JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-11-12
I St. Cloud, den 12te September. Napoleon a. Efter Beretning fra Vor indenlandske Minister, efterat Vort Administrations- og Finants-Conseil er bleven spurgt, og i Følge Vort Decret af 5te August 1810 have Vi decreteret og decrettere som følger: Art. 1. Indgangstolden af efterstaaende Varer er reguleret saale Amerikansk Potaske, pr. Qvintal decimal 30 Fr. Raae amerikanske Huder pr. Stk. 2 Fr. Tran pr. Qvintal decimal 25 Fr. Stoksisk pr. dito 10 Fr. Tør Fisk pr. dito 8 Fr. Elephantlænder pr. dito 400 Fr. Skildpadde pr. dito 1500 Fr. Perlemoer pr. dito 200 Fr. Amerikansk Riis pr. dito 20 Fr. Cachou pr. dito 600 Fr. Vanille pr. Kilogram 60 Fr. Rød Chinabark pr dito 10 Fr. Guul China bark pr. dito 4 Fr. Graae rullet dito pr. dito 7 Fr. Rhabarder pr. dito 6 Fr. Jøec cuanha pr. dito 12 Fr. Sumek pr. Qvintal deci mal 50 Fr. Ingefær pr. dito 30 Fr. Pigment som sort Peder i Decretet af 5te August. Cassia lignen, som ordinært Cancel i samme Decret. Cassia Forum pr. Qvintal decimal 150 Fr. Racou og Orseille pr. dito 200 Fr. Gurgumer pr. dito, Gummi Senneaal, Arabicum, Tyrkisk og Gange pr. dito 75 Fr. Gummi Copal, Lak i Blade, Gummi Elasticum, Ammaniak og Sagapenum pr. dito 200 Fr. Gummi Elemp pr. dito 5000 Fr. Dito Gutte pr. dito 600 Fr. Dito Operana pr. dito 400 Fr. Guajae og Cajenne Træe, Qvercitron- og Blaatræe pr. dito 30 Fr. Rødtræe pr. dito 150 Fr. Rødt San deltræe pr. dito 20 Fr. Aloctræe pr. dito 300 Fr. Behennetræe pr. dito 500 Fr. Rosentræe pr. dito 200 Fr. Citrontræe pr. dito 250 Fr. Tamaris pr. dito 150 Fr. Brasilietræe og Callatur pr. dito 15 Fr. Art. 2. Vor indenlandske Minister samt Justits= og Finantsministrene have at besørge dette Decrets Udførelse.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
(Undertegnet) Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Stockholm, den 5te Novbr. Fredagen den 2den November, som var bestemt til Hs. Kongl. Høi ved Kronprindsens Jndtog i Residentsen, begav Hs. Kongelige Høihed i sig fra Drottningholm til det Kongl. Lystslot Nya Haga, hvortil ogsaa, efter Hs. Majestæt Kongens Befaling, Kammerherre Baron Hamilton, samt endeel af Kongens Hoffiat havde begivet sig, for at ledsage Hs. Kongl. Høihed til Staden, hvor Høistsamme indtraf Kl. 2 om Eftermiddagen. Efterat Hs. Kongl. Høihed var bleven imodtaget ved Nørre-Tull og lykønsket af Over-Statholderen tilligemed Magistraten og Børgerskabets 50 Ældste, som derved holdt underdanige Taler, skeete Jndtoget i følgende Orden : 1) De 50 Ældste og Magistraten i Vogne. 2) Overstatholderen i en med 2 Par Heste forspændt Vogn. 3) En Eskadron af Kongens Livgarde til Hest. 4) En Berider. 5) En Hospauker og 8 Trompetere. 6) Kongens første Hofmarskalk, Statholder Friherre Otto Munk, med Stav, i en Hofvogn. Ved denne saavelsom de følgende Hofvogne gik 2 Hof=Laqvater. 7) Endeel af Hofstaten i Hofvogne. 3) Kongens over ste Kammerherre, Landshøvding, Friherre Carl Hamilton i en Hofvogn. 9) To Beridere. 10) To af Kongens Pager. 11) En Under-Staldmester. 12) Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen i en af Kongens Vogne med 8 Heste for, i hvilke den tienstgiørende Over Marskal Greven af Essen sad foran. Paa Vognen stode 2 Pager; paa Siderne rede 2 Lieutenanter af Livgarden og 2 Pager. Uden om kring Vognen gik 3 Hof=Laqvaier og ved Hestene 8 Staldkarle. Bagefter Vognen fulgde en Escorte af en Vice-Corporal og 6 Liv=Drabantere. 13) De af Kongens Hof=Cavallerer, som havde ledsaget Hs. Kongl. Høihed paa Reisen, samt Hs. Kongl. Høiheds Adjutantere, hvis Vogne ledsagedes af 2 Hof=Laqvaier. 14) En Eskadron af Livregimentets Curasserer. Ved Ankomsten til Nørre-Tull, og efterat Hs. Kongelige Høihed, der var bleven modtaget og lykønsket af Overstadtholderen tilligemed Magistraten og de 50 Ældste, løsnedes efter givet Tegn med en Raquet, 128 Skud i 2 Omgange, af Artilleriet og Armeens Flaade. Ander denne Salve fortsattes Toget fra Tullen til Gustav Adolphs Torv, og derpaa forbi Slotshaven over Skibsbroen, KornhamsTorvet, store Nyegaden, Ridderhuustorvet og store Kirkebrinken opad til Slottet og Kongens Trappe, hvor Livgarden stod opstillet paa begge Sider. Neden for Trappen flod den øverste Hofmarskal tilligemed Hof=Cavallererne, for at imodtage Hs. Kongelige Høihed, som af Hs. Excellence Overhofmarskalken ledsagedes op til Hs. Majestæt Kongens Gemakker, hvor Hs. Kongelige Høihed blev ført igiennem Spisesalen og Andientsgemakket ind i det store Sovekammer. Her befandt sig Hs. Majestæt omgivet af Deres Excellentser Statsministrene og de øvrige Rigsherrer, Statsraadet og den store Vagt, hvilke alle bleve Hs. Kongelige Høihed forestillede af Kongen selv. Derfra begav Hs. Kongl. Høihed sig til Hs. Majestæt Dronning gen, som, omgivet af Deres Excellensers Fruer, Over=Hofmesterinderne og Statsdamerne, imodtog Hs. Kongl. Høihed i det store Cabinet. Derefter var Cour og aabent Taffel hos Deres Kongl. Majestæter.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Hs. Kongl. Høiheds Jndtog opvakte hos den talrige forsamlede Mængde den inderligste Glæde, som udtryktes ved bestandigt Hurrataab. Mandagen den 5te, som var bestemt til Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Hylding, til hvilken Act ogsaa Rigstænderne vare blevne i kaldte, behagede Hs. Majestæt Kongen, iført sin Kongl. Kaabe, og med den Kongl. Krone paa Hovedet, tilligemed Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen i Fyrstelig Kaabe og med Krone paa Hovedet, i den ved saadanne Leiligheder sædvanlige Procession, at begive sig til Rigssalen, hvor Rigets Stænder i Forveien havde forsamlet sig. Hs. Majestæt Dronningen og Hs. Kongl. Høihed Prindsessen bivaanede i Acten. Ligeledes vare Pladser udseete til Rigsherrernes Fruer, Hofdamerne, de presenterede Damer og de udenlandske Ministere. Desuden erholdt saa mange andre Personer af begge Kiøn, som Rummet kunde tillade, Adgang i Salen. Da Hs. Majestæt Kongen havde besteget Thronen og Hs. Kongl. Høihed sin Stoel nedenfor paa høire Side af samme, behagede Hs. Majestæt, efter at Tanshed var bleven æsket ved den tienstgiørende Marskalk Grev von Essen, at holde en Tale, hvori Hs. Kongl. Majestæt tilkiendegav Degens Bestemmelse, og sine Følelser for Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, samt optog høibemeldte Herre til sin adopterede Søn med Navnet Carl Johan, som Hs. Kongl. Høihed herefter stedse skal bære og bruge, samt derpaa opfordrede Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen til at aflægge sin Eed. Den Protocol som blev holdt, da Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen i den 19de October antog den rene evangeliske lutheriske Lære i Helsingøer, blev derpaa tilligemed Adoptionsacten oplæst af Hof=Cantsleren Hs. Kongl. Høihed reisde sig fra sin Stoel, tog Kronen af, faldt paa Knæe paa en dertil indrettet Skammel, og gjorde Kongen sin Eed, som forelæstes af Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hr. Friherre af Engstrøm; hvorefter Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen gik hen at kysse Kongens Haand, og holdt, staaende ved Thronen, en Tale paa Fransk til Kongen og Rigets Stænder, som derpaa oplæstes oversat paa Svensk af Hof=Cantsler Friherre af Wetterstedt. Paa givet Tegn af Hs. Excellence Rigsmarskalken aflagde dernæst Rigsstænderne og alle de, som havde været med i Processionen, deres Holdings=Eed til Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen. Hs. Majestæt Kongen vendte derpaa tilbage fra Rigs=Salen til sit Gemak, hvorefter satlige Rigsherrer indfandt sig i Kongens store Sea. vegemak og aflagte deres Troskabs= og Holdings=Sed til Hs. Konge o Høihed. Straphinridderne brugde ved denne Leilighed den mindre Ordens dragt. Commandeurerne af de øvrige Ordener deres Ordensdragter, og alle øvrige Cavallerer den blaae og hvide Galla Hofdragt eller de af vis Stænder antagne Uniformer. Damerne bare hvid Galla-Hofdragt. Om Aftenen var Skuespil, hvor Operarn Gustav Wasa blev opført
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Blandede Efterretninger. Navnet Napoleon I. har givet Anledning til mangfoldige meere eller mindre vittige Ordspil; iblandt disse udmærket sig i Særdeleshed er som fremkommer ved en ordret og utvungen Oversættelse af den russiske Sprog. Paa russisk kaldes Napoleon l. Napoleon pervoi; nu betydei Na, paa eller i pole Feldten, om han, pervor den første. Altsaa hedder hiint Navn ligefrem oversat fra det Russiske: J Feldter han den Første.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
En Commission, som af Ministeren for det Jndre i Frankrig er nedsat for at bedømme de Forsøg, der blive anstillede i den Hensigt at bruge indenlandske Substantser til Farverie istedet for Jndigo, og som i bestaaer af Chemikerne Chaptal, Thenard, Ternaux og Gay=Lussa, har indgivet en foreløbig Beretning af følgende Jndhold: I Departementer, Tarn har Apotheker Lamthe=Limousin og Farver Rouques uddrage, en meget skiøn Jndigo af Waide=Planten, og dermed givet nogle Alen i Klæde en skiøn og ægte blaae Farve. Fra andre Stæder ere forslag blevne indsendte om Maaden paa hvilken man i Farverierne kunde besvare en Fierdedeel, ja endog Halvparten af den Jndigo, som der for1 bruges. Endelig har Hr. Rasmand, Professor i Chemien i Lyon, udfundet at give Silken en eensformig, brillant og aldeles ægte Farve med Berlinerblaat. Commissionen ender med at forsikkre at efter at Sandsynlighed, den indenlandske Walde, snart vil kunne giøre al Jn dige undværlig, og lover om en kort Tid desangaaende at forelægge en udførlig Indberetning.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
En vis Frants Orelse har i Genua udgivet en Afhandling om at tilberede Sukker af Figen.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Indenlandske Efterretninger. Christiansøe, den 30te October. I Gaar formiddags Kl. 11 da Vinden var stiv Merseils Kuling med Regn og Byger, kom en Convoi i Sigte Vester fra, den styrede østlig Cours, 3 Mile Norden om Fæstningen og bestod af 180 Coffardisfartøier, under Bedækning af 2 Linieskibe, 1 Cutterbrig og 1 Cutter. Med 2 Fæstningens Smaa Fartøier lykkedes det Capitain Kohl at afskiære 2 Cufskibe fra Convoien, samt bringe dem i sikker Havn. Det ene gjorde den fiendtlige BriJagt efter igien om Aftenen; men det blev saa mørkt, at han ei længere kunde observere det, hvorfore han maatte vende og styre med den øvrige Flade. Begge Priserne ere ladede med Jndigo, Bomuld, Caffe, Sukker, Sirup, Farvetræe og Stykgods. Tranekiær, den 7de Novbr. I Gaar Aftes, efterat det var die ven mørkt, passerede Spotsbierg, Syd fra Nord efter, en Convei, hvil ten, saavidt det kunde skiønnes, bestod af 2 Orlogskibe, 2 Fregatter og omtrent 100 Coffardieskibe. J Morges Kl. 7 ½ faaes en Kaper at hold mod Spotsbierg, der ble i jaget af en fiendtlig Fregat, som da den Kl. 8 var ud for Spotsbierg, gav Laget ind i Land efter Kaperen, dog uden at giøre ringeste Skade Fregatten dreiede derpaa af og gik Nord efter.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
J Morges Kl. 8 lettede Convoien, som i Nat har lagt til Ankers udfor Boetofte, og gik Nord efter.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Nyborg, den 7de November. Lieutenant Tochsen har i Gaar med en Seilbaad udskaaren en Brig af en Syd fra kommende Convoi der ankrede imellem Langeland og Lolland. Briggen er paa 78 Commeretlæster, og ladet med Hør og Jern. Maanedslieutenant Berg der paa samme Tid gik ind i Convoien, har udskaaren en Galease lade med Talg og Hør. Denne Prise løb paa Grund paa Vresen, med man har Haab om uden Vanskelighed at bringe den flot igien. Ligeledes har Secondlieutenant Vahrendorf opbragt en Galease ladet med Hamp og Hør. Helsingøer, den 11te Novbr. J disse Dage har intet fiendtlig Skib herfra været i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Corsøer, den 9de Novbr. J Formiddags Kl. 3 faaes et Orlog, skib, som kom Sønder fra. Først laae det længe Bak ved Skibet under Langeland, siden ankrede det under Wresen, lettede derpaa igien i Eftermiddag og gik Nord efter. J Mørkningen var det til Stils under Romsøe. Orlogskibet ligger endnu uforandret til Ankers under Langeland.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Corsøer, den 10de November. J Morges Kl. 7 1/2 lettede Orlog, skibet, som laae under Langeland, og gik Sønder efter; men formedelst Mangel paa Vind ankrede det omtrent i Linie med Nakskou, Kl. 11 om Formiddagen. Orlogskibet, som i Gaar gik Nord efter, har i Nat lagt til Ankers under Ramsøe; i Morges var det under Seil og krydsede Nord efter. Formedelst disig Luft kan det ikke meere observeres.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Callundborg, den 8de Novbr. I Gaar Middags ankom Sydfra en Coffardieflaade, bestaaende af 107 Coffadieskibe, convoieret af 1 Rangsskib, 3 Fregatter, 1 Cutterbrig, 1 Cutter. Flaaden vedblev at staae Nord efter, saa længe den i Aftes kunde sees. LieutenanSønderup har af samme udtaget og indbragt en stor Galliase, ladet med Hamp, 50 Stkr. Ege Vognskuds Tømmer og 400 Stkr. Matter. Callundborg, den 9de Novbr. Den Flaade, som er kommen Nord fra og bestaaer af 65 Coffardieskibe, convoieret af 2 Fregatter, ligger endnu for Anker lige ud for Refsnæs.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Callundborg, den 10de Novbr. Endnu i Dag ligger den Nordfra komne Convoisgade for Ankers ved Refsnæs. Maanedslieutenanterne Thonboe og Naar have i Gaar Nat udtaget en rig Prise af samme, som er ladet med Kaffe og Sukker. J Dag sees et stort Skib Sønden for Asnæs, men formedelst Disighed kan man ikke bestemme hvad det er for et.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Vatteriet Trekroner, den 12te Novbr. Fra den lode til den 12te November ere indpasserede 34 og udpasserede 25 Skibe. En er Finlapper er ankommen Nord fra og passeret fordi Syd efter.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Altona, den 7de November. Følgende er her bleven bekiend gjort. "Da det formedelst indtrufne i omstændigheder er fornødent, at aldeles ingen engelske Fabrik= eller 1 Manufakturvare, om endog deres Neutralitet kunde bevises og de ellers i Følge Kongl. Anordninger kunde indpassere, maae indføres fra Hamburg eller andre nærliggende Steder til Altona, saa bliver Jndførselen af alle fra engelske Fabriker og Manufakturer hidrørende Varer, uden nogen Undtagelse, paa dette Sted aldeles forbudt under Straf af Confiskation og anden haard Straf, og vorder dette Forbud herved offentsig kundgjort til enhvers nøiagtigste Efterlevelse. Altona i Over=Præsidio, den 4de Novbr. 1810.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Kiøbenhavn, den 12te November. v. Blücher. Naar en Stats=Papirnumerair, enten ved umiddelbart af Tidsomstændighederne følgende, eller konstigen af Speculan er og Agioteur fremledte Virkninger, betydeligen nedsættes under sin nominelle Værd, til største Tab for det Almene, saa bliver det en sand Velgierning mod Dette, om Regieringen seer sig istand til at formindske Massin af det circulerende nedsatte Papirnumerair ; thi dets Ove flod maae nødvendigen formindske ligesom dets Sieldenhed forhøie sammes reelle Værd. Dobbelt vigtig er det under saadanne omstændigheder tør det hele, at den Masse af private Creditpapier, der nærmest assimileres sig med Statens circulerende Papirnumerair, og tiener til at forøge sammes Masse, bliver indskrænket. Fra denne Synspunkt maae den Allerhøieste Forordning af 6te d. M., som sætter Grændser for Vexeltredittens Afbenyttelse i dansk Courant, tilvisse betragtes som en Velgierning for det danske og norske Folk. Men sieldent eller al rig kan det Heles Vel opnaaes, uden ved Indskrænkninger og Opofrelser som falde Enkelte besværlige. Flere mene saaledes, at især norske Brugseiere ville føle et betydeligt Savn af den Vexelkredit paa Kiøbenhavn, hvoraf de hidtil have betient sig; for disse kunde det maaske ikke være overflødigt at bemærke, at ovenanførte Kongelige Anerdning, efter Indsenderens Mening, lader dem en Vei til Vexelkredit aaben, der i alle Maader er ligesaa sikker som den hidtil afbenyttede, men har det Fortrin, at den ikke i samme Grad er skadelig for Landets Pengevæsen. Jndsenderen tillader sig at oplyse dette med et Exempel. A Norge, som hidtil paa sin Ven Bi Kiøbenhavn har trukket Vexel paa 2 eller 3 Maaneders Sigt i dansk Courant, behøver nu blot at lade Vennen 3, omvendt trække paa sig i Species paa 2 eller 3 Maaneder; hvilket ikke kan være betænkeligt fra nogen af Siderne, da As Eiendomme og Producter altid have og beholde en Species Værdie. Denne lange Species Vexel sælger B paa Kiøbenhavns Børs, hvorved Coursen af dansk Courant forbedres, ei nedsættes; og for den indkomne Sum i dansk Courant trækker A avista paa B, hvilken sidste saaledes har forskaffet sin norske Ven A aldeles den samme Vexelkredit som forhen.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Den 10de dennes blev Formælingen mellem 90. Høih. Prindsesse Lovisa Charlotte af Danmark og Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hissen, fuldbyrdet paa Hs. Majestæt Kongens Palais paa Amalienborg, Den 9de November forelæste Hr. Justitsraad Schow i det Kongl. danske Videnskabernes Selskab et Minde og afdøde Justitsraad og Professor Kierulf; dets Jndhold var en Skildring af hans Aand i Almindelighed, og i Særdeleshed af hans Fortienester af Selskabets danske Ordbog.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Under 6te Novbr. d. A. er Justitiarius i Politieretten, C. F. Lassen, tillagt Kongl. Befaling, at tiltræde den i Kiøbenhavn nedsatte Commission, angaaende Sundheds=Politiet; ligeledes er Bibliothersecretair og Adjunct ved Kiøbenhavns Universitet, C. C. Werlauff, samt Doctor Wedel Simonsen, under 9de Novbr., tillagt Kongl. Befaling, at indtræde som Medlemmer i Commissionen for Oldsagerne.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt, under 24de d. M., at resolvere følgende : Det til Rekruteringen af Regimenternes og Corpsernes Linie=Batailloner fornødne Contingent skal stilles paa den Maade, at Udskrivningen begyndes med de to og tyve Aarige, hvorefter der gaaes tilbage til de Tyveaarige ; og først da, naar ikke tilstrækkeligt Antal af Mandskab i fornævnte Alder haves, udtages ogsaa de tre og tyve Aarrige, og saa fremdeles indtil de sex og tyveaarige Reserver, saaledes at iblandt disse altid den yngre udtages frem for den ældre.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Hs. Majestæt har under 23de d. M. allernaadigst befalet, at der, i Anledning af de, i Overeensstemmelse med det allerhøieste Patent af 29de Januar 1800, til den almindelige Digekasse af samtlige Marsk lande i Hertugdømmene ydende Bidrag, end videre skal foretages en Udskrivning af 1 Ls. for hver Demath, eller af 2 en halv L. for hver Morgen Land.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
De siden Decbr. Maaned 1807 for den almindelige Digekasse oppebaarne Penge, inclusive den efter Kammerplacat af 13de September 1808 tilstædeværende Beholdning af 2,094 Rdlr. 10 Ls. 11 P., have ialt udgjort 9,121 Rdlr. 46 Ls. 7 P. Deraf er blevet udbetalt : 1) Digebetienternes Gager for Aaret 1808 med 3,155 Rdlr. 3 Ls. 2) Digebetienternes Gager for Aaret 1809 med 3,200 Rdlr. 3) Endeel tilfældige, formedelst det almindelige Digevæsen, foranledigede Udgifter 773 Rdlr. 35 Ls.; tilsammen 7 128 Rdlr. 35 Ls. Følgeligen er ved Slutningen af December Maaned 1809 i Digekassen, bleven en Beholdning tilbage af 1993 Rdlr. 11 Ls. 7 P., hvilken anvendes til Bigebetienternes Lønning for dette Aar.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 6te November er Cand. Juris H. F. Payngk beskikket til Grocurator ved alle Over= og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen. Den 7de, Stiftsreviser er Christiansands Stift, H. F. Hansen, til Viceraadmand i Christiansand. Den 9de, Cand. Theol. N. G. Wedel corfirmeret til personel Kapellan for Dahler Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. D. Pres ner til ordineret Lærer for Skiærve under Tremtør Provstie i Finmarken.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Under General-Toldkammeret. Den 26de October er Capitain ved det 2 et tronhienske Jnfanterie Regiment, Ridder af Dannebrogen, Sigholt, beskikket til Told= og Consumtions Kasserer i Drammen, og Copiist N. L. Hansteen til Told= og Consumtions=Kasserer i Mos.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Under General-Postdirectionen. Den 22de October er Contoirbetient C. F. Hedensted udnævnt til Kongelig Ponskriver i KiøAnhavns, helsingøerske og lollandske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Et Copiist-Embede ved Bogholdercontoiret under den Kongl. Lands Over= samt Hof= og Stader til Kiøbenhavn; Jnspectoratet ved Valsenhuset og Secretariatet vel Missionscollegiet i Kiøbenhavn; Vegersløv og Villersøe Sognekald i Aarhuus Stift, 91 Rd.; Lundum og Husted Sognekald i Aarhuus Stift, hvoraf svares aarligen 500 Rd. Pension til Formanden, 40 R. (e ter nye Angivelse 12 til 1300 Rd.); Drangedal og Torrisdal Sognekald i Aggershuus Stift, 200 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
J Overeensstemmelse med den 10de 5, af den Allerhøieste Forordning af 6te indeværende Maaned, angaaende hvorledes med Vexler paa dan sk. Courant m. m. indtil videre bør forholdes, bekiendtgiøres herret: at man til at modtage og opbevare de Sigt, Vexler, hvis Forfeldstidindtræffer efter den 15de Decbr. d. A. og de a Dato Vexler, som forfalde til Betaling efter 15de Januar 1811 har committeret følgende: For Kiøbenhavn og hele Sielland, med Undtagelse af Helsingøer. Medlemmerne af Couranthankens Realisations=Commission, et Medlem af Directionen for Depositokassen, og en af Directeurerne ved det Kongl. Bancomptoir. For Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Capitain og Admiralitets-Commissair Turen og Major og Casserer Host i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
For Odense Bye og hele Fyens Stift Justitsraad og Amtsforvalter Andresen og Cancellieraad og Borgemester Lindved i Odense. For Lollands og Falsters Stifter: Amtsforvalter Lunddahl og Byfoged Møller i Mariboe.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
For Aalborg Stift: Justitsraad og Borgemester Hornsyld og Amtsforvalter Svanholm i Aalborg. For Wiborg Stift:
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Justitsraad og Børgemester Wissing og Amtsforvalter Friis i Wiborg. for Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Justitsraad og Borgemester Hvid og Amtsforvalter Valeur i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
For Ribe Stift. Borgemesteren i Ribe, og Amtsforvalter Nielsen sammesteds. For Aggershuus Stift, med Undtagelse af Frederikshald, Kragerøe, Laurvig, Moss, Skeer, og Tønsberg. Bestyrerne af Deposito=Cassens Laane=Indretning i Christiania.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
For Frederikshalds Bye Cancellieraad og Borgemester Helberg og Told=Casserer Egidius, i Frederikshald. for Kragerøe. Byefogden i Kragerøe, Toldkasserer Mulff sammesteds. For Laurnig Bye Toldkasserer Fogh og Byefoged Rasmussen i Laurvigen. For Moss Bye Justitsraad og Byefoged Scheel og Toldkasserer Lang i Most. For Skeen Bye Justitsraad og Borgemester Benzen og Casserer Ahrent i Steen. For Tønsberg Bye, Byfoged Hammer og Toldkasserer Nørregaard i Tønsberg. For Christianssands Stift, med Undtagelse af Adrendahl og Stavanger: Lieutenant og Præsident Knudsen og Toldkasserer Busch i Christiansand. For Ahrendahl Bye Cancellieraad og Byfoged Berg og Toldkasserer Jessen i Arendahl. For Stavanger Bye.
Berlingske Tidende, 1810-11-12
Toldkasserer Blom og Byefoged Lovold i Stavanger. For Bergens Stift: Bestyrerne af Deposito=Cassens Laaneindretning i Bergen. For Tronziems Stift, med Undtagelse af Christiansund og Molde: Bestyrerne af Deposito=Cassens Laane Indretning i Tronhiem. For Christiansund og Molde: Byfoged Schne i Christiansund og Toldkasserer Lund sammesteds. For Hertugdomme: Slesvig: Børgemester v. d. Pahlen og Amtsforvalter Clausen i Flensborg. i For Hertugdømmet Holsteen, med Undtagelse af Staden Altona: Administrationen for det slesvig holsteenske Laane Jnstitut i Kiel. Far Staden Altona: Den der allerede anordnede Vexelcommittet. Tillige beklændtgiøres til Vedkommendes Efterretning, at det er bleven paalagt forestaaende Autoriteter at meddele for hver indleveret Vexel et Deposito=Beviis, og at den deponere Vexel tilbageleveres til sammes Forfalvstid, imod at Deposito=Bevisets Jhændehaver tilbagegive dette Finants=Collegium, den 9de November 1810.