Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-07-24
Den Østerrigske Jagttager har imidlertid for kort Tid siden leveret et Dokum at af den Græske Avis, som blev udfærdiget i Nationalforsamlingen i Ægina og hvori enhver Tanke om Underkastelse under Porten, om endog Forbindelsen skulde blive nok saa svag, blev paa det heftigste afviist.) 3 Men antage vi og, det er egentlig den væsentligste og meest praktiske Beskuelse af Sagen, at Porten bliver sin standhaftige Politik troe, ligesom ogsaa sine nyelige og eensformige Exkiæringer, og forkaster Jnterventionen, saa indtræffer det Tilfælde, at der skal tages Forholdsregler for at hæve Fiendtlighederne imellem de stridende Partier, og at der vil blive indgaaet Forbindelser med Grækerne ved at sende Consuler til dem og da vil Grækenlands Uafhængighed i Grunden blive erkiendt. (Det er et stort Spørgsmaal, og den interressanteste Gienstand for den politiske Rysgierrighed, om Porten vil antage Jnterventionen eller ikke; thi antager den den ikke saa synes uundgaaelig en Krig at staae for Døren, hvis Følger ikke ere til at beregne, og antager den Mæglingen, saa kan den tydelig forudsee at den har underskrevet sin Undergang; thi Grækenland vil da snart blive en mægtig Stat og i yderste Grad farlig for den. Et værre politisk Dilemma, kan derfor ikke gives en Stat at vælge imellem.) Bladet Times slutter sine Betragtninger med følgende Ord, som enhver Menneskeven maae med en glad Følelse underskrive; at i det hele og naar man afdrager den Jndklædning, som alletider omgiver saadanne Statsdocumenter, saa maae man ønske de Regieringer tillykke, hvis Gesandte have underskrevet denne vigtige Traktat og tillige lykønske Grækenland til at dets Navn paa nye kan vise sig imellem de Europæiske Stater. – Hr. Eynard opholder sig fornærværende Tid i London og har udstædet en Opfordring til det Engelske Publicum om at understøtte Grækerne; han siger deri; at de ulykkelige Begivenheder ved Athen ere i det Hele fande; men at der dog er meget overdrevent i de Beretninger, som man har derom, Han har modtaget lange Beretninger fra Lord Cochrane, Gen. Church, Oberste Heydegger og Hr. Gosse og at følgende Sammenhæng dermed er paalidelig. 700 Grækere bleve dræbte paa Valpladsen og 240 bleve tagne til Fange, hvoriblandt 18 Philhellenere fra de forskiellige Lande. Redschid Pascha troede at finde Lorv Cochrane og Gen. Church iblandt Europæerne og lod Fangerne bringe for sig. Han udspurgte dem nøie og lod dem derpaa alle 18 stikke ihiel i sit Paasyn, hans paatagne Mildhed er ikke andet endet Konsigreb. Baade Han og Jbrahim lide Mangel paa Levnetsmidler saalænge Grækerne kunne krydse omkring ved Kysterne; men disse mangle Penge baade til at underholde deres Armee og deres Flaade. Lord Cochrane har 15 Brigger 6 Galiotere og 3 Brandere under sin Com mande; men ingen Penge til at betale Søefolkene. Han skriver mig til, siger Hr. Eynard, under 28. Mai fra sin Fregat uden for Navarino: "Jeg er nu her, og observerer den Tyrkiske Flaade i Havnen ved Navarino. Den bestaaer af 14 Fregatter, 30 til 40 Corvetter og flere Smaaeskibe Med een eneste Fregat kan jeg ikke ødelægge dem, og vore Græske Matroser ere desuden ikke behørigt øvede for at udføre et afgiørende Angreb Jeg har givet befaling til at udruste en liden Flotille; men Midlerne mangle til at betale dem: Jeg har ikke forandret min Mening om den Maade hvorpaa den Tyrkiske Flaade kunde ødelægges og kunde jeg faae de Dampbaade, hvorpaa jeg har ventet saalænge, saa skulde jeg endnu holde mine Ord; kan jeg faae de fornødne Penge til at betale den lille Flotille, saa skal jeg foretage alt det, som er mueligt at giøre med saa ringe Hielpemidler. Hr. Gosse bevidner det samme. Han siger, at Lord Cochrane udvise det største Talent, Genie, Virksomhed og Standhaftighed; men at Resourcerne mangler. Gen. Church og Oberste Heldegger tilstaae vel at Ulykken ved Achen var stor, men sige at Sagerne ere ingenlunde fortvivlede, naar der allene kan skaffes Penge tilveie for at underholde Tropperne; thi Redschid Paschas Armee er i en besorganiseret. Tilstand og kan ikke forfølge Grækerne i Biergene og maae blive ødelagte af Sult, naar de Græske Skibe, som krydse ved Regropont ved blive at være virksomme. Hr. Eynard tager nu Anledning af disse Beretninger til at opfordre de rige Englændere til at komme Grækerne til Hielp med Pengeunderstøttelse hvorved han giør opmærksom paa, at Grækerne endnu besidde 3 Hovedfæstninger: Napoli di Romania, Napoli de Malvassen og Corinth, alle Øerne og Fæstningen Grationza paa Øen Candia; men naar man ikke vil vedligeholde Grækenlands Existente, saa vil ogsaa Jnterventionen blive frugtesløs. – Fregat ten Hellas skal være et overmaade stort og fortræffeligt Krigskib, Lord Cochrane bemægtigede sig dermed en meget smuk Tyrkisk Brig, beladt med Krudt og Munition for den Tyrkiske Armee ved en Krigslist. Han heisede nemlig det Østerrigske Flag, den Tyrkiske Commandant kom nu strax ombord paa Skibet og blev taget til Fange; Tyrkerne overgave sig derpaa saasnart de erfarede at Lord Cochrane commanderede Fregatten; ogsaa erklærede han, at han altid vilde behandle Krigsfangerne paa en honnet Maade og skaane deres Liv. – Fra München berettes: at en Søn af den Græske Helt Marcos Botzaris, 11 Aar gammel er med sin Ledsager en Sulioter og en Vaabenbroder af hans udødelige Fader ankommen dertil. Hans Moder har overleveret ham til Kongen af Baiern for at blive opdraget, som og saa har paataget sig at sørge derfor. Drengen har et meget behageligt udvortes, er meget elskværdig i sit Forhold, og hans Ledsager er en sand Heltesigur saavel i Tale som i Væsen. Begge to tildrage sig ved deres nationale Dragt og ved deres sorte Haar, som hænger dem ned over Skuldrene, megen Opmærksomhed blandt denne Stads Jndvaanere. Man har faaet Efterretninger i München fra de Baieriske Officere. De undgik at komme med i det ulykkelige Slag ved Athen, fordi de kunde ikke faae Skibe til at blive satte over fra Øen Æging til Fastlandet. Grækernes Nederlag var en Følge af, at de ved en Uforsigtighed bleve angrebet af det Tyrkiske Kavallerie som laae i Baghold. Endeel Tydske, Schweitzeriske og Franske Officere bleve tagne til Fange og dræbte, en af dem, som var fra Corsica og bekiendt for sin Tapperhed, skyttede den Tyrk i Øinene, som kom for at hugge hans Hoved af. De Baieriske Officere reise hiem men ikke af nogen anden Aarsag indfordi at de føle at de ikke uden udenlandske Tropper kunne giøre Græker nogen Nytte. Allene Artilleriellieutenanten Schnitzlein og Fyrværkeren Ruprecht, som alle rede have gjort god Nytte, blive tilbage med Oberste v. Herdegger. Den sidste er for Tiden paa Øen Milos hvor Kongen for 12 Aar siden har kiøbt sig en Eiendom, nemlig Omkredsen af den skiønne Ruin af det gamle Theater, hvor den berømte Venns Statue blev fundet, som nu pryder det Parisiske Museum. Obersten vil der lade foretage Eftergravninger, og saa vende tilbagetil Poros.