JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Natten i Kjøbenhavn. Klokken 12. En stor Klubsal. J Baggrunden Lys og Lysekroner, nikkende Struds fjere og hoppende Hjerter. - Her danses og hvalses der. Ved Spillebordene sidder den ærværdigste Deel af Selskabet, Directionen a. Men Vinen synes allerede at have virket paa Selskabet, hos nogle har den forvandlet de gravitetiske Rynker til de ømmeste Smiil; den ene lægger Hovedet paa Bordet og sover, den anden tager Parykken af, i det han drikker Selskabets Skaal, den tredie, en Mand paa 56 Aar, caresserer Opvartningspigen, og den fjerde, som kun er kommen for at spille, har endnu beholdt sin Forstand. Ulykkelige Følger af Steenkulsdamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Erindring til Kjøbenhavns velgjørende Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Udgiveren har allerede engang tilforn vovet at erindre den ædle og formuende Deel af Kjøbenhavns Publicum, om den Fattiges Trang i denne strænge Aarstid. Han har Grund til at troe, at mange, om just ikke offentligen, saa dog i Løndom, have søgt at lindre deres trængende Medmenneskers haarde Skjebne. Men Vinteren vedbliver med usædvanlig Strænghed. Det er den Fattige, som, blottet for Alt, især maa lide herunder. Man bør troe og vente, at enhver, som har Ævne dertil, i denne Tid vil offre sin Skjerv paa Velgiørenhedens Alter. Der siges, at Manglen paa Brændsel skal være saa stor, at der i disse Dage paa een Formiddag er solgt 57 Favne af Magistratens Brænde. Er Brændemanglen saa stor blandt de mere Formuende, hvor meget større maa den da ikke være blandt de Fattige? Kjøbenhavnske Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Der har i nogen Tid grasseret i Hovedstaden er Slags Forkjølelsessyge, som Doctorerne. - for at give Barnet et Navn - kalde den Russiske Syge. Næsten enhver Europæisk Nation synes at hjemsøge os med en Sygdom. Saaledes har man nu allerede den Engelske den Russiske og flere udenlandske Sygdomme. Nogle og fiirsindstyve Patienter skulle efter Sigende have anholdt om at komme ind paa Frederiks Hospital, uden at der var Plads til dem. Stykkerne, som ere bestemte til Opførelse paa vor Skueplads, ere i denne Tid ligesaa variable som Veirliget. De saa ofte indtræffende Upasseligheder og velsignede Omstændigheder blandt Personalet ere især Aarsag dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Efter den Engelske Viceadmiralitetsrets Dom faaer saavel Capitain Sutton, Chef for Fregatten Amphion, der har bragt det i aaben Søefundne Skib, Anna Bolletta, ind til Gibraltar, som hans Skibsmandskab, Halvdelen af Skibets og Ladningens Værdie; den anden Halvdeel skal i Aar og Dag deponeres hos den Danske Consul, for at give den rette Eier Tid til at legitimere sig. En Anonym har nyligen anmeldt i Adresseavisen en Dansk Oversættelse af "Neapolon Bonaparte und das franzsischer Volk under seinen, Consulate, Germanien 1804, med det Tillæg, at den om nogle Dage gives under Pressen, og at dette bekjendtgjøres for at forekomme Collission. For det sidste behøver Oversætteren ikke at frygte; thi Bogen skal, som Rygtet siger, være af den Beskaffenhed, at Oversætteren neppe kan komme i Collision med nogen anden end Forordningen af 27 Sept. 1799. Hr. Kammerherre Greve v. Bernstorff, Director for det udenlandske Departement, er fra Holsteen kommen tilbage til Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Almuen i Kjøbenhavn staaer, som beekindt, i den Tanke, at man bestandig, naar Bønderne raabe med Muslinger, faaer vedholdende Frost, og mange ville have fundet, at denne Mening ikke altid er ganske ugrundet. En vis Bonde, der meget ofte kommer til Staden med Muslinger, betragtes her som en sand Ulykkensprophet. Han kan neppe kjøre tre Skridt igjennem Kjøbenhavns Gader, uden at overvældes af Almuen med Skjeldsord. Den ene raaber: er din Ulykkens Fugl nu her igien?" den anden: "er det nu Tid at raabe med Muslinger, J Helvedes Menneske?" og saa fremdeles. Den stakkels Mand fortjener sit Brød meget suurt; thi Almuens Forbandelser hviler næsten paa enhver af hans Muslinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Under d. 24 Febr. d. A. har H. M. Kongen befalet de Herrer Justitsraad Knudtzon, Cancellieraad Frieman, Præsident Bendeke, Pastor Angel, Pastor Schavland, Borgercapitain Peterson og Kjøbmand Hoe at sammentræde i en Commission for at udarbeide en Plan, hvorefter det Angelske Legats vigtige Eiendom og Revenuer kunde udbringes til høieste Værd og efter Testators umiskjendelige gode Hensigt saaledes bestyres, at Trondhjems Vaisenhuus, Fattighuus og Huusarme, nyde den fornødne Understøttelse, og at Overskuddet anvendes til de for Byen gavnligste Jndretninger. Den af Commissionen udarbeidede Plan skal derefter med Stiftamtmandens og Biskoppens Betænkning forelægges Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Den Keiserlige Gesandt i Kjøbenhavn, Greve v. Kaunitz, venter dagligen Greve v. Binder fra Stockholm, som er udnævnt til Charge d'Affaires, og vil strax efter hans Ankomst forlade Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
De imod alle fra Mallaga til de Danske Havne kommende Skibe anordnede Sikkerhedssanstalter ville nu ophæves, efterdi den herværende Gesandt officiel har anmeldt, at den der herskende Epidemie nu er standset, og tillige anholdt om disse Foranstaltningers Ophævelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Hr. Conditor Commestabili har solgt sin Gaard paa Kjøbmagergade for 21,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. No. 34. Den 26 Martii 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Niels Lembak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Det kan ikke andet end glæde enhver Fædrenelandsven at see sande Dannemænd leve op igien paa vor Skueplads. En saadan levende Fremstilling virker mægtigere paa Mennesket end tu finde moralske Taler, og det Jndtryk, den gjør paa Sjelen, er uudsletteligt. Hvo glæder sig ikke ved at see Niels Ebbesen opoffre Liv og Blod for Fædrenelandet, Og hvo ønsker ikke de Dage tilbage, da Begrebet Fødeland virkede med saa mægtig en Kraft paa Danske Mænd Ogsaa Niels Lembak fortjener at elskes og hædres, saa længe som ægte Dansk Tænkemaade agtes for en Dyd, og Hr. Cruse tilkommer Tak, fordi han paa Skuepladsen har søgt at opfriske denne ædle Mands Minde. At Forf. er sit Kald temmelig voxen, det vil enhver, der føler den dramatiske Konsts Værdighed i dens hele Omfang, med Glæde indrømme ham. Uagtet Niels Lembaks virkelige Historie just ikke er det rigeste Æmne til et Drama, har Hr. Cruse dog vidst deraf at udvikke et skjønt dramatiske Heelt. Man kunde maaskee indvende, at Niels Lembaks Caracteer ikke er tilstrækkelig udmalet, at han staaer i Baggrunden af Maleriet, istedet for at han som Hovedperson burde staae i Forgrunden, – at Jnteressen for ham maaskee derved svækkes, – at man for tidlig sporer, at Amborg er Tollis Moder, – at visse Udtrykke, f. Ex. Fusentast, ikke ere passende for en Norsk Bonde, mindst paa den Tid – men alt dette er Ting, som lade sig lettere sige, end altid under Arbeidet forebygge. Hr. Rosing udførte sin Rolle saaledes, som man kunde vente sig den af en saadan Konstner. Hr. Schønberg spillede den unge Tolli med en Fyrrighed, Lethed og Munterhed, som berettiger os til de meest glimrende Forventninger og ham. Ved stadigen at følge den betraadte Bane, uden at lade sig blænde af et stundom tvetydigt bifald; ved sand Studium i sin Konst, ved at forædle sin Smag og udvikle de Talenter, Naturen saa rundelig har forundt ham; ved aldrig at troe, at Konsten nogensinde har sat noget Grændseskjæl for Konstnerens Uddannelse, vil han blive, hvad han nu allerede tildeels er – Publicums Yndling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Om en ny Theaterbekjendtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Ved en i Forsalen til Skuespilhuset opslagen, skreven Placat bekjendtgjøres der, at Controleurerne have Ordre, ikke at indlade nogen, uden at han opgiver Numeret paa den Loge, han hører til. Man tvivler aldeles ikke paa, at denne Indretning jo er meget hensigtsmæssig, men imidlertid gives der dog Tilfælde, hvor et Menneske, der vel veed, i hvilken Etage, men ikke i hvilken Loge, den eller de ere, som han ønskede at tale med, kunde have et magtpaaliggende og uopsætteligt Ærinde at udrette hos dem. Paa Parterret har det allerede i lang Tid været enhver forbudet at komme ind uden Billet, hvor vigtigt end det Ærinde er, han har at forrette der. Men kunde der ikke gjøres den Foranstaltning, at een af Controlleurerne i et saadant vigtigt Tilfælde fulgte med en saadan Person ind paa Parterret eller op i Logen, Tilfælde af den Natur ere jo yderst sieldne og Uleiligheden for Controlleuren. yderst ubetydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Hospitaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Hvor fortræffelige Indretningerne i vore Hospitaler, i det Hele betragtede, end ere, saa kan man dog ikke negte, at Rummet i disse Sygehuse, fornemmelig paa en Tid, hvor der indtræffer megen Sygelighed blandt Jndbyggerne, er for indskrænket i Forhold til Stadens nuværende Størrelse. Man har for nylig havt et Exempel paa, at en gammel sengeliggende Mand ved Navn Juel, forhen Controlleur og Placat drager ved Comoediehuset, i sin yderst beklagelige og aldeles hielpeløse Tilstand ikke har været istand til at blive optagen i noget Hospital, og den Mand, som interesserede sig for ham, fik allevegne til Svar: at der ikke var nogen Plads, og paa almindelige Hospital skal Vedkommende, efter Mandens Forsikkring, endog have anseet dette Svar for overflødigt, da der just paa samme Tid var en anden Person tilstede, som ligeledes havde faaet det Svar: der er ingen Plads. Et andet Exempel havde man i Gaar den 24de. Hr. Petersen, Kirkesanger, i Hirschholm, fandt et sygt Menneske i Nærheden af Roeskilde. Han tog ham paa sin Vogn, og meldte sig med ham hos Fattigforstanderen paa Vesterbro, af hvem han fik en Seddel til Frederiks Hospital, men her kunde man ikke modtage ham af Mangel paa Plads. Det samme var atter Tilfældet paa almindelige Hospital. Han henvendte sig derpaa til Politieretten, hvor man strax føiede Anstalter til Patientens Modtagelse. Over 80 Patienter, som efter Sigende, skulle have anholdt om at komme ind paa Frederiks Hospital, have af Mangel paa Plads ikke kunnet modtages der. Hvor mange af disse manglede maaskee Pleie og Læge, ja maaskee et tæt og varmt Værelse? Hvor mange af disses Liv kunde maaskee været reddet ved omhyggelig Pleie og ved en duelig Læge? - Skulde det ikke være mueligt at udvide disse Hospitaler ved Tilbygninger eller at indrette nye Hospitaler, Meget kunde der især nu for Tiden vindes i Plads, dersom de Folk, som have med Indretningernes Bestyrelse at gjøre, med ædel Selv fornegtelse enten afstode en Deel af det Rum, de beboe, til Sygestuer, eller, saavidt det lod sig gjøre, leiede Værelser for deres Familie uden for Hospitalsbygningerne. Regjeringen vilde vist med Glæde erstatte dem deres Tab, og deres egen Følelse vilde tifold belønne dem for det Offer, som de bringe Menneskeligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Hospitalslægerne og andre Personer, hvis bestandige Nærværelse er nødvendig, maae naturligviis boe i Bygningen selv, men Comptoirer &c. kunde gjerne være paa et andet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Erindring til Elskere af Blomsterspibler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den ulykkelige Begivenhed, som blev anmeldt i forrige Numer, har bragt Udgiveren paa den Tanke, at det ikke vilde være af Veien at advare for en Ting, hvis sørgelige Virkninger dog ikke alle kjende. I Kjøbenhavn gives der mange, som have Blomster svibler i deres Stue, ja endog stundom i deres Sovekammer. Uddunstningen af alle Planter, hvor vellugtende de end ere, kan, naar de ere indspærrede paa tillukte Steder, have samme skadelige Jndflydelse paa den menneskelige Sundhed som Dampen af Kul. Kun om Dagen og ved at blandes med den friske Luft bliver den uskadelig. Døden antager forskjellige Skikkelser og dræber saaledes Mennesket ligesaavel ved Duften af de fortræffeligste Blomster som ved Kuldamp. Man har havt mange Exempler paa, at Folk, som, for ret at gjøre sig til Gode om Natten, have sat Blomster, som f. Ex. Violer, i deres Sovekammer, ere om Morgenen fundne døde i Sengen. Paa Mennesker, hvis Rerver ere svage, kan denne Uddunstning virke saa meget lettere. En følsom Dame kan ligesaavel falde i en Daanelse ved at lugte de Roser, som en forelsket Werther plukker for hende, som ved at læse Rosernes Beskrivelse i Werthers Lidelser. Den, der altsaa ikke ved Blomsternes fine, men stundom dræbende Duft, vil uddufte sit Liv, han vogte sig vel for at sove i et Værelse, hvor der staaer, alt for mange Blomster. Det kunde overalt ikke skade, engang om Dagen at lukke et Vindue op i et saadant Værelse. Men det er især om Aftenen og om Natten, at Uddunstningen af Planter er skadelig for Liv og Helbred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Anecdote. En ung eenfoldig Junker, som var meget opblæst af sine Ahner, havde engang faaet i Sindeat studere Agerdyrkningsvidenskaben, som han hidtil intet Begreb havde havt om. Han gav sig i Færd med at læse een af Tydsk i Dansk oversat Bog om Agerdyrkningen, hvori der ved en Skriverfeil stod Grever istedet for Greber og Møggrever istedet for Møggreber. Junkeren, som antog dette for en Satire, raabte i sin Harme: "Jo! den Karl skulde tugtes. – At sige om Grever, at de bruges til en saadan Forretning, og endnu oven i Kjøbet at give dem et saadant Øgenavn!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Kjøbenhavnske Nyheder. J Engelland har en Mand veddet 15 Guineer paa, at han vilde gaae 16 Engelske Mile i tre Timer, og han gik dem i to Timer og 50 Minuter, og vandt følgelig Veddemaalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den 3 f. M. bleve to Engelsmænd, der gave sig ud for Kjøbmænd, arresterede i et Hannoversk Værtshuus som Emissarier. Adskillige Hingster af fortræffelig Race, som høre til det Kongelige Stutterie, skulle sendes til Frankrige. 20 Canoner fra Ratzburg og Habsburg skulle om faa Dage ligeledes sendes derhen. Churførstedømmets Udgivter ere efter Franske Beretninger 10,000,000 Livres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J Dublin skal der igien være forefaldet Uroligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Der siges, at Pichegru svarer i Forhørerne med megen Bestemthed, og vogter sig for at sige noget, som kan opvække Mistanke mod nogen Person. Han taler, bestandig til Fordeel for dem, der kunne være indviklede i Sagen. Moreau er født 1763 og Pichegru 1761.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Moreau var førend Revolutionen Jurist, men da Revolutionen brød ud ombyttede han Pennen med Sværdet og udmærkede sig som Anfører for en liden bevæbnet Magt, der stred for Parlamentet i hans By. Pichegru skal have været hans Leder i Krigskonsten. Han blev bekjendt 1794 i Feldtoget mod Holland, da han under Pichegru's Upasselighed paatog sig Commandoen og førte den med Held. Underligt, at den samme Moreau, som i Aaret 1797 anklagede Pichegru, sidder nu arresteret som hans Medskyldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J en Udlændings Dagbog over sin Reise, i Holsteen siges der: "Jeg finder, at Kundskab, Forstand og gode Sæder i Almindelighed agtes mere her end Rang og Fødsel. - Jblandt Borgerne findes mange retskafne, oplyste og lærde Mænd. De trykkes hverken ved andre Stænders uforskammede Anmasselser eller ved store Statspaalæg, og paa nogle Kjøbstedsprivilegier nær, hersker der her en fuldkommen Frihed i Henseende til Næringsveiene. - Landmanden er velhavende – rig kan man ikke sige Sammenligning med andre (Tydske Provindser. For denne lykkelige Forfatning, maa han takke Mængden af Havnene, de høie Priser paa Kornvarer og Qvæg, den udenlandske Afsætning, Krigen, Dannemarks Neutralitet, de ringe Afgivter, Livegenskabets begyndte Ophævelse, Krongodser nes Parcelleringer, – og i det Hele den milde og vise Danske Regjering. – Jngen Skarer af forsultne Told- og Accisebetiente udsuge ham her: de saa ansatte billige Embedsmænd have deres Udkomme, ikke to Gange hundrede tusinde bevæbnede Mænd plage ham. Det Militaire bestaaer af Landets Børn, hvilke kun tjene i otte Aar og understøttes af deres Paarørende; de faa Udlændinger indskrænkes ved stræng Disciplin. Jkke hundrede - ikke to Politiespioner bevogte her Landet og lure paa Undersaatternes Skridt og Ord. Man reiser her paa Landeveiene uden mindste Frygt, og hører aldrig til voldsomme Plyndringer, Mord eller Sammensværgelser. En stor Deel af Undersaatterne i begge Hertugdømmerne føler sin Lykke i Forhold til andre Lande. Jeg kjender intet Land i Europa, hvor Landmanden agtes meere end her, Cancellieraadens Søn bliver Møller, Præstens bliver Bonde, og Bondens Søn, naar han besidder Duelighed dertil, Borgermester, Læge eller Etatsraad. Jngen Regjering behandler denne Gienstand visere end den Danske, og ingensteds tænker enhver mere oplyst og rigtigere herom end i Dannemark. Hverken i offentlige Embeder eller militaire Poster finder nogen fornedrende Forskjel Sted, – end ikke ved Hofembederne, naar man undtager nogle faa. Ogsaa Borgerlige faae Kammerherrenøglen, og Bondesønnen kan, naar han har Fortjenester, uden at være adlet, sidde ved Siden af Kongens Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den forrige Engelske Gouverneur paa Trinidad, Picton, er bleven anklaget for at have ved Tortur villet tvinge et Pigebarn paa 13 Aar til at gjøre en Bekjendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J Følge Hertugen af Augustenborg ud forlige Forestilling som Chef for det Kongelige Bibliothek og sammes nuværende Tilstand har Kongen under 29 April 1803 eftergivet Bibliotheket alle de i de sidste 12 Aar af den Kongl. Casse gjorte Forskud og Laan, og tillige til dets Forøgelse bestemt en aarlig Summa af 4500 (istedet for 3000) Rdlr. fra Jan. 1803 af at regne, hvilken skal i sin Tid endnu forøges med 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den berømte Virtuos Gjornovich, som man i Fjor Vinter hørte med saa megen Fornøielse her i Kjøbenhavn, har nyligen ladet sig høre for Keiseren af Rusland, og faaet en Ring med Brillanter til Foræring af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Da der i denne Tid tales saa meget om Landgangen i Engelland, saa vilde det vel ikke være uinteressant at læse her, hvad den berømte Philosoph Garve har sagt om denne Gjenstand i sine Breve til Weise. De Franskes Omgangsmaade med de Engelske i deres Underhandlinger er rædsom, og jeg vilde, dersom jeg var Engellænder, vove alt, for at straffe dette Overmod. Posselt siger, at Landgangen i Engelland og selv dette Riges Tilintetgjørelse vilde ikke allene være muelig, men endog sandsynlig, naar de Franske, befriede fra deres øvrige Fiender, kunde anvende deres hele Magt mod Engelland. Men jeg tilstaaer, at endog Tanken derom opvækker Afsky. Jeg anseer ikke Udførelsen deraf for saa let, men dersom den end var det, saa vilde jeg dog betragte den Engelske Nations Undergang og den Engelske Forfatnings Opløsning for een af de største Ulykker, der kunde ramme Europa. Hvad have da Engellænderne gjort, at de skulde fortjene at hades saa meget, De have været overmodige og misbrugt deres Herredømme til Søes; men hvilken Nation har ikke under lige Omstændigheder gjort det samme, De ere pengegjerrige og ville bemestre sig hele Handelen, men denne Lidenskab behersker jo alle Stater, og hvor stor og ædel en Nation ere de ikke i andre Henseender! Hvor meget have Videnskaberne og Konsterne ikke dem at takke for? Hvor fortræffeligt er ikke deres Land dyrket, og hvor fuldkomne ere ikke deres Jndustrieanstalter. - - Dersom den Engelske Nationalaand og det Engelske Sprog skulde gaae under, saa vilde det være et væsentligt Tab for hele Menneskeheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Et Engelsk Skib, som fra Virginien er ankommet til Greenock i Skotland, har berettet, at det den 21 Februarii havde erfaret af Capitainen paa et Dansk Skib, som for 16 Dage siden havde forladt Barthelemy og var bestemt til Philladelphia, at de Franske Capere vare flygtede fra Martinique, og at disse troede, at den snart vilde blive erobret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
(Af the Morning Chronicle). Den berømte Kobberstikker og Kobberstykhandler, J. Boydel i London, har for nyligen indgivet en Ansøgning til den Engelske Regjering om Tilladelse til at afhænde sin Kobber= og Maleriesamling ved et Slags Lotterie. Han er 85 Aar. gammel, har handlet med Kobbere i 60 Aar, og anvendt, i Forening med sine Brødre, en uhyre Sum paa at befordre Konsten i sit Fædreneland; men Krigen har bragt ham i saadanne Omstændigheder, at han for at betale sine Creditorer seer sig nødt til dette Skridt. Hans Kobbersamling skal være saa overordentlig stor og kostbar, at end ikke alle Kobberstykhandlerne. i Europa skulle være istand til at kjøbe den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Kongen af Engelland, der, som bekjendt, har været syg, er nu nogenledes i Bedring, men det vil gaae langsomt med hans fuldkomne Helbredelse. - De Engelske Tidender glæde sig over, at der hersker en fuldkommen Harmonie i den Kongelige Familie. Man formodede, sige de, at Brevvexlingen angaaende Prindsen af Wallis's Militairtjeneste vilde have foraarsaget, nogen Kulde mellem ham og Hertugen af York, men der skal være temmelig god Forstaaelse imellem dem. Man skal have foreslaaet Prindsen af Wallis Regentskabets Modtagelse, men paa Betingelser, som skulle have bevæget ham til at afslaae dette Tilbud. Derpaa skal man have tilbudet Hertugen af Gloucester det, men ogsaa han har afslaaet det. Betingelsen var uden Tvivl den, at der ikke skulde foretages, nogen Forandring med Cabinettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J Engelland er Skibsmandskabet paa Briggen Pallas for nyligen bleven reddet ved den Redningsbaad, som er omtalt i Kjøbenhavns Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J München har man nu fundet et Manuscript fra det 13de Aarhundrede, som indeholder en Recept til at fabrikere den græske Jld, ligesom og Krud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
De sidste Efterretninger fra Boulogne sige, at Angrebsanstalterne ere meget forøgede. Der ligger her henved 120 Skibe, bestaaende af Skaanerter &c. foruden Canoneerbaade, i alt omtrent 800 Fartøier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Da det første af de armerede Skibe, som ere bestemte til Expeditionen mod Engelland, løb af Stabelen i Staden Gent, ringede man med alle Stadens Klokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J Formiddags brast Jsen med tre Mennesker, som i Nærheden af Batterierne trak Hvillinger, en lærerig Advarsel for de Herrer Skøiteløbere i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
J Adresseavisen har der for kort siden været bekjendtgjort, at det tabte Paradis er fundet paa Christianshavn. Men dette er ikke Mahomeds, men Miltons Paradis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den største Gevinst i Classelotteriets anden Trækning, 6000 Rdlr., skal i Formiddag være kommen i Hr. Jnspecteur Schneiders Collection. De 3000 Rdlr. skulle være vundne paa eet af Kongens Lodder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Digteren Heiberg er nu ligeledes ansat som Oversætter i fremmede Sprog ved de udenlandske Anliggenders Ministerium i Paris. J Engelland udsættes der nu Præmier for dem, der bedst drive Faareavlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-26
Den Engelske Consul Falcon har nyligen havt en Affaire med Daien i Algier. Man havde nemlig fundet en Mohrinde hos Fal con, og da dette strider mod. Mahomeds Lov, saa havde Daien insulteret ham. Lord Nelson, som erfarede denne Begivenhed, begav sig derhen med en Escadre, og erklærede Daten, at han skulde lade Consulen være i Fred, i modsat Fald saae han sig nødt til at tvinge ham dertil. Men Daien lod sig ikke kyse og svarede, at han ansaae det første Skud for en Krigserklæring og vilde i saa Fald lade fyre paa ham fra Batterierne. Nelson, som ikke havde nogen Ordre til at bruge Tvangsmidler, tilmeldte den Engelske Regjering det Passerede, og venter nu paa dens Svar.