JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-02
Druknede. J Ødum Sogn et Barn 3 Aar gammel i en Leergrav; i Fruering Sogn et Barn i en Tørvemose; i Skanderborg og annexterede Sogne en Dreng paa 2 Aar i en Ballie Vand; i Ebbeltoft en Matros i Wigen; i Helgnes Sogn en Mand paa Havet da Baaden kantrede med ham; i Mellerup Sogn en Matros falden over Bord, i Hvilsted, Sogn en Karl i Schanderborg Søe; i Skadder, Sogn en Mand, i Koed Sogneen, i Laurberg Sogn een, i Hvilsagger Sogn een, i Aldt Sogn een og i Horsens 2de druknede; i Randers en Prammand falden over Bord og en Skole-Discipel ved at løbe paa Skøiter druknet. Jhielslagne. J Giern Sogn en Mandsperson, af løbske Heste; i Haurum Sogn en Karl qvalt i en Sandgrav; i Agrie Sogn et Barn knust under et Stykke Træe, i Hiortzhøi Sogn en Mand af Vingerne paa en Veirmølle; i Rosmus Sogn en Mand af løbske Heste; i Randers en Dragon over redet og dræbt; i Aarhuus en Karl dræbt ved et Baghuus der faldt over ham. Pludselig død. J Nebagger Sogn en Dreng paa 18 Aar; i Thorning Sogn en Pige; i Ørsted, Sogn en Pige som gik frisk til Sengs om Aftenen og døde om Morgenen tidlig; i Them Sogn en Mand ofte plaget af Besvimmelse, faldt om paa sin Vandring og døde; 3 Personer død af Rørelse, nemlig een i Gierlev Sogn, een i Udbyeneder Sogn og een i Sødring Sogn. Undlivet sig selv. i Randers en Underofficer, skudt sig i Vildelse; i Østbirk Sogn en Karl skudt sig selv af Vaade; i Lyngbye Sogn en Enke i Vildelse hængt sig, i Malling Sogn en Mand, og i Hourslev Sogn en Dreng hængt sig. Nørre Jyllands Landsting for Aaret 1799 begynder følgende Dage i Maanederne. Januarii 23 Juli 22 Februari. 20 August 21 Marts 13 September 18 April October 16 Mai 15. November 12 Junii. 26 December 11 Oekonomisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-02
Handelstidenden lærer udførligen at man kan tilberede Hør som den fineste Silke, ved at indbinde den reen heglet, i et hvidt stivt Linned, omvunden med Seglgarn, som da lægges i 14 Dage i en fugtig Kielder uden at røres. Efter den Tid aabnes det og lægges under Valtserne af en vel betynget Rulle, ligesom man ruller Linnedtøi, 5 til 6 gange. Derpaa hegles den igiennem en fiin Messing Hegel eller kommes med en Messingkam. Denne Rulling og Kæmning igientages fiine, eftergiver Hørret næsten ikke den fiineste chine3 Gange. Naar de 2 sidste Kamme ere overmaade siske Silke. Affaldet er ikke spildt, og kan anvendes til Huusholdnings Linned, da det altid er bedre en almindelige Blaar. peter tilberedningen i Paris, hvorved den franske Nations J samme Tidende meddeles nu en Efterretting om Sal Mod til at udholde Krigen er bleven saa meget understøttet. Efter denne Methode tager man Jorden under en Prøve, om den er righoldig nok. Derpaa udludes den gamle Bygninger, paa Kirkegaarde &c., og undersøger ved i varmt Vand. Det ved Filtrering og Afdampning er erholdes Salpeter. Det tilbageblevne blandes paa nye holdte Salt blandes med Potaske, og paa denne Maade, med den bundfældte Kalkjord, og udsættes i en luftig øverste Deel af Bunken er ligemed Jordens Overflade. Bygning for Armosphærens Tilgang, saaledes at den Efter nogen Tid kan heraf attter tilberedes Salpeter. Et Øyenvidne saae 30,000 Pund Salpeter paa denne Maade tilberedes i 10 Dage. man hverken behøver at frygte for Skimmel eller Bund Følgende Forskrivt til at præparere et Blæk, hvoraf fald, er ved lang Prøve befunden ypperlig, hvorfor den her meddeles som Almindelig nyttig: meget reent fersk Vand og bringer dette til at koge. og gyde i en Potte derover et Pund Vineddike, ligesaa Mand tager 2 Lod Jernvitriol, 2 Lod Kobbervitriol, den og sætter 8 Lod pulveriseret Galæble til. Efter at Naar det koger og alt er opløst, tager man det fra Jl have omrørt Massen noget, lader man det staae i 12 eller bedre, filtrerer den giennem graat Papir. Efter Timer og hælder saa den klare forte Vædske af i et Glas, at det saaledes er behandlet sættes 1 til halvandet Lod en skiøn sort Farve, som med Tiden bliver endnu stærkere. Gummi til. Dette Blæk finder let af Pennen, og har
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-02
Bekiendtgiørelser. Schaluppen Emanuel liggende i Aarhuus Havn, drægtig 10 en halv Commerce Læst, hiemmehørende og ført af Skipper Thomas Broch fra Greenaae, vorder, med dens samtlig tilhørende Jnventarium, meest alt nye, og Fartøiet dette Foraar fortømret i Aarhuus, bortsolgt absolut sammesteds hos Viinhandler Hr. Christen Møller, den 24de Januarii 1799 om Eftermiddagen Kl. 2. Jnventarie Listen og Conditionerne samt Fahrtøiet for reviser Havnefoged Sr. Hansen. Kiøbesummen kan imod god Caution henstaae til 13de Junii Termin 1799. Det bliver herved bekiendtgjort, at der af mig Undertegnede er optaget en muusblakket Koe med krumme Horn, der næsten støder ind i Panden, og som i dette Efteraar har holdt sig paa min i Fæstehavende Mark i Pedholdt, under Wilhelmsborgs Gods. Eieren at samme kan, imod dette Avertissements og Forrets Gotgiørelse, afhente den hos Christen Nielsen. Løverdagen den 22de Decbr. er bortkommet et føl Lomme Uhr med 2 Kasser, Porcelains Skive, ved samme en Uhrkjæde af Staal, med en Tombaks Uhrnøgel og et Staalsignet, hvori Bogstaver S. M. Eieren mistede det paa Randers Torv, omtrent lige for Bager=Enken; skulle nogen veltænkende Menneske finde eller forekomme dette Uhr, eller kunde give Oplysning derom, da bedes det anmeldt for Hr. Nielsen, Fuldmægtig hos S. T. Hr. Justitsraad Carøe, som for Uhrets Levering betaler en billig Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-02
Auction. Løverdagen den 17de Januarii Førstkommende Aar Kl. 10 slet Formiddag, bliver paa Greenaae Raadhuus ved Auction opraadt og bortsolgt om nogenlunde fornøielig Bud skeer, en paa Torvet i Greenaar beliggende Kiøbmands-Gaard, som eies og beboes af Enken efter afgangne Niels Fischer. Denne Gaard bestaaer af 48 Fag Tegltækket Huus, hvoriblant er 8 Fag 2 Etage næstendeel nye Bygning, indrettet til Pakhuus og Kornlofter, 19 Fag 1 Etage til Stue=Kokken= og Brøggers Værelser, og 21 Fag til Tærskelde og Korngulve, Hestestald, Fæehuus og Vognremisse. Gaardens heele Bygning, hvortil er rummelig Gaards- og Haugeplads er taxeret til BrandAssurance for 1050 Rdr., og dens Beliggenhed er meget beqvem baade til Kiøbmands- og Avlings=Brug. Greenaae, den 22de December 1798. N. C. Behr. Ved Sr. Søren Rostveds i Dag den 26de December, 1798, indtrufne Dødsfald, er Organisttienesten her i Ebbeltoft blevet ledig, tilligemed Skoleholdet for de Formuendes Skole, og Bedemandstienesten. Hvo der, helst samlet, maatte attraae disse Embeder, og besidde den i saa Maade fornødne Duelighed, vilde jo før jo hellere melde sig hos Byefogden. Fellum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Kiøbenhavn. Hs. Majestæt har allernaadigst forlænget de forundtEftergivelser i Afgivter for Brænde og Brænde=Transporter til Kiøbenhavn, som med forrige Aar vare udløbne, indtil indeværende Aars Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Samtlige Laugenes Jnteressentere, Mestere, Svende og Drenge i Kiøbenhavn, vare ved Aarets Udgang saaledes: Jnteressentere og Mestere 3636, Svende 5037. Drenge 2729 og aparte Arbeidere hos Fabrikørerne og Tobakspinderne 1832 Personer; af den jødiske Nation 226 Familier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
For Decbr. Maaned vare Kiøbenhavns Torvepriser, følgende: Rug 25 Mk., Byg 16 Mk. og Havre 14 Mk. Tønden; et Skaalpund Smør 13 s., 1 Lpd. røget Flesk 8 Mk., færsk dito 6 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J afvigte Kirkeaar ere fra Dom. 1ste Advent 179. til Dom. 1ste Adv. 1798 udi Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærrøe, samt Lolland, og Falster indbegrebne.) Copulerede: 1988 Par. Fødde, af Mandkiøn 3250, af Qvindekiøn 3045, i alt 6295. Døde, af Mandkiøn 2471, af Qvindekiøn 2295, i alt 4766, altsaa 1529 flere Fødde end Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J Ribe Stift er i afvigte Kirke=Aar 1798. Copulerede, 1110 Par. Fødte: af Mandkiøn 2010, af Qvindekiøn 1841, tilsammen af begge Kiøn 3851. Døde: Mandkiøn 1445, Qvindekiøn 1351, tilsammen af begge Kiøn 2796. Altsaa 1055 flere Fødte end Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Aarhuus. Fra en ædeltænkende Kiøbmand, hvis Navn jeg ikke maae nævne blev mig sendt 10 Rdlr. med den Begiering, at uddeele dem til 20 Syge og Sengeliggende. Held og Velsignelse følge denne Velgiører i al sin Handel og Vandel; det ønskes paa de Fattiges Vegne, og takkes ærbødigst. Jens Fugl. Aarhuus, den 4de Januarii 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Udenlandsk. Frankrig. Directoriummet har Efterretninger fra General Joubert, at han den 11te Decbr. havde sit Hovedqvarteer i Turin, og at den provisoriske Republikanske Regiering var paa samme Dag organiseret, ligesom der og i alle de andre betydelige Steder i Pie mønt, var indsadt Municipaliteter. Man skal hverken i Turin eller nogen af de andre Piemontesiske Stæder, have viist ringeste Uvillie imod denne nye Forandring. Joubert har og indsendt en Beretning om en nye bety lig Seir, som General Macdonald skal have tilfægtet sig over Neapolitanerne. Da General Macdonald maatte rømme Rom, trak han sig med de franske Tropper og mange romerske Nationalgardere til Civita Castelland, 8 eller 9 Mile fra Rom, fordi denne var den første Militairpost, hvor man kunde forsvare sig imod Overmagten og oppebie Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Den 4de December gjorde Neapolitanerne Angreb med 5 Colonner, 40,000 Mand stærke, fra Baccand Siden af. General Kellermann, som stod ved Nepi med en svag Avantgarde af 3 Eskadroner ridende Jægere, 2 Batailloner og 2 Kanoner, bød en Napolitansk Colonne paa 8000 Mand Spidsen, bragte den i tiorden og erobrede 15 Kanoner, 50 Munitionsvogne, 8 til 900 Heste og Muulesler, Krigskassen, 3000 Gevæhrer og gjorde 2000 Neapolitanere til Fanger, hvoriblant vare 50 Officerer. Brigadechef Lahue hindrede med en let Bataillon en anden Colonne at bryde igiennem ved Rignand, og en 3die Colonne blev slagen ved St. Maria di Falaria af den polske General Kninzeviez, som commanderede en romersk Legion, 2 Batailloner, 2 Eskadroner 1 Compagnie ridende Jægere og 3 Kanoner. Med disse fratog han Fienden 8 Kanoner 15 Munitionsvogne og gjorde 50 Mand til Fanger. Den romerske Legion som første Gang havde været med i Fegtning, holdt sig got. Neapolitanerne skal have efterladt sig mange Mennesker paa Valgpladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Vor Politieminister har sendt befaling til den forhenværende Prinds, nu Carl Hesse kaldet, at han som en Udlænding, skulle om en kort Tid rømme det franske Gebeet. Men han har svaret: "At han var bleven fransk Borger, og at han uden for Frankrig ikke havde noget Tilflugtsted, man maatte kalde ham for Retten." Man veed endnu ei hvad der besluttes over ham. J det Belgiske samler Jnsurgenterne sig igien, uagtet alle mod dem trufne Anstalter, i stor Mængde, og udgiver Beretninger om deres Operationer. De har paa nye efter en meget heftig Fegtning bemægtiget sig Staden Hasselt, og der baade reqvireret saavel Monde ringer som Proviant, men da der fremrykkede Forstærk, ningstropper baade fra Loewen og Brussel mod dem, forlade de Staden igien. J Brussel er der i disse Dage skudt 4 Bønder, som man havde taget til Fanger med Vaaben i Hænderne. Festningen Luxemburg er bleven forsynet med Proviant og Munition paa 18 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Engeland. Formedelst de vedvarende Nordenvinde, har de til Texelens Blocade bestemte Krigskibe endnu ikke kunnet udløbe fra Yarmeuth, uagtet man vil have Efterretning om at der virkelig er udløben hollandske Krigskibe fra Texelen. Den i Yarmouth liggende Flaade bestaar af 4 engelske Linieskibe, 2 Brigger og 1 Cutter, foruden 6 russiske Linieskibe og 2 Fregatter. Viceadmiral Diron skal commandere denne Expedition, da Admiralerne Duncan og Onslov ere begge syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Directeurerne for det Ostindiske Compagnie har ladet den fra deres Agent i Constantinopel erholdte Efterretning om den franske Armees Nederlag i Egypten og Buonapartes Død, sende til Loyds Caffehuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Ministeren Pitt har den 3die Decbr. allerede fremlagt sin Budget over Finantsetaten for 1799, som han bestemmer til 29 Millioner 270,000 Pund. (1 Millioner til Renter af Nationalgielden, uberegnede, Af denne Summa regner han 13 Millioner 6420000 Pund til Søemagten; 8 Millioner 840,000 Pund til Landmagten og 6 Millioner 788000 Pund til andre Udgivter. For at tilveiebringe disse Udgivter, forreslaaer han: 1) Afgivterne paa Sukker, Tobak og Salt til 2 Millioner 750,000 Pd. 2) Jndkomsterne af Lotteriet og de consoliderede Fonds, 1 Mill. 700,000 Pd. 3) Afgivterne paa Ud= og Jndførsel &c. til 1 Mill. 7000,000 Pund. 4) Huustaren 700,000 Pund. 5) Den nye Afgift af Jndkomster 10 Millioner. 6) Storbritaniens Laan, 14 Millioner. Tilsammen 30 Millioner 850,000 Pund. Herfra regnet Renterne for Laanene i Aarene 1798 og 99, med 1 Million 800,000 Pund, saa bliver til Udgivternes Bestridelse 29 Millioner 350,000 Pund. (Til Renternes Afbetaling for Nationalgielden er som bekiendt sørget vedde andre Taxer.) Han talede meget vidtløftig om Afgivterne af Jndkomster, som er Hovedsagen i hans Budget for 1799. og beregnede de aarlige Jndkomster i Storbritanien til 100 Millioner. Blant andet beregnede han, den udenlandske Handel for i afvigte Aar til 80 Millioner, og deraf 15 Procento i Profit for Kiøbmændene, som beløb sig til 12 Millioner. Alle hans Forslage bleve for det første antagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Jrlands Forening med Storbrittanien, paa samme Fod som Skotland 1707 med Engeland, vil nok blive den vigtigste Gienstand som det engelske og irlandske Parlament først vil beskieftige sig med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Jtalien. J Piemont er nu Revolutionen fuldkommen tilendebragt. Den Capitulation, hvorefter Kongen af Sardinien frasiger sig Regieringen i det Piemontesiske, bestaaer af 8 Puncter, og indeholder kortelig: At Kongen nedlægger sin Regiering; befaler den piemontesiske Armee at ansee sig som en Deel af den franske Armee, paalægger Embedsmændene og Undersaatterne at være den franske General hørig, forbeholdt sig med sin Familie og Garde, frie Afreise til Øen Sardinien, forlangte at den katholske Religion skulle haandthæves, og at det skulle være enhver af Undersaatter tilladt at sælge sin Eiendom og reise hvorhen han vilde, samt lovede at de Magters Skibe som førte Krig imod Frankrig, skulle ikke faae Tilladelse at løbe ind i de Sardinske Havne. Man forsikrer, at Kongen blot paa Grund af, at han opfyldte den fordrede Thronfrasigelse, fik Pas og Tilladelse at reise, men maatte dog lade sin første Statsminister Priocca blive tilbage i de Franskes Hænder som Gidsel. Garnisonen og Jndvaanerne i Turin viste megen Hengivenhed for Kongen og stor Standhaftighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Den 10de December reiste Kongen med sin Familie til Parma, hvorfra man mener at han vil gaae til Livorno, for derfra at indskibe sig til Sardinien. Man siger at det blev Kongen tilladt at medtage sine Penge og de Meubler han havde Lyst til; derimod bemægtigede Franskmændene sig al Artillerie, Munition og Proviant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J sit Cabinet efterlod han sig en Erklæring til sine Undersaatter, hvori han besværger dem, ved den Kierlighed de har for ham, at leve i god Forstaaelse med Franskmændene og afholde sig fra al Voldsomhed imod dem, da Følgerne deraf ville blive til stor Skade for dem selv og til ingen Nytte for den Kongelige Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Den 7de December begyndte alt Franskmændene Fiendtligheder i det Piemontesiske og Novara var den første Stad, hvor de gjorde den 800 Mand stærke Besætning til Fanger, og paalaade Adelen og Geistligheden en Contribution af 600000 Livres og Staden en Leverance af 36000 Brødrationer. Nogle af Jndvaanerne raabte: den Cisalpinske Republik leve, men den franske General forbød dem det, med de Ord: Piemont er et erobret Land." Derefter blev Vercelli ogsaa Turin besadt, en anden fransk Colonne beladt Susa og en tredie, 14000 Mand stærk, indtrængte sig fra Alessandria og Tortona i det indre af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Man forsikrer at Keiseren vil lade de neapolitanske Hielpetropper støde til den neapolitanske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Efter de nyeste Beretninger ligger der en russiske tyrkisk Flaade ved Ragusaa af 14 Seil, som blot venter paa gunstig Vind for at seile til Ancona
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Tydskland. J Rastad gaaer det Rygte, at det preussiske Gesandtskab skal have indgivet en meget eftertrykkelig Promemoria til de franske Ministre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Den franske Obergeneral Jourdan har nu forflyttet sit Hovedqvarteer til Strasborg, hvor Generalinspecteuren over den Maynzer Armee, General Schauenburg og er indtruffen, for at gaae videre til Schweitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Efter Breve fra Linz, skal de russiske Hielpetropper først i Januarii rykke ind i det Østerrigske. Men derimod skrives der fra Wien, at de skal forblive ved Brünn, til den 15de Januarii. Dette, saavelsom at de østerrigske Tropper i Jtalien, ikke rykker frem, lader formode, at man endnu vedligeholder Underhandlingerne, hvorfore man ikke vil lade det gaae til det yderste. Fra Overøsterrig og Bøhmen rykker mange Tropper til Bayern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Adskilligt. Efter en officiel Etat, som er tilsendt det franske Directorium, har de franske Tropper i September Maaned, aleene i Schweitzer-Districtet Stanz, opbrændt 340 Huse, 228 Kornlader og 144 mindre Bygninger, som med de røvede og opbrændte Meubler vurderes paa 2 Millioner Livres i Schweitzer Myndt. Tallet paa de ulykkelige Schweitzere, som den 9de Septbr. bleve dræbte, beløber sig til 386, hvoriblant var 102 Koner og 23 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Antallet paa de Kanoner som Schweitz igien faaer tilbage fra Frankrig, beløber sig til 486 Stykker der i Transportomkostninger vil koste, 40,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Keiseren af Rusland, har paa Efterretningen om, at Øen Cerigo var indtaget, foræret Viceadmiral Uschakow Alexander Ordenen besadt med Brillanter, 8 Ossicerer St. Anna Ordenen, 300 Underofficerer og Gemeen som gjorde Landgang, samme Orden, men Commandeuren paa den tyrkiske Flaade har faaet et er Brillanter besadt Uhr og en kostbar Zobemas J Triest er der gjort Beslag paa alle Skibe, førmodentlig for at føre de for den Jtalienske Armee de opdyngede Magasiner til deres Bestemmelsestædeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J Graubundten er falden en saa stor Mængde Snee, at saavel de Keiserlige som Franskmændene har maattet indtrække deres Forposter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Ved den franske Armee i Jtalien, har man udspredt, det Rygte, at Buonaparte alt var reist fra Egypten i December Maaned og kunde om 4 Uger forventes i Jtalien, for der at paatage sig Commanden over Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
De engelske Kavere spiller nu Mestere i det Middellandske Hav, og har alt gjort mange Genuesiske, fran skee og spanske Priser der. Rebellen Pasivan Oglu har ei alene indtaget en Deel af Wallachiet, men inddriver der og mange Levnetsmidler. Han befæster paa det ivrigste sit Hovedsæde, Widdin, og anlægger adskillige Forter paa Donau ens Bredde. Hans Seir over Storadmiralen den 23de October, forskaffede ham et overordentlig rigt Bytte, da han erobrede alle hans Pengekister og hele Proviantfor raad, tilligemed mange Skibe paa Donauen. Storadmiralen var ved November Maaneds Udgang beskieftiget med at samle en nye Armee imod hum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Den engelske Paqvetbaad, Prindsen af Wallis ankom den 24de December for Curhaven med Brevsækken af 7de December, men kunde uagtet al anvendt Umage ikke komme ind i Havnen for Iis. Han drev tillage og sidder nu paa Grund paa det steile Sand ved Kugel bak, hvor man dog ikke troer han er i Fare, og har med stor Umage faaet Postsækken i Land. 3 andre engelske Paketbaade med Breve af 4de, 11te og 14de, maatte igjen gaae tilbage formedelst Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Amerikanerne have nu 18 bevæbnede Skibe, iblandt hvilke der befindes tre store Fregatter paa 48 og 36 Kanoner. Disse Fregatter føre Navn af Constitution, Constellation og United States. Man seer ingen fransk Corsar meere i de Amerikanske Farvande. Man haar ber, at de forenede Stater til næste Foraar vil kunne bringe 40 Krigskibe i Fart. National=Milien skal bestaae, af 150,000 Mand. Vinteren har standset de Ødelæggelser, som den gule Feber havde foranlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Nye Opdagelser. Eieren af 2de Teglovne i Ekensund ved Flensborg har indberettet til det Kongel. General=Land=Oekonomie og Kommerce=Kollegium, at han har fundet, at man med megen Fordeel kan bruge Steenkul istedet for Brænde ved Teglbrænderierne. Først bidrage de ved en jævnere og stærkere Hede til, at et mindre Antal Steen springe, end sædvanlig skeer, og dernæst brænder man kuns for 6 Rdlr., (eller 6 Tønder) af dem, medens man for bruger i og en halv Favn Brænde; som efter Prisen i hans Egn koster 11 Rdlr. Ved at giøre Steenkullenes Brug annindelig til slige Arbeider, vilde følgelig Prisen paa Tegl og Muursteen saavelsom paa Brændsel nedsættes og de saa endnu i Landet overblevne Skove blive vedligeholdte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Det for nogen Tid siden fremsatte og i adskillige Aviser ommeldte Spørgsmaal angaaende Skovplantning, er at Hr. Krogh i Aastrup nu bestemt saaledes: at en Tønde Land paa 14000 Qvadratalen kan rumme 140 Ege og Bøgeturer af 100 Aars Vext, og at 5 Rdr. kan ansees som en Middelpriis af hver Træe. Til Beviis for at Skov betaler sig langt bedre end Agerland af samme Qvalitet, anføres Skoven i det første Slesvigske Distrikt, hvoraf de Alsenske give imellem 7 til 10 Rdr. aarlig af Tønden, hvilket de, under samme Behandling, kunne udholde til evig Tid, uden betydelige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J Stedet for den til Menneskenes Sundhed høist skadelige Qvantitæt af Blyekalk, som Pottemagerne bruge til at glasere deres Vare med, er følgende Glasur undersøgt og befunden god af flere kyndige Mænd: Man tager et halv Pund Salpeter, et halv Pund Potaske og 1 Pd. Kogsalt. Denne Glasur er ei engang saa kostbar som den af Blye, og giver denne intet efter i Godhed. Med Sodaen af almindelig Søesalt, hvis simple og lidet bekostelige Tilberedning Lord Dundonal har været saa hældig at opdage, have nogle berømte Blegere og Glasfabrikantere i Engelland anstillet Forsøg, som have erholdet det fuldkomneste bifald. Man haaber at Omkostningerne ved Blegerierne og Glastilde, redningen skulde overordentligen formindskes ved Brugen af dette lidet bekostelige Ludsalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J London havde man alt længe anseet Opfindelsen af den Kunst at væve Fiskergarn for yderst vigtig. Forlængst har man udsat Premier for at opnaae dette Øiemeed, men hidintil forgiæves. Endeligen har J. W. Boswell oversendt en Prøve af vævede Fiskenætter, som man ved den nøieste Undersøgelse fandt at besidde alle udfordrende Egenskaber. Opfinderen af den Maskine, hvorpaa de væves, fik en Belønning af 50 Guineer. Paa denne Maskine giøres paa eengang og ved samme Bevægelse 68 Masker med en fuldkommen Knude. Maskinen kan ogsaa indrettes til finere Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
J den 603die Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere. 88. 54. 47. 37. 44.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
Bekiendtgiørelser. Nyeaarsgave for 1799 bekommes paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 2 Mk. indbunden, og 24 s. uindbunden. Samme kan og bekommes paa Post-Contoirerne i Horsens, Ebbelteft, Fridericia Randers og hos Hr. Bogbinder Cortzen sammesteds, paa Post-Contoiret i Weyle, samt hos Hr. Fuldmægtig Bek paa Told Contoiret i Weyle, i Greenaae hos Hr. Bogbinder Ramshardt, i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, og i Wiborg hos Hr. Boghandler Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-01-05
150 Rdr. Umyndiges Midler, er i forestaaende Viborg Snapstings Termin at bekomme ved Stamhuset. Estrup mod lovbefalet Sikkerhed, naar saadant betids anmeldes.