Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-01-09
J denne Juletid er af Professor og Hofmedicus, Dr. J. L. Dreier i Kbhavn udstædt en Opfordring til Oprettelse af et Børnehospital, ved Hjælp af veldædige Sammenskud. J dette Hospital skulle ikke alene fattige og syge Børn kunne frit indlægges; men Saadanne ogsaa daglig til en fastsat Tid kunne blive hidbragte for at faae fri Lægehjælp og Lægemidler, ja Lægetilsyn i Hjemmet, hvor det maatte udfordres. J de fleste store, ja endog i mindre Stæder findes nu saadanne Børnehospitaler. Det største og berømteste af disse er Hospital des enfans ma lades i Paris. J vort Naborige Sverrig bestaaer allerede i over bundrede Aar Almanna Barnhuset i Stockholm", der har saa rige Dotationer, at det paa egen Bekostning har kunnet ladet en Læge, Dr. Berg, foretage en Reise paa 2 Aar i Udlandet, og ved hans Hjemkomst i Foraaret 1842 give Stockholm store Børnehospital en saa betydelig Udvidelse og Forbedring, at det derved har faaet Rang blandt de fortrinligste nu existerende. Det paatænkte kjøbenhavnske Børnehospital skal have saa mange Sænge til fattige Børn, som Midlerne ville tillade, og en Afdeling for Betalende til en moderat Priis. Børn med ante og de med chroniske Sygdomme, skulle være strængt afsondrede, og en ambulatorisk Børneklinik forenes med Hospitalet. Dr. Dreier forpligter sig til, gratis at paatage sig Overlægeposten, og naar Hospitalet er traadt i Virksomhed, efter et Par Maaneders Forberedelse, at holde kliniske Forelæsninger, saavel ved Børnenes Sygeleie som ved Polykliniken. Til disse som til de daglige Ordinationer skulde Adgang staae aaben for Læger og medicinske Studerende. Da der hos os hidtil har manglet Leilighed til practisk Øvelse i denne saa vigtige Green af Lægevidenskaben, hvor vigtig vil da ikke ogsaa Børnehospitalet blive for de finderende Læger, og saaledes velgjørende for hele Samfundet, da mange Tusinder af svage Skabninger derved vilde blive reddede fra Døden eller, hvad der er værre, fra sygelig Tilværelse og Forplantelse af en ligesaa ussel Afkom. Saasnart Subskriptionen bliver saa tilstrækkelig fremmet, at Hospitalet kan ansees med Sikkerhed etableret, vil der blive indbudet til en almindelig Forsamling af Velgjørere og Velgjørerinder, for at tage nærmere Bestemmelse. "Da man saaledes slutter Jndbydelsen - baade kan, og paa flere Steder har begyndt med Lidet blot nogle Værelser med faa Sænge) og dette Lidet ved Guds Velsignelse snart et blevet til det Større, vil jeg ikke gjøre Oprettelsen afhængig af nogen bestemt Sum, men i Guds Navn udsende denne min Jndbydelse i den hellige Juletid til Fædre og Mødre, og til Alle, som føle varmt for den uskyldige, til vor Kjærlighed og Bistand trængende Børnealder, og som ved at aabne Tilflugtsted og forskaffe Hjælp til de Fattiges syge Børn ville bidrage til at afhjælpe den lidende Menneskeheds bittreste Nød: et værdigt Juleoffer, J det nylig udkomne "Danske Magazins" 2. Bind, 4. Hefte findes et Uddrag af Griffenfeldts Fader, J. Schumachers, egenhændige Optegnelser, angaaende hans Levnetsomstændigheder og hans Børn. Han var, som bekjendt, Viinhandler, eller, som det dengang kaldtes, Viintapper, og var født i Bergedorf, hamborgsk Gebeet, men forresten var derikke andet mærkværdigt ved ham, end at han var Fader til Danmarks berømteste Statsmand. Han var efter Tidens Stik meget stræng i Jagttagelsen af den udvortes Gudstjeneste, og hans Morgenbøn varede 1 1/2 til 2 Timer, hans Aftenbøn 1. Qvarteer til 1/2 Time. At hans Gudsfrygt ikke var saa ivrig om Aftenen, som om Morgenen, hidrørte fra en speciel Omstændighed, som den ærlige Mand uskrømtet fortæller. "Bin ich - siger han - denn, wiedes Menschen wohl psleget zugeben, und leder in dresen Jahren fast vor keine Sunde mehr geachtet wirdt, zu Zeiten truncken gewesen, so wers ich nicht, das ich etman so uberladen gewest, das och mich nicht mit wenig Worten Gott beforlen, und so zur Rube begeben hatte."