Københavns Adresseavis, 1793-07-30
Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre vitterligt: At, da Politievæsenets Bestemmelse er: at bidrage til at fremme og opretholde den fuldkomne Borgersikkerhed, som Vi, under Lovenes Beskiermelse, ville hiemle enhver af Vore kiære og troe Undersaatter: Saa har Gienstandens Vigtighed fremkaldet Vor Opmærksomhed paa den nu værende Politie Indretning i Hovedstaden Kiøbenhavn, hvor den, paa eet Sted samlede Folkemængde, og det dermed forbundne større Omfang af Politiets Forretninger, giøre det især magtpaaliggende og nødvendigt, at denne Deel af Justits Væsenets Bestyrelse, og Forvaltning saaledes inddeeles og ordnes, at Embedsmændene, til hvis Omsorg samme er betroet, kunne, med Kraft og uafbrudt Virksomhed, vaage over den almindelige Ordens og Roligheds Haandthævelse, Sædernes Overholdelse og den offentlige Beqvemmeligheds muelige Befordring. De Regler, som Vi, i dette velgiørende Øiemærke, have fundet for got at fastsætte, ere følgende: 1.) Politie=Retten i Kiøbenhavn skal herefter bestaae af 3 Dommere, nemlig: Politiemmester og 2 Assessorer, hvilke sidste skulle have Rang med Vore Assessorer i Hof= og Stads=Retten. 2) Politiemmester skal være Justitiarins og have Forsædet i Retten. 3) Ved denne Ret bør, til Sagernes Undersøgelse og Behandling, holdes 3 Protokøller, af hvilke een betroes til hver af Rettens Lemmer, som der optage Forhørerne i de Sager, der indklages for Politie=Retteen; Saa bør der og være Voterings= og Dom Protokoller, hvori de Tilforordnedes Vota og Domme indføres. 4) Enhver, som har nogen Klage at indgive til PolitieRetten, hvad enten den er skriftlig eller mundtlig, skal dermed henvende sig til Politiemmester, som enten antager den til Undersøgelse ved sin Protokol, eller overleverer den til Behandling, ved en af de andre Dommeres Protokoller, imellem hvilke Arbeidet, saa meget som muligt, deeles lige. 5) Skulde det ansees tvivlsomt, om Sagen, efter dens Natur, hører til Politie=Retten, da bør samtlige Rettens Lemmer tilkiendegive deres Meening, om den bør antages, eller ikke, og saadant afgiøres ved de fleeste Stemmer. - J øvrigt maae Politiemmester, om han endog, for sin Deel, finder det uden for al Tvivl, at den indklagede Sag ikke vedkommer Politie=Retten, dog ei vægre sig ved at imodtage Klagen; men overlade til Rettens Skiønnende, om den bor afvises. 6) Politie=Retten bør holdes hver Dag (Søn= og HelligDagene undtagne, med mindre overordentlige Tilfælde skulle giøre det fornødent) om Sommeren fra Kl. 8 til 1, Formiddagene, og fra 4 til 6 Eftermiddagene, samt om Vinteren fra Kl. 9 til 2 Formiddag, og fra 5 til Eftermiddag. Dersom Sagernes Mængde eller Vidtløftighed udkræver det, følger det af sig selv, at Retten maae vedvare længer ud paa Aftenen. ) Paa det at Protokollerne kunde have den fuldkomneste Tillid, skal enhver af Dommerne, saa ofte Retten hæves, underskrive det, som i hans Protokol er bleven indført. 8) J private Sager, som paatales ved Politie=Retten (saasom: giensidige Klager imellem Huusbonder og Tienestefolk, Laugenes Anke over Fornærmelser i deres Artikler eller Privilegier, o. s. v.) skal Dommeren, ved den Protokol, i hvilken Sagen tages under Behandling, forsøge, om mindelig Afgiørelse, ved Forliig imellem Parterne, kan bevirkes; Og, naar samme opnaaes, bør Foreningen, tilligemed de Vilkaar, paa hvilke den er bygget, nølagtigen indføres i Protokollen, og da have en usvækket Doms Kraft. ) De Sager, i hvilke Politiemmesters egne Foranstaltninger kunde komme under Betragtning eller Paaanke, bør undersøges og behandles ved een af de Protokoller, der bestyres af de andre 2 Dommere; og, dersom den Paagieldende klager over Politiemmesters Handlinger, da maae han ei heller dømme i Sagen, men der skal uopholdeligen, ved Hof= og Stads=Rettens Tilforordnede, udnævnes een af sammes Middel, for at tiltræde Politie=Retten, som Dommer. 10) Ellers bør Politiemmester, saa ofte som andre EmbedsForretninger ikke hindre ham derfra, altid være tilstæde i Retten og tage Deel i Sagernes Behandling og Paakiendelse; Jsær skal han være pligtig til at give sin Stemme, dersom Assessorernes Vota ere forskiellige. 11.) Skulde det indtræffe, at alle 3 Dommere, (i de Tilfælde, som 9 og 10de Fr. benævne) blive ueenige om, hvorledes Dommen før forfattes, da skal Politie mesters, eller den fra Hof= og Stads=Retten, i hans Sted, tilkaldte Assessors Stemme være den afgiørende. 12.) Politie=Rettens Domme, saavelsom de ved Undersøgelses Protokollerne af den vedkommende Assessor givne Kiendelser, skulle herefter, ligesom Hof= og Stads=Rettens og Vidne Kammernes Behandlinger, Eragtninger og Domme, staae umiddelbar under Høieste Ret; hvortil Vedkommende (uden Hensigt til Sagens Anledning eller den paaklagede Forseelses Benævnelse) bør være berettigede at indanke samme, naar Summen, enten i Følge D. L. 1 B. 6 K. 18 Art. er appellabel, eller den Anklagede er dømt til en større Grad af legemlig Straf, end 14 Dages Fængsel paa Vand og Brød. 13.) J de offentlige Sager, som, efter §. 12, kunde indstevnes til Høyeste Ret, skulle Dommene, saasnart de ere blevne afsagde, uopholdeligen af Politiemester paa tegnes, i Overeensstemmelse med Forordningen af 7de Junii 1760, og derefter forkyndes de Paagieldende, hvilke, inden 24 Timer, bør erklære, om de ville paaanke samme; da Atterne, i saa Fald, strax indsendes til Vort Danske Cancellie, som foranstalter det videre fornødne, til Sagernes hastige Afgiørelse ved bemeldte sidste Jnstance. 14). Dersom nogen ellers vil paaanke Politie=Rettens Domme eller Behandlinger, da bør han udtage Stævning til Høyeste Ret, inden 4 Uger, efterat Dommen er bleven ham lovligen forkyndt. Forsømmer han saadant, da skal han ei siden have Magt til derpaa at tale, uden Opreisning.