Berlingske Tidende, 1834-03-21
London, den 14de Marts. Af Discussionen i Underhuset den 4de Marts over Hr. Buckinghams Motion imod Matros=Presningen, finde vore Blad sig anledigede til at tilføje Adskilligt, angaaende de Forbedringer i Søefolkenes Skjebne, som Sir James Graham erklærede at have i Sinde, foruden Optagelsen af et almindeligt Registeover vort Søemandskab. – Han vil, som han sagde, overlade det til Underhusets og den ærede Herres Dom, om det ikke vilde være uendeligen bedre, aldeles at overlade denne Sag til En blandt Kronens ansvarlige Raadgiveres Forslag, for siden med Husets Samtykke, at foretage en grundig Forandring. -Et af de faa Punkter, ved hvilket det ærede Medlem dvælede, og over hvilket han har Grund til at besvære sig, (og som ligner meget det, han havde foredraget for andre Tilhørere) er at han sætter Presning i Classe med Slaverie. Men nu en herved den væsentlige Forskjel, at Matros Presningen ikke har den Plet paa sig, som klæber ved Slaveriet, nemlig, at bemægtige sig ved Tvang et Menneskes Arbeide, uden Betaling; og man skulde ikke forglemme, at der ikke allene drages Omsorg for de pressede Søefolks Familier, men at der ogsaa tages al mueligt Hensyn til disses Velbefindende og deres fulde Deelagtighed i alle Tjenestens Fordeele. Ogsaa er det blevet sagt, at de Søefarendes Stand ikke indkommer her med Besværinger i deres eget Navn, blot af den Grund: at det ikke ligger i deres Sæd vane, at indfinde sig i store Forsamlinger, som de andre Classer af Kongens Undersaatter. At de ikke havde dette for Skik, kan være sandt nok, men det er ogsaa sandt, at de ved en mærkværdig Leilighed – i et Tilfælde, hvor Statens Vel var bragt i den højeste Fare – have udøvet deres Ret til at yttre deres Besværinger; men at det blandt de dengang gjorte Forestillinger var ingen, selv ei den mindste Yttring, der udtrykte deres Utilfredshed over Presningen, omendskjøndt alle deres Besværingspuncter paa den Tid bleve i Detail fremlagte under ott eller ti Rubriker. - Hr. Buckingham maatte imidlertid dog langt fra antage, at han (Graham) af Grundsætning vil forsvare Presningen; han anseer den, ligesom Krigen, for at være et stort Onde, og et saadant, at en Stat blot under yderst truende Omstændigheder bør tage sin Tilflugt til samme. Da han anseer det som saadant, vil det blive en Gjenstand for de at ham paatænkte Forholdsregler, at opmuntre og forbedre Tienesten paa Koffardieskibene, som en Planteskole for vor Krigs Søemagt, og at indrømme dem, der træde i Kongens Tjeneste saadanne Fordele med Hensyn til Befordring og Behandling, som hidtil endnu ikke have fundet Sted i denne Tjeneste. Fremfor Alt, naar der klages over den Tilstand, hvori Søefolkene ere bragte med Hensyn til deres rede Lønning, beder han at turde hendrage Husets Opmærksomhed paa den Forandring, der har tildraget sig i Pengenes Værdie, siden deres Gage blev fastsat. Jngen vil kunne tvivle om, at Søefolkenes Gager ere betydeligen forhøiede siden 1814, navnligen i Aaret 1825, hvor en stor Forhøielse fandt Sted; og ifølge den nuværende Stilling udgjøre de blot en Ottendedeel mindre end Hyren paa Koffardieskibene, og selv dette vorder nogenlunde opvejet ved bedre Kost og Nationer, som Mandskabet erholder i Statens Tjeneste; ja, denne Forskjel vil i Fremtiden endnu mere formindskes ved Reduction af Procenterne for dem, der udbetale Mandskabets Lønninger; ogsaa ere dets Pensioner satte paa en bedre Fod, da de variere imellem 10 og 14d, og i Tilfælde af et Tab paa Lemmer, eller Søefolkene paa andre Maader vorde udygtige til Tjenesten, finde endnu større og mere passende Pensions-Forhøielser Sted. Efterat han saaledes i Korthed havde opregnet, hvad der er skeet, førend Hr. Buckingham sidste Gang foredrog sin Motion, vilde han nu berette, hvad der siden den Tid er skeet. Naar Matroser i lang Tid vare paa en udenlandsk Station, har det hidtil ikke været Skik og Brug at udbetale dem deres fulde Lønning, og de vare ofte blevne indskrænkede til de allernødvendigste Livsfornødenheder, imedens de hjemme havde kunnet fordre Summer paa 40 eller 50 Pd. Sterl. Det har været almindeligt, ikke at udbetale dem Meer end 4 Sh. om Maaneden, og det desuden i saadanne Himmelegne, hvor de have seet sig omgivne af Naturens hele Yppighed, uden at deres Pung tillod dem at nyde endog blot det Allermindste deraf. J Fremtiden skulde de erholde 1 Pd. St. maanedligen, og have Ret til at lade deres Paarørende hjemme oppebære en langt større Deel af deres Gage, saa at det vil vorde almindeligt, at udbetale dem fra Maaned til Maaned næsten det fulde Beløb. Dernæst skal en ny Maalestok for Priispengene virkeligen indføres, hvorover han her ikke kunde gaae i Details, men hvilket han dog vilde oplyse ved et Exempel. Sæt – sagde han – at der blev gjort en Prise til Værdie af 10,000 Pd. St., saa vilde en Matros, efter den gamle Jndretning, erholde 5 Pd. St., men efter den ny, 15 Pd. St., og denne Forhøielse vil ikke iværksættes paa de underordnede Officerers, men paa Capitainernes og Admiralernes Bekostning. – Han kom nu til en anden Deel af Forbedringerne, som ere i Værk, og om hvilken Huset ved en samme forelagt Bill, allerede har nogen Kundskab; den angaaer hiin Skik, at forvandle de Kongelige Skibe til Fængsler, hvilket er en Plet for Marinen, som burde for længe siden have været udslettet. Ved en anden Forbedring skulle unge Mennesker opmuntres til at træde ind i Søetjenesteen; havde de først føl sig tilskyndede dertil, da vilde der være liden Grund til at frygte, at de siden igjen skulde gaae over paa Koffardieskibene, J denne Hensigt ere i dette Aar over 1000 Drenge blevne optagne i Marinen. Af alle disse Grunde modsatte han sig nu Udnævnelsen af en Undersøgelses-Committee, som han holdt for unyttig og kun skikket til at træde i Vejen for den mere omfattende Lovgivningsplan, som Regjeringen har paatænkt derede Sophapuder, Bord- og Sengetæpper; Damask og fiint Dreiels Dækketøi, Linned, hvoraf endeel nyt, Mahogni= og andre Meubler, af store Speile, Chatoller, Consoller, Divaner, Læhne- og andre Stole, Secretairer, Piedestaller, Divan, Spille- og Spiseborde, Lysekroner, Lamper, Hjørner, Linned= og Klædeskabe, Kobbere, Bøger, Brodeermynstre, Sengeklæder, Krølhaars=Madratser, en tosædig Kareth, Seletøi, 12 Favne Brænde, m.v., imod Betaling til Secretair, Lands Over- samt Hof= og Stadsrets Procurator Schønberg, boende i Studiistræde No. 75, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet i Boutiquen, hos Hr. Capozzi, samt i Laxegaden No. 214, 2den Sal, Fortegnelser erholdes for 8 Rbs. - Ovenanførte Effecter ere til Eftersyn, Fredagen den 4de og Løverdagen den 5te April, fra Kl. 11 til 2.