Aalborg Stiftstidende, 1836-09-01
Den, der vil lære at kjende den engelske Adels Magt og Rigdom i dens hele Fylde, maa see det store Optog til St. James, naar Dronningen paa Monarkens Fødselsdag holder Dravingroom (Hofgallad. Den 28de Mai i Aar var denne Dag begunstiget af det skjønneste Veir, og Alt, hvad der is Europas andre Hovedstæder ved en saadan Leilighed, kaldes udmærket, var kun Smaatting, mod den Pragt, som her udfoldede sig. Livgardens skjønneste Esquadroner med de herligste Heste og de skinnende Kyenradser, omgave det gamle, ærværdige St. Jamespallads, der saae saamange stormoprørte Aarhundreder hensvinde. Rundtom vare Balconerne og Estradernes smykkede med festligklædte Damer, og alle Huse, med samt deres Tage, besaaede med Nysgierrige. Kl. 2 begyndte Optoget. Vognene fulgte hverandre i Skridt, saa at man havde god Tid til at mønstre hver enkelt Equipage og dens fordetmeste kostelige Jndhold. Hestene kunde idethele kaldes smukke, da ved denne Leilighed ikke andet end Udvalgt kom tilsyne. Seletøiet var af ædel Simpelhed ligesom Vognene selv; langt fra at være overlæssede med parisisk Guldtant, udmærkede de sig kun ved Elegance i Formen, og ved den de engelske Fabriker egne Fuldkommenhed il Arbeide og Politur. Livreerne vare efter gammelt Snit, og Alle naturligviis i Sko og Strømper. Kudskene havde smaa trekantede Tressehatte, der sadske let paa de hvide Parykker, hvilket dannede en original Contrast mod disse Folks, fordetmeste unge og blomstrende, Ansigter. Tjenerne bag paa bare store Spanskrørstokke med Guldknap. Lyse, skinnenden, Farver, høirødt, lyseblaat og hvidt, vare de fremherskende paa Livreerne. Til Hvidt havde de somoftest korte, røde Beenklæder. Alt med Snittet habit habille. De fleste unge Mennesker, Officerer a. kom i elegante Gigs med høie Heste, og en nydelige Dreng bagpaa som Groom. Over Stadsvognenes Jndhold glemte man snart det Ydre, og neppe eier nogen Plet paa Jorden flere skjønne Fruentimmer Ansigter end London. Neppe har noget menneskeligt Øie nogensinde, i saa faa Timer, seet saamegen Elskværdighed, Anstand og qvindelig Ynde passere sig forbi, som her i denne Række af engelske Skjønheder, hvis, med Diamanter besaaede, Hovedsmykker, fordunkledes af deres Øines dybe Glands og deres Teints sphæriske Gjennemsigtighed. Alt, hvad umaadelige Rigdomme og en Nabobs Ødselhed kan forene i en qvindelig Paaklædning, var her at see, og trods halt dette gjorde det Hele kun et Jndtryk af den høie 1ste Simpelhed, foraarsaget af den store Tact i Val aget af Tollette. Hvo, som ikke forstaaer Englands baristocratiske Princip, han gaae herhid paa en saadan Dag, og han vil indsee dets Jndflydelse paa Storbrittanniens hele Liv, imedens han tillige maa tilstaae, at Adelen her hævder sin Plads med det største Maadehold. Den engelske Adel veed, at den, paa den afgjørende Dag, ikke har andre Vaaben at see sig om efter, end Aandens i de parlamentariske Kampe, og hvor mesterligt og maadeholdende forstaaer den ikke at bruge dem mod de lidenskabelige Angreb, hvorfor den er udsat? Men tilbage til St. James Optoget var forbi Kl. 6, og man kan heraf slutte, hvilken Masse af Equipager her var sam slet, da Sulten varede uafbrudt i 4 Timer. Jkke den ringeste Urolighed fandt Sted, og det nye Pobliti i London, hvilket ved enhver Leilighed viser sig saa fortrinligt, havde sielden nødigt at vise Folk tilbalige; Agtelsen for Lovene i England er saa stor, at nogle drukne Matroser, der vilde trænge sig igjennem, trak sig tilbage ved det blotte Syn af Constabelstaven. J Frankrig staaer ved enhver Leilighed Folket mod Politiet; i England er det derimod med sjeldne Undtagelser altid paa Lovenes Side. Alene dette forklarer os meget, der hos denne store Nation, og isærdeleshed i denne uhyre Sværm af halvanden Million Mennesker i Hovedstaden ellers maatte synes hos ubegribeligt.