JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Over Bayonne, den 2den Marts. – Den 27de Februar ankom flere carlistiske Batailloner – som allerede omtalt – til Etisondo med nogle Mørsere, under Grisebaldes Commando, De fyrede mod det forskandsede Huus, hvorfra Jlden levende blev besvaret. Man troer, at Pladsen maatte kunne holde sig i temmelig lang Tid. Men man kan ikke nægte, at de christiniske Troppers Bevægelsor maae være slet ledede, da Jnsurgenterne hvert Øjeblik kunne gjentage deres Angreb paa eet og samme Punkt. Den lille Besætning i los Arcos har jo ligeledes vær get sig forgjeves mod Zumalacarrequis overlegne Magt, han maatte dog antænde Pladsen, for at komme i Besiddelse af den. Kun et ringe Antal Christinere reddede sig; de øvrige omkom i Luerne eller bleve nedsablede. – En fra Corunna udløbet Barke, der skulde bringe 140 dømte til Ceuta, har lidt Skibs brud. Lobsen og nogle Matroser druknede; de andre Passagerer bleve reddede og bragte til Depotet. Don Ramirez, Gouverneuren af Ceuta, skal sendes til Nordarmeen: han er en for sin Tapperhed berømt Kriger. – Man har faaet Efterretninger fra Oberst Aspirez, som forfulgte Præsten Merino; han naaede ham ved Landsbyen Monastino, slog og adsplittede hans Bande Præsten reddede sig med omtrent 30 Mand. Kort efter fremkom en Bande, under en forhenværende Capitain, til Comillas i Provindsen Burgos, og plyndrede General-Depotet i Loredo, det kongelige Archiv og Staldene. J Salar i Granada viiste sig en Hob af 30 Jnsurgenter, der blev forfulgt af Stadmilitserne og mistede nogle Fanger. J Fjeldkløfterne ved Lupiche og ved Estepai Andalusien har ogsaa nogle Jnsurgent-Bander sværmet om, og forfølges endnu. J Provindsen Cordova har man fanget og skudt en Bande-Chef ved Navn Martine Tarralo.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Tydskland. Den Allg. Zeitung, beretter fra Vien af 4de Marts. J Gaar Formiddags havde Hs. Majestæt Kejseren en Conferents, som varede flere Timer, med Statsraadets Medlemmer, hvorefter flere Courerer afsendtes. Jagttagelsen af alle de Formaliteter, som en ny Regjerings Tiltrædelse forlanger, og de mangfoldige nye Anordninger, som dermed ere forbundne, skjænke vore Statsmænd intet Øjeblik Ro, og fordre ved de, desuden overordentlig mange Forretninger en fordobblet Virksomhed. Ogsaa er Personalet ved alle Ministerierne Dag og Nat tilstede i de forskjellige Bureauer og fast permanent forsamlede. Kejseren synes at kappet med sine Ministre og personlig at ville bidrage til Forretningerne hastigere Gang. Saaledes varetager han ganske sin uforglemmelige Faders Handlemaade, som ofte pleiede at sige: Enhver maa giøre sin Pligt, jeg som den Sidste i Staten maae virke til det almindelige Bedste, kun med den Forskjel, at jeg som Keiser maa foregaae med et godt Exempel. Saaledes kom det da, at Kejseren stod allerede op om Morgenen Kl. 5, strax begyndte at arbejde, prøvede og afgjorte alle ham til Afgjørelse forelagte Udarbejdelser, gav derpaa Audientser eller confereerte med Ministrene. Den nuværende Kejser synes at ville holde det paa samme Maade, og hans Regjerings første Dage vise allerede, hvad Østerrig kan vente af ham, med hvilken Tiltro det tør see Fremtiden imøde. Børsen, som under den forevigede Keisers Sygdom var virkelig demoraliseret, og som skabede sig næsten meer forskrækket end ved Efterretningen og Juli-Revolutionen, begynder nu, at berolige sig, og ikke længer at lade sig kyse af Spøgelser. Fonds stige, snart ville de have indtaget deres forrige Standpunkt, og saaledes tydeligt bevise, hvor lidet den Frygt, hvortil man hastigt og uoverlagt hengav sig, kan retfærdiggjøres. Man havde dog skullet indsee, at liden eller sleingen Forandring vilde indtræde i de bestaaende Forhold, og at den nye Regent, hvis han lagde sig sine Folkeslags Bedste paa Hjerte, hvorpaa man dog vist ikke kunde tvivle, alene kunde handle i sin fejrede Forgængers Aand. De Frygtsomste maatte overlægge dette, og naar de i Gaar udkomne Keiserlige Haand skrivelser, som i ethvert Tilfælde ere Udtrykket af et heelt Regjerings System, ligesom ved Tryllekraft virke paa den almindelige Mening, og paa ny oplive den vante Tiltro, saa havde man dog allerede skullet hente tilstrækkelig Beroligelse af den Mand, der er fremherskende i vor Forvaltning, og ikke givet Tanken omen frygtet Forandring Plads."
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Vien, den 10de Marts. – De herværende Tidender melde, Hs. R. K. Majestæt har i Anledning af Allerhøistsammes ophøiede, inderligt elskede Faders Død behaget at forordne, at alle Hof-Civil Militair=Stats=, stændigste og Stædernes Magistrats Embedsmænd, saavel i Kejserdømmet, som i Kongeriget Ungarn skulle anlægge Sorg i sex Maaneder fra 7de Marts til 4de September 1835, i den første Halvtid strengere, i den anden mildere. "Allg. Zeitung, skriver fra Vien: Efterretningen og Keiserens Død har gjort et dybt Jndtryk i Ungarn; den kom just til Presborg, da Stænderne holdt et Plenarmede. Almindelig Sorg opfyldte strax Salen, og man besluttede eenstemmig, at hæve Forsamlingen, de Tilforordnede skiltes ad og syntes bevægede af det lidte Tab. Regjeringens heftigste Modstandere gave ved denne Lejlighed talende Beviser paa Vedhængenhed, thi de ivrede paa, at hidsende en talrig Deputation, for at udtrykke den ungarske Nations inderlige Beklagelse over det Tab, den havde lidt, og tillige at bringe den nuværende Regent de kraftigste Forsikkringer om dens Hengivenhed og Troskab. – J Siebenburgen beklages Keiserens Død ikke mindre end i Ungarn; da Siebenburgerne meget vel vide, hvor redeligt han meente det med dem, hvor særdeles han drog Omsorg for deres Bedste, og hvilken Kummer hans, af nogle Vildledte miskjendte, faderlige Omsorg havde foraarsaget ham; de ville vist søge at ære den forevigede Monarks Minde derved, at de med Aabenhiertighed og Tiltro komme hans Efterfølger imode. Hvor særdeles meget Siebenburgens Vel laa Keiser Frants paa Hjertet, kan man allerede see deraf, at han endnu i Løbet af sin sidste svære Sygdom lod sig give flere Beretninger over denne Provinds, og gav Befalinger til Afskaffelsen af nogle særdeles paafaldende Mangler i de derværende Forhold. Overhovedet tabte Monarken, trods sine Lidelser, intet Øjeblik sine Folkefærds Vel og Lykke af Sigte; blandt Andet nedskrev han med egen Haand Løverdagen den 28de Februar, fyrretyve Timer for hans Død, et fire Ark stort Mindeskrivt.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Brasilien. Paraba, den 6te October. – "Jeg ankom hertil fra Fernambuk i en Baad, der i 24 Timer bragte mig langs af den underskjønne Kyst til Flodens Munding, hvor Paralba ligger. Staden er en betydelig Handelsplads, Floden en Fjerdingmiil, bred og dyb nok for Skibe af jevn Størrelse. J det sidste Aar ere 17 engelske, en Deel spanske, nordamericanske og brasilianske Skibe ankomne hertil, for at indtage Bomuld, Farvetræ og Caffe. Jeg har kun lidet politiske Nyt at melde herfra; man er vel temmelig rolig her, men dog bestandig tilbøielig til Forandringer.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Der bestaaer endnu den samme Regjeringsform, som da Kejseren takkede af Regentskabs-Forandringerne og Jntrigerne i Rio ere af liden Jnteresse her, i Fernambuk bekymrer man sig ligesaalidet og befalinger derfra, som om de endnu kom fra Keiseren; Folket beskjæftiger sig kun med sine egne uendelige Tvistigheder. Begge Provindsens sidste Præsidenter ere afsatte af Folket, og Jntriganten Carvalho har ladet sig udnævne hertil. Hans Principer ere reent republicanske, og jeg tvivler ikke om, at han med det første vil proclamere en Republik i Provindsen Fernambuk. De andre Provindser vente kun paa Exemplet, for at treffe en lignende Forholdsregel og at forvandle det hele Land til en Mængde formløse, afmægtige og urolige Republikker, thi Lysten til Forandring hos den simple Mand, og Haabet, at kunne fiske i rørt Vand, hos de Fornemmere, ere lige store. Disse Mennesker troe sig de største Patrioter i Verden, men Jngen af den søger andet, end personlig Fordeel i den almindelige Forvirring. Det Farligste herved er, at Revolutions-Partiet vil betjene sig af de Farvede, til at sætte deres Planer igjennem, saa at man kun imødeseer et uendeligt Anarchi og Forstyrrelse. Slavehandelen er rigtignok forbudt, men Jndførsten af Negere har ikke ophørt et Øjeblik. Udførslen af Vare, bestemte til Slave-Jndkjøb, har i Aar været langt betydeligere, end for fire Aar siden. Gouvernementet seer gjennem Fingrene, skjøndt det ret godt kunde hindre det.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Sverrig. Stokholm, den 16de Marts. Hoffet har i Dag paa fire Uger anlagt Sorg for Hs. K. K. A. Majestæt Frants den Første.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Norge. Mandal, den 4de Marts. - Capitain C. Sanderfeldt, førende Koffen de Brouw Rette, hjemmehørende i Bremen, har havt det Uheld paa sin Reise til Amsterdam med Stykgods, at blive kastet overbord og drukne, og hans Styrmand at blive knuust, hvorefter den paa Skibet ene tilbageblevne Dreng har omflakket nogle Dage i Søen, men var endelig saa heldig at træffe paa et svenskt Fartøi, som satte Styrmanden og en Ma trods ombord i Koffen, og indbragte den lykkelig i Nærheden, af Kleven, hvor den nu ligger i Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Stavanger, den 5te Marts. – Sildefiskeriet antoges nu at være saagodtsom sluttet for i Aar, da Garnfiskeriet skal være ophørt allevegne nordenfor. Prisen paa den friske Sild har saavel her som i Bergen holdt sig meget høj (imellem 6 og 4 Ort pr. Tønde eller 480 Stykker). Man antager, at det Qvantum Sild, som for denne Byes Regning er nedsaltet, udgjør 50 til 60,000 Tønder.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Kjøbenhavn, den 23de Marts. Da Farvandet i Elbmundingen ved Fløitønden har forandret sig, og altsaa Lodserne ikke med behørig Sikkerhed kunne bringes fra den der i stormende Vejr liggende Lods-Galliotte, saa er der anviist Galliotten en anden Station, der er beqvemmere for de til Elben ankommende Skibe, og som i mødende Tilfælde vil vorde indtagen af den efter den 1ste April d. A. Naar altsaa efter 1ste April d. A. Lods-Galliotten ved stormende Vejr nødes til at forlade dens Station ved den røde Tønde, vil den ikke længer sejle op til Fløjtønden, men gaae til Ankers i den Tii angel, som dannes ved Tønderne D., C. og No. 6.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Til Leith ankom i forrige Aar fra Danmark syv og tredive danske Skibe og et engelsk, deriblandt vare ti fra Nak skow, fire fra Kjøbenhavn, fire fra Neustadt, tre fra Kiel, og tre fra Altona. For det Meste have de medbragt Kornvarer; andre Artikler, som Smør, Huder og Skind svare neppe Regning I Ugen fra den 14de til den 21de Marts ere her i Staden ægteviede 15 Par, fødte ere 70, deraf 48 Drenge og 22 Piger; døde ere 86, deraf 23 Mænd, 17 Qvinder, 29 Drenge og 17 Piger. Under ovennævnte 86 Døde ere indbefattede 13, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 16 flere døde end fødte. – De angivne 86 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 11, Barselseng 1, Betændelsesfeber 5, Blodstyrtning 1, Brystkrampe 1, Brystsyge 12, dræbt ved andre 1, Dødfød 1, Feber 1, Forraadnelsesfeber 1, Guulsoet 1, Hoste 1, indvortes Svaghed 4, Kighoste 2, Kirtelsvaghed 4, Koldbrand 1, Kopper 3, Krampe 10, Meslinger 5, Nervefeber 3, Nervesyge 1, Nyefød 1, Slag 1, Slagflod 2, Slimfeber 1, Svindsot 5, Tænder 2, Vattersot 4.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Et Eventyr i Rosenborg Have; og Balletten Tyrolerne.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
J Morgen: De italienske Røvere, originalt tragiske Drama i fem Acter af Hr. Professor, Ridder Oehlenschlager. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Paa Torsdag: Jægerbruden. Paa Fredag: Bagtalelsens Skole. Paa Løverdag: De to Ægtemænd (første Gang); og Peters Bryllup. Paa Søndag: Alserne; og Balletten Tyrolerne.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Kjøbenhavn, den 23de Marts. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 5 1/4 ankomne Tidender, meddele vi det Vigtigste: Martiner de la Rosa vil, for sin svækkede Helbreds Skyld, begive sig til sin Fødeby Granada, for at bruge Badene der. Han erstattes som Finants-Minister midlertidigt af GrevTorreno, som nu staaer højt anskrevet i Naade hos Dronningen og har foranlediget følgende Udnævnelser: General Valdes til Krigs-Minister; Diego Medrano, Cortes Medlem for Cindad Real og Vice-Præsident for Procuradores-Kamret, i Moscoso da Altamiras Sted, til midlertidig Minister for det Jndre, og Alcantara Navarro, Cortes-Medlem under Constitutionen i 1820, i Nicolas Maria Garelis Sted, til Justits- og Naades Minister. Man betragter dog disse Udnævnelser som tvivlsomme hvis Martinez de la Rosa ikke trækker sig ganske tilbage fra Ministeriet for de ubenlandske Anliggender. Ovenstaaende meldes fra Madrid af 18de Februar, Aviserne af 20de f. M. meddele Følgende: Alcantara Ravarro har vægret sig ved at tiltræde sit Embede. Han er Præst og en Mand af Talent. Medranskal derimod have modtaget den ham tilbudte Post, og en Coureer er i Tirsdags sendt til Gereral Valde med hans Udnævnelse. Moscoso, et af Procuradores-Kamrets rigeste og uafhængigste Medlemmer, er siden hans Bortfjernelse fra Ministeriet steget særdeles meget i Folkets Gunst. Han har afslaaet, at indtage sit Sæde i Proceres-Kamret, da han anseer det for en større Ære at repræsentere sit Hjemstavns District, end at være Procer. – Efterskrivt af 21de. Det Kongelige Decret om de nye Ministres Udnævnelse findes i Dag i Hoftidenden, La Dehesa, en af Dommerne ved Krigs-Tribunalet, er definitiv udnævnt til Justits-Minister. Valde og Medranoovertage kun midlertidig deres Embeder. Decreterne ere stillede til Martinez de la Rosa, som Conseilets Præsident, men de skulle være Torrens Værk. Man taler om Martine; de la Rosas nær forestaaende Udtrædelse. Den nye Justits Minister la Dehesa er Oversætteren af Lolme's Værk over den brittiske Forfatning. Jndicateur taler om en Fægtning, som den 4de dennes skulde have fundet Sted mellem Ocanna og Carlisterne. Sidste paastaae, at have tilføjet Christinerne megen Skade. Efter"Sentinelle, skulle derimod Carlisterne været komne til kort, Det hele synes at have været ubetydeligt.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
En Fonds-Speculant i Brüssel, Hr. Huens, har oprettet en Telegraph med Skibssignaler efter en ganske ny Opfindelse, for det første mellem Brüssel og Antwerpen. Posten i Brüssel er anbragt paa et, nær ved Børsen liggende Huus, saa at Hr. Huens fra sin Plads paa Børsen kan see, hvod der kort i Forveien er foregaaet i Antwerpen. Den 1ste Marts spillede denne Telegraph første Gang.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Paa Børsen i Brüssel solgte man den 11te Marts allerede Coupons af det nye spanske Laan, Obligationerne ere trykte i London med megen Elegantse, med spansk Text og engelsk og fransk Oversættelse. Denne udsiger, at Renternes Betaling skal finde Sted hvert Halvaar, den 1ste Mai og den 1ste November, i Madrid, Paris eller London.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
J Anledning af Keiser Franz's Død, melder det belgiske Blad Jndependant Følgende: Den afdøde Keiser af Østerrig havde hersket tvende Aar og nogle Maaneder over de belgiske Provindser. Efter sine Forgjængeres Sædvane, bekjendtgjorte han ved en Skrivelse af 3die Marts 1792, disse Provindsers Stænder sin Faders, Keiser Leopolds Død og sin egen Tronbestigelse. Den 1ste April 1794 afreiste Keiser Fran den Første fra Vien til Nederlandene, og ankom den 12te f. M. til Brussel. Den 23de April blev han i egen Person inaugnreret som Hertug af Brabandt. Siden Ærkehertug Albert og Ærkehertuginde Jsabella havde ingen Souverain af Nederlandene personlig forrettet denne vigtige Formalitet, hvorpaa Belgierne lagde saa stort et Værd. Det var et af de brabanske Stænders Privilegier, hvilket dog ikke var indskrevet i Joveuse entree, men som var helliget ved Sædvanen, nemlig at disse Stænders Medlemmer maatte beholde Hatten paa under Jnaugurationen. Af Agtelse for Kejserrigets Overhoved, indvilligede de i, at blotte Hovedet i Kejserens Nærværelse, og ved en Skrivelse fra Ærkehertug Carl, Gouverneur af Nederlandene, fik de den Erklæring, at denne, under nærværende Omstændigheder, Hans Keiserlige Majestæt udviiste Agtelse i intet Tilfælde skulde kunne forkleine den Ret, ved alle Jnaugurationer at bedække Hovedet.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
J det engelske Underhuses Møde den 13de Marts, rettede Lord Russell det Spørgsmaal til Ministrene, hvornaar den irske Kirke-Commissions Beretning, hvilken han ønskede at benytte i sin, til den 23de Marts forkyndte Motion, kunde blive meddeelt Huset. Sir Henry Hardinge, Jrlands Secretair, meente, at der ingen Beretning kunde indkomme for mod Slutningen af denne Maaned eller Begyndelsen af den næste, hvorpaa Lord Russellierklærede, at han i sin Motion vilde foreslaae et Opraab af alle Medlemmer og desuden, at Huset skulde constituere sig til en Comitee, for at undersøge den irske Kirkes Tilstand.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Der meldes, ifølge en telegraphisk Depesche, at Carlisterne havde atter, den 11te d. M., gjort et frugtesløst Angreb paa Elisonde, hvorved de betjente sig af fire Stykker Skyts, blandt disse en Mørser. Angrebet havde varet indtil Nattens Jndbrud, og det havde fundet Sted under Onene af de franske Tropper, der fra de tilgrændsende Høider havde været Tilskuere ved Kampen. Jmidlertid var Jauregui ankommet den 10de, i Spidsen for 2500 Mand, til Diarzun. Han havde Ordre til at marschere til Navarra og vilde formodentlig undsætte Elisondo. Jfølge de sidste Efterretninger fra Paris, er der endnu ikke udnævnt nogen befinitiv Krigsminister, skjøndt man vel vidste at der i denne Anledning var skrevet til Marschal Maison, Den 18de d. M. havde Hertugen af Broglie allerede taget de udenlandske Anliggenders Hotel i Besiddelse, efterat Hr. de Rign var vandret fra det til Krigsministeriets Hotel, som Marschal Mortier allerede for fjorten Dage siden havde rømmet. - Hr. Sebastiani befandt sig atter paa Veien til London.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Jfølge Brighton-Gazette venter man daglig en amerikansk Escadres Ankomst til Comes. Den skal bestaae af sex Fregatter, under en Commodores Anførsel, og være bestemt til at krydse mod den franske Handels-Marine. Journalen mener, at den franske Regjering ikke vil undlade at gjøre en lignende Demonstration, og man kan altsaa med det allerførste vente Fjendtlighedernes Udbrud.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Den 15de dennes om Formiddagen fandt i Hof- og Garnisonskirken i Potsdam en Mindefest Sted til Ære for den afdøde Keiser; Hs. Majestæt Kongen, de kongelige Prindser og Prindsesser, et stort Antal Generaler og Officerer, det Grenadeer-Regiment, der førte den Forevigedes Navn, samt Grev v. Trauttmannsdorf og Medlemmerne af det K. K. Gesandtskab bivaanede samme. Regimentet havde allerede Dagen iforveien der i Lysthaven højtideligholdt en Sørgefest, hvorved Biskop Eylert holdt Talen.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Posten fra Constantinopel af 25de Februar var ankommet til Vien, men havde Jntet medbragt af Betydenhed. Man havde ingen nyere Efterretninger faaet fra Alexandrien, og var endnu bestandig uvis om Mehemed Alis Tribudbetaling. Man paastod, at der skulde komme nogle russiske Krigskibe til Bosphoros, for som det heed – nøiere at søndere Havets Dybder langs med Kysten.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Fra Bayonne meldes af 5te dennes. Det andet spanske lette Fod-Regiment, som havde faaet Tilgivelse efter sit Oprør i Madrid, har opfyldt de Forhaabninger, man havde om dets tilkommende Opførsel, da det har tilkæmpet sig Fordele over Arropos's og Villalvbos's Bander, dræbt fyrretyve Mand af dem og saaret mange flere.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Breve fra Cataloniens Grændse af 27de Februar berette, at en Carlistbande foruroliger Omegnen af Cordova, og at Flander var med 3000 Mand draget ud imod dem. Man talde om en Trefning, uden dog at vide noget bestemt derom.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
En polsk Officeer, ved Navn Zuleski, blev, i Følge Loven og politiske Flygtninger, den 12te dømt af Tugtpolitiretten i Paris til een Maaneds Fængselstraf, fordi han, efter at være fordrevet fra Frankerig, atter havde betraadt dette Land.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Det til London ankomne Pakketskib, som havde forladt St. Thomas den 6te Februar, bragte gunstige Efterretninger fra Antillerne. Negerne vare overalt rolige, og al Frygt var forsvundet.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Den 3die Marts ere om Natten afbrændte 22 Huse og Sidebygninger i Goslar, og 13 andre ere derhos beskadigede.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Fra Windsor meldes, at D. D. M. M.s Jndtog den 13te om Aftenen havde, ved Folkejubelen, fortjent at kaldes et Triumphtog.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Den 13de blev en Deserteur, som havde fjernet sig fra sit Regiment, for ved sit Arbejde at ernære sin syge Moder, stillet for Krigsretten i Paris. Han vakte den almindeligste Deeltagelse, og blev af Retten, efter kort Beraadslaaning, fuldkommen frikiendt.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Kammerjunker og Capitain-Lieutenant i Söe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
AVERTISSEMENT. Friske Trøster, Champignons i egen Sauce, Mangos= og BamboeAsia a 4 Mk. Pd., nye Sardeller og Oliven, Pestaciekiærner, Dadler og Pruneller i Æsker a 9 Mk., nye fransk, engelsk og russisk Sennep, engelske Fiskesance, Maccaronie og Stiernudler, alle Sorter bedste nye Theer i Kister og Daaser, samt smaat Congo a 5 Mk. Pd., bekommes i Norgesgaden No. 191, ligefor Garnisonspladsen, hos C. A. Been.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Kløverfrøe, rødt og hvidt af bedste Sort, bekommes paa Hjørnet af Gammeltorv og Nørregade No. 1, i Hørboutiken, hos N. F. Høfding.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Skifte-Jndkaldelse. Tirsdagen den 31te dennes afholdes paa mit Contoir, om Formiddagen Kl. i, Skiftesamling i Boet efter afdøde Pastor Ostrup, Sognepræst til Tersløse og Schielleberg Menigheder, hvorom Boets Vedkomende herved underrettes. Meerløse og Tudse Herreders Contoir paa Dorthealyst ved Holbek, den 20de Marts 1835. D. T. Lawætz.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Auctioner.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
Skov-Auction. Fredagen den 27de Marts 1835, bliver ved sædvanlig Tid og Sted paa Fredensborg Store Kroe bortsolgt endeel Skov-Effecter af det 3die Kronborgske Skov-Distriet: 1) Grønholts Hegn: Endeel Raaletrætømmer, nogle Bøge-HiulvedsKlodse og Egetoppe; et Partie Bøge, Knuder, Trødske, Fagot og Qvasbrænde, samt kløvet Ellebrænde og Fagotter. 2) Euulstrups Hegn. Noget Raaletrætømmer samt endeel Bøgeqvas. 3) Sorups Hegn: Endeel smaat Raaletrætømmer samt et Parti Udhug af samme Art. 4) Gribskov; a) Piber og Gribs Plantage: Et Partie Raaletrætømmer og Qvas. b) Afdel. II. Jmellem Pæle- og Præsteveien: Endeel BøgeHiulvedsklodse samt et Parti Bøgeqvas. c) Ardel. III. Jmellem Pælev og Gribe: Et Parti Bøgt, Knuder, Trødske- og Udskudsbrænde som endeel Qvas d) Afdel. IX. Jmellem Taagerup og Fuglesang: Nogle Fabri Bøge=, Knuder, Trødske, Fagot, Udskuds- og Qvasbrænde. e) Afdeel. A. Taagerupsvang: Et Parti Bøger, Knude, Trødske, Udskuds- og Qvasbrænde. 1) Afdel. Xl. Tipperupsholme: Et Parti Bøge, Knuder, Trødske og Udskudsbrænde; nogle Egetoppe, endeel Ellebrænde samt Bøge og Elle-Udhug. g) Afdel. XII. Strøgaardsvang: Nogle Bøge=Hiulvedsklodse samt endeel Bøge, Knuder, Trødske, Udskuds- og Qvasbrænde. h) Afdeel. X. Gadesletterne: Noget Raaletræ-Udhug J Orne Plantagen: Endeel Raaletrætømmer og Qvas J Pederstrupsvang og Nøddeboe Fægyde. Nogle Favne Bøge, Trødske- og Qvasbrænde samt endeet Udhug af forskiellig J Steenholtsvang: Nogle Favne Bøge=Trødskebrænde og Qvar samt endeel Udhug af forskiellig Art. m. J Gadevangen: Nogle Favne Bøge=Fagotter, Knuder og Qvas brænde samt nogle Bunker Raaletrældhug.
Berlingske Tidende, 1835-03-23
J Tyvekrogen: Endeel blandet Udhug. c) Paa Tuekjøb og Strødam, Nogle afvarkede Ege samt et Parti Bøger, Knuder, Trødske, Udskuds- og Qvasbrænde. J lille Dyrehauge ved Frederiksborg: En slinget Veiermelle Arel. 11 1/2 Alen lang, 3/2 Tomme i Roden og 1/32 Tomme i Top enden. Ved Gjøgehuset: 5 1/2 Favn Bøge kløvet Brænde samt endeel EgeUdskjærplanker. Ved Ellepindshuset: 15 3/4 Favn Bøger kløvet Brænde. Ved Magazinet ved Skovfryd. Endeel Ege-Bragtømmer og Udskiærplanker samt nogle Stkr. stinget Raaletrætømmer. D. Bruhn. Skovfryd, den 18de Marts 1835.