JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Vi leve i Vinterens ubehagelige Periode, og dog foretage Europas Monarker sig af og til Reiser langt fra deres Hovedstæder; men Omsorg for deres Landes Vel og en levende Følelse af deres Pligter, som Regentere, bevæge dem til at sætte sig udover Veienes og Veirligets Ubehageligheder; At Kongen af Würtemberg foretog sig Jncognito en Reise til Frankfort, skal være foranlediget af hans Beslutning at ville consulere nogle af de berømte Statsmænd, som der ere forsamlede, om den ny Statsforfatning, han har ifinde at give sit Folk. Kongen af Nederlandene er kommen tilbage til Bryssel, fra sin Reise i det Luxemborgske, hvor han allene var reist hen for selv at undersøge den store Mangel paa Levnetsmidler, som der finder Sted, da selv Kartoflerne ere stegne til en yderst høi Priis. Den rørte Monark holdt strax et Staatsraad, angaaende den herskende Mangel, saasnart han var kommen tilbage derfra. Hvor det er tungt at være Fader for et Folk og at see saamange af sine Børn lide Nød. – Man siger for vist, at Kongen af Brasilien vil, til Foraaret, vove den lange Fart over Havet og besøge Portugal, og at det spanske Kongehuus vil mødes med ham ved Rigets Grændse. Nye Planer om det sydlige Amerikas Bestemmelse kunne da komme til Modenhed. Der paastaaes, at den franske Ministers, Hertugen af Luxemborg, Sendelse til Brasilien har været forgiæves, og at Kongen af Brasilien har vægret sig ved at udlevere det franske Guana. Men hvormeget er ikke forgiæves i denne Verden; Kongen af Spaniens yngste Broder, Jnfanten Don Francesco, som havde hidindtil opholdet sig hos sine kongelige Forældre, i Rom, var af sin Broder indbudt til at komme til Madrid; han begiver sig paa Veien, han overstiger Jtaliens Grændse og passerer Bierget Cenis, da en Modordre møder ham og han vender tilbage. til Turin. – Ogsaa Kronprinsen af Baiern fattede forgiæves det Forsæt at bivaane sit og det østerrigske Huses Familieforening i Wien; han ligger meget syg i Würzborg; men ikke forfeiler Du blomstrende Qvist af det baierske Kongehuses Stamme, som nu pryder Østerrigs Throne, Du ædle Charlotte Auguste, at tilvende Dig Dine nye Undersaatteres Hierter, da Velgiørenhed pryder ethvert af Dine Fodspor, i Keiserindens Navn uddeelte nyelig Overhofmesteren, Grev Wurmbrand, 10,000 Gylden til Wiens Huusarme; hendes ophøiede Gemal skal nyelig have kjøbt af Madame Murat en Snor af meget sieldne sorte Perler. Hans keiserlige Datter, Erkehertuginde Marie Louise af Parma, 26 Aar gammel, er for nærværende Tid den yngste af Europas Regenter. J den lange Rad som stiger og fra hende til Englands 79-aarige Konge, som er den ældste blandt de kronede Hoveder, glæde Danmarks Jndvaanere sig ved at bemærke, at deres elskede Konge ikke har naaet op til Midten af denne Række, saa at Haabet om en lang Regieringstid endnu omstraaler hans Bane. De fleste af Europas Regentere have oplevet et halvt Aarhundrede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Den 6 aarige Konge af Frankerige modtog paa Aarets første Dag det diplomatiske Korps og sine Kamres Nytaars-Lykønstninger. Hertugen af Wellington, som Dagen tilforn var kommen tilbage til Paris fra London, var imellem de Gratulerendes Forsamling. Ceremoniellet blev bedre den iagttaget end ved Hoffet paa Hayti, hvor Ludvig XXVIII. Commissarier have afleveret Breve, ved et amerikansk Skib fra Ny=Bork, da de ikke selv torde nærme sig til Øen, som vare addresserede til General Christoph i Cap Francais; Hertugen af Marmelade modtog Brevene, og, forhavset over at man saaledes torde behandle hans sorte Herre, leverede dem uaabnede tilbage, og det amerikanske Skib skyndte sig at forlade Havnen, da det faae Skarer, af Negere at strømme ned til den. De HaytierTidender beskylde Pethion for at han staaer i en hemmelig Forbindelse med Frankerigs Konge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Chefen for Skibet Firebrand, Lieutenant Cunning ham, er fuldkomment friekiendt ved en Krigsret, som er holdet over ham i Ny-Orleans den 2den December; det vil nu komme an paa hvorledes denne ubehagelige Sag vil blive bilagt imellen det spanske Hof og Fristaterne. – Den Misforstaaelse som havde fundet Sted imellem dem og Rusland, i Anledning af den russiske General-Consuls Kosloffs Arrestation i Philladelphia, veed man at være hævet. Ugierne bryder ogsaa Ruslands Monark den venskabelige Forstaaelse, som han har indgaaet med den første Magt i den ny Verdens Deel, som er ham vigtig ved dens Søemagt og Handel, og til hvis Besiddelser hans Colonier paa Nordamerikas Vestkyst begynde at nærme sig; hvem holder ikke gierne Venskabet vedlige med sine Naboer, J. Rusland gaaer alting frem til det Store, til det ny Hospital for Jnvaliderne blev paa et Bal, den 30te November, i Petersborg indsamlet 150000 Rubler, og paa Theatret, hvor man spilte til Jnvalidernes Bedste, blev samme Aften indsamlet 30,000 Rubler, en riig Privatmand gav allene 10,000, og en anden betalte en Loge med 10000 Rubler, han sagde ikke sit Navn og ingen kiendte ham; hvem føler ikke, at det keiserlige Rom er forplantet til Nevastrømmens Bredder. - Ved det svenske Hof byder Landets Tilstand derimod at sætte en Grændse for Overdaadigheden: Regieringen tænker alvorligt at forbyde Jndførselen af udenlandske Luxusvarer. Man har begyndt i nogle Stæder i Riget, som i Linkipping, at indgaae en Forening om blot at ville klæde sig i indenlandske Fabrikater. Prins Oscar besøger, af alle Rigets Collegier, fornemmelig Commerz-Collegiets Møder, for at lære at kiende Rigets Handel, Fabriker og Jndustrie. Sverrigs Krigs-Flaade bestaaer af 11 Orlogs-Skibe. Musikkens nyeste Historie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
J 4 Aar forblev hun i Portugal, hvorpaa hun lod sig engagere til England. Jnden hun reiste dertil besøgte hun først Spanien og Frankerige, anbefalet af Princesse Regentinden af Portugal til Dronningen af Spanien blev hun paa det galanteste modtaget af hende og af Rigets Store; hun gav en Concert i Madrid, som indbragte hende 3500 Louisd'or. Samme bifald omstrømmede hende i Paris, hvor hver Plads paa Theatret, naar hun fang, betaltes med en Louisd'or. J England har hun opholdet sig i 8 1/2 Aar, og i den Tid tient 90,000 Guineer. Men hendes Hiem er for nærværende Tid Frankerige, hvor Kongen har gjort hende til Bestyrerinde og Besidderske af det italienske Theater, som indbringer hende aarlig 160,000 Franker. Hun er 32 Aar, meget deilig og dertil meget beskeden og meget sædelig, i 11 Aar har hun været gift med Hr. Valebreques, som tilforn var Husar officier, og har 3 Børn; men hun er bleven enig med sin Mand om at hun vil beholde sin Faders Navn saalænge hun vil giøre Brug af sine Talenter. – Fra Hamborg reiste hun til Berlin og Leipzig; i den første Stad giorde hun en overordentlig Lykke og sig tillige fortient ved at opføre meget indbringende Concerter til Fordeel for de Trængende, i Leipzig derimod fandt hun Daddel, som gjorde hende Opholdet der ubehageligt; man havde maaskee stødt sig over den Berømmelse, som blev hendet ydet, og søgte at finde noget at udsætte paa hendes Talenter. J Stuttgard lod hun sig høre for den afdøde Konge af Würtemberg, og vandt hans fulde bifald; men derimod i München mødte der hende Ubehageligheder, som bevægede hende til hurtigt at reise derfra. Hun begav sig derpaa til Jtalien og skal, ifølge franske Blade. som kaldte hende Sangens Keiserinde, for dog at kunne føre noget keiserligt i Munden, være kommet tilbage til Paris i December, (som dog er ugrundet). Mad. Mara, som i sin Tid var lige saa berømt som Mad. Catalani nu er, lever, 76 Aar. gammel, paa et Landgods i Nærheden af Petersborg. – Den 5te Juni 1816 døde i Neapel den store Componist Giovanni Paesiello, 76 Aar gammel, han var et af de største musikalske Genier, som nogensinde har levet; han vidste at henrive og fortrylle sine Tilhørere; han havde været Capelmester i Petersborg, og døde som Capelmester i Neapel; han havde componeret for Joseph 11, og for Napoleon; han begyndte i det comiske Fag, hvortil han havde et stort naturligt Anlæg, men forskaffede sig især sin store Berømmelse ved det comiske Opera. Hvorledes, sagde den franske Musikus Le-Sueur. til ham, kan de udøve en saadan Magt over os."k Ven, svarede han, det maae Gud vide, som gior Alting, af Jnter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Jndenlandske Efterretninger. Da Hs. Majeskæt Kongen, paa Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs Jndbydelse, ligeledes er tiltraadt den af denne Monark og af Deres Majestæter Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen, under 26de September 1815 i Paris afsluttede "broderlige og christelige Alliance har Hs. keiserlige kongelige Majestæt ved en af Høistsamme underskreven Act antaget Hs. Majestæt Kongens Tiltrædelse. – Den kongelig preussiske Legationsraad Rensner og den kongelig preussiske geheime Cabinetsraad Albrecht ere under 27de September f. A. af Hs. kongelige Majestæt blevne benaadede med Commandeurkorset af Dannebrogordenen. - Under 12te dennes har Hs. kongelige Majestæt allernaadigst tilladt Kammerherre, Major Grev Danneskiold Løwendal, Ridder af Dannebrogen, at maatte anlægge og bære den af Hs. Majestæt Kongen af Frankerig forundte St. Louis Ordens Decoration. – Det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 11te denne Maaned allernaadigst at ansætte Krigskancelliesecretair Hans Hendrik Jansen til Fuldmægti, ved den kongel. Hofstue. Kiøbenhavns Bør d. 17. Januar. Cours. Hamb. 2 M. 610, a vista 625. Amsterdam 2 M. , a vista . - London 2 M. 27 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 630. (J Fior d. 17 Januar 710). - Specier solgtes til 7 a 38 Rbmk. (J Fior 41 3/4 Rbmk.) For Committe sedler blev givet (med Rente) 92 a 93. (Jstor 79 a 80 pr. 100. Obligat. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 24 a 24 1/2. (Jfior 38 a 40.) Svenske Sedler 9 Mk. a 9 Mk. 8 s. Disc. 10 Proc. Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
AVERTISSEMENTS. Jfølge høie Øvrigheds Tilladelse bliver, Onsdagen den 22de Januar, af den paa flere Steder med Bifald hørte 122aarige Fortspianospillerinde, Jfr. Braase, opført Concert paa det dramatiske Selskabs Theater heri Slagelse. Billetter, a 1 Rbdlr. Stykket, erholdes i Undertegnedes Logis hos Hr. Giæstgiver Sneglelsberg, Concerten begynder præcise Kl. 6. Braase.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
At Hr. Prokurator S. A. Baad, her af Byen, efterat have tilfredsstillet samtlige i hans Boe sig anmeldte Creditorere, har erholdet dette til fri Raadighed extraderet, det bedvidnes herved paa Forlangende. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 29de December 1816. Virch. Stabell. Herved indkaldes, med 6 og 12 Ugers Varsel, enhver som maatte have noget at fordre i Hattemager PederDandanell af Særsløv, paa Universitetets Gods i Holbeks Amt, hans Opbudsboe, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig, som Skifteforvalter; og anmodes vedkommende Creditorer at tage Møde her paa Skriverstuen Onsdagen den 29de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, for at afgjøre Maaden paa hvilken Boets Eiendeele fordeelagtigst realiseres. Universitets-Godsets=Skriverstue i Ringsted, den 15de Januar 1817. T. L. Gruner, Prokurator og Universitets=Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Fredagen den 24de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, efter Hr. Capitain Stolpes Forlangende, afholdet offentlig Auktion, paa Slagelse Raadstue, over den ham tilhørende halve Deel af Vester søes Vænget ved Slagelse, og som indeholder omtrent 11 Tdr. Land; Jorden opbydes enten til Salg eller Bortleielse. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Mandager den 27de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes, paa Slagelse Raadhuus, offentlig Auction over det afdøde Justitsraad Christensens Arvinger tilhørende og ved Løvegades Port beliggende Vænge. som har Areal 4 1/2 3/4 Tdr. Land, enten til Salg eller Bortleielse, og efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Staben.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Onsdagen den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver, ved offentlig Auktion, som afholdes paa Skielskiør Raadstue, om antagelig Bud skeer, bortsolgt en i bemeldte Skielskiør Havn beliggende, og for meget faa Aar siden fortømret, Jagt, drægtig 10 Commerce=Læster, med tilhørende staaende og løbende Redskaber. Jnventarie-Listen og Konditionerne ere fra den 20de d. M., at erholde til Eftersyn hos Undertegnede. Skielskiør, den 10de Januar 1817. Christiani.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Hos Undertegnede faaes: Sonnes Forskrifter. Hymnia, en Samling af yndede Selskabssange Hallagers Læse=Øvelse Bog Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Tilkiøbs er, paa Slagelse Byes Bredegade, en smuk og rummelig Gaard, med stor Frugthauge, lidet Vænge og 2 1/2 Td. Land i Marken, eller, i Mangel af Salg, til Leie til Paaske=Flyttetid. Man behage des angaaende at henvende sig til Hr. Krigs-Assessor Prys i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Til Paaske=Flyttetid kan en ordentlig Familie faae det saakaldte Papagiehuus, med et stykke Jord til Have, til Leie, naar den desangaaende henvender sig til Eieren her i Byen. I. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Hvor et par gode møblerede Værelser, samt, om forlanges, Kost i Huuset, med fleere Beqvemmeligheder, kan, for en honet Familie eller et par Skole-Discipler, erholdes i Slagelse, anvises af Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
De Værelser i min Gaard i Corsøer som nu beboes af Frue v. Prangen kan faaes til Leie til Paaske=Flyttetid. S. Falck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Undertegnede, som i flere Aar har tjent som Forvalter ved Jordgodser, ønsker sig en Plads i samme Fag til 1ste Mai d. A., udmærket gode Anbefalinger kan forevises fra de forrige Tienester. Ebeltoft i Jylland, den 17de Januar 1817. L. C. Grønlund. Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
For en Brygger=Pige, som forstaaer hvad hun bør, eren god Tieneste ledig paa en Herregaard til 1ste Mai. Ligeledes ønskedes et aldrende Fruentimmer, som kunde paatage sig en liden simpel Huusholdning paa Landet. De melde sig i Avis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-21
Trykfeil i No. 8. Datum paa Titelen, Tirsdagen, læs: Løverdagen. 3die Spalte, Lin. 36: 155 Millioner, læs: 35 Milion.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Den Vest-Siællandske Avis. eller. Ugeblad. Slagelse. landske Historie. Uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 3die Aarg. Torsdagen, den 23 Januar 1817. No 10.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Betragtninger over Naturen. (Fortsat. See No. 7. Efteraaret var i 1816 ikke meget stormende i vore Egne; derimod meldes fra Hadeland i Aggershuus Stift i Norge, at der var den 28de og 29de November, da vi her i Danmark ingenlunde havde ondt Veir, en saa heftig Orcan, at ingen kunde mindes deslige; hele Skovstrækninger bleve ødelagte og Træerne tildeeles oprykkede med Roden og deels brækkede midt over; man formodede endog at der fulgte et Jordskielv med dette Uveir. Den 5te f. M. rasede en Orcan i Odessa, denne mærkværdige Handelstad i det sydlige Rusland; det havde været et himmelsk Veir, al Naturen syntes at faae et nyt Liv, da pludselig en rasende Storm reiste sig, med en saadan Kulde, at Qvæget omkom paa Marken. Kort før Stormen havde 60, for det meste med Hvede beladte, Skibe forladt Havnen; man skielvede for deres Skjebne. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Mærkværdige Meteorer viiste sig ogsaa i Luften paa forskiellige Steder, Skyepomper havde i Sommer besøgt vort Fødeland og giort megen Skade; men langt skrækkeligere Ødelæggelser anrettede en Skyepompe i Frankerige, den gik den 19de September over den lille Bye Pont-sur-Yonne, rev 30 Huse omkuld, og nogle Mennesker og endeel Qvæg tilsatte Livet, over 50 Familer bleve derved forarmede. – Tordenveir indfandt sig sildigt ud paa Aaret i 1816. den 8de September giorde et Tordenveir stor Skade i Hannover; Lynilden slog ned i et Fængsel, som ligger ved Leinefloden, en Arrestant mistede Syn og Mæle og kom i Livsfare. Lynilden slog tillige ned i en Kirke, adsplittede et stort Egetræe i en nærliggende Landsbye, og en electrisk Jldklump faldt ned i en Gade i Hannover og sluktes i en Regnpøl. Den 11te September gik et lignende græsseligt Uveir over Staden Wachenheim ved Mainz, ikke allene vare Tordenslagene frygtelige, Lynildsglimten uophørlige og Regnen oversvømmende, men en tyk Hagel styrtede sig ogsaa ned paa Markerne, og der faldt Jisstykker af en Fods Længde og nogle Tommers Tykkelse. Veiret var saadant, at Jorden laae skiult med alleslags dræbte Fugle, at Træerne splintredes istykker og Vinduerne knustes paa den Side Uveiret stod paa. – Efterretning om det mærkværdige Tordenveir som indtraf paa Rydhauge i Jylland, den 13de November, er allerede meddeelt i denne Tidende. – Denne Sommer gav et Beviis paa hvorlidt sund Oplysning er endnu udbredet i Europa; thi da hiin var i de sydlige Lande af denne Verdensdeel saa overmaade kold og regnfuld, saa faldt Almuen i nogle Egne af Jtalien og Schweiz paa at troe, at det kom af, at saamange formuende Jndvaanere have begyndt paa at anbringe Lynildsafledere paa deres Huse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
J nogle Landsbyer i Nærheden af Zürich gik det saa vidt, at Bønderne truede at rive de Huse ned, hvorpaa der vare saadanne Afledere, saa at Øvrigheden kun med Møie kunde faae dem styrede og maatte lade udgaae en Bekiendtgiørelse til Folket for bedre at oplyse det. – Den 8de September saae man i Staden Washington i Nordamerika et mærkværdigt Luftsyn, Solen var nemlig omgiven af en lysende Kreds, som imod Vesten havde forskiellige Farver. En anden Kreds, som var meget hvid, men som var dobbelt saa stor som den første, og som strakte sig hen mod Vesten, gik tvers igiennem Solen; og paa samme Tid faae man i Nordvest, omtrent 40 Grader over Horizonten, et Stykke af en Regnbue. – J den norske Rigstidende af 17de Decbr. læses følgende mærkværdige Efterretning om et usædvanligt Nordlys: "Mandagen den 7de October 1816 Kl. 7 1/4 om Aftenen faaes i Nærheden af Skydskiftet Raaholt, somtrent 3 Miil sydvest for Kongsvinger et i vorTid ualmindelig stærkt glimrende Nordlys, der i Form af en brækket og uregelmæssig Bue gik igiennem Fiirkanten af Karlsvognen (den store Biørn) Buens Brede var omtrent 4 Gange saa stor som Maanens Diameter. Fra Buen og fra hele den nordlige Himmel opskiød et flammende Lys modZenith og forbi samme med hæftig Bevægelse og Bølgegang. Noget sønden for Zenith dannede Nordlyset den sædvanlige Krone, imod hvilken alle Straaler, syntes at forene sig, og som ikke upassende pleier sammenlignes med den Glorie, der sædvanlig afmales omkring Helgeners Hoved, eller med Kuppelen af en Hvælving. Af de Stierner at dømme, ved hvilke denne Krone viste sig, faldt den omtrent 17 søndenfor Jenith; dog med en Asvigelse af et halvt Snees Grader, imod Osten, hvilket sædvanlig er Tilfældet med dette Phænomen. Undertiden viste sig nordenfor Buen, paa den nordvestlige Himmel et eller andet enkelt Punkt, fra hvilket der, ligesom af en brændende Raket, opskiød en hæftig Jldstrøm mod Zenith, langt stærkere end den hele øvrige Lysmasse. Regnbuefarver viste sig undertiden under Buen, undertiden høiere oppe mod Zenith, især den violette. Den lysende Materie var saa tæt, at kuns de klareste Stierner kunde sees igiennem samme, og dens Glands forbunkledes ikke af Fuldmaanen, der skinnede klart i Sydost. Under Buen formærkedes intet Spor af det sædvanlige mørke Segment. Endnu til Kl. 12 om Natten faaes stærke Levninger af Phænomenet. Det blev ogsaa seet paa sammeTid i Christiania, skiøndt Himmelen der var mindre klar. En lignende klar Nordlys Bue, som gik fra Øst igiennem Zenith til Vest, skal være seet i Holmestrand og Kongsberg i Slutningen af September Maaned. – Maaskee ere disse 2 Nordlys Forløbere af en tilbagevendende Nordlys Periode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Det er nemlig bekiendt, at Nordlyset nu sees meget sieldnere, end for 20, 30 Aar tilbage, at det altsaa har Perioder, hvori det lader sig see, og igien forsvinder. Den sidstforløbne Periode begyndte omtrent 107, da det i over 20 Aar ikke havde været seet, og Nordlysene tog til i Hyppighed og Styrke. til henimod 1752, og de næsten faaes hver Aften, naar Himmelen var klar, og strakte sig saa vidt, mod Syven, at de endog faaes hyppig i Jtalien og Spanien. Fra denne Tid tog de bestandig af, saa at Perioden omtrent endte sig 1788. – Ved at sammenligne det aarlige Antal af Nordlys i denne Periode, har den Tydske Naturkyndige Ritter godtgjort, at Nordlys, foruden de omtalte større, ogsaa har en mindre Periode af 9 Aar, i hvilket det viser sig hyppigere eller sieldnere, og at denne Periode staaer i Forbindelse med en liden svingende Bevægelse af Jordens Axel, der foraarsages ved Maanebanens forskiellige Beliggenhed; og ifølge heraf har han forudsagt, at Maximum af Nordlys skulde indtræffe i Aarene 1806 og 1815 eller 1816. At denne Forudsigelse virkelig er indtruffen, udviser følgende Nordlys, der deels ere optegnede paa det Kiøbenhavnste Observatorium, deels af Jndsenderen, i 1804 et, i 1805 to, i 1800 fire, i 1807 to, i 1808, 9 og 10 ingen, i 1811 et, i 1812 et, i 1813, 14 og 15 ingen, i 1815 til Dato to. Den næste Nordlys=Reprice skulde altsaa indtræffe 1825. – Den 19 Oct. faldt ned paa en Gade i Dusseldorf en Jldkugle af temmelig Størrelse, som da den blev afkiølet, efterlod sig en Masse, som vel var haard, men dog kunde let brydes itu, og lugtede af Svovel. – Men intet Meteor fortiener mere Opmærksomhed end det electriske Lys, som blev seet overalt her i Landet den 24de September. Redakteuren saae det, men til Uheld just som han vendte sig fra det og vilde fra Haven gaae ind i et Værelse: det oplyste en mørk Stue med en Klarhed, som langt overgik Maanens; han vendte sig om, men faae nu kun et lyst Skin i Luften; da Metoret var allerede forbi. Det er dog høist mærkværdigt, at det blev seet hele Riget over, og saavidt man kunde lagttage det, paa samme Tid, Kl. 9 om Aftenen, og det i Jylland og Fyen saavelsom i Siælland, fra Helsingør til Ribe og Viborg. Mangfoldige Mennesker faae Glimtet; men kun Faa kunde benytte det gunstige Øieblik til at betragte Luftsynet. Nogle Reisende ved Helsingør forekom det som en Stierne, der med et stærkt Lys udvidede sig mere og mere og udbredte et blendende Skin, som man kunde see saa godt ved som den lyse Dag. De fornam dertil at Luften var overmaade varm i de faa Minuter Luftsynet fandt Sted. Men Skolelærer Hr. Holm i Næsbyhovedbrobye saae det som en stor Lyskugle af en svær Bombes Størrelse, som bevægede sig fra Nord-nordvest til SydsydvestKuglen blev stedse mindre, og oval, og drette sig strax i smaae langagtige Kugler, der tabte sig i det Fjerne. At dette Phænomen har været en Jld kugle, er høist troeligt. Men hvor stor har denikke været, eller hvor hurtig har dens Fart ikke været, at den kunde sees i en Afstand af 40 Mile i et saa kort Tidsrum, O ver sig over Dagens udenlandske Nyheder.