Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-12
Finants=Collegium, d. 10 December 1812. Under den 9 Dec. er udkommen en Politie placat, af følgende Jndhold: "Uagtet det ved Placaten af 2 Sept. 1809 er alle og enhver forbuden at handle med Entreebilletter til Skuespillet, indfinde sig dog daglig Personer ved Comoediehuset. for at kjøbe billetter til videre Afhændelse for en høiere Priis, uden at det altid er mueligt at opdage saadant, fordi de, som hente billetterne, paa skyde, at de blot ere Sendebud for andre, hvis Rigtighed ikke uden en vidtløftig Undersøgelse kan oplyses. For at lette Undersøgelsen og Opdagelsen af denne utilladelige Handel, der desuden forleder mange til lastværdig Lediggang, skal herefter enhver, der ved et Sendebud vil lade afhente Entreebilletter, til Skuespillene, være pligtig til at medgive sit Bud en, under sin Haand og sit Segl med vedføiet Datum og Bopæl, skreven Seddel, hvori anføres Sendebudets Navn og de Billetter, som maatte ønskes. De, som ikke medbringe saadant Beviis for Rigtigheden af deres Ærinde, ville blive behandlede som de, der utilladelig handle med Billetter." Denne Placat kan ikke være andet end det skuespilyndende Publikum saare velkommen, thi paa ingen Tid synes Billetprangerne at have drevet deres Uvæsen med større Uforskammenhed end i Vinter. Til Hr. Jnstructeur Rosings Beneficeforestilling toge de 20 Rdlr. for en Parquetbillet og 10 Rdlr. for en Billet til Pladslogen i 2den Etage. Den gjængse Priis for en siddende Parterrebillet hos disse Prangere er 5 Rdlr. - Denne Misbrug kunde maaskee lettest hæves, naar alle Billetterne bleve numererede, og udleverede paa Politiekamret istedet for at de nu udgives i Skuespilhusets Forsal. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 99.) Kullede Bakker skjulte med store Stene og Lyng, Sletter af samme Udseende, halv under Vand staaende Moser, forskaarne ved de uregelmæssigste Tørvegrave, hist og her mellem alt dette, Bønderboliger af elendigste Udseende, langs en Kyst, ubeskærmet ved Øer eller Forlande, men hvor Bølgerne brølende brydes meget langt ude paa de flade Grun– slet ingen Skov, neppe Krat; den dyrkede Agerjord skjult mellem disse Stene - dette er Jedderens almindelige ræddelige Udseende. Saadan vedvarer den næsten fire Mile indtil Søgland i Haa Sogn, hvor den nordligere blot steenfulde og tildeels sandige Strand bliver til Flyvesand. Dette, med hist og her opkastede Klitter, der dog ei ere meget store, ei heller strækte ret langt ind i Landet, vedvarer indtil Ogne 2 1/2 Miil. – Fra der, hvor den nye anlagte Chausee slipper, 3 3/4 Miil paa denne Side Stavanger, indtil ned mod Ogne, er aldeles ingen Vei. Over denne grændseløse Alminding eller Overdrev stiller man som paa de vilde Fielde og paa Havet, Coursen efter Behag, for det meste uden kjendeligt Spor, til næste Station, vader gjennem Moradser og over Bække, kravler frem mellem Stenene, omsider ælter i Sandet, og tilbringer, hvor meget man end haster, fleve Timer paa hver Miil. - Kun sielden øiner man en lidt bedre eller mindre ussel Hytte, omgiven af lidt større eller mere sammenhængende Agre. - NædOgne forandrer denne sørgelige Udsigt sig meget til det bedre. Man seer der bedre Huse, større Agermarker, og nærved hæve sig atter Bjergene. Sletten er her til Ende. Jnde mellem Bjerghukkene er meget Skov. Agerjorden er dog ogsaa her noget sandig, den er omgiven med Flyvesand paa den ene Side og der er Sandflugt ved Havbredden, som truer en Deel af disse Marke. - En Lodsoldermand Hjort eier her en meget betydelig Gaard. Han er bekjendt som fortrinlig Landmand, og har for faa Aar siden vundet Landhuusholdningsselskabets tredie Guldmedaille for sin Faareavl. Hans Hjord. bestaaer af 100 Faar. Det er en temmelig fiinuldet engelsk Blandingsart. De ere toskjærige, veie kun 2024 Pd., dog en Bede indtil 40 Pd. De bære 2 1/2 Pd. Sommeruld, 1 1/2 Pd. Væft. Racen udbredes, og er paa Jedderen og overalt ikke ualmindelig. Uagtet denne Faareflok saae meget sund ud, sagde dog Manden, at næsten alle almindelige Faaresygdomme vare ogsaa der almindelige. De, man slagter, have som oftest Flyndre i Leveren. Skaben var dog denne Hjord bleven fri for J de sidste 5 til 6 Aar pløier han sine Agre; før pløiedes her ikke; ei heller pløie Naboerne. Uagtet Jordens Sandighed avles overhoved 6 ja 8 Fold af alle Slags, ogsaa af Kartofler, af disse dog ofte mere. Der lægges en Mængde Kartofler. Vinterrug er hans vigtigste Avl, dog har han avlet indtil 16 Fold Byg. Men han gjødede hvert Aar, og til Vintersæden to Gange, inden Pløiningen, og naar Rugen er saaet. Den sidste Gjødning har især til Hensigt at bevare den opvoxende Plante og hindre at Vinden ikke blotter dens Nod. Han bruger Tang naar han har den; men undertiden opkaster Havet ingen i flere Aar. Gjødningen forøges desuden med Tørv og Lyng. - Ogne er bekjendt af sit meget rige Laxefiskerie i den her ned flydende Elv; dette Laxefiskerie og det ved Fidste, eller i Fidseelven, ere de to vigtigste i disse Egne, ja paa denne Side af Næsset. Man vurderer den rene Jndkomst af dette Laxesiskerie til 12 a 1600 Rdlr. Der paastaaes, at man fisker saaledes Lax, at Havet mærkeligen tømmes for denne Fiskeart. De store blive stedse sjeldnere. Forhen havde Enkelte en Art af Eneret til Laxefiskningen i en Elv; nu er det blevet tilladt Kystboerne og andre, udenfor i Elven ogsaa at anlægge Laxesiskerie; de siske der til Kap og medtage alt for meget. Af de nye Tilladelser til Laxofiskerie, flyder adskillige Steder derimod ogsaa Fiskeriets Spilde. Ved de ved Pynter og Forbierge udsatte Garn fanges ubetydeligt; men Laxen skræmmes bort, saa Fangsten reent forsvinder ved de gamle Steder. Det var og Tilfældet paa nogle Steder af Jedderen, hvor der forhen fiskedes Lax, at det fra Landet udkastede Flyvesand, saavelsom det, Søen opkastede, formindskede Dybet, saa der var Steder, hvor det for 20 Aar siden var 8 Favne Vand, og er nu kun 4.