 20 April. Da General Gouverneuren indseer, at det for mange Kjøbmænd er *) Uagtet man lettelig indseer, at denne Forhøielse blot er skeet, deels for at standse Sølvets Udførsel fra Landet, som er en Følge af den engelske Courses Forværrelse, deels af Regjeringens Trang til rede Penge, saa søger dog Bladet Alfred at sætte en Sminke paa Tingen, ved at forsikkre, at det blot skeer, for igjen at tilveiebringe Ligevægten mellem Pengene og Papiret, da man derved kan forvandle Piastre til Barrer, for at sælge dem og sætte dem ud af Omløb. Men Tiden vil lære, at dette Konstgreb ikke vil være af stor Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Naar et Lands Financer eengang ere komne i den Forfatning, at Misforholdet imellem Papirets nominelle og Sølvets virkelige Værd er saa mærkelig, gavner det kun lidet, at Regjeringen selv nedsætter Papirets Værdie ved at forhøie Sølvets.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Hvad den kan give for ædle Metaller, kunne de, der udsende dem, ogsaa give, og det er den ikke mueligt at holde lige Skridt heri med dem. Denne Forhøielse er i Grunden intet uden Begyndelsen, til en Reduction, og viser tilfulde, i hvilken Financeforlegenhed Engelland befinder sig. Men intet er unyttigere, end naar en Regjering paa saadan en Maade selv nedsætter Værdien af sine Papirpenge. Det er virkelig ikke andet, end at skyde paa det hældende Læs. Udgiveren. ganske umueligt, deels formedelst Mangel paa Befordringemidler, deels formedelst Stedets Afliggenhed eller andre lovlige Aarsager, at lade Colonialvarerne indpassere fra det Holsteenske inden den bestemte Tid d. 20 April, saa forlænges denne Termin til 1 Maji for alle dem, der kunne bevise, at Forsinkelsen, ikke kan tilskrives dem. Afgivternes Betalingstermin forlænges udelukkende til 1 Maji. Efter d. 30 April kan ingen Grund mere fritage Varernes Forsinkelse fra en Tiendedeels Erlæggelse, foruden Afgivterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
J Wien er Udførslen af Guld og Sølv atter paa det strængeste bleven forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
London d. 2 April Moniteuren). Hr. Crever har denunceret det Ostindiske Compagnie for, at det ulovligen fordeelte et Udbytte af 600,000 Pd. St., da det var bekiendt, at det ingen Repartitioner kunde gjøre, fordi det var 15 Mill. til Agters. Denne Angivelse foranledigede en liden Debatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Petersborg d. 3 April. J Tiflis har man d. 29 Dec. Kl. 8. 20 Minut. f. A. sporet et Jordskjelv, der gik fra Norden til Sønden, og var saa stærk, at Sengene i Krigshospitalet bleve tilligemed de Syge flyttede fra deres Sted. Men dog skeete ingen Skade derved. Colonialvarerne, som vare faldne meget i Prisen, stige igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Hamburg d. 20 April. Her er udkommen en Anordning, at enhver, der vil luttre eller smelte myntet Guld eller Sølv, maa tilkjendegive Præfecten og Gen. Polit. Commissairen dette; umyntet Metal maa desuden proberes og vurderes af en eedsvoren Vardein; Smelteren skal føre en af Gen. Polit. Commissairen pagineret og parapheret Protocol, hvori han indskriver Numeret, Vægten og Beskaffenheden af det Metal, der bringes ham; han skal stemple sit fulde Navn paa de Barrer, han smelter, og skal ikke tilbagegive Eieren dem, førend han saaledes har stemplet dem. Disse For skrifters Overtrædelse straffes med Confiscation. Denne Anordning gielder imidlertid ikke for de fra
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-27
Udlandet kommende Barrer. J Moniteuren hedder det fra Berlin, at Zimmermann i Brunsvig og Prof. Villers i Göttingen ere, formedelst adskillige Yttringer, den ene i sin Lommebog for Reisende og den anden i hans Værk om Lübecks Jndtagelse, blevne arresterede. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
og som ved denne Leilighed har havt 7 Døde og 22 Saarede. – Efter Capitain Binghams Beretning er det vist, at dersom Commodore Rogers, der commanderede Fregatten Præsident, har handlet efter sin Regjerings Befaling, saa have de forenede Stater besluttet, at begynde Krig med Engelland, og at dette er den første fiendtlige Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Kongen af Spanien er d. 28 Junii ankommen til Bayonne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Chemiteren Guerrazzi i Livorno har aabenbaret sin Hemmelighed at vinde Sukker. Han har bevist at I Centner Castanier indbefatter 60 til 70 Dele Meel, 10 Dele Sukker og 20 Dele Strup. Wien d. 3 Julii. Keiseren af Østerrige har forladt Baden og agter at reise til Ungern. Den ny almindelige borgerlige Lovbog for samtlige Tydske Arvelande træder i Kraft d. I Jan. 1812. München d. 3 Julii. J Passenheim blev Gyrtler Dobwaier nylig halshugget. Han var 62 Aar gammel, gift og Fader til 3 umyndige Børn. J 20 Aar havde han for at skiele sat Jld paa, for det meste paa Præste- og Postgaarde. Den ved hans Jldpaasættelser anrettede Skade beløb sig til 150,000 Fl. og adskillige Mennesker tilsatte tillige Livet derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Fra det Østerrigske d. 1 Julii. Man forsikkrer, at Handelstanden i Keiserdommet Over rige ville gjøre et Forskud af 20 Mill. i rede Penge, for at danne deraf Fonden til en Udvexlingscasse for vore ny Pengesedler. Desuden ville Personer af høieste Rang, ogsaa Prindser af den Keis. Familie, laane anseelige Summer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Den 6te d. M. døde i Berlin den fortjente Etatsminister Frih v. Thulemeyer, som i 24 Aar har været Gesandt i Haag. Den 29 April 1805 høitideligholdt han sit 60 Aars Embedsjubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
J nogle Egne af Bayern ere, formodentligen formedelst den store Hede, Rævene blevne gale, og deres Bid har samme skadelige Følger som gale Hundes Bid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Den 4 Maji gjorde 2 engelske Fregatter et Angreb paa Havnen Perenzo i Jstrien, men Nationalgarden, som paa Stedet forsamlede sig, tvang dem til at opgive deres Forehavende og tage Flugten. Efter Keiserens Befaling uddeeltes en Erstatning af 3000 Fr. blandt de trængende Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
En Deputation fra Kløde: Cattun- og SilkeFabricanterne i Wien havde d. 30te f. M. Audience hos Keiser Franz i Baden. Den forestillede Keiseren, at de under de nærværende saa dyre Materialier og de høie Priser paa alle Levnetsmidler ikke see sig istand til at fortsætte deres Forretninger og sysselsætte deres Arbeidere. De ere derfor nødsagede til at aftakke den største Deel af dem, og tilkjendegive Keiseren det for ikke at staae til Ansvar for hvad der kan flyde af en Mængde Menneskers Brødløshed. Hs. Maj. paalagde den, vidtløftigere at udvikle sine Grunde og foreslaae Midler til at forebygge de ubehagelige Følger heraf. Monarken har ogsaa befalet, at der skal nedsættes en Commission, der skal undersøge de af Fabricanterne foredragne Gjenstande og sørge for, at afhielpe dem. - Grev Wallis har ladet Gossererne Baron Puthon og Hippenmayer kalde, og talet med dem om Handelens nuværende Tilstand og Coursens Stilling. Med den 1ste d. M. stege alle Levnetsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
J store Talere, betænke Chicanens vældige Begier, Og sidder stille tvert paa Bænke, Og tier, hvis det mueligt er. Og J, som Smuds paa Æren kaster, Skiøndt denne staaer ret reen og skiær, See paa Jer egen Haand og haster At vaske Jer, om mueligt er. *) Skreven i Anledning af en Ode, hvori stod, saa vidt mueligt er. Og Du, som Love foredrager. Lær hvad Erfarenheden lær! At den, som gjør hvad ham behager, Han gjør det saa vidt mueligt er. Skal vi da snakke Tiden bort Om ingen Ting med stor Besvær Her Svaret blier saa saare kort, Et simpelt: det et mueligt er. C. Top.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har under d. 26 Martii bevilget, at de Actier, som Kornselskabet for Christiania By og dens Opland udstæder, maa fritages for stemplet Papirs Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Med Christiania Avis følger et Promemoria til Fædrenelandets Frugtelskere, 4 Qvartsider stort af C. Teilman, Provst og Sognepræst til Modum, indeholdende en Anviisning til Frugttræers Opelsk ning og smaa Træskolers Anlæg. Hr. Provst Teilman fortjener Tak, at han paa denne Maade stræber at gavne sit Fædreneland. Den, som veed hvor langt Frugttræers Dyrkning endnu er tilbage. i Danmark, vil let kunne slutte sig til, hvor meget længere den endnu maa være tilbage i Norge. Jmidlertid synes intet Øieblik at have været vig tigere for denne Green af Landoeconomien end netop det nærværende, hvor det er saa nødvendigt og gavnligt at erstatte Mangelen af Druesaften ved Saften af de Frugter, der voxe paa Landets egen Bund.