Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-07-23
Den engelske Saarlæge Moclood har, ombord paa Skibet Cæsar, anstillet interessante Betragtninger over en Afgudslange, som paa Batavia var blevet Skibet overgivet, og skulde bringes til Europa. Slangen var mindre end den af denne Art pleier at være, 16 Fod lang og 18 Tommer i Omfang, men Maven stod i det meest paa aldende Misforhold mod denne Størrelse. Den var fra Borne, og tilhørte en Herre, der eiede to af samme Art Den ene brød paa Overfarten til Batavia ud af sit Fængsel, sprang i Vandet og druknede; den anden blev indtil Skibet Cæsars Ankomst gjemt adskillige Maaneder i en Gaard i Ryswick, hvor den hver tredie eller fierde Uge fik en Gjed, og som Eftermad en And eller anden Fugl. Paa Skibet gjemtes den i et Træbuur, hvor man havde Leilighed til at lagttage hvorledes den fortærede sin Føde. Man satte en levende Gied ind til den Det arme Dyr udstødte strax et skrækkeligt Skrig og søgte at forsvare sig mod Slangen med sine Horn. J Begyndelsen syntes den ikke at bryde sig om det, men omsider rakte den sin goffeldannede Tunge ud, løftede Hovedet lidt i Veiret, tog med Gabet for i den venstre Fod af Gjeden, kastede den omkuld og viklede sit frygtelige Legeme ligesom i et Nu omkring den Gjeden udstødte i nogle Minutter svage, halvqvalte Skrig, indtil omsider Slangen viklede sig løs igjen og Gjeden faldt død ud af dens rædsomme Favn. Slangen fortærede sit Bytte, hvorved den viste en overordentlig Muskelkraft, i to Timer og 20 Minutter, og derpaa rullede den sig sammen igien, og laae 34 Uger ligesom ganske stiv. Da Skibet ankom til det gode Haabs Forbjerg begyndte den at blive kraftesløs og dræbte ikke meere de Fugle, man rakte den. Man formodede at dette hidrørte fra den tiltagende Kulde. Jmellem Cap og St. Heleng fandt man den død i Buret. De offentlige Fængsler i Philladelphia ere tildeels bekjendte hos os af General Waltersdorffs for endeel Aar siden meddeelte og i Maanedskrivtet Minerva indrykkede Efterretninger. Jmidlertid ville nogle nye Beretninger af F. Hals Reise til Canada og de forenede Stater i 1816 og 1817 neppe være vore Læserukjerkomne. Saasnart Forbryderen kommer ind Fængslet, bades han og faaer en egen Fangedragt paa. Dagligen maa han vaske Ansigtet og Hænderne, ugentligen skifte Linned, og hele Sommeren, igjennem bade sig. Gulvene blive ordentligen seiede, og ugentligen en eller to Gange vaskede. Fangerne ligge om Natten paa Gulvet, hyllede i et Toppe, 30 i hver Stue. Hele Natten brænder en Lampe paa det Vægteren stedse kan have et Overblik over hele Stuen Frokosten bestaar af 3/4 Pund godt Brød og Meelsuppe, Middagsmaden af 1/2 Pund Brød og Oxekjød Suppe og Kartofler, undertiden Sild, om Aftenen af Meelsuppe, Brød og undertiden kogt Riis. Ringere Forseelser i Fængslet straffes med Portionernes Formindskelse eller Faste. Stærke Drikke og Ol maae ikke komme i Huset, og Jngen tør sende Fangerne Mundforraad. Arbeide paalægges dem efter deres Alder og Kræfter. De maae bestride Udgivterne til deres Livsophold, Afgivterne til Staden, de medgaaende Omkostninger og faae Credit paa deres Arbeide. Naar Straffeliden er omme, betales dem, efterat man har faaet hvad de skylde, Halvdelen af Summens Beløb, naar nogen Sum bliver tilovers. Det falder dem ikke vanskeligt, at arbeide mere end de gjøre Udlæg. Adskillige Gange udgjorde deres Tilgodehavende 150 Dollars, 10 til 40 Dollars er det ganske Sædvanlige. Legemlig Tugtelse er uden Undtagelse forbuden. Vægterne før intet Vaaben hos sig, ikke engang en Stok. Af eensomme Fængsler gives her 16. De ere 6 Fod brede, 8 Fod lange og 9 Fog høie. Lyset falder ind igjennen et i Loftet anbragt lidet Vindue. De i de forskjellige eller Jndspærrede kunne ikke samtale med mindre de ville skrige til hverandre, hvilket da høres og paadrager dem længere Fængsel. Saadanne Fangers Kost er 1/2 Pund Brød dagligen. Endnu er denne Straf ikke bleven uvirksom paa Nogen, og Nogle, som ere blevne graa i Laster, have forsikkret, at de heller vilde døe paa Galeierne end vansmægte i en saadan Jammerhule. Jnspecteurerne maae i det Mindste 2 Gange ugentligen besøge Fængslerne, for at overtyde sig om den Orden, der hersker deri, høre de Besværinger, som føres der, og modtage Fangernes Begjeringer. Maanedligen give de Jndberetning til Control, Bureauet. De have især et opmærksomt Øie med Betienterne, Vægterne, Slutterne etc. Af saadanne Jndspecteurer er der 14.