JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Løverdagen den 1ste Julii. No. 364) mødte selv J Sekretair Hoftved efter Kongelig Befaling, I contra Klingberg 1 Arrestantinden Birthe Hansdatter. (Denne Sag angik den Tiltaltes anden Gang begaaede Tyverie. Hun er derfor ved Odense Byetingsdom af 20de Martii dette Aar, som ved Fyenboe Landstingsdom af 25 April næstefter er stadfæstet, tilfunden at arbeide i Odense=Tugthuus i 3 Aar, samt at betale de paa hendes Action medgaaede Omkostninger.) Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. No. 368)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
mødte selv J Prokurator Klingberg efter Kongelig Befaling, J contra Hoftved, 1 Arrestanten Rasmus Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
(Under denne Sag er den Tiltalte actioneret for anden Gang begaaet Tyverie, og derfor ved Hof= og Sads=Rettens Dom af 30te Mai sidst, dømt at arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 3 Aar, samt betale de paa hans Underholdning i Arresten medgaaede Omkostninger skadesløs.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Dom. Hof= og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande. No. 370. modte selv J Prokurator Haagen efter Kongelig befaling, Decier, 7 Arrestanten Niels Storgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
(J denne Sag er Arrestanten actioneret for formeentlig gra J contra lificeret Tyverie, og derfor ved Stavanger=Laugtings=Dom af 22de April dette Aar, som confirmerer den foregaaende Underrets=Dom af 9de Martii, tilfunden at kagstryges og arbeide i Christiansands Fæstning sin Livstid. Underdommeren har ved bemeldte sin Dom tildømt ham samme Straf, og desforuden at betale de beviiste stiaalne, men ei tilbagekomne Penge 96 Rdlr. 32 s., samt erstatte de paa hans Arrest, Varetægt og Forflegning samt denne Sag medgangne Omkostninger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Niels Storgaard bor hensættes til Arbeide i Christiansands Tugthuus i 2 Aar; saa bør han og betale de paa hans Varetægt, Underholdning og Actionen lovlig medgaaede Omkostninger; i Henseende til Erstatningen bør de ergangne Domme ved Magt at stande. Nr. 366. mødte selv J Prokurator Rottbøll efter Kongelig Befaling, J contra Wivet 1 Arrestanten Christian Ellingsen Sparrevigen. (under nærværende Sag er Arrestanten actioneret for 3die Gang forøvet Tyverie. Paa Grund af at denne Sag forhen ved Høieste=Rets Dom af 25de Januarii d. A. er hiemviist til nye Foretagelse med videre, paa Raadstue=Rettens Tilforordnedes i Christiansand, Byefogdens sammesteds, samt Actor og Desenfors Omkostninger for begge Retter, fordi de forhen over Arrestanten ergangne Tyvsdomme ikke vare fremlagde for de foregaaende Retter, har dog Magistraten og Byefogden ved deres Domme af 5te og 8de Maji sidstleden allene confirmeret deres forrige Domme af 23de og 28de Novbr. f. Aar, ved hvilke Arrestanten er tilfunden at arbeide i nærmeste Fæstning i Jern sin Livstid, samt at erstatte hans Arrestes Varetægts og Forflegnings=Omkostninger, saa og denne Actions Bekostning med Rettens Gebyhr, stemplet Papiir, samt Ar tor og Defenfors Salarium, alt efter lovlig Regning.) Dom. Christian Ellingsen Sparrevigen bør hensættes til Arbeide i nærmeste Fæstning sin Livstid; saa bør han og erstatte de paa hans Varetægt, Underholdning samt Actionen lovlig medgaaede Omkostninger, hvoraf dog Raadstue Rettens Tilforordnede, Byefogden samt Actor og Desenfor for begge Retter, i Overeenstemmelse med Høieste Rets Dom af 25de Januar, sidstleden, bør betale den Deel som er medgaaet fra bemeldte Tid, indtil denne Doms Datum. Hermed endtes Høieste Ret, første Session for Aar 1797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Udkomne Skrivter. (Nr. 233. Recension af Hr. M. C. Bruuns potiske Forsøg, 1ste BindEt Forsøg paa at lære Bruuns Bavaskere, og især Knøsen fra Kiel, Mores. - Kiltan, hvor est du kommen til at gaae i Harnisk. Ulysses von Jtacha. 4 sk. hos Seest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Schous chronologiske Register over de Kongelige Forordninger og aabne Breve, samt andre trykte Anordninger, som fra 1760 ere udkomne, 11te Deels 3die Stykke (hvorved 11te Deel sluttes) 1 Mk. 4 s. Tryk og 1 Mk. 8 s. Skrivp. hos Gyldendal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
J Opfordring til det theologiske Fakultæt, samt Betragtninger over Litteraturens nærværende Forfatning, foranlediget ved Bibelrytteren, menig Mands Opfordring, a. med Motto; Peeg paa den Ting, de troer at kunne være bedre, Viis Feil, men tael med Agt, med Frygt om Landets Fædre, 4 s. i Pilestrædet Nr. 83. - Det theologiske Fakultæt har ogsaa modtaget en til sig og nogle deres Kol legger adresseret anonymisk Skrivelse af 29de Junii d. A. der efter udtrykkelig Yttring er opsat i mere end 500 agtværdige Borgeres Navne. – (Fakultætet forlanger, som billigt, i Aviserne, at Brevets Forfatter i det mindste tilkiendegiver sit Navn, da det saa ikke skal undlade, om de bemeldte Skrivelse Fakultætet vedkommende Punkter, at afgive en offentlig Erklæring i nøieste Overeensstemmelse med dets Tænkemaade og Overbeviisning). (Man kunde tage sig noget bedre for, medens man har saa travelt med ingen Ting, da vist nok enhver Fornuftig snart maae væmmes ved at høre paa disse evige Kievlerier, over Absurditæter og Børnestreger, hvilke let kunde bringe til at troe, at de Danske mere sørge for at faae en Pave, Jnqvisition a. ind i Landet, end for Kundskabs, Vindskibeligheds og Vil stands Fremme mellem sig indbyrdes!) - Bibelen forsvarer sig selv, Nr. 20. Jesus og Fornuften, Nr. 28, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Archiv for de nyeste og mærkværdigste Reisebeskrivelser, 3die Hefte, 40 sk. Tryk= og 52 s. Skrivp. hos Soldin. - De udkomne 3 Hefter koste 5 Mk. Tryk= og 6 Mk. 12 s. Skrivp. Gode Borgeres ædle Handlinger 5te Binds 1ste Hefte, hos Boghandlerne og paa gammel Myndt No. 158 for 28 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Regnskabet for Nikolai Sogns Arbeidshuus for 1796, 8 s. hos Hegelund. Christian den 7des nye Landlovgivning, indeholdende Landboelovene for 1787, 88 og 90 til Brug for Bonden, med en Fortale af Justitsraad og Høiesterets Assessor Graah, hos Schulz. I dette Hefte findes altsaa de tvende vigtige Forordninger og Fødestavnsbaandets Ophævelse, og om Jorddrots og Bondes Pligter og Rettighederved Gaardes Til= og Fratrædelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Trende Religionstaler, til Prøver udgivne af en Begynder, faaes paa Adressecomtoiret i Aarhuus for 12 s. Skrivter, som udkomme. Af Reichards System der christlichen Moral, dritte Ausgade durchaus verbessert 1797, udkommer en dansk Oversættelse paa Brunnichs Forlag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Af Ludovii nene eroffnete Akademie der Kauslente oder eneylopadisches Kausmans=Lexicon udkommer paa Soldings Forlag en omarbeidet dansk Oversættelse efter den nyeste Udgave. En dansk Oversættelse udkommer ogsaa af Lasontaines Familigeschichten, giennemseet og med Anmærkninger forøget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Vakancer: Sognekaldet til Limb, Sheager og GarmoAggershuus Stift, 500 Rd.; hvoraf skal svares 150 Rd. til den i Kaldet ansatte residerende Kapellan. Byeskriver=Embedet i Schive og Herredsskriver=Embedet i Viborg Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 7 Jul. Dagleier Knud Hansens Søn, Christian Frederich. Fadderne: Marie Andersdatter, Kirsten Hansdatter, Hans Hansen, Mads Mortensen og Anders Christensen. Den 9de Dagleier Johan Hængens Datter, Hængen Maria Fadderne: Cathrine Hansdatter, Karen Knudsdatter, Beendreier Severin, Jens Andersen og Evard Knudsen. Kopuleret. Den 5te Jul. Smedemester Niels Pedersen, og Jomfrue Cathrine Marie Lindegaard. Den 6te: Eskadronssaddelmagen Bonde Jensen og Georgia Margareta Fodeberg Død. Den 9de Jul, Selveier Erich Nielsen i Søemosegaard, nogle og 50 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Begravet. Den 6te Jul. Sigvard Møller, afgangne Nicolai Møllers Søn, 12 Aar. Udi Selskabet til tabte Medborgeres Rædning ere indgaaede: Hr. Provst Friis i Marslev, Hr. Sognepræst Seidelin samt de Herret Boghandlere Lindenseels og Hempel udi Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Torsdagen den 6 Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 & Slet bliver første gang stillet til offentlig Auction afg. Raadmand Abraham Biørnsens Stervboes Gaard beliggende i Vester Korsgade under No. 187, og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 12 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk med Kielder under indrettet til Værelser, saa og i Gaarden 7 Fag Halvtag, indrettet til Brænde og Torv m.v., samt i Gaarden en Portion færsk Pombevand. 2den Auction er bestemt til den 13de og 3die og sidste Auction til den 20 Julii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning. Odense den 1 Julii 1797. L. M. Bendz. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
Hos Bogtrykker Faber faaes end videre (Fortsættelse, 44) Forsøg til gudelige Palmer, af Pastor Bunkestfod, i Mk. 45) Sneedorfs Udsigt over de curopæiske Staters Forretning, 1 Mk. Ja vi oftere have gjort den ubehagelige Erfaring, at Vil yndere omkring i Provindserne, deels ved at bestille vore Aviser, deels ved at sende Avertissementer til Indrykkelse i samme, have givet os en urigtig Adresse, saa finde videt fornødent, for at forebygge slige Forvirringer og den muelige Skade, som deraf kunde tilflyde os, at anmode Vedkommende, som i Fremtiden enten maatte have Avis=Bestillinger til os eller Avertissementer m. m. at forsende til vores Avisexpedition, at de behageligst vilde adressere samme enten til Fyens Adressecomtoir eller til S. Hempels & Komps. Avis Expedition i Odense, da det, i Tilfælde at der allene staaer til Avis Expeditionen, ligesaasnart kan falde i Uvedkommendes Hænder, saasom her i Odense foruden vores existerer endnu en anden Avis Expedition. S. Hempel & Komp. Odense den 12 Julii 1797. Eiere af Fyens Adressecomtoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Alle ægte Republikaneres Glæde over den af de Gamles Raad med eenstemmigt Samtykke fattede Beslutning, hvorved det af 500des Raadet givne usalige Finangdekret forkastes, er ubeskrivelig. Lacombe, St. Michel og Dupont af Nemours talede med største Eftertryk imod samme. Man haaber, at alle andre Dekreter, som Parttraanden i 500des Raadet maatte fremsætte imod Nationens Vel, have samme Skiebne i Vente! - Over endnu 2 andre af Gilbert Desmolieres i 500des Raadet foreslagne Projekt Dekreter, Finant Væsenet angaaende, fortsættes Undersøgelserne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
I Henseende til den nyere Giæring, som hersker imellem Partierne, og hvortil Aarsagen vel for en Deel maae søges i de mange Emigranters Tilbagekomst til Frankerig, ere mange tildeels grundede, tildeels ugrundede Bekymringer. Saaledes er det vist nok overdrevent, at der den 3die Juli i Paris var berammet et Blodbad, som skulde have kostet de fleste Lemmer af begge de sidste Trediedele Livet, og hvorefter Revolutionsregieringen igien skulde være bleven indført, til Freden var sluttet. Derimod har man i nogle af Stadens Qvarterer virkelig sporet betænkelige Bevægelser, og mange mistænkelige Fremmede ere ankomne fra Departementerne; hvilket alt har foraarsaget talrige Patrouiller og Natten og befaling til Artilleriet, at holde sig i Beredskab. Dog var den 29de Juni alting stille. - Den i Forstaden St. Anthon oprettede nye Klub bestaaer virkelig af Terrorister eller Tilhængere af Konstitutionen af 1793, og dirigeres af den bekiendte Exmaire Antonelle. I Bordeaux skal allerede være en lignende Klub og i Toulouse, Grenoble, Macon, Chambery Dison, Carn o.fl. St. er man iværksat med sammes Oprettelse. J Evreu(en Stad i Normandiet) ere alle Magistratspersoner deels myrdede, deels mishandlede af Faktionisterne. Posterne blive endnu stedse overfaldne i Departementerne. Postillionerne mellem Bordeaux og Toulouse, og mellem Toulon og Marseille ere for kort siden udplyndrede. - At den Pariser=Poultier ikke i enhver Henseende er moralsk død, sees deraf, at han i sin Journal ivreer meget heftigt imod de i Hobetal til alle Departementer tilbagekommende Emigranter og ubedigede Præster og over den Indflydelse, som de vide at forskaffe sig. Han angriber desaarsag et Skrivt af en vis Toustaint under Titel af: "De retsærdiggjorte Emigrantere, og opregner flere Excesser og Mord, som disse have udøvet mod offentlige Embedsmænd, og Patrioter i de sydlige Departementer. - At dette nok fortiente at lægges paa Hierte, kan sluttes deraf, at den 28de Juni bleve fra 108 Menigheder, af forskiellige Departementer, i 500des Raadet indgivne Bønskrivter, om igjen at indføre den katholske Gudstieneste og kalde Præsterne tilbage, hvilke alle, ligesom de forrige af samme Slags, bleve henviste til en Kommission. Saa har ogsaa Kriminaltribunalet i Paris, efter dets Exempel i Rouen, sat to deporterede og tilbagekomne Præster i Frihed. Som et Bolværk for de heraf muelige slemme Følger maae man betragte den i Paris nye oprettede Hovedklub, CerclecConstitutionel, som allerede tæller 500 Lemmer og hvori Sieyes, Ministeren Merlin, Talleprand=Perigord, Gaarat, Varien og Riouffo ere Direkteurer. Generalerne Jourdan, Kleber, Menon, som ogsaa Laxpede og Cailchava skulle virkelig være Medlemmer i denne Klub. I Direktoriets offentlige Møde bleve endnu 21 erobrede Fahner, som Serrürier har medbragt fra Jtalien, overrakte, og disse har man al Grund til at troe, ville blive de sidste Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Saa mange Statsforandringer, som paa nærværende Tid foregaae i dette Land, forbundne med saa liden Blodsudgydelse, er i Historien et sieldent Syn og maae upaatvivleligt for en stor Deel tilskrives Tidsalderens Helts den udødelige Buonapartes Viisdom og ædle Talenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
- Den 20 Juni ankom denne General igien fra Commo tiMaland, hvor han holdt Mynstring over Nationalgarden og derpaa om Aftenen reiste til Møntebelle. I Como holdt han en Tale til Officererne ved Nationalgarden, der fuldkommen bærer Præget af hans store Aand. Den transalpinske Republik - hedder det i samme - er erkiendt af Europas Magter og det endog af Keiseren. J Fremtiden skulle Jtalienerne hverken være Tydskerne, eller Spanierne, eller Franzoserne, eller nogen anden Mage underkastet. Franzoserne have ikke misbrugt deres Seier; de have bekriget og erobret Lombadiet, for at giøre det frie. - Langt fra Dem være al Partieaand. Der maae ikke meere være udelukkende Patrioter blandt Dem. De maae alle være Patrioter. De som tilforn kaldte sig Adelige og de Rige maae give det kraftigste Exempel og holde sig lige med andre. Den forrige Kammerherre er nu lige med den sidste Hyrde. Om 15 eller 20 Dage skal deres nye Konstitution blive bekiendtgjort. Lad Sindighed styre Dem og hold Religionen i Ære. Hvert Folk har sin. Men Religionen maae ikke blande sig i Statsanliggender. Det var latterligt, om den vilde anmasse sig sligt, da den har blot med Himmelens og ei med Jordens Anliggender at bestille. Republiken vil omtrent faae 4 Millioner Jndvaanere. Modena, Ferrara, Bologne Romagna og kanskee Brescia blive forenede med den (de tre heraf følgelig ikke med Venedig, som sidst meldtes). Ved Mod og Lovenes troe Efterlevelse vil Deres Republik vinde i Styrke og Anseelse. Saasnart Regieringen er organiseret og befæstet, drage Franzoserne bort og De skulle da regiere sig selv. - J Maland skal (som Rygtet sigere efter Buonapartes Anordning) den 9de Julii holdes en yderst prægtig Bundsfest af den nye Republik, da den ene, undskillige og uafhængige Republik skal proklammeres. Fra alle Stæder, Nationalgarder og Troppekorpser ere indbudne Deputerede. For et udfireFædrelands=Alter skulle synges patriotiske Sange, Konstitutionen proklammeres og tilsværges Lydighed. Store Maaltider, Veddeløb med Heste, Baller og Jlluminationer skulle ende Festen. - Buonaparte skal have erklæret, at det, efter de sidste Underhandlinger med Marqvisen af Gallo, er afgjort: at Mantua skal udgiøre en Deel af den transalpinske Republik. Denne Fæstning provianteres nu stærkt af Franzoserne, og de føre fra det Majlandske meget Skyts dertil. Ligesaa befæste de vedvarende Palmanuova og Osopo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Venedig har faaet en nye Charge d' Affaires fra Vien, Hr. Corraadini, istedenfor Baron Humburg, som efter Forlydende, skal bivaane Underhandlingerne om Defintiv=Freden i Montebello. Det er nu kommet saa vidt, at Banken i Venedig, fordum en af de rigeste i Europa, har hørt op at betale, hvorved mange udenlandske Kiøbmænde og Kapitalister ville komme i Forlegenhed. Det gamle Udtryk, som de første venetianske Bankherrer brugte, naar de lode den Bænke bryde i Stykker, hvorpaa en fallitgiørende Kiøbmand ellers sad, sigende: "Banca e rotta, (hvoraf Ordet Banquerot er kommet) torde nu let blive bogstaveligesandt. - Den franske General Gentii, som er ankommen med den fra Venedig udløbne Eskadre til den Venetianske Øe Corfu, har paa samme udgivet en Prokfation, hvori han opfordrer Jndvaanerne, til at bringe en republikansk Revolution i Stand. De Summer og Kontributioner, som Franzoserne vedvarende giøre i det Venetianske i Guld, Kirkesølv, Levnetsmidler og Fourage, skulle være overordentlige. Staden Padua har allene afbetalt 4 Millioner. - Dalmatiens Jndvaaneres have dog ikke modtaget de Keiserlige Tropper med den Enthusiame, som man baade havde ønsket og haabet. Ved de østerrigske Kolonners Nærmelse bevæbnede Jndvaanerne sig, førte Kanoner op paa Hovedstadens (Zaras) Volde, for at forsvare sig og oprette en egen uafhængig Republik; dog siges, at de nu have forladt deres første Beslutning og modtage de Keiserlige Tropper med aabne Armee (2). Paa Smaae=Øerne Arbe og Pago viiste man sig fornøiede ved deres Komme. I Jstrien skulle derimod Gemytterne igien være deelte, jal i Rovigno (om Stad paa Kysterne med 15000 Jndvaanere) har man end- og plantet Frihedstræet. - De nye ankomne ungarske Jnsurrektionstropper rykke bag efter Østerrigerne og have alt besat Pusterdalen. - - J Reggio og Ravenna have været nye Folkeuroeligheder, hvorfor ere skikkede Tropper til begge Steder. J Reggio har Municipalitætet taget sin Afskeed. J Ferrarn og Bologna er Roligheden ikke at lide paa, af hvilken Aarsag begge Stæder ere besatte med 10000 Rd., størstedelen af den Dombrowskyske Legion. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
I den lille Republik St. Marino har Folket udvirket en almindelig Forsamling, for at afskaffe alle tomme Titler og ganske at demokratisere dets lille Fristat. - J Lucca skulle ogsaa være udbrudt Uroligheder. - I Genua hersker vedvarende Rolighed. Den proviforiske Regiering har høitidelig erklæret: "at alle Jndivider, som have opofret deres Privilegier, til Gavn for de res Medborgere, som ogsaa Geistligheden ved dens velgiørende Indflydelse har gjort sig vel fortient af Fædrelandet, og at det Genussiske Folk, da det i denne Krise har respekteret Personer og Eiendomme, har haandthævet dets National=Ære og viist sig værdig til Friheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
En almindelig Amnestie er bekiendtgjort og Borgerne Balbe- og Serra afsendte til Buonaparte, for at bringe ham Genuas erkiendtlige Tak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Kongen af Neapel er bekymret over alle de Reformationer, som omgive hans Stat, og bliver ved at ruste sig. Rygtet siger, at han har betalt 1 Million Livres til den franske Republik i Afdrag paa den Summa, han i den hemmelige Artikel har lovet samme. - Fra Turin meldes, at Roelig heden er igien ganske tilveiebragt, uden at Kongen havde behøvet at forlade Staden. Advokaten Marseglig er arretteret som en Oprørstifter. Regieringen har forbudet at bære Kramper, Kokarder a. paa Hattene. Derimod, skal i Piemont være en slem Forfatning. I Landet firkunlere for mere end 20 Millioner Papiirspenge, og ved Tabet af Savonen og Nizza er den fardiniske Stats Jndkomster saaledes svækkede, at det falder tungt, blot at at betale Jnteresserne af Statsgielden, som er voxen til 400 Millioner. - Den nye franske Gesandt, Miot, ankom den 8de Junii til Turin, og havde den 14de sin Andientehos Kongen. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Man har her ikke liden Sorg over, at Matrosoprøret ei endnu er ganske stillet, da dette lange Stykke let torde ende med en sørgelig Akt. Saaledes meldes, at der atter have yttret sig Uroligheder paa de 2 Skibe Mars og Saturn af Lord Bridports Flaade, som er ankommen til Torbay. for at tage Proviant ind til nok en 3 maanedlig Expedition (1). Officererne have dog beholdt Overhaand og lagt 37 af Oprørerne i Lænker. Begge de rebelske Skibe er bragte, det første til Portsmouth, og det sidste til Prymouth. I Dublin er offentlig bekiendtgjort, at manhar opdaget mange Soldater ved Militsregimenterne som Medskyldige af de under Navnet af forenede Jerlænder, bekiendte Oprørere, hvorved Anførernes Plan, at forskaffe sig Tilhængere ved Armeen, er lykkeligviis strandet Parker, om hvis Henrettelse nu i 2 Postdage ikke har været mindste Tvivl, er bleven benaadet efter sin Død, sig til liden Baade, derved at hans Slægtninge have faaet Tilladelse at lade ham begrave. - Krigsforhører, har endnu henved 300 Deelegerede og Oprørere at holde Dom over.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Holland. Den for havende Søe=Expeditions Gienstand ved blive at være en Hemmelighed; kuns saa meget vil man vide, at det hverken gielder Engelland, Skotland eller Jerland, Der skyndes af alle Kræfter paa Troppernes Jndskibning Franzoserne have til disse endnu skiænket 2000 keiserlige Deserteurer. J øvrigt bliver der ingen franske Tropper, men blot 20 bataviske Batailloner og 12 Eskadroner. Den første gunstige Vind skal benyttes til at løbe ud, og Admiral de Winther skal med Krigsflaaden forsvare Transportskibene imod den engelske Admiral Duncan. Man har uddeelt patriotiske Krigssange blant de Tropper, som indskibes. Provindsen Holland har nu besluttet et frivillige Laan paa 12 Millioner, hvortil gamle Stats=Obligationer ogsaa antages. Naar de øvrige Provindser ikke have betalt deres Restantser til den 9 August, saa tager Exekutionen sin Begyndelse paa bemeldte Dag. - Provindsial=Administrationen i Holland har udnævnt en Kommission, som skal afskaffe de udnødvendige Embeder og skiære det overflødige af Lønningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Tydskland. Det almindelig udspredte Rygte, at de franske Tropper ved Niddaen havde befaling at holde sig marschhfærdige, foraarsagede en stor Glæde, indtil samme blev afbrudt ved en Koureers Ankomst fra Paris den 1ste Julii, hvilken med bragte Kontra=Befaling i Henseende til Hovedqvarterets Afmarsch. Man regner den hele franske Magt ved Sambre og Maatz=Armeen, som holder Landet mellem Demarkationslinien og den høire Rhinbredde fra Tasseldorf til Friedberg og Niddaen besat, for 50,000 M. Infanterie og 10,000 Md. Kavallerie i 4 Divisioner. - Fra Krakau er indløben Efterretning om sammesteds udbrudte Uroligheder. Uagtet de kaldes ubetydelige, er der dog beordret Viener=Militair derhen. Vestgallizien synes og at ville heller under russisk Herredømme. Imellem de Nürnberger Soldater og det preussiske Militair er det kommet til Yderligheder, da de første ikke, efter Aftale, vilde rømme Kasernerne i Forstaden Gostenhof. Paa begge Siden bleve nogle blesserede! Ved en kongelig Forordning af 7de f. M. ere i de frankiske Fyrstendommer alle hidtil gieldende Vexellove og Observanzer ganske ophævede, og der befalet, at fra 1ste August d. A. skulle ene og allene Landets almindelige Forskrivter og den almindelige Rets=Orden have Lovs Kraft og Forbindtlighed, saalænge indtil Provincial Lovbogen for begge Fyrstendommerne bliver færdig. Den 2den der det hele hannoverske Militair beordret ind, hvoraf man vil slutte, at Hollands Expeditiongielder dette Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-14
Krigstildragelser paa Søen. Tre hollandske Krigskibe have slaget sig med en engelsk Fregat paa 36 Kanoner, bragt den til at vige og siden taget et engelsk Koffardieskib. Admiral Duncan har sendt Depescher til London, hvori han beder kraftigt om Forstærkning til sin Flaade, som ligger for Texelen.