JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Wien den 6te October. Den 7de September, medens Slaget ved Moskia forefaldt, var Keiser Alexander i Moskau, men forlod strax denne Stad, da han fik den russiske Armees Nederlag at vide. Paris den 9de October, Portugalarmeen. Da 2000 Spanier, af dem, som gaae forud for den engelske Armee, den 120de September havde angrebet Gener, Gauthiers Brigades Poster ved Prodanos, forenede denne General endeel af sin Brigade, rykkede mod Fienderne, angreb dem, og indtog i Stormskridt adskillige af deres stærke Stillinger. Soldaterne af det 118de og 119de Regiment overvandt alle Tertainets Hindringer, fordreve Fienderne og nødte dem til at trække sig tilbage til Villa Franca. – Man har gjort 150 Mand til Fange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Breve fra Valencia af 19de Sept. melde, at Marschal Hertugen af Dalmatien har iværksat sin Forening med Marschal Hertugen af Albuseras Armee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Bukarest den 7de September. Storvizieren er efter sin Afsættelse bleven forviist til Brussa. Hans Efterfølger som var Pascha i Nissa, er afgaaet til Schumla. Denne Efterretning har her opvakt megen Sensation. Man troer i Almindelighed at denne Forandring, der er af største Vigtighed for de tyrkiske Anliggenders Gang, er foraarsaget af den Misfornøielse Storvizieren viste med Fredstractaten i Bukarest, som den sidste Storvizier underhandlede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Blandede Efterretninger. Grev Zambeccari, hvis ulykkelige Lustfart for nogle Aar siden endnu enhver erindrer, er omsider bleven et Offer for sit Mod. Ved en Luftreise som han, uagtet hans Venner fraraadte ham den, foretog i disse Dage, stødte Gondolen strax ved Opstigningen mod et Træ, vaklede, og overøste med brændende Spiritus, styrtede den ulykkelige Luftseiller og hans Reisefælle ned til Jorden hvor han fandt en smertefuld Død. Hans Reisefælle er reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Warschan d 3 Oct. Fæstningen Bobruyss's Jnd slutning vil snart gaae over til en virkelig Beleiring da allerede de til en Storm fornødne Apparater ankomme. Marsch. Hert, af Bellund er allerede ankommen i Egnen af denne Fæstning, og hans Corps, som den 14de er trukket igjennem Minsk, vil ufortøvet indtræffe der. J Tidenden fra Moskwa af 3die August (gl. St.) læses følgende: Abo den 17de Julii. Vi have Breve fra Stockholm der berette, at en Fredstractat er sluttet imellem Engelland og Sverrig. Det hedder, at i Sverrig er for Øjeblikket en Embargo lagt paa en Mængde Skibe, for at transportere Tropper til en Landgang imod de Franske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
London den 3die Julii. Nogle Handelshuse i London have erholdt Tilladelse til at slutte en Contract, med den svenske Regjering, angaaende at levere 6000 Soldater=Uniformer. Den største Deel deraf er allerede afleveret til Stockholm. (Alt. Merk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Mariboe den 22de October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
(Af Udgiveren.) Udtog af en Skrivelse fra Nysted af 16de October d. A. Jalt blev i Mandags og Tirsdags den 12te og 13de dennes indbragt i sikker Havn 4re Skibe, som ere fra Rostock, Petersborg, America og Gothenborg. De engelske Papirer ere fundne udi 2de. J det ene Skib fandtes Papirerne i et Fuglebuur imellem Bund- og Skuffebrettet. J det andet imellem et Speilglas og der Bagklædning. Ladningen i det ene Skib er vurde over 2 1/2 Tde. Guld og de andre ere ogsaa af meget betydelig Værdie. Et stort Fregatskib blev ogsaa om Mandagen den 12te indbragt og naaede næsten Batteriet, men kunde ei komme længere den Dag. Om Aftenen kom Engellænderne og satte selv Jld paa det og dets kostbare Ladning af 16 Tdr. Gulds Værdie. Den var ladet med over 1000 Fade Talg, Jern o. s. v. Noget kan dog blive bjerget. Alt er ellers her i fuld Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Rødbye den 21de October. Den 13de om Formiddagen sadte den fjendtlige Flaade 4re Barkasser ud, som i det stille Veir gjorde Jagt paa adskillige Fartøier, der saaes udi Søen. Kl. 12 toge de en Jagt i rum Søe, og derefter bleve de ved at forfølge de andre Skibe, som for det meste vare Capere, der seilede fyd efter. Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen naaede de den bagerste, som havde stødt paa Land ved Hyllekrog, Paa Grund heraf kunde ikke meere end 11 Personer af Mandskabet redde sig fra den franske Kaperbaad le Pilotin (see Avisen Nr. 82.) De havde mistet alt og de Fleste af dem vare gandske nogne. De afreiste den 16de til Rostock. Ved en Deel af Byens ædeltænkende Borgeres frivillige Bidrag bleve de forsynede med Klæder, Levnetsmidler Qvarteer og Penge. Jsær havde en liden Dreng afkastet alle sine Klæder til den blotte Skjorte, at Frygt for at han ei kunde udholde at svømme 1/4 Miil Da han kom i Land var han næsten omkommen af Kulde og Mathed. Ovenmeldte Kaperbaad skal have havt en Besætning af 32 Mand. De 11 soommede i Land. Efter Sigende skal i være druknet. De øvrige ere formodentlig faldne i engelsk Fangenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Mandagen den 19de October holdt efter foregaaende Bekjendtgjørelse Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme, i Lollands=Falsters Stift, sit aarlige Generalmøde, i den Deel af Mariboe Kirke, der kaldes Jomfrue-Choret. Først holdt Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen med Hensyn til Tidsomstændighederne og Selskabets Formaal en saare skjøn og tørende Tale. Derpaa bleve de vundne Priisbelønninger, der bestode i Penge, Sølvbægere, Poraler, Spise- og Theeskeer o. s. v. med anbragte Jndskrivter, uddeelte ved Hs. H. med en kort og passende Tiltale til enhver især. Til nye Medlemmer i Selskabet bleve Hs. H. V. Hr. Kammerherre, Ridder og Stiftbefalingsmand Cederfeld de Simonsen, Hr. Pastor Ancher i Stokkemarke. Hr. Pastor Clausen i Halsted, Dhrr. Candidati Theologiæ Kock og Thune optagne. Som Selskabets ældste Forstander udgik H. H. V. Hr. Kammerherre og Greve Chr. af Reventlov, i hvis Sted H. H. V. m. m. Cederfeld de Simonsen, blev valgt. J Committeerne for Oplysningen blev Hr. Pastor Glahn i Taars, for Fiskeriet Hr. Pastor Garde, og for Agerdyrkning Hr. Dahl udvalgte. Jsteden for 200 Rd. blev med Hersyn til Tiderne 300 Rd. tilstaaet Hs. H. af Selskabet til at indkiøbe saadanne Bøger for, som han finder passende til at uddele paa sine aarlige Visitatzer som Flittighedsbelønninger. Efter Selskabets Forlangende indvilligede H. H. at hans Tale i Selskabet maatte blive trykt til Uddeeling i Stiftet. Gid dette og flere lignende Selskaber der, til Trods for Tidens Storme, gaae fremmed Kjempeskridt, maatte vedblive at blomstre og bære hundrede Fold Frugt til Held og Gavn for nærværende og tilkommende Slægter;
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Fortsættelse af den nye Addresse-Avis. En saakaldet Hovmester, 19 Aar gammel, som besidder fuldkommen Duelighed til at undervise og dressere unge Adelsmænd, der enten have store Godser at vente i Tiden eller og store Arvecapitaler, tilbyder sine borgerlige Kundskaber og Talenter i 3 til 4 Aar paa et Sted, hvor der hersker en galant Tone og smal Levemaade. Derefter vil han være villig til at ledsage sine unge Elever paa deres udenlandske Reiser til de fornemmeste Hovedstæder i Europa, for paa Bibliotheker, Comedier, Ridebaner, Dandse og Fægteskoler og andre galante Huse at bidrage sit til deres fuldkomne Uddannelse, som tilkommende Standopersoner. Han forlanger hverken meer eller mindre end et aarligt Gratiale af 500 Rd. Courant, som med Hensyn til Tiderne vel ikke synes formeget og det saa meget mere, da for Udenlandsreisen ikke forlanges andet end at forestaae alle standsmæssige og galante Udgivter for Elevernes Regning og uind, skrænkede Creditiver paa gode og solide Handelshuse, Ved Hjemkomsten, naar Eleverne ikke ere blevne angrebne af Gigt, Podagra og andre Sygdomme, forventes, dersom han kan være saa lykkelig at indgaae en ægteskabelig Forbindelse med den naadige Herres og Frues Kammerjomfrue, en importable Befordring. paa Godset, da de begge ved Troskab, Eftergivenhed og Føielighed stedse skal bestræbe sin for, at gjøre sig værdige til det høie Herskabs Gunst og Bevaagenhed. Nærmere Anviisning gives i Skræderstrædet No. 9 hvor Lygten staaer paa Pælen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavns Torvepriser den 9de October. Rug, Tdn. 54 a 57 Rd. Hvede, Tdn. 70 a 75 Rd. Byg, Tdn. 28 a 30 Rd. Havre Tdn. 20 a 22 Rd. Ærter, Tdn. 50 Rd. Smør, Fjerdingen 86 Rd. a 90 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Caffe, Sukker og Thee stige i denne Tid gandske overordentlig. Dog, det meste sælges og kjøbes paa tre Maaneders Credit, eller, som det i nærværende Handelsprog hedder, paa Tid. Man kan kjøbe Varene for 30 PC. lettere, naar man betale samme contant. Paa Tid er der bleven betalt i disse Dage 6 Rd. for Caffe, 5 Rd. for Candis og 20 Rd. for Congo Thee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Da Galæble nu er bleven saa dyre, saa kan man sætte gandske godt Blæk af 2 Lod Smak, 1/2 Lod Vitriol, 2 Lod fiinskaaren Kirsebærbark, og 1 Pok kogende Vand, lade det staae i nogle Dage og omryste det, da man kan bruge det ligesaa godt som det ellers sædvanlige. Vil man komme noget godt fedt Øl (1 Pægel) dertil, da fryser det di, ligeledes og Brændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
(Af Hempels Avis. Fra Viborg, Randers, Helsingøer og næsten alle vore Kjøbstæder lyde eenstemmig de gamle, men saare grundede Klager over Korntilførselens Udeblivelse, og den som en Følge heraf vedvarende Dyrtid. Og vist er det et Særsyn ved den ualmindelig rige Høst, Forsynet i Aar har skjænket os, at høre næsten hveranden Familie grue for, hvorfra Brødet skal komme til den følgende Dag, da Jntet kan gjøres fal for Penge Som en Sjældenhed anmærkes, at der endnu den 6 Oct. er seet Havre at høstes nær ved Viborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Bekjendtgjørelser. Da der ere adskillige som har anmodet mig at udføre Sager for dem ved Nakskov Byeting og Nørre herreds Ret, hvilket jeg hidintil har maattet afslaaet som Fuldmægtig hos Dommeren ved disse Retter, saa da jeg nu ikke længer er Fuldmægtig hos Hr. Byefoged Schwensen, kan jeg saavel ved Nakskovs Byetings Ret, som ved Lollands Norreherreds Ret føre Sager. Hvilket til Enhvers Efterretning bekjendtgjøres. Nakskov den 17de October 1812. Schmith, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
De som endnu ikke have betalt deres Regningers Beløb for kjøbte ved Auctionen hos Hr. Kjøbmand C. Krøyer her i Mariboe, og flere Auctioner, saavelsom de der paa anden Maade skylde mig Penge, bedes inden October Maaneds Udgang d. A. at betale samme til mig her i Mariboe, da de ellers maae tilsende mig Pengene til Knuhtenborg, hvor jeg fra 1ste November er at treffe hos Hr. Forvalter Anthon. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Da adskillige atter have forlangt en Qvartal Auction, saa bekjendtgjøres herved, at jeg haver besluttet at holde den imellem Mikkelsdag og Mortensdag, naar Vedkommende snarest mueligt vil indsende deres Roticeer desangaaende; men paa Vilkaar, at alt hvad der anmeldes til Salg skal stilles til Auction, og maae ikke forinden bortsælges underhaanden, da i saa Fald Sælgeren skal være pligtig til at betale 12 s. af hver Rd., som Varene ere vurderede for. C. C. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Hos Madam Lorang paa Torvet kan Markedsdagen bekommes varm og kaald Mad, Punsch og Caffe. - Ligeledes kan hos mig bekommes gode Træekul tilkjøbs for 6 Rd. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Natten imellem den 11te og 12te dennes blev af Undertegnede det besatte Fregatskib Diana kaldet, den indehavende Dækslast overbord kastet, da det uhældigviis kom til at staae paa Rødsand ved Giedser. Bemeldte Dækslast bestod af Fyrre-Planker, Baadshagestager, og Læseil=Spirer Alle de som forbemeldte Gods maatte bjerge eller har bierget, bedes uden Ophold at melde sig her, enten hos Stedets Øvrighed Hr. Byefoged Prom eller hos Undertegnede. Nysted den 17de October 1812. Honum, Maaneds-Lieutenant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Auctioner. Torsdagen den 29de October næstkommende bliver foretaget Auction over endeel paa Roden staaende Bøgetræer i Søeholts Skov, som begynder om Formiddagen Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Tjeneste søgende. En Gærtner som forstaaer sine Ting, hvorfor han kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig til 1ste Maji førstkommende en Condition. Han er givt, men har ingen Børn og er tilfreds med en med Hensyn til Tiderne nogenlunde billig Løn. De som ønske bemeldte Gærtner vil derom henvende dem mundtlig eller skridtlig til Addresse-Contoiret i Mariboe eller til Hr. Brixen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
En Egebaad, der kan fore omtrent 30 Tdr. Korn, med Jagt-Takelage, Storseil, Fuk og Klyver, samt andre smaae Jnventarier, saasom Aarer, Baadshage, Flag og Vimpel, er underhaanden at faae tilkjøbs. Baaden er beliggende, i seilbar Stand, i den søndre Søe ved Mariboe, hvor de Lysthavende kan tage den i Øiesyn, naar de melde sig paa Addresse=Contoiret som anviser den der slutter Kjøb om samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Fra Bogtrykkeriet i Mariboe er nylig udkommen: Om Dyrkningsmaaden af Asparges. Udgivet af Sognepræsten i Nebbelunde Hr. Ch. Trojel, som paa Addresse=Contoiret, kan bekommes tilkjøbs for 24 s.D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-23
Bortkommen. Fra Mariboe Marker er bortgaaet en rød Golde koe, mærket paa det høire Horn med Byens Consumtionsbrænde; hvo som herom kan give nogen Oplysning, loves en god Douceur af H. C. Krøyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
6te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 84. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen den 27de October, 1835. Signet, ere og gaae at c. & Scheter, god, angaa, Maaner og angaa paataUdenlandsk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Spanien. Journal de Empire indeholder under Overskrivt Barcellona den 12te September følgende mærkværdige Efterretninger. Den engelskspanske Expedition under General Maitland, der er landet i Alicante, og der efter Jnsurectionsbladenes Forsikkring paa Timen skulde borttage Valencia er endnu meget langt fra at opfylde sin høie Bestemmelse. Saasnart Hertugen af Albusera havde erfaret dens Ankomst, drog han sin Armee ved Ancarfloden sammen og gik imøde. Men ved hans Nærværelse veeg Fienden, der havde gjort Mine til at rykke frem strax igjen tilbage, og blev siden bestandig under Beskjærmelse af Alicantes Kanoner. Midlertid indtraf Kongen af Spanien i Valencia i Spidsen for Contrumsarmeen, der saaledes har iværksat sin Forening med Hertugen af Albuseras. Paa den anden Side maneuvrerer Hertugen af Dalmatien, for ligeledes at støde til den, og efter al Anseende vil denne af de Engelske saa frygtede Concentration af Stride kræfterne inden kort Tid være iværksat. Vi have disse Efterretninger fra en Officier, der fra Madrid var afsendt til Hertugen af Dalmatien, ledsagede denne Marschals Armee lige til Kongeriget Grenada, og derpaa kom tilbage til Madrid at aflægge Kongen Regnskab for Fuldbyrdelsen af hans Befalinger. Denne Officier var i Madrid, da Kongen forlod det. Efter hans Fortælling syntes Hovedstaden nedsiunken, dump Bestyttelse; over 20,000 Spanier forlod den tilligemed Kongen, og havde man i Nabolauget kunnet tilveiebringe Vogne, Heste og Muulæster nok, havde endnu flere Jndbyggere farladt det. Man saae ne Bekymring de nye Begivenheder, der blot kunne forlænge de sande Spaniers Lidelser, imøde, og er følle blot Kierlighed til Ro, og Trang til Samdrægtighed. Mærkværdigt er følgende Factum: Medens Kongen marscherede af Valencia, blev bemeldte Officier med 40 Jægere sendte ud paa Madridsveien at recognoscere. Han lod dem blive i Cuenca, og drev sin Forvovenhed eller Tillid saavidt, at han fire Dage efter at Kongen havde forladt Madrid, reed tilbage gjennem denne Stad, blot med en eneste Tjener efter sig. Endnu havde ikke en eneste Engelskmand ladet sig see der, han reed altsaa gjennem Byen i alle Retninger og besøgte adskillige Personer af sit Bekjendtskab uden at vederfares ringeste Fornærmelse; enhver spurde ham med Deeltagelse om Efterretninger fra Kongen. Staden frembød ligesom ved hans Bortgang, Billedet af dyb Sørgmodighed,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
London den 24de September. (The Day.) Det lader efter nysankomne Breve fra Neskotland, som to Skibe med skotske og irlandske Emigranter ombord, der gik til de forenede Statet, ere blevne anholdte og førte til Halifax, og at Passagererne ere blevne omspredte i Provindsen efter Regieringens Godtbefindende, Altsaa for at nedsætte disse Emigranter i vore Eiendomme i Nordamerica, have vi paa en formelig Maade gjort Jndgreb i Undersaatters Frihed og Eiendom af det forenede Kongerige. J øvrigt ere disse Udvandringer fra Skotland og Jrland en svar Klage anlagt mod Regjeringen; man forlader ikke sit Land, uden naar man ikke er beskjærmet af Lovene, betrygget i sin Eiendom, i Udviklingen af sin Vindskibelighed; disse ere uden Tvivl, foruden de nærværende Omstændigheder, der have bragt saamange Familier i den fuldkomneste Nødlidenhedstilstand, disse Emigranters Grunde, og da deres Forhold reiser sig til System, og kan have talrige Efterfølgere, fordrer den særdeles Regjeringens Opmærksomhed. (The Times.) Breve fra Oporto, afgivne i Gaar, gaae til den 5te og fra Tajo til den 9de dennes, Generalerne Leith og Arbuthuot vare i Oporto i Begreb med at organisere Forstærkninger at sende i Hast til Lord Wellington, som indstændig æsker den. Brevene fra Corunna i Forgaars ere skrevne i en langt anden Aand, end vi en Tid lang have været adte til. Forf. til disse Breve have faaet Øinene op ved de spanske befalingsmænds Seenfærdighed, og de talrige Smaasægtninger, der paa senere Tider ere forefaldne, og indsee endelig, hvad mange alt længe have vidst, nemlig at Spanierne ene ikke kunne staae dem mod de Franske, saa stor end deres Overmagt er i Tallet, og at altsaa alt vilde være forlorent for dem, hvis den engelske Armee fik et Smæk, hvilket nu er mere end nogensinde i de mulige Begivenheders Række.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
London den 28de September. (Gazette de Londres) Grev Bathurst har i Dag faaet Depescher fra Marqvis Wellington. Den første er om, at de Franske have udfriet deres Besætninger i Torv og amo ra, og om Overgivelsen af Astorga. Disse to Udtog lære aldeles intet videre, end hvad man alt vidste, J en tredie melder Lord Wellington under den 7de at være rykket af Valladolid, og mod General Foy, der, efter at have udfriet Besætningen i Xamora, var rykket ad Tordesillas. Den franske Portugalsarmee er samlet imellem Valladolid og Tordesillas. L. Wellington melder at have faaet fra General Hill en Depesche, dateret Clarena den 29de August; denne General meldte en nærforestaaende Marsch mod Sevilla. Til samme Datum havde Lord Wellington ingen officiel Beretning om Tingenes Tilstand i det sydlige Spanien. General Beresford er bleven nødsaget at forlade Armeen og tage tilbage til Lissabon, Lissabon den 16de Junii. De nyeste Breve fra Sevilla melde, at Soult tog sin Retning af Grenada igjennem Baza i Kongeriget Jaen. Hans Magt maa være betydelig. Hans Armee er vel udrustet; de fornemste Anførere, der stride under hans Command, er Generalerne Villate, Corroux, Lavet, Rey, Dronet, Lallemand, Meunier og Morqveri. Dette Corpses Forening med Valencia-Armeen, synes ikke meere at finde nogen Vanskelighed. Fra Alicante skriver man under 12te August, at Mare schal Soults Tropper synes at have ifinde at forsvare de Stillinger, der udstrække sig ved Rucar indtil dette Sted paa de Punkter, Jsy. Alcoy og flere. Vi vente med Utaalmodighed de første Frugter af den combinerede Armees Operationer. Lord Wellington har udskrevet i den Deel af Spanien, der er besat af hans Troppers Gros, et overordentlig Paalæg af to Millioner, under Navn af Laan. Et Brev fra Cadix af 3die September melder, at de allierede Tropper ere rykkede frem fra Sevilla til Carmona. De Franske havde alt deres Fortogt ved Baza, tagende deres Retning fra Grenada.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
Posen den 4de October. J disse Dage gik det 6te franske lette Cavallerieregiment, det fierde Regiment af Weichsellegionen med en Artilleriepark, en Afdeling Husarer af Kongen af Neapels Garde, en Afdeling keiserlig Artillerie, Kongen af Neapels Æres garde, Afdelinger af adskillige franske Regimenter, den neapolitanske Fodgarde, det syvende neapolitanske Linieregiment og andre Tropper herigjennem. J et af de omtalte neapolitanske Regimenter var et betydeligt Antal Mohrer, Officierer og Gemene. Alle disse Regimenter bestode for det meste af unge kraftfulde Karle og velskabte Folk. Den Afdeling negpolitanske Husarer havde især delig Musik af Trompeter, Valdhorner, Basuner og Pauker. En saa harmonisk Musik paa disse Jnstrumenter, har vi endnu aldrig hørt. Vi see endnu flere Gjennemmarscherimøde. J Mosrau bygge de franske Tropper sig Barakker. J vort Hertugdom er der beordret en Udskrivning af 40,000 Mand. Ved General Tormassows Corps er hidtil paa smaae Forpost- og Patrolfægtninger nær intet vigtigt forefaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
Paris den 13de October. Storarmeens 22de Bulletin. Moscau den 27de September 1812. Generalconsul Lessips er bleven udnævnt til Jntendant over Provindsen Moscau. Han har ocganiseret et Municipalitet og adskillige Commissioner, samtlig bestaaende af Landets Folk. Jldebranden har aldeles ophørt; man opdager daglig Sukker, Skindvarer, Klædemagaziner o. s. v. Den fiendtlige Armee synes at drage sig tilbage af Kaluga og Tula. Tula har den største Geværfabrik der er i Rusland. Vor Avantgarde er ved Pakrefloden. Keiseren boer i det keiserlige Slot Kremlin. Man har i Kremlin fundet adskillige Prydelser, der bruges ved Keiserkronningen, og alle de Faner, der ere fratagne Tyrkerne i hundrede Aar. Veirliget er omtrent som i Enden af October i Paris. Det regner lidt, og man har havt nogen Riimfrost. Man forsikkrer at Moskma, og Floderne der i Landet, ikke fryse før midt i November. Den største Deel af Armeen er cantonneret i Moscau, hvor den udhviler sig af sine Strabadser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
Jfølge den wienske Tidende er efterstaaende Jndholdet af den den 18de Juli d. A. i Ørebro undertegnede Fredslutning mellem Sverrig og Storbrittanien, som ratificeredes af den svenske Regjering der 17de og af den engelske den 4de August: Art. 1. Mellem deres Majestæter Kongen af Sverrig og Kongen af det forenede Rige Storbrittanien, og Jrland, deres Arvinger og Efterfølgere, deres Undersaattere, Riger og respective Skater skal der være en fast, sand og ubrødelig Fred, og oprigtig og fuldkommen Enighed og Venskab, saa at fra dette Øjeblik af enhver Misforstaaelse, som kunde have Sted mellem begge, skal være at ansee for aldeles ophævet og jevnet. 3. Venskabs- og Handelsforholdene mellem begge Lande, skulle igien sættes paa den Fod, hvorpaa de befandt sig den 1ste Januar 1791, og alle til denne Tidspunct mellem begge Stater bestaaende Tractater og Conventioner skulle ansees som fornyede og stadfæstede, og ere ved nærværende Tractat fornyede og stadfæstede. 3. Dersom nogensomhelst Magt, af Had mod nærværende Fredstractat og Gjenoprettelsen af den gode Forstaaelse imellem begge Lande, skulde paaføre Sverrig Krig, forpligter hans Majestæt Kongen af det forenede Rige Storbrittannien og Jrland sig til, i Overeenskomst med Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, at tage de for dennes Staters Sikkerhed og Uafhængighed fornødne Forholdsregler." 4. Nærværende Tractat skal ratificeres af begge de høie contraherende Parter, og Ratificationerne ud vexles om 6 Uger eller tidligere om det er mueligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-10-27
Jndenlandsk. Mariboe den 26de October.