Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-27
Horsens Borgere have ved Aarets Begyndelse modtaget en Udsigt over Communens Oeconomi samt en kort Beretning om hvad der i det gamle Aar er virket, og erfares deraf, at Kæmnerkassen befinder sig i en vedvarende god Forfatning, thi uagtet Arresthusets Opførelse alene i 1845 har medtaget 4,513 F. viser Regnskabet dog en Kassebeholdning af 4,531. Derfor har Communalbestyrelsen ogsaa kunne nedsætte Næringsskatten for 1847 fra 3 til 2 pr. 1 Grund og Næring, d. er i denne Skat eftergivet c. 658 , og er dette skeet med specielt Hensyn til, at Stænderskatten for 1844, som udgjør 610 s. 67 F. af den i f. A. forklarede Aarsag, først vil blive op krævet i indeværende Aar, men man ikke uden Nødvendighed har villet forøge Skattebyrden i det Hele. Næringsskatten, som endnu 1842 udgjorde 5,140 s. opkræves saaledes for 1847 med kun 1316 F. En saa betydelig Nedsættelse kan imidlertid ikke blive permanent, og Borgerne maae derfor hedder det i Beretningen - være fattede paa, at Skatten, saasnart fornødent gjøres, igjen forhøies. Fattigskatten for 1847 er uforandret, nemlig 3,800 s. Efter Regnskabet fra 1845 havde Fattigkassen et Overskud af 143 3, saa der synes at kunne være Udsigt til, at Skatten vil kunne nedsættes for n. A. Ogsaa Skoleskatten er vedbleven uforandret at være 2000 F. Af Overskuddet for 1844 ere 600 udsatte paa Rente, men ikke destomindre udgjør Overskuddet fra 1845 et Beløb af 993 a 4 , hvorfor vil haves Anvendelse, naar de Reformer, som paatænkes, komme til Udførelse. Havne Indtægterne have i 1846 været saa betydelige (alene Havnepengene 4,183 F. 63 ),at Havnecommissionen af Havnekassens egne Midler har kunnet bestride Udgifterne ved den med 3 Muddermaskiner hele Sommeren igjennem uafbrudt fortsatte Opmudring af Jndløbet, som nu ligesom selve Havnen har en Dybde af 10 Fod. Man tænker derfor nu ogsaa paa en Dampskibsforbindelse mellem Kjøbenhavn og Horsens. "Aalborg Avis" for 19de de indeholdt en Artikel ang. Valgdeliberationsmødet i Hobro, som tillige indbefattede nogle Svarbemærkninger i Anledning af det Jnserat, som Hr. Packness i Veile havde ladet indføre i Aarhuus Avis Nr. 9, fornemmelig ang. Fabr. Dalgas's Valg til Stænderdeputeret. Denne Artikel har nu Hr. Redact. B. Röe opfordret os til at optage her i Avisen, og skjøndt den er temmelig vidtløftig, efterkomme vi herved bemeldte hans Opfordring. Den er saalydende: "Med Hensyn til Valgdeliberationsmødet i Hobro bemærke vi endnu, at der for Afstemningen fandt en levende Forhandling Sted, hvori de Fleste deeltoge, baade om de Charakterer, der i Almindelighed af frifindede Vælgere eller Statsborgere maatte ønskes valgte, og specielt om de Valgeandidater, der af de Tilstedeværende bragtes i Forslag. Meningen om de ønskeligste Grundsætninger for Valg stemte med de Anskuelser, som vi tilligere have udtalt, ligesom ogsaa Afstemningen tildeels komtil samme Resultat, som vi tidligere havde tilladt os at henstille til Valgopmærksomheden, og vi skulle saaledes ikke fornye nogen bemærkning herom, kun gjentagende vor tidligere Opfordring, at man i Jylland, med det hæderlige Exempel, Østifterne, og Kjøbenhavn i Spidsen, alt have givet, vil slutte sig tæt sammen i Bestræbelserne for frisindede Valg, der, uden smaalig Standsinteresse og fjerne for egvistiske og forfængelige personlige Hensyn, isandhed kunne repræsentere Folket ved de vigtige Begivenheder, et Maal af 6 Aar vel tør ansees at bære i sit Skjød, og kraftigen staae hinanden bi til Folkets Fremgang paa den høiere Civilisations og Friheds Bane. Blandt de Navne, der ved Mødet i Hobro tillige ere bragte i Forslag til Deputeretvalg, ere tvende som vi ikke tidligere havde nævnt, fordi vi nærmest havde tænkt os dem for Landdistricterne, nemlig Overkrigscommissair Holst i Horsens, hæderligen bekjendt af hans aabent frisindede stænderske Birksomhed, og Kammerraad Proc. Petersen i Mariager, der ogsaa tidligere har virket som Stænderdeputeret og med ikke mindre Jnteresse tilhører de frifindede Anskuelser. Da Begge nu tillige ere bosiddende og valgbare i Kjøbstæderne, ville disse ogsaa kunne tilegne sig dem ved de forestaaende Valg. At ved dette Møde tillige den større Pluraliter 18 Stemmer af 23 – havde udtalt sig for Fabrikant, Dalgas i Veile, og navnlig de tilstedeværende Deputerede fra forrige Session (Bruun, Jespersen, Køster, Ree og Wulff) Alle varmt anbefalede hans Gjenvalg, tør, hvad hans Capacitet angaaer, være tilstrækkeligt Svar paa de Bestræbelser herimod, som alt have virket og atter kundgjort sig i et Jnserat i Aar huus Avis" fra en Hr. Packness i Veile, der er dom fældt som Jnjuriant imod Hr. Dalgas og nu synes at lade sig det være magtpaaliggende, hvis det maatte lykkes ham, at bortfjerne en afgjort frisindet, og i sin stænderske Virksomhed, om end mindre med udvortes Gaver udrustet, dog høist samvittighedsfuld og lige saa bestemt som besindig Charakteer fra Stændersalen. Vi tør imidlertid holde os forvissede om, at vælgerne ville vide at see ind i og vurdere disse Bestræbelser og den tomme huulhed, der ligger i alle de stortalende Phraser, hvormed de ere udspækkede. Fra vor, og vi tør vel sige, fra hver Side behøver Hr. P.s Artikel intet videre Svar, da han, som dog saa gjerne, og saa ofte med en halv komisk Jver, kaster sig ind paa de offentlige Anliggenders Gebeet, kan lægge en saadan Jndskrænkethed i Om dommet og total politisk Umodenhed for Dagen: at har ikke formaaer at begribe et Presseorgans naturlige Virken, ja vel endog dets Pligt, ved at skjænke Stænder valgene den størst mulige Interesse og fremdrage de Capaciteter, det har havt Leilighed til at lære at kjende en Virksomhed, hvorover ogsaa nu kun den, der staaer nede i Spidsborgerlighedens taagede Sphære, eller som, i sine skjønne Drømme om egen Fortræffelighed, bliver forskrækket over at vaagne uden at være bemærket: vil rynke Næsen; at han endvidere føler sig (!) ubehagelig berørt ved at en Deputeret (endskjøndt vor Redactionsfunctioner aldeles Jntet have at bestille med vor tidligere Deputeretstilling) udtaler sig om en anden Deputeret, ligesom om den gjensidige Kritik ikke staaer Enhver fri, – at han anseer Stænderinstitutionen skabt til at repræsentere Communeinteresser eller idetmindste sætter disse paa som Mading til at fiske med; og endeligen at han mener, at Valgbestræbelsen bør gaae ud paa at sammensætte Forsamlingen af Mænd af aldeles forskjellig politisk Troesbekjendelse! Det Sidste giver alene Beviset paa hans fuldkomne Uduelighed til at beskjæftige sig med politiske Æmner. Jo! det er rigtignok det rette Puds, for at spille Folkesagen i Hænderne paa de Conservative, at hjælpe dem med til at arbeide for Valgene. Under en saadan Tanke - hvis den virkelig er undfangen som Tanke - spøger enten Conservatismens Medbjælper eller – vi skulle ikke nægte, vi antage helst det - den hele Tanke er fremkommen af Mangel paa Tanker eller af Virvar imellem Jdeer, der skulde ud, idetmindste for at være med ved den store Trækning, om endogsaa uden Indsats, for Herregud, sagde Kjærlingen, man kan jo gjerne vinde for det, naar Vorherre vil Vore Valgartikler ere fra først af, overeensstemmende med vort Blads Farve – da vi ikke laane os ud til hvilkensomhelst politisk Retning eller til aabentliggende Privatmotiver – skrevne for frisindede vælgere som Henstilling til videre Overveielse, hverken meer eller min dre. At de ikke behage conservative Læsere eller politisk farveløse og kun for egen Forfængeligheds Speil gnistrende Størrelser, skal hverken bedrøve eller forundre os.