JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Mange Franske Frievillige have allerede begivet sig til Belgien for at understøtte Jnsurgenterne, som allerede commanderes af den Franske Gen. Mel linnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags Aftes gaves paa det Kgl. Theater Operan: "Den Stumme i Portici." Opførelsen af dette Stykke, der flere Steder udenlands saa virksomt har bidraget til at tænde Oprørets og Borgerkrigens Fakkel, foranledigede denne Aften en skiøn og hiertelig Yttring af det danske Folk varme Kiærlighed til dets ædle Landsfader og Hengivenhed for Danmarks Kongehuus. Det behagede nemlig Deres Majestæter Kongen og Dronningen og de Kgl. Prinser og Prinsesser at hædre denne Forestilling med deres høie Nærværelse. Ved Hs. Majestæt Kongens Fremtrædelse i den Kgl. Loge lød fra Parterret et: "Kongen leve!" som fulgtes af et tre Gange tre gientaget, almindeligt Jubelraab af det hele Huus. Parterret forlangte derpaa, at Orchesteret skulde spille Slutningschoret af Elverhøi, og dette, i denne Anledning aftrykte og for samme fortrinligt passende Chor, paa den yndede Folkemelbdie: "Kong Christian flod ved høien Mast, blev dernæst afsiungen: "Beskiærm vor Konge, store Gud! Beskiærm hans Slægt, Lad Skjoldungen=Stammen høi og prud Bestandig skyde friske Skud, Beskiærm vor Konge, store Gud, Beskiærm hans Slægt! Med Blomster i sit Sølverhaar, Han bære, styrket Aar for Aar, Saa let som i sin Ungdoms Vaar, Sin Krones Vægt!"
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Under Forestillingen behagede det Deres Majestæter flere Gange, i Forening med Publikum, at yttre deres bifald med Stykket og dets UdførelDa Tæppet var faldet, og Deres Majestæter forlode den Kongelige Loge, lød atter et eensstemmigt enthusiastisk Jubelraab. - Hs. Majestæt Kongen var kiendeligen dybt rørt ved disse ligesaa utvetydige som uopfordrede Kiendetegn, paa det danske Folk trofaste Hengivenhed og paa en Kiærlighed, som sikkert ingen Monark i høiere Grad har besiddet, eller i høiere Grad (Kbhvnsp.) fortient.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Fyrsten af Moskma, der ankom til Kiøbenhavn fra Stokholm i Tirsdags, har i Fredags havt Audience hos Hs. Majestæt Kongen og siden nydt den Ære at spise ved Allerhøistsammes Tafsel. Som man veed, er Hensigten af denne Fyrstes Mission at notificere Kong Ludvig Philips Thronbestigelse. Fyrsten af Mostma er, som bekiendt, en Søn af Marskal Ney, og har, som Artilleriellieutenant, et Par Aar staaet i svensk Tieneste. J Stokholm vakte den Omstændighed at den trefarvede Fane, der den 17de f. M. varede paa det derværende franske Gesandtskabs hotel, Dagen efter blev taget ind, megen Opmærksomhed; men Aarsagen hertil var kun, at Fyrsten ei dengang endnu havde faaet formelig Afskeed fra den svenske Kriestieneste, hvilket, efter hans derom indgivne Ansøgning, først skeete den 20de dennes. Fyrsten er nu ansat som Kavallerie-Oberst ved den pariske Nationalgade; han er formælet med en Datter af den franske Statsminister og Vicepræsident for de Deputere(Kbhvnsp.) des Kammer, Lafitte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Jfølge Plakat fra Generalpostdirektionen maa Vognmanstaxten i Danmark for October, November og December Maaneder af dette Aar blive uforandret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Som man erfarer vil den til Kiøbenhavn ankomne siamesiske Elephant, der med bifald er bleven foreviist i London og Paris, blive at see der, forinden den skal optræde i Hr. Foreaux Circus. Den er lidet over 3 Aar gammel, henved 8 Fod høi, angives for at være en Datter af den for sit Skuespiltalent berømte Elephant fra Siam, og skal være udmærket vel dresseret og med stor Behændighed og Færdighed udføre forskiellige Kunststykker. Det er henved en Snees Aar siden at en Elephant der har været at see.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
(Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Jfølge en til Kiøbenhavn fra Helsingøer indløben Efterretning, er Seierherren ved Navarino, den Russiske Admiral Heyden, med tvende Russiske Krigskibe, et Linieskib og en Corvette, ankommen til Helsingøers Rhed. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Den 26de September blev i et Dam paa Randers Byes Mark fundet et dødt Menneske som kiendtes at være en Boelsmand fra Gassum. En i Randers hiemmehørende Person, Frantz Jacob Gromi, som tidligere har været inddømt i Viborg, Tugthuus, har allerede tilstaaet at være deelagtig i den her udøvede Misgierning, hvortil man dog ikke kiender Bevæggrundene, da den Dræbte var en fattig Mand, hvis lille Eiendom kort efter skulde have været solgt. Dette Drab skal være det eneste, som i de sidste, 30 Aar er begaaet i Randers Jurisdiction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Beltpassage Fra den 4de til den 7de October 1830. Til Fyen. Forp. Conradsen med Familie; Birkeed. Friis, Jnspect. Michelsen; Frue Bentzon, Frøken Christensen; Kammerj. Reeds; Kammerherreinde Krogh med 4 Børn og Jfr. Christensen. Til Siælland: Kbmd. Aarslef og Fiindt, Provstinde Schuerman; Jfr. Bahneberg og Hoppe; Madam Luplau, Herredsfoged Blume med Kone; Jfr. Winge; Mad. Münster og Ørslef; Forstander Giersing; Klædehandler Jansen; Hosekr. Grøn og Berg; Handelsbet. Schmidt; Pastorerne Sørensen og Nyeholm; Jnspekt, Baagøe; Jfrue. Jang, Dallin, Bay og Adler; Stiftamtmand Thygesen; Forv. Jørgensen; Propr. Leth; Jnspekteur Michelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
AVERTI. SSEMENTS. Jfølge Udlægshavers Begiering bliver Stedet Matr. No. 33, beliggende paa Corsøer Kiøbstæds Ahlgade og tilhørende afgangne Snedkermester Terps Enke stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i bemeldte Sted Løverdagen den 16de dennes om Formiddagen Kl. 11. Stedet bestaaer af 3 Fag grundmuret Forhuus, 2 Etager høit, og 10 Fag Baghuus, hvortil hører en Haveplads og Græsningsrettighed paa Halskov Overdrev for et halv Hoved. Conditionerne, hvoriblandt at hele Kiøbesummen efter Omstændighederne kan ventes at blive indestaaende i Eiendommen, hvori Panthaveren er en offentlig Stiftelse, kunde forinden Auctionen erfares hos Prokurator Thuesen i Skielskøer, saavelsom her paa Contoiret. Korsøer Byfogedcontoir den 9de Octbr. 1830. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Torsdagen den 21de October, Formiddagen Kl. 9. vorder i Jdasgaard Skov ved Antvorskov afholdt offentlig Auction over endeel Bøgetræer paa Roden, Størstedelen tienlige til Gavngiørende. De Lysthavende ville behage at mode ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Jdasgaard den 10de Octbr. 1830. O. R. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Skifte-Jndkaldelse. Credi= og Debitorerne efter afdøde Fæstegaardmand Rasmus Hemmingen af Lundstorp, under Basnæs Gods, der tillige var Arvefæster af en Gaard i Lundbye, under det Kongelige Universitetsgods, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel; de første til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste, for til Skifteretten at indbetale, hvad de maatte være Boet skyldige. Ligeledes underrettes herved saavel Arvingerne, som andre Vedkommende, om, at der i Boet Mandagen den 25de dennes, Formmiddag Kl. 10, vil blive afholdt en Skiftesamling paa Basnæs Godses Skriverstue, hvor iblandt andet vil blive afhandlet, hvorvidt det maatte ansees oplyst, at den Afdøde til sin Stedsøn har bort skiænket sin Ret til Arvefæstergaarden; ligesom der og vil blive taget Bestemmelse om Boets Realisation i det Hele. Basnæs den 9de Octbr. 1830. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
En afskediget Embedsmand ønsker sig anbragt som Lærer for en Families Børn. Han paatager sig at give grundig Underviisning i det franske og tydske Sprog, i Religion, Calligraphie og for øvrigt i de almindelige Skolekundskaber. Lon giør han ikke til nogen Betingelse, men han ønsker en blid og god Omgang. Nærmere Underretning erholdes hos Justitsraad Richter paa Liselund ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Skielskøer Hestemølle med dens tilhørende Bygninger og Jorder. i Byens Marker, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at erholde tilkiøbs, og kan tiltrædes efter nærmere Overeenskomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
J Møllen ere 2de complette Qværne med dertil hørende Sorterindretning og Blæsemaskine. Alt, saavel Bygninger som Mølleværket, er i en særdeles god og vel vedligeholdt Stand. Vedkommende som attraaer denne Eiendom ville behage at henvende dem til under R. Thorn, tegnede Eier paa Stedet. afskediget Lieutenant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Formedelst indtruffet Dødsfald, er en vel vedligeholdt Gaard i Gudum Bye under Frederikslunds Gods, strax at erholde i Fæste. Med Gaarden, som har en lærde les god Jordlod af circa 92 Tdr. Land, der staaer for 12 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 1/5 Alb. Hartkorn, følger complet Besætning og Jnventarium, samt Sæde= og Føde sæd. Frederikslund den 3die Detbr. 1830. C. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Foreløbig bekiendtgiøres: at Fru Skov-Auction, Oberstlieutenantinde v. Jensen om kort Tid lader bortsælge en betydelig Deel Træer, paa Roden, i Antvorskov Lystskov. Saae-Rug bekommes hos H. H. Schou. 3 Slagelse den 11te Octbr. 1830. fiin og lang, bekommes hos H. H. Schou. Uld, Slagelse den 11te Octbr. 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
en Hos Undertegnede er arRøgtobaret, nyeret et betydeligt Partie Røgtobakker, bestaaende af Maracaibo Kanaster i Daaser, Varinas Kanaster i Blye, Oronoco Kanaster i Blye, Amerikansk Kanaster, Petit-Kanaster, bedste Virginie No. 1 og 2, de Tonnenboyer No. 9, 10, 11, seinem Petum, Petum No. 1 og 2, fiin guul Maryland No. 1 og 2 af Dsens Fabrik i Hadersleben, grøn Maryland, Maryland No. 2 og 3, Maryland No. 3 af Brauers Fabrik i Kiel, de volle Kanaster, Portorico, sein Portorico, Portorico mit Siegel, Portocarero, Louisiana, Batavia, Wagstaffs, Jomfrue No. 1, 2, 3, Schack No. 1 og 2, Hollandsk G, veritabel engelsk Liverpool, Kint & Naylor, Liverpool AA og A, bedste Biskop No. 1, 2, dito 3 Taarne, der junge Kaufmann, Melange, tyk Hollandsk Rulletobak No. 1,2. 3, 4, fine Havanna, Domingo og VirginyZigarrer, samt fineste Snuus i Bouteiller, og alle Sorter af Skraaetobakker, der udsælges til billigste Priser. Slagelse den 8de Octbr. 1830. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
(de øvrige Avertissementer skulle følge næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden for tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aar. Løverdagen den 16. October 1830. No. 83. ved Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
(Jndsendt.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Kiøbenhavn den 12te October. J Anledning af de i Avisen givne Betænkninger og Eden, at det var hensigtsrigtigt, at give Aflæggelsen af samme et høitideligere Anstrøg, er den Jdee falden mig ind, om en saadan Eed ei med mere Jndtryk og religiøs Følelse kunde aflægges i Kirken umiddelbar efter Prædiken, end med nok saa mange Kunster paa et trivilSted. a) Fra Barndommen inspireres dog de helligste Følelser i Kirken. b) Præsten kunde mod Slutningen af sin Tale, forklare Edens Vigtighed; falske Vidners usalige Bebreidelser sit hele Liv igiennem, end sige paa Dødsleiet. Kort, Virkningen af falsk Eeds Aflæggelse, subjective som objective. c) Menighedens Nærværelse, Synet af den Korsfæstede, man minde ham som Guds Søn eller som vor Religions-Lærer, som den meest saliggiørende Lærer her og for Evigheden. Synet af hans hellige korsfæstede enbleme kunde ei andet end stemme til de Følelser, den Ærefrygt, og den Overbeviisning, der altid bør ledsage Eden. d) I Nærheden af hver Tingstue er altid en Kirke. e) Det betydelige Ophold efter Tienesten vilde og burde efter min Mening ingen Præst lade sig fortryde. f) Helst mener jeg fra Alteret, at Forklaring over Edens Hellighed, den falske Eeds Rædsel, kunde gives; Talen fra Alteret har noget endnu høitideligere end fra Prædikestolen. Disse Ord, som i den meest menneskekiærlige og patriotiske Hensigt fremsættes, bedes godmodigen bedømte. Med Agtelse, Sat Sapienti. Res pro nomine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J Storhertugdømmet Hessen Darmstad seer det reent forkeert ud. Selv Bønderne ere der komne i Opstand og det begynder nu at gaae udover Herregaardene. En Trop Oprørere paa 80 til 100 Mand, som er kommen fra Churhessen, ere brudte ind i Staden Hellenberg og ødelagt Voldhuset, men Borgemesteren Pauli fik Borgerne, som Oprørene søgte at formaae til at gaa over til deres Partie, til at fordrive hine; disse toge nu Flugten, men anfaldt Byen fra en anden Kant og satte Jld paa 3 Lader som opbrændte. - Om Natten imellem den 28de og 29de giorde nogle hundrede Bønder, som vare væbnede med Gevære, et Angreb paa Staden Budingen; men nogle Soldater tillige med Borgerne gik imod dem og fik dem fordrevne, hvorved en Bonde blev haardt saaret. J flere Byer i Omegnen ere ligesaadanne Uordener begaaet af Oprørere, som ere komne fra det Hanauske, (saa at nu det ene Land begynder at anfalde det andet.) Man har faaet nye Efterretninger fra Budingen, om at 200 Bønder have paa nye giort et Anfald paa Staden og ødelagt 4 Embedsmænds Huse. Herpaa have de med Musik marscheret mod Ortenberg og begaaet der endeel Uordener og vilde endog rykke imod Giessen. Oprørerne ankom om Natten imellem den 30te September og 1ste October til Nidda og satte Jld paa Slottet, og sloge Vinduerne indi flere Huse. J Byen Meelbach brød 4 til 500 Mand ind om Natten og begik de største Uordener, Borgerne kunde ikke modstaae dem; men fik Hielp fra nogle Naboe Byer og dreve dem endelig tilbage. – J Florstad brød en Colonnie Jnsurgenter ind, slog Vinduerne itu og ødelagte alt i Frieherre von Løves Gaard. J Staden Scotten har en anden Colonne af Rebeller udøvet de største Rædselscener, ødelagt alting i de offentlige Bygninger og nedbrudt Skatteindkræverens Huus, som maatte tage Flugten; de fleste Rebeller vare bevæbnede med Prygle, kun faa af dem havde Gevære. De Hessiske Tropper commanderede af Prins Emil, ere nu brudte op imod Jnsurgenterne; de traf paa dem i Sø del; i en Hauge blev der skudt paa Tropperne, men en Cavallerist skod en Oprører ihiel med sin Pistol og nu forfulgte Cavalleriet Rebellerne indi Haugen og huggede løs paa dem; tre bleve blesserede, hvoraf een døde paa Stedet. De bevæbnede Bønder have, ifølge de nyeste Efterretninger, deelt sig i 4 Colonner, trække omkring i Landet og sætte Jld paa Herregaardene. (Dette er ganske naturligt, naar den ene Stand tilsidesætter de Pligter, som den skylder sin Regiering og Dydens og Religionens Bud, hvorledes kan man da vente, at den anden Stand skal handle bedre. J det Badenske ere ogsaa udbrudte Uroligheder, som dog skulle fordetmeste være rettede imod Jøderne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Churfyrsten af Hessen skal være syg af Podagra; han skal tage sig de forefaldne Begivenheder meget nær. Af en Bekiendtgiørelse, han har udstædet den 2den October og hvorved han har decreteret Oprettelsen af Borgerbatailloner, seer man at allehaande Excesser ere foregaaede i Landet. - J det Veimarske er det ikke heller rigtigt roeligt. J Staden Sulza ere forefaldne Uordener, hvorved et Par Justitsembedsmænd ere blevne insulterede. Man paastaaer, at alle disse Uroeligheder i Tydskland skulle udgaae fra et forbryderisk Selskab, hvis Formaal er at udbrede Anarchie og tillige Hierarchie (det vil vel sige siden Talen er her om Protestantere, at det er et Selskab af Sværmere.) Man skal i det Altenburgske være først kommen paa Spor efter dette Selskab og have opdaget skrækkelige Planer. Uroelighederne bevirkes ved Missionairer af en Faction, som handler i Mørket og som søger at forføre Folket, saaledes hedder det i det mindste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
J Schverin er man kommen paa Sporet af en Sammenrottelse af Brandstiftere. Storhertugen har nu udsat en Belønning af 500 Rigsdaler, forbunden med Navnets Fortielse for at kunne videre opdage Sagen. - Man siger at Hertug Carl af Brunsvig har henvendt sig til en stor nordisk Magt, for at blive indsat paa nye i sin Stat; men at Tydsklands store Magter ville erklære sig for Prins Wilhelm. Hertug Carl har havt en Samtale med Greven af Aberdeen; men som kun varede i 10 Minuter og skal have faaet en hemmelig Paamindelse om ikke at nærme sig til Kongens Residents. Han havde besøgt for nogen Tid siden Coburg Theatret; men blev kiendt af Tilskuerne og udpebet. Brunsvigerne holde sig imidlertid til Prins Wilhelm, for hvilken de vise den største Hengivenhed. - Den Franske Minister Greven af Montesquien har overleveret den 17de Septbr. en egenhændig Skrivelse fra de Franskes Konge til Kongen af Neapel. Sultanen vil ikke erkiende den nye Franske Konge førend han hører at de andre store Magter have besluttet sig dertil (og deres Beslutning beroer vel paa hvilket Partie Frankerige tager ved de belgiske Anliggender. Dette skal have foraarsaget en Spænding imellem Greve Guilleminot og Reis Effendi. Jmidlertid har saavel Gesandten som Koffardiskibene heiset det trefarvede Flag. - De Græske Anliggender gaae nu reent i Staae, og Commissionen, som var nedsat for at regulere Grændserne, har opløst sig saasnart Efterretningen om den Franske Revolution ankom. - (Havde man nu kun Efterretninger fra Paris og nye fra Brüssel, saa kunde man maaskee see om der er Grund til at berolige sig eller til Foruroligelse; men en stor Beroligelse kan saa ikke finde Sted, saaledes som Tilstanden, nu er i Europa).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Der meldes fra Frankfurt ved Mayn under 2den October: Allerede i nogle Dage leve ogsaa vi her i stor Uro. Høist strafværdige Bønder oprør, som true den offentlige Rolighed, have fundet Sted i vort Nabolag. Begyndelsen til disse Excesser var Oprøret i Hanau, som først havde faa faa Deeltagere, at det er ubegribeligt, hvorfor Autoriteterne og Borgerskabet saa roligt, kunde see paa dette Uvæsen. Er det sandt, at Toldafgivterne i Kurhessen, og endnu mere i Storhertugdømmet Hessen ere trykkende, maa man endog desværre indrømme, at Bonden paa mange Steder er bebyrdet med svære Afgifter, saa kan dog Jntet undskylde den oprørte Pøbels Frekhed, endog i fierneste Maade. Brand og Plyndringere saa forkastelige Midler, at de i Bund og Grund maae fordærve selv den bedste Sag. At man saa rolig kunde see paa at det alt længe truende Uveir trak op, er et af Tidens betænkelige Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
J Gaar holdt, som man forsikkrer, Forbundsforsamlingen et overordentlig Møde, for at raadslaae over Gienstande, der ere ligesaa vigtige, som de udkræve en hurtig beslutning. Kur prindsen af Hessen mødte i egen Person ved Forbundsforsamlingen, for at giøre Forestillinger angaaende Provinsen Hanaus oprørte Tilstand. Man veed ikke hvilke Beslutninger der toges; men blandt Publicum troes, at Tropper vorde reclamerede fra Baden, Baiern og Würtemberg. Det kunde ikke feile, at den krtiske Tilstand, som fra det Fierne nu er rykket for vore Porte, maatte yttre sin Jndflydelse her paa Børsen. Ved Børsflutningen 30te September herskede en panisk Skræk blandt Spekulanterne. Effecterne, faldt 2 til 3 PC., og Frygten, at det ikke vilde blive derved, men at Fonds vilde falde endnu mere, virkede meget ufordeelagtigt paa Forretningerne. Efterretningerne fra Brussel vare i flere Dage saa modsigende, at Uvisheden om Udfaldet af de blodige Stener, som der foregik, endnu meere forhøiede Gemytternes Spænding. JGaar marscherede 1200 Mand Darmstadiske Tropper herigiennem, for at bruge Magten mod de oprørske Bønder omkring Vogelsberg; dog har man endnu i Dag ikke faaet nogen Efterretning om en Træfning har fundet Sted, eller hvilket dens Udfald har været. J Nat vil man have hørt skyde i Egnen omkring Friedberg. De adelige Godseiere i det Hanauske ere ilde farne; Bønderne true med at plyndre og opbrænde deres Slotte. Jndtil i Dag hersker endnu Rolighed og Sikkerhed i vor Bye; Borgerskabets Stemning er god, og Autoriteterne søge ivrigen at anvende enhver mulig Forsigtighedsregel. Fra Brüssel komme mange Fremmede, især Englændere, hertil; Huusleien stiger allerede; men dersom det ikke snart bliver roligere i vor Egn, saa reise disse Giæster ogsaa snart igien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Nyeste Post-Efterretninger. Kongen af Frankerige har ved en Forordning som allerede var underskrevet den 25de Septbr., kaldet 20000 unge Soldater ind til Krigstienesten af Classen af 1826, 60,000 af Classen af 1828, og 28,000 af Classen af 1824, som skulle stille sig den 25de December. Talrige Befordringer ere foretagne ved Artilleriet, og 30 Elever af den polytechiske Skole ere ansatte derved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Som det hedder ere flere Commissarier fra den Belgiske provisoriske Regiering ankomne til Paris med en Mission til den Franske. Tilemanns, som var forviist fra Landet, skal have faaet det Hverv at underhandle med den Franske Regiering; andre siger, at en Hr. Gando er ankommen med denne Mission. De Neve opholder sig i Lille for at vedligeholde Forbindelsen imellem begge Lande; mange belgier begive sig til deres Fædreneland og mange unge Franske følge, med dem. - Flere Medlemmer af Selskabet for Folkevennerne have oprettet et frivilligt Corps for at hielpe de Belgiske Patrioter. Den 1ste October og Aftenen fandt man paa een af Pillerne af Trappen paa Palais Royal en skreven Placat opslaget, hvori Folkemængden i Paris og Soldaterne opfordres til at komme de belgiske Jnsurgenter til Hielp; men Municipalgarden, anført af en Politieagent, rev denne Placat ned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Efter Committeens Ordre, Sekretair J. van der Linden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Det hedder i Antverpen at der ere tre Partier i Brüssel, det ene Partie, som fornemmelig bestaaer af Franske og ikke er svagt, vil have Hertugen af Remours udvalgt til Konge over Belgien; de Potters Partie vil indføre et Demokratie, og et tredie Partie som er det største, vil have Prinsen af Oranien udvalgt til Vicekonge eller Souverain, Statscouranten, som udkommer i Haag, beretter, at Prinsen af Oranien er afreist til Antverpen, at det er overdraget ham Bestyrelsen af alle de sydlige Provinser hvori Kongens Authoritet endnu var erkiendet, hvorfor han vil residere i Antverpen. Hertugen af Ursel, Jndenlandskministeren Hr. de la Coste og Hr. van Gobbelschroy ere blevne medgivne ham som Statsraader. Hr. van Doorn, som er Kongelig Statholder i Østflanderen, erholder det indenlandske Departement; Hr. C. G. Clifford, som er Medlem af det andet Kammer i Generalstaterne, skal imidlertid forestaae Colonialdepartementet i Haag. Hr. van Maanen er paa nye bleven udvalgt til Justitsminister. Borgergarderne ere blevne erklærede for mobile. Kongen har under 5te October udstædet en Proclamation, hvori han siger: at han forgiæves har anvendt, alle Midler for at dæmpe Oprøret i de sydlige Provinser; da dette tager bestandigt til saa anseer han det for nødvendigt at anvende alle Midler for at dække de Dele af hans Kongerige som ere blevne ham troe; han opfordrer derfor alle Jndvaanere i disse Provinser at gribe til Vaaben for Ordenens og Lovenes Sag, under den almægtige Guds Beskyttelse der saa ofte har reddet Nederlandene og Huset Oranien fra de største Farer. Prinsen af Oranien har den 5te October tiltraadt sin nye Funktion, og har udstædet en meget smuk Proclamation til Jndvaanerne i de sydlige Provinser, hvori han siger, at han har foredraget Kongen deres Ønske at en indvortes Skilsmisse imellem begge Stater maae finde Sted, og at dette Ønske er blevet bønhørt. – De belgiske Officerer i Gent have derpaa erklæret at de ikke ville forlade deres Faner; men blive Prinsen af Oranien troe. Den engelske Legationssekretair Carthvrigt er afgaaet med en Proclamation fra Prinsen til Brüssel og er ogsaa kommen tilbage derfra, men det skal ikke være sandt at Kongen af Nederlandene har forlangt Understøttelse af England. - Generalstaterne ere nu sammenkaldede til at møde i Haag. - Prins Frederich har forlagt sit Hovedqvarteer tilbage (Forts.) til Antverpen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-16
Jndenlandske Efterretninger.