Københavns Adresseavis, 1759-08-13
Beviis at den naturlige Varme hos hos Mennesker og Dyr er større om Sommeren end om Vinteren, sat imod det Beviis, som sidstleden 6te Augusti a. c. er indlemmet i det Kiøbenhavnske AdresseContoirs Efterretninger, af de Schleswig Holsteinsche Anzeigen 5 Stuck, for Aar 1755. Et vi om Sommeren eller i de varme Dage følE ler og fornemmer, at vi ere varmere end omVinteren eller i de kolde Dage, derom kand ingen tvivle: men at denne Følelse ogsaa er rigtig, vil ikke finde bifald hos enhver, og ikke heller hos Autor til forommeldte Beviis, hvoraf Oversettelsen læses i de Kiøbenhavnske Adresse-Contoirs Efterretninger No. 16. Jeg er enig med Autor i Henseende til Grundsetningerne, at Varmen i vore Legemer kommer formedelst Bevægelsen, at Varmen fortynder alting, og at den udvider eller udspender alting jeg setter ikkun denne Varmens Egenskab, som bekiendt, dertil, at Varmen bevæger sig stedse efter det koldere Sted. Ligesaa er jeg enig med ham i Henseende til Kuldens Virkninger, som størkner, fortykker og sammentrekker alting. Naar Autor tilstaaer, at Blodet i vore Legemer er tyndere om Sommeren end om Vinteren, saa maae han ogsaa tillade, at det om Sommeren er varmere; thi Blodets Fortyndelse er en Virkning af Varmen: og det som han anfører om stillestaaende Vande, eller hvad der kand siges i Henseende til vort Blod uden for Legemet, det kand ikke gielde her. Naar Autor videre frygter for, at Vædskerne skal størknes formedelst Kulden, og billig priser Skaberens Omsorg, at han i Særdeleshed har tilstrekkelig forsynet de kolde Lande med Brændeved og Tøy til Klæder, saa setter han ogsaa, at Legemets Varme om Vinteren er ikke tilstrekkelig, lig, at holde Blodet findende nok. Dersom den om Sommeren uddunster og bortgaaer mange varme Dele af Legemet, saa maae de jo ved Bevægelsen være løsgiorte fra Blodet, og giøre deres Virkning i vort Legeme, førend de gaaer bort; men nu gaaer de ikke saa hastigt ud af Legemet, naar Luften er varm omkring os, som naar den er kold, og ydermeere jo varmere Luften er jo langsommere gaaer Varmen udaf vore Legemer i den, men jo koldere, johastigere; altsaa maae Varmen i vore Legemer meere forøges og være overflødigere om Sommeren end om Vinteren. Det hvorved Autor fornemmelig mener at bevise Blodets større Varme om Vinteren, er Nervernes og Arteriernes Adspendelse, hvorved sammes hastige Kraft og Virkning forøges: men dersom den skal giøre en større Virkning paa vore Vædsker, saa maae Modstandens Forhold være mindre, men nu giør Kulden Vædskerne tykkere. efter den Grad som den trænger ind i vort Legeme, og det i samme Forhold, som Adspendelsen, forøger dem; herover kand altsaa ikke komme nogen større, men mindre Bevægelse: thi da Aarer. nes hastige Bevægelses Kraft virker allersterkest, naar de bliver tilbørlig udvidede og trekker sig sammen igien; men en lige Massa af Blod udvider Arterierne sterkere naar det er fortyndet, end naar det er tykt, saa maae nødvendig Blodets Bevægelse være sterkere om Sommeren end om Vinteren, paa eens Vilkaar, og følgelig ogsaa Varmen. Dersom Autor havde ogsaa viist, at de faste saavelsom de flydende Dele, siden de ere blevne lettere og følgelig meere elastiske, tilveyebragte en større Varme ved deres Virkning imod hinanden, da de river sig sterkere op til hverandre, og videre; at Blodets Circulation var hastigere da det bliver drevet tilbage ved Arteriernes og Nervernes Sammentrekkelse i Legemets Peripherie, og altsaa maae circulere inden et mindre Rum, saa vilde dog Blodet ikke være varmere om Vinteren end om Sommeren, siden de løs gjorte Jldpartikler farer snarere bort i den kolde end i den varme Luft. Men da Blodet maae være mere compacom Vinteren end om Sommeren, saa tager det ogsaa et mindre Rum bort, og da et tet og compactBlod giør Hiertet mere Modstand, end det som er mindre compact, saa er ogsaa dets Bevægelse mindre, og følgelig ogsaa den Varme, som kommer deraf.