Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-06-12
Disse saa kaldede Odense Heeder, eller Byens almindelige Græs=Jorder, som fra meget ældgammel Tid af, og maaskee for meere end 1000de Aar siden er tillagt denne Bye, har man slet ingen tilforladelig Oplysning om, paa hvad Maade samme er bleven Byens; hvad enten de af da værende Regentere ere skiænkede, eller af Borgerskabet paa de Tider indkiøbte. Traditioner har man herom, som siger: at en Part af disse Jorder skal være kjøbt fra Tarup=Gaard, og at endog Tieneste=Folkene i Byen paa de Tider har maattet være behielvelige af deres lidet, saavel Sølv som Penge hertil. Det var at Ønske, om sligt kunde opdages; Men da Alderdommen ikke har været saa forsigtig, enten maaske slet intet skriftlig at efterlade herom, eller og, som troeligt, ikke bevaret slige Brevskaber for Efterslægten, saa ville det blive et unyttigt Arbeide, at spilde Tiden med denne Undersøgelse. Jmidlertid er det rimeligt, at Øvrigheden den Tid har paalagt Jndvaanerne, saadan Kiøbe=Summa efter en hvers Formue, Men da Formue ikke kan regnes efter Boepælens Vidde og Størrelse, men efter Næring og Brug, og Erfarenhed viser, at Armod regierer iblant størst i de største Huuse, saa har ventelig og en formuende Mand i et lidet, betalt meere hertil, end en fattig Mand i et større Huus. Vist nok er det, Maaden paa hvilken denne Græsning fra gammel Tid af stedse har været benyttet her til Byen, bekræfter og beviser tydelig, at visse eller nogle Borgere i særdeleshed ikke har havt mindste Fortrin eller Ret her til frem for andre, men Græsningen har været almindelig foralle. De endnu levende Ældste her i Byen kan bevidne, at enhver hvis Næring udfordrede at holde Kiør, har om Sommeren kunne faae deres Kiør paabrændt denne Græsning, for en saare ringe Betaling (NB. til Byens almindelige Casse.) nanseet Boepælen var stoer eller liden, ja Landmaalings=Forretningen beviser endog, at Jorderne den Tiid er opmaalt og matriculeret under Navn af Odense Byes Jorder, men ikke visse Personers i Byen. Efterslægten derimod, hvoraf endeel ikkun pønser paa Forandringer, uden grundig Overveielse, om Forandringerne ogsaa tillige kan blive nyttige - - tit forandrer for at forandre; za, i det mindste seer alene paa egen men ikke paa fællets Fordeele. Nogle saadanne, har for henimod 20 Aar siden søgt at omdanne denne saa ældgamle og vare Indretning; ved glimrende Forestillinger overtalt Øvrigheden til at understøtte Forslaget, og endelig bragt det saa vidt, at Jorderne ere blevne lignede paa Grund=Taxten i Odense Bye, og i stædet for forhen, at Græslejen gik til Byens almindelige Casse, tildeelt Huusenes Eiere Betalingen efter deres Grund, hvoraf er fulgt, at denne Græsning i visse Maader nu bliver anseet og betragtet som Herligheds=Eiendom til Stæder i sær, gandske stridig imod Indretternes Hensigt. Hr. Møller erindrer meget vel hvo der paa den Tid var Kemmer i Odense, og hvem der nærmest kan tilregne sig at have aulet dette utidige Foster, som hver Aar derefter har forvoldt Klammer og Strid imellem Borgerskabet, og derover paa nye adskillige Gange atter er gjort Forandringer, saasom, nogle Aar, ingen at faae Græsning, uden de eiede Grundtaxt, andre Aar forandret dette igien, og bestemt et vist Antal Kiør for den høieste Grundtaxt a. Saa at denne efter egen Jndbildning, og de Enfoldige paabundne nyttige, men i sig selv unyttige, eller i mindste ubillige Forandring, er bleven en Kiede af lutter Forandringer, samlet med Misfornøielse, hvis første Leed, enten slet Eftertanke, eller Egennytte har smeddet. Ubillig er denne skeedde Forandring i sær, naar følgende betragtes: Af Odense Heeder eller Jorder svares slet ingen Skatter eller Udgifter, og om der ikke var 1 Fved Jord til Odense Bye, saa bleve jo dog Byens Skatter og Udgifter de selv samme som nu De største Skatter af Byen, bliver jo dog lignet og lagt paa Næring og ikke paa Grunden, Og da Næringen ikke kan bestemmes efter Huusene, men efter Beboernes Bedrift i Huusene, saa er det meget gjensynligt at ofte Eierne eller Beboerne af de mindre betaler meget meere Aarlig Skat, end andre Beboere af de større Huuse. Videre, de største Huuse i Byen besiddes af saadanne, som snart ingen Skatter, i det mindste slet ingen Nærings=Skat betaler. Disse, fordi de ere størst i Strækning, staaer de og høiest i Grundtaxt, de smaae derimod, skiøndt de har ikkun liden Grund, maae dog betale stoer Nærings=Skat. Uagtet nu, at Mængden beboer de smaae Stæder, og de i de smaae Stæder svarer aarlig mere Skat end de faa i de større og største, og følgelig burde hine have Erstatning, om det var mueligt, frem for disse, saa har nu den nyere Jnddeeling lavet det modsatte, saa at, de der burde nyde Græsning, faaer lidet eller intet, og de der ikke burde nyde, faaer meest. Skulde der nogensinde have været gjort Forandring eller Inddeeling med dette fællets Græs, havde det været meget rimeligere, at have tildeelt det Næringen med Grunden. Men da dette og havde havt sine store Vanskeligheder, siden der i saa Fald skulde skeed nye Deeling hver Aar, ligesom Beboerne omflyttede; uddøde, forringedes eller forbedredes i Næring: Saa holder jeg for, at det klogeste havde været, at det var forbleven ved den meget priselige og fornuftige gamle Indretning, hvorved ingen fik saa at sige noget i sær, men Fordeelen blev almindelig. Af foranførte sees klart, at mine Tanker om den allerede skeedde Jnddeeling er meget adskilt og tvertimod Hr. Møllers. Langt fra min Meening derfor, at den gamle Indretning jo kunde og burde taale Forandring, men alene saadanne som i Overeensstemmelse med Øiemmeedet afden første Indretning, kunde været til større Nytte for det Almindelige end den seenere. Jmidlertid dette Skridt er gjort og meget urettelig. Det var vel ikke aldeles ugiørligt, at faae det gienkaldet og indrettet efter forrige Brug; Men er og blev det ugiørligt, skiønt det var høyst nyttigt, saa bør man dog ikke saa blindt hen paa nye giøre en nyere og vigtigere Forandring efter Hr. Møllers Forslag, som i sit rette Lys betragtet, viist vilde geraade det Almindelige til ubodelig Skade i Længden. Jeg vil saa vidt mueligt i Korthed gjennemgaae dette hans gjorte Forslag, og derhos vise Skaden, som paafulgte, om det blev sat i Værk. Hr. Møller fremsætter sine Tanker, meget ubestemt, naar han beretter den store Gevinst som Odense Byes Jndvaanere vandt derved. Meener han ikkun nogle i særdeleshed af Jndbyggerne, ja saa har han ret, og Sandhed er god: Her er saare faae i heele Byen der vandt saa anseeligt derved som Hr. Møller selv. Jeg veed ikke fleere end ham alene, som hans egne Ord kan hentydes paa, naar han siger: at der er dem som ejer 20ve Stæder tillige. Den, som eier store eller mange Huuse, har ogsaa megen Grundtaxt, den, der har megen Grundtaxt fik ved denne Deeling megen Jord. Hr. Møller har baade mange Stæder og megen Grundtaxt, følgelig nød han og megen Fordeel. Ingen Under, Han lover saa herlig at vil gaae til haande ved denne Deelings=Forretning. Meener Hr. Møller derimod, at alle Jndbyggerne i Almindelighed fik Fordeel ved Inddeelingen, saa har han aabenbare Uret, som herefter skal vises.