Berlingske Tidende, 1752-12-08
Men dette paastaaer jeg, at det af mig opfundne Monochordon er det eneste og meest fuldkomne i sit Slag, som det, hvorved man paa det nøyagtigste kand erfare og prøve, hvilken Temperatur man vil. Nu viides der og at alle andre Stemme Machiner, som ikke ere af samme Natur, sees underkastede de Skrøbeligheder og Fortrædeligheder, som giøre Stemmeren i sin Stemming derefter tvivraadig og uvis, enten han vil prøve og erfare den lige eller uliige svævende Temperatur. Men af det, som staaer i forbemeldte Lærde Avis No. 26 bliver Meeningen denne: Strængene paa mit Monochordon, stemmer sig i et Øyeblik af sig selv, og disse saa stemte Strenge, kand ikke paa nogen Maade række sig eller forstemmes, men bliver uforanderlige i varm og kold Luft, i vaadt og tørt Veyr. Dette tilstaaer jeg ogsaa, at af alle de Temperaturer jeg har seet, agter jeg kun den lige svævende værdigst til at staae tegnet, tællet og afdeelt paa mit Monochordon. Vil man ellers see den ligesvævende Temperatur i sine 12 Grader med sine Tall exprimeret, saa er den at finde med retteste Udregnings Maade, hos Christoph. Albert Sinn i hans Temperatura Practica, samt i Meckenhansers, og ellers diseursive hos Neibhard i hans Canon Monechord edit, alter. 1734, ligesom ogsaa hos Mathesen i hans Critica Musica P. 1. p. m. 52. (hvor dog NB. qvarta Minor hverken bør være 2963. 28, som der staaer, ikke heller 2996, 28, som Matheson forbedrer det i hans General-Bas-Skole, Pag. m. 147, men 2996. 62) og hos fleere, saa at den ligesvævende Temperatur er funden og beskreven, førend jeg begyndte dermed. Vil nogen kalde det en ny Opfindelse, at jeg extenderer den ligesvævende Temperaen til 24 Grader, (see mine Musicaliske Elementa, Pag. 129. og Nødhards Brev til Matheson anført i hans store General=Bass=Skole Pas. 447) og en til 36 Grad. eller videre i hver Octav, da staaer det i enhvers eget Behag og Villie: Vis nok er det, at de 12 hidindtil brugte Grader og Toner i den saa kaldte Octav, formedelst deres Utilstrækkelighed, neder enhver forstandig Musicum Theoretico Practicum at see sig om, for at faae Noyagtigheden for sit Gehør ret exprimeret og afmærket, (see Matheson Organ, Prob. Pag. 250. Lin. 20, it. Pag. 240 §. 7. it. Pag. 239. Lin. 29. og har det da været mit Arbeyde, at have udregnet saadanne, og min Fornøyelse at see, høre og erfare deres Rigtighed, der maa giøres til Fundamental=Tone af dem, hvilken man vil. J Udregningen behøver jeg ikke det Flikke Ver med de Commata, Schismata a. (see Matheson Organ. Prod. Theoret. Vorberet. Pag. 99. § 145.). J Stemmingen er jeg og frie for at bryde mig med den saa kaldede gode egale Stemming, ved at gaae frem Qvinteviis og Octav viis, som Mich. Prætorii Syntagm. Music. Tom. 2. Dag. 156. med videre, og Carl August Thiels i hans Tanker og Regler om Musiqven in Folio Pag. 85. 86. lærer. Men hvad min Udregnings Maade angaaer, saa er min Or tar altid som 2: 1, og naar Gradernes Antall i Octavenere, saa er min anden Tone-2, eller med Logarith misk Tegning, (e-1.) (C. 2.), den tredie Tone 2. eller (2) (E. 2.), og saa fremdeles efter slig Progression Octaven igiennem. Dersom nogen tvivler enten paa mit Monochordons Rigtighed, eller den af mig udregnede og derpaa tegnede ligesvævende Temperaturs Nøyagtighed, eller paa Stemmingens Læthed og Vished derefter, saa behøves der ingen anden Conference end selv at være hos, see og høre, for saaledes derved at nødes til at troe sine egne Øyen og Øren. Om der ellers er meer end een Slags ligesvævende Temperatur, og om den Søeboiske er anderledes, er jeg ubekymret for at viide. Jeg har Aar 1744 udgivet et til Musie=Elskeres Tieneste nyttigt Arbeyde, jeg har endnu Forraad til andre nye Musicaliske Elementer og Tonometrien og andet desangaaende. Og paa det jeg dog maatte sees efter Mathesons Postulata dygtig nok, (see Mathesons Organ. Prob. Theoret Vorberet. P. 111. L. 23.) da kunde adskilligt til Beviislighed herom fremkomme. For Resten om det behager Mr. Müller at correspondere med mig, dog ikke publice, men at vi derved kand være hinanden til Fornøyelse, efterdi jeg gierne vil informeres i all god og nyttig Kundskab, saa forsikkrer jeg i alle Tilfælde, at stræbe paa at være ham og enhver forstandig Musico til Behag. J. D. Berlin.