JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver tinglæst i Aarhuus Byetingsret og i den Kongl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Fiske bløder Palle Hansen Rohde heraf Byen indkaldte i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 25de Mai 1837. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Creditorerne i efterfølgende Boer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1) efter Tjenestepige Maren Nielsdatter, 2) efter forhenværende Høker i Kjøbenhavn, Søren Michelsen Munch, indkaldes herved i Henhold til Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Arvingerne efter bemeldte Afdøde indkaldes herved med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere sig, samt til at paasee deres Tarv. Aarhuus Skifteret, den 25de Mai 1837. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de dennes, som vil blive tinglæst i Aarhuus Byetingsret og i den Kongl. Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et per. petui selentii, Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Borger, Drognist og Materialist, Cand. pharm. Knud Bruun Hoskjærs Fallitboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus Skifteret, den 26de Mai 1837. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jfølge Kongl., allernaadigst Bevilling af 1ste dennes, som vil blive tinglæst i Aarhuus Bytingsret og i den Kongl. Lands-Overret i Viborg, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldte Alle og Enhver som maatte formene sig at have nogen Fordring paa Kjøbmand Johan Christopher Wogelius Schmidts Fallitboe heraf Byen, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Fordringer inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus Skifteret, den 2den Juni 1837. Fleischer. Engelsted. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Bernt Georg, Davidsen til, inden fornævnte Tids Udløb, at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792. Samlinger afholdes i Boet Mandagene den 5te Junii, 3die Juli og 7de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 8de Mai 1837. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen afdøde Havnefoged Christian Diderichsen indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Udløb, at fremkomme med, og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. Arvingerne ere indkaldte med Aar og Dags Varsel. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 3die Juli og 7de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 31te Mai 1837. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skrædermester Frederik Christian Lerche her i Byen med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 17de Juni 1837. Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Grosgaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
i Tirstrup Sogn, Sønderherred, Randers Amt, attraaes bortsolgt underhaanden, formedelst anden Bestemmelse. Den staaer for Hartkorn 6 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. med et Areal af over 160 Tdr. Land; desuden Eng, hvorpaa sædvanlig avles 24 Læs Høe, og der gives Tørvejord og Mergel paa Grunden i Overflødighed, samt ikke ubetydelig Elleskov. Den aarlige Udsæd er: 15 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre og 8 Tdr. Boghvede, som ved udrevne Lyngjorders Jndtagelse betydelig kan formeres. Paa Gaarden holdes for Tiden 12 Køer, 6 Heste og 40 Faar. Af Kjøbesummen kan det Halve blive indestaaende i Gaarden mod 1ste Prioritet. Det nærmere afhandles med Eieren Jens Thygesen. Gaarden Nr. 491 paa Fiskergade, der for 3 Aar. siden er opbygt af Grundmuur, samt Stedet No. 584. paa Frederiksgade, ere underhaanden at faae tilkjøbs eller i Mangel af Salg da tilleie til førstkommende Michaeli Flyttetid dette Aar. Aarhuus, den 10de Juni 1837. Her Hollænderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Paa en af Siellands fortrinligste Hollænderiegaarde kan en rask og solid Mand erholde 150 Stkr. Køer i Forpagtning, naar man (helst personlig) henvender sig til undertegnede paa Wedbyegaard pr. Slagelse. Mai 1837. S. L. Hansen, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Meubel=Udsalget. i Kjøbenhavn. Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde No. 136, er til alle Tider velforsynet med et Udvalg af gode dourable moderne Mahognie, Birk, Bog og FyrretræesMeubler, bestaaende af Secretairer, Chisonierer, Schatoller, Etageres, Hjørne og andre Piedestaller, Comoder, Hjørne= og Linnedskabe, Divaner, Stole, Sove stole med og uden Krølhaar, Divan=, Spille=, Skrive Spise= og Syeborde, Himmel=Thron= og Standsenge, Skrivepulte, Speile, lange og ovale i alle Dimentioner, i Mahognie og forgyldte Rammer, med og uden Con soller eller Consolskabe, Paaklædnings- og Toilet=Speile, Taffeluhre, Lysekroner, Hauge= og Bordlamper, broncerede, pletterede og laquerede Sager, med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til de nuværende billigste Priser. Reel og billig Behandling forsikres. Tillige besørges Jndpakningen paa det bedste og billigste. W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-23
Hvor 1 a 2 Børn kan erholde Kost og Logis, sand fader, og moderlig Tilsyn og Pleie samt Underviisning i de befalede Skolevidenskaber, til en efter Tiden billig Betaling, anvises af Hr. Kjøbmand Ring i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
No 109. den 24de Junii. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Blandinger. J Sydsøen viser der sig en overordentlig Naturbegivenhed, der danner sig nemlig der en sjette Verdensdeel. Det stille Hav er i et uhyre Rum af 50 Sr. Længde og Bredde besaaet med Øer. Enhver af disse synes at være Centralpunktet for Dannelsen af Coralbanker, der ved en evig Fremskriden hæve sig uafladeligt fra Havets umaalelige Dybde. Disse Fjeldmasser forbinde sig derpaa med hverandre og blive til en Øe, hvortil Sæden af forskjellige Planter enten føres did af Fuglene i Luften eller og af Havets Bølger. Saasnart som disse Øer hæve sig op over Vandet, ere de alt bedækkede med en riig Vegetation. Den nye Øe bliver derpaa Middelpunktet for meer og mere Land som efterhaanden slutter sig dertil. Naturens Magt synes at have en gandske særdeles Virksomhed i disse Regioner. Fra Nyseelands Sydkyster, indtil Sandwichsøernes Nordkyst er Havet som bedækket med disse Banker, der muligt engang torde blive civiliserede Nationers Opholdsted. Ved Strandbredden af det franske Departement Cotes du Nord, hvor Stormen havde ført en stor Sandmasse bort, er bleven opdaget en Skov af en halv Miils Udstrækning under Vandet. Der havdes i Omegnen det Sagn, at der for 3 a 400 Aar siden var her bleven opslugt en stor Skov af Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Brüssel har man opfundet en Kunst, hvorved man i en næsten utrolig Hast kan gjøre Eftertryk af Aviser og andre Blade. De franske Aviser, ere de første som der er gjort Forsøg med, saa at den Pariser Gazette udkommer i Eftertryk een Time efter Ankomsten, og leveres for 1/2 Deel af hvad den ellers koster. Opfinderne af denne Kunst have faaet Priviligium derpaa af Regjeringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Det Bachske Kunstberiderselskab har i Silistriaviist sine Kunster for den tyrkiske Sultan, som blev saa indtaget deraf, at han forærte Selskabets Directeur sit Portrait med Diamanter, og de øvrige Medlemmer 100,000 Piastre til at deele mellem sig, desuden lod han udfærdige et Firman, ifølge hvilket bemeldte Selskab skal have fri Reise og Fortæring ligetil Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Zitterdalen, i Tyrol, ere 8 Menigheder (4 a 500 Personer) gaaede over fra den katholske til den protestantiske Tro. En Fremmed havde ved sin Død efterladt en Bibel; de stakkels Folk havde med Forundring betragtet den tykke, forgyldte, og med Billeder udsmykkede Bog. Endeligen havde En læst den for dem, og nu vare deres Øine blevne opladte. De faldt Alle fra, bleve lyste i Ban, og beordrede til, enten at vende tilbage til den katholske Tro, eller ogsaa forlade Landet. I deres Nød have de nu henvendt sig til den preussiske Konge, for at bede ham om Beskyttelse og Optagelse efter Salsburgernes Exempel i gamle Dage. Brevet, som en Deputation har overbragt ham, er affattet i deres simple og naive Sprog. De kalde Monarken "Dul, og bede ham, hvem de i deres fjerne Dal have hørt prise og omtale som from og retfærdig, at ville antage sig deres Nød. Paa kgl. Befaling er nu Dr. Straus (den bekjendte Theolog) sendt til Wien, for at mægle i denne Sag, men lykkes det ikke, saa vil man imellem Overschlesiens Bjerge give de Landflygtige et Tilflugtsted. Der reise i denne Tid russiske Agenter omkring. i Frankrig for at hverve Fabrikanter og Kunstnere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
En heel fransk Handskemagersamilie afgaaer i denne Tid til St. Petersborg og faaer 8000 Fr. Reisepenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Den franske Chirurg Haurtelup er bleven kaldet til St. Petersborg for at give Underviisning i sin Methode ang. Litothripsien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Landsbyen Bouragne i Departementet Over rhin var den gamle Præst død og en ny indsat interimistisk. Denne unge Mand vandt sine Sognefolks Hjerter saaledes, at der sendtes en med en Mængde Underskrifter forsynet Petition til Biskoppen i Straf borg, for at faae den Nyankomne fast ansat, men istedetfor Svar blev denne øieblikkelig kaldt tilbage. Dagen da han skulde afreise, fulgtes han paa Veien, af talrige Skarer Mænd og Qvinder, og da en Nabopræst den følgende Dag skulde forrette Gudstjenesten, var Kirken spærret af store Folkeklynger; Stormklokken lød og flere Koner kastede sig ned for GensVarmerne og raabte: "Dræber kun os, men lader vore Børn beholde den Præst vi ønske. Underpræfekten, fra Belfort maatte flere Gange reise til Bouragne, og Urolighederne have varet i flere Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Chelseas Hospital døde nylig Richard Taylor, 104 Aar gl. Han havde Aar 1745 gjort Slage ved Culloden med som Tambour, siden fægtet med i Tydskland under Prinds Ferdinand a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J London gives der en Uhrmager som sælger Sølv=Lommeuhre i Skjeppeviis. Et saadant Maal. fuldt af Uhre staaer daglig i hans Boutikvinduer. Ved det store Festmaaltid i Versailles, som var paa 1500 Couverts, blev der i en Timestid fortæret 1645 Stkr. Fuglevildt, 30 Stude, 60 Beder, 25. Raadyr, 3000 Pd. Fisk, 8000 Flasker Viin, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Om Aftenen havde Theatret været saa propfyldt, at Mange vare besvimede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Paa Indtogsdagen er i Paris af 90 nyfødte Børn 30 blevne døbte med Navnet Helena og 25 med Navnet Ferdinand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Midt under Formælingshøitidelighederne var i Paris udspredt det Rygte, at Hertuginden af Berrys Datter, skal giftes med en Søn af den russiske Keiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Paris blev nylig en Mand, klædt i en Blouse idet han gik ind af Barrieren la Villette, kastet omkuld af en forbikjørende Vogn. Blodet strømmede udaf et stort Saar paa Mandens Legeme. Man løftede ham op med største Varsomhed og sendte Bud, efter en Læge, men pludseligt, til Alles største Forundring, var den blodige Mand løbet sin Vei. No opdagede man, at det formeentlige Blod var Rødviin som han havde villet indsmugle, og at Blæren var gaaet istykker ved hans Fald. Det Moersomste var at Toldbetjentene ved Porten havde været de ivrigste til at hielpe den Ulykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J London er nylig en Hr. Th. Salter, Grundeier med en aarlig Indtægt af 6000 Pd. Sterling, bleven dømt til syvaarig Deportation til Botany=Bay fordi han i en Boutiqve havde stiaalet en Proptrækker og en Pennekniv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
En Englænder har i en nys udkommen Reisebeskrivelse gjort de tydske Damer den uartige Compliment, at deres Fødder ere saa store, at han længe havde troet, de bare Støvler under Strømperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Da nylig en Kone i Paris, under Paaskud af at ville kjøbe en Trolovelsesring, var traadt ind hos en Juveleer i Palais royal, saae en Politibetjent fra Galleriet af, at hun med en Kage, som hun spiste, havde puttet en Ring i Munden. Ved Arresteringen blev det opdaget, at hun paa denne Maade havde nedslugt 7 Ringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Omtrent for 50 Aar siden kom et Dousin af Spleen, (Tungsindighed) plagede engelske Gentlemen paa det Jndfald at oprette en Spleen=Klud i London. Mange meldte sig til Optagelse i samme; men Stifterne havde foreskrevet saa strænge betingelser, at Klubben aldrig kom til at bestaae af flere end 30 Medlemmer. Man fordrede nemlig af Candidaterne, at de skulde godtgjøre: at de besad en glimrende Stilling i Livet, og havde paadraget sig deres Spleen, alene ved fornem Kjedsomhed og en til Overmættelse grændsende blind Lykke i alle deres Foretagender. Et meget høit Indskud maatte desuden gjøres i Klub kassen. J eet af Klubbens første overordentlige Moder blev besluttet at udsætte betydelige Priis=Belønninger for de bedste Afhandlinger over Spleenen, samt for Opfindelsen af de virksomste Midler til denne maaskee rædsomste af alle Sygdommes Helbredelse. Læger og Philosopher søgte forgiæves at vinde dem; Spleenen blev uovervunden. J en senere Generalforsamling besluttede derfor Selskabet at vedtage, at eftersom Spleenen er incurabel, skulde Selvmord være Klubbens Medlemmer tilladt; dog maatte der ikke skee flere end to om Aaret, eet hvert Halvaar, og efter at Generalforsamlingen blandt de herom indkomne Ansøgninger dertil havde bestemt de to meest værdige Candidater. Jngen af Klubmedlemmerne døde uden Mod. Selskabets Hemmelighed var imidlertid ikke bleven Publicum ubekiendt. Man gav det Navn af "Selvmorder=Klubben; men den stod derfor ikke i mindre Anseelse. Efter 12 Aars Forløb var der ikke flere end 5 Medlemmer tilbage, og da de 14 af de Forudgangne havde testamenteret Klubben deres betydelige Formue, besad disse Fem en umaadelig Riigdom. Fire af dem toge endnu i de følgende to Aar Livet af sig. Den Femte og Sidste af de Tredive blev derimod helbredet for sin Spleen; men da optraadte Publicum som hans Dommer, og allevegne, hvor han viste sig, forfulgte man ham med Forhaanelser, for at tirre ham til Tvekamp eller drive ham til Selvmord. Han besluttede derfor at begive sig med sine arvede Millioner til Fastlandet. En Aprilmorgen gik han ombord i Dover; men underveis reiste sig en frygtelig Storm, hvori Skibet gik under, og med det Spleen Klubbens sidste Medlem med hans hele enorme Formue. Hvor utrolig denne Beretning end synes, skal den dog indeholde den rene Sandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J Ghent døde for noget siden en fransk Officeer, i belgisk Tjeneste. Nu have hans Arvinger: tre Koner, en fransk, en italiensk og en tydsk, meldt sig, og enhver af dem paastaaer, at være den Afdødes retmæssige Ægtehuustrue. Øvrigheden har nu indledt en retlig Undersøgelse desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
J disse Dage - saaledes skrives der fra Schweinfurt – passerede endeel meget smukke Jødepiger herigjennem, for at udvandre til Amerika, hvor der ikke spørges om nogen Emancipation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Der forsikkres, at det skal være af sand Broderkjærlighed, at Storhertugen af Mecklenborg-Schwerin havde modsat sig sin Stifsøsters, Prindsesse Helenes Formæling med den franske Kronprinds, i det ene og alene med Hensyn til hendes eget Vel Ved Afskeden havde han sagt følgende Ord til hende: "Saalænge det gaaer Dig vel, behøver Du ikke min Hjelp, men skulde Din Skjebne engang forandre sig, da er min broderlige Favn altid aaben for Dig." For kort siden styrtede en Kone, som boede i Dresden i det Coselske Palais, sig i et Anfald af Vanvid ud af et Vindue i fjerde Etage og døde paa Stedet. Dette er vel nu ikke nogen Tildragelse, der kan kaldes mærkelig, thi Sligt hænder saa tidt i store Stæder; men der er en Omstændighed, som har gjort at den er kommen stærk i Omtale. Gamle Folk forsikkre nemlig, at dette er den syvende Gang at der, med Forsæt eller af Vanvare, er styrtet Fruentimmer udaf dette Vindue. Et af de Fruentimmer, som styrtede ned tidligere, var saa lykkelig at falde i en Bunke Aske, hvilket reddede hendes Liv, saa at hun gandske ubeskadiget gik op af Trappen til sit Værelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Baron Rothschild lader Mercurs Statue opstille i sin Gaard. (Det kan Mercur ogsaa nok have fortjent af ham.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
En preussisk Naturforsker har gjort den Jagttagelse, at Planternes Væxt er stærkest fra om Morgenen til mod Middag; de voxe hurtigst fra Kl. 8 til 10 Formiddagen, fra 10 til 12 langsommere, og siden efter bestandigt svagere indtil den næste Morgen. Menneskets Kraft skal staae i samme Forhold, nemlig hver Dag tage til fra om Morgenen Kl. 7 indtil om Middagen Kl. 1, og derpaa tage af igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Til Holsteen ventes i denne Tid en udmærket indfødt Sangerinde, Demoiselle Emma Freyse, Elev af den berømte Mariane SessiHandels=Efterretninger. Som en Følge af den sørgelige Tilstand, hvori de engelske Fabriker for Tiden befinde sig, ere Uldpriserne nedtrykte til en Grad som man maaskee neppe vil troe paa Fastlandet. De finere Sorter til 3 s. og opad ere dalede 25 PC.; de fra 3 s. nedad indtil 2 s. 4 d. 30 til 35 PC. imod f. A. Ringere Sorter have ikkun nominel Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Natteforsamlingerne paa Morsøe,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
ere endnu stedse et Strids=Emne i Randers og Thisted Avis, af hvilke den Første meddeler en lille Tildragelse, der maaskee ikke ugjerne vil blive læst: Da en Bonde i . . . . .(paa Morsøe) en Dag befordrede en vis Geistlig, der reiste paa Embedsvegne, beklagede hiin sig meget over de trykkende Tider og den Gield, han imod sin Villie havde paadraget sig, hvortil den Geistlige svarede Bonden: "Du maa bede, bede uafladeligen og troe, saa vil Gud hielpe Dig og bevæge Dine Skyldneres haarde Hjerter til at eftergive Dig noget af din Gjelde a. "Jal sagde Bonden: "det vil jeg gjerne gjøre, dersom det blot kunde hielpe. Paa Deres Ord, Fader, vil jeg da altsaa gjøre en Begyndelse med Dem, og bede Dem eftergive mig Lidet af Tienden, jeg skylder Dem fra i Fjor." Men nu skulde man bare have seet hvor høitideligt Hs. Velærværdigheds Ansigt foldede sig. "Neil, skreg han: "Tænk aldrig at jeg gjør dette. Tienden er jo mit Embeds Jndtægter, og altsaa en gandske anden Sag. Da Bonden hørte dette, svor han høit, at han slet ikke vilde bede, da han nu vidste hvad Bønnen udrettede. Følgende Dødsanmeldelse. læstes forleden i den Bornholmske Avertissementstidende: Efter min Broder Søren Jørgensen Marchs skrivelse fra Aalborg kan jeg ikke undlade at bekiændtgjøre for Familie og Venner efter i et halvt Aars stærk plaget Sygdom af Vattersoet, at bortkalde vores Gode Moder Margrethe March fød Niels Datter fra det Jordiske til det Evige den 2de October 1836 i Aalborg som var efter hendes Ønske, om eftermiddagen Kl. 4 en qvart slet, og hvoraf hun var den sidste af 10 Sødskende, og efterlod sig 3 Sønner, hvoraf vi for Moder at vores Broder ved navn Niels Jørgensen March som var den eldste er ved Døden hensovet, altsaa er vi 2de Brødre efter levendes, hendes lidelser her i Livet vare store, men Gud være lovet at vor Herre tog hende, saa at Borger Niels Peter Aakiær i Nexøe der havde antaget sig hende til omsorg og Pleie om hun havde kommet her til Nexøe igjen for at frietage Nerøe Byens Fattigvæsen, hvilket Gudværelovet at benævnte Aakiær er nu befriet for; tillige maae jeg bekiendtgiøre min Broders Omsorg til en Hæderlig Begravelse til vores Moder som Skeete paa vores allernaadigste Dronningens Fødseldag den 28de October f. A. Kl. 12 slet om Middagen, af Samtlige Regimentets Fourer og Vaabenmestre som Bar hende, og til at følge hende til sit hvilested vare min Broder og Broder Søn, tilligemed Provsten og alle Sergeanter hvoriblandt vare 4 Dannebrogsmænd. Hendes Liigkiste lod min Broder gjøre heel udkiælet med Klokker og Rundt laag, hvorpaa stod en Grøn krans af Evigheds grønt, som blev besat med hvide silke Roser paa begge Enderne af Kisten vare 2de Forgyldte Soele. – Hvilket jeg ikke kan undlade at bekiendtgjøre for Familie og Venner. paa min Broders Vegne underskriver underskriver Søren Jørgensen March peter Borgensen Mare Sergeant og Dannebrogs Mand ved 3die Bornholms Amts=Post Jydske Jnfanterie=Regiment 2det Mus fører i Nexøe paa quetteer-Compagnie i Aalborg." Bornholm
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Bekjendtgjørelser. De udenbyes boende Herrer, som have tegnet sig for aarlige Bidrag til Aarhuus Stiftsbibliothek, anmodes herved om, behagelig at indbetale samme til Bibliothekets Kasserer, Hr. Landvæsenscommissair, Birkekedommer Rasmussen i Aarhuus. Aarhuus, den 14de Juni 1837. Bestyrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Den til den 4de Juli d. A. berammede Auction over det Stervboet efter Søren Rasmussen og Hustrue Karen Christensdatter tilhørende Sted, paa Sielle Mark, samt Stervboets Jnd-, Udboe og Besætning, tilbagekaldes herved. Hasle &. Herredskontoir, den 23de Juni 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Creditorerne i efterfølgende Stervboer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1) efter afgangne forhenværende Kjøbmand Hessel Leon v. Wohl, 2) Tømmermand Jens Molboes Enke, Sidsel Rasmusdatter; 3) Kleinsmed Jens Hansen Brondt Enke Ane Boline Krühl. indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa disse Boer. Aarhuus Skifteret, den 22de Juni 1837. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
En Vandmølle med ikke ubetydelig Land=Eiendom og beqvem Boepæl ønskes tilkjøbs, helst i Jyllands Øster=Egn. De Reflecterende ville behage at opgive det Fornødne i denne Henseende i forseglet Brev til Aarhuus Stifts Adressekontoir med Udskrivt: Til den Møllesøgende – 10, inden medio Juli førstk. Hos Undertegnede er i Dag, directe fra Manchester over Hull, pr. Capt. Engers, arriveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
et betydeligt Partie ublegede og blegede Tvister. i mere end sædvanlig god Qudlitet, ligesom og et stort Partie hvide Vare, bestaaende af: Scherlings, Cembries, Jacconels, Trisk Linnen, blegede og ublegede Bommester, der sælges til meget billige Priser og Vitus Ingerslev, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Hos P. Börgaards Enke. kan erholdes til betydelig nedsatte Priser, Diverse Stuver, bestaaende af Bomuldstøi, Sirtzer, Merinos, Tartan, Lyster, &c. Diverse Vestetøier, Tørklæder, Florsbaand med m. m. Aarhuus, den 22de Juni 1837. Wilhelm Berg. anbefaler sig med Tapetsering til billige, nedsatte Priser. En Gig kan faaes tilkjøbs hos Undertegnede. R. Schjerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-06-24
Et Sted paa Landet med Haveplads og Græsning til 2de Køer, beliggende saa nær Aarhuus mulig, ønskes tilkjøbs. Hvo der vil afhænde en saadan Eiendom, bedes at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket A. B. C. Jagten Enigheden" Capitain B. Jespersen, ligger under Ladning i Altona med Stykgods til Aarhuus, og vil være færdig at afgaae derfra den 12te Juli førstkommende A. Thomsen, Mægler. Paquetten "Prindsesse Caroline. afgaaer til Kjøbenhavn Mandagen den 26de Juni, om Aftenen Kl. 10, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods.