JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Fra Apenrade skrives under 29de Decbr. følgende, i Anledning af den under 24de f. M. udk. Placat om Jndførselstold paa Jern=Støbegods: "Paa en Tid da man almindeligt haaber en Reform i Toldvæsenet, er en Forordning som den forestaaende kun egnet til at nedstemme de nærede Forventninger om et friere Told- og Handelsystem. Den giver idet mindste et Beviis paa, hvilken Anskuelse Collegiet endnu i dette Øieblik bekjender sig til.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Kirkesanger Fich i Simmerbølle paa Langeland spørger i Hempels Avis, om det blot er typhøse Sygdomme, der blive at behandle af Lægen paa det Offentliges Bekostning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Anledningen til dette Spørgsmaal er denne, at der i Risbjerg i flere Familier er udbrudt en smittende Skarlagensfeber, hvoraf flere uformuende Personer, af Mangel paa Lægehjelp, ere døde. Districtslægen havde nemlig erklæret, at Sygdommen baade var epidemisk og smittende, men tillige betvivlet, at den kunde behandles paa Amtets Bekostning, da den ei er typhos. Hr. Fich finder det ubegribeligt, at Uformuende af denne Aarsag ikke have Krav paa det Offentliges Hjelp.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Nogle rendsborgske Jørgeliter Venner af Sandheden, see sig foranledigede til, i Anledning af den i offentlige Blade omtalte Bansættelse af isralitiske Debitorer, i ItzehoerUgeblad at erklære: at denne Ban, der alene bestaaer i Udelukkelse fra Synagogen, er grundet paa det Princip, at Opfyldelsen af retmæssige Forpligtelser til Medmennesker, er Grundvolden for al Religion, og at offentlig Gudsdyrkelse af dem, der ikke efterkomme denne første hellige Pligt, ikke ner andet end tom Tant og offentlig Forargelse." Fremdeles oplyse de: at bemeldte Ban ikke udgaaer fra Overrabbinerne, men fra den isralitiske Ret i Altona; at den ikke anvendes imod Skyldnere, der ei kunne betale, men kun imod dem, der ei ville betale, og at saasnart En med Eed har bekræftet sin Uformuenhed til at opfylde en indgangen Forpligtelse, finder den paa ham ingen Anvendelse. Denne Ban, der desuden ved allerhøieste Privilegium er tilstaaet den jødiske Ret, som første Tvangsmiddel, skal iøvrigt allerede ved flere Leiligheder have viist sig at være af Nytte; saameget mere som kun Uredelige, ikke Fattige, behøve at frygte den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Jmod en i Roeskilde Avis indført Advarsel til Byens Jndvaanere om, ikke at spænde Buen for høit ved Afslutningen af Accord om Logis for de Deputerede ved Stænderforsamlingen, har en Jndsender i samme Avis taget til Gjenmæle, da han anseer den Bebredelse, der synes at in beholdes i denne Advarsel, for ugrundet. Et nødvendigt og anstændigt Logis for en Deputeret, bestaaende af to Værelser med Meubler og Opvartning, erholdes for 3 indtil 6 Specier ugentligen. Enhver af de Deputerede - yt tier han - vil kunne betale dette og dog af sine Diæter udtede det øvrige af sine nødvendige Udgifter; det Tab, som Fraværelsen fra Hjem og Dont foraarsager de Deputerede, kunne Diæterne ei godtgjøre dem. Som en Behagelighed for de Fremmede, omtaler Jndsenderen den Reenlighed og Orden, som almindeligviis udmærker de roeskildske Huusmødre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Jfjor ere i Horsens copulerede 27 Par, fødte 114 657. Drenge og 57 Piger); døde 115 (59 af Mandk. og 56 a Kvindek.), altsaa 1 flere død end født. Blandt de fødte Børn vare 11 uægte og 5 dødfødte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død var det, den 4de Dennes, Forsynets Villie at bortkalde min kjære, gode og retskafne Mand, Forpagter Christian Hindrick Rickelsen, efter et Aars tiltagende Svaghed og 8 Dages haarde Lidelser, i hans 70de Aar og vort Ægteskab 10 1 Aar. Hvilket jeg med Veemod maa bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Restrup, den 4de Januar 1833. B. C. Rickelsen, født Martensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
For fraværende Familie og Venner, bekjendtgjøres forgeligst, at min inderlig elskede Mand, Høker Jens Af Staun, bortkaldtes ved en rolig Død, til et bedre Liv den 5te Januar, efter flere Aars Brystsvaghed, i sit Alders 42de Aar, fra mig og sex uforsørgede Børn, som med mig dybt fole Savnet af en sjelden, retskaffen, stræbsom og omhyggelig Ægtefælle og Faders for tidlige Bortgang. Aalborg, den 7de Januar 1835. Ane Cathrine Staun, født Wandborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Søndagen den 11te Januar opføres: Amerikaneren,
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Lystspil i 3 Acter, efter Frederici og Vogler. Derefter: Recruten, ny Vaudeville, efter det Franske, ved Th. Overskou. F. Miiller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Mandagen den 22de Decbr. 1834 blev i den kgl. LandsOver= samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Domi Sagen:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Slagtermester Hans Rasmussen, i Egenskab af Værge for hans Hustrue, contra Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevis, og saaledes : kjendt for Ret:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
De paaankede i Borgerbladet Nr. 9 for Løverdagen dens 9de August d. A., under Overskrift: Fleskehandlerindernes Mad Zimmer og Mad Rasmussen i Klammeri med Høkeren, mod Citantens, Slagterfrimester Hans Rasmussens Hustrue fremførte beskyldninger, om, at have drevet uberettiget Udsalg, og ofte foranlediget Uorden, saavelsom den om hende brugte Benævnelse, Fleskeprindsessel, bor døde og magtesløse at være, og ikke komme hende til Skade eller Forkleinelse paa Ære eller gode Navn og Rygte, og bør Jndstævnte, Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, som Redacteur af bemeldte Blad, derfor bøde 500 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa betaler han og til Citanten denne Sags Omkostninligger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 14 Dage efter denne Doms lv lige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med den 20de 8 i Forordningen af 27de Septbr. 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Contoiret i bemeldte Ret, den 30te December 1834. Hoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Da jeg nu alene har overtaget Handelen i Boutiken, paa Hjørnet af Gravensgade, saa tager jeg mig den Frihed, idet jeg aflægger min hjertelige Taksigelse til de ære rede Aalborgensere, som hidtil har forundt bemeldte Boutik deres Søgning, at recommandere mit velassorterede Varelager, som stedse skal være forsynet med de bedste Varer, og til de billigste Priser, der er muligt at faae. Ærbødigst. N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Bedste kjøbenhavnsk Brændeviin, 20 sk. Potten; Formlys120 sk., Spedelys 19 s., Pdt.; extra gode lybske Pølser, 20 s. Pd.; friske Citroner, 4 a 5 s. Stkt., samt meget mere sælges særdeles billigt hos N. Warberg. Gynge=Heste for Børn ere indsatte til Salg hos J. Wadum. faaes hos Friske Citroner, I. Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
I Urbansgade modtages fiin og grov Vask til billig Priis hos C. M. Lystrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Da Skipper Lars Risted, som ligger i Kjøbenhavn under Ladning hertil, snart afgaaer, saa ville De, som sønske Gods med ham, snarligst indsende Deres Ordrer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-08
Fortegnelse. hover uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Decbr. Maaned 1834. Hvorfra. Til Hvem. Porto. Bogense. Mad. C. Lorenzen paa gammel Wraa. 19. Flensborg. L. Jessen & Søn, Adr. Mægler Kofoed, i Aalborg. Hjørring. Gaardmand Niels Pedersen i Sind. Dragon Christen Nielsen Hellingsted i Hallund Sogn Nibe. E. Catrine Petersen i Hals. fr. Randers. Gaardmand Jens Eriksen i Nørholm, i Biested Sogn Viborg. Tommersvend Lars Christian Albrechtsen i Aalborg. Stuepige Maren Kirstine Larsen paa Frederikshøi. Aalborg Postkontor, den 7de Januar 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Spanien. Mina synes ikke at have høstet betydelige Frugter af sine første heldige Fægtninger. Vel ere de forskjellige Partiers atter trufne sammen den 15de, og Kampen skal have varets i 7 Timer. Af begge Hære talte man 1000 Døde paa Valpladsen; dog tilegnede begge Partier sig Seiren. Af Mina siden, Natten mellem den 16de og 17de, selv ere indtruffen paa Kamppladsen med en Forstærkning af 20000 Mand, synes dog endnu ikke at have givet Sagerne nogen egentlig afgjørende Vending, til hvilken Mening ogsaa den franske Moniteur synes at helde, idet den lægger mere Væg paa den carlistiske Bulletin end paa Minas Seiersberetninger. Det vigtigste Resultat, som disse Blodsudgydelser hid til have havt, bestaaer nok udentvivl i det gunstige Jndtryk, som Minas heldige første Fremtræden paa Kamppladser, har gjort i Madrid. Paa Forhandlingerne i Procuradorernes Kammer har det ikke været uden Jndflydelse, og lettet Ministeriet adskillige Seire. Den unge Dronning har man tilstaaet en aarlig Jndkomst af 28 Millioner Realer, og Regentinden 12 Millioner, tilsammen 2 Millioner Specier. Naar begge Dronninger vise sig for Almuen, modtages de almindelig med Jubel, endskjøndt det ellers ikke bidrager til at oplive Stemningen i Hovedstaden, at man synes tilbøielig til at vise meere Skaansomhed mod de erklærede Carlister, end imod det saakaldte frisindede Parti. De store Gager for Gesandtene ved de fremmede Hoff have foranlediget varme Debatter. En Hr. Arguelles angre især den Deel af samme, som er ansat ved saadanne Hoffer, der vægre sig ved at anerkjende Dronningen, og yttrede sig bittert over, at man ligesom søgte at tiltrygle sig denne Erkjendelse. Vigtigere end saadanne Debatter er imidlertid den Efterretning over London, som er bragt dertil over Lissabon, at den carlistiske Opstand skal have udbredt sig til Gallicien, og at allerede et portugisisk Armeecorps befinder sig paa Marschen mod Portugals nordlige Grændse, for der at observere disse nye urolige Bevægelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Det nye Cabinet er da nu endelig definitiv sammensat og den provisoriske TilstanMedlemmer stode i Spidsen for flere Departementer, saaledes hævet. For at have dets Medlemmer samlede paa eet Sted, opregne vi dem her endnu eengang: Robert Peel, Lord Lyndhurst, Grev Roslyn, Lord Wharneliffe, Hertugen af Wellington, Hr. Goulburn, Grev Aberdeen, Grev de Grey, Sir George Murray, Hr. Baring, Lord Ellenbobrough, Sir Knachtbull, Hr. Herries og Hr. Henry Har dinge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Bladet Coureren træder nu op som Oppositions=Journal paa en bestemt Maade og i et kraftigt Sprog og tager Anledning af den os bekiendte Artikel i Bladet Times, i hvilken dette omtalte Tor=Partiets Addresse, til at henlede Opmærksomheden paa det vigtige Standpunkt, hvorfra Sagernes Stilling i Øieblikket maa betragtes. Vi meddele heraf følgende Momenter: "At den nærværende Crisis er af yder 1ste Vigtighed for alle maadeholdende Venner af Statsforfatningen, for Alle, der stræbe efter at vedligeholde det Bolværk mod Uordener og Misbrug, den endnu frembyder, og som ere erklærede Modstandere af alle Yderligheder, derom dele vi fuldkommen Anskuelse med Bladet Times. Men det er ikke Whiggerne, der have bragt denne Crisis tilveie, og, hvor gjerne de ogsaa ønske det, staaer det dog ikke i deres Magt, nu at hæve den. Det var i Hofkredsen, Lunten blev tændt, der sprængte det forrige Cabinet. Havde Robert Peel handlet med sædvanlig Klogskab og Forsigtighed, havde han handlet som en Mand, hvem Landets Jnteresse ligger paa Hjertet, saa havde han kunnet hindre Branden fra at gribe om sig. - Enten har Robert Peel frivillig antaget et andet politisk System, eller ladet sig et saadant paatvinge. Han har draget Sværdet og kastet Skeden fra sig; han har opfyldt Cabinettet, ikke alene med Partimænd, men med de heftigste og meest erklærede Fjender af Folkets Rettigheder og Friheder og med ublue og ubøielige Forfægtere af alle Misbrug. Rigtignok har han erklæret det for sit Ønske at skride frem med Tidsalderen og for sin Hensigt at indføre gavnlige og forfatningsmæssige Reforformer, men, efter hvad der er skeet, maa han selv udlee hver den, der kunde være taabelig nok til at lade sig blænde af slige Erklæringer. Han kan ikke have glemt den Grundsætning, at den, som vil Hensigten, maa ogsaa ville MidUlerne; havde han virkelig været stemt for at fremme Reformsagen, saa havde han afpasset Midlerne efter Hensigten, og til sine Colleger valgt Folk, som vare tilbøielige til Eftergivenhed imod Nationens Ønsker, eller dog i det mindste, ikke fjendtligsindede imod dem. Men istedet derfor indrømmer han en Mand Plads i Cabinettet, som endnu for 12 Dage siden har vovet at trodse det brittiske Folk med den Erklæring, at han hader endog det blotte Ord, "Reform." Robert Peel har saaledes selv tilintetgjort den Vægt, man, ellers kunde have været fristet til at lægge paa hans Erklæring i hans Adresse til Valgmændene i Thamworth. Hans Lofter have ikke skuffet Nogen, men vi see os nødte til, at erklære hans Adfærd mod Landet for høist krænkende. Jkke engang Lord Castlereagh vilde have vovet, under nærværende, Omstændigheder at befordre saadanne Mænd, som de af Robert Peel sammenkaldte Ministre, til saa vigtige Poster i Staten. Dog - der maa skee, hvad der vil, Landet, kan og maa ikke taale et saadant Herredømme, i det mindste vil Britanien ikke i det 19de Aarhundrede lade sig regiere af blinde, rasende og intolerante Fanatikere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Bladet Spectators Anskuelse skal vort næste Blad i Korthed meddeele.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Blandede Efterretninger. Fyrst Lübecki, der af den russiske Regjering allerede ifjor var sendt til Paris for at reclammere en Sum af 125 Mill., Fr., som Frankrig endnu skylder Polen fra Keisertiden, skal nu paany være indkommen hos Regjeringen med det meest alvorlige Forlangende om Sagens endelige Berigtigelse. Man formoder, at det doctrinaire Parties Seier i de Deputeredes Kammer har besielet den russiske Agents Haab, men det lader sig neppe formode, at den franske Nation vil sympathisere med saadanne Frugter af sin Seier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Paa Jstandsættelsen af Slottet Vinennes er i den sener Tid bleven arbeidet med megen Jver. Det indeholder for Øieblikket et Forraad af 300 Kanoner, 200,000 Geværer, 60,000 Sabler, 40,000 Par Pistoler og 10 Mill. Kilogrammer Krudt. Alle Magaziner ere bombefaste; men Murenes og Voldenes Soliditet tvivler man om. Den hollandske Regjering har forhøiet Tolden paa udenlandske Fabrikater i Batavia fra 25 til 50 Proc., hvorved de belgiske Bomuldsfabrikører komme stærkt tilkort i deres Spekulationer; 16 af dem taber paa en Vareforsendelse af 1700,000 Gl. Værdi alene ved dette Paalæg 425,000 Gl. - Frænde er Frænde værst! Donna Maria har foræret Hr. Bayard, som overbragte hende Fuldmagten fra München til at kunne lade sig vi per proc., en Daase, besat med saa kostbare Diamanter, at dens Værdi anslaaes til 80000 Gl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Privatbreve fra Paris ville vide, at Kong Ludvig Philip havde ifinde at sende sin Søn, Hertugen af Orleans, til Berlin, for personlig at complimentere Keiser Nicolaus, med da man havde forespurgt sig desangaaende hos Grev Poze di Borgo, havde han paa en høflig Maade svaret: at Keiserens Ophold i Berlin ganske var afhæmalindes Sundhedstilstand, var denne tilfredsstillende, agtede han strax igjen at tiltræde Hjemreisen, saa at det let kunde hændes, at Prindsen i saa Fald vilde komme til at gjøre den lange Reise forgiæves. Allg. Zeit. anfører denne Omstændighed som et nyt Beviis paa den Sandhed: at Europas store Monarker dog i Grunden kun betragte Ludvig 1/2 Philip som det nødvendigt Onde, man taaler for at forebygge et større. "Republiken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Den spanske Dronning-Regentinde har udenfor sit Slot 3 holdt Mynstring over endeel Tropper, som skulde afgaae til Minas Armee. Herved tildrog sig den ubehagelige Scene, at da de saae hendes Favorit, Capt. Munnoz, nu hendes i Kammerherre, sidde hos hende i Vognen, gave de sig til at forhaane ham. Hun saae meget bleg ud, som Følge af det hende tilstødte Uheld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Kjøbenhavn, den 5te Januar. Under 7de f. M. har det behaget Hs. M. Kongen alhiernaadigst at udnævne Kammerherre og Landraad Magnus Greve af Moltke, Overretsraad i den slesvigske Overret, til Ridder af Dannebrogsordenens 4de Klasse. Ligesom under 28de f. M. at benaade Trompeter af Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, Johan Frederik Petersen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Ifølge Alt. Mercur, er af Regjeringen udstædt en Circulaire af 18de Decbr., der indeholder en kgl. Resolution, foranlediget ved to Beslutninger af den tyske Forbundsforsamling, hvorefter i Fremtiden Reisepasse til Studerende, der ville begive sig til Udlandet, ikke meere, som hidtil, skulle udstedes af det academiske Consistorium i Kiel, men derimod af den til Pas=Udstædelse berettigede Øvrighed paa Stedet, og det, saafremt Passene forlanges til Reiser udenfor Ferietiden, kun imod Medbringelsen af et Beviis fra Universitetets Curator om, at der ikke er noget at indvende mod den forehavende Reise, hvilket Beviis forbliver i Øvrighedens Besiddelse. Vedkommende paalægges tillige, at lade de Studerende angive Hensigten af deres Reise og hvilken Vei de hville tage, samt om de agte at studere paa et fremmed Uniuversitet, efter hvilke Angivelser det længere eller kortere Beløb af Passets Gyldighed bestemmes. De Studerende have paa Reisen at iagttage, at vedkommende Øvrighed viserer deres Pas, og at de aflevere det ved deres Ankomst til det udenlandske Universitet, hvor de agte at studere, til den academi Kbhpst.) ske Øvrighed. S. Bl. vil vide, at gen til denne Hensigt udnævnt Committee skal beskjeftige sig med Affattelsen af en ny Trykkelov, for at afhielpe en Trang, der især er bleven følelig i den senere Tid." (S. Bl.)S. Bl. bemærker, at mange af Prof. Davids talrige Venner allerede af den Omstændighed, at den meest udmærkede af de herværende Jurister, Hr. Sporon, har overtaget sig at føre hans Sag for Høiesteret, nære Haabet om det gunstige Udfald af et Anliggende, hvis Afgjørelse i flere end den Henseende maa være af Vigtighed og Betydning. Efter den første Dimission examen ved den kongelige militaire Høiskole i indeværende Efteraar ere, som man erfarer, 6 af de dimitterede Officerer ansatte som Adjoints ved Generalqvarteermester=Staben, nemlig: Dhrr. Premierleutenanter C. R. L. F. du Plat, Kmjunker, af Livregimentet 4 Curass., C. J. v. Flensborg af Artilleriecorpset, J. C. M.v. Trepka, af sjællandske Jægercorps, C. C. J. v. Bülow, Kmjunker, og P. F. v. Steinmann, begge af Artilleriecorpset. og C. C. G. Andræ af Ingenieurcorpset. S. Bl.)J Løbet af det nys forløbne Aar skal der paa Fattigvæsenets Gjæld være afbetalt circa 40,000 Rbd., og enddeskal Directionen have seet sig istand til at foreslaae for indeværende Aar 1835) en Nedsættelse i den hidtil saa trykkende Fattigskat for Kobhvn, af omtrent 30,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Stænderforsamlingen i Roeskilde vil, foruden den Kgl. Commissair, komme til at bestaae af 70 Medlemmer. At disse henhøre til Universitetslærerne 3, Geistlige 2, civile Embedsmænd 10; Godseiere og andre Proprietaire 27. Prokuratorer 4, Kjøbmænd 7, andre næringsdrivende Borgere 8; Landbrugere og mindre Gaardeiere 9.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Conferentsraad og Ridder Erichsens bekjendte skjønne Gaard paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Holmens Kanal er solgt til Hyrekudsk Jørgensen for 31,000 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Kgl. Capelmusicus Koch gjør megen Lykke paa sin Udenlandsreise. Baade i Triest og Venedig har han vundet det allerstørste bifald, og paa hvert af disse Steder er han bleven to Gange fremkaldt. Fra Venedig var han reist til Malland og Genua.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Desværre hører man igjen tale om misligt Forhold af nogle kgl. Embedsmænd. Suspenspensioner skulle have fundet Sted. Ogsaa en fornem Skolemand har indviklet sig i betydelige Forlegenheder. Nys døde i Valdby Patriculier Neergaard (der under Krigen boede paa Samsø, en Mand af original Tænkemaade og stor Formue. Han var aldrig gift. Naar han følte Anstød af Sygdom, pleiede han at skrive et Testamente; naar han kom sig, pleiede han igjen at tilintetgjøre det. Han fik dennegang et apoplectisk Tilfælde, og døde - uden at efterlade sig nogen sidste Villie. Hans Midler anslaaes til en Tønde Guld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Det har gjort et ubehageligt Jndtryk, at Professor David, formedelst et Par Afhandlinger i hans nylig begyndte Ugeskrift Fædrelandet, er sat under Tiltale, imidlertid kunne vi Danske ved denne Leilighed anstille en for os glæde, lig Sammenligning mellem vort Land, hvor de Tiltalte dømmes af upartiske og uafhængige Dommere, og andre Lande, i hvilke, saaledes som Tilfældet nylig var ved Pairs kammeret i det frie Frankrig, den Fornærmede kan constitueres til Dommer i sin egen Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Fra Politikammeret er under 31te December f. A. bekjendtgjort en General=Tabel over Laugenes Jnteressenter og Mestere, samt Svende og Drenge i denne Hovedstad, hvoraf man seer, at i det henrundne Aar var Antallet paa Jnteressentere og Mestere 3985, paa Svendene 4997 og paa Drengene 2632. Naar hertil lægges de særskildte Arbeidere og faste Folk ved de respective Laug, 1188, samt de faste Folk eller Karle, som bruges ved de for nærværende Tid her i Staden i Drift værende 45 Bryggerier, nemlig : 237, saa er hele Antallet 13039. I Ugen fra den 27de December 1834 til den 3die Januar 1835 ere her i Staden ægteviede 13 Par, fødte ere 151, deraf 29 Drenge, 22 Piger; døde ere 123, deraf 29 Mænd, 14 Qvinder, 46 Drenge og 34 Piger. Saaledes ere 72 flere døde end fødte. - De angivne 123 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Afsindighed 1, Alderdom 6, Barselseng 1, Betændelsesfeber 3, Blodstyrtning 1, Brystkrampe 1, Brystsyge 14, Dødfød 2, Forraadnelsesfeber 1, Gigt 1, Guulsot 1, Kopper 2, Krampe 19, Kræft 1, Meslinger 29, Slag 2, Slagflod 3, Stikflod 1, Svindsot, 7, Vattersot 8, uanmeldte Sygdomme 19.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Fra den 21de December 1833 til den 21de December 1834 ere her i Staden ægteviede 966 Par, fødte ere 13608, deraf 1871 Drenge og 1737 Piger, døde ere 3273, deraf 1090 Mænd, 913 Qvinder, 694 Drenge og 576. Piger. Under ovennævnte 3273 Døde ere indbefattede 373. som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 335, flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Paa Fødselsstiftelsen blev der i Aarets sidste Uge født 25 Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Kiøbenhavns Havnepriser, den 6te Januar. Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, rad. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 10 s. Byg, Grad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Ærter Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Dito 38 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 6te Januar. Hamborg 2 M. - a vista 206 1/2. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170 a 171 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 3/4 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 10 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 1 r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-10
Hamborg, den 6te Januar. Bordeaux 1893. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 71 s.; k. S. 13 Mk. 182 s. Madrid 46. Cadix 47 1/2. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 15, L. S. 36. Kjøbenhavn 206. Species 3/4 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.