JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
(Jndsendt.) Danske Digteres Skiebne. Naar Dumhed, Stolthed, Nid den stille Dyd maae trykke, Det muntreste Genie og Vittighed blier qvalt. Naar Musens Yndling selv er udelukt fra Lykke, Da under, Evald ey blev til en Kaalund talt. En ringe Stamme kun en ringe Frugt kan give; Er Lykken nedrig, da maae Sangen nedrig blive O Digter i roes dog ei de Stores stolte Synder! Stige, hvor er en August, Horag jeg finde skall. Thi Digtere man vel endnu paa Kloden finder, Og Danske Norske Børn stod tit blant deres Tal, Men undertrykt af Nød, af Armod og af Møye, Geniet sukkende maae under Byrden bøye. Oplyste Albion, du Miltons Føddeland, Du paa Geniets Kraft og Dyder skiønne kan. Du vidste i sit Liv din Digter Løn at give Og efter Livet ham i Ærens Bog at skrive. J Norden tier han, fortrykt, forstødt, forglemt, Got om han faaer lidt Roes erhan i Jorden giemt. Om Hartkornet i Dannemark. For Contributioner og anden RettighedsSkyld, som Kongen, Herskabet eller Husbonder deraf aarlig nyde, er alt Jordegods blevet taxeret ved Landmaalingen, hvis Forretning, begyndtes Aaret 1681, og kom til ende 1689. saadan vis Taxt kaldes Tønder Hartkorn, hvoraf 1 Tønde er 8 Skiepper, 1 Skieppe 4 Fierdingkar, 1 Fierdingkar er 3 Album. Da nu Jordens Bonitet ikke er eller kan falde lige og eens allevegne, blev udi Beregningen til Hartkorn alt Agerjord anseet til 4 Sorter, 1ste Sort, kaldes god middelmaadig Jord til Rug og Byg. 2den Sort, ringe Byg= og Rugjord, Bland korn og Boghvede=Jorder. 3die Sort, god Havrejord. 4de Sort, middelmaadige, onde og ringe, Havrejorder. Af alle foreskrevne Sorter Jorder uden Forskiel, onde eller gode, blev beregnet 14000 Qvadrat Alen til en Tønde Udsæd, og saaledes blev en Tønde Hartkorn beregnet. 2 Tdr. Udsæd af den 1ste Sørt.) Hver og ligesaa af den 2 den Sort. Slags 4 Tdr. Udsæd af den 3die Sort. J for 1 Tde. 6 Tdr. Udsæd af den 4de Sort. J Hartkorn, Engen blev anslagen for : 16 Læs godt Høe. Ligeledis beregnet hver 20 Læs Mose=Foeder, for en Tde. Hartkorn. 16 Høveders Græsning. Agerjordens Bonitet blev anseet saaledes: God Bygjord; Al den Jord af mere Muld end(Leer, nær ved Byer. Middelmaadig Bygjord) Leer og Muldjord Ringe Bygjord) Leer med lidet Muld. God Rugjord ) Sand= og Muldjord. Ringe Rugjord) Sand= og Steenjord. God Havrejord; Grusig Muldford, som ligger stidt. Ond og ringe, Suuragtig Siidjord med rødt Havrejord 1. Leer bemænget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Boghvedejord i Sand=Grus= og Steenjord, som ligger høit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Den almindelige Taxt, hvorefter Landmaaling Matricul blev beregnet og fuldført, var saaledes, som er fornøden for en Jordegods=Ejer og alle at vide, for at kiende Jord fra Jord, og deraf at skiønne, om Godset rettelig er taxeret: for af samme Taxt og ikke af Maalingen, henhører det, enten en Jordegods=Ejer eller Jordbruger finder sig fornærmet ved den ny Landmaaling og ansatte Matricul. Skovskylden blev ansadt paa saadan Maade at Skovene til Sviinsolden bleve tarerede efter deres Størrelse og Begreb, samt Træernes Bonitet af Eege, Bøge og andre deslige frugtbærende Træer, som i ethvert Steds Skove befandtes; hvorefter de bleve anseete, naar Fuldolden skulde indfalde for saa mange Sviin, som de kunde fede, og saaledes beregne 24 fuldkomne Sviin, til en Tønde Hartkorn Skovskyld. Derved er dog at agte, efter Forordningen af 26de Jan. 1733. Art. 41, er et : Aars Sviin regnet for et fuldt Sviin, 2 Aa rings Sviin og de yngere efter Proportion; Jngen Skov=Ejer maae indbrænde for ringere Oldengield end 24 sk. for hver fulkommen Sviin, hvilken Oldgield har sin Oprindelse fra Forordningen af 24de Septbr. 1672, thi tilforn gaves hver 6te Sviin til Oldengield, men nu istæden derfor 1 Rigsort af hvert Sviin, siden formodenlig er opkommen Tvistigheder om dette 6te Sviins Godhed, saa er i den Sted den visse Penge=Taxt bleven anordnet. Saa maa ogsaa ikke heller en Skov=Ejer indbrænde udenfor hans egne Bønder, eller saadanne fremmede Bønder, hvis Herskaber ingen Skove eie. Mølleskylden er en Taxt, efter Møllens Beskaffenhed og Vandholdet, hvorefter enhver Mølle blev sat eller anslagen til visse Tønder, Hartkorn, som i adskillige Forordninger kaldes. Maaleverks=Hartkorn; hekaf skattes ligesom af Skovskyld. Men da Vand=Samlingen, Søer, Ager og Bække, siden Landmaalingen ere meget tilgroede, og paa andre Steder oprensede, saa maa man ikke undre sig over Mølleskyldens Uliighed, at de Stæder, som nu have ringe Vand og Vandhold, ere høit taxerede, og andre, som nu have Vand i Overflødighed, ansatte for ringe; thi saadan Forandring er, siden Landmaalingen indfalden deels formedelst slette Beboeres Skyld, deels for vanartige og stridige Bønders Skyld, som ikke ville hielpe til Aaens Oprensning, eller ogsaa hindret Møl lernes Beboere og Ejeren fra at giøre det, som nu er befalet ved Forordningen af 29de April. 1785, at alle Lodsejere skulle hver for sin Grund eller tilskiftede Part i Aaer oprense t., hvorved baade Vandmølle og Enge meget forbedres, med videre, som Forordningen meget vel erindrer at være til Landgodsers Nytte. Møllerne ere for det første 2 Slags, og begge Dele Landgilde=Møller. 1) De som have Dam og Damsbund, det er : saadanne, som have deres Vandhold staaende paa deres egen Grund, og kunne lade det flyde uden andres Skade, saadanne Møller maale Sommer og Vinter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
2) Græssmøller, hvis Vandhold staaer over Fremmedes Enge og vel undertiden op paa Ageren, hvilke skulle efter Lovens 5 Bog. 11 Cap 2 Art, trække Stieboeret den 1ste Maji og derefter staae stille, indtil Høe og Korn er indbragt. Dernæst have været: 1) Sqvat=Møller, som nu ere afskaffede. 20) Ved endeel Bøndergaarde ere endnu Heste Møller, saa og ved Sædegaardene til egen Maaling, 3) Veir=Møller ere ikke taxerede, og derfor svares ingen Skatter, men hvor Veir=Møller, ere byggede paa andens Grund, faaer Grundens Eiere et Slags Afgift, som kaldes GrundSkat efter Accord, der almindelig i Jordebogen iblandt Landgilde=Specier eller Penge er anført, ellers ere saadanne Veir eller VindMøller, om de blive bygte gamle rette Land til er Møller for nær, meget skadelige, i det saa an en Veir=Mølle i lige lang Tid maler mere end dobbelt imod en Vandqvern, og derfor kan betage Vand=Møllen sin Næring og Levebrød, som staaer under Contribution og Landgilde. Men, da Veir eller Vind=Møller ikke maae oprettes gamle Landgilde=Møller til Præjudice, faaer Eieren af saadanne Møller i den Fald passe paa sin Ret efter Lovens 5 Bogs 11 Cap. Lykønskning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Til Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Blok, da han modtog den Fynske Bispestoel til Besiddelse: Sis filicior Kingo ! sit meltor Famo(De blive endnu lykkeligere end en Kingo, og nok saa eyegod, som en Ramus.) Epigrammer. 1. Sk. . . Barsel. En Sk.. Barsel holdt, det hele Huus var glad, Der skulde ædes brav af Steg og andet Mad; Men denne Glæde blev udi en Hast til Graad, Thi ene Sk., den gandske Steeg opaad. 2. Studseren! Hr. Damon net er klæd og puddret er hans Haar, Med Hovedvand bestænke han om i Byen gaar; Men at i Skone hans Tver til tredie Loed, Er gandske nogne, det ei kommer nogen ved. K. B. Subskriptions=Plan, For ogsaa efter min Evne at bidrage til at J lindre de Ulykkeliges Nød, hvis Huse og Eiendale her paa Stædet bleve fortærde af Jlden, og for at give den ædle Menneskeven, Leilighed til, enhver efter sin Evne og gode Villie at komme saa mange nødlidende Mennesker, til Hielp, agter jeg at udgive: Prækener holdte ved forskiellige Leiligheder, udgivne til bedste for de ved Jldsvaaden d. 23. April 1786 forarmede Veile Jndbyggere. Bogen skal blive trykt i stor Octav, smuk Tryk og Størrelsen, bliver mellem 16 og 24 Ark. Det henstilles til enhver at bestemme, naar han subskriberer, hvad han for Exemplaret vil give, dog modtages ikke ringere end 1 Rldr. for Exemplaret. Den subskriberede Sums heele Beløb skal, naar de til Udgaven nødvendige Bekostninger ere fradragne, blive uddeelt til de Nødlidende efter deres Omstændigheder, og fælleds Overlæg med Hr. Byefoged Carøe og Hr. Winther, risiderende Capellan her paa Sædet, og en Underretning herom under vores Hænder ved Trykken blive bekiendtgjort. Subskribenternes Navne, samt hvad enhver har subskriberet at give, skal blive trykt foran i Bogen; hvorfore Navn og Stand ønskes nøiagtig angivet. Subskriptions=Listerne udbeder jeg det snareste skee kand, seenest inden Junii Maaneds Udgang Portofrie tilbageleverede, at Oplaget der efter kan bestemmes og Trykningen, begyndes, og kunde de enten indsendes til mig selv her til Stædet, eller Hr. Megler Bourgevis i Kiøbenhavn, og Adresse=Contoiret i Fredericia. Og nu, mine Medborgere, Hvad skulde jeg vel meere behøve at tale i denne Sag, For Mennesker, som kunde tænke og føle er der sagt nok, naar det viides, at en god tredie Deel af Veile er afbrændt, og over 200 Menneskeer mistede i denne Brand i mindre end 2 Timer alt, hvad de eiede. Veile den 2. Maji 1786. L. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Professor i Philosophien, Medlem af det Kongl. Norske Videnskabers Selskab og Sognepræst for Veyle og Hornstrup Meenigheder i Nørre=Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Bekiendtgiørelser. ligesom Ribe Stifts Addresse-Contoirs Ef 2 terretningers Plan har anmodet alle og enhver at indsende de passerede Nyeheder i og uden Stiftet m.v. hertil, som maatte kunde biedrage til sammes interessante Læsning, der umulig uden samme kan opfyldes, saaledes igientages saadant herved, ligesom Adresse-Contoiret med Fornøyelse ei allene betaler Postudgifterne deraf ved saadanne Indsendinger, men og anbyder de billige Faveurs, som vedkommende maatte derfore forlange, for des behageligere og fyldesgjörende at tilfredsstille Adresse-Contoirets Blades respective Læsere, som dets bestræbende og ønskende Formaal. P. v. Westen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Daa Hindsgaul ved Middelfarth kan faaes K. god Sæde-Byg for 19 Mk., Havre for 13 Mk. og Boghvede for 24 Mk. Tönden, naar Kiöberne betid melder dem. Efter Selveier Gaardmand afgangne Jens Videbech. - og Hustrue af Dahl Bye, Heinsvig Sogn, Coldinghuus Amt, bliver førstkommende 3de Junii, om Formiddagen Kl. 10, i Randbol Kroe foretaget. en Skifte Samling, hvortil enhver, som enten under dette Skifte har noget at fordre eller betale, herved offentlig indkaldes for samme at anmelde. Fredericia den 11te Maii 1786. H. de Hoffmann. S. T. .Hr. Kammerherre og Oberst Baron af Ran 2 hau, som Formynder for Baroniet Ryssensteen, lader saavel Baroniets Hovedgaard Ryssensteen, som og en dets Allodial Hovedgaard Rammegaard, hver for sig, eller og samlet efter Libhabernes Behag, ved offentlig Auction opraabe paa Ryssensteen til Bortforpagtning paa 3 eller 6 Aar, fra 1ste Maii 1787 at regne, førstkommende 12te Julii, om Formiddagen Kl. 10, og da om fornøyelig Bud skeer, den eller de Høistbydende strax tilslaae. Disse Baroniets Hovedgaarde ligger ellers som bekiendt i en særdeles god Kornegn, da Jorder og Enge til begge Gaarder, og især til Ryssensteen ere overmaade gode, med Gaardens Forpagtninger følger og endeel Konge- og Kirke=Korntiender, hvoraf den største Part dog er under Rammegaard; efter Gaardernes Udsæd, Tiender, Hocavl Græsning, har Vinter og Sommer kundet holdes, staldes og græsses overmaade godt paa Russensteen 100 Stykker Stude, fødes 20 Kiør, 14 a 16 Bæster, 80 a 100 Faaer, og paa Rammegaard, 80 Stude, 10 Kiør, 10 a 12 Bæster, og 80 Faar ; Gaardene, og især Ryssensteen, er og beqvem til Hollænderie, de ere hinanden paa en halv Miil nær beliggende, og i Riber Stift, Bøfling Amt, 2 Mile, nær Kiøbstæden Lemvig af Gaardenes anseelige Udsæd i god Jord, og deres betydelige Tiender sælges aarlig en anseelig Deel Korn af alle Slags, foruden hvad Stalstudene fortærer, hvilke og flere Fordeele de Lysthavende til Forpagtningerne best kunde forvisse sig om ved Eftersyn paa Gaardene, hvor og Conditionerne, saavel hos Forvalter Lang paa Ryssensteen, som og her hos mig at bekomme til Eftersyn. Brabesholm pr. Assens i Fyen, den 10de Maji 1786.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Efter høibemeldte Hr. Formynderens Ordre, H. Bagger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Hr. Baron Krones Gaard heri Staden beliggende, hvortil foruden andre Herligheder hører, en anseelig og vel anlagt Hauge, bliver den 19de Junii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11 stillet til 3die og sidste Auction og da absolut bortsolgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Siden Commisionen over den ved det Riberske Infanterie=Rigement ved Døden afg. Musqveteer Frederich Ernst Bojes Stervboe, efter Arvingernes Angivelser, det holder fornøden at ansette en Definications Termin, og dertil den 3die Julii h. a. har udnævnt; saa bliver sligt til vedkommende Arvingers Efterretning herved bekiendtgjort, at de samme paa benævnte Dag om Morgenen Kl. 9, kan møde eller lade møde, og at de efter oplæste Documenter deres videre Rettigheder at lagttage. Ribe, den 10 Mai. E. Sommer, J. Frantzen, Premier Lieutenant. Auditeur. Jkulde nogen have noget at fodre eller gielN. B. de, efter den udi Bredahl Bye, i En gom Sogn, Stamhuuset Thyrsbech, Gods, ved Døden afgangne Huusinderste Anne Laursdatter enten ihenseende til det imellem bemelte Enke og hendes Søsterdatter Bodil Christensdatter, Gift med Ole Andersen Huusmand i bemelte Bredahl, under Dato 3de Januarii 1784, oprettede, og under 24de Martii 1786. Allernaadigst Confirmeret Testammente eller i andre Maader, bliver herved indvarslet, at melde dem hos mig Underskrevne, forinden den i Loven befalede Tild. da enhver skal vederfares Ret, efter sine Beviser, og Stervboets fattige Tilstand. Thornbech den 10 Mai, M. Paulsen. Forvalter ved Godset,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Da ved den her i Weile sidstleden 23de April op- komne Jldebrand, een Deel af mine Documenter, Beviser og Qvitteringer, ere opbrændte: Saa anmodes alle de, som formeene sig at have noget hos mig at fordre inden Sex Uger a Dato, at angive formig, eller Hr. Byefoged Carøe her i Byen deres Fordring; da jeg efter den Tiid ingen Ankrav antager, og enhver kan tilskrive sig selv Skylden. Weile den 19de Maji 1786. C. F. Juel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-02
Kammerherre og Major af det Slesvigske Regiment Ryttere. hos Sr. Holst i Fridericia er at bekomme, god Sæde Boghvede for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
(Jndsendt.) Fantaske. ) 1 fik jeg hvad jeg ønsked mig Af fordisk Held! - det skulde være Ei Rigdom, Pragt, ei Cæsar liig, Stor Høihed eller verslig Ære. Det blev udi en misundt Roe Et stille Liv, befriet fra Plage, Hvor Dyden og Naturen troe, Jeg kunde ægte Glæder smage. Slig Storm, som svækkede Athen, Ei naalde til min lave Hytte; Den Muser helliget var reen For Splid, for Tvedragt ei et Bytte. Beskeden Konst og stille Flid, De skulle mine Jorder pryde, Og skienke mig den gyldne Tid, Ved hvis Erindring vi os fryde, En Have jeg anlagde mig, Hvor Florg og Zephirer boede, Til hvem Pomona føyed sig, Og hialp at alt godvillig groede, En Lund jeg plantede, hvori Jeg tit alvorlig vilde tænke. Og naar mit Maaltid var forbi, En Slummer ned sig skulde sænke, Et Lysthuus, skyggefuldt og tæt; Hvor Chloes Kys der vilde smage! Naar jeg af Dagens Arbeyd træt, Der et Glas Viin mig vilde tagel En Naboe, Ven Horages liig, Sundt Blod med roligt Sind og Hierte, Saa var jeg Lykkelig og riig. Dog een Ting jeg endnu begierte. Den Viisdom ret at skiønne paa Min Lykke; - Jntet eftertragte, Hvorefter mange Daarer gaae, Men dem og Ønskerne foragte, Kongelig Forordning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
Vi Christian den Syvende a. a. giøre alle vitterligt, At Vi, for at lette Oppebørsels maaden af Tobaksafgifterne, samt for at befordre Tobaksfabrikationen i Vore Riger og Lande, ved at befrie den fra et Paalæg, som de indenlandske Tobakker nu ligesom de udenlandske ere undergivne, men som de førstbemeldte efter forandrede Tider og Omstændigheder nu mindre end forhen kunne taale at bære, have allernaadigst fundet for got at ophæve den Forhandlingsafgift, som Forordningen af 23 Martii 1778, og Placaten af 18 Junii f. A. have paabudet, og derimod at forlegge Afgifterne af Tobak hen til at betales ved Jndførselen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
Det samme gielder og indenrigs fabrikerede Tobakker, som ikke med behørigt Fabrikmærke ere stemplede, eller ikke med bemeldte i 5 Art. foreskrevne Passeerseddel, hvor samme udfordres ere geleidede. Med Anholdelses og Confiskatiøns Maaden, og med Confiskations Deling, ligesom og i Henseende til Toldrettighedernes og Strafbødernes Erlæggelse, forholdes som i Confiskations Tilfælde i Almindelighed efter de nu gieldende Anordninger. Consumtionen beregnes ikke særtskilt blandt Rettighederne, da den under Tolden er indbefattet. 9) Ved næstkommende Junii Maaneds Ende, da TobaksForhandlings afgiften for sidste Maaned erlægges, skal enhver, som har Beholdning af fremmede Tobaksblade, eedeligen paa hvert Steds Toldbod, og hvor ingen Toldbod er, paa Hoved Consumtions=Contoiret, opgive denne hans Beholdning, og deraf erlægge den 1/2 Skill. at hvert Pund, som nu meere end forhen af fremmede Blade er paabuden. 10) Da Vi nu saaledes i denne Forordning har ladet indrage alt hvad Tobaksafgifterne og den derhen hørende Jndretning fra Told= og Comsumtions=Væsenets Side vedkommer; saa ophæves derved for saavidt Forordningen og Tobaksvæsenet for Danmark af 23 Martii 1778, og Placaten af 18 Junii s. A. Hvad Tobaksplantning, dens indenlandske Fabrikation og Fabrikstempling med videre derhen hørende angaaer, da ville Vi, derom nærmere give Vores Villie tilkiende. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vore Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residencestad Kiøbenhavn den 12 April 1786.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
Bekiendtgiørelser. Skipper Christian Jensen Møller af Fridericia, lader herved til alles Efterretning bekientgiøre, at han agter paa Søndag eller Mandag at af segle herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommelte Tild melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer naar de betimmelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
Skulde nogen have noget at fodre eller gielN. B. de, efter den udi Bredahl Bye, i En gom Sogn, Stamhuuset Thyrsbech, Gods, ved Døden afgangne Huusinderste Anne Laursdatter enten ihenseende til det imellem bemelte Enke og hendes Søsterdatter Bodil Christensdatter, Gift med Ole Andersen Huusmand i bemelte Bredahl, under Dato 3de Januarii 1784, oprettede, og under 24de Martii 1786 Allernaadigst Confirmeret Testammente eller i andre Maader, bliver herved indvarslet, at melde dem hos mig Underskrevne, forinden den i Loven befalede Tiid, da enhver skal vederfares Ret, efter fine Beviser, og Stervboets fattige Tilstand. Thyrsbech den 10 Man, M. Paulsen. Forvalter ved Godset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-16
Ja ved den her i Weile sidstleden 23de April opkomne Jldebrand, een Deel af mine Documenter, Beviser og Qvitteringer, ere opbrændte: Saa anmodes alle de, som formeene sig at have noget hos mig at fordre inden Sex Uger a Dato, at angive formig, eller Hr. Byefoged Caroe her i Byen deres Fordring; da jeg efter den Tild ingen Ankrav antager, og enhver kan tilskrive sig selv Skylden. Weile den 19de Mai 1786. C. F. Juel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
(Jndsendt. Fabel efter Kleist. lt røvede en traurig Efterhøst, Naturen sine Blade og sin Lyst, Da samlede Hær af Traner kom, Med Forseet nu at Bytte om, En umild Himmelegn med bedre Sted, Hvor de igien fandt tabt Lyksalighed. Blant dem en saaret Trane var, Som i den ene Vinge baer, Et Stykke af en Piil, en Jæger han Den saaret med. Den sad allene der, Og tog ei Deel i de Fornemmelser, Og glade Skrig, de andre høre loed, Var Hobens Spot - fordi den mangled, Mod. Ey er jeg skyld jeg eensom sidde maae, Og blandt den glade Hob ey med kan gaae, Saa tænkte den. Foragt maae jeg nu lide, Men hvordan kommer jeg til Vandets anden Side, Mig Smerten røver Kraft til did at flyve med. Achl skal jeg arme døe i Ulyksalighed, Den grumme Jæger ach, hvi Dræbte han mig ei Saa havde jeg havt nok, i Døden fundet VeylJmidlertid den glade Skare. Begyndte Reysen fare fort, Og inden kort Tid de langt bort Og neppe meer at Øyne vare. Vor arme Trane stille saad, Og rolig til Forsynet bad; Den stille laae paa Lotos Blade, Der rundt omkring ved Breden sadde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Nu blæsede en deylig Vind, Der Bladene, som før gik ind Hen over Søen rigtig førde. Vor Trane, som paa disse saad, Erholdt da hvad den ivrig bad, Ja underves endog den hørde, At mange Spottere omkom, Som fældte før saa haard en Dom. J! som af Vanhelds tunge Haand, Tit trykkes, og med haarde Baand, Er ligesom til Uheld bundet!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
J Fromme lol forsager ey, 3 vandrer kun af Livets Vey Saa mangen From har Udgang fundet Paa anden Side er et Land, Saa got, som det kun ønskes kan, Opfyldt blot med Lyksaligheder. Og idel uforfalskte Glæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Juridisk. For nylig befalede Kongen af Preusen at indsende ham Efterretning, hvad Fordeele hans anordnede nye Justits=Indretning havde virket. paa Processerne; Jfølge samme er funden at de har paa følgende Maade aftaget i de Preusiske Stater. - J Aaret 1777 var i de samtlige Stater 15229 Processer i gang, hvoraf 5582. bleve til overs og 332 varede over et Aar; Aaret 1785 vare 12139 i Gang, hvoraf 4266. bleve til øvers= og 269 varede over et Aar; altsaa vare 3090 mindre, 1316 bleve mindre til øver, og deres Antal, som varede over et Aar, vare 63 mindre. – En Ære for saa ypperlig en Indretning til Lærdom for den heele Verden. Hvor egensindig de Engelske Love ere lige indtil Bogstavene og Navne haves adskillige Beviser paa, hvortil denne høre med: En Kone havde stiaalet 2 Sølvknive paa Prindsen af Vallis Pallas. Hun blev bragt for Retten og Dommeren og anklaget for sit Tyveriet om Hs. Kongelig Høyhed Georg, Prinds af Vallis. Fordi nu alle Døbenavnene i Klager ei vare andførte, betiente Procuratoren sig af den ne Omstændighed, og sagde, at ingen Georg, Prinds af Vallis var i Engeland; hvorved Konen kom frie efter Dommerens Kiendelse, som ellers vist havde blevet hængt, Paris ere følgende besynderlige Proces for Chatelet gjort anhængig: En riig Privatmand gjorde en ung Pige, som han havde besvangret, det Forslag, at udsøge sig et smukt ungt Menneske til Mand med den Betingelse at give hende et god Udstyr. - Den stakkels Pige fandt sig heri og hendes Øyne faldt nogle Dage efter paa en smuk ung Mand; Sagen blev ham forestillt, og kort sagt, han blev da uden mange Complimenter Brudgom, den unge Kone bragte ham i en Tiid af 3 Aar 3 Børn til Verden, og ved enhver Forløsning forærede den rige Mand en anseelig Capital til det nye fødte Barn med Betingelse at fastsettes for samme, og Forældrene nyde Renterne til dets Opdragelse. - Den riige Mand døde, og den unge Ægtemand blev overmaade syg, hvor det da grøbte sig, at den unge Ægtemand var et smukt forklædt Fruentimmer; - Den riige Mands Arvinger forlange nu, at den Afdødes Testammente for de forhen udbetalte og udsadte Capitaler skal giøres til Jntet, siden man endnu intet Exempel har paa Børn af sligt et Ægteskab, uden af dette. - Arvingerne har og forestillet Regieringen det fra deres Side og ombedet en anordnet Commision i denne Sag, ligesom den unge formeente Mand har og ombedet Regeringens Forsvar at beholde de reene, offenlig givne bekiendte Donationer. Enhver er længselfuld, hvad udfald det vil faae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Litterarisk. Spanien begynder meget at høyagte den fremmede litteratur Hr. Clavio har oversadt Bufsons Verker, og Hr. le Jenne Adels Død af Gesneer; de har alt forladt Pressen og læses med Fornøyelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
J Frankfurt er Geheimeraad og Professor Daries vederfaret den Ære, at hans 50de Aars Academiske Lære=Embede er offenlig og glindsende ved en Tale høytidelig holdet, og hans Tilhørere har bekostet en Tænke=Penge til sammes Erindring, der meget har fornøyet denne værdige Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Kongen af Engeland har besluttet at lade 3de af de Kongelige Prindser studere ved Academiet i Gottingen, og skal logere i Commedantens Huus. En Ære for Academiet Profisserer, at deres Retskaffenhed ei allene anlediger samme, men og vil en mindre ophøye Academiets Værdighed.