Berlingske Tidende, 1769-06-01
Theer, Udtog af det Kongel. Danske LandhuusholdingsSælskabs Plan. Cap. 1. Om Sælskabet i Almindelighed. Bælskabet, som her omtales, fører Navn af Landhuusholdings Sælskab, fordi dets Øyemærke er, at opmuntre ved Præmier alt det som i Hs. Majests. Riger og Lande kan opmuntres i Landvæsen, Fiskerier, Kunster og Handel. Dets Medlemmer, som endnu ikkun ere faae, ønsker det at formere med enhver god Borger i Kongens Riger, som vil det almindelige Beste vel, om den samme endog haver ingen anden Evne til at befordre det, end hans gode Villie. Bekostningen for hver ordentlig Medlem aarligen, bliver ti Rdlr. og intet videre. Tiden, som anvendes paa Sælskabet, er saa ringe, som en hver selv behager efter sin Leylighed; ingen af Medlemmerne ere forbundne at møde, med mindre de selv vil indfinde sig. Nytten af Sælskabet vil let kiendes i det følgende. Cap. 2. Om Sælskabets Classer. Sælskabet bestaaer, for Orden Skyld, af ti Classer, som har igien deres Under Classer. Til den første Classe hører de Medlemmer og Kunstnere. som omdømmer de smukke Kunster, de nemlig deraf, hvis Vahre gjør en Green af Handelen. J den anden Classe omdømmmes Landvæsenet; i den tredie Fiskerierne; i den fierde de Manufacturer og Fabriker, som dannes ved Væv eller Maskiner; i den femte de Kunster og Haandværker, som ikke ere nævnte eller nævnes herefter, hvis Arbeyd og Vahrved Jnstrumenter, efter Tegning, eller og ved blot Øvelse bringes tilveye. Den slette Classe har til Øyemærke Kemiske og Fysiske Konster, den syvende Matematiske og Mekaniske, alle for saavidt de indløbet i Handelen, som i sin hele Omfang, den Vestindiske og Guineiske Handel undtagen, henhører til den ottende Classe. Den niende Klasse betragter allene det Vestindiske Planter=Væsen og Vestindiens hele Handel, med samt den Guineiske, om noget ved denne til Forbedringer mueligt. Endelig er den tiende Classes Øyemærke efter Muelighed at tiene de foregaaende med Oplysninger, ved en Brevvexling i og uden Rigerne, og har derfor Navn af Korrespondense eller Brevvexlings=Klassen. Heraf indsees Sælskabets hele Øyemærke, de Midler det agter at bruge, og Ordenen, det tænker at gaae frem udi, for at tænke om alt, som om eet, og om eet, som om alt. Cap. Cap. 3. Om Præsidenten. Sælskabets Orden i Forretninger kan ikke opnaaes, uden Orden iblant Medlemmerne; hvorfor det først har betænkt det som høystfornødent. Til Præsident ønsker det sig en Adelsmand som vil befordre dets Øyemærke. Planen bestemmer hans Embede, som det ønsker sig maa vedvare, i det mindste trende Aar, og at hans Navn i den Tid maatire dets Skrifter. Hans Embeds Byrde og Pligter bliver slet ingen; efterdi han ikke har nødig at handle selv, uden naar han behager, men kan lade sit Embede forrette ved Vice=Præsidenterne i alle muelige Tilfælde, intet i nogen Maade undtagen. Naar han derfor behager, ellers ikke, præsiderer han. Han er da i Samlingerne og ved Forretningerne den første af alle mens samme Samling varer. Han har tvende Stemmer med Overstemme, naar Stemmer ere lige, ved alle Valg, undtagen ved hans Eftermands, som vælges ved en fuld Stemme. Han beordrer de Fierdingaars Møder, aabnet alle Breve, befordrer Enighed ved sit Ord i Samlingerne, afsiger visse Tvistigheder ved Lodkastning, giver Ordre eller Anviisning paa Cassen, qviteret for Regninger, lader sig giøre Regnskab for hele Sælskabets Anlæg og Huusholdning: og forretter saaledes alt, eller befaler det, under hans Opsyn, forrettet af Vice=Præsidenterne. Han kan være nærværende, om han behager, og dog ey præsidere: han kan være fraværende og sende sine Stemmer; hvilket han og, naar han finder det for got, kan efterlade. Bliver Præsidenten borte uden at sende derom Efterretning til Sælskabet, forretter Vice=Præsidenterne Embedet, som han selv vilde have forrettet det, til Sælskabets Hensigts Befordring; og giør ham, naar befales, Regnskab derfor. Efter trende Aar nedlegger han sit Embede, og lader enhver da giøre Regnskab for sin Huusholdning, under hans Præsidio, hvilket er hans Regnskab; da han intet andet aflegger: men i det Sted befaler han et nye Valg, hvortil han haver tvende Stemmer efter Planen. Sælskabet takker ham derpaa, ved en udsøgt Medlem, for sin Nidkiærhed i sit Embede, og det Gode det har nydt det hans Præsidium og Forsæde. Cap. 4. Om Vice Præsidenterne. Sælskabet vælger af sine Medlemmer dem til Vice=Præsidenter, som det dertil finder best tienlige. De vælges for det første tvende, og for tvende Aar. Planen, hvorpaa Vice=Præsidenternes Navne, som paa alle Sælskabets Skrifter sættes, næst Præsidentens, bliver Vice=Præsidenternes Regel.