JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Spanien. Siden den 10de April, da den for nede Flaade afseilede fra Cadix, har Engelskmæn denne ikke ladet sig see i disse Farvande, og vore Havne have nu fuldkommen Friehed til at udføre deres Operationer. Hertil kommer nu, at vi af alMagt bygger Kanoneerbaade, som paa denne Aarstid ere meget nyttige og kan biedrage til at giøre Gibraltars Proviantering besværlig. Dette er mere end Kornmangelen, de smitsomme Sygdomme og Pengemangelen kunde lade forvente, men Engelændernes Opførsel, har ansporet Spaniernes Stolthed og Patriotisme, og har ladet dem finde Hielpekilder der, hvor man ikke vovede at søge dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Den spanske Eskadre, som den 27de April udløb fra Carthagena, under Admiral Salcedos Commando, er hastigst den 28de igien kommen tilbage, da den var stødt paa Lord Nelsons stærkere Flaade. Ved Jndseilingen skal 2 Skibe være stødte saa heftig mod hinanden, at de har faaet betydelig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Tyrkiet. J Stedet for den til Storvizier ophøiede Storadmiral, er Mehemet Aga, Pacha af Mytilene, udnævnt til Storadmiral. Han vil om kort Tid giøre et Krydstog i Archipelagus med 1 Linieskib og 4 Corvetter. Storvizirens Afsættelse er ingen følge af Storherrens Ungade, men er blot skeet for at berolige Folket og Janitskarerne, som ere opbragte over det nye Militairsystem. Han beholder sin hele Formue og begiver sig til sit Landhuus ved Bospherus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Den 30te April har Tyrkerne i Belgrad anmodet de serviske Christne om at 30 af dem skulle tomme til Belgrad, for at tale eller underhandle med dem. Dette skede og, efter at 30 Tyrker vare afsendte fra Belarad som Gidsler til Jnsurgenterne, da 30 prægtig klædte Servier med Over= og Undergevæhrer trak ind i Festningen, hvor de bleve modtagne med Æresbeviisninger. Følgen af denne Sammenkomst er endnu ikke bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
En Effendi og en Christen Biskop, er ankommen til Serviernes Leir fra Constantinopel. De har Ordre at bekiendtgiøre Tyrkerne i Belgrad, at de under Dødsstraf skal rømme Staden, hvorpaa Bekir Pachs skal besætte den. Effendien har havt en Sammenkomst med de insurgerte Christne ved Ostrosnimen de har ikke overkiendt ham, og søgt ham, at han kunde have sparet Uleiligheden med Reisen. De insurgette Christne har tilkiendegivet Handelsstanden i Semlin, at de med det første vil betale deres Gield, for de af samme dem leverede Levnetsmidler og Munition. Man er overbeviist om at de holder Ord. De skal have liggende beredt dertil 80,000 Piaster i Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Blandede Efterretninger. Coureervexlen mellem London, Stockholm og St. Petersburg gaaer meget levende. Den engelske Gesandt i Stockholm erholdt den 20de Maii en Coureer fra London, afsendte den 21de en til Petersborg og en til London. Broen des Arts i Paris, har medio Maii igien anlagt sin Foraarsprydelse og de duftende Orangetræer Blomsterhandlerne, Harmonicaspilleren. Prismaens Demonstrator, saavelsom Limonadeverten have indtaget deres Poster og venter paa Spadseregiengerne. Damerne kan dog ikke endnu tage Deel i denne Fornøielse; thi fra Kl. 1 til 4 og Eftermiddagen, brænder Solen paa det stærkeste og fra 6 til 9 om Aftenen er det en Kulde, at Blodet næsten størkner i Aarerne. Damerne maae altsaa oppebie de mildere Aftener i Junii Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
En velklædt ung Gavtyv i Paris, kom for nogen Tid siden ind paa Fødselstiftelsen der, og udvælgede sig 2 Ammer, for strax at tage hjem med sig til hans Kone som ventede at giøre Barsel Dagen derpaa. Da han gik over Boulevards med dem, sagde han, at han havde endnu langt hiem, førte dem derfor ind paa et Spiseqvarteer, og lod dygtig bære frem. Da Maaltidet var endt, sagde han munter, vi kan endnu taale en Fricaser, og sprang ud at Værelset for at bestille den. Efter nogen Tid bragtes Fricaseen ind, men da han ikke kom med, spurgte Ammerne Opvarteren om den unge Herre ikke kom igien. Denne blev strax mistroisk over dette Spørgsmaal, og savnede Sølvtøiet i hans Kurv, hvorpaa han giorde Allarm. Begge Ammerne bleve arresterede, og først løsladte, efterat man fra Fødselstiftelsen var bleven underrettede om, hvordaa Sagen hængte sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de ved Aarhuus Postcontoir overliggende Breve i Maii Maaned: Fra Hamborg, Jens Nielsen Bang i Grenaae. Rensborg, Musqueteer Rasmus Chr. Balle i Balle. Hamborg, Christ. Becher. Dito. Jens Faxer. Kiøbenhavn, Møhler Andreas Guldsmith i Hasle. Rensborg, Musquet. Niels Nielsen Hovedschou. Hamborg, Ole Hjørne. Dito, Niels Hiorne. Dito, Fran Hoffgaard. Dito, Direction einer Correspondirenden Handlungs Gesellschaft. Rendsborg. Jæger Niels Christensen Hedevigslund. Hamborg, Niels Hals i Eddeltoft. Dito, Søren Juell i Grenaae. Fra Hamborg, Andreas Kaarberg. Dito, Søren Mau i Grenaae Rensborg, Musquet. Jens Jensen Ades a Aasbye. Dito, Karen Nielsdatter. Fladstrand, Christian Olesen ved det første jydske Reg Hamborg, Poul Helles Rode i Ebbeltoft. Aalborg, Kammerherre Niels Rosenkrantz til Ruggaard, i Jylland. Hamborg, Jens Schmidt. Kiøbenhavn, Christen Larsen Horn. Rensborg, Musqv. Anders Jensen Skanderup i Smenge. Hamborg. Jens Smidt. Dito, Niels Schaaning. Aarhuus Postcontoir, den 4de Junii 1805. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Løverdagen den 8de Junii førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bliver i Niels Allings Gaard paa Vestergade her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bygnings Materialier, saasom, Tømmer, Fiel, nye og gamle Tagsteene, item en Kramboedisk og Reoler, en Vogn, en Ploug og en Harve, m. m. Aarhuus, den 5te Junii 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Et ungt Menneske, som har lært Kiøbmandshandelen ønsker sig en Condition enten ved Handelen eller ogsaa paa en Herregaard. Nærmere Efterretning faaes paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
En stor og fuldkommen Lugsteen, til 2de Personer, som for 4 Aar siden af nye er udhuggen hos den berømte forrige billedhugger i Horsens sal. Jens Hiernøe, (og som formedelst en indtruffen Forandring af Boepæl, staaer i Schanderborg Ladegaard i en Mands Gaard, er at faae tilkiøbs naar derom handles med Underskrevne. Randers d. 4 Jun. 1805. Clausen, Billedhugger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Hos Procurator Westergaard paa Skolegaden er oplagt et Parti god Rug, som kan faaes tilkjøbs baade i Skiepper og Tøndeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Paa Landeveien fra Udbyehøi til Mariager, er den 6te April sidst, imellem Dalbyeover og Kastbierg i Gierlev Herred, tabt, eller fra en Reisende bortebleven, et stor Merskums Tobaks Pibehoved med Sølv Beslag og et elastisk Piberør. Pibehovedet indsvøbt i en Semslædders Skindpung. Finderen af samme ville behage at aflevere denne Tobakspibe til Kiøbmand Peder Hansen i Mariager, som derfore betaler 1 Rdr. i Findeløn. Martager, den 15de Mai 1805. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Til de Herrer Handlendes Efterretning meldes: At paa Jisgaards Mark, som i denne Sommer er leiet af Andreas Lanng ved Hessel, er 50 Stude, hvorom kan bandles med Hr. Mønsted til Lykkesholm, eller Hr. Rugaard til Qvelstrup, saavelsom med Leieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Tvende Gaards Avlinger paa Byens Marker, som til Martini d. A. kan tiltrædes; det ene No. 29 i Møllevangen 3die Fald, det andet i Skovvangen i Roebaksfaldet, begge 9 enhalv Td. Land paa lidet nærgeomet. Maal med 2de Karter og Beregninger, stilles den 10de Junii paa Raadstuen til offentlig Auction. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedes. Winterslew Skov, beliggende imellem Winterslew Bye og Hadsteen Mølle, ongefær midtveis imellem Randers og Aarhuus, er afsadt i 26 Lodder eller Parceller, agter Eieren enten separat eller samlet at afhænde. Liebhabere som maatte attraae at handle underhaanden, inviteres derfor at melde sig hos mig, inden 14 Dage, i andet Fald bliver Skoven saavel separat som samlet opbuden ved offentlig Auction d. 21de Junii næstkommende, og om antagelig Bud skeer bortsolgt. Denne Skovs Fortrin af sine store og gode Bøge og Egetræer til Gavnings-, Bygnings- og Skibstømmer, er vist almindelig bekiendt, men ellers ved Øiesyn vil erfares, ligesom og dens ypperlige Opgrøde af Underskov. Conditionerne kan strax erfares hos mig, og bliver billige. Skeer Salg underhaanden, skal det strax blive bekiendtgjort, i andet Fald behager Liebhaberne at give Møde i Hadsteen Broehuus bemeldte 21de Junii Kl. 10 Formiddag, hvorfra Auctionsstedet skal blive paaviist. Randers, d. 31te Mai 1805. J. H. Høeg, Birkedommer. Lindberg Skov, beliggende i Harritzlew Sogn, 1 enfierendeel Miil østen for Randers, er nærværende Eier formedelst Fraliggenhed tilsinds at sælge underhaanden naar Liebhaberne derom inden 3 Uger behager at melde sig hos Undertegnede, i andet Fald bliver den ved offentlig Auction i Skovfoged Boligen d. 31te Julii Kl. 10 Formiddag opbuden, og som antagelig Bud skeer bortsolgt. Skoven indeholder saa betydelig fuldvoxne Bøgestræer og saa ypperlig Opgrøde af Eeg, Bog, Elmt og Hessel, som ikke kan beskrives, men bedst ved Øiesyn, vil erfares. Al dens Skov og Skovjord, som indeholder over 110 Tdr. Land geometrisk Maal, er anordningsmæssig indhegnet, og hvorover paa denne Eendeels Eiendom, er en ypperlig Jagt af Raadyr, Harer og Ræve. En Landmand vil her finde den skiønneste Leilighed til en Boepæls Anlæg. Conditionerne som strax kan erfares hos mig, blive billige. Randers, den 31te Mai 1805. J. H. Høeg, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-05
Licitation. Onsdagen den 12te Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver her paa Raadhuset holdt offentlig Licitation over en nye Grundmuret Stals Opbyggelse til 40 Heste med dertil henhørende Karle og Foderkamre, med en Overetage til Fourage, efter de Conditioner som paa Licitationsstedet nærmere blive bekiendtgjorte, og som forinden tilligemed Tegning og Overslag, kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. De Lysthavende ville altsaa behagelig indfinde sig til bemeldte Tid og Sted. Randers Raadstue den 28de Maji 1805. Borgermæster og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Indenlandsk. Bekiendtgiørelse fra den Kongelige Direction for Qvarantaineforanstaltningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
J Henhold til de under 27de Februarii og 27de April d. A. herfra skeete Bekiendtgiørelser erklæres, paa Grund af senere indløbne officielle Beretninger: At Personer, Skibe og Vare, som ankomme directe fra Kysten Guinea, indtil videre blive at ansee og behandle som kommende fra smittet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den kongelige Direction for Qvarantaineforanstaltningerne, den 28de Mai 1805. Bille. Malling. Cold. Jansen. Lange. Kirchhoff. v. Smidt Phiseldek. Christie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
J Mandags Aftes Kl. 11 en halv er Hendes Kongel. Høihed Kronprindsesse Maria lykkelig nedkommen med en Prindsesse, og begge befinde sig vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Gotgiørelsen for de til kongelig Tieneste anskaffede Kornvare for 1805, bliver efter Placat af 4de f. M., foruden de til Erlæggelse med afvigte October Qvartals Skatter paabudne 80 sk. pr. Tønde Hartkorn Ager og Eng og 40 sk. pr. Tønde Skov og Mølleskyld, end videre med næstkommende Julii Qvartals Skatter at udrede med 1 Rdr. 9 s. af hver Td. Ager og Engs, og 52, en halv s. af hver Td. Skov og Mølleskyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Ligeledes er ved Placat af 13de April d. A. fastsat, at det Manglende i Fourage-Gotgiørelsen udredes af det samtlige contribuable Ager og Engs Hartkorn i Danmark med 24 s. pr. Td., som erlægges med indeværende Aars April og Julii Qvartalers Skatter, hver Gang med det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den fuldstændige Liste paa alle de med EvolutionsEskadren udkommanderede Officerer er følgende: Contreadmiral O. Lütken, som den Commanderende, heiser sin Commando paa Fregatten Frideriksteen. Capit. Holsteen som Flagcapit. Commandeurerne Lützou og Herbst, som Divisionschefer; den første heiser sin Stander paa Fregatten lille Belt og den sidste paa Fregatten Eideren. Chef paa Fregatten Frideriksteen; Capit. M. Ulrich. Subalterne: Capt. Lut. Koss, Pr. Lut. J. A. Suenson, Pr. Lut. Nielsen, Sec. Lut. C. A. Holsteen. Chef paa Fregatten lille Belt: Capt. Lemming. Subalterne: Capt. Lut. H. Gerner, Pr. Lut. Hagerup, Sec. Lut. G. J. Grohtschilling, Sec. Lut. Bull. Chef paa Fregatten Eyderen. Capt. H. H. Koford. Subalterne: Capt. L. Hohlenberg, Pr. Lut. Uldahl, Sec. Lut. P. T. Boll. Sec. Lut. Skibsted. Chef paa Fregatten Elven: Com Capt. Krieger. Subalterne: Capt. Lut. O. Bille, Pr. Lut. C. Krieger, Sec. Lut. A. Recke. Chef paa Briggen Sarpen: Com Capit. Ellebracht. Subalterne: Capt. Lut S. J. Acheleie, Sec. Lat. Fontenan, Sec. Lut. Falsen. Chef paa Briggen Nidelven: Com. Capt. Lindholm. Subalterne: Pr. Lut. Wichfeldt, Pr. Lut. Top, Sec. Lut. Wiegelsen. Chef paa Briggen Glommen: Com. Capt. Brandt. Subalterne: Capt. Lut. Staal, Pr. Ant. Budde, Sec. Lut. Wieugel. Chef paa Briggen Fama: Com. Capt. W. Brown. Subalterne: Pr. Lut. Stephansen, Pr. Lut. Sommerfeldt, Sec. Lut. Kinck. Chef paa Briggen Brevdrageren: Com. Capit. F. Fisker Subalterne : Pr. Lut. Lerke, Pr. Lut. Willoch. Cher paa Skonnertbriggen Ørnen: Com. Capt. Jessen. Subalterne: Pr. Lut. Stiebolt, Sec. Lut. F. Lous, Sec. Lt. J. W. C. Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Man taler atter og Oprettelsen af en Direction, som skal bestyre Alt, hvad der angaaer Universitetet, de lærde Skoler og tildeels de private Jnstituter i Kongerigerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
En Soldat i Hovedstaden overfaldt nyelig een af sine Kammerater, med hvem han kort tilforn havde havt Klammerie, imedens denne laae og sov, og gav ham adskillige Sabelhug over Benene, Knæeskallen og Maven. Gierningsmanden blev strax anholdt. De tilføiede Saar skal imidlertid ikke være dødelige; men man frygter at den Saarede bliver en Krøbling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Paa Kbhvns Amt skal, efter Rygtet, adskillige Heste være blevne befængte med Snive, og endeel paa samme Amt forefundne med Skab besatte Heste, ere blevne indførte til Veterinairskolen i Kbhvn for sammesteds at blive curerede. i Et Skib fra Jsland, hvorpaa befandt sig endeel Reisende, er sat til i Nærheden af Færøerne, og ingen af Folkene bleven biergede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Natten imellem den 26de og 27de f. M. opkom pludselig Jldebrand paa Gaarden Streghøi paa Friderichsborg Amt, som i mindre end 1 Time lagde hele Gaarden i Aske. Eieren Studiosus H. C. Hertel maatte med sin svage Kone, der blev ganske forbrændt i Foden, næsten gandske nøgne ile fra de rasende Luer, som berøvede dem alt hvad de ved mange Aars Flid havde erhvervet. 8 store Heste, 11 Qvæghoveder, og 16 Stkr. Sviin bleve indebrændte. Denne Families Ruin er saa meget mere beklagelig, da Hr. Hertel, der i 14 Aar har eiet denne Gaard, har ved sit Exempel viist, at en Familie uden for Bondestanden kan anstændig og til større Vinding for Staten leve af en Bondegaard, end om den er i en født Bondes Eie. Han har det Haab at hans ædelmodige Landsmænd, der saa ofte vise sig godgiørende imod dem, som uforskyldt ere blevne ulykkelige, og iblandt dem nogle af de Venner Landoeconomien i de senere Aaringer har vundet iblandt Nationens oplyste og bemidlede Mænd, ikke ville taale, at han og hans Familie ganske gaaer til Grunde. S. T. Hr. Provst Hjorth til Holmens Kirke og Hr. Viinhandler J. E. Glasing i Kiøbenhavn, have derfor paataget dem at imodtage de Bidrag, som maatte indkomme for at lette den ulykkelige Familie Veien, til igjen at sættes i Virksomhed. Jngen veed endnu hvorfra Jlden er opkommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Jndkomne Skippere. Fra den 5te til i Dag: Michel Sørensen fra Christiansund, Jens Nyrup fra Aalborg, Rasmus Schiellerup fra Lybech, B. Hansen fra Ebbeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Udgaaede Skippere. B. Sørensen til Apenrade, H. Jensen til Riga, Thomas Schibbye og Mathias Mathiasen til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Smakke farten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Med Skipper Eschildsens Smakke blev afsendt Stude tilhørende Hans Roested og Peder Kieldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Skipper Rasmus Schiellerup agter om 3 a 4 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, man melder sig hes Skipperen eller Kiøbmand Jens Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Skipper Jens Sabroe agter og 3 a 4 Dage at afseile til Kbhvn og medtager Stykgods og Passagerer. Man melder sig hos Bech eller Hofgaard, eller og hos Skipperen boende ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Udenlandsk. Frankrig. J alle vore Journaler, Moniteuren undtagen, læses følgende Skrivelse, dateret Rochefort den 21de Mai. I Gaar saae vi Contreadmiral Misstessis Eskadre, at komme tilbage paa vores Rhede, fra sin Expedition til Dominica og andre vestindiske Øer, efter en Fraværelse i 4 Maaneder og 9 Dage. Eskadren har endnu ingen Communication med Landet, derfore haves heller ingen fuldstændig Efterretning om dens Foretagende. Denne Expedition der med saa stor Hemmelighed blev tilberedet, og er udført med en i Søekrigenes Aarbøger uhørt Hastighed, er et glimrende Forspil, paa de endnu haardere Slag, som vil blive bibragte Engelænderne. Den engelske Admiral Cochrane har altsaa forgiæves søgt den Rochesorter Eskadre. Det hele Bytte, som denne Flaade, der bestod af 5 Linieskibe, har gjort i Penge, Vare og Skibe, Skaden iberegnet som den har anrettet, anslaaes til 120 Millioner Franker. Moniteuren siger i en Note til de Londoner Efterretninger, der kalder dette Togs Foretagender, Røverier: Englænderne maae vide, at disse Røverier vil endnu ikke saasnart ophøre; Vi smigre os endog med, at vi om 8 Dage bar Efterretninger fra flere Verdens Dele, der vil tilkiendegive den engelske Handel forskiellige Begivenheder, af samme Art. Disse saa stolte, saa mægtige, saa velunderrettede Engelændere, faaer først at vide, at den Rocheforter Eskadre er udløben, da den alt havde indtaget Dominica. De faaer først at vide Toulonnerflaaden, er udløben, da den er passeret Strædet. Om den anden Rochesorter Eskadre, der allerede for en Tid siden er udløben, har de endnu intet hørt. Og paa at der er udløben flere store Fregatter, tænker de ikke. Disse vil de finde paa Søestrøg, som de neppe vil troe at være de franske Søefolk bekiendte. Engelænderne har drømt om, at der hverken var noget Skibsbygningstræe i vore Skove og Arsenaler, og at der var ingen Søefolk paa vore Kyster; men de maae vide at der staaer 30 Linieskibe paa vore Verfter, og at disse inden 18 Maaneder kan være i Søen. Skulle de Flaader som ere i Søen, efter den engelske Handels Ødelæggelse, endog ganske gaae til Grunde, saa er her store Flaader i Beredskab og en talrig Ungdom forhaanden til deres Bemanding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den fra Øen Aix, under Contreadmiral Magons Commando udløbne Flaade bestaar af 4 ganske nye Linieskibe paa 74 Kanoner, som aldrig før har været i Søen. Den har alt siden først i April været i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den 21de Mai, Kl. 6 om Aftenen, nærmede 12 fiendtlige Krigskibe sig den paa Boulogner Rhed liggende Division af den Keiserlige Flotille. Fegtningen varede henimod halvanden Time. De engelske Kugler giorde liden Virkning, da derimod vore Skibes, og de fra Kyst batterierne og Søeforterne skudte, maa have gjort bedre Virkning, siden de engelske Skibe strax derpaa gik i tum Søe. Den 22de have de engelske Fregatter ligeledes gjort et Angreb ved Vimereux, hvor det ikke er gaaet dem bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Paa den italienske Kronningsfest, den 23de Maji har alle Borgerne i Paris illumineret deres Huse om Aftenen. Præsecten lod Hotel de Ville samt alle offentlige Bygninger ligeledes illuminere, og sendte 20,000 Franker til Velgiørenheds Commiteen for at uddeele blant de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
England. Den 13de Maji tog Admiral Gardner sin Station paa Høiden af Quessant med 18 Linieskibe. Den 14de forlod 8 Linieskibe den Brester Havn og gik som Avantgarde under Seil, fortsatte og sin Fart til den forte Klippe, medens de andre 16 Linieskibe, med Fregatter og Fløitskibe, 40 Seil tilsammen, ligeledes lettede Anker og gik under Seil. Saasnart Admiral Gardner saae den, formerede han Slagtorden og beordrede sine Proviant og mindre Skibe at gaae til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den engelske Flaade var i fuld Forventning at det skulle komme til Slag. Admiral Gardner blev hele Tirsdagen til Onsdag Aften paa Fordækket, for at iagttage den fiendtlige Flaades Bevægelser. Men den 15de var den franske Flaade igien vendt tilbage til den Brester Havn. J vore Blade yttres den Formodning, at denne Udløben af den franske Flaade, kun er skeet paa Skrømt, for at afværge at der ikke skulle afsendes engelske Linieskibe til Vestindien. Spanierne har ved Fetol og Corunna baaret sig ligedan ad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Den 21de Mai er Admiralerne Cotton og Collingwoed med 11 Linieskibe afseilet fra Plymouth. Samtlige Skibe have erholdt Proviant paa 6 Maaneder. De seile enten til Vestindien, eller skal forstærke Nelsons eller Calders Flaader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Skonnerten Charlotte, som er kommen hertil fra Barbados, har medbragt den sikre Efterretning, at Admiral Cochrane er den 2den April indløben til Barbados med 6 Linieskibe, indtaget Vand og Proviant, og er igien den 5te afseilet derfra, for at opsøge den Rocheforter Flaade. Denne var derimod afseilet fra Martiniqve den 22de Martii, for at giøre Jagt paa en engelsk Convon af 70 Skibe, som den 18 Martii var afseilet fra Barbads til Jamaica. Efter et Rygte skal den Rocheforter Flaade og have gjort et Angreb paa Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
J Oppositionsbladene bliver paastaaet, at Kongen i Anledning af de store Parlamentsdebatter over de irlandske Katholikers Bønskrift, skal i Overværelse af alle Kongelige Prindser, paa en eftertrykkelig Maade have yttret sin Meening over dette vigtige politiske Anliggende, saaledes: "At det var af den største Jntresse for Prindserne af det Kongelige Huus, paa det fasteste og eensformigste at modsætte sig de irlandske Katholikers Fordringer, saa ofte de maatte blive bragte paa Tapetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Spanien. Natten imellem den 6te og 7de Mai, er Admiral Nelson først passeret Strædet ved Gibraltar, for at opsøge den Toulonner Flaade. Da denne har et Forspring af 4 Uger, vil han neppe kunde indhente den, selv om han endog vidste den Cours, inden samme enten tildeels eller gandske har udført den store og vigtige Operation, som den har Ordre at udføre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Blandede Efterretninger. For nogen Tid siden døde i Paris en Lærd, som efterled sig en Formue af 6000 Frankers aarlige Jndkomster, og havde ingen Familie eller Arvinger. Hændelsesviis blev det opdaget at en Skoepudser, paa den nye Broe, som havde en Kone og 3 Børn var hans sætter og Arving. Commissairen i den Afdødes Boe, giorde ham strax Forskud af Penge til en sort Kiole, at sørge i for hans Fætter. J denne Sørgedrage førtsætter han nu sit Skoepudserie, og fortæller alle sine Kunder den Lykke han har gjort. Han vil ikke forlade Børsten, inden han virkelig kommer i Besiddelse af sin Arvepart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
J Wien har en ung Officeer, Grev Hartig, maattet bøde med Livet, fordi han ved en Skiveskydning støttede sig paa det ladte Givær. En Advarsel, som fortiener at tages til Eftertanke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
J den 895de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nommere: 66. 30. 72. 80. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-08
Bekiendtgiørelser. De som endnu ikke har betalt deres forfaldne Regninger for de Auctioner hvis Incassering mig har været overdraget, advares herved at afgiøre samme inden förstkommende Fredag den 14de d. M., saafremt de vil undgaae at blive indkaldte til næstpaafølgende Forligelses Commission. Aarhuus, den 3de. Junii 1803. L. Jörgensen, Paa Skol gaden tæt ved Kronprindsens Klub, hvor Apotheker Bierring un boer, er anstændig Boepæl for en honet Familie til Leie førstkommende Michaelis Flyttetid, naar Vedkommende derom melder sig hos Procurator Westergaard.