JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
London, d. 2 Sept. Efter en Overeenskomst, som er bleven sluttet angaaende de hollandsk Colonier, beholder Engelland af samme det gode Haabs Forbjerg; endvidere Demarara, Esseqvebo og Berbice og giver Surinam, Curacao og St. Eustace tilbage til Holland. – Til Betaling af Tropper nes Sold i Brabant kom i forrige Uge med Skibet Haabet 88,000 Stykker Noposeonsdorer fra Portsmouth til Ostende. – Regjeringen har i Gaar givet Ordre til at ophæve Blocaden af Norges Havne. - Lord Stewart, Capitain paa Conqvestader paa 74 Canoner, døde paa sin Tilbagereise fra Jamaica af en smitsom Feber. Ogsaa Capitainen over Marinesoldaterne, 4 Midshipmen og 24 Søfolk døde paa Overfarten af samme Feber. Formedelst denne sørgelige Hændelse og den sygelige Tilstand, hvori Mandskabet paa flere Skibe af Jamaicaflaaden befinder sig, er det bleven nodvendigt at lægge denne nye Flaade under Qvarantaine. - Hoftidenden melder nu under 27 August, at Generallieutenant Lord Stewart er bleven udnævnt til overordentlig og befuldmægtiget Ambassadeur hos Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Paa Kysten af Northumberland har Fiskefangsten i dette Aar været saa rig, at ingen af de derværende Jndbyggere kan erindre sig en saadan. Sidste Tirsdag vare ifølge vore Blade, ikke mindre end 10,000 Lax tilsalgs paa Torvet i Berwick. Det Rygte, at Kongressen i Gent er ophævet, er endnu for overilet. Jmidlertid er det americanske Skib Neptun beordret fra Gothenborg til Brest til henimod den 11 Oct., for at føre de americanske Befuldmægtigede Clay, Bayard &c. tilbage til deres Fædreneland ifald Kongressen skulde blive ophævet. Hr. Galatin, der er født i Gens, vil ventelig først gjøre en Reise til sin Fædrenestad, og Herrerne Adams og Roussel ville i dette Tilfælde begive sig til deres respective Gesandtskabsposter St. Petersborg og Stockholm. Lord Gambier og Hr. Goulborn, to af de engelske Befuldmægtigede, skulle allerede have forladt Gent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. 9deckes El Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. FaskeskeEllevte Aargang. No. 76. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
(Fortsættelse.) Cabinettet i St. Petersborg, hedte det fremdeles i den russiske Note, havde omhyggelig søgt at undgaar at Anledning til Mistanke, og arbeidet paa at befæste Freden; den franske Regjering erklærede at nære lige Sindelav. Men da den efter Brudet med Engelland ansaae sig befalet til, at besætte med sine Tropper Lande, der forgjeves beraabte sig paa deres Neutralitet, da afentog Keiseren ikke for sin egen Skyld, thi hans Riges Magt og Beliggenhed tillod ham at være rolig Tilskuer af disse sørgelige Optrin – men for det øvrige Europas Sikkerheds Skyld, adskillige Gange, skjøndt altid forgjeves, sin billige Begjering hos den franske Regjering, i det mindste at garantere Neutraliteten af de Lande, som man efter Forbundene med Rusland maatte respectere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
At den franske Regjering troer sig beføiet til, at forfølge Personer, der ere forviste fra deres Fædreneland, i alle Lande, og foreskrive fremmede Magter, hvorledes de skulle behandle og ansætte disse Udvandrende, som de have taget i deres Tjeneste og antager til deres Undersaatter, er en Lære, der strider mod alle Retfærdighedens Grundsætninger. Aldrig har Keiseren taget Complotstiftere, i Beskyttelse, men gjentagne Gange har han erklæret, at dersom man kunde bevise nogen Russer, en saadan Forbrydelse, skulde han paa det strængeste straffes; men ingensinde er det franske Cabinet fremkommet med et saadant Bevis. - Men i det Øieblik, da Portugal maatte kjøbe sin Neutralitet, da Neapel blev tvungen til at bidrage med uhyre Omkostninger til franske Troppers Underhold paa sin egen Bund; da hele Jtalien, især hiin Republik, som man havde lovet Uafhængighed, da Schwig og Holland kun kunde betragtes som franske Provindser; da en Deel af det tydske Rige blev besat, medens franske Afdelinger i en anden, ved at trænke den hellige Folkeret, foretage Arrestationer – hvor af begge, Rusland eller Frankrig, truer i et saadant Øieblik Europas Sikkerhed, hvo blander sig meest, efter eget Tykke, i de øvrige Staters Regjering og indere Politie? Hvad den Bebreidelse angaaer, at Rusland blander sig i Frankrigs indere Anliggender, da er enhver Stat vel beføiet til at erklære Nogen indenfor sine egne Grændser uden for Loven; men ingen Stat bør egenmægtig sætte nogen uden for Folkeretten. Til Slutningen hedder det, at den russiske Keiser frygtet ingen, og vil heller ikke gjøre sig frygtet hos nogen. Han ønsker, paa den fuldkomneste Ligheds Fod at fortsætte sine Forhold med den franske Regjering; men den første Betingelse derfor kunde kun være, nøiaarig Opfyldelse af de giensidige Pligter. De russiske Fordringer vare: at de franske Tropper, i Følge den hemmelige Convention af 11 October 1801, skulde rømme Neapel, hvis Neutralitet skulde agtes; at i Følge samme Forbunds Love den franske Regjering skulde ufortøvet i in¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Sverrigs Gustav IV, om hvem Moniteuren, sagde: Vi have det System, ikke at agte paa ham, vilde heller ikke erkjende Napoleons Keiser værdighed. Jmidlertid syntes denne ikke at tage sig dette synderlig nær. Moniteuren omtalde Gustav enten kun spottende, eller der, hvor det skulde skee, aldeles ikke. Da denne, af sit Folk afsatte Regent, allerede i Napoleons Velmagtsdage aldeles forsvandt fra den politiske Skueplads, saa kan hans politiske Caracteer ikke være af nogen Veg tighed her, hvor det kun gielder om at vise Frankrig i sine Forhold til andre Stater. Ungtet det ikke kan nægtes, at Gustav i Hovedsagen havde Ret, saa maa man dog tilstaae, at hans Yttringer bare alt for meget Præg af Hovmod, og, om man saa kan kalde det, politisk Pedanterie, der gav rigt Stof til Satire, endskjønt de franske Blade uden Tvivl gik for vidt i at øve deres Vittighed paa ham. J en i Regensburg den 14de Mai fremlagt Nore kaldte han sig: "een af den tydske Forfatnins ældste Garant, eftersom han var den vestphalske Freds Garant, (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Det har allerunderdanigst været forredraget Hs. Majestæt, at Præsterne i Kjøbenhavn ikke mere have et Udkomme, der svarer til Tiderne, og at de saakaldte Præstepenge, der, efter Lovens 2-125, skulle ydes til Geistligheden i Kjøbstæderne tvende Gange om Aaret, ere, medens Tienden, som efter bemeldte Lovsted skal svares til Religionslærerne paa Landet, ikke har været underkastet Tidsomstændighedernes Forandring, i de senere Aar saaledes formindskede, at denne Jndtægt, paa den Maade den nu ydes, ikke mere svarer til Hensigten. Hs. Majestæt har derfor fundet det nødvendigt, at der drages Omsorg for, at bemeldte Kjøbstæd præsterne ved Loven hjemlede Jndtægt for Fremtiden erlægges med mindre Vilkaarlighed, og paa en Maade og i et Forhold, der svarer til de geistlige Embeders Værdighed og de Ydendes Evne, ligesom han ogsaa har anseet det passende, at de saakaldte Degne og Klokkerpenge derunder inddrages, og tilligemed Præstepengene under eet erlægges. Med Hensyn hertil, har Hs. Majestæt under 6te d. fastsat følgende Hovedbestemmelser: Ligesom ethvert Sogns Præster og Kirkebetjenter skulle lønnes af de i Sognet Boende, saa skal og enhver Familie, og hver enkelt Person, der boer for sig, og ikke er Lem af den Familie, hos hvem han boer, uden Hensyn til Stand, Religionsbekjendelse eller Næringsvei, være forpligtet at betale Præste, Degne og Klokkerpenge til Præsterne og Kirkebetjenterne i det Sogn, hvori han opholder sig. Alle foranførte Medlemmer i hvert Sogn skulle hvert Aar for den Sum, som de hertil ville under eet for det løbende Aar bidrage, anterne sig i en Protokol, som skal aarligen 3 eller 4 Uger efter Flyttedagen i Maj Maaned ombæres i hvert Huus, hvorved de tillige have at tilkjendegive, om de ville erlægge Bidraget paa eengang eller i tvende Terminer. Protocollernes Ombarelse og Bidragets Jndkrævelse besørges af Rodemesterne imod at nyde 2 Procent af Beløbet. For hvert Sogn skal organiseres en Commission, bestaaende af 3 til 6 Medlemmer af Sognet, hvil bemyndiges til at gjennemgaae Protocollerne, og ansætte til en passende høiere Sum dem, hvis antegnede Bidrag findes uforholdsmæssige til deres Næringsveie og Stilling. Dog bør bemeldte Commissioner sørge for, at Afgiften ikke vorder trykkende for de Trængende. - Disse Commissioneudnævnes af en Committee, bestaaende af Stadens tvende Provster og 3 Medlemmer af Magistraten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
- Det danske Cancellie har, efter indhentede nærmere Oplysninger, at indkomme med nærmere allerunderdanigst Forslag, om hvorledes disse Bidratil Præsternes og Kirkebetjenternes Lønning kunne fordeles imellem dem, samt hvorledes de til Cathedralskolen i Kjøbenhavn hidtil svarede Degnepenge blive at fradrage. – J øvrigt skulle Menigheder nes Medlemmer vedblive at yde til de vedkommende Præster og Kirkebetjenter Høitidsoffer og Betaling for de kirkelige Forretninger efter Loven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Kjøbenhavns Børs den 20 September. Cours. Hamb. a vista 500. Amsterdam a vista 483 1/2. London a vista 19 1/2 Rbdlr. Spec. 490. - Specier solgtes til 29 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Rettelser i Stykket om Guldhusets Salg i forrige Numer: 1ste Pille, Lin. 7 skal været Kirseyer 4 Stkr. og Bayer 220 Stkr. Hovedsummen for Aaret 1811 bliver altsaa 990 Stkr. P. 2. Liin. 2. Jstedet for, og de Beholdninger &c. læs, og alle Materialier, hvoraf adskillige Beholdninger endnu havdes &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
(Af Hamb. Corresp., Alt Merk. og Lab. Av.) Paris, den 6 Sept. De af Hertuginden af Orleans Godser, som endnu ere usolgte, skulle gives hende tilbage. – Fra St. Domingo er nylig et Skib ankommet til en fransk Havn. Dets Told papirer vare forsynede med følgende Paaskrivt: Kongeriget Haiti, det 11te Uafhængighedsaar; Henrik den Første, Konge." Underskrivterne vare Prinds Pierre Jean, Admiral; Hertugen af Marmelade, Commandant. – Jfølge andre Efterretninger fra St. Domingo var Pethion i Begreb med at sende en Deputation til Ludvig den Attende. - Moniteuren er fuld af Adresser fra Regimenterne i vor Armee, hvori de love Kongen Troskab. - Paven vil lade Kongressen i Wien forelægge en fuldstændig Plan til Gjenoprettelse af den catholske Kirke i Tydskland. - Lord Welling con har leiet det skjønne Lystslot Morfontaine, hvor han vil give glimrende Fester. - J Moniteuren af 4 Sept. anføres, at Hendes Kongelige Høihed Prindsessen af Wallis vil opholde sig i Brunsvig, hos sin Fader, den regierende Hertug af Brunsvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
J Morgen skal Parises Nationalgarde høitideligen paa Marsmarken gives Faner og Standarter. Talleyrand, Erkebisp af Rheims, skal indvie dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
- Den 1ste dennes er den første Division afseilet til Øerne under Vinden fra Brest med Garnisons tropper, under Anførsel af Capitain Millius, for igjen at tage vore Colonier i Best delse. – Fra det Neapolitanske skulle en nu 8000 Mand rykke ind i de romerske Stater. – Efter de østerrigske Troppers Afmarich har Kongen af Sardinien igjen ladet Hertugdømmet Savoyen tage i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Paris, den 7 Sept. Ved et Circulaire fra den Kongelige Douane af 29 Aug. blive de franske Ryedere underrettede om, at Negerhandelen er indtil videre igjen indført med de tidligere Privilegier. - Marschal Soult, Hertug af Dalmation, er ankommen fra Rennes til Paris, hvor Marschal Mortier, Hertug af Treviso, ligeledes opholder sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
De Deputeredes Kammer har med 18, imod 7 Stemmer besluttet, at den Gield, Kongen har gjort i Udlandet, skal betales af den offentlige Skat- General Vandamme er over Dunkirchen ankommen fra Kjøbenhavn til Paris. De sidste engelske Tropper, som stode i Leir ved Bayonne, ere brudte op derfra den 25de f. M., for at indskibe sig til Engelland. – Man forsikkrer, at der skal udnævnes to nye Marschaller, den ene af den ny- og den anden af den gamle Adel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Jtalien, d. 2 Sept. J Parma er Erkehertuginde, Keiserinde Louises Navnefæst bleven høitideli holdt den 24 August og følgende Dage ved Baller, Te Deum og Jllumination. Ved sidste udmærkede sig gjær det Keiserlige Pallads, som Stormarschal Marquien af Brausset havde ladet skjønt elluminere, og hvorpaa, som den parmasanske Tidende udtrykker sig, den fortfjedrede Fugl glimrede, som bevæbner Keiseren med Sværdet, men Guderne med Lynild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Genua, d. 22 Aug. Vor politiske Stilliner temmelig besynderlig. Man har givet os vor Regjering igjen. Denne udnævner til alle Embeder. Vi have Udseende af at være vore egne Herrer; imidlertid holde dog de engelske Tropper, som tilforn, vore Forter besatte. Der skal endog komme nye Troppecorps af denne Nation. De brug vor Marine og vort Arsenal, men blande sig slet ikke i Civilenliggender. Man siger os, at denne Tingenes Tilstand skal blive forandret ved Wenercongressen, og at vi skulle erholde vor hele Gebet igjen. Men det kunde vel være, at Engellænderne forlangte et Etablissement i Havlugten vid Spezzia, som var beqvem for dem i MiddelhavPalermog den 23de August. Siden Parmentets Ophævelse hersker der en stor Gjæring paa Sicilien. Regjeringen staaer i aabenbar Opposttion med Engellænderne. Adskillige af denne Nations Officere ere om Natten blevne mishandlede Alle de Personer, som forhen bleve ansatte efter Engellændernes Anbefaling, blive afsatte, nogle dem ere en og blevne arresterede. – Den sicilie ske Fregat Minerva er den 19de d. afseilet til gemed en engelsk Fregat til Triest, for der at afhente Dronning Caroline og Prinds Leopold. Me Førstnævnte skal have skrevet, at hun først naaWienercongressen var til Ende vilde vende tillatil Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Magdebura, d. 12 Sept. J Aften er i Maj. Kongen af Danmark ankommen hertil paa sin Reise til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Hos Fod saa kag Ellevte Aargang. No. 77. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-20
Bidrag til Dagens Historie. Kontsættelse.) Under d. 14 Maj lod Gustav fremlægge i Rigsforsamlingen en Note, hvori han, underrettet om den russiske Erklæring af 7 Maj, troede sig nødsaget til den Erklæring, at han, skjøndt den vestphalske Freds Garant, ikke fandt fornødent, at lægge sit Sindelag som saadan i den omhandlede Sag for Dagen, da han stedse havde tænkt, at Rigsover hvordet ved Rigsforsamlingen vilde tilkjendegive sin Maade at tænke og handle paa Moniteuren fremkom nu d. 14 Mai, efter at have anført 3 Noter fra det svenske Cabinet, med efterfølgende i alle Henseender høist bidende Erklæring, der kan tjene til Prøve paa i hvilken Tone den ny franske Keiser tiltalde andre Regenter, uagtet de levede i Venskab med ham, og hvor lidet han iagttog den Anstændighed, som selv den ene Privatmand, for ei at sige den ene Monark, skylder den anden. "Disse ere - hedder det – de besynderlige Erklæringer, som Kongen af Sverrig, her udstedt til Rigsdagen i Regensburg. - Jntet vilde være mere paafaldende end det Jnconseqventi dette den svenske Souverains Skridt, naar det ham vedheftende Latterlige ikke var endnu mere paafaldende. Hvorledes, Medens Polen deeltes for Deres Øine, medens det ottomanske Rige kunfor saavidt existerer, som Deres Nabomagter tillade det; medens Frankrig, naar det lukker sine Havne for Deres Nations Skibe, saa væsentlig kan skade Deres Handel, behager det Dem, uden nogen Anledning til nogen Opæggelse, uden nogen Bevæggrund, dagligen at insultere Frankrig, – Da Gustav i 30 Aars Krigen spillede Mester, skete det ved Frankrig Bistand og ved Kraft af den Aand og Villie, der betegnede alle en stor Mands Skridt; Polen var den Gang endnu agtet, Tyrkiet havde sin hele Kraft, og Rusland i Europa endnu ingen Tilværelse.*) - Men med hvilken Ret og i hvilken Hensigt ægger De det tydske Rige mod Frankrige, Da Tydskland ved Sverrets Ophidsning saae sig indviklet i en ulykkelig Krig, da var De den første, der sluttede Fred og sendte en Gesandt til Paris. Men neppe var Freden sluttet, saa ilede De, at give det Tegn paa Deres Tilværelse, og forlangte at der skulde oprettes en Statue, for Erkehertug Carl. - Denne Prinds har erhvervet sig Hæder, og føler Tydskland Agtelse for ham, saa er Frankrig det første Land, der deler denne Følelse. Men har han da erhvervet den med Deres Tropper?") Naar De er Rigsstand, *) Men Jtalien var heller ikke besat af franske Tropper, Holland ikke en fransk Provinds &c. Ynkværdigt er det, at ville tilregne Gustav det som en Brøde, at han ønskede en Statue opreist for en af Tydsklands største Prindser og Hærfører, men latterligt at ville spørge, om denne Prinds har erhvervet sig sin Hæder ved Gustavs Tropper? Behøver man da just selv at hielpe at plukke de Laurbær, man ønsker Heltens Jsse bekrandset med
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
En god stor Mødding bidrager til Bondens Velstand; men, desværre, er der mange, som ikke bruge sin Gjødske tilbørligen og næsten til Unytte; thi at lægge frisk Møg om Foraaret under Byg, eller i Midsommer at føre det ud paa Brakjorden, og lade det ligge hele Uger for det spredes og ned pløies, er reen Tab, da det kraftige i Varmen meget hastig uddunster. Det bedste ved Moddinger er, at blande samme, f. Ex. et Lag Gjødske omtrent 1/2 Alen høit, et Lag gammelt Jord 1/2 Alen høit, og saaledes vedblive, indtil hele Dyngen bliver omtrent 10 Qvarteer tyk, 6 Alen eller mere i Fiirkant, tildækkes med Halm, og saaledes henligger til Efteraaret, da den udføres under Vintersæden. - Der er megen Umage forbunden dermed! - O, ja, men et Læs, saaledes kaldet Com post, er drøi i Spredningen og virker meere paa Jordens Afgrøde end 10 Læs frisk Gjødning. Kun Forsøg og egen Erfaring kan overbevise om denne Sætnings Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Om den saakaldte Rust paa Ruge Det er vist, at hvor meget der end er skreve før og imod Berberisserne, er dette langt fra ikke nok, saa længe man ei med fuldkommen Vished veed, om de ere skadelige for Rugsæden eller ei ethvert nok saa ubetydeligt Bidrag, der sigter til dette Maal, maa altsaa være Jordbrugeren kjørkomment. - Den Skade, Rusten især i de sener Aar har tilføiet Landmanden, er alt for betydelig til, at en saa ubetydelig Plante, som Berberisse er, hvad enten den anvendes til Hegn, eller dens Bær til Saft, burde fredes, ifald den er Skyl deri. Nei, ved Kongebud burde den udryddes men destoværre, er den vist uskyldig. Jeg sige destoværre, thi var den skyldig, kunde man ved dens almindelige Udryddelse see denne betydelige Landeplage hævet; men har denne sin Grund i et ugunstigt Klima, der aarlig tiltager, er alt Haab om Middel derimod betaget. For 20 Aar siden vare der vist nok ikke saa mange Berberisser heri Landet som nu, men nogle vare der dog, og man hørte Jntet om deres Skadelighed. - Da Rusten for omtrent 16 Aar siden begyndte at vise sig, angav man som Aarsag dertil en kold Taage, som fordærvede Straaet, naar Vinden ei kunde komme til at tørre det, saa man endog gjorde Forslag til at trække et Reeb af Svinehaar over Rugen, for at tørre Taagen af Det sidste ville vist nok ikke have hjulpet, men i Henseende til den kolde Taage, paa Steder, Vinden ei kunde bestryge, var ma uden Tvivl paa det rette Spor. - Opfordret ved Hr. Lytkens Bekjendtgjørelse i disse Blades Ro 113 vover jeg at fremsætte mine flereaarige, simple og let udførlige Jagttagelser, ønskende, at de maatte lede til Sandhed, og haabende, at mangen opmærksom Landmand, hvis Tid ikke tillader ham at meddele sine Erfaringer, vil have gjort de samme. Jeg finder næsten altid Rugen fordærvet af Rus paa Bondernes Møddingsteder, medens det hid øvrige Stykke, der staaer tyndt og usselt, har god og trivelig Rug og ufordærvet Straae. Var Rusten en Plante, maatte den udbrede sig over hele Stykket, men det gjør den ikke. Jeg finder stedse ethvert Stykke Rug inde i Byerne i Bøndernes Hauger, hvor Jorden er god, især paa gamle Gaardspladse, meer eller mindre fordærvet af Rusten, hvad enten der i Sognet er Berberisser eller ikke. - Disse Erfaringer i det Smaae stemme nøie overeens med hvad der er noksom bekjendt i det Store, at Rusten især viser sine skadelige Virkninger, hvor Jorden ved Brak og overflødig Gjødske er bragt til en høi Grad af Kultur, som f. Ex. ved Aalykkegaard, eller og, hvor der er megen Læe i skovrige, kolde Egne - som jeg forestiller mig Rødkilde - og endelig i smaae Jndhegninger, hvor Berberisserne, der, som en løvrig Vext, ikke tillader Vinden at stryge igjennem, kan medvirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Danske Cancellie er, under 19 Septbr. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Efter allerhøieste Befaling skal det ved Placaterne af 11te og 28de Mai d. A. gjorte Forbud mod Handel og Samqvem med Norge, være ophævet." Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under den 19 Septbr. d. A., udfærdiget en Placat for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, af følgende Jndhold: "Jfølge allerhøieste Befaling skal den ved Plakat af 17de Junii d. A. befalede Forpligtelse at tilveiebringe Rückattest for udskibede Kornvarer eller Fedevarer, samt den Forpligtelse desaarsag at stille en Caution af 30 Procent, hvor Udklareringen tages til fremmed tilladeligt Sted, være ophævet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Under 6te d. M. er udstædt Kancellieskrivelse til Biskopperne, hvorved disse efter Hs. Maj. Dronningens allernaadigste Befaling anmodes om at lade foranstalte, at der, saalænge Hs. Majestæts Reise varer, fra Prædikestolene, foruden den sædvanlige Bøn efter Prædiken, gjøres Bøn til den Allerhøieste om Varetægt og Beskjærmelse for Hs. Maj. Kongen til at udføre denne Reise med Sundhed og Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Den ny Latinskolebygning paa Hjørnet af Fiolstræde og Kannikestræde er nu udvendig fra færdig. Den er opført i en skjøn og ædel Stiil. Overskriften er: Disciplina Sollerti fingitur ingenium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
. Fra den 10de Sept. Kl. 8 om Eftermiddagen indtil den 17de Septbr. Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 222 Skibe klarerede gjennem Øresund Toldkammer, deraf 17 til indenrigske Steder. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Den 3die October bortsælges paa Friderici Toldkammer et i sammes Pakhuus oplagt Parti Caffebønner, bestaaende af 87 Sække, vog Netta775 Lispd. 12 Pd.; tillige bortsælges 100 Dostconfiskerede Uhrglas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
J Aarhuus Avis læses følgende Bekjendtgirelse: "Snart skal nu den nye Skole-Jndretninindføres her i Jylland. Dertil ere duelige og brave Skolelærere væsentligen fornødne. For efter Evne at afhielpe Trangen til dem, tilbyder Underskrevne i Forening med sin Søn S. S. Blich at ville, uden nogen Betaling, veilede et Antal Skolelærere – nødig færre end 6 eller flere end 12 – til fornøden Embeds Duelighed. Begyndelsen maa skee fra 1ste Decbr. d. A. - De de ville betjene sig af dette Tilbud, mælde sig hos mi inden October Maaneds Udgang, saavel for af prøves og indskrives, som for at betinge dem bei Byen Kost og Værelser. Vidnesbyrd om deres Forhold medbringe de fra deres Sognepræster. Randlev Præstegaard, d. 14de Septbr. 1814. N. Blicher.