JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
Stedet No. 192 beliggende paa Tangen er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes til første Michaeli Flyttetid, bestaaende af 5 Fag til Gaden, og Jndkiørsel fra Tangen og ud til Klostergaden, samt 6 Fag Udhuus og godt Vand i Gaarden og rummelig Gaardplads, alt for faae Aar siden af nyt opbygt. Liebhaverne henvende sig til Eieren som boer paa Stedet. I Boulstrup Bye, Bieragger Sogn, Aarhuus Amt, under Rødsteenseie Skiftejurisdiktion er sidstafvigte 22de og 25de Maj bortdøde Huusmand Rasmus Rasmus Udgiver 3de Gange ugentlig f. A. F. Elmasen - og Kone Anne Rasmusdatter. Bogt ble strax forseglet - og 30te Dagen aabnet og registeren Ved dens Aabning bleve følgende anmeldte for Arvinger: a) Efter Manden Rasmus Rasmusi1) en Halvsøster Karen Rasmusdatter i Dyngbye de og efterladt sig 2de Børn a) en Søn Frands Nielse i Dyngbye - b) en Datter Karen Frandsdatter, Enke efter Gaardmand Hans Olesen paa Samsøe. 2) en Halvbroder Christen Rasmussen fød i Saxil men for omtrent 50 Aar siden reist til Callundborg, Sielland, uden at man siden har hørt fra ham. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
en Halvbroder Rasmus Rasmussen fød i Saxild, de og efterladt sig en Søn Niels Rasmussen Smidt, ude med et Ostindisk Skib. - B) Efter Konen Au Rasmusdatter - 1) Hendes Moder Maren Erick datter i Rørdt Enke efter Rasmus Sørensen ibm. og hendes Børn nemlig 2) 1 Søn Erich Rasmussen Gaardmand i Randlev - 3) 1 Datter Karen Ramusdatter gift med Hans Sørensen, Gaardmand Rørdt. Samtlige disse Arvinger, eller om nogle af de Borteværende skulle være død, da de som træde i det Sted, indkaldes med Aar og Dags Varsel 3de Gan efter hinanden i Kiøbenhavns Statstidende, de Altonaiske Merkur og Aarhuus Stiftstidende, at mo paa Rodsteenseie den 1ste Tirsdag i Novbr. Maan 1816, hvor Skiftet foretages, og om ingen Hindriger indtræffer, samme Dag sluttes. Rodsteenseye pr. Horsens den 6te Juli 1815. Voss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
De som maatte have Fordringer udi afdøde Jor frue Ane Margrethe Fløyes Stervboe, indkaldes m. 12 Ugers Varsel at anmelde samme for undertegnede som behandler hendes Skifte. Bygholm d. 27de Juli 1815. Wegnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
En Lærredreng kan blive antaget i Farveriet paa Vestergade i Aarhuus. S. Topsukkere, samt hvid Puddersukker, kan billige Priser faaes hos Schoubye, boende i Tobaksbrigeur Hansens forrige Gaard paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
Hos en Familie heri Byen er Tieneste ledig forEnepige. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-12
Lod- og Lammeuld kiøbes bestandig til høieste Priser af Hattefabriqveur Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
No. 99. Aarhuus Stifts. Aar 1813. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 15de August. Tirsdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Statsfangen Napoleon. De Sir Banbury er kommet tilbage til London. allierede Magters Beslutning hørte Napoleon med den fuldkomneste Rolighed; men da man kort efter bortførte hans troe Venner Bertrand. Savari og Lallemand fra ham, og paa en Fregat afsendte dem til Frankrige for at overleveres til Ludvig den 18des Dom, da saae man den bittre Smerte i hans Aasyn i det han udbrød, at man aldrig skulde faae ham levende bortført fra Plymouth. " Vil man forhindre mig selv, og saa har jeg dog vel endnu en Ven tilbage, som vil vise den sidste Velgierning imod mig: at dræbe mig. - J et par Dage havde han været meget beskieftigen med at skrive. Fletillen som skal overføre ham til St. Helena er nu forsamlet paa Plymouths Rhed og afventer den sidste Ordre for at gaae under Seil. Endnu var man ikke saa aldeles i det Reene om hans Behandlingsmaade. Den har det ostindiske Compagnie ikke været at formaae til at afstaae, de ostindiske Skibe skulle som hidtil løbe ind dertil, men den bliver besat, den Nederste Deel af Compagniets Tropper og den Overste, af Kongelige. Admiral Cockburn beholder Station ved det gode Haabs Forbierg. Napoleons Underholdning skal bestrides af den franske Regiering og han faaer kun saa mange Penge med sig, at han kan udrede sine smaae løbende Udgifter. Han tillades aldrig at være uden Bevogtning, og man har Ordre til at skyde paa ham, hvis han gav Mine til at ville undvige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Erkehertuginde Marie Lovise modtog i en Skrivelse, fra sin Fader, Keiseren der overbragtes hende af KeiFrinden selv, Efterretningen om sin forrige Gemals fremtidige Skjebne; Hun læste den med Standhaftighed; hendes ædle Hierte skienkte ham en Taare. Efter Keiserindens Afreise lod hun sig længe efter ikke see for Nogen, men indesluttede sig i sine Værelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Frankrige og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Fredslutningen er endnu ikke saa nær som den rygtedes at være, thi allerede vilde man endog vide, Betingelserne derved, hvoriblandt disse, at det i samfulde fire Aar skulle forblive 150,000 Md. allierede Tropper i Frankrige, at der foruden Krigsomkostningernes Betaling endnu skulde hæves en særegen Kontribution, Huningen aftrædes, alle Fæstninger forblive under Depots af de Allierede, Æreslegionen afskaffes, den franske Armee efterhaands opløses, Chambern. og Savoyen igien tilfalde Sardinien og Landau aftrædes til en Forbundsfæstning for de nydske Stater, samt Givet, Philippeville, Maubeuge, Conde og flere Fæstninger og Landstrækninger til Belgien, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Ved Fredsudsigterne fortsættes ligefuldt Krigsrustningerne i de Allieredes Stater med et Eftertryk som bær Vidne om, at der alvorlig tænkes paa en politisk Tilstand i Frankrige, der i lang Tid kan hindre det urolige franske Folk fra paa nye at forstyrre Europas Rolighed. Henved 350,000 Mk. friske allierede Tropper ere endnu paa Veien til den fr. Grændse. J Østerrige udskrives atter 80,000 Md. Storhertugen, af Baden har sluttet en Subsidietraktat med Engelland hvorefter han stiller 16000 Md. og et heelt fra Canada hiemkommet engelsk Troppekorps er strax afsendt til Frankrige. Davousts Forhold er vedvarende gaadefuld. Endnu har han ikke ladet sine Soldater paasætte den hvide Kokarde, da han først afventer om hans, Kongen foreslaaede Betingelser blive antagne. En Deel af hans Armee har sat sig i Bevægelse og synes at tage sin Retning til Auvergnes Bierge, hvor Lefevre Desnouettes er med sit Kavallerie-Frikorps. Endnu er Vaabenstilstanden mellem hiin og de Allierede ikke opsagt. Suchet stod ved Roanne, Lamarque i de i Jndredepartementet og Lekourde i Beført. De Konfoedereerte har de Allierede ingen god Troe til og har dem overalt under Opsigt. Marskal Brune der forgieves har søgt at slaae sig til Løire=Armeen, har trukket sig til Touson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
General Exelmans har ogsaa et Korps hvormed han streifer omkring. Mange Steder i det sydlige Frankrige er der store Giæringer, saa det snart vil være paa høi Tid at de Allierede rykke frem for at dæmpe dem. At Davenst nyligen havde været i Paris var ikke noget om I denne Stad var det atter nyligen kommet til saadanne Uroligheder at de Allierede igien maatte frem med deres Kanoner i Gaderne. Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Ogsaa i Ostindien er i denne Tid en hidtilværende Souverain, Kongen af Candy, paa Øen Ceyen, med Koner og hele Familie, faldet i Engellændernes Hænder. Uderegnelige Skatte ere her gjorte til Bytte, og hele Kongeriget har underkastet sig. Kongens Scepter og Kaarde ere oversendte Prindsregenten. Kongen, forraadt af sine egne Folk, havde en Skjebne liig Tippo Saibs. Det hele Paaskud hvorfor man førte Krig, imod ham var at man beskyldte ham for at have dræbt en engelsk Gesandt; uden at man dog havde kunne bevise denne beskyldning. - Dette sige Engellænderne selv, og tilføie, at nu kan Jntet modstaae deres Troppers Magt i Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Sverrig. Blandt alle Napoleons Hærførere, Venner og Frænder, er Bernadotte, nuværende Kronprinds af Sverrig (hvis Gemalinde er en Søster til Joseph Bon partes Kone) den eneste, som ved sin kloge Politik har vidst at vedligeholde sig i en Værdighed hos de udenlandske Magter der sikker ham en nordisk Kongetrone, der hos Nation, Armee og Adel har vidst at giøre sig agtet og yndet. At Sverrig intet Auxiliairkorps sender til Frankrige søges Grunden i Landets i de senere i Aar saa meget forværrede Finantser, der ikke kan taale at stille nogen saadan Hær paa Benene. Den nu forsamlede Rigsdags fornemste Beskieftigelser ere derfor henvendte paa den indre Velstands Ophielpelse og paa Afvendelsen af de mangehaande onde Følger som den herskende Pengemangel monne medføre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
J Sverrig er for nærværende Tid en Spaadom i Omløb som allerede 1804 skal være gjort og som meget mere træffende forudsiger Napoleons Skjebne, end den bremiske Præst, der efter den almindelige Freds Tilveiebringelse forkyndte hele Parises Undergang, eller som vort eget Lands Prophet Grundtvig, der 1814 udgav en Spaadom som han endnu i et i dette Aars i Junii udkommet Skrift forsvarede, hvorefter Napoen skulde komme til endnu langt større Magt end forhen og endeligen falde i et stort Slag i - Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Det Danske Auciliarkorps. Bremen, den 7de Aug. - Da det Danske Armerkorps endnu ikke har erholdt dets i det seneste i Bremen forventede Marschhrestemmelse fra Hertugen er Wellington, saa maae det her og i Omegnen imidlertid giøre holdt. Disse Bestemmelser ere imidlertil hvert Øieblik at forvente, og man tør haabe, at Korpsets almindelige Ønske snart vil blive opfyldt at samme uopholdeligen kan forsætte sin Marsch til FrankriH. H. Prinds Frederik af Hessen har ladet det Hamborgske Senat saavelsom og Stadskommandanten, tilkiendegive sin særdeles Taksigelse for al den Opmærksomhed og Beredvillighed, hvormed det Danske Armeekorps ved dets Marsch, giennem Hamborg og Overgang over Elben blev modtaget og understøttet, hvilket af hele Korpset paa det erkiendtligste er bleven paaskiønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Hs. H. Prinds Ferdinand indtraf allerede forrige Mandag i Altona og fortsatte efter et kort Ophold Reisen videre fremad til det Danske Hielpekerps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Fædrelandet. J Søndags anlagdes Hofsorg for den afdøde Hertug af Brunsvig-Oels som bæres i tre Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Fra Altona anføres til Hæder for Stadens 25,000 Jndvaanere, at man den 31te f. M. gierne kunde have illumineret Fængslerne, da der i alle Værelserne faandtes kun een Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
J Ribe høitideligholdtes bemeldte Nationalfest, blandt Arre, ved en Tale fra Kirkegalvet af H. H. Hr. Bistop og Ridder Hjorth i den smagfulde detorrette Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Faaborg. Ogsaa her feiredes den høitidelige 31te Juli af glade danske Hjetter. Om Eftermiddagen Ki 6 samledes hele Borgervædningen og drog med Borgerfanen og en meget skiøn Musik, igiennem Byens Gader. Foran gik 12 unge hvidklædte Piger, hvoraf J. bare Kongens og Dronningens høie Navne med Krone over, og de øvrige Blomsterkrandse. Toget gik til den tætfyldte Kirke og op mod et smukt Alter, der var opreist midt i det rummelige Chor, hver Fanen planted: og Alterlysene brændte. Under en høitidelig Adagtoblev Navnetrækket anbragt paa Alteret og betrandset. Med Orget og blæsende Instrumenter istemtes nu Psalmen, Gud du bori vore Egne, hvorefter Byens Sognepræst i en kort Tale søgte at stemme Gemantine til Eftertanke, ved at vise hvad denne Dag burde være for os Alle. Efter Talen blev Psalmen, Læg Dag, Gud, til Kongens Alder, afsjungen, hvorefter Borgerskabet, som var opstillet i 2 Rader i den midleste Gang, tra ud af Kirken hen paa Torvet, hvor Nogle havde ladet dendringe Viin, og her blev tømt velmeente Skaaler, for Kongeparret og Kongehuset, ledsaget af glade Hurraraab og Kanonernes festlige Lyd. Om Aftenen saaes Transparenes med passende Jndskrivter, og en smuk Aftenmusik igjennem Byens Gader sluttede Dagens Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
J Viborg høitideligholdtes Kronningsdagen ved en skiøn symbolsk Handling. Paa Torvets Midte var anbragt en pramidalformig kronet Støtte med Deres Majestæters Navne og passende Jndskrivter. Den her garnisonerende Bataillon af 2det Jydske JnfanterieRegiment og Borgerskabets 2de Afdelinger formerede Parade omkring Støtten, ved hvis 4 Hiørner stode 4 hvidklædte Drenge med Blomsterkrandse. Efterat en til Festligheden forfattet Sang var afsiunget, fremtraadte den komstituerede Stiftamtmand, Hr. OverretsAssessor Jørgensen, fulgt af Byens Embedsmænd, og andre Tilstædeværende, og bekrandsede Støtten under Ønsket længe leve Kong Frederik den Siette og Dronning Martale, som ledsagedes af gientagne Hurraraab af hele Forsamlingen. Efter en kort af Bataillonskommanderen, Hr. Major v. Mylius, holdt Tale til Garnisonen, gav hele Mandskabet Glædessalver af Geværerne, hvorpaa Støtten, fulgt af det væbnede Borgerskab, bragtes under Musik til Raadhuset. Paa Raadstuesalen vare Byens Fattige indbudne til Middagsmaaltid. J Byens Arrester bespistes Arrestanterne. Til dette veldædige Øiemed havde Byens Borgere og Jndvaanere sammenskudt en Sum af 700 Rbd., hvis Overskud uddeeltes til Huusarme. Om Aftenen gaves Forestilling paa Byens Privattheater, og derefter gav Borgervæbningens Anfører et Aftensmaaltid, hvortil Byens Ovrighed, Embedsmænd, Officerer og Flere vare indbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Kours den 11te August - 600. - Specier 36 1/2 Rbmk.; Commits. 69 1/2 a 70 pr. 100; Oblig. 305, Norske Sedler 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Indsendt.) Blandt de Festiviteter, som i Anledning af Kroningsfesten paa forskjellige Steder har fundet Sted, fortiener ogsaa at anmeldes: at H. H. Hr. Consistorialraad Bechmann til Raschgaard i samme Diemeed havde indbuden et talrigt Selskab til Middagspiisning, som paa det prægtigste bleve beværtede, og under Maaltidet blev afsiungen nedenstaaende Sang, (forfattet af Hr. Pastor Plesner i Uldum, hvorved det, elskede Kongevare Skaal blev drukken under Kanoners Torden og Hurraraab; om Eftermiddagen forlystede, Selskabet sig ved en Skovpromonade og reiste efter Aftensmaaltidet hver til sit Hjem, med de varmeste Ønsker for Kongeparrets og Fædrelandets Vel. Sang, J Anledning af Kronningen den 31te Juli 1815. (Afsiungen i et Venneselskab paa Raschgaard. Motto. Ol her vor Fryd er Hjertets Fryd, Og Sandhed er vor Jubeld. Gutfeld. Mel. Hvor Fader Evan throne a. nu festlig Dag os her tilsammenkaldet: J Venskabs skiønne Harmonie, Slig Dag for os maaske ei meer indfalde: Vi derfor glade stemme. Leve vor Fredrik, Maria saa blid Kronen de være til sidigste Tal, Til Lykke, Konge, som i Dag modtager En Krone skiøn af Skjebnens Haand! Til Lykke, Dan, som gjerne overdrager Skjoldungen Sceptret over Dan! Leve vor Konge, vor Dronning saa blid: Kronen de bære til sildigste Tid, Syv Gange rundt gik Solens Vogn om Jorden, Syv Aar imødesaaes denne Dag ;Men Krigens Tummel afbrød vante Orden. Nys fejres derfor denne Sag: Leve vor Konge, vor Dronning saa blid Kronen de være til Aldigste Tid. Saa blomstre frodigt kiære Danas Lykke Saa Retfærds Scepter store den Saa Godheds Aand ver Fyrste stedse mykke! Han være Konge, Fader, Ven. . leve vort elskede Fædreneland, Leve hver Borger paa Land og ved Strand, Op i Venner i værd den Skaal den er at mindes Vor Konges og vor Dronnings Held, Jblandt os ikke Nøgen her skal findes : Som jo at Hjertet mener vel: Leve vor Konge, vor Dronning saa blid : Kronen de bære til sildigste Tid, En Skaal til Slutning og vi billig yde Det Huus, der bød os samles her i Dag, Gid varig Glæde, Fryd og Held det nyde, Vort Selskabs skyldig Tat modtag, Leve vor Vært og Værtinde saa huld! Sildig De samles til Fædrenemuld,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 16de August Kl. 5 holdes Generalforsamling i Polybymnias Gaard for begge Selskabets Sectioner, og da Gienstande foredrages i denne Forsamling, som nøje angaae Selskabets Tarv, ønskes Mødet saa talrigt som mueligt, ligesom de Fraværende antages som samtykkende i det de Tilstedeværende beslutte. Aarhuusd 15de August 1815. Directioner
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Dr. Larsens Gaard paa Rosensgade er underhaanden tilkiøbs. Gaarden bestaar af 8 Fag 2 Etage Egebindingsværk til Gaden med Wurf, beliggende paa Soelsiden, et 10 Fags 2 Etage Bygning til Sidehuus, i hvilke ere 11 smukke deels gibsede og deels betrukne Værelser, foruden 2 Pulterkamre, et fast Klædeskab, Fadebur, Spisekammer, Kiøkken, Brygge med særdeles godt Vand med Pomperedskab, og en tør hvær ret Kielder. Desforuden et 8 Fags Sidehuus indrettet til Stald for 3 Heste og 3 Kiør samt Karlekammer og Foderloft; et Brændehuus og et Halvtag, passende Gaardsrum og en stor Have med mangt ægte Frugttræer. Gaarden kan med ringe Bekostning indrettes til Bopæl for 2 Familier. Den er beliggende strax ved Domkirken og Torvene. En betydelig Deel af Kiøbesummen kan, om forlanges blive staaende i Gaarden i en nærmere bestemmende Tid. Vorder Gaarden ikke solgt underhaanden inden 14 Dage fra Dato, da bliver den stillet til offentlig Auktion omtrent midt i September Maaned, og hvis antagelig Bud skeer uden videre Auktionsholdelse bortsolgt. Liebhabere kunne henvende sig inden foreskrevne Tid enten til Eieren paa Stedet eller Hr. Kiøbmand J. Røgind i Aarhuus. Aarhuus den 14de August 1815. Dr. J. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
En Peder Rasmusen tilhørende Gaard i Gram Bye Skandrup Sogn, Hielmslev Herred, med sine Eiendomme og nogen Skov, indkiøbte Konge- og Kirketiende, Ind- og Udboe samt Besætning, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld, 3 Albm., bliver Mandagen den 21de August førstkommende om Formidd, Kl. 9, stillet til offentlig Auktion paa Stædet. Skanderborg den 7de August 1815. Bagger, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Auction. Torsdagen den 17de August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Skovridergaarden Fuglsang ved Frysenborg, foretaget Auction over afgangne Skovrider Christian Blichfeldts betydelige Efterladenskaber af Ind- og Udboe, saasom : Sølv, Kaabber, Messing, Tin, Porcellain og Steentøi, Meubler, Kakkelovne, Kiøkken- og Bryggerredskaber, Senge og Sengeklæder, Dækketøi og andet Linned, Vogne, Plove, Harver, Gaards og Avlsredskaber: Besætning af Heste, Qvæg, Faar og Sviin, m. m., hvortil Liebhabere indbydes. Frysenborg den 4de August 1815. Paa Skifteret, Tommesen. tens og Arvingernes Vegne. Førstkommende Onsdag den 16de August om Eftermiddagen Kl. 4 bliver foretaget offentlig Auction over den uhøstede Afgrøde paa de 2de Lodder i den indre Oldjord, som forrige Giæstgiver Ahrentzen har i Leie, bestaaende af Rug, Byg og Havre af omtrent 12 Tdr. Sæd. Auctionen holdes paa bemeldte Lodder, hvor de Lysthavende bemeldte Tid behagelig vil give Møde. Aarhuus den 11te August 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Auctions-Retten. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Formedelst anden Bestemmelse er en Selveiergaari Sønder Galthen bye, 2 1/2 Miil fra Aarhuus - underhaanden at faae tilkiøbs; den staaer for Hartkor10 Skpr. og har en aarlig Udsæd af en halv Snees Ti Byg, 12 a 14 Td. Havre og 5 Td. Rug; der ka aarlig avles mellem 30 til 40 Læs Høe Til Gaarden kan holdes 14 a 16 Fæhøveder og 4 Bæster. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte. Den kan en ten strax eller til 1ste April tiltrædes af Kiøberen, en i er forinden af Liebhaverne at saa at see ved Eieren Anders Pedersen i Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Proclama. I Kraft af hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 23de Juni 1815, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Kra og Dags Varsel alle Dem, som formene sig at have noget at fordre efter vores afdøde Fader Kiømand Jens Monberg i Horsens inden foreskrevne Tiids Forløb med Deres Paastand at fremkomme og saadan Deres havende Krav for os undertegnede hans myndige Arvinger, at anmelde og beviisliggiørHorsens den 4de Juli 1815. Christian Jensen Monberg. Knud Jensen Mander Tirsdagen den 22de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auktion paa Vesterkielstrup i Hids Herred bortsolgt en betydelig De Jndboe, tilhørende Stervboe efter afdøde Proprietair Kammerraad Hadstrup, bestaaende af Kaaber, Tin Messing, Jernfang, Glas, Porcellain, SengeklædLinned, fine Dækketøier, Borde, Stole, endeel B. ger, endeel Skydegeværer, Kakkelovne m. m. af at Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Dagen efter den 23de August om Formiddagen Kl. 10 continuerer Auktionen paa Seilgaard beliggende samme Herred. Dalsgaard pr. Viborg d. 10de Aug. 18. Holstein. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Den Leilighed udi min Gaard som Velædle Ma Kragh beboer, er for en rolig Familie at faae tiltil Michaeli Flyttetid. And. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Om 3 a 4 Dage agter Skipper Rasmus Hambe, at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Fra gods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
Hos Præsten Kragballe paa Studsgade er et 1 meublerede Værelser at faae tilleie enten strax eller Flyttetiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-15
En forglemt grøn Silkeparaply kan af sin 6 afhentes paa Postkontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-18
No. 100 Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes: den 18de August. Fredagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-18
Napoleon. er nu paa Veien til sit øeboerske Exil. For at forhindre det nysgierrige Folks Fremtrængen skeedte hans Overlevering fra Bellerophon til Northumberland langt fra Strandbredden i den aabne Søe, i Overværelse, af Admiral Keith, der befandt sig paa Linieskibet Ton nant. Endnu for dette skeedte skal Napoleon, der i hele to Dage hverken havde spiist eller drukket, atter have tilskrevet Prindsregenten, og anmodet ham om at tilbagekalde Ordten til hans Transportering til St. Helena; Man føre mig hvorhen man vil - erklærede, han - kun ikke dertil; jeg overgav mig den brittiske Loyalitæt og havde ikke ventet en saadan Bestemmelse. Hans Følge er bleven ham forundt indtil tolv Personer, hvoriblandt det synes at hans Venner Bertrand, Lallemand og Savary ere indbegrebne. Bleeg og mørk kom han i de sidste Dage kun lidet op paa Dækket. Den skiønne Generalinde Bertrand var især utrøstelig. Hun kastede sig for Napoleons Fødder og ilede som Vanvittig en Aftenstund hen for at styrte sig ud i Havet, men blev grebet af General Monthalon. Nysgierrigheden havde til Slutningen saaledes tiltaget, at der vare Baade i tusinde og Mennesker i titusinde. viis som forre omkring paa Rheden. Lod den vidunderlige Mand sig see, da hilsedes han af Tilskuerne ved Hattenes Aftagelse og Hurraraab. - En fremmed Spion som havde Breve hos sig til Napoleon, forsøgte at komme ombord paa Bellerophon, men blev, da han ingen Pas havde, arresteret. - Med en frisk Nord vestvind gik Skibene under Seil og snart vare de at Syne. Jndtil det sidste Øieblik var al Komunication med Landet, forbuden. Fregatten Havannah samt 5 Korvetter følger med. Sir Richard Ringham er udnævnt til Øens Kommandant, der tilligemed 1200 VeKranere ligeledes er afgaaet dertil. - Napoleons Skat ste og Eiendomme, hans nødvendigste Sager undtagen, sit forseglede og skal forblive i Engelland, fordi han ikke skal være istand til at giøre nogen Vestikkelser; dog har man forundt ham Frihed til, før sin Død at testamentere samme til hvem han vil.