JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Jstedetfor Prædiken, Søndagen den 9de October i Skanderborg, maatte Menigheden nøies med at Degnen i begge Kirker oplæste af en gammel Postil. Er det overeensstemmende med Lov eller Sædvane, fordi Catechetembedet staaer vacant og Sognepræsten er under Lægebehandling, at Menigheden skal savne Prædiken, og burde man ikke med Billighed vente, at Sognepræsten havde foranstaltet, at man maatte finde en savnet Opbyggelse ved denne eller paafølgende Søndage, saalænge Vacance eller Sygdom vedvarer, at kunne høre i Byens Kirker Een eller Anden af Omegnens saare værdige Geistlige prædike?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Bekiendtgjørelser. At Randers Amts=Huusholdnings=Selskabs ordinaire. Qvartalmøde afholdes her paa Raadstuen Onsdagen den 26de October næstk., Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Randers, den 5te October 1836. W. Lorenz, p. t. Selskabets Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Tirsdagen den 18de October førstk., om Formiddagen Kl. 11, foretages Licitation over Leverancen af omtrent 25 Favne Bøgebrænde. Aarhuus, den 11te October 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Toldbetjent Lindhard afgangne Hustrue, foretages 5te Auction, hvorved absolut Bortsalg vil finde Sted, over det bemeldte Bo tilhørende Sted No. 161 paa Rosensgade her i Byen, Onsdagen den 19de October først, om Formiddagen Kl. 10. Stedet er som forhen beskrevet bestaaende af 8 Fag 1 Etages Huus foruden Port med 3 Fag dobbelt Qvist, et Baghuus hvori er indrettet Havestue m.v. med Kielder under. Til Stedet haves ei ubetydelig Gaardsplads, fælleds Brønd og en smuk Have med deri anlagt Keglebane m.m. Conditionerne ville blive favorable, da den største Deel af Kjøbesummen kan ventes at forblive indestaaende i Eiendommen. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de October 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Efter Begjæring af Opbudsmændene i Major og Kjøbmand Hans Bechs Enkes Opbudsboe, foretages Auction over følgende, dette Boe tilhørende, Eiendomme, nemlig: a) Gaarden Nr. 655 paa Vestergade tilligemed der iværende Brændeviinstøi paa circa 8 Tdr. Størrelse, Bryggerredskaber samt 7 Stkr. Kakkelovne. b) 3de Gaards Avl, beliggende paa Byens Mark i Møllevangens 2det Fald, og i Skovvangens 4 Fald, og afholdes bemeldte Auction 1ste Gang Mandagen den 17de October, 24de 2den Gang 3die Gang Torsdagen 3die November. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Auctionen afholdes i Gaarden, der bestaaer af følgende Bygninger: 10 Fag Grundmuur og 12 Fag Egebindingsværkshuus, Alt 2 Etage til Vestergade; 21 Fag deels eet deels to Etages Bindingsværkshuus, samt et Halvtag indrettet til Staldrum og Vognremisse, til Mølle stien, 23 Fag 2 Etage Baghuus, 11 Fag Halvtag, en rummelig Tømmerplads med Jndkjørsel fra Mølle stien, betydelig Gaardsrum og en lille Hauge. Conditionerne ere til Eftersyn hos Reqvirenterne. Aarhuus, den 29de October 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Torsdagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 9, bliver efter Begjæring af Forvalter Steenberg, afholdt Auction i Moesgaard Storskov over en Deel Bøgetræer paa Roden, hvoraf Størstedelen tjenlig til Gavnbrug, nogle Bunker Udluftning, samt 40 Favne tørt storkløvet Bøgebrænde og nogle Favne Stødbrænde. Mødestedet er paa Moesgaard. Hads & Ring Herredscontoir, den 11te Octbr. 1836. Lanng. Paa Grund af Amtets Resolution af Gaars Dato foretages offentlig Licitation paa Birkets Tingsted paa Aarhuus Raadhuus Mandagen den 17de d. M., om Formiddagen Kl. 10, over Opførelsen af 15 Steenkister paa Veien i Maarslet og Malling Sogne. Conditionerne ere forinden at erholde til Eftersyn hos Undertegnede. Wilhelmsborgs Birkekontoir, den 5te Octbr. 1836. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver den Stervboet efter afdøde Borger og Brændeviinsbrænder Carl Frederik Harboe og Hustrue tilhørende Gaard Matr. Nr. 24, paa denne Byes Østergade, bestaaende af 30 Fag Ege- og Fyrre Bindingsværk, teglhængt overalt, med tilhørende Brænderi og Brændeviinsredskaber, Gaardsrum og Have, samt Jordeiendomme, af Hartkorn 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til en ny Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Onsdagen den 19de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Byfogedcontoiret i Mariager, den 1ste Octbr. 1836. Claudi. Johannes Gottschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof og Stadsrets=Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gierlev Onsild Herreder, Gjør vit terligt, at efter Begjæring af Procurator Brask i Mariager, som befalet Sagfører for Tjenestekarl Peder Larsen af Randers, og i Kraft af en denne under 27de Februar f. A. allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af hans afdøde Fader Lars Christensen, den 19de December 1812 udstædt og den 21de samme Maaned tinglæst Obligation til Gjerlev Onsild Herreders Overformynderie for 400 Rbd. 1 Mk. 7 s. D. C., hvorfor er givet 2den Prioritei den Jens Thøgersen nu tilhørende Gaard i Hvornum, Onsild Herred, Randers Amt, af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr. samt 1ste Prioritet i dennes Besætning og Jndboe, og i hvilken Obligation Citanten er lodtagen for 266 Rbd. 4 Mk. 15 1/2 s. d. C., omskreven til 53 Rbd. 2 Mk. 3 ½ s. Sølv, til at møde inden Gjerlev=Onsild Herreders Ret, som holdes paa Mariager Raadstue den første Mandag i December Maaned 1837 om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation forsaavidt hans Andeel i samme angaaer ved Dom mortificeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordn. af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Mariager, den 5te September 1836. Claudi. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
I December Maaned d. A. agter jeg ved offentlig Auction at lade bortsælge min iboende Gaard her i Byen, saafremt antageligt Bud gjøres. Hele Gaarden, er for nogle Aar siden af nyt opbygget af Grundmuur, indeholder 9 gibsede Værelser og 7 Kamre; alle Occonomie-Værelserne ere i Kielder-Etagen. J Haugen, avles aarligt mellem 30 og 70 Tdr. Frugt af de fortrinligste Arter; saaledes i dette Efteraar 30 Tdr. Gravenstener. Gaarden er saavel passende til Gjestgiverie, som til Fabrik=Arbeider, da saavel Vand haves i Overflødighed i Gaarden som i Bygningen selv. - Aaen, der løber til Havnen, passerer Haugen, og kunde saaledes benyttes. Dagen, Auctionen holdes, skal nærmere blive berammet. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Onsdagen den 26de October afholdes, med Øvrighedens Tilladelse, en Skivestydning i Koldt Bye, beliggende ved Landeveien mellem Aarhuus og Skanderborg, over følgende Gevinster: 1 nyt Ege Schatol 24 Rbd., 4 Spiseskeer 14 Rbd. 4 Mk., 1 Punscheskee 8 Rbd. 3 Mk., 2 Spiseskeer 7 Rbd. 2 Mk., 1 Sukkerskee 5 Rbd., 1 Theeske 4 Rbd. 3 Mk., 1 Sukker tang 3 Rbd. 3 Mk. Sølvarbeidet leveres af Guldsmed Piil i Aarhuus, og er Alt nyt. - Der skydes med glatte Bøsser paa 100, Jagtrifler 150 og Stang rifler 200 Alen a point, til et 3 Toms sort Con trum. Nummeret betales med 4 Mk. Tegn. Koldt, den 10de October 1836. Jens Baltzersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Rakkelovne. Bilæggerovne til 10, 11, 12 og 15 Rbd. pr. Stk., samt 1, 2, 3 Etages Vindovne og andre moderne Kakkelovne, ere nylig arriverede hos J. C. W. Schmidt. Oplag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
af Haraldskiers Fabrik Skjærknive er som sædvanlig hos S. Koldt. H. N. E. & C. Til betydeligt nedsatte Priser faaes hos Undertegnede alle til Urtekramhandelen henhørende Artikler i nye og friske Varer. H. v. Essen & Comp., paa Smedegaden i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Uld, Vox, Hør= og Bygfrøe. kjøbes stedse til høieste Priser af H. v. Løsen & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Vildtskind, saasom: Odder, Maar-, Ræve, Jlder= og Brok skind saa og sorte og brogede Katteskind, kjøbes stedse til høieste Priser af H. v. Bøsen & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Formedelst Efteraarets Nærmelse hæver Dampskibet Løven sin østlige Ronte hver Tirsdag og Onsdag imellem Korsøer, Nakskov og Kiel og gjør densidste Gang for dette Aar den 18de og 19de October. Den vestlige Route hver Fredag og Løverdag imellem Korsøer, Langeland, Svendborg, Faaborg og Kiel bliver indtil videre uforandret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Directionen for Dampskibet Løven, den 4de October 1836. Skipper H. Tanggaard, førende Bortjagten Adomis, bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn den 19de October, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
No 184. den 14. October. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Storherrens Tropper have vundet en stor og glimrende Seier over de bosniske Oprørere. J Staden Szebste var det kommet til en saa morderisk Kamp i Gader og Huse, at de grusomme Tyrker havde myrdet for Fode væk, ligemeget om det var Oprørere eller værgeløse Jndvaanere. Staden selv gik op i Flammer ved Tyrkernes Brandraketter. Derimod skal der existere et Complot som arbeider paa at bringe samtlige tyrkiske Provindser paa den sydlig Donaubredde til Oprør mod Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Spanien. Herfra haves dennegang kun en eene ste Efterretning af Vigtighed, nemlig den, at den neapolitanske Charges d'affaires var af den spanske Regiering bleven tilkjendegivet, at han inden 14 Dag maatte være borte fra Madrid. Som Følge deraf havde den sardiniske Diplomat strax forlangt sit Reisepas. Den østerrigske ligeledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Frankrig. Fra Toulon skrives, at Telegrafen var i uafladelig Bevægelse, og at Admiral Hugon havde Ordre til, at holde sig parat til at gaae i Søen med sin Flaade paa allerførste Vink. Skibene have Proviant ombord for 6 Maaneder. Flaadens Bestemmelse skulde først erfares naar den var kommet i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Polen. Fra Krakau meldes, at to Studenter, som havde forgrebet sig paa en østerrigsk Skildvagt skulde paa Kommandantens Befaling offentlig pidskes paa Torvet, og at paa Grund deraf Republikens Præsident og Politidirecteuren have nedlagt deres Embeder Jtalien. Breve fra Rom berette, at Don Miguel er pludselig forsvunden tilligemed endeel spanske og portugisiske Flygtninger. J hans Følge skal ogsaa Marskal Bourmont og flere tydske Officerer befinde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Schweitz. Alt Samqvem mellem dette Land og Frankrig er nu afbrudt. Jngen Passer udstedes, ingen franske Pensioner udbetales i Schweizo. s. v. og Depescher fra Schweizer=Regjeringen i Basel til det franske Gesandtskab i Bern ere komne tilbage med Paaskrivt: "refuse." (afviist). Frankrig har fordret Satisfaction inden 10 Octobr. Om Schweiz nu vil ydmygge sig saa dybt som den mægtige Nabo fordrer, derpaa beroer dets nærmeste Fremtid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Tydskland. En i Preussen nylig udkommen Forordning ang. Jøderne har foranlediget urolige Optrin i Posen, hvor det Rygte var udspredt, at Jngen under 5 Rdr. Straf maatte tiltale en Jøde med Herr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Jøderne have lidt store Mishandlinger. Militairet maatte skaffe Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Norge. "Odels-Thinget har ved lidenskabelig Overilelse foranlediget og Lov-Thinget efter roligt Overlæg opstillet det frygtelige Exempel i Norge – saaledes slutter Statsminister Løvenskjold bl. a. sit Memorial til Kongen - at under en Statsforfatning som synes og kaldes liberal, kan en Embedsmand og Statsborger vorde tiltalt og dømt af sine egne Anklagere og Modparter. En norsk Rigsret troer at kunne ansee sig som en politisk Domstol, og med Tilsidesættelse af de i Loven foreskrevne Former, dømme efter Fleertallet af dets Medlemmers individuelle politiske Anskuelser, en Fremfærd, som er saameget farligere med Hensyn til det politiske Standpunkt hvorpaa mange Medlemmer af en norsk Rigsret torde befinde sig. De lykkeligviis faa Exempler paa politiske Domstole som Historien fremviser, lægge tilstrækkeligt for Dagen, tilhvilke Resultater saadanne Tribunaler kunne føre. Jeg har ved denne Leilighed erfaret, at Storthingets Medlemmer kræve af E. K. Majestæts Raadgivere en blind Lydighed for deres egne Anskuelser, og at de tillægge sig udelukkende Ret til at bedømme hvad der angaaer Rigets Tarv. Jeg har endvidere erfaret, hvorlunde jeg, som E. K. Majestæts Raadgiver, kan blive til tiltalt og dømt for at have yttret mig overeensstemmende med min Anskuelse, som ikke var Storthingets samt at jeg i denne Anledning er bleven tiltalt og dømt af Storthingsmænd som vare mine egne Anklagere, Min Forbrydelse skal bestaae deri at jeg den 2den Juli har deelt C. K. M. landsfaderlige Anskuelse om Nytten, og Nødvendigheden af det 8de Storthings Opløsning En Rigsret kan fradømme mig Livet, men ikke min Caracteer. Og da mit Forsæt er, at forblive denne og mine Grundsætninger tro, vilde jeg oftere komme i det Tilfælde at see min Ære, mit Liv og Velfærd underkastede en Rigsret, hver Gang jeg yttrede en Mening som ikke stemmede med Storthingets Pluralitet, hvis Medlemmer udgjøre Hoved Elementerne i Rigsretten, og saaledes oftere vorde udsat for at dømmes af mine Anklagere. Under saadanne Omstændigheder bliver for mig kun trende Alternativer: fremdeles som hidtil at vedblive som C. K. M. Raadgiver, efter bedste Overbeviisning, at yttre mig om det, som efter min Anskuelse stemmer overeens med Fædrelandets Nytte; eller i ethvert Tilfælde at rette min Mening efter de Anskuelser som rimeligviis torde kunne fritage mig for Rigsretsforfølgelser; eller ogsaa at anholde om naadig Entledigelse fra det Embede C. K. M. Naade har anbetroet mig. Jeg kan ikke vælge det første uden at udsætte de Leveaar jeg endnu har tilbage, for at forbittres; ved at vælge det andet maatte jeg fornægte mine Grundsætninger, og forraade min Konges, mit Fædrelands, mine Landsmænds dyrebareste Jnteresser. Kun det Alternativ bliver tilbage for mig, herved i dybeste Underdanighed at udbede mig, at vorde entlediget fra det mig naadigst anbetroede Statsminister-Embede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Hs. Kongl. Majestæt har i Anledning heraf naadigst behaget at erklære: Hs. K. M. indseer den Grund som bevæger Statsminister Løvenskjold til at begjære Entledigelse fra et Embede, som han stedse ærefuld forvaltede. Hs. K. M. erkjender Statsministerens Fordring paa sine Medborgeres Taknemmelighed, og opfordrer ham tilat fortsætte sin Embedsforvaltning, da han vil blive overtydet om at Partiernes Uretfærdighed har en Grændse samt at Nationens Taknemmelighed vil lade hans Hensigters Reenhed vederfares Retfærdighed og gjøre de Vildfarelser godt igien, som Lidenskaber og Ovenillelse have foranlediget. Hs. K. M. ønsker, at Statsminister Løvenskjold hverken maa berøve Nationen sin Tjeneste eller Kongen sine patriotiske Raad Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Rhvn, den 11te Octobr. Den vigtigste Begivenhed i Nationalbankens Historie siden hun, i sine Følger saa beklagelsesværdige Laan af 4de Febr. 1820 hvorved Octroien i flere væsentlige Punkter blev forandret, er indtruffen i disse Dage Hs. Majestæt Kongen har nemlig rescriberet Bankens Repræsentantskab, at Allerhøistsamme antager, at Octroien af 4de Juli 1818 § 6 Lifr. B No. 1, hvorved der er tillagt Banken en aarlig Jndtægt 3/4 Dele af Hæftelses Renternes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, saalænge indtil alle nu courserende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne, ikke er at forstaae saaledes som Bankens Bestyrelse hidtil har antaget, nemlig at Banken, efter Octroiens Ord, beholder disse : Dele, saalænge, indtil alle courserende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne, men saaledes, at Banken kun beholder disse 3/4 Dele til Jndfrielsen af den Deel af Rigsbanksedlerne, som ikke kunne indfries ved Hielp af en anden af Bankens Jndtægter, nemlig en Deel af det, der indkommer fra Hertugdømmerne af dem, som paa en af de ved Patentet af 4de Juli 1818 foreskrevne Maader have udløst sig fra deres Forpligtelse til Rigsbanken, hvilken Deel udgjør henved 12 Millioner, der altsaa hører til den Sum, som Banken, i Henhold til Octroiens Ord, hidtil har troet at have Krav paa af Finantserne, men som Hs. Majestæt nu har tilkjendegivet, at Allerhøistsamme antager, ikke at tilkomme Banken. Med Rescriptet følger en Betænkning af Generalprocureuren Conferentsraad Ørsted, hvori han søger at begrunde den Mening, at Banken ikke har Ret til de fulde 3/4 Dele af Hæftelsernes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, indtil alle Rigsbanksedler derved kunne inddrages. Hvad Bankens Repræsentanter i dette Tilfælde ville foretage sig, kan vel ikke være vanskeligt at forudsige. Hs. Majestæt har nemlig i Rescriptet tillige opfordret dem til at erklære, om de indrømme Rigtigheden af den af Allerhøistsamme antagne Mening, og i modsat Fald, at anføre de Grunde, hvorpaa de bygge den modsatte Formening. At nu Repræsentanterne paa det Stærkeste ville afvise en Fortolkning, der ligesaameget synes at være i Strid med Octroiens Ord, som den i sine Virkninger vil være uheld bringende for Banken i Almindelighed og dens Actionairer i Særdeleshed, derom nære vi ikke mindste Tvivl, og dersom Regjeringen da ikke derved finder sig overbeviist, viser Octroiens § 35, hvorledes de Different ser, der opstaae imellem Regjeringen og Banken, blive at hæve, nemlig ved Høiesterets Afgjørelse. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Hvad der fremdeles i høi Grad interesserer Publikum er det Valg af to nye Bank-Repræsentanter, som nu forestaaer. Jstedetfor Prof. Bang, som er udnævnt til Bankdirecteur, bliver nentlig at vælge en Repræsentant, og da Conferentsraad Ørsted, som ligeledes var Bankrepræsentant, ved denne Leilighed har fundet sig foranlediget til at nedlægge sin Post, vil ogsaa i hans Sted en ny Repræsentant være at vælge. Man vil ikke undre sig over, at Publicum med spændt Forventning seer disse nye Valg im. de. Nu, mere end nogensinde, er det af Vigtighed, at de Mænd, som stilles i Spidsen for Bankens Anliggender, ere i Besiddelse af de Egenskaber, der udfordres til en saa vigtig Post. Jo mere de nuværende Repræsentanter selv maa erkjende, at det Val af nye Repræsentanter, de selv foretage, i Formen ikke kan fyldestgjøre et Jnstitut af den Vigtighed som Nationens Bank, der i Octroien af 4de Juli 1818 erklæres for et privat Jnteressentskab, desto mere haabe vi, at de ved Valgene selv ville retfærdiggjøre disse, og vise, at de forstaae at træffe Bankinteressenternes, de rette Bankereres Mening; at de ville vide at vælge Mænd, som have den almindelige Stemme for sig til en saadan Post, og som besidde - hvad der nu mere end nogensinde er af Vigtighed – en selvstændig Villie, Uafhængighed af alle Forhold og grundig Kjendskab til Landets Bank= og Pengevæsen; at de i deres Valg ikke ville lade sig lede af noget, Sagen uvedkommende, Hensyn, ikke lade sig bearbeide enten for den Ene eller for den Anden, men alene have Bankens Tarv for Øie, og fremfor alt Andet, ikke vælge Mænd, der ere komne til et Slag Navn, uden at de selv vide hvorledes, og om hven det Høieste man vil komme til at sige, er, at de Bankens Anliggender gjøre hverken Ondt eller Godt, Dersom Valget ulykkeligviis skulde falde saaledes udi da vil den offentlige Stemme vel vide at dømme (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Blandt de Officerer som under General Alain, nylig toge Deel i Træfningen ved Villa-Robledo, hvor Carlisterne bleve slagne, nævnes ogsaa med stor Berømmelse en Dansker: General v. Oxholm. Tønders Morder (Worm) havde angivet som Grund til Beskyldningen mod sin Fader (see Gaarsavisen), at han ved denne oprørende Krænkelse vilde gjøre sig saa afskyelig for Familien, at de skulde betragte ham som ikke længer hørende til dem, og derfor ikke sørge over hans Forbrydelse eller Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Briggen Emerald, Capt. Paulsen, tilh. Grosserer Kerr, er efter Forlydende paa Reisen fra Dantzig til Nework total forliist paa Falsterbo Rev. (Khosp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Det i disse Dage udkomne Hefte af "Juridisk Tidsskrift, indeholder, foruden de sædv. Udvalaf Domme, to Afhandlinger: 1) Om Retsphilosophien, og det positiv Rette i deres Forhold til hinanden, af Cand. juris C. Weis, og 2) Om Hævd kan erhverves mod tinglæste Pantebreve, af Justitsraad og Landsoverretsassessor Holm. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
J Dag disputerer Licent. med. Bendz, Underlæge ved St. Hans Hospital, for den medicinske Doctorgrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Odense, den 11te October. Ved Frøken Krafts Jordefærd igaar udtalte sig den almindelige Deeltagelse over et Dødsfald, hvis Anledning og øvrige Omstændigheder vare lige uventede og sørgelige. Ved nemlig at ville undvige en Vogn var hun faldet paa Gaden og havde faaet et tilsyneladende ikke farligt Stød i Ansigtet, hvilket dog, rimeligviis i Forening med Skrækken, kastede hende paa Sygeleiet, hvor tilsidst Mundkrampe slog sig til og endte, efter smertelige Li(Hp. Av. delser, hendes Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Fra Langeland er os meddeelt Beretning om en i Foraaret begaaet Udaad, som vi vilde betvivle og derfor ikke have optaget, naar den ikke var indsendt fra navngiven Mand, der har erklæret at ville indestaae for Sandheden deraf. En Bonde, der for 2 Aar siden var bleven Enkemand, havde en 6 Aars gammel Datter, som han var Stedfader til; han giftede sig med en Pige, der ei kunde lide Barnet og gjorde det bange ved at indbilde det, at dets afdøde Forældre vare Giengangere, hvorfor Barnet ei torde gaae ud, naar det blev Aften. En naturlig Trang tilfredsstillede det da i Sengen og fik Hug derfor, hvilket forøgede Barnets Ængstelse. Tilsidst klædte Stedmoderen det nøgent af, fik Manden til at pidske det flere Gange med Riis overalt paa der blotte Legeme, hvorpaa det kastedes i et Kar Vand eller en Dam, endog med Jis paa. Derhos sultedes Barnet, og dette gjentoges saalænge, indtil det døde. Meddele ren tilføier, at Manden er ved Underretten idømt 3 Aars, og Konen 4 Aars Tugthuusstraf. (Jv. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Fra den nordvestlige Deel af Hertugdømmet Slesvig klagede man endnu den 6te October over det vanskelige Veirligt. J næsten 5 Uger havde det bestandig regnet og stormet, saa at den høstede Sæd ikke kunde blive tjenlig til at indbjerges, men baade Korn og Foder toge betydelig Skade. Paa nogle Steder staaer Vaarkornet uhøstet og man kan ikke komme til at lægge Vintersæden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Jkke uden Forundring har man læst i flere danske Blade, (oprindelig taget af "Stockholms Afton blad, at Capitain Ehnemark, der førte Dampskibet, Odin og i flere Aar har tjent med Udmærkelse i den franske Marine, strax efter sin Ankomst til Stockholm havde faaet Ordre til, ledsaget af Marinens Generaladjutant, at møde hos Kongen. Det maa altsaa formodentlig være hans Gjenfærd; thi Capt. Chnemark felv opholder sig for Øieblikket i Thisted, hvor han af sin Regjering har Ordre at forblive, indtil det indstrandede Skibsvrag, med resterende Inventarium, er (Thisted Av.) bortsolgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Khvns Børscours den 11te October 1836. Hamb. 2 M. a vista 202. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Ved den 1260 Trækning i Wandsbek udkom: No. 21. 78. 80. 19. 65.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Reisende. Til Kallundborg med Dampskibet Dania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
Cand. juris Fr. Paludan Müller, Student Scholten, Capitain i den kgl. svenske Søe-Etat og Ridder af Æreslegionen C. Ehnemark, Pr. Lieutenant Steenbach, Proprietair O Secher, Amanuensis Jensen, Enkefrue Begtrup. Cand. theol. Begrup, Pastor Brammer, Frøken G. Hornfyld, H. Ackenholdt, Forvalter Lundsgaard, Kom. Satterup, A. Stadfeldt, Propr. Busch, L. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-10-14
(Dampskibet havde været ude i Gaar i det haarde Veir men var kommet tilbage igjen ved Middagstid. Det gif atter herfra i Gaar Aftes Kl. 11.)