Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-08-30
Continuation af det i No. 33 afbrudte. 547. Naar Traadernes Cohæsion er adskilled, og Bastet mørgjort, saa er dog Legemet, der er tagen af Blødningen, vaadt, og altsaa kand den sandselige Adskillelse ikke paafølge, førend det maa blive tørred. Dette kand skee i Solen, det kand og, naar hint ikke er mueligt, skee i Ovnen. Er det tørred; saa virkes den virkelige Adskillelse ved Banken, Brækken o. s. v. Disse Arbeider ere bekiendte, og er herved ei at mærke noget, som fortiener en særdeles Undersøgning. C. 548, Vil man følge Sædvane, saa blive nu de grove Traader skillede fra de fine ved Hegling. Man giør i Almindelighed tre Sorter, det fine, det mellemste, det grove. Dette heder Blaaret. Og denne Adskillelse er muelig ved Forskiellen og Vidden melen Tænderne, i hvilken de staae paa Heg lens Flade. Jo finere Tænderne ere og jo nærmere de staae ved hinanden, jo finere bliver Hørret. K. 549. Vil man have ret fine og bløde Traader, saa maa man forlade denne Sædvane, og forud endnu foretage et besynderligt Arbeide med Hørret. Det bestaaer deri, For det Første, Giør en Lud af Pile Aske og ulædsked Kalk og filtrer den indtil den bliver gandske klar og lys For det Andet: Kog Hørret i denne Lud For det Tredie, Naar den har koget i nogle Timer, saa tage Hørret op, tør det lidt af, efter at det forud er bleven aftoed i reent Vand og svovle saa Hørret. For det Fierde: Jgientag dette Arbeide nogle Gange, og det er best, naar det i det ringeste bliver igientagen tre gange. For det Femte: Lad saa Hørret tørres ved Solen, eller om dette ikke er mueligt, da i et varmt Værelse og hegle det saaC. 550. Hvad virker dette Arbeide? Jeg har forsøgt det og Følgen var denne. Hørret bliver finere og mærkeligen blødere end det har været for, om det end og vardet bedste. Den faaer en saa smuk og lyshvid Farve, at det neppe er mueligt at tilveiebringe denne Hvidhed ved den ordentlige Blegning, og derforer dette Arbeide tillige en Forberedelse til den fuldkomne Blegning. Blaaret bliver saa fint og blødt, at det næsten giør det ordentlige Hør Fortrinnet stridigt, og det skal kone Møie ved Sandserne at skille det fra Silkens Blaar. Virkelig er denne Følge. Hvorledes er den muelig, Man undersøge Beskaffenheden af Saltet i Pile-Aske, den læstede Kalte og Svovlets indvortes Beskaffenhed. Man forbinde med disse den almindelige Lærdom om Continuation Julius. 3 - 15 en natur 7 - 14 en halv 8 - 1 en halv K. 12 - 12 en halv 16 - 9 en halv v. 16 er 24 - 11 en halv 25 - 7 en halv 15 29 - 9 en halv 14. 13 en halv halv i 11 en halv 9 halv B. halv i 19 en holde 4 ler - 12en 3 D. 9 en halv halv 3.1 en halv *** i halv 3.16 en halv 14 en halv i 11 i halv nhalv 15 9 en halv 3. O en halv i halv 14. . 17 en halv Naturens første Tings Virkninger som vi foran have afhandlet, og da skal det maasker ikke falde vanskeligt at forklare Mueligheden af denne Virkning. Anmærkning. Skulde vel dette til beredede Hør ikke være beqvemmere til at modtage Farven og forhøie den, end et andet Hør. Jeg har kun i en Hast forsøgt og finder Grund til at formode det. Saa snart jeg faaer nogle ledige Timer, vil jeg herover med Flid anstille Forsøg. De Tvivlsmaale, som Svovelen giør, tand letteligen Fortsættelsen følger. hæves. Contin on af Aerometriske Observationer udi Bergen us. S. overskyet, stille og klar, Efterm. V. og R. Af stille og ganske klar Efterm. Vestlig 13 en halv 15 en halv stille skyet, Efterm. og Aften S. V. S. V. og R. Aften N. og overskyet, 11 en halv 9 Norlig skyet og noget R. Aften S. 5 stille, lidtskyet, Efterm. R. Aften ble 14 en halv stille og skyet Aften N. og klar, 13 en halv i stille og Taage siden Vestlig, og klar 19 en halv 16 1/2. N. Tage til Fields Efterm. og Ar 17 en halv 13. ligesaa S. V. serk Taage til Fields og 1 12en 3 D. 9 en halv 2 en kaaler, S. V. og noget Regn. 11 en halv 9 Vestlig og Regn. T T ligesaa S. V. tyk Luft, og R. imellem den halv 3. S. og næsten klar, 16 en halv S. og klar, Aften lidt skyet, S. O. med R. Aften Blæn af S.S overskyet, Aften Regn S. med sterk og vedholdende R. Af 14 en halv i 11 næsten stille og klar, siden N. og A. stille og klar, Efterm. Nordlig, AfT T S. tyk Luft, og R. Aft, lidt Nr. og enhalve lidt N. og klar Himmel, 7 en holt 15 S. O. og klar H. Aften lidt skyet, S. tyk Luft og continuerede R. Af N. V. og R. Aften ophold 9 en halv 3. Norlig og noget skyet, 9 en halv i 9 en halv 14 N. og Taage, Efterm. Torden og 5 11 17 en halv stille og klar, mod Aftenen Torden, S. overskyet, stille og klar, Efterm. V. og R. Aften klar stille og ganske klar Efterm. Vestlig stille skyet, Efterm. og Aften S. V. og nogen R. S. V. og R. Aften N. og overskyet, Norlig skyet og noget R. Aften S. V. stille, lidtskyet, Efterm. R. Aften klart, stille og skyet Aften N. og klar, og Taage uden Vestlig, Been. N. Tage til Fields Efterm. og Aft. stille og riaNarina S. V. sterk Taage til Fields og R. siden opholdS. V. og unget Regn. Mastlig og kaanligesaa S. V. tuk Lutt og R. imellem S. og nænen klar, Saa klar, Atten lidt stort, S. H. med R. Aften Blæst af S. O. Sauerskeet, Aften Regn S. med sterk og vedholdende R. Aft. V. og tar, næsten stille og klar, siden N. og Aft, stille stille og klar, Efterm. Nordlig, Aft. S. og fryer, S. tyk Luft, og R. Aft, lidt N. og riarlidt N. og klar Himmel, S. O. og klar H. Aften lidt skyet, Stak Luft de cortinuerede R. Aft. stille og tian N. V. og R. Aften onnoldNorlig og noget skyet, N. og Taage, Efterm. Torden og R. siden sine stille og klar, mod Aftenen Torden og R. Heral udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brost.