JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
J Parma er kundgjort følgende Patent, Vi Keiserinde Marie Louise, Erkehertuginde af Østerrige, Hertuginde af Parma a. bekiendtgiør fore samt lige Undersaattere, at Vi i Betragtning af Tidsomstændighederne og Umueligheden for nærværende Tid personlig at kunne begive Os til Vore Stater, har anmodet Vor stormægtige og elskede Fader, Keiseren og Kongen, om at lade disse Vore Stater provisorisk forvalte i sit Navn, hvilket H. K. K. Majestæt ogsaa naadigst har bevilget Thi anmode Vi desaarsag Vore troe Undersaattere, at vise Lydighed mod de af H. M. treffende befalinger og Foranstaltninger. Givet paa Schönbrun den 30te Marts Marie Louise. Endvidere skal bemeldte Fyrstinde for kort siden have tilskrevet Statholderen i Parma et Brev som indeholder følgende politiske Troesbekiendelse: "Mine Ønsker forkastede Napoleons Haand. Som en lydig Datter gav jeg efter for en elsket Faders Bønner, og opofrede mig for Fædrelandet. Da jeg under saa blændende Forbetydninger kom til Frankrige gjorde Franskmændenes Elskværdighed mig maaskee alt for godtroende mod deres Karakters Letfærdighed og Ubestandighed. Jeg troede at have studeret Nationen. Den forlod Napoleon i sin Ulykke og kaldte en Fyrste tilbage paa sin Tron som den engang havde hanlyst. Ak! Napoleon kommer tilbage til Frankrige, og Folket forlader sin Konge. Hvilken uværdig og troløs Nation, Aldrig vil jeg drage tilbage til den; og hvis jeg ikke havde en Søn, hvem jeg ofter min Tilværelse, saa vilde jeg for min øvrige Levetid indslutte mig i et Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Handelsefterretninger. Caffe og Sukker er i London bleven en betydeliUdførsels=Artikel, og er steget i Prisen, da fra Holland, Hamborg og flere store Steder er begiert store Partier deraf. Kornvahrer er der ingen Søgning efter. Af trem med Byg og Havre er temmelig god Tilførsel skeet, men ikkun lidet solgt. Af Hørfrøe er der kun lidet faldbuden, hvorfore det er steget noget i Prisen; Kløverfrøet er derimod i meget lav Priis. Tran staaer endnu i sin forrige Priis og søges ikke meget. Et indisk Handelshuus solgte forleden 65000 Sække Riis. Rom søges ikke meget. Urtekramvare søges temmelig, kun ikke Cancel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
De i kort Tid forefaldne politiske Begivenheder, har i Amsterdam frembragt en stor Standsning i Handelen. Tid efter anden har dog Frygten lagt sig, saa mange begynder igjen at virke. Caffepriserne, som med et stege til til 12 1/2 Stor., faldt igjen ned til 4 Styr. Den paa London noterede Cours er bleven staaende, og der fandtes mere Courant end Papiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Bomulden vedbliver at holde sig i Priis. Cacao, uforandret. Farvevarer søges næsten ikke. Kornpriserne ere flaue. Riis søges meget begiærlig og dersom ikke snart Skibe komme fra Amerika, vil denne Artikel vedblive at stige. Theepriserne ere uforandrede. Sukkerpriserne ere flaae, dog holde de sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
J Riga er Søgningen efter Hamp meget tiltaget. Rugen derimod er falden meget i Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Fædrelandet. Hs. M. vor Konges Gesandt, Generallieutenant v. Walterstorff gjorde sig fra Wien reisefærdig for igjen at tiltræde sin Gesandtskabspost hos Kongen af Frankrige, Ludvig den Attende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
For kort siden skal en Slagter i Ringsted have ihielskudt sin forhenværende Kiæreste, og nogle Dage derefter hængt sig i Fængselet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 5 Maj 675. - Spec. solgtes til 40 2/3 a 41 Rbmk. Committeesedler 66 1/2 a 67 pr. 100. Oblig. 270.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Bekiendtgiørelser. Jeg er nædsaget at lade bekiendtgiøre, at min Dreng Nicolai Tem er fra min Tieneste ledig, af Aarsag, han har taget adskillige Ting paa min Regning her i Byen, saa advares enhver for at betroe ham noget i mit Navn, da jeg ikke meer betaler samme. Aarhuus, de 3die Mai 1815. S. Holmanist, Kobbersmedmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Hos Undertegnede bekommes til billig Priis til Kaffe, Kandis, Melis, Puddersukker, Jndigo, Pak papir, Maculatur, Skrivpapiir m.m. Lichey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Undertegnede, beliggende med min førende Schaluppe ved Havnens nordre Side, agter sidst i denne Uge at afgaae til Kiøbenhavn, og medtager dertil Stykgods. Aarhuus, den 8de Maj 1815. M. Bensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
En skikkelig Pige kan strax faae Condition hos tocellige Folk. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Landvæsenskommissair Rod, der siden 1804 ha været ansat og praktiseret som Procurator ved Over og Underretterne i Nørrejylland, har nu i denne Egen. skab nedsat sig ved Landsoverretten i Wiborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Skomagermester P. H. Eibye er flyttet fra Aaen til Volden, i forrige Snedker Lindewalds Gaard, hvor jeg som forhen anbefaler mig til Enhver, forsikrende reel og billige Behandling. Aarhuus den 22de April 1815. Hvor 30 a 10 Tdr. Byg og 20 a 30 Tdr. Havre. kan bekommes, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
En graae spraalet Kalkunsk Hane og en Ditto Ho ne er udgaaet af min Gaard, hvem der kan skaffe den tilbage loves en Douceur af Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Den 29de April er en hvid Sorpolt med et Mærke i det høire Øre som en Skovfugl, bortkommet fra Undertegnede for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur Christen Jensen Zeuthen, Udflytter. Alstedgaard, beliggende 3 Mile fra Horsens og 2 Mile fra Veile i en frugtbar og behagelig Egn, agter jeg ved offentlig Auktion Torsdagen den 11 Mai om Formiddagen Kl. 10 at bortsælge. Gaardens samlede Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 ½ Alb., er med det kongl. Rentekammers Tilladelse udsat i 6 Parceller, hvoraf Hovedparcellen beholder 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Endvidere hører til Eiendommene 2de betydelige og gode Engparceller af Stougaards fri Hovedgaardstaxt, ned Hartkorn 1 Tde. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Opraabet af disse Eiendomme skeer først parcelviis, dernæst samlet. Gaardens Bygninger ere indrettede til en Familie uden for Bondestanden, og ere alle velvedligeholdte. Den har gode og frugtbare Jorder, der betydelig kan forbedres ved Mergel, som overalt findes paa Marken. Den nedlagte Sæd er 14 Tdr. Rug 6 Skpr. Vinterhvede og 50 Tdr. Havre. Af Byg kan i dette Foraar faaes 30 Tdr. og af Boghvede 4 Tdr. Alt i metalet og godt tildannet Jord. Paa Gaardens Mark er beliggende en Skov, der har Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/5 Alb. og kan tilligemed Tørvemosen afgive overflødig Jldebrændsel. Gaarden kan tiltrædes strax, og opraabes i Rigsbankpenge Navneværdie. Conditionerne hvorefter disse Eiendom me bortsælges er fra den 4de næste Maaned at erfare hos Hr. Krigsassessor Secher til Marienborg ved Horsens, og her paa Gaarden. - Naar Auktionen over disse Eiendomme, som afholdes der paa Gaarden, 2 tilendebragt bliver samme Dag bortsolgt Heste, Kiøer, Faar af spansk Race, Vogne, Plouge, Harver, saavelsom endeel Jndboe. - Skulde Eiendommen underhaanden blive bortsolgt, skal det betimelig blive bekiendtgjort, Alstedgaard, den 27de April 1815. Langermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Løverdagen den 20de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver, efter Eierens Begiæring, ved offentlig Auktion bortsolgt Stedet Nr. 37. Litr. D. paa denne Byes Nørregade; Til Stedet, der bestaaer af 6 Fag 2 Etage Huus til Gaden, et Halvtag i Gaarden, og som er særdeles godt vedligeholdt, samt ligger saare fordeelagtig for en Handlende, er Jndkiørsel, Gaardsrum og fælleds Pompevand, Conditionerne, hvorefter bemeldte Sted Hortsælges skulle ved Auktionen, der afholdes paa Byens Raadhuus, blive bekiendtgjort, og kunne forinden erfares hos undertegnede Auktions-Directeur. Horsens den 8de Maji 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
J Kraft af Hans Kongl. Majestæts allernaadigst Bevilgning af 28de April sidst, bliver herved sub paa na præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldede alle dem som formene sig at have nog at fordre efter min afdøde Mand Kiøbmand Offer Lax, ritzen i Horsens, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidForløb, for mig og undertegnede Laugværge, at anmelde og beviisliggiøre. Horsens den 1ste Mai 1815. Barbera Sal. Offer Lauritzens Som Laugværge Philip Bolte. Auktionen sin Resneegaard over Jver afholdes for Auktionen paa Kongsgaard over Qvir afholdes som Tirsdagen den 16de næstk. Kl. 10 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
No. 5. Aarhuus Stifts. Aar 1811. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 12te Maj. Fredagen 1 Krigen i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Kong Joachim har ved en Skrivelse til den østerrigske General Frimont ladet ansøge om en Vaaben. hvile, men som denne har afslaaet ham paa Grund af sin Ordre, under intet Paaskud at opholde sin Armees Operationer. Derpaa har den neapolitanske Armee Natten imellem den 22de og 23de f. M. pludseligen forladt den stærke forskandsede Stilling ved Ce seng og i største Til fortsat sin Rettrade. Ifølge Berliner Efterretninger skulde Kongen af Neapel, tilbageslaaet paa alle Kanter, have indskibet sig i Rimini. Herom melde imidlertid de nyeste Wiener=Aviser ikke det ringeste.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Privatefterretninger fra Over-Jtalien melde: Da General Frimonts tapre Armee er stærk nok til at forfølge de slagne og opløste Levninger af den neapolitanske Armee, saa have alle Forstærkningstropper, 40,000 Mk. i Tallet, der allerede vare i fuld Marsch til Syd=Jtalien, erholdt befaling til i Jilmarscher, at gaae til Savoyen og Piemont. Man kan altsaa med det første see Begivenheder imøde fra Frankrigs sydlige Grændse. - Breve fra Bergamo forsikre, at der i Hovedstaden Neapel er udbrudt en Revolution med Joachim, hans Gemalinde og hans Tilhænger under Udraabet: Joachim Døden. - Frimont har af givet General Bianchi Overkommanden af den østerrigske Hær paa den høire Po-Bredde. Denne Armee antager Navn af den Neapelske Armee. Armeen i Over-Jlalien forbliver under GeneralFrimonts umiddelbare befaling. En Deel af denne Generals Armee skal have sat sig i Marsch over Piacenza. - Breve fra Venedig af 22de April melde: "I dette Øieblik erfare vi, at de østerrigske Tropper allerede befinde sig nedenfor Ankona, og at alt var bereedt til en Storm mod denne Stad. Franske Beretninger gjøre den neapolitanske Armee til 123000 Rd. og tilføie, at der vare indkomne adskillige Fredsdepescher til Kong Joachim, men som han havde tilbageviist med de Ord: "Det er forsildig, Jtalien vil være frie og vil vorde frie." - Paris var i øvrigt hans Tilbagetog ikke længere ubekiendt, og Gazette de France bemærker, at det sandsynligviis blot er skeet forat den neapolit Armee desto bedre kunde drage de forventende Forstærkninger til sig. Skiøndt Østerrigerne fulgte den flygtende Fiend paa Fode efter, opkastede denne dog hist og her stærke Forskandsninger men overalt dem kun til liden Baade, thi ikke saasnart lode Østerrigerne sig see før de, end- og ofte uden Fegtning, droge videre hiemad. Saaledes havde den neapol. General Lecch, med en 7000 Md. stærk Division fordeelagtigen forskandset sig paa Ronkoflodens hiinsidige Bredde, da Østerrigerne lige i deres Aasyn satte over Floden. Joachim ilede selv hid med tvende Ulanregimenter og angreb dem, men blev saaledes modtaget af Husarregimenterne, Prindsregenten og Lichtenstein at de neapolitanske Ulaner deels bleve nedhuggede og deels total sprængte, fra hinanden. Dette foranledigede det hele neapolitanske Korpses øieblikkelige Flugt, der ikke engang gav sig Tid til at medtage deres mange Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Paa samme Tid bleve Neapolitanerne af et andet Korps trængte tilbage over Saviofloden. - De allerede gjorte Fangers Antal beløber sig til over 7000 Mand. Desertionen tager med hver Dag saadan Overhaand i den neapolitanske Armee, at dens Formindskelse neppe mere er at beregne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Saaledes menes den Muratske Regiering snart at have naaet sin Ende. Det skal allerede existere en Beslutning fra de Allierede at de fra nu af hærken vil underhandle med ham eller erkiende ham som Neapels Konge. Det gamle Dynasties Tilbagekomst og Ferdinand den 4des Gienindsættelse paa Neapels Trone, torde nu være meget sandsynlig. Om denne Fyrstes Ankomst til sin Residentse haves dog endnu ingen sikre Beretninger, skiøndt man alt den 17de April havde ved den italienske Grændse Rygter om den engelsk sicilianske Armees Indtog i Neapel Saaledes endtes da denne Kamp for Menneskebedens Frelse. Betragter Man den i og for sig selv synes den vistnok ubetydelig, tager Man derimod Hensyn til hvad den kunde have blevet for Europas Rolighed og Velfærd vorder dens Vigtighed desto større. Havde Murat vel forladt sit Kongerige uden Forsvar, udsat sin Hovedstad for den Fare at vorde overfaldet ved den første Landing af nogle Tusinde Mand, brudt op i Spidsen for alle sine disponible Stridskræfter, for at angribe det østerrigske Huus, - hvis han ikke havde regnet paa den Bistand, Bonaparte havde lovet ham. - Det var Napoleons Hensigt, umiddelbar i efter sin Ankomst til Paris, at beordre de ham hengivneste Marskalker til at forsvare Indgangen til det franske Gebeet og Omegnen af Paris med muligste Styrke: Davoust skulde forsvare Paris til det Yderste, hvis det behøvedes, bevæbne Forstædernes Jndvaanere og med dem forene 20,000 Mand af Nationalgaden. - Bonaparte, som ikke troede, at de i Allierede saa hastigen vilde være slagfærdige, søgte at forekomme dem, i det han lod Murat marschere mod Malland og Jtalien bringe i Oprør, Var Murat trængt frem over Po, og havde nærmet sig Lombardiets Hovedstad, vilde Bonaparte føre sin Hær i over Alperne, revolutionere Piemont, sammesteds i rekrutere sin Armee, i Malland støde til Neapolitanerne, proklammere Jtaliens Uafhængighed, forene det under eet Overhoved, og derpaa i Spidsen af 100,000 Md. rykke over de Juliske Alper mod Wien selv. Talrige Emissairer vare udbredte i Polen, hvilket Land da vilde vorde Krigens Skueplads, for sammesteds at stifte Oprør og forurolige Rusland. - Ved denne i dristige Maneuvre vilde Napoleon være forekommen de Allieredes Militair=Operationer, have udstrakt fin Magt i en Linie af 500 Lieues, fra Ostende til Wien udover Alperne og Jtalien, forskaffet sig uendelige Hielpekilder af ethvert Slags, hindret Keiseren af Østerrige, ikke alene i at lade Tropper marschere mod Frankrige, men sandsynligviis endogsaa til at ende en Krig, hvis Omkostninger Arvestaterne allene havde baaret. Disse vare de gunstige Udsigter, som Napoleon kunde love sig af denne vidtomfattende Plan Murats Overilelse, den østerrigske Regierings kloge Forholdsregler, dens Generalers Duelighed, dens Soldaters Mod, dens Undersaatters Troskab og Umuligheden for Napoleon af tidligt nok at kunne blotte det sydlige Frankrig for Tropper have bevaret Europa for nye og lange Lidelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Napoleon og de Allierede. Fra Frankrige haves dennegang kun faae Efterretning, da den Pariser Post er udebleven, og, som man troede i Hamborg, ikke saasnart kunde ventes igien. En fransk Armee som samles ved Grenoble forat falde ind i Jtalien til Undsætning for Kong Joachim, torde nu finde Veien til ham for lang og de sværlig. - Preusernes sidstmeldte Affaire paa de franske Grændse kan endnu ikke ansees som Fiendtlihedernes Begyndelse, da de franske Fanger endnu det negang bleve sendte tilbage med Betydning: at C. hver, som for Fremtiden vovede at komme væbnet op Grændsen, vilde man lade dømme af en Militairkommission. Siden har det været roligt paa Grændserne - J de franske Grændsedepartementer oprettes Fri korps, som equipere og holde sig paa egen Bekostning, hvorimod alt hvad Bytte de giøre, er der eget. Erobrede Kanoner, Krudtkarrer, og Militaneffekter skulde afkiøbes dem for for Statens Regni med Trefierdedele af Værdien. For vigtige Fang udsættes Præmier. De kunne selv vælge hvad Grænsee de ville begive sig til. Desuden oprettes ogsaa 6 Kompagnier Kystattillerie. De franske Troppers Stuke ved Valenciennes angives til 52,000 Man Ved Metz kommanderer General Gerard et Kor af 12000 Md. J Lille hvor Napoleon forventede har Præfekten udstædt et Circulaire hvori det hedde Keiseren holder det for sin første Pligt at forskaFrankrige en ærefuld Fred; men hvis Statens Fiend vove at gribe til Værge, da vil han omgive sig m. sine brave Soldater og gaae dem imøde a. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Strasborg har General Rapp kundgjort, at man tilbageholder de til Frankrig tilbagedragende Krig, fanger, saa har han ligeledes givet befaling til at af holde alle fremmede Fanger som fra hans Militain Division vil gaae tilbage til deres Hiem. Ogsaa at Samfærsel med Tydskland spærret fra fra Side. - Derimod er endnu vedvarende Pakke farten aaben mellem Frankrige og Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
En rhinsk Tidende meddeler adskillige interessante F. modninger om Napoleons Plan til det forestaaenFeldttog. Af de idelige Forsikringer, at Frankrig i roligen oppebie Angrebet, sluttes, at det netop i i Sinde at forekomme det. Medens Bonapatrækker alle Tropper til Paris, og synes der at vi forskandse sig, kastet han fra de elysæiske Marker sig Blik paa Grændserne, for at opdage hvor de med me Held kunne giennembrydes. Belgien ansees for eneste passende Sted. "J det mindste 100,000 Mk. staae udrustede ved Paris, fordeelte i Leire og Katonnements saaledes, at de i 5 til 6 Dagmarscher til ne være forenede paa Grændserne. Lykkes det haat gjennembryde eller overrumple den ved faa Fæstn. ger slet vækkede engelsk preusiske Linie, da staaer B. gjen ham aaben, og han stoler paa mange Jndvaares Stemning, tvungne Laan og Reqvisitioner i skaffe ham hvad han behøver, medens hans Fæstne ger i Tilfælde af et Nederlag, sikre ham et roligt J. bagetog. Det er sandsynligst, at han vil bryde fra mellem Gent og Lille, og trænge Wellington hen m. Maas, for at afstiære ham Forbindelsen med Engelland, og fordrive ham fra Antverpen. Jngen maae og undre sig, om Napoleon ved Slutningen af Skuespillet paa Marsmarken giver Tegn til Opbrud og hurtigere end Tidenden om hvad her foregaaer bryder med Armeen over Grændserne, for, som et Uveir at overraske de Uforberedede paa den større Marsmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
En svensk Fregat har overbragt til Rügen en Gesandt til de Allierede, efter hvis Udsagn svenske Tropper ogsaa snart kunne være i Vente. - Spanierne staae 70000 Md. stærke paa Grændsen fori Forening med de øvrige Allierede at bryde løs. General Kastannos skal kommandere et af disse Armeekorps. Den bekiendte General Miranda er bleven stranguleret i Kadix. - Adskillige portugisiske Regimenter ere indtrufne i Ostende. J Skareviis, drage nu Russer, Østerrigere og Preusere til de franske Grændser; det afgiørende Øieblik synes at være ner. At Fiendtlighederne fra de Allieredes Side ikke før ere udbrudte, maae betragtes som en dyb Politik. Stadfæster Efterretningen sig om Kongen af Neapels Nederlag og Indskibning, saa er den Uvished hvori man har vidst at holde Napoleon, og den Fiinhed hvormed man har forstaaet at afholde ham fra at understøtte sin Svoger, et af de første Mesterstykker i Statskensten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Engelland. Da Omstændigheder kunne forhindre Hs. Storbrittaniske Majestæt, ifølge Alliance-Traktaten i Wien, stedse at holde det bestemte Antal af 150,000 Mand i Marken, er man kommen overeens om, at Hs. M. skal have Valget, enten at levere hiint Antal Tropper, eller aarlig betale 300 Pd. St. for hver Cavallerist og 20 Pd. for hver Jnfanterist, som maatte mangle i det fastsatte Antal. - Det engelske Hof har erklæret. at den 8de Artikel af Wiener-Traktaten, hvori Hs. allerchristeligste Majestæt indbydes til under visse betingelser at tiltræde samme, er saaledes at forstaae, at de kontraherende Magter derved forbindes til, efter den giensidige Sikkerheds Grundsætninger, at giøre en almindelig Anstrængelse mod Napoleons Magt. Men det er ikke at forstaae, som om den forbinder i Hs. brittiske Majestæt til at fortsætte Krigen forat foreskrive Frankrig negensomhelst særegen Regieringsform. Saa inderlig ogsaa Prindsregenten ønsker at see Hs. Allerchristel Majest igien paa Tronen og saameget det end ligger Høist paa Hiertet, i Forening med sine Allierede at bidrage til et saa lykkeligt Udfald føler Han sig dog i Betragtning af de Grundsætninger, efter hvilke den brittiske Regiering har besluttet urokkelig at handle, opfordret til at giøre denne Erklæring. Borgerforsamlingen i London har dekreteret et Bønskrift til Underhuset, hvori der protesteres mod Krigen med Napoleon. Hvo der vovede at tale derimod ble overdøvet. Engellændernes Jndfald i Neapel var aldeles uventet; thi det skedte medens Whitbread foreslog Parlamentet at opsætte alle Subsidiers Bevilling, indtil Man vidste om Man befandt sig i Krig eller Fred, medens Lord Castlereagh erklærede, at Aftrykket af Wienertraktaten indeholdt nogle væsentlige Feiltagelser. og at den endnu ikke var af alle Magterne ratificeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Handelsefterretninger. J disse Dage ere følgende Vare ved Auktion paa Khavns Børs bortsolgte: Badstuben Hør 170 a 17. Rbd. Skpd.; Rigaiske Hampeblaar 104 a 106 Rbd. Skp.; Dito reen Hamp 190 Rbd. Skp.; Kønigsberger Rug 23 Rbd. Td.; vestindisk Kaffe 7 Mk. 12 s. a 8 Mk. Pd.; ægte Liverpool Tobak 15 Mk. pr. Cardus; gammel lollandsk Hvede 24 Rbd. 2 Mk. a 25 Rbd. Td.; franske Propper 10 a 12 1/2 Rbd. pr. Tusind; Puddersukker 8 Mk. 3 s. a 9 Mk. Pd.; Campeschetræe 25 Rbd. 1 Mk. pr. 100 Pd.; Skraa tobak 8 Rbd. 5 Mk. a 10 Rbd. Lpd.; god gammel Rom 652 a 60 Rbd. pr. 30 Viertl.; Cacaobønner 12 Mk. Pd.; St. Croix Rom 450 a 454 Rbd. pr. 30 Viertl.; Stolzeroste 4 Mk. a 4 Mk. 6 s. Pd.; Thobohe 17 Mk. 10 s. Pd.; Cochenille 62 Rbd. 1 Mk. Pd.; Bomuld 9 Mk. 14 s. Pd.; 4 Tom. Søm 10 Rbd. 3 Mk. Tusind; svenske 3 Tom. Søm 7 Rbdlr. 3 Mk. pr. Tusind; Steenkalk 6 Rbd. pr. Foustage; Vestervigs Bræder 7 Al. lange 13 Rbd. Tylten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Det engelske tremastede Skib Catharina, Capt. Ans dell er midt i April M. forliist ved Memel, og Capt. Clausen fra Hamborg bestemt til Liverpool, paa samme Tid ved den franske Kyst. Vismar, den 29de April. Næsten Alt er stille i Handelen. Korn søges heller ikke. Bog allene sendes til Stockholm; men Eierne vil neppe have nogen Fordeel derpaa, men maaskee endog tabe derved. Smør søges meget; for Hamborger Regning er betalt 46 Rd. 32 s. pr. Td. N. 3, hvilket vel maa tilskrives Fodermanglen. Rugsæden har lidt endeel ved Nattefrost og Kulde; men da vi have havt nogle Dages varm Regn saa er den bleven bedre, og vi kan endnu vente en rig Høst. Hvedesæden har lidt af Kulden, men staaer meget godt. - Hveden betales nu med 144 til 148 Rd., Rug 124 til 128, Byg 60 til 64, Havre 40 til 44, Ærter 90 til 96, alt pr. Læst og i Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Hs. M. Kongens Hiemreise fra Wien var nu fastsat til omtrent 14de eller 15de d. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Under 30te Marts d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Prinds Talleyrand til Ridder af Elefanten, samt under 14de April at udnæstne Hr. v. Flassant, ansat ved det franske Gesandtskab i Wien, til Vidder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
Paa Frederiksberg bliver nu gjort Indretninger som lader formode, at Hs. M. Dronningen snart vil tiltræde denne sin Sommerresidentse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-12
De kal. danske Kourerer, Lieutn. v. Egerod og Kammerjunker C. L. v. Moltke, passerede i forrige Uge over Beltet, den første fra og den sidste til Wien. Cadettiggen er i disse Dage gaaet under Seil til Nordsøen - og Skibet Amonette ført af Capt. Rhode til China.