JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Da al den Tilførsel, som man ventede fra Bourdeaux for Ridder Ternays Escadre, er ankommen til Brest, saa skulde Tropperne nu med første gaae om Bord, og Escadren under Seyl. - Da Hoffet har besluttet, paa nye at bevæbne alle sine Krigskibe i Aar, som ere i Stand til at holde Søen, saa er der udstædt befaling til de adskillige Regimenter, at give Detachementer, hvilke skulle tiene som Soldater ved Mari nen. Af Hennegau, Foix; Blaisois og Royal Jtalien, som staae i Garnison i Provence, maae begge de første give hvert 300, og de 2 sidste hvert 400 Mand, og fra Montpellier meldes, at de Detachementer, som skulle giøre Tieneste paa Floden i Kanalen, have den 16de og 18de hujus skuller begive sig paa Marchen.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Paris, den 31te Martii. Den Spanske Escadre, som er bestemt til Amerika med Troppper, har skullet afseyle midt i denne Maaned; men man har endnu ingen tilforladelig Efterretning om sammes Afreyse. Egentlig er det 12 Krigskibe, 2 Fregatter og 2 mindre Krigs=Fahrtøyer, som giøres færdige sammesteds til en vidtløftig Expedition; men af disse Skibe skulle formeres 2 Escadrer, eller i det ringeste saa mange Divisioner; over den ene af disse skal Chef d'Escadre, Don Solano, og overden anden Chef d'Escadre, Don Thomasser, føre Commandoen. Den ene af dem skal gandske vist gaae til Amerika, med Transport=Skibe og adskillige Regimenter, og en Convoy af mange Koffardieskibe skal gaae med under dens Bedækning.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
- De Spanske Krigs=Skibe, som i Aar skulle foreene sig med vores store Brester=Flode, skulle, som man forsikrer, en løbe ud fra Cadix, førend Græv d'Estning og vore Touloner Skibe ere ankomne sammesteds; dog heder det nu, at bemeldte Græve skal reyse derhen til Lands, og i Morgen tilig tiltræde sin Reyse. Uden Tvivl er denne Admiralens Reyse til Lands bleven fastsat af den Aarsag, at han ved det Spanske Hof kunde aftale alle Forholds=Reglerne i det forestaaende Søetog, hvorved man haaber at forekomme mange Forhalinger, som og det at indhendte nye Jnstructioner for de Spanske Commandeurer. For Resten er det Rygte ingenlunde troværdigt, som siger, at Græv d'Estning skal bringe 45 Spanske Skibe med sig; thi Antallet paa alle denne Nations Skibe, som sidst var i Cadix, beløb sig, i Følge Gazette de Frances Udsigende, kun til 31, af hvilke 4 siden ere afgaaet til Bayen ved Gibraltar. - Jmidlertid have alle Hænder Arbeyde i Bresmed at skaffe de Skibe færdige, som deels skulle udgiøre den store Flode, deels afseyle med en Troppe-Convoy til Amerika, eftersom Rygtet endnu gaaer. Siden at Græv Duchaffauler ankommen til Brest, synes man at formærke meere Jver ved Arbeydet, end forhen. Alligevel skal Convoyen ey kunde afgaae, førend midt i næstkommende Maaned. - Engellænderne krydse for Brest, for at indhendte Efterretning, naar Græv Duchaffault løber ud. Man veed, at de have 18 Skibe i Beredskab, til at oppebie ham; dog torde det maaskee endnu vare noget, inden han løber ud.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Marquis de la Fayette er nu ganske vist gaaet i Søen fra Rochefort: men det er falskt, at han formedelst en Storm er bleven nødt til at gaae tilbage. Siden det sidstbemeldte Rygte gik, heder det, at bemeldte Marquis og den med ham udløbne Capit. Poul Jones vare paa den Portugiesiske Kyst, blevne angrebne af 4 Engelske Fregatter og 3 Kapere, at Poul Jones havde entret de fiendtlige Skibe, at Hr. de la Fayette havde efterfulgt hans Exempel, at man havde taget 2 Fregatter, og drevet de øvrige fiendtlige Fahrtøyer paa Flugt, men maa skee denne Fortælling ogsaa er et af de Rygter, som fra en Tid til den anden opmuntre Folkets Haab.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
I Brest udrustes kun 9 Linieskibe, men man siger, at 12000 Mand skulle indskibes, for at gaae til Nord=Amerika. Den bekræftes nu, at Kongen af Spanien har anholdt om, at sætte Græv d'Estaing i Virksomhed. - Her gaaer et Rygte, at Græven af Guichen skulde ave taget den Engelske Admiral Rodney til Fange; men adskillige Folk troe ligesaa lidet denne behagelige Nyehed, som en anden, i Følge hvilken vores Efcadre skal have lidt. Jmidlertid, er det mueligt, at begge Commandeurerne have mødt hinanden, eftersom den Engelske skal afhendte sin Convoy fra Madera.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
London, den 28de Martii. Med et til Bristol ankommen Skib er den Efterretning indløben, at Commandeur Collingwood har paa sit Krydstog ved Guadaloupe begyndt den 26de Febr., at bombardere de Franske Skibe i bemeldte Havn, allerede ødelagt 2 af samme, og forventer kun Tropper fra Barbados, for at kunde giøre videre Progresser. - Naar den Escadre, under Commandeur, Walsingham, som allerede ligger ved St. Helens, er ankommen til Vestindien, saa kommer vores Krigsmagt sammesteds til at bestaae af 40 Linie=Skibe, foruden Fregatter; og Landmagten sammesteds udgjør henimod 20000 Mand regulaire Tropper.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Hoffet er ey uden Bekymring for Admiral Arbuthnot og General Clinton, hvilke i December Maaned forrige Aar ere afgaaet fra Nye=Pork, for at udføre et Foretagende i de Sydlige Egne af Amerika, efterdi man med Vished veed, at deres Escadre, strax efter at den var udløben, er bleven adspredt ved en Storm, og man siden den Tid ey har hørt i ringeste Tilforladeligt om samme. Admiral Digbye skal m. det første gaae i Søen med en liden Escadre, paa hvilken PrinWilhelm Henrich ogsaa skal befinde sig. - Alle Personer, som ey ere indfødde Spanier, maae, i Følge en Ordre fra Governeuren i Havannah, rømme Øen Cuba inden 6 Uger.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
De Officerer, som skulle tiene i Søe=Campagnen for det Aar, have allerede i Gaar faaet Ordre, at begive sig om Bo. paa deres Skibe. J Aar skal vi gaae offensive og defensive Værks. Floden i Europa skal være 36 Skibe af Linien stænLondon, den 31te Martii.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Det forsikkres nu at Commodore Wallinghams Flod med et tilstrækkeligt Antal af Landtropper er bestemt til et F. retagende mod Havbugten ved Mexico. - Paa Jamaika er der foruden de regulaire Tropper 18000 Mand bevæbned Jndvaanere, hvilke ere vel disciplinerte og exercerte, saa at vi altsaa ey have nødig at frygte os for et Angreb af Spanierne og Franzoserne. - J Følge et Brev fra Gibraltar af 5te Ma tii, er dette Sted paa nye bloquert af de Skibe, som staae under Don Barcelos Commando. - Fra Barbados meldes, at Spanierne indskibede Landtropper ved Havannah, og vild med samme, saavelsom med nogle Krigskibe, gaae løs paa Pensacola. - Den Hollandske Gesandt, Græve von Welderen, skal være bleven kaldet tilbage; og vore offentlige Blad forsikre, at der strax efter hans Afreyse skal legges Beslag paa alle de Hollandske Skibe, som befindes i vore Havne. - Ved Fangernes Udvexling imellem os og Frankrig have vi nu allerede faaet 18000 Søefolk. Da Frankrig nu ey har fleere at udlevere, saa beholde vi endnu 6500 Franzoser tilbage.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Cleve, den 1ste April. En Skrivelse fra Haag melder følgende, angaaende de Svar, som General=Staterne ville give, paa den af Ridder York indleverte Memoire: Det Brittiske Ministerium, overlader Valget til os selv, om vi ville være Allierte, eller neutrale, men at vi skulle iagttage en Neutralitet, som ey er samme skadelig. Vel var det bedre, at vi kunde være begge Deele paa en og den samme Tid, men Neutraliteten er dog umiddelbar meere nødvendig for os. Og da vi alligevel maa vælge, saa beslutte vi os uden Tvivl til den sidste.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Haag, den 4de April. Den Russiske Keiserl. overordentlige Gesandt ved vores Republik, Fyrst von Gallizin, har, efter at han havde erholdt en Coureer fra sit Hof, i Gaar havt en Conference med General=Staternes Præsident. Det heder, at eftersom derer bleven foreslaaet en Underhandling, angaaende en bevæbnet Neutralitet, saa er der nu allerede des angaaende sluttet en Convention imellem adskillige anseelige Magter, hvoriblant Preussen nævnes, og vores Republik være indbuden til at tiltræde samme.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Sachsen, den 29de Martii. Først i denne Maaned lagde 300 Mand Soldater, efter Høyeste Ordre, sig saalænge ind i Grævskabet Schønburg, som ved Teschener Freds=Slutningen tilfaldt Huset Sachsen, indtil Undersaaterne i samme have afbetalt de endnu ubetalte Afgifter, hvorved de have vægret sig. J den liden ByeGlaucha, som ligger i bemeldte Grævskab Schønburg, skal ligeledes være 40 Keiserl. Husarer.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Hanau, den 4de April. Ved Brest skal en Armee paa 50000 Mand trække sammen. Tropperne ere nu i Bevægelse til samme Sted fra alle Kanter, og der giøres store Anstalter.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Tronhiem, den 31te Martii. Der indløber daglig Efterretninger fra alle Kanter om Skade og Ulykker som ere foraarsagede af det i No. 11. af Tronhiems Adresse=Contoirs Efterretninger ommeldte Uveyr; thi ligesom en stor Deel af de største og fornemste Bygninger her i Byen have taget Skade, saa meldes og det samme fra Christiansund, Molde og andre Steder; hele Staburer.) ere blevne opløftede og bortførte nogle Skridt fra deres rette Plads, hvorved mange ere blevne berøvede baade deres SædeKorn og Madvahre, store Træer, deels afbrækkede, deels med Roden oprykkede; Nøster og Søe=Boder langs Søe=Kysten borttagne, og alt det der værende bortskyllet; Jægter og Baade bortdrevne og i Stykker slagne; mange ere blevne Huusvilde; Skipperen paa et til Molde den 14de Martii indkommet Skotsk Skib, ladet med Byg, Malt og Meel, som han faaet Skade paa Skib og Ladning, beretter at have fornummet dette Veyr, og man befrygter altsaa, at det har strakt sig vidt. Fiskerne har og desformedelst lidt meget, og i Nordland, om det der har existeret, maa det have foraarsaget Skade for mange tusinde Rigsdaler. Efter en forefunden Skrivelse skal et saadant Uveir være indtruffet over heele Riget for næt op 100 Aar siden. Vi have havt en stræng Vinter; Foret vedvarer endnu, da der i disse Dage er faldt en Mængde Snee. 1) Stabur er et Huus, som staaer for sig selv paa Stolper, og hvori Korn og Madvahre forvares.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Corsøer, den 13de April. Jndkomne: Den 7de huj. Oberstlieutenant von Berger fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 9de huj. Kongel. agende Post med 4 Læs; den 10de huj. Etatsraad Grill fra Hamborg til Kiøbenhavn; den 12te huj. Capit. Ørbeck fra Engelland til Kiøbenhavn, Professor Bützow med Frue fra Odense til Sielland; den 13de huj. Vestindianeren Hr. Devindt fra Vestindien til Kiøbenhavn, 2de Frøkener Carstenskjold fra Nyeborg til Hagestedgaard.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Udgaaet: Den 7de huj. Pastor Westergaard til Fyhn; den 8de huj. Hr. Geheimeraad Græv Osten fra Kiøbenhavn til Aalborg, Kammer=Herre von Kroghen fra Gisegaard til Holsteen; den 9de huj. agende Post med 2 Læs; Den 10de huj. Professor Holst og Landmaaler Troyel til Fyhn, Hr. Kammer=Herre Twitt og Agen Selbye med Frue til Engelland; den 12te huj. Kammer=Herre, og Envoye von Plessen og Græv Moltke fra Torslow til Holsteen; den 13de huj. Hr. von Tingnagel med Følge fra Kiøbenhavn til Engelland.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Helsingøer, den 14de April. Den 10de huj. indkom fra Nordsøen 1 Engelsk Skib fra Skotland med Steenkull, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Den 11te huj. ankom fra Østersøen 3 Hukkerter af og fra Kiøbenhavn til Jsland, 3 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, i Keyserl. Rus fisk Fregatte fra Kiøbenhavn til Mandal og Holland, det Kongel. Danske Orlogskib Grønland paa 50 Kanoner, hvilket skal ligge her i dette Aar som Vagtskib i Sundet. Den 12te huj. afseylede 36 Skibe til Nordsøen, hvoriblant var den Russisk Keyserl. Fregatte, 5 Danske Hukkerter til Island og i Grønlandsfarer, alle af og fra Kiøbenhavn, samt i Kongel. Engelsk Convoy=Fregatte Den 13de huj. ankom fra Østersøen 3 Hukkerter af og fra Kiøbenhavn til Jsland paa Fiskefangst. Den 11te hujus indkom i Havnen Skipper Nimb her af Byen fra Aalborg med Rug og fede Vare til Gevæhr=Fabriken. Den 12te huj. 1 Fahrtøy af og fra Bornholm med Havre, 1 Dito af og fra Jsefiorden med Rug og Byg, og 1 Dito af Hornbeck fra Randers med fede Vare.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Kiøbenhavn, den 14de April. Den 12te Mai 1779 er Lieutenant og Veyer og Maaler Anthon Jacob de Coucheron allernaadigst beskikket at være Justice=Raad. Den 31te Jan. 1780 er Premier=Lieutenanten, ved Søe-Etaten Lorenz Oxholm allernaadigst beskikket til at være Toldforvalter ved Kaaber Tolden i Tronhiem; og under 21de Febr. 1778 allern. beskikket til at være virkelig Kammerraad. Den 7de April h. a. har Hs. Majest. allern. beskikket Candidatus Juris Matthias Matthiasen til Renteskriver ved det første Holsteenske Contoir i Rentekammeret. Den 23de Febr. er Johan Ludvig Brabrand allern. beskikket at være Professor. Den 8de Mart. er Hans Gierlef confirmeret at være Birkeskriver til Førsløf og underliggende Birker. Den 16de Mart. er Sognepræst Hr. Joachim Frederich Horster beskikket at være Sognepræst for Sørbyemagle og Kircherup Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Christopher Nyeholm ligesaa til Oddens Meenighed i Sielland. Den 31te Mart. er Candidatus Juris Johan Jørgen Bang forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt alle Ober= og Under=Retter i Danmark.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Den 5te April er Truels Wiel beskikket at være virkelig Cancellie=Raad.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Hans Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget at udnævne til Kammerherre Hr. Etatsraad Lüttichau, med Anciennete af 29de Januarii 1779.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Den 10de April har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Kiøbmanden Johan Heinrich Dumreicher i Trieste til at være Consul sammesteds, og i Fiume.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
J Morgen er Ordensdag for Ridderne af Danneborg Ordenen.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Selveier Anders Marcussen i Gadsbølle, Wissenberg Sogn, Baag=Herred i Fyen tilkjendes en Belønning af den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr., og desuden 4 Rdlr. i Penge, eller i alt 14 Rdlr., for at have opført 769 1/2 Fanne dobbelte Steengjerder; Ligesom han desuden har opbrudt Steen til 200 Faune Gjerder, og ved denne Rødning vundet over 12 Tønder Land, samt plantet 300 Fanne levende Gjerder. Aarsagen, hvorfor denne Mand ikke har kundet vinde nogen af de ovenmeldte Premier er, fordi Gjerderne ere satte fra 1775 til 1779, altsaa omtrent i 5 Aar, og det ikke er meldt, hvor mange deraf ere satte i Aarene 1778 og 79 allene, for hvilke Premie denne Gang kun kan vindes. 58. Gaardmændene i Hundstrup Bye, Salling Herred, Nyeborg Amt i Fyen, som ere 9 heele og 7 halve Gaards Beboere, have fra Høsten 1777 til October 1779 sat 2762 1/2 Faune dobbelte og enkelte Steengjerder, hvortil Steenene ere oprøddede af Jorden. For dette tilkiendes dem en Belønning af 50 Rdlr., Hvoraf de 9 heele Gaards Beboere nyder hver 4 Rdlr. og de halve hver 2 Rdlr., eftersom de første omtrent har sat dobbelt saa mange som de sidste. Huusmand Morten Basse, som har havt Deel i dette Arbeide, forekommer særskilt i det følgende. 59. Selvejer Peder Michelsen i Stiær Bye, Storring Sogn, Schanderborg Amt, Aarhuus Stift, tilkiendes ligeledes en Belønning af 8 Rdlr., for i Aarene 1777, 78 og 79 at have sat 254 Faune dobbelte og enkelte Steengjerder, hvortil har af Jorden har opbrudt 1500 Læs Steen. 60 Bonden Knud Knudsen til Worch ved Colding tilstaaes ligesaa en Belønning af 6 Rdlr., fordi han i en 4 Aars Tiid har opført 371 Faune, Steengjerder. Bonden Søren Sørensen i lille Lyndbye paa Frederichsborg Amt, som i Aaret 1779 har sat 50 Faune, Steengjerder, og desuden 650 Faune i de foregaaende Aaringer, maae denne Gang formedelst Mangel ved Attesterne forbigaaes, men tillades derimod for samme at æske Premie igien næste Gang, naar han tillige anmelder Gjerdernes Høide og Tykkelse, og i øvrigt indretter hans Premie=Æskning efter Selskabets Forskrifter i Premie=Listen. Af de for Bondestanden Provindsviis udsatte Premier, for Steengjerder, tilkiendes: For Sjelland. 61. Udbyggeren Johr Larsen af Aaker=Sogn paa Bormholm, en Premie af 10 Rd. for i Aaret 1779 at have sat 204 1/2 Faune enkelte Steengjerder, foruden 84 Faune, dem han ved Attesters Udstædelse endnu havde under Arbeyde. Stenene hertil har han opbrudt af Jorden. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Copulerede. I Kiøbenhavn den 10de huj. Parykmager Sr. Lucas Wilchen og Jomfrue Anne Christine Møller; den 12te ej Urtekræmmer Hr. Hans Berring og Mad. Cathrine Cramer, afg. Kobbersmed Wennickes Enke; den 14de ej. Sr. Johan Nicolai Justen, Trompeter ved Livgarden til Hest, og Jfr. Anne Marie Møller.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Døde. J Kiøbenhavn den 11te huj. Sr. Ole Larsen Nyegaard, Baadsmand paa Guinea, 64 Aar; den 13de huj. Jomfru Anna Catharina Benzon, 39 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 30 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 19 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 19 1/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 25 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 24 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Vi Borgemester og Raad udt Staden Haderslet giører hermed vitterlig, hvorledes de samtlige Herrer Over= og Med=Conservatores ved St. Marien Kirke heri Staden os haver tilkiende given, at der udi benævnte Kirke findes adskillige Begravelser som i mange Aar ey have været aabnet og mindre er vorden om skreven, hvoraf og da de forrige Besiddere for lang Tid siden er døde, de nu værende Eyere eller Arvinger ey vare at opspørge med hosføyede Reqvisition, at da det i mange Henseender var angelegen det de rette og sande Eyere af saadanne Begravelser er blive ubekiendt, men meget mere udfyndiggjort, i hvor vidt sig retmæssige Prætendentere til et eller andet Begravelse maatte findes, eller og hvilke deraf, i dets Mangel, til Kirken kunde være hiemfalden, vil dets angaaende et publicum Proclama vilde afgive. Eftersom vi saa herpaa følgende Proclama for Ret haver erkiendt, altsaa efterer, kalder og stevner vi alle og enhver hvilke til de udi St. Marien Kirke i Haderslef befindtlige Begravelser nogen Paa= og Tiltale samme rører hid er grocumere capire vel causa de vilde, maatte have eller formeene at have, hermed og i Kraft dette første, anden og tredie Gang, altsaa peremtorie, at de Nærværende inden Ser og de Fraværende, som tillige bestiller Procuratores af Aca, inden Tolv Ugers Forløb a Dato Publicationis hujus Proclamatis, ved deres Rettigheds Fortabelse Stads=Secretariatet, behørig angiver, deres i Hænde havende Kiøbe=Breve eller Documenter gro mod de benævnte Begravelser sig haver arqvireret og under hvad Titel de samme besidder originaliter producerer, troeværdige Gienparter deraf ved Protocollen tilbage lader, og dernæst den 26de Septbr. i dette Aar som er Tirsdagen efter den 18de Søndag holt Trinitatis, om Morgenen Kl. 9 Slet her paa Raadhuset for forsamlet Raad en ten i Person eller formedelst tilstrækkelige Befuldmægtigt udblivelig møder og der deres gjorte Angivelser tilbørlig justificerer og dennem tilstrækkelig legitimerer; med den udtrykkelige Comme nation og Advarsel, at den eller de, som saadant forsømme og den foreskrevne Frist deres Ret er angiver eller ey behørig Justifirerer, under et evig Stiltiendes Paalæggelse deres Rettighed fortabt erklæret og Begravelserne saa til Kirken forfalden, samme adjudiceret og til Kirkens Beste bortsolgt vorder, hvorefter sig alle, som det angaaer, have at rette og for Skade at vogte.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Signatum Haderslef den tøde April 1780. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Eftersom Maria Lauritzes, i Nustrup, Hadersleshuus Amt, haver givet tilkiende, hvorledes hendes Creditorer saa haardt trænger hende til deres Fordringers Afbetaling, at hun ey veed at tilfredsstille dem, uden hendes Landbols=Sted dennem at overgive, allerhelst da hendes Mand Lauriz Lauritzen marogle Aaringer har forladt hende og de med hannem avlede umundige Børn, og han sig ey haver efterladt den ringeste Efterretning om hans Opholdsted; saa stevnes og fremkaldes herved af mig undertegnede, Hans Kongel. Majests allernaadigst forordnede Herredsfoged udi Gramm Herred, benævnte Landin Lungen, at Nustrup Bye, at møde og fremstille sig personligenester ved en noksom og kovmæssig Befuldmægtiged Løverdagen den 8de Juli, indeværende Aar, om Formiddagen Kl. 9 Slet paa Gramm Herreds Ting, for der at angive Aarsagen om hans Udeblivende, og hans Creditorer at svare, hvad dennem tilkommer, under den udtrykkelige Commination og Advarsel, at hvis han og ikke til den bestemte Tid indfinder, hans Landsbols=Sted og øvrige Forme under Rettens Behandling taget og derover Concurius Crecitorum kiendt vorder. Signatum Hadersleven, den 8de April J. C. von essen.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
En mit Gods tilhørende reserva Mandskab af Torv Bye, Dueholm Amt, navnlig Jens Poulsen Bittekiær, fik sidst ud Februarii Maaned af mig skriftlig Tilladelse, at han med en Hestehandler herfra Egnen, maatte følge til Randers Marked, for at tale med sin Søster, som enten skulle tiene S. T. Hr. Consistortal=Raad Brøchner i Spentrup, eller andensteds der i Egnen ved Randers, men da han, imod saadan Tilladelse, ikke endnu har indfundet sig, enten paa Godset eller i hans Tieneste hos Mads Poulsen bemelte Torv, er det at formode, at samme Karl, fremdeles for mig vil giøre sig usynlig, og tilligenrettelig beholde de Klæder, som han af mine Bønder, til saadan Reyle, haver laant og bekommet til hvilken Ende fornævnte Jens Poulsen Bittekiær (som er 22 Aar, 63 Tomme høy, glat af Ansigt, klem af Lemmer, guulagtig Haar og stammende af Udtale) hermed 3de gange i Rad udi den Wiborger Samler og de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, indkaldes, strax at indfinde sig igjen paa mit Gods og sin Fødestavn, hvortil alle forekommende, udeblivende Tilfælde, gunstigst og behagelig, mig ville forhielpe, da de i saa Maade af mig, beloves en anseelig Douceur, foruden alle de paa hans Hidbringelse medgaaende Omkostninger. Ved Af reysen herfra bemelte Tid, havde samme Jens Poulsen følgende Klæder paa sig, som han for største Deelen, som melt, havde laant af mine Bønder, nemlig: en sort Hat, et hvid Klæde Hatteslag, med rød Multum underforret, en blaagaae Vadmel Kiol og en hvid Skind=Vest, en rød Spunne Undertrøie og hvid Skind=Buxer med Metal=Knapper for Knæerne, samt Støvle paa Beenene; i hvilken Dragt, han udi Martii Maaned sidst formedelst Mistanke, et nogen kort Tid, udi Randers skal have været arresteret, men igien derfra, uden videre lovlig Omgang er bleven løsgivet. Eistrup paa Morsøe, den 3die April 1780. Anders Poulsen Riis.
Berlingske Tidende, 1780-04-14
Her i Weyle Kiøbstæd, er den 6te Auguin ved Døden afgaaet en gammel Tieneste=Pige, ved Navn Mette Jens Datter, af Alder omtrent 84 Aar, hvis Levnets Løb blant andet, billig fortiener denne Opmerksomhed hende til Roes, at hun her har tient med beste Skudsmaal om Redelighed og Trostad, paa et Sted udi 55 Aar, sal. Borgmester Linnemamt de 50, og hans Søn Hr. Henrich Linnemann de øvrige 5 Aar, indtil Døden gar Opsigelse paa denne Tieneste Hendes faa Efterladenskaber er saavel strax paa Dødsfaldet, som paa følgende 30te Dag lovmæssig behandlet, og siden ved Auction gjort i Penge; og da det er berettiget, at denne Afdøde skulle have Paarørendet Hostand, Flensborg og andre Steder; Saa bliver saadanne om maatte til være, saavelsom Credi= og Debitorer herved af mig som SkifteForvalter, indkaldede, at møde eller møde lade her ved Skifter, inden den Tid Loven herom bestemmer, enhver sin vedkommende Ret at bropagte. Weyle, den 10de Febr. 1780. G. W. S. Fleischer. derands Fabriquer, lade herved invitere de Herr. Interes.