JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Judet Hefte af Amalier, untlige Mionsstusinde 1 har forladt Hr. Bogtrykker Fabers Pronomsaaher paa Bogtrykkeriet hos mig for 2 1/2 s. 1ste Hefte faaes ogsaa til samme Priis. De som have subskriberet paa dette Qvartalskrivt, og ei endnu har afhentet sammen ombedes at lade samme afhente. P. F. Wandall, Censtrux for de som i Følge Hans Kongel. Majestæts J allernaadigste Forordning af 29de Februarii 1792. bliver beskikket til Brandfoged; faaes her paa Bogtrykkeriet hos mig, heftet for 10 sk. P. F. Wandall. ansdagen den 24 September førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og paafølgende Dage bliver udi Madame Helverschovs iboende Gaard paa Allgaden her i Byen holdet offentlig Auction over afgangne Kiøbmandskarl Andreas Qvists Stervboes tilhørende Jndboe og Kiøbmandsvahre, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, Borde, Stoele, Speile, Skabe, og andet Træetøi, Sengeklæder Gangkæder, og Linned, nogle Guld= og Sølvuhrer. Endeel Specerie= og Farvevahre, samt Alenkram af forskiellige Slags, hvoriblandt over 6000 Allen blegede Hør= og Blaarlærreder, hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg den 30te August 1794. Bøggild. 1 Formiddagen Kl. 10 Slet, lader jeg underskrevne, Tirsdagen den 9de September førstkommende, om min iboende Gaard, tilligemed den lige over for beliggende Gaard og Eiendom, som alt er beliggende i Jomfrue Annegade her i Aalborg, stille til offentlig Auction, først separat og dernæst conjunctim, og ifald fornøielig Bud skeer, da uden videre Auction bortsolgt, alt efter de Conditioner som nærmere ved Auctionen her i min iboende Gaard skal blive bekiendtgjordt. Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tid og Sted at tage Møde. Aalborg den 30 August 1794. Anne Marie Holm, sal. Schibbyes 4 a 500 Rdlr. Forlanges tillaans fra nu imod Sikkerhed, hvo samme forlanger, derom gives Un af til næste Snapsting. derretning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
- Betragtninger; Strøms Betragtninger over Evan Hos Klokker Milling faaes : 4de Deel af Jerusalems gelium; Eggers Denkwürdigketten der Französischen, Revolution, tilligemed mange andre som forhen er overteret. Iligemaade tages imod Subskription paa Marezolls Prædikener; Ligeledes anskaffes som sædvanligt, alle Bøger baade nye og gamle som er at faae i Kiøbenhavn for Boglade=Prisen. ge 20 a 30 Stkr. 3 Aars Beeder, Liebhaberne be underskrevne er givet i Commission fra Landet at sæl hager at bestemme hvor mange de behøver, da samme til hvad Tid de forlanges skal blive leveret gode, og om Priisen at accordere med Andreas Aarve. hvor godt Kalk er at bekomme for 5 Rdlr. pr. Læst til Onsdag Aften; anvises af Andreas Aarøe.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
J i Studene ved Hogholt, fra forrige Vinter, er i en i Flok for sig selv hove, som er af udvalgte allerbedste Slags, er meget store og meget seede, fortrinlige til Slagtning.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Skiftet efter afdøde Poul Andersen Elsnab. i Ulsted, Sogn, vorder foretaget i Elsnab Tirsdagen den 30te September og Formiddagen Kl. 10 Slet. Til hvilken Tid Stervboets Debi= og Creditorer indkaldes at Møde især de første for at betale til Boet hvad de er befunden at være Skyldig og hvorom de Skriftlig og Vidnesfast desuden er erindret; J andet Fald maae Skiftet paa de Misliges Bekostning opsættes til Sags Anlæg mod saadanne, da Skiftet ellers kan vorde sluttet bemelte 30te September. Wraae, den 18de August 1794. Poul Uttermøhlen. Bevorden Soldat ved det Norske Liv=Regiment Jens Sørensen Øster Hassing som den 23de Mai sidst Døde, i sin Tieneste hos Christen Munk i Granholt Ulsted, Sogn under Wraae Gods, hans Arvinger som er anmeldt at være en Heelbroder Christen Sørensen i ØsterHassing en dito Heelbroder Mads Sørensen i Ulsted, en Heelsoster i Ægteskab med Jacob Svendsen i Føltved Mølle og en Halvbroder Niels Sørensen skal tiene i Dværgetved i Tolne Sogn, og fleere om maatte være til indkaldes at møde ved en Skiftesamling som holdes paa Giettrup Skriverstue den 21de October førstkommende, Kl. 8 om Formiddagen hver for sig deres Arveret at iagttage; til hvilken Tid Boets Credi= og Debitorer ligeledes ville indfinde sig; den Afdødes saae Efterladenskaber er solgt ved offentlig Auction og udbragt til noget over tyve Rixdaler. Wraae, den 20de August 1794, Poul Uttermøhlen. Munch, i Martii sidst døde, er hans Boe taget Efter at Ladefogeden ved Giettrup, Søren Jensen, under lovlig Skiftebehandling og Løsørene bortsolgt ved Auction, hvis Beløb eller hvad der maatte blive tilovers, naar Giælden er betalt efter allernaadigst confirmeret Testamente tilfalder den Afdødes Paarørende Jens Sorensen i Melholt; Men da bemelte Afdøde har hastadskillig Handel i Landet samt i Aalborg og det af hans Papirer erfares at Boet staaer endeel tilgode. Saa tilkiendegives saavel Debi, som Creditorerne at der bliver holdet en Skiftesamling paa Stærvboestedet den 20de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, med Anmodning at alle vedkommende da vil melde sig, Asklarere Boet og paasee deres Ret paa det at Skiftet da som attraaes kan vorde optaget til Decission og Slutning. Wraae, den 20de August 1794. Poul Uttermøhlen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Herved bekiendtgiøres at Mandagen den 8de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. bliver paa Forlangende af Stervboets Vedkommende udi Abildgaard i Jerslev Sogn, Lengsholms Gods, foretagen og holden offentlig Auction over afg. Svend Thomsen og Hustrues Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Steentøi, Borde, Stole, Bæn D ker, Kister, Skabe, Senge og Sengeklæder, samt Vogne, Plove, Harver og øvrige Avls Redskaber, tilligemed Bester, Kiør, Stude, Faar og Sviin m.v., efter det Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, De Lysthavende ville til bemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig. Sæbye, den 16de August 1794. R. Brorson, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Auction. Da de Vare, som Skipper Jens Carlsberg fra Carlshaun i Sverrig her oplagde til Underpandt for hvad han i Anledning sin Indstranding hviS. O under Læssøe den 14de December f. A. med Jagten Elisabeth kaldet, blev skyldig, endnu ligger uindløst: saa bliver samme, som er bestaaende af 28 Foustager 2 med Salt, holdende efter dansk Maal 25 Tønder, 3000 Stkr. Eege Tøndestave, 300 dito Bonde og 3 Stkr. smaae Jern Kanoner, ved offentlig Auction bortsolgt i 6 Baadskipper Prul Bertelsen Bæchs Huus i Vesterøe Sogn. paa Læssøe, Tirsdagen den 16 September førstkommende, efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner; Thi maatte det behage Liebhabere at møde besinmeldte Dag og Sted Kl. 10 Formiddag. Lessøe den 18de August 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Mandagen den 22de September hernæst, Formiddag kelr Kl. 9 Slet, bliver udi Østeraslund i Østerhas, saa sing Sogn og Kiærherred hvor Thomos Larsen har været Beboer, begyndt og fremmet Auction, som en Følge af Skifteforretningen og allernaadigste Høiesterettes Dom samt paafulgte Udvordering og Udlæg, da Vedkommende Domhaver har været begierende denne Auction, hvorved bliver at bortsælge endeel gode Sængeklædet til almindelig Brug, 6 Stykker bleeget Hørlærred, hver Stykke omtrent 30 Allen, 22 Bæster, 1 Fol, 6 Kalve, co Kane uden Jern Beslag, en Sadel, endeel Hestetøi og 1 Reisevogn, 3 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, 1 nye be samt Avlings og Gaards Nedskaber, noget ophugget nu Vogntræe samt Smidde Redskab med videre. Dereftet og bliver den saa kaldede Føtved Veirmølle i samme Øster S. hassings Sogn opraabt til Bortsælgelse; dens Mølle De skyld er Hartkorn 1 Td. 2 Fdkr. og foruden Møllen til Bygning er et Vaaningshuus; Møllen er i god bruger gi lig Stand, ligger for god Næring og kan strax tages i til Brug og Beboelse, alt efter de bekiendtgiørende Com¬friditioner. Markeds=Passer faaes her paa Bogtrykkeriet, 2 Bogviis for 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1794-09-01
Trykfeil. J No. 69., 5te Spalte 44 Linie, Taarer, læs, Taad re; 6te Spalte i Linie, Grader, læs: Graden.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Polens Undertrykkelse af sine Naboer. (Uddraget af Archenholzes Minerva for Julii 1794.)
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Siden Kong Sobleskys Død, i et Tidsrum af omtrent halvfierdsindstyve Aar, har den Polske Nation været saa lidet vant til, at anvende Opmerksomhed paa sine egne Anliggender uden fremmed Jndflydelse, at den næsten synes at have forglemt sin egen politiske Existents. J de sidste tredive Aar af denne Periode blev ingen virkelig Rigsdag holdt; og den lovgivende Magt viiste sig saa aldeles uden al Kraft, at man neppe merkede, den var til. Den nødvendige Følge heraf var, at ingen, hverken ved Opdragelse eller Erfaring erholdt de til en Stads mands eller Politikers Forretninger nødvendige Egenskaber. Man kiendte virkelig dette Lands politiske Jnteresser, for saavidt som det stod i Forhold med Naboerigerne, saa lidet, at der omsider, da det blev aldeles nødvendigt, nu og da at correspondere med fremmede Lande, maatte bruges Fremmede til disse Forretninger, fordi man ingen Umage gjorde sig, at giøre Jndfødte beqvemme dertil. Naar man undtager dem, som at Lyst til at friske Lykken havde begivet sig i andre Nationers Krigstieneste, var Krigskonsten aldeles ubekiendt.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Det blev nu et vigtigt Anliggende at danne Personer til Statens Tieneste i ethvert Fag af Statsforvaltningen. Dette gav Anledning til Oprettelsen af et Cadetcorps, til hvis Fornødenheder Kongen i de første Aar af sin Regiering anvendte en Summa af hundrede og tyve tusind Dukater, som man kan see af Constitutionens Forklaring, fra Aar 1766, hvor denne Kongens Gave omtales. Dog alt hvad man foretog, for at forbedre Polens Tilstand, eller hæve dette Land fra sit lave Leie, havde den Ulykke at mishage dets Naboer. Den da værende preusiske Minister i Polen skrev til sin Herre, at hiin Indretning var Forløber for Anslag, som man billigviis maatte qvæle i Fødselen. Da imidlertid Oprettelsen af i Aalborg. et Cadetcorps ei kunde anføres af det Berlinske Hofsom en Gienstand for Besværelse, saa betiente man sig af et andet Paaskud, for at forstyrre den Polske Nations Rolighed. Kongen af Preusen vidste, at Keiserinden af Rusland var tilbøielig til at udvide sin Beskyttelse til dem i Polen, som ei vare af den i dette Land herskende Religion, fordi hun, ved at beskytte de polske Dessidentere, kunde forstørre sin Jndflydelse. Kongen af Preusen satte ogsaa ved sine Bestræbelser, at forbedre Lutheranernes og Calvinisternes Vilkaar der, sine egne Undersaattere i den Fristelse, at begive sig til Polen, endskiøndt han var fuldkommen overtydet om, at Catholikerne Aar 1766 vare saa aldeles enhver Religions Tolerance imod, at den blotte Bestræbelse med at udføre hans Plan, vilde frembringe en Borgerkrig i Riget; Følgen heraf skulde være Udvandringen af et stort Antal Jndvaanere, der vilde søge Beskyttelse paa preusisk Grund. Kongen af Polen stræbte, at holde Middelveien mellem begge Yderligheder; han gav derfor Ruslands Fordring noget efter, for ikke paa den Side at give nogen Aarsag til Klage; imidlertid skeete dette under saadanne Jndskrænkelser, at han ikke fornærmede sine egne Undersaattere i et saa deelicat Anliggende, som Religionen er.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Schweitz, den 14de August. Revolutions-Commissionen i Genf har publiceret, at enhver Borger, der besidder en Formue af meere end 12000 Livres, skal være forbunden til, inden 8 Dage at indgive en Erklæring om sin Eiendom. Den Borger, der efter den Tid ingen Angivelse har gjort, bliver anseet som en Contrarevolutionist og straffet med Døden Fra alle de Rige i Genfhar man taget deres Sølvkar for at myndte Penge deraf. Det hedder at Statsgielden, der hidtil udfordrede over 8000 Rdlr. aarlig Rente, skal liqvideres. Af de 500 Personer, der vare satte i Fængsel, ere nogle dømte til 3 Maaneders, andre til 1 Aars og andre igien til 10 Aars Arrest.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Genua, den 22de August. J den kritiske Forfatning, hvori vor Republik befinder sig, vedbliver den dog at haandhæve sin Neutralitet uden for, og den Rolighed i Landet; men hertil udfordres store Bestræbelser, bestandig Aarvaagenhed og Fermeere; Her er bestandig Jntriquer og Sammenrottelser snart af nogle Adelige, der ikke ere rige, og snart af andre. Man har nylig arresteret nogle af dem, en ved Navn Federici, den anden en Chirurgus ved Navn Bonomi og andre Particuliere. Deres borttagne Papirer siges at røbe, at de vare Formænd for en Complot Oprørere, der snart skulde have brudt frem, og hvori der tillige var adskillige, der ræddede sig med Flugten.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Wesel, den 23de August. J Stedet for man formodede, at de Franske skulde have vendt al deres Magt imod Coblenz, der i Staden Trier allene var 10000 Mand stærk, have de taget en anden Vei og trængt frem til Blankenheim og Münster-Fiffel. Nu vil man snart faae at see hvad deres egentlige Hensigt dermed har været, enten at vende sig imod Boun eller forene sig med Nord=Armeen. Jmidmidlertid synes det, at Communicationen med Luxenborg, er nu afskaaren. De trænge immer frem med største Magt og skal ikke være over 6 Mille fra Boun.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Altona, den 28de August. Private Breve fra London, der den 23de ere ankomne til Amsterdam, indeholde den Efterretning fra Vestindien, at Jndvaanerne paa Martiniqve have forenet sig imod Engelænderne, angrebet den engelske Besætning og derved skal 850 Engellænder og 32 Officerer, være dræbte og de øvrige nødte at retirere til deres Skibe og efterlade mange Franske Priiser, hvilke de ikke fik Tid at bortføre; men nærmere Bekræftelse herpaa forventes.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Helsingøer, den 29de August. Fra den 22de hujus til i Dag ere 202 Skibe passerede Sundet. Ved Postens Afgang ankom fra Nordsøen 2de engelske Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Kiøbenhavn, den 29de August. Under 18de Junii sidstl. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udnævnt Hr. Kammerherre og Amtmand over Møens Amt, de la Calmette, til at være tillige Amtmand over Nyekiøbings Amt paa Falster. Ligeledes er under 30te Julii Christian Ørtel beskikket til Forvalter ved de 2de Kongelige Palaiser paa Amalienborg.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Den 25de August er Hr. Johan F. Sergel, Ridder af Vasa Ordenen. Professor ved Konsternes Academie i Stockholm og Kongelig Svensk første Hofbilledhugger antaget som udenlandsk tilforenet Medlem af det Kongl. Maler=Billedhugger og Bygnings=Academie.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Aalborg, den 5te September. Rugbøsten hører man alleregne fra, har været afverflødig god i dette Aar, ja den bedste nogen kan mine D. des; derimod har Bygget og Havren vel ikke været saa god, dog ei saa ringe, som nogle foregive. Men de Høstveiret har været især meget ypperligt, saa kan man Bag haabe at faae sundt og godt Korn, naar det allene bliv set ver vel behandlet saavel i Laderne, som siden paa Lofter, Venne. Paa Torvedagene saavel i Viborg som Randers og d. 5 Horsens har der været nye Korn at sælge, Rugen 18 Mk. Byg 15 Mk. Havre 12 Mk. Td. og man lover sig endnu Afslag i disse Priiser, saafremt vore Speculanter kuns ikke vil bringe Kornhandelen i Forvirring; thi som der siges skal Priiserne paa Kornet baade i Norge, Sielland og Fyen være lavere der, end her, imidlertil vil de forestaaende Markeder noget næsten bestemme Priiserne for det første.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Oeland Hovedgaard og Gods i Thye er i disse Dage bortsolgt til Hr. Raadmand og Prokurator Jngerslew i Aarhuus for 34000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Efter løs Fortælling skal den Franske National Deputeret Barrere være den for 30 Aar siden i Kiøbenhavn bekiendte Grosserer Bargum, der gjorde en stor Fallit og siden har touret underlig om. Den i Finmarken værende Mangel paa erfarne og kyndige Jordemødre har Rentekammeret søgt at afhielpe ved at opsende 2 Fødselhielpersker den ene til Hammerfest, den anden til Wardøe, hvor de skal nyde 100 Rdlr. aarlig til Lønning og frit Huus.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Et fra Ostindien for dansk Regning ladet Skib Dronninggaard kaldet, hvis Mandskab var størstedelen Engelske, er den 26 Julii paa Høiden af Lizard (et Forbierg i det sydvestlige Engeland) optaget af en fransk Esqvadre, som under Paaskud af at det var en engelsk Eiendom, berøvede det sit engelske Mandskab og besatte det med franske Matroser, der skulde bringe det til Brest. Efter 18 Timers Forløb mødte det 5 engelske Fregatter, som fratog det de franske Matroser og gav det 5 engelske for at hielpe det i første Havn. Efter 2 Dages utroelige Arbeide lykkedes det Besætningen, der i Steder for 30 Mand kun bestoed af 100 Mand, at indløbe i Falmouth. Engelskmanden giør Paastand paa en 1/2 Deel af Skib og Last. Agent Dunzfeldt i Kiøbenhavn var committeret at sælge Ladningen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Fra Viborg meldes, at den anbefalede aarlige Skole-Examen i den Latinske Skole, tager der, efter offentlig Jndbydelse sin Begyndelse den 8de hujus og fortsættes igiennem alle Lexier.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Copulerede. Den 3 September her i Byen Kiøb og Handelsmand Hr. Søren Schandorph og Jomfrue Anne Ernestine Hindt.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Døde. Den 23de August Hr. Jens Westengaard Sognepræst til Sverdborg Meenighed og Provst i Hammer=Herred, i sit Alders 70 Aar. Den 24de i Ran As Hr. Ammisbølle Kone Mad. Johame Marie BroD. 2 September her i Byen, Niels Nielsen Boller 36 Aar. D. 4. Bager Sr. Gysting fød i Randers d. 17. April 1765.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Det har behaget den gode Gud ved en salig Død igaar Aftes at bortkalde min elskelige Mand. Bager Jørgen Hansen Systing, hvilket jeg ikke har villet undlade herved at bekiendtgiøre for vores Slægt og Venner, frabedende ald skriftlig Condolence. Aalborg, d. 5 September 1794. Anne Margrethe Juul. sal. Gystings.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Avertissements. J en agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 9de September; Jndleveringen skeer Mandag Formiddag forinden Klokken 12 Slet. higte af Anton Frantz Just til Strandet, faaes paa Bogtrykkeriet for 4 Mk. indbunden 4 Mk. 8 s. P. F. Wandall. Jaa Bogtrykkeriet faaes: 1) Forslag til nogle Forbedringer i Hauge og Træefrugt-Dyrkninger samt nyttige inden og udenlandske vilde Træers Opelskning; heftet 1 Mk. 10 s. 2) Det var omsonst! Et dansk original Skuespild i en Akt, heftet 1 Mk. 3) Ringen eller det af Delicattesse ulykkelige Ægteskab, heftet i Mk. 8 s. 4) Aabenbare Krig eller Høg over Høg. 5) Lise og Peter, et Syngespild i to Akter, ved Frederich, Høegh Guldberg, heftet 1 Mk. 10 s. 6) Det gode Ægteskab, Commedie i en Art af Florian, heftet 12 s. 7, Æreminde over Hr. C. C. von Kleist, heftet 8 s. 8) Den nye Lærebog, indbunden. 9) Spørsmaalene til den nye Lærebog, indbunden. 10) Den nye anordnede Confirmationsbøn, 2 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
J Anledning af en Promemoria fra S. T. Hr. Tura, Sognepræst i Giern ved Aarhuus, af Dato 24 Juli 1794, indført i de Aalborgske Jydske Efterretninger No. 61 og 65, den 1ste og 15de Augusti d. A.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
Hos Johan Martin Stener Mesterstræder paa Graven, er til nestkommende Michaeli Flyttetid Qvarterer at bekomme for 2de gifte Underofficerer, eller Mousqueterer.
Jyske Efterretninger, 1794-09-05
underskrevne er givet i Commission fra Landet at sæl I ge 20 a 30 Stkr. 3 Aars Beeder, Liebhaverne behager at bestemm hvor mange de behøver, da samme til hvad Tid de forlanges skal blive leveret gode, og om Priisen at accordere med Andreas Aarøe. af Studene ved Hogholt, fra forrige Vinter, er i en i Flot for sig selv hove, som er af udvalgte allerbedste Slags, er meget store og meget feede, fortrinlige til Slagtning
Jyske Efterretninger, 1794-09-08
Tanker og Krige. ) Naar de onde Lidenskaber ved indbyrdes Fornærmelse og Modstand have arbeidet sig frem til en vis Høide, saa ende de med Krig - en Forfatning, hvori alle vore Følelser og Pligter lide en fuldkommen og unaturlig Forvandling, en Forfatning, som en Digter siger, hvori Liv døer, Døden lever, og den forvendte Natur avler intet uden vanskabte Vidundere, en Forfatning, hvori det bliver vort Arbeide at skade og paa alle muelige Maader at forurette vor Næste; at ødelegge i stedet for at vedligeholde, nedbryde isteden for at opbygge, blotte for Jndvaanere istedet for at befolke, en Forfatning, hvori vi drikke vore Medskabningers Taarer og mæske os ved deres Elendighed. Hvis derfor nogen Tilstand i Livet behøver at retfærdiggiøres, saa er det denne; den bør ikke være en almindelig Forfatning for et borgerligt Selskab. Da begge Parter umuelig kan have Ret, saa er det ligesaa let mueligt, at den ene kan have Uret, som den anden; men da begge kan være at dadle, og i Almindelighed ere det, saa er det vist nok meget mueligt, at en Krig kan være begyndt uden nogen skiellig Aarsag; men dog kan man sige, at af alle Synder er Krigen den, hvori Nationer lettest styrte sig. Vi, mine Venner, have saavel som andre Nationer store Synder at fortryde i denne Henseende; og det bør være en betydelig Deel af vores Ydmyggelse paa denne Dag. Kaste vi vore Øine tilbage til den Række af Begivenheder, som er optegnet i vor Historie, da see vi Plyn*) Disse ere uddragne af en Præken skreven til den i Engeland befalede overordentlige Bededag, den 19de April 1793, i Anledning af den mod Frankerig besluttede Krig. (See Journal for Politik, Natur og Menneske Kundskab August d. A. S. 132-136.) lborg. drings=Krige Erobrings=Krige, Religions=Krige, Arvefølge=Krige, daarlige Speculations=Krige, uretfærdige Mellemhandlings=Krige, og neppe een eneste af alle disse Krige nødvendig for at forsvare os selv i nogen af vore væsentlige eller ret vigtige Fordeele. Vist nok er det, at vi i de seenere Aar ikke have i vort eget Lander faret andet af Krigens Elendigheder, end dens uhyre Omkostninger; og at vi, langt borte fra saadanne personlig fornærmende Omstændigheder, der ellers i visse Maader, kunde undskylde en Krigs Heftighed, have roeligen givet vore Stemmer for Manddrab, og udhøkkret Ødelæggelse - saa meget Blod og saa mange Taarer for saa mange Rupier, eller Daler, eller Guld=Stænger. Vore Krige have været kaldte, beregnende Fordeels Krige, ligesaa frie for Had, som Kierlighed til det menneskelige Kiøn, ophidsende Lidenskaber have ingen Deel havt i dem. Vi opofre et vist Antal Mennesker til at omkomme til Lands eller Vands; Resten af os sover roelig, og, beskyttede i vore sædvanlige Beskieftigelser, tale vi om Krigsbegivenheder, som om Ting, der tiene til Afvexling i Livets kiedende Eensformighed.
Jyske Efterretninger, 1794-09-08
Mosel, den 22de August. J Trier er oprettet et Municipalitet paa fransk Fod og den rige Kiøbmand Goftil er udnævnt til Marre. Han tilligemed den Franske General Humbert underskriver alle Ordrer. Der holdes stræng Krigskik og Orden. Tvende Soldatere og en Triersk Borger, de i en Fransk Uniform havde plyndret, bleve nedskudte og den sidste blev først meget ilde mishandlet af Folket, Posen, den 22de August.
Jyske Efterretninger, 1794-09-08
Det er afgjort, at Fyrst Repnin i største Hast rykker frem imod Hovedstaden. Kongen har sendt ham Major von Gröben imøre.
Jyske Efterretninger, 1794-09-08
Den Aussiske Geheimeraad von Bascamp, der med 8 andre Statsfanger i Oprøret den 27 Junii blev henrettet, var 7 Aar forhen gaaet ud af Pohlsk i Russisk Tieneste og altsaa af National-Raadet erklæret for uskyldig og skulde have været sat i Frihed, just da Oprørerne afhentede ham med voldsom Magt. Han fulte dem med Overbeviisning om sin Uskyldighed til Raadhuuset. Men da tvende Karle ville der kaste en Strike om ham, blev han saa forskrækket, at han faldt om og døde paa Stedet af et Slag, og fik neppe Tid til raabe til Vægterne: siger mine Børn, at de skulle ved re enige. Børnene ere nu reiste til Petersborg, hvor hen Keiserinden kort forhen havde kaldet Faderen tilbage Berlin, den 30te August.
Jyske Efterretninger, 1794-09-08
I Dag er med en Stafette fra Posen indløbe den Efterretning, at den Pohlske General Madolinsker den 27de bleven angrebet og slaaet af General Schou sel, han har efterladt sig paa Valdpladsen 700 Døde, mistet, foruden 1500 Fanger sit meeste Artillerie. - Libau skal igien efter privace Breve være i Russernes Hænder; der med Fregatter have fra Søesiden af angrebe den. Fyrst Gallizen skal imellem Wil, og Grodico have tilfegtet sig en Seier over Pollakkerne af hvilke 20000 skulle være blevne paa Pladsen.