JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Det hører til det næsten upaatvivlelige, At det er en uskyldig Pige. Lidt mindre stiv, Lidt mere Liv, Smuk er vor Jomfrues Syngestemme, Det bør man ei forglemme. Mad. Kretzmer. Vor Scenes nydeligste Dandserinde. Og ingen lettere Terpsichore kan finde - Den yndigste Søvngængerinde, Med en henrivende, fortryllende Mimik Som intet andet Dandser-Foemininum fik, Hvi er du vel usynlig for vort Syn? Fremtrin med Blikkets Lyn! Jfr. Verning. i I Dandsens Theorie hun er vist kløgtig, Og i dens Praxis saare dygtig, Ret smukt er hendes Legem bygt, Men hendes Ansigt er lidt stygt, For Afsky, Had og Vrede fik Hun god Mimik. Hr. Nielsen. Der hvor Natur og Kunst sig sammenslynge, Maa Sands for Kunst sig dagligen forynge, Og naar der hos en Mand er sandt Genie Og ægte Poesie, Og saa en bøielig og malmrig Røst, Saa glemmer man, at Elskeren er drøi Hr. Nielsens og Castellis Spøg - Den Ting er gandske fattelig, At han er næsten uerstattelig. Hr. Rosenkilde. Glædens Kilde, Munterheds Triumph er Din, Kilden skjænker Dig en humoristisk Viin, Og ved Kilden Vittighedens Rose groer, Det er der, hvor Rosenkilde boer. Hr. Stage. Som Cavalier han Anstand har som en Gesandt, En bedre Klingsberg Scenen aldrig fandt, Og Komiker, See blot Marcolfus, Philibert, 4 Kritiken frier ham for Snert Og nu, som Tolvte Carl, som Washington og Qvækker - Hvor vil jeg hen? For Blinde og for Døve jeg ei præker. Han er jo mesterlig i Alvors=Drammer, Men ikke skabt for tragisk Poesie, Og megen Ret har vore Damer: Hans Elskertid paa Scenen er forbi."Hr. Schwarzen. See kun paa ham naar han er lystig, Men er han trist, vend da ham Ryggen trøstig, Og lyt saa til hans ubetalelige Sang, Det gjorde jeg saa mangen Gang. Hr. Bournonville. Han er en Mester i Aplomb og Pirouetter, J sine Entrechats han net er. Han snoer sig som en Top, Gjør smukke, store Hop, Og svæver ned og op Med Dandserinden. Som Zephyrvinden. Paa Næsen nær, er hans Mimik Den bedste, Solo-Dandsens Masculinum fik. Hr. Funk. Han er lidt stiv, som man kan see, Men han er ogsaa Rummer Tre. Paa Øen Amrum og i flere af de frisiske Egne af Sønderjylland skal der ifølge det Kieler Korrespondentsblad herske en hjertegribende Mangel og Fortvivlelse. Mit Hjerte var bristefærdigt - siger Anmelderen da jeg hørte umyndige Smaae grædende raabe om Brød, og, for at fuldende Rædselscenen, stod den ubønhørlige Retfærdighed paa Dørtærskelen og krævede uden Medynt hvad der tilkom den." En Nedsættelse i Skatterne menes her at være en Nødvendighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Ved Universitetet i Kiel befinde sig i nærværende Vinterhalvaar 223 Studerende: 111 fra Holsteen, 82, fra Slesvig, 6 fra Lauenborg, og 21 Udlændinge, blandt hvilke sidste i Kieler Avis ogsaa regnes 4 Danske Det var ved et ulykkeligt Tilfælde, med et Par løb ske Heste, at Grændsekontrolleuren ved Skodborghuus, Krigsassessor Kjeldskov, mistede Livet den 4de ds., 47 Aar gl. Hans Kone havde det Uheld, ved samme Leilighed at brække sin ene Arm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Werligh & Müllers Skuespillerselskab opførte i Tirsdags paa Randers Theater: Kjøge Huuskors, Heibergs nyeste Vaudeville, og derefter et Qvodlibet, bestaaende af Dit og Dat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Jndsendt. Sympathie og Varmonie. Helliget Hs. Kgl. H. Prindsesse Wilhelmine Marie. Ganger i Trav den hurtige Pegasus Gjennem den duftende Luft Medens i Mørket den hellige Franciscus, Beder sin Rosenkrands uden Duft. Tilgiv Du Høie, jeg mindes saa glade hvad Den Dag Dig skjænkede Axelstad og Det hele Danias Kjærlighed, Under Jubel af Geniers Fred! Jeg giver Dig her et lidet Blad, Af en duftende Blomsterkrands Som Zephirer fletted af Luftens Bad I Dugperlens glindsende Glands Jeg veed Din barnlige fromme Sands Gav Hjertet altid sin Krands! See mig, Fyrstinde, en liden Poet Blandt Skjaldenes glimrende Rad. Ringe foragtet jeg ofte en Beet At kalde min Genie gad. Du ikke vredes fordi jeg sendte En Linie hen som Himmelens Fryd, Omgivet af smaae Sylphiders Lyd Mig i Hjertet brændte. Ak, Fyrstinde. Danneqvinde. Mellem Høihedens glimrende Flok. See i Vesten. Alt Solen daler. Og atter maler Den kommende Dag sig i Østen og Vesten Og Østen i Kjærlighed daler, Fuglen synger paa Træets Qvist: Hvad siger den qviddrende Spurv, Det er Kjærligheds Røst, Naturens forvist Som Skaberen fletted en Kjærligheds Kurv At qviddre for Elskov, for Rosenblade Seer i Dugdraabens Glands den Verden sig bade! Som Naturens Røst gav den mælende Spurv. Den 18de Januar 1832. underdanigst D. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Copulerede i Ribe: Hr. Provisor v. Støcken og Enkemadame Eilschou, Eierinde af Ribe Apothek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Kammerjunker Baron Rosenkrantz med Tjener, Frue Baronesse v. Rosenkrantz, Amtmand Graah, Tiendecommissair Høeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Procurator Jngerslew for vedkommende Udlægshaver, foretages Auction over den Skipper Jens S. Høst tilhørende Halvdeel i Jagten "Forsøget" drægtig 5 Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber, beliggende heri Havnen. 1ste Gang Torsdagen d. 26de Jan. 1832, Frm. Kl. 11, 2den - Mandagen d. 30te Jan. 3die - Torsdagen d. 2den Febr. – Fr. Kl. 12. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction ved Havnen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de Januar 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bortsælges ved Auction i Gersdorffslunds Skov, Mandagen den 23de d. M. en betydelige Deel Ege og Bøge paa Roden, tjenlig til Tømmer, Gavningstræe og Brænde. Mødestedet er ved Gersdorffslund bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, til hvilken Tid og Sted Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 12te Lanng. Januar 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Paa Reqvisition af Procurator Anchersen i Weile i Commission for Hr. J. C. Birchholdt i Kjøbenhavn, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Weile Byes Raadstue Torsdagen den 2den Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bortsolgt for Vedkommendes Regning en Kongl. Obligation, dateret 8de Juni 1825 lydende paa 100 Pund Sterling af det dansk engelske pC. Laan; hvilket til Liebhaveres, Efterretning bekjendtgjøres. Weile, den 14de Januar 1832. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Forpagtnings Auction. over Bygholms Mølle. Bygholms Mølle ved Horsens, der staaer for fri Hovedgaardstaxt 18 Tdr. 3 Fkr. Mølleskylds Hartkorn, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 17de f. M., ved offentlig Auction, som afholdes i selve Møllen den 14de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, stillet til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1832 til 1ste Mai Denne bekjendte udmærkede gode Eiendom, der ligger neppe 1/4 Miil fra Horsens Bye, har for samme Byes Jndvaanere udelukkende Korn og Maltmaling, som Alt foruden Omegnens Søgning, uden Standsning eller Ophold, overkommes; thi det nu aldeles complet istandsatte Værk, hvorved 6 Qværne sættes i Virksomhed, drives uafbrudt ved dets overflødige Vand-Tilløb. Møllens Bygninger ere vel vedligeholdte, indrettede for en Familie uden for Bondestanden; har en særdeles skjøn Beliggenhed, og afgiver en rummelig og behagelig Bopæl, hvorhos fornødne og velindrettede Udhuse. Conditionerne, hvorefter Auctionen attraaes afholdt, henligge til Eftersyn hos undertegnede constituerede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 12te Januar 1832. Holbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Creditorerne i følgende Stervboer, nemlig: 1) efter Tjenestekarl Jens Nielsen af Skaarup i Feldballe Sogn, 2) efter Karen Nielsdatter, Huusmand Hans Raaes Enke af Hyllested Skougaarde, 3) efter Tjenestekarl Christen Rasmussen Folmer i Thiirstrup; 4) efter Huusmand Anders Rasmussen af Knebel; indkaldes herved overeensstemmende med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for Skifteret, ten at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Cheltoft, den 17de December 1831. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Theater=Localet i Slagelse, som det der forhen værende dramatiske Selskab hidtil har havt til Afbenyttelse, kan af et Skuespiller-Selskab paa kortere eller længe re Tid faaes tilleie, naar man derom henvender sig til P. A. Kierulff Enke i Slagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
De som fra 1ste Januar ville subscribere paa Statstidenden, som udkommer 6 Gange ugentlig med tilhørende Tillæg, for den sædvanlige Betaling 2 Rbd. 3 Mk. Sølv halvaarig eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. om Qvartalet, ville behage at tegne dem paa Statstidendens Contoir, Pilestræde No. 118.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
J Provindserne modtages Subscription paa alle Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Til Statstidendens Abonnenters Underretning tjener, at fra Marts 1832 af at regne ville Høiesterets paadømte Sager, til Beqvemmelighed for dem, som ønske at indbinde dem særskilt, blive trykte i Octav-Format, ved Aarets Slutning medfølger et Register over dem, hvilket alt leveres Statstidendens Abonnenter uden videre Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
J en af Fyens Kjøbstæder er en god og rummelig Gaard tilfals paa fordeelagtige Vilkaar. Da der drives et Tobakspinderie, som der er det eneste, saa kan alle Arbeidsredskaber og et Partie Tobaksblade medfølge. Cancellieraad Engelsted i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Et Huus i Biertrup som er bygget af godt Egetømmer, kan til førstkommende Mai erholdes tilkjøbs til Nedbrydelse. Man behage at henvende sig til undertegnede Eier. Biertrup, den 17de Januar 1832. Mads Dam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Stedet No. 821 paa Klostergaden som beboes af Dyrlæge Bjerre, er til Paaske Flyttetid 1832 at faae tilleie, hvorom accorderes med Stolemager M. Bache. Tre unge Mennesker, der have Lyst til Landvæsenet. kan imod Betaling faae Plads her til næstkommende 1ste Mai. - Marselisborg, den 17de Jan. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Da disse Vinter-Aftener fra 6-8 give mig Anledning til Nytte for de som have Lyst at profitere af engelsk, tydsk og fransk Corespondence, dobbelt italiensk Bogholderie, Bogholderie efter Jones, Cours Beregninger, Skibsregnskabsføring, vil Vedkommende for Storcke. 1 Mk. Timen melde sig hos De ærede Forældre, der ville anbetroe mig deres Børn til Aften Underviisning i Disciplinerne: Dansk Læsning, Skrivning, Tavle- og Hovedregning, Retskrivning og Geographi, samt Tydsk Læsning om samme forlanges, ville behageligst melde sig hos Undertegnede snarest muligt. Underviisningstimerne ere fra 6 1/2 Rappe, til 8 1/2. Vagtmester, boende paa Middelgaden Nr. 123.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Da jeg atter har begyndt en ny Dandseskole, saa ville de Forældre som endnu maatte ønske deres Børn underviiste af mig, snarest behage at melde dem, hver Aften efter Kl. 6 hos Snedkermester Baastrup paa Bowien. Middelgade. Et særdeles godt og complet Smederedskab anvises tilkjøbs underhaanden af Niels Hansen Krog, i Voer Ladegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
450 Rbd. Sedler kan af Baroniet Wilhelmsborg Godses Overformynderie strax erholdes til Laans, naar der for stilles anordningsmæssig Sikkerhed. Forvalter Mohr paa Gothaab afhandler det videre fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Area Nr. Fredagen. den 20de Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst, alene privilegerede. Tidende. Stifts - Aarhuus Tre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Bamborg, den 15de Januar. En i Gaar fra Amsterdam hertil ankommen Stafet har medbragt den Efterretning fra Paris, at de 3 PCt. Fonds vare faldne til 62 Fr. 40 C., som foraarsagede at alle Statspapirer faldt her paa Børsen. Om Aarsagen til dette betydelige Fald havdes Rygter af den betænkelig ste Art, som dog alle behøve Stadfæstelse. Der siges nemlig: at Hr. Casimir Perrier, Frankrigs Premierminister, vil tage sin Afsked, paa Grund af, at der nægtes Ratification paa de 24 Artikler, og Engelland nu ogsaa gjor Fordring paa de belgiske Fæstningers Sløifning. Endvidere, at Ministerpræsidentens Jndflydelse i de Deputeredes Kammer var sjunket saaledes, at han ikke havde kunne hendre Forslaget om at mobilisere Frankrig Nationalgarde, og om at aabne et nyt Statslaan. Paa samme Tid havde man faaet Efterretning om, at der i Wien var givet Ordre til at sætte hele den østerrigske Armee paa Krigsfod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Brüssel, den 8de Januar. Gud maa vide, hvilke overordentlige Efterretninger der maa være komne hertil, men her er en Larm og Virksomhed som om Verdens Undergang var nær, og som om vore Ministre endnu før denne Katastrophes Komme vilde træffe de allernødvendigste Foranstaltninger. Vore Permitterede ere indkaldte, Nationalgarden forsynes med Patroner, nye Forstærkninger ere afsendte til den hollandske Grændse, og vore Caffehuus=Politikere spaae Fjendtlig hedernes Gjenbegyndelse med den 16de Januar, da Tractaten af 15de Novbr. var bleven definitiv forkastet af trende Magter. Andre Rygter sige derimod, at Østerrig og Preussen ikke have forkastet de 24 Artikler, men kun forlangt en Udsættelse af Ratificationsterminen. Den sidste Magt skal ogsaa have foreslaaet en Forlængelse af Triers Vaabenstilstanden mellem Belgien og Holland. Alt er her i en spændt Forventning om det sande Sammenhæng. (For, uden mindste Ophold at kunne faae Efterretning om det preussiske og østerrigske Hofs Beslutning i denne Henseende, havde den franske Regjering foranstaltet, at den øieblikkelig kunde vorde meddeelt samme ved Telegrafer, og det ligge til Engelland.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Paris, den 10de Januar. Den sidste Erklæring man havde her fra Hofferne i Berlin, Wien og St. Petersborg lød saaledes: at de ikke vilde ratificere Tractaten af 15de November, og at de aldrig vilde tillade at der brugtes Tvangsforholdsregler mod Kongen af Holland for at tvinge ham til at antage Noget som er gandske imod hans Jnteresser, men at de, fremdeles besjælede af Ønsket om at kunne vedligeholde Freden, vare villige til at indlade sig i nye Underhandlinger. Tillige paastaaes, at ogsaa Engelland skal have løssagt sig fra alle Tvangsforholdsregler og ligerviis have erklæret sig beredt til nye Underhandlinger paa andre Grundvilkaar. (Hertil passer godt: at da Lady Beaufort nylig spurgte Fyrst Talleyrand, om der blev Krig eller Fred, havde han svaret: "Jngen af Delene, min Naadige, thi Konferentsen maa holdes ilive.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
London, den 8de Januar. The Courier beklager meget de Differencer som ere opstaaede mellem det engelske og det franske Kabinet om de belgiske Fæstningers Sløifning, og Times beskylder det franske Kabinet for at have teet sig ilde i denne Sag, saa at den deraf spaaer ny Tvist imellem Kabinetterne. Førstnævnte Blad melder ogsaa, som det forsikrer fra agtværdige Kilder, at Keiseren af Ruslands Vægring at ratificere den belgiske Fredstractat er blot en Følge af Venskabsfølelse og Samvitstighedsfuldhed, men ingenlund, fordi han ønsker at forhindre Sagens Afgjørelse; hans Tøven skete blot for Formens Skyld, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Frankrige. De Franskes Konge har sendt Kongen af Belgien det Svar paa hans Frierie til En af hans Døttre, at Hs. M. ikke kan indlade sig i nogen Forpligtelse desangaaende saalænge Tractaten ikke er bleven ratificeret. Og til en Deputeret skal Kong Ludvig Philip nylig have sagt, og det med en ret bekymret Mine: at han ved de nye Forviklinger af de udenlandske Anliggender haabede, at de Deputeredes Kammer ikke ville unddrag Regjeringen sin Bistand. Talleyrand havde skrevet hjem fra London, at han var kommet i nogen Uenighemed den russiske Ambassadeur Fyrst Liewen fordi han havde bedt den polske Fyrst Czartoriski (som han personlig havde kjendt fra den Tid af han var Keiser Alexanders Statsminister) tilbord hos sig. - Der har atter været Tumult i Paris. Endeel unge Mennesker vare om Aftenen den 4de Januae trængte ind i Notredamekirken, og medens Nogle vare stegne op i Taarnet og begyndt at ringe med Stormklokken, havde Andre sat Jld paa forskjellige Steder; det var Carlister, som vilde stifte en ny Revolution. En Deel af dem bleve fængslede og have tilstaaet, at deres Plan var at sætte Jld paa Taarnet, som et Signal til Oprør for Omegnen, da saa en frygtelig Opstand vilde været udbrudt, og en udenlandsk General, som de ministerielle Blade ikke ville nævne, vilde sætte sig i Spidsen for den. Man fandt hos Oprørerne en heel Deel rede Penge (hvoriblandt Mønter med Henrik V Billede) Jacobiner-Huer og revolutionaire Plakater. Paris var rolig under al denne Tumult. Men Politiet er i en uophørlig Virksomhed, det vaage over ethvert Skridt og Ord. Mange arresteres, og enhver Mistænkelig er sat under Politiets Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Engelland. Herfra har man den vigtige Efterretning, at Kongen har besluttet, for at drive Reformbillen, igjennem, hvorved han vil gjøre sig forgudet af Nationen, at kreere en stor Mængde nye Peers, man siger 39 til at have Sæde i Parlamentet. Raadslagningen derom havde Kongen og Ministrene holdt saa hemmelig, at ikke engang Hs. M. Privatsecretair maatte være tilstede derved. Folket jubler naturligviis over denne Beslutning, og holder sig roligt indtil det seer Udfaldet. J Manchester o. fl. St. holde saagar Fruentimmerne store Sammenkomster, hvori der forhandles om Landets Vee og Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Portugal. Om dette Lands Anliggender haves de meest forskjellige Rygter. Snart hedder det, at D. Miguel vil ufortøvet blive anerkjendt af alle Magter, snar forsikrer man, at D. Pedro vil paa det kraftigste blive understøttet af dem, o. s. v. J alle Tilfælde have nu Efterretningerne fra Portugal en høi Grad af Vigtighed, da de muligen kunne føre til Uenighed imellem de store Magter. Thi at Frankrig og Engelland ønske D. Miguel bort fra Portugal, er der ingen Tvivl om; der som altsaa Rusland vil soutinere ham, saa er Bruddet der. Ved Jndløber til Tajofladen havde der begyndt at vise sig en Deel Skibe, som antoges for at høre til D. Pedros Eskadre, hvorover D. Miguel er sat i stor Forvirring, da den kommer ham lidt for tidlig. Alle de mange Ulykkelige som vansmægte i Fængslerne, har han ladet transportere længere ind i Landet, og alle de af Lissabons Jndvaanere som hans Kreature have den allermindste Mistanke til, sendes samme Vei. Han har lovet Pardon for alle deserterede Soldater, naar de strax ville komme tilbage igjen. Men han stoler meest paa Spanien, som for det første har lovet ham et Hjelpekorps paa 30,000 Md. Paa sine egne Soldater kan han ikke stole meget; af eet Regiment løb atter nylig 17 Md. Spidsrod for at have sjunget oprørske Viser. Ved Postskibets Afgang fra Lissabon krydsede et engelsk og et fransk Krigskib deruden for, under uophørlige Signaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Rusland. Til Belønning for den udmærkede Tjeneste som den russiske Armee i de 4 sidste Aar har gjort, er Tjenestetiden for de Soldater som have gjort disse Felttoge med, nedsat for Garden til 20 Aar, og for andre Soldater til 23 Aar, alt med forskjellige nærmere Bestemmelser. De Militaire, som ifølge den forandrede Organisation af Militairkolonierne forblive tilbage deri, skulle herefter føre Navn af: "agerdyrkende Soldater."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Den Petersborgske Hoftidende nævner atter en heel Deel polske Godseiere, som ere blevne forviste til Siberien. Da ogsaa al deres Formue konfiskeres, saa maa de Ulykkeliges Familier gribe Bettelstaven, eller krepere af Hunger og Fortvivlelse. (Polen bøder haardt for sin Revolution, skrives der fra Posen: Gravens Stilhed hviler over det ulykkelige Land, og selv den svageste Røst er forstummet, thi Jngen vover at omtale hvordan det egentligt gaaer til der. Vi tør kun sukke og beklage!")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Preussen. Jfølge den Berliner Statstidende har Hs. M. Kongen af Preussen, med Hensyn til Befolkningen i preussisk Polen, ikke kunne finde sig bevæget til Bevilgelsen af en almindelig benaadelse. Udelukkede derfra ere f. Ex. alle de som paa den Tid de gik over til Oprørerne have staaet i den preussiske Militair, eller Civilejeneste, eller have bestyret noget Embede ved de Statsopsynet underordnede Collegier, Samfund og Corporationer, og have tilsvoret Kongen Lydighed og Troskab; de som af Statskassen have erholdt Pensioner, uden Forskjel paa den viste Tjeneste, saavelsom Stipendier for deres Studier fra Jnstituter, Skoler eller Universiteter; de som ikke frivillig vende tilbage inden 1ste April næstkommende; &c. &c. De som derimod benaades, maa saalænge Regjeringen finder forgodt, i det mindste 5 Aar, ikke uden sammes udtrykkelige Tilladelse, reise fra deres Hjem, være udelukkede fra alle provindsialstænder ske Forsamlinger samt enhver offentlig Function. "Ogsaa her, skrives der fra Berlin, rører sig Tidens almægtige Aand. Den af Overeensurkollegiet udtraadte Prof. Raumer har afgivet en Erklæring desangaaende, hvori det blandt andet hedder: "Jstedetfor at opdrage den skrivende og læsende Verden til en større ægte Frihed, er meget mere Opsynets Ængstelighed og Strænghed saaledes tiltaget, at Preussen, som eengang var den meest frifindede Stat, og den som satte størst Tillid til sine Undersaatters Troskab og Forstand, nu næsten staaer tilbage for alle andre. Antallet af de forbudte Bøger og Tidsskrifter voxer daglig, endskjøndt denne aandelige Kordon, endnu mindre kan afholde eller tilintetgjøre det mulige Onde, end den nu og givne medicinske militaire kunde standse Cholera." o. s. v. Og i en anden Skrivelse hedder det: "Raumers Udtrædelse af O. Censurkollegiet har her vakt Opmærksomhed i samme Grad som Jnteressen for Censuranliggender i den sidste Tid overalt tiltager, og Censurens Fremgang iagttages med skjærpet Følelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Hessen-Cassel. Der forsikres i en Beretning herfra at det ingenlunde er Fyrstestolthed som har bevæget Churfyrstinden til at nægte Grevinde Schaumburg (der som bekjendt er en Capt. Lehmanns fraskildte Kone) sin Anerkjendelse som Svigerbatter. Men hun er fornærmet over, at hun, som Moder, slet ikke er bleven adspurgt, ja ei engang notificeret sin Gemals Samtykke i Ægteskabet (derer morganatisk o: hun er viet til Prindsens venstre Haand), da dog den fyrstelige Huus lov fordrer, at Børnene, og i Særdeleshed Kronprindsen, skulle have Churfyrstens Samtykke inden de kunne formæle sig. (Andre men derimod, at han fra det Øieblik af han blev Medregent kunde ansee sig fritagen for denne Forpligtelse.) De tre Præster i Cassel som i Anledning af hiin delikate Familiestrid havde faaet det Jndfald at prædike over det fjerde Bud, ere flunne med den lemfældige Straf: at blive indkaldte for Jndenrigsministeren, og af ham at høre en Præken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-20
Sverrig Norge. En høist mærkelig Sag er denne Tid Gienstand for Samtale over hele Riget. Kjøbmand Sundbladt i Stockholm har indstævnet Landets Høiesteret, hvori Kongen selv præsiderer, for en Rigsret, formedelst en uretfærdig Dom. J sin til Rigs stændernes Justitskommissair indsendte Promemoria siger han: "Jeg erklærer herved for det svenske Folk og dets Konge, at jeg, uden at kunne eller ville tilbagekalde mine Ord, beskylder Høiesteret for at have dømt uretfærdigen, og at min lovlige Ret i denne Sag er bleven mig nægtet, hvilket jeg, under lovbefalet Ansvarlighed, trøster mig til nøiagtigen at bevise. Finder Rigsretten min Anklage falsk, underkaster jeg mig villigen den lovbestemte Straf, som er den næste efter Dødsstraffen." (Hvori Sagen. egentlig bestaaer, erfares ikke, men man seer, at den allerede for 2 Aar siden, da den forelagdes Kongen til Afgiørelse, blev af Statsraadet anseet for en vanskelig og tvivlsom Sag. Nu havde Statsraadet atter været samlet i denne Anledning, og Klagen er bleven sendt til Høiesterets Erklæring.) - J Nordlandene har Røg og Damp opfyldt Armosphæren, og norske Lapper, som kom fra Sverrig, have givet den Underretning, at der i flere Kirkesogne var afbrændt Skov paa flere Miles Distance. Røgen var saa stærk paa Fjeldet, at Lapiperne frygtede for at blive qvalte af den tilligemed deres Kreature. – J Norge samles nu frivillige Bidrag, til det paabegyndte kgl. Slots Bygning, som Storthinget ikke vil anvise noget mere til.