JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Torsdagen den 19de dennes om Formidd. Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretagen Auction over det Muursvend Jens Killemanns Enke tilhørende Sted beliggende paa denne Byes Klostergade under nye No. 785, bestaaende af 3 Fag Forhuus og Baghuus, med Gaardsrum og Have. Det bemærkes at Stedet hvori Auctionen afholdes, vil, hvis antagelig Bud skeer, absolut vorde bortsolgt. Aarhuus, den 10de Septbr. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Auction i Røde Mølle. Onsdagen den 2den October næstkommende Kl. 10 Formiddag, holdes efter Eierens Begjæring Auction i Røde Mølle ved Skanderborg Søe, over Heste, Køer, Vogne, Plouge, Harver, Sengesteder og Sengeklæder, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, et Stueuhr, et Taffeluhr, nogle Kakkelovne, m.v. Skanderborg, den 10de Septbr. 1833. Blichfeldt. Callundborg. En solid og god grundmuret Gaard i denne Byes reeleste Gade, meest tjenlig til Handel eller anden stor Nærings=Brug, er underhaanden tilkjøbs og anvises af Collecteur Dahm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
En Hovedgaard eller et lidet Gods i Jylland, i hvilket Kjøbesummen kan blive staaende i nogle Aar, ønskes tilkjøbs. For Renternes rigtige Erlæggelse kan stilles Sikkerhed. Herpaa Reflecterende bedes at opgive det Nødvendige i en Billet, betegnet "Virksomhed, afleveret til dette Blads Redaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Foruden det der forhen, til Bortleining fra næste Flyttetid, averterede større Locale, kan endvidere nogle Værelser for en mindre Familie faaes tilleie, i øverste Etage af Procurator Halds Gaard paa det store Torv i Aarhuus. Begge Leiligheder ere smukke, beqvemme og nyelig istandsatte. De Søgende underrettes om Vilkaarene af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Af Marselisborg Jagtdistrict kan, til billig Priis, erholdes Raadyr og Harer, naar de betimelig bestilles hos Skovrider Schou. Ved Marselisborg Teglværk er til enhver Tid Muursteen at erholde, til følgende Priser: bedste Sort, eller heelbrændte 1 Rbd., næstbedste Sort eller middelbrændte 5 Mk. og ringeste Sort eller deels haardbrændte og deels halvbrændte 4 Mk. pr. 100 Stkr. og mod contant Betaling til Teglbrænderen. Videre haves, til Beqvemmelighed for dem der ønske smaae Partier, et Oplag hos Huusmand Jørgen Laursen i Lübeckhuuset paa Skaade Mark, tæt ved Hads Herreds Landevei, hvor Stenene udsælges til samme Priser, men ei i større Partier end indtil 200 Stkr. Smaae Bilæggere og dito Vindovne, samt flere forskjellige Sorter moderne Kjøbenhavnske Kakkelovne kan faaes hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
4, 3 & 2 Bands Hør er nylig hjemkommen og sælges billig af Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Svenske, dobbelte, valsede Jernplader faaes hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Mastrichter Saalelæder. faaes i større og mindre Dele hos Jens Peter Schmidt. Hippokras, en for Maven styrkende Liqueur, kan faaes hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
For en eller tvende Personer ere 3de rummelige meublerede Værelser at erholde strax eller til førstkommende Michaeli Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
No 149. den 14de September. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Gifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Blandinger. Det er ikke at beskrive – meldes der fra Havannah, hvilken panisk Skræk der greb den hele Befolkning da Cholera udbrød der, det var som om Alle uden Forskjel anfaldtes af et Slags Vanvid, alle Forretninger ophørte, Embedsmændene forlode deres Poster, de Rige flygtede, i 2 Dage forlod 15000 Personer Staden. Sygdommen greb saa rasende om sig, at der i een eneste Dag døde over 900 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Lægerne vilde ikke meere besøge de Syge, skjøndt Øvrigheden befalte det. Børn forlod deres Forældre, alSlægtskabsfølelse var forsvunden. Ligene kjørtes bort i Skarnagervognene, og kastedes ned i store Kuler, udenfor Byen. Hvo som angrebes, var død inden 6 Timers Forløb. Paa mange Plantager ere næsten alle Negerslaverne døde. De ulykkelige Menneskeer kreperede uden mindste Haandsrækning. En Neger, som med 4 andre Liig blev kjørt ud paa en af forbemeldte Vogne, men kun var bedøvet man behandlede Sygdommen med Opium vaagnede underveis og arbeidede sig med Hovedet op imellem Laaget, og spurgte Kudsken, der ogsaa var en Neger, hvor han vilde hen med ham. "Paa Kirkegaarden!" svarte Hiin– Er jeg da døde. – "Ja vist er Du død, jeg har det jo skriftlig i min Lomme." Med disse Ord skjød Kudsken Negerens Hoved ned igjen i Vognen, og kjørte videre. Jmidlertid havde Denne dog atter gjort sig Luft, var sprunget ud af Vognen og vendte igjen tilbage til sin Herre, der med den største Skræk saae ham komme tilbage. Men næste Morgen blev Negeren atter kastet paa Vognen, og kom ikke mere tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
En i Afrika reisende Europæer, Dr. Diron, skal, ifølge Breve fra Cap Coast-Castle, have faaet et tragikomisk Endeligt. En af Negerkongerne, hvis Land han kom igjennem, befoel sin ældste Søn, at tilsværge den Fremmede sikkert Leide igjennem Landet. Dette skete, efter Landets Skik saaledes, at den Sværgende svang sin Sabel for den Fremmedes Ansigt, og viste sin Færdighed ved at fore den tæt under Næsen, uden at berøre denne; men Dr. Dixon, som ikke kjendte denne Ceremoni, men troede, at Prindsen vilde dræbe ham, trak sin Kaarde og og ham den i Livet. Kongen erklærte imidlertid, ligefuldt at maatte holde sin Eed, og medgav Doctoren en stærk Bedækning igjennem sit Land, men saasnart han var kommen over Grændsen, blev han ubarmhiertigen nedsablet af sine Ledsagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Et nyt Akademie - for Tyrefægtning -er oprettet i Sevilla. Den første Professor faaer 12,000 Realer, og den anden 8,000 Realer i aarlig Løn. Alle Byer i Spanien, hvor Tyrefægtninger finde Sted, forpligtes til at betale hver 120 Realer aarlig til Akademiets Underholdning. - Professorerne paa de spanske Universiteter ere, som bekjendt, meget slet aflagte, – men de docere og kun Videnskaber, Ved St. Sebastian holdtes nylig en Tyrefægtning. En 3 Aars gammel Tyr blev, efterat have dræbt 17 Heste, dødeligen saaret af en Picadore. J Dødens Angest løb den ind mellem Tilskuerne, sprang over Barriererne, dræbte et Menneske, og saarede Mange, ved at trampe dem under sine Fødder. Derpaa blev holdt en ny Tyrefægtning, til Benefice for de Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
En engelsk Matros havde kjøbt sig et gammelt Skriin for 3 Shilling. Da Skibet, som han foer paa, forleden kom ind til Cork og blev visiteret af Toldbetjenterne, opdagedes det, at Skrinet havde en dobbelt Bund, hvorunder befandtes over 2000 Pund St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Da for nogle Uger siden Familien Poransen gav deres gymnastiske Forestillinger i Bordeaux, rullede Kanonen, som skulde lægges paa en af Kunstnerindernes Bryst, for at vise hendes Styrke, ned over denøvrige Deel af Legemet, og knuste begge hendes Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Paa Boulevarderne i Paris møder man i denne Tid ofte en gammel Neger, som rystende vandrer omkring, ledsaget af en Hund. Som der siges, er han en kjødelig Broder til Toussaint Ouverture, den bekjendte Feldtherre og Lovgiver paa St. Domingo. Bemeldte gamle Reger lever af en lille Pension paa 300 Fr., som Keiserinde Josephine havde udsat for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Foruden den i Frankrig nu saa gjængst Kattemusik (Charivari) har man nylig, til en Hr. Viennets Ære, udført en Æselsmusik. En heel Mængde Æsler havde man bragt i Begeistring ved Kniben og Puffen, saa deres vedholdende høie as havde gjort et høist imponerende Jndtryk Lord Byrons Datter, Miss Ada, saae for nylig paa Torvet i Edinburg en af Skotlands besynderlige Ægtemænd, som vilde sælge sin Kone for at betale sin Huusleie. Den ædelmodige Mis lod sig underrette om Mandens Fattigdom, gav han 2 Guineer, og afholdt ham derved fra hans engelsk ægteskabelige Spekulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
J Daarekisten Bicetre befinder sig for Øieblikket en Vanvittig som indbilder sig, at have ved en Frokost, i en Garnisonsstad, af Uagtsomhed nedsjunket en Husarritmester, som var faldet i hans Glas. Alle Daarskaber, som han begaaer, tilregner han denne Ritmester i sit Jndre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
J en af Londons Kirker hændte sig nylig følgende Scene ved en Brudevielse. J det Øieblik Ringene skulde vexles, vilde Bruden trække sin Handske af, men desværre saa den saa fast, at den med al Anstrængelse ikke var at faae af. Dette, og hendes Forlegenhed derved, afgav et saa somisk Syn, at Brudgommen, Forældrene, og det hele Følge, kom saaledes til at lee, at det blev til et heelt Latterchor. Jkkun Præsten holdt sig, og sagde: "Jeg er ikke her for at lade mig udle!" lukkede sin Bog til, og gik efterladende sig Brudeparret halv viet og høist forbløffet. Først Dagen efter blev Ceremonien gjentaget, og da Bruden forsigtigviis nu kom uden Handske, blev Vielsen lykkelig fuldbyrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Paa Restaurationsstederne i St. Petersborg er det meget dyrt, da det gjerne er rige Folk, der besøge dem. De ere indrettede som de Pariser Restaurationer, og sædvanlig fulde af Gardeofficerer, unge rige Herrer, der, kjede af deres eensformige Levemaade, gaae paa det offentlige Spiseqvarteer, for at faae Ende paa Tiden; af Engellændere, Lorder og Andre, der finde Alting for billigt, og endelig af Reisende, som ville ødelægge deres Penge paa en paafaldende Maade. Disse Spiseqvarterer ere Luxusanstalter. Der finde Frokoster Sted a la fourchette, der ere dyrere end Middagsmad, og hvor det især gaaer løs paa Liqueurerne og Vinen. Der drikkes Deil de Perdrix, Tokaler, Constantia, Cognac, Kirsebærviin, hvoraf hver Flaske er eengang saa dyr som paa andre Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Paa slige Restaurationssteder kommer man ofte ikke for Madens Skyld, men for at vise, at man kan sætte Penge til. En Dag kom en Engellænder ind hos Restaurateuren Aime og forlangte at spise; man flyede ham Kjøkkensedlen. Jngen Ret er ham dyr nok; han befaler en Portion af hver Ret paa Sedlen. Han smager paa dem alle, eller lugter idetmindste til dem. Ligedan bærer han sig af med Vinene og Liqueurerne. Derpaa forlanger han sin Regning, 350 Rubler. Han kaster Pengene hen paa Bordet, og gaaer glad og fornøiet bort. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Estafette du Havre af 31te Aug, indeholdt følgende Artikel: "En ung Hertug, som, nogle Dage for Dronning Marie, var ankommen hertil, stegen af i samme Hotel, og syntes at høre til hendes Følge, opvakte vedkommende Autoriteters Opmærksomhed:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
uagtet hans hemmelige Jncognito udbredte sig snart det Rygte, at han var Hertugen af Leuchtenberg, Efter Forlydende skal Underpræfecten i Dag have befalet Hertugen at forlade Havre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Vesuv har været urolig siden 12te Aug. Fem Lavastrømme flyde af det gamle Krater; Vandet var faldet i Brøndene deromkring, af og til rystes Husene, og en høi hvid Røgsøile stiger og fra Bjerget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Hertug Carl af Brunsvig har i Allgem. Zeitung erklæret: at han under ingen betingelse vil afstaae sit Land. Man er ogsaa kommen paa Spor efter hemmelige Rustninger, som han foranstalter forat gjenvinde det med Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Domstolen i Landau har dømt Skribenten Pristor til 1 Aars Forbedring, men han er væk, og bliver altsaa ikke forbedret dennegang. 3 Andre: Grosse, Savoye og Schuler, til 10 Aars Forviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Den 24de August holdt Kongen og Dronningen samt Prindsesse Mathilde af Bayern et høitideligt og pragtfuldt Jndtog i Nürnberg, hvor man bl.A. havde den Jdee, om Natten at plante Faner paa hver Huusgavl, saa at Kongeparret, da det vaagnede næste Morgen, fandt Slottet, der ligger høit, omgivet med en Skov af Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Det store Sygehuus i München bliver nu deelt i to Afdelinger, og hver Patient, som bringes derind, skal adspørges, om han vil de homoopathisk eller allopathisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Ved Millernporten i Hamborg gjorde Consumtionsbetjenten forrige Tirsdag en besynderlig Fangst: En ung, anstændig klædt Dame kom spadserende med et tilsyneladende allerkjæreste lille Barn paa Armen; et stort Kastetørklæde, hvoraf accurat Ansigtet ligede frem, beskyttede det mod Blæsten. Men Glutten var – en stor røget westphalsk Skinke, hvis Lugt behagede Toldbetienten bedre end Barneskrig, hvisaarsag han tog Damen under Armen, og ledsagede hende ind i Consumtionsboden, for at hun kunde udhvile sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Den Tale hvormed Kronprindsen af Sverrig, nylig opløste det norske Storthing lød saaledes: "Gode Herrer og norske Mænd, Hs. K. M. har paalagt mig at tilkjendegive Eder, at Høistsamme med Tilfredshed har bemærket de af Storthinget vedtagne Forholdsregler, der kunne ansees at ville indvirktil Gavn for vore Finantser og opretholde Penge-Repræsentativernes Værd. Ved altid at arbeide til dette Maal, ved at overholde indgaaede Forbindelser, og ved stedse at lede det Hele Jnteresse i Overeensstemmelse hermed, saare Norges Repræsentanter til deres Committenters Tillid og til de Fordringer, som Landets Velstand i Almindelighed og Sikkerheden af enhver Borgers Formue har Krav paa. Erfaring viser, at Forringelse af et Lands Penge-Repræsentativer altid medfører skal delige Følger for dets Uafhængighed, saafremt man ikke i Tide søger at bringe dem tilbage til deres oprindelige Værdie. Hs. M. lykønsker sig til, at den Enighed, der har fundet Sted imellem Hs. M. og de foregaaende Storthing med Hensyn til dette Staternes Livsprincip, har befordret Norges Velstand. Jdet Hs. M. gjentager sine Ønsker for Norges Hæder og Held, nedbeder jeg, tilligemed ham Himlens Velsignelser over enhver af vore fælleds Bestræbelser, og erklærer herved, i Hs. M., vor naadigste Konges Navn, at det 7de ordentlig Storthing er hævet. Jeg forbliver Eder, gode Herrer og norske Mænd, Alle i Almindelighed og Enhver i Særdeleshed, med Yndest og Naade velbevaagen." Storthingspræsidentens Tale. Naadigste Fyrste. Norges og Sverrigs Kronprinds!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Med glædefyldte Hjerter bragte vi – det norske Folks Repræsentanter – nylig Deres Kongl. Høihed vor oprigtige Velkomsthilsen. – Fædrenelandets Genius forkyndte, smilende ved Gjensynet, det glade Haab, at Deres Kongl. Høihed samt Norges Sønner og Døttre lige inderligen skulde erkjende, at det hellige Baand, som forener Kongehuset og Folket, ved Deres Kongl. Høiheds Nærværelse iblandt os, vilde, om muligt, vorde end fastere, end uopløseligere knyttet. – Det er den fulde Overbeviisning om, at dette skjønne Haab er bleven til den herligste Virkelighed, som i denne Stund atter samler og om Deres ophøiede, dyrebare Person. - Deres Kongl. Høihed har ved den nys tilendebragte Reise lært at kjende en ikke ubetydelig Deel af det Land, som De af Forsynet er kaldet til som konstitutionel Konge engang at styre, vi vide det af Deres Kongl. Høihed selv, at Naturen og Folket har ligemeget indtaget Dem, og behøve vel vi at sætte noget Jndsegl paa de Følelser af Taknemmelighed, Troskab og hjertelig Hengivenhed, som allevegne saa naturlig og saa rørende have udtalt sig for Kongehuset og for Deres Kongl. Høiheds Person, Vi bekræfte kun, at disse Følelser ere hele Folkets. - Jdet vi nu i Afskedens Time med rørte Hjerter bringe Dem vor Hyldin, takke vi, som trofaste Mænd, Hans Majestæt Kongen, forbi han naadigst tillod Dem at komme til os, og Dem, naadigste Prinds, fordi De kom, og for hvad De virkede iblandt os. Vi nedbede Himlens bedste Velsignelse over Hans Majestæt Kongen, Deres Kongl. Høihed, det kongelige Huus, og de forenede Riger!" Kronprindsens Svar derpaa. "Mine Herrer! Med Erkjendtlighed modtager jeg dette fornyede Udtryk af Eders Hengivenhed, og glæder det mig, at høre Nationens Repræsentanter at yttre den samme Tænkemaade, som besjæler det norske Folk i Almindelighed. Paa min Reise har jeg overalt fundet Bevidstheden om lovbunden Frihed, forenet med den Ærbødighed, man skylder dens høie Beskytter, og jeg har seet Frugterne heraf at vise sig ikke mindre i den stedse stigende Kultur og Velstand, end i den Tillid, hvormed enhver redelig Medborger seer en Fremtid imøde, som skal bringe disse Frugter til større Modenhed, og alt meer og meere virkeliggjøre vore nærværende Forhaabninger. Lad os stedse bestræbe os for at bevare dette kjærlige Forhold imellem Fyrsten, og Folket, og vi skulle da see Skandinavien lykkelig ved sin Frihed, og befæstet ved den Enighed og Orden, der ene formaaer at lede Frihedens Virkninger til Nationernes Ære, Forædling og Velværen. Jeg skal være en tro Tolker for Kongen af Eders Tænkemaade, og ved min Tilbagekomst glæde hans Hjerte med den ædleste Løn, det kan høste, den at Foreningen, som han med Forsynets Bistand grundlagde imellem de skandinaviske Riger, daglig udvikler sig til et fordem begge lykkeligt Broderforbund. Værer imidlertid forsikkrede om Oprigtigheden af mine Ønsker for Norges Vel, og regn stedse med Tryghed paa min vedvarende Yndest og Bevaagenhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Fædrelandet. J Mandags Aftes, den 9de de, beærede Hs. M. Kongen, første Gang efter sin Hjemkomst, Skuespillet med Sin Nærværelse, og overværede Forestillingen, af "Brama og Bayaderen." Ved Ankomsten i Skuespilhuset blev den elskede Landsfader hilset med følgende af Prof. Heiberg skrevne Sang: Paa Strandbredden nylig med Frygt og med Haab Vi saae efter Seilernes Vinger, Og sendte mod Kysten et ængsteligt Raab: "Hvad Budskab mon Bølgen os bringer? O Himmel, du skjærme vor Konge, vor Ven!" – Himlen os hørte; vi har ham igjen, Da Balder var kaldet til Skyggernes Land, Sin Yndling begræd da Naturen; Men Skjæbnen ham holdt paa den taagede Strand, Hvor Evighed byggede Muren. For Fredrik formildede Himlen sit Bud; Dannemarks Taarer de løste ham udJ hellig Begeistring vi jublede nys Saa froe, som om Balder mon komme. Som Valder vi see ham, med Lokken saa lys, Og Tankerne ligesaa fromme. Oelskede Konge, vor Prøve saa haard Himlen erstatte med Tilgift af Aar! Ogsaa fra Eckernførde lyder nu i Kieler Correspondent samme Klage, som for et Aarstid siden fra Cismar Amt. Alt i en Række af Aar skal Øvrigheden sammesteds have affordret en Mængde Borgere for meget i Afgivter, saa at f. Ex. een Borger har en Sum af omtrent 140 Rdr. C. at fordre tilbage. Dette er først nylig opdaget ved en af Stadens anseeteste Borgere. "Da Skatter og Afgivter, siges der til Slutning: her i det sidste Decennium ere fra Aar til Aar betydeligen stegne, medens Velstand i Almindelighed er aftagen paa en foruroligende Maade, synes det en Sag af Vigtighed for Hvermand, at Retfærdighedens strænge Haandhævelse finder Sted, hvorved Borgernes Tillid til deres Forresatte ene kan vedligeholdes."J Frederichstadt have Husene en saa utrolig ringe Værdie, at det hartad klinger i det Fabelagtige naar man hører, at der sælges Huse for 50, 30, 15, 10, ja endogsaa 5 Mk. Courant. Og hvoraf kommer dette vil man spørge. Af ByenNæringsløshed og høie Afgivter, hvilke sidste især paalægges Huuseierne, hvisaarsag Enhver gjør sig Umage for at skille sig derved. Allene Fattigskatten i denne lille By, som tæller 25 til 2800 Sjæle, – 7 a 8000 Mk. C. (Apenr. W)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Jfølge Privatefterretninger er Provst Tage Müller i Stege bleven udnævnt til Biskop over (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Forlangt Jndrykkelse. Sproglærer Jungersen. Det har behaget fornævnte Hr. Jungersen, der des værre i længere Tid har dreven omkring her i Byen uden nogen egentlig Næringsvei, i Bladet Raketten flere Gang og sidst i No. 71 for indeværende Aar, paa en skadefroe og ondskabsfuld Maade at omtale mig, i hvilken Anledning i agter for Retten at drage ham til vedbørligt Ansvar. Udfaldet heraf skal i sin Tid blive Publicum meddeelt; men foreløbigen tillader jeg mig herom at meddele følgende: Da bemeldte Person, der iøvrigt var mig aldeles ubekjendt, flere Gange beklagede sig for mig, at han var fattig og Jntet have de at fortjene, tillod jeg ham i længere Tid at søge mit Huu og mit Bord uden at forlange noget for hans Fortæring Denne Artighed fra min Side kunde Hr. Jungersen ikke taale; thi istedet for at opføre sig beskeden og ordentlig, blev han arogant og næsviis, i det han yppede Klammerie baade med mig og mine Gjester, lagde sig med Benene op paa Stolene, med videre. Om jeg endog selv vilde taale en saadan Opførsel, som ingen Mand af Opdragelse eller Dannelse vilde tillade sig, saa kunde jeg dog ikke med Hensyn til mine Gjester lade det passere, og jeg tog mig derfor den Frihed at sige ham: "At han viste mig en Tjeneste naar han ikke oftere vilde incommodere mit Huus." Derover blev han fornærmet, kaldte mig først ind for Forligelsescommissionen, hvor han, i den Formening, at han kunde sige hvad han lystede, skjeldte mig ud for en Skurk, en slet Mand og derefter sagsøgte mig for Politieretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
At jeg der blev frifunden, og han derimod mulcteret for sine grove og ærerørende Udladelser var en naturlig Følge af hans egen ubesindige og ubeføiede Fremfærd. Dette har imidlertid foranledige Hr. Jungersen til at ville fremstille mig for Publikum i et ufordeelagtigt Lys, og derved gjøre mig Afbræk i min Næringsvei, men foruden dette, at han sikkerligen ikke formaaer at fornærme mig, saa er jeg og overbeviist om, at Jngen vil tage nogensomhelst Notits af slige ufortjente Angreb, der saa tydelig sees at have sin Grund i Ondskab, Skadelyst, og et hadefuldt Sind. Mit Forhold har, det tør jeg frit sige, været saaledes, at jeg kan være det bekjendt, og det var at ønske at Jungersen i sine forskjellige mislykkede Stillinger kunde sige det samme. Vel har han selv tilført Politieprotocollen at hans Opførsel i alle Henseender har været exemplariske, men dette har ingenlunde stadfæstet sig her i Byen, hvor han, førend han indveltede sig paa mig, tilforn er mulcteret for at have udskjeldt Kjøbmand M. S. Bechs Folk fordi at de ikke uden Betaling vilde betroe ham en Citron.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Det ærede Publicum vil af ovenstaaende, der er overeensstemmende med den rene Sandhed, foreløbig see, at det er Hr. Jungersen og ikke mig der er Fornærmeren, hvilket Sagens Udfald ogsaa nærmere skal vise. Vistnok kan man ikke andet end beklage hans ulykkelige Stilling; men denne vilde ogsaa blive bedre naar han anvendte hans mange ledige Timer til at uddanne sig, og til at erhverve sig det Fornødne til hans Underholdning, istedetfor at angribe Folk, der ikke har viist ham andet end Velvillie og Forekommenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-14
Da ich der danischen Sprache nicht so machtig hin, mich in schriftliche Mittheillungen für das gechrte "danische Publikum" einlassen zu konnen, so richtete ich meine Bitte an einem meiner hiesigen Gönner, der die Güte gehabt hat, "Obriges" für mich aufzuseten; um der Sache aber die ganz gehørige Würdigung auch für das dentsche Publikum zu geben, nehme ich mir diFreiheit beifølgenden dentschen Aufsatz, von mir selbst mit beizufügen. C. F. Schlawitz. Erste und letzte Antwort, den hier sig angeblich unglücklichen SprachlehrerP. Jungersen, anf den in der "Rakette No. 71, vom ten Septbr. d. J. enthaltenen.