JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-05-08
(5643) J Følge Proclama som er læst i Siellands Landting den 8de April d. A. og i Hof= og Stads=Retten den 13de f. M., ere Creditorerne efter afg. Paruqvemager mester Henrich Ludvig Bech og forhen afdøde Hustrue Mette Høger, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; ligesaa ere de Afdødes Arvinger indkaldede me lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-08
(558) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landstiden 8de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 13de April 1795, ere alle de som maatte have noget at fordi udi afg. Jordemoder Marie Werners og forhen afdøde Man Knapmager Wentzei Werners fælleds Stervboe, indkaldede me 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Aftedes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-08
(365) De som maatte have noget at fordre udi afg. Sukkerhuuskarl og Pandemand Jens Jensen Torps Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-08
Under 16de d. M. har Stadens Magistrat erklæret forrige Coffardifarer Carl Frederich Strøm at være umynlig, og bestil ket mig til at være hans Værge, hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de Martii 1795 F. W. Gigas, Borger og Glarmester. os Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre I følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschrre Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts er ervende Siels Trøimod Dødens Stræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 St. Budde gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-05-08
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyrer Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, i Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Paris, den 27de April. Fra Marseille har Folkerepræsentanten Poultier berettet, at Efterretningen og Cambons Arrest har været meget fordeelagtig for Assignaterne i fremmede Lande, og at Priserne paa adskillige Vare ere ved denne Efterretning meget faldne i Genua og Livorno. - J Moniteuren for i Dag den 27de findes følgende Udtog af en Skrivelse fra Genf af 12te April "Haller, en constitutionel Emigrant, var bleven tvunget til at forlade Genua, og havde begivet sig til Mendrizio. Neppe var han ankommen sammesteds, førend Marquit de la Fare berettede ham, at han havde Ordre fra de franske Prindser, at tage imod Summerne til den gode Sags Forsvar, og da han ikke tvivlede om, at jo Hr. Haller havde frataget Patrioterne i det mindste 10 Millioner, saa gjorde han ham det forslag, at lægge disse 10 Millioner i Prindsernes Casse. over hvilken han tilbød ham Directionen med Titel af Finants=Jntendant. Han forsikrede ham, at han for hans Penge skulde faae sikre Beviser, og at Prindserne tilbøde ham derfor enten Rambouillet, eller St. Cloud eller Containe blan til Hypothek " Madame von Stal har skrevet "Betragtninger over Fredens Nødvendighed," og sendt dem til Hr. Plet, hvoraf allerede bliver besørget en nye Udgave med Noter.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Den hollandske Minister Blauw, er om Aftenen den 22 kommen tilbage hertil. - Af Projecterne til Fredsplanin med Spanien ville underrettede Mænd her vide følgende: 1) Man vil strax overlevere Kongen af Spanien Ludvig 16 Datter, men hendes Broder først ved den almindelige Fredsslutning. 2) Spanien afstaaer til Frandrig sin Andeel af St. Domingo, St. Sebastian og Havnen pu Passage; den faaet derimod en Deel af Navarra, og een af de franske Øer. 3) Hs. catholske Majestæt erkiender den franske Republik; men der som det franske Folk skulde i Fremtiden give sig en Konge skal han tages af den Bourbonske Familie. 4) Fangernet Udvexling uden Tælling. Blandt dem som ere udnævnte til at organisere Constitutionen af 1793 befinde sig iblandt andre Medlemmer Cambaceres, Merlin fra Douay, Sieves, Boissy d'Anglas og Tribandant.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Paa Kysterne af Bertagne befinde sig 25 Compagnier Actillerister, hvilke holde sig færdige til at modtage Engelænderne med gloende Kugler, i Fald samme skulde forsøgnen Landgang. Flere Tropper ere og marchirte til Kysterne af Bretagne. - Ogsaa Breve fra Bourdaux melde, at en Fredstractat imellem Frankrig og Spanien virkelig var bleven undertegnet, men at det spanske Hof ønskede, at dens Bekiendtgiørelse endnu maatte blive udsat. - Den Tale, som den svenske Ambassadeur, Baron von Staal, holdte ved sit første Møde i Conventen, findes nu allerede i Moniteuren, og lyder saaledes: "Borger=Repræsentantere for det franske Folk, Kongen af Sverrigs Forbindelse med Frankrig, som i lang Tid er helliget i Tractaterne, i Historiens Aarbøger, og endnu meer ved hiin saa merkværdige Character=Apalogie imellem begge Nationerne, har intet lidt ved den politiske Rystelse, som har sat Europa i Bevægelse. Det af det svenske Gouvernement fulgte System, og den imellem Kongerne af Sverrig og Dannemark sluttede Tractat om en bevæbnet Neutralitet, ere Beviser paa det Sindelav, som Hans Majestæt, Kongen af Sverrig, i Dag ved mig lægger for Dagen imod Dem. Jeg kommer i Hans Navn, i Midten af Frankrigs National Repræsentation, for paa det bønideligste at hylde Nationernes naturlige og uafhændelige Rettigheder. Troe De fast, at de Svenske, som man ofte har kaldt Nordens Franskmænd, endnu bestandig vedblive at udgiøre et allieret Folk med de Franske i Sønden. Det er behageligt for mig, Borger Riplæsentantere, at jeg skal vedligeholde og forstærke denne Forbindelse med Frimodighed og Patriotisme, hvorpaa vi ville give hverandre gier sidige Prover. Maatte dog Freden, Rigernes sande Velfærds=Kilde, snart krone Frankrigs ærerige Fremskridt, Maatte dog alle Regieringer, de være, hvilke de ville, holde hinanden giensidig i Ære, og kun kappes med hverandre om Retfærdighed, Viisdom og Ædelmodighed, Maatte dog endelig de Franske, dette glimrende, modfulde Folk, herefter, ophøiet over alle af Moralen og den politiske Philosophie forkastede Liden skaber, fremstille for Menneskeslegten det nye Skuespil: Den med Magten foreenede Dyd!" - Denne Tale vande største bifald. Præsidenten Sieyes svarede følgende: "Baron Erich Stael von Holstein, Ambassadeur fra Sverrig, Et almindeligt bifald har allerede førend mit Svar sagt Dem, hvilken, Tænkemaade der hersker i denne Forsamling. De seer, med hvilken Fornøielse vi i Veres Person modtage den venskabelige Nation, i hvis Navn De erinder os om vor gamle Forbindelse. Deel De med os, i denne første Udtømmelse af vore Hierter, Nydelsen af det meest rørende Broderskab. Den høitidelige Hyldelse, som De for et frit Folks Repræsentanter har aflagt Nationernes naturlige og uafhændelige Rettigheder, gjør de Gouverment, som har sendt Dem, Ære, og fortiener, at gjøre en Epeche i Kihedens Historie. Vi ere de Svenske dette høitidelige Vidnesbyrd skyldige, at de ikke have ventet paa vore Seiervindinger for at lægge deres gode Sindelav mod Frankrig for Dagen a.)
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Maynz, den 30te April. J vor Egn er det igien kommen til et blodigt Optrin. Forganske at rense Hartenberg fra Fienden, og til vor Sikkerhed, bedække samme med nye forskandsninger, blev i Dag besluttet et Udfald. Tiolig henimod Kl. 3 1/2 gav man Signal, vore angrebe, og havde to fiendtlige Forskandsninger at bestorme, paa begge Sider blev der haardnakkende sigtet; men Fienden kunde tilsidst ikke modstaae vore Troppers Tapperhed, og forlode Pladsen indtil Mombacher-Skoven, hvorved de maatte lade 2 Kanoner og 2 Krudtvogne tilbage. Om Middagen rykte de Franske frem igien med forstærket Magt, og bestormede vore i Forgaars nye oprettede Udenværker, men bleve her ved en vel anbragt Carteskild saaledes modtagne, at hvad der ikke blev paa Stædet, blev nu ganske nedhugget og fanget af vort Cavallerie. Kanon- og Haubirsilden fra Jngelheimer=Aaen paa Mombacher-Forskandsningen, og derfra henover, blev i lige heftig Gang ved indtil Natten. Der ere mange Fangne blevne indbragte, og efter Desertrurernes Udsagn holder Fienden sit Forliis for henimod 2000 Mand. Paa vor Side have det keiserlige Regiment Klebeck, de Churmaynziske Grenadeer=Compagnier og Warasdinerne lidt meest.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Amsterdam, den 2den Maji. Den franske General Bonnand har bekiendtgjort i Middelborg, at han var ankommen sammestæds for at fore Commanden i Provindsen Zeeland, hvilken Provinds, som man troer, blev truet af den fælles Fiende, mod hvilken han har befaling at forsvare samme. - De hollandske Troppers Desertering tager bestandig til, og det er bleven overdraget Militaircommissionen, at føie Anstalter derimod. - Schweigertropperne skulle nok blive i Stadens Tieneste. De Fran le synes at be imellem dem. - Man vil nu vide, at den hele Summe som Frankrig har forlangt af Holland i Krigsomkostninger, bestaaer af 130 Millioner, hvoraf der for første Termin skal strax blive 20 Millioner betalte. - Conforderationscommissionen har bekiendtgjort, at en Opbydelse af det hele Folk i de forenede Nederlande, eller en Nationalconvents Oprettelse, kunde endnu gaae for sig inden Enden af Maji.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Frankfurt, den 2den Maji. Efterat de Keiserlige havde indtaget Hartenberg ved Maynz, have de strax forskandset sig sammesteds, og ville med al Magt forsvare somme, fordi det er en meget vigtig Post. J Mambach have de ikke længe opholdt sig, fordi den laae noget for langt fra Fæstningen. De Franskes foriis bli rer overhovedet angivet for 2000 Mand; men de Tydske have ligeledes havt 300 Døde og 370 Saarede. 7 Officerer ere blevne saarede og 1 dræbt. Ancerde den 27de April var Feldtmarskal Clai fair ankommen til Maynz. - Uagtet hint blodige Optrin, seer man alligevel haabefuld en almindelig Fred i Møde. Denne er og saa meget mere at ønske, som Levnetsmidlerne her bestandig stige i Prisen, og Mangelen bliver tiltagende større. Et Pd. Smør, som ellers haved denne Aarstid kostede 10 til 12 Kreutzer, gielder nu 30 Kiød og Brød ere i lige Forhold dyrere. – Huset Langer i Basel, har her paataget sig Leverancen af mange 1000 Heste og megen Rug, Hvede og Havre for den franske Armee. Sækken bliver regnet paa 2000 Pd., og hver Sæk Hvede til 21 Gylden, Rugen til 14 Gylden og Havren til 8 Gylden. J Kostheim ere Østerrigerne beskjæftigede med at slaae 2 Broer over Mayn. Den Efterretning, at de vare passerede Rhinen, er ikke bleven bekræftet. - J Luxemborg er Stads præsidenten død, og ikke, som man nu forsikrer, Gouverneur Feltmarskal von Bender.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Haag, den 2den Maji. General Daendels er gandske uventet afreist til Paris. Han skulde just været stilt i Spidsen af vor Armee. Hans Afreise har opvakt saa meget des større Sensation, da General Dumonceau, som ligeledes skulde træde i vor Tieneste, ogsaa er afreist med ham til Paris. General Blondeau, Commandant i Seeland, er tillige afreist derhen. Man forsikrer, at General Pichegru snart skal paatage sig igjen Commandoen over de franske Tropper, som General Moreau hidtil førte. Hovedqvarteret bliver imidlertid, efter Sigende, forflyttet fra Utrecht til Grændserne af Brabant. Af alle disse Forandringer slutter man, at vigtige Tildragel, ser ere i Værk for vor Republik. Endelig er nu den ordentlige Postcommunication med Tydskland, efter hvilken de Handlende siden de Franskes Fremtrængen i Holland saa længe har sukket, aabnet igien. Den 28 April afgik den første Post med naabnede Breve til Hamborg. Den 5te gaaer igien Posten fra Emmerich til Berlin (undtagen til de hannoverske Lande) og tillige den for den øvrige Deel af Riget over Frankfurt, de østerrigske Stater dog undtegne. - Conforderations-Commissionen finder endnu bestandig mange Vanskeligheder ved vor Armees Indretning; og Sagen er nu igien bleven udsat til den 18de Junii. En god Deel af disse Vanskeligheder kommer deraf, at over Halvdelen af Officererne have forlangt deres Afskeed, hvis Pladser ikke saa let kunne blive besatte igien. Desuden have alle Officerer ved de hollandske Garderegimenter og ved Garden til Hest forlangt og erholdt deres Afskeed, hvike Corpser nu blive commandeerte af Underofficerer. A. den Aarsag har Consorderations=Commissionen bestuttet, at ikke give nogen Afskeed førend den 18de Junii, som er den bestemte Termin til Armeens Organisation. - Freden med Preussen synes ingen Jndflydelse at have paa Sagernes nye Indretnings befæstelse i vort Land; tre timod ville nogle vide, at der i denne Fredstractat ere hemmelige Artikler, som bestemme vor Republiks Skjæbne, og skulle endnu mere modifiere vor nye Regieringsform. Det heder og, at tvende preussiske Commissairer skulle om kort Tid ankomme hertil med meget vigtige Forslag. - Hvad vore Forbindelser med Frankrig angaaer, hvilket, som bekiendt, giøre store Fordringer paa os, og forlanger, at visk ille afstaae en anseelig Deel af vort Territorium, da maae disse Forbindelser blive endnu fastere knyttede ved den Alliance, som er paa Tapetet. Berlin, den 5te Maji.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
J Søndags den 3die hujus er i alle Kirkerne her i Staden, følgende Proclamation, Freden angaaende, bleven oplæst fra Prædikestolene: "Da der, ved den Allerhøiestes Naad og Vilsignelse, den 5te April i Staden Basel er, imellem Hs. Kongel. Majestæt af Preussen, vor allernaadigste Herre, paa den ene Side, og den franske Republik paa den anden Side, bleven sluttet en ønskelig Fred; da samme ogsaa af begge Parter er bleven ratificeret, og den nærværende Krig, derved bragt til en lykkelig Ende, saa bliver det herved for en hver bekiendtgjort, paa det Hs. Kongel. Majestæt, vor allernaadigste Herres samtlige Undersaatter, af hvad Stand, Værdighed og Betiening de end maatte være, derefter sig egentlig og nøie kunde rette. Herved skeer Hs. Kongelige Majestæts, vor allernaadigste Herres, alvorlige Villie og befaling. Den Allerhøieste bevare Hs. Kongel. Majestæt, vor dyrebare Landsfader, tilligemed Høistsammes samtlige Kongel. Huus, ved bestandig høit Velgaaende indtil de sildig ste Tider, Lad Hs. Kongel. Majestæts Trone bestandig meere befæstes og forherliges, og lad os under Høistsammes vise og lykkelige Regiering fremdeles nyde en bestandig Rolighed og Velstand, " - Omendskiønt bemeldte Freds Betingelser, endnu ikke ere blevne bekiendtgjorte, saa er dog alligevel en af 2 Artikier bestaaende Additionalconvention til samme her kommen for Lyset. Efter den første af samme har den franske Republik indgaaet, at den hverken ville udbrede sine Krigsoptrationer, indtil de tillige nøie og omstændelig betegnede Lande og Stater, eller lade sine Tropper rykke ind i samme, for herved at skaffe Krigens Skueplads bort fra Hs. Majestæt Kongen af Preussens Staters Grændser, for at vedligeholde det nordlige Tydsk ands Rolighed, og igien oprette den hel Handelsfrihed imellem disse Dele af Riget og Frankrige, ligesom før Krigen. - Alle Stater bog Linien, som udgjøde bestemte Grændser, skulde blive anseete for neutrale, men de maae kalde deres Contingenter tilbage, og ikke indgaae nye Forbindelser mod Frankrige &c. - Efter den 2den Artikel har Grevskabet Sayn Altenkirchen a., da det befinder sig i Kongen af Preussens Besiddelse, Rettighed til at nyde den samme Sikkerhed og Fordeel, som hans øvrige, paa Rhinens høire Strandbred liggende Stater.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Kiøbenhavn, den 11te Maji. Næstkommende Løverdag den 16de Maji agter Hs. Majestæt Kongen, Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Kronprinsessen at begive Sig fra Kiøbenhavn til Frederichsberg Slot.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Hans Kongelige Majestæt haver under 10de April allernaadigst udnævnt den ved det oldenborgske Regiment standne characteriserede Oberste v. Destinon til Chef for det holsteenske Jnfanterieregiment; og under 29de f. M. den characteriserede Oberste v. Michaelsen, af Kongens Regiment, til Chef for det norske Livregiment til Fods, og den ved sidst bemeldte Regiment staaende characteriserede Oberstlieutenant v. Stricker til virkelig Oberstlieutenant i Kongens Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Under samme Dato er det vacante Commandantskab over de Christiansandske Fæstninger confereret Krigs-Commissair Oberstlieutenant v. Rich, hvis Charge som Krigscommissair igjen er bleven besat med den dimitterede Oberstlieutenant v. Hegermann. Under 6te Maji har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udnævnt Jos ph Hoppe i Malaga, en Søn af den forhen værende men nu afdøde danske Soecommissair og Consul der paa Stedet, til dansk Consul i Malaga og Kongeriget Grenada. Samme Dag er Revisor og Fuldmægtig Andreas Normann ved det Kongelige Commerce=Collegium allernaadigst udnævnt til Commerce=Secretair.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Fra den 5te hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. T. Schmidt og H. White fra Nordamerica med Kaffe, Tobak og Riis; Capit. C. Arctander fra Barcellona og D. Rolofs fra Livorno med Viin, Frugter og Stykgods; Capit. J H. Calløe, P. Lausteen, S. Hinrichsen og N. Linde fra Bourdeaux med Viin; Capit. H. H. Berendsen fra Havre de Grace med Æbler; Capit. J Hensen, M. Thomsen, E. H. Lund, A. A. Ontzen, C. P. Thomsen og J. F. Madsen til Jsland med Provisioner; Capit. A. J. Simonsen til Grønland og H. Hellesen til Færøe med dito; Capit. J. Detlevsen til Dunkirken med Hvede; Capit. A. A. Port til S. Croix med Cargaison og Provisioner; Capit. L. Karberg og L. P. Dahl fra Messina med Frugter; Capit N. Tauscher, F. Rehder og C. Eriksen fra Bourdeaux med Viin og Stykgods; Capit. J. N. Mariager og S. N. Mariager fra Færøe med Uldengods; Capit. Winther til Ostindien med Targaison og Provisioner; Capit. P. Boysen til Havre de Grace med Hvede.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Species Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Vexel=Cours, den 3de Maji. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 84 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt - Hamburg 2 Maan. Dato 120 14 Dages Sigt 121 1/2  pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Barom. Therm. Vinden. 4 Maji. 28. 7. o. 14, Varme. S. V. S. V. N. V. N. V. N. V. 281. o. 9 3/4 - - i N. N. V. 10 - - 127 11. 5. 1 7 3/4 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
AVERTISSEMENTS. Tra den 4de til 9de Maji 1795 have Asseurance=Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes : som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Fra mit Nodetrykkerie er nu udkommen: Lette Sonater og i smaa Haandstykker for Klaveret af Forskiellige Mestere, 3die Deel, som sælges for 3 Mk. og indeholder: 1) Haydn Sonarina. 2) Turk dito. 3) Pleyel dito. 4) Nogler dito. 5) Mozart pettes pieces. 6) Pleyel dito. 3) Kraus March. 8, Sradier Senatina. 9) Kraus Thema med Variationer. De to andre Dele kan ogsaa bekommes for Rdlr hos S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11. Lit B. i det andet Huus paa høire Haand fra Hiørn. huset af Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saa lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelig OverGeneral=Adjutant, samt General=Lieutenant Haus Adolpl. Ablefeldt af Vor Kiøbstæd Odense, og Birkedommer Hans Jørgen Hansen paa Hamborggaard i Vort Lant Fyen, som Executores Testamenti og Skifte Commissarier i afg. Geheime-Raadinde Sophie Levezau fød Enden af bemelte gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilOdense, hendes Stervboe, deres herom allerunderdanigst eget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Avi Proclama, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar ser, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, de Aalborg. ske Tidender, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter gen Fordring eller Tiltale til bemelte afg. Geheime Raad hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have no inde Levetzau, det være sig enten som Eyere af Hovedgaarden Oxholm og Aalegaard i Aalborg Amt, med underliggende Gods og derved forefaldne Umyndiges Midler, eller med at fremkomme, og saadant deres havende Krav, in udi anden Maade af hvad Navn nævnes og haves kan, der den forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige vedkommende Værneting, samt de Ober=Retter, hvor dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for under samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig Givet udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare den 10de April 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen Over General Adjutant og General=Lieutenant Ahlefeldt landskekommer Hans Jørgen Hansen af Fyen Bevilling, som Eyerutores Testamenti i afg. Geheimne Raadinde Levenant Stervboe, at maae indkalde ved Proclama i Avifornemmelte Stervboes Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enten, under hvad Navn nævnes kan, og i hvad Tilfælde det end maatte være, som noget maatte have at fordre efter sal. Gebne Raadinde Levetzau fød Sophia von Eynden, saadant forde mælde og beviisliggiøre, inden Aar og Dags Forløb, fra denne Bekiendtgiørelse. Odense, den 16de April 1795. Ahlerelde. Hansen.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, af 24de hujus, indkaldes herved sub pæne præclusi & perpetui tilentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formen sig at have nogen Slags Fordring i Stervboet efter afg. Mad. Anna Sophia Høeg, forrige Raadmand i Wiborg afg. Niels Giørups Efterleverske, i hvoraf samme end maatte ditivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos Magistraten i bemelte Viborg, som Skifte=Forvattere udi Stervboet, inden saadan Tids Forløb og deres Fordringer bevilliggiøre. Kiøbenhavn, den 25de April 1795. Paa Skifte=Rettens Vegne. Kierulf.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
Da Forpagter og Forvalter Otto Martin Laurberg paa Estvadgaard er død, og hans Boe af mig som Stifte=Forvalter, er tagen under lovlig Behandling; saa bliver herved, i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Februarii 1795, med Aar og Dags Varsel indkaldet bemeldte afdøde Forpagter og Forvalter Laurbergs Arvinger; ligesaa bliver og med samme Tids Varsel sub pæna præclunde herpeturmentii indkaldet alle, som formene at have noget at fordre efter ovenmeldte Afdøde, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed og de udste deres havende Krav, og meldes til behagelig Efterretning, at en Skiftesamling er berammet at holdes paa Nørkiær ved Estvadgaard Torsdagen den 18de Junii næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Ringkiønning, den 4de April 1795. Henien.
Berlingske Tidende, 1795-05-11
J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigst Bevinna af 10de April sidste bliver herved søbmand Rasmus Jensen Dørup her i Horsens, hans Ophugges Treditorer undgang giclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, indkaldede, for os at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Horsens Raadstue, den 24de April 1795. Borgermester og Raad.