Berlingske Tidende, 1762-02-12
London, den 22de Januar. J et af vore offentlige Blade fra i Dag læser man følgende korte Efterretning om Spaniens Land= og Søe=Magt, og om dets fornemste Jndkomster, udtrokken af en Tractat, som er udkommen under Titel: Efterretning om den Spanske Kiøbmandshandel. "For nogen Tid siden bestod den Spanske Landmagt af 96597 Mand; men den er i en kort Tid bleret meget forstarket. Spanien er og ved sin Beliggenhed meget vel forvaret. Jmod Frankrig har det en stærk Formuur af de Pyrenæiske Bierge: Kysterne, og de 45 Stæder, som ligge ved samme ere vel forsynede med Fæstningsværker, og om en stærk Armee, dette uagtet, vilde vore sig dybt indi Landet, saa maatte den i Almindelighed lide meget og Cavalleriet i Særdeleshed formedelst Mangel paa Fourage. Dog berver Spaniens Styrke meere paa dens Søe, end Landmagt. J Fredstider bliver Søemagten mestendeels brugt til at bedække den Amerikanske Handel, og til at reense Kysterne fra de Barbariske og andre Røverskibe, og undertiden til at bringe Tropper over til America. Næsten alle Spanske Egne frembringe nogle " til Skibe nødvendige Materialier, saa at de ikke have - Mangel paa noget. Arragonien, Navarra, Catalonien og de nordlige Kyster forskaffe godt Timmer. J Biscana og andre Steder finder man rige Jern Miiner. J Lierganes og Cerade, ikke langt fra St. Andero, er . Kanon- og Anker=Støberier. J Fugni, Agura og Harbiera blive Bomber, Granatter og alle Slags Kugler støbte. Og adskillige Steder holdes Krudmøller i Drift: Placentia i Gvipuscon og Valencia ere berømte formedelst deres Geværfabriqver, og Puerto Real, ikke langt fra Cadix leverer ypperligt Tovværk. J sidstom mældte Sted bliver ligeledes forfærdiget Tovværk og . Seyldug, hvortil Hampen o. s. v. bliver bragt fra Gra. nada, Murcia og Valencia, skiønt undertiden ikke i til " strækkelig Mængde nok efter Afsættelsens Muelighed. Fremmede kan derfore vente sig en stor Fordeel af at bringe Tovværk og Seyldug sammesteds hen. J adskillige Egne af Catalonien og Arragonien bliver der gjort Ti re og Beeg. De Spanske Colonier i America frembringe ligeledes godt Timmer, Tiær og Beeg, og, da den Americanske Træ er fastere og bestandigere end det Enropæiske, sa er det Spanierne en Fordeel, naar de Bygge deres fleeste Skibe i Havang. Under Philip den 2dens Regiering fik den Spanske Søemagt et stort Stød. Den tog derpaa til den Utrechtske Fred jo længer jommet, re af, da Philip den 5te stræbte af al Magt at ophielpe den igien. J Aaret 1759 bestoed den Spanske Søemagt af 94 Skibe, og det følgende Aar blev den endnu forøget med 7 Krigskibe, saa at den i alt udgjorde 101 . Skib. Den Spanske Regierings Jndkomster bestaaer af 5te Deelen af de fra America kommende Skatter, som blive aarligen overbragte ved den saa kaldede Fløt tille. Men naar Spanien fører Krig med en Søemagt, saa sætter den ikke gjerne den hele Skat i Fare, men befragter et Skib efter det andet dermed. Desuden har Regieringen af Landet selv følgende Jndkomster, som Alcavala, eller tiende Pengen af alt det, som bliver " solgt, Accisen af Viin, Olie, Talg, Sæbe, Papier, saltet Fiske o. s. v. Paaleg af alle Slags Gods, som bliver ført ind eller ud, eller bringes fra een Provinz til en anden, ligemaade af alle til Madrit kommende Kiøbmands Vahre. Den aarlige Skat af 441176 Kroner, hvorfra de Adelige aleneste undtages: Viinvisirpengene, det stemplede Papiir, den halve Deel af Annaterne at " Kirkeindkomsterne: de af Postvæsenet indløbende Summer: Videre blive anseelige Summer hævede af Kors bullen, i Følge hvilken alle Geistlige og Verdsligge skulle give en Contribution til at føre Krigen mod de Vantre, ende, endog paa de Tider naar den ikke bliver virkelig ført, iligemaade af Aflads-Breve til at æde Smør, Ost o. s. v. imedens Fasten varer: Subsidierne og Tiender af de Geistliges Gods Afgifterne af Fæhjorde, som græsses paa Biergene: Tienderne og Patrimonialretten af Catalonien, Arragonien, Valencia og Majorca: de " Geistlige Pensioner til at vedligeholde Hospitaler: Acci sen i Navarra: Jndkomsterne af Qvegsølvet Mynter ne o. s. v. Man regner denne Krones Jndkomster over alt paa 7 til 8 Millioner Pd. Sterl. aarligen. De Colonier som Spanien have i Besiddelse, ere: 1) J. Africa Stæderne Oran, Ceuta og Masalqvivir paa Kysten Barbariet, og de Canariske Øer i den Atlantiske . Søe. 2) J Asien den Øe St. Lazarus, de Philippinskee og Tyve Øerne. 3) J Sydamerica Pern, Paragvay, Tucumannien, Terra Magellanien og Chilli4) J Nordamerica Mexico Nymexico, Californien, en Deel af Florida, Øen Cuba en Deel af Hispaniola, Porto=Rico, de Caraibiske Øer Trinidad, Margaretha, Rocca, Orchilla, Blanca og de Lucatiske Øer. -