JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-09-28
En Jamaica=Post af 7de f. M. bringer Breve fra Bogota af 14de og fra Cartagen af 26de Juli. Man ventede, at Bolivar i Begyndelsen af August Maaned vilde bryde op til Bogota, dog, i Følge indløbne Efterretninger, som lode ham vente en god Modtagelse, ikke med de 1800 Mand, som han havde medbragt til Cartagena, men kuns med 400. J C. havde han erholdt afgjorte Beviser paa Jndbyggernes Hengivenhed. Brevene fra Bogota meldt, at Senats=Præsidenten Baralt paany havde forlangt sin Afsted, og den var nu antaget. Fra de sydlige Prosvindser vilde man nu have bedre Efterretninger, og haabede, at Roligheden vilde blive bragt tilveie der. Man paastaaer vel endnu, at Anføreren for den i Guayaquil landede tredie Columbiske Division havde villet rive de sydlige Departementer af Columbienlløs, og forene dem med Peru; men nogle af Officererne havde bestemt modsat sig dette. Nogle mene, at man dog vel havde havt denne Plan, men funden den uudførlig. Jndkaldelsen af den Store Convent synes ogsaa i hine Departementer at have været Folkets inderligste Ønske. Jfølge Breve fra Guayaquil, skal Gen. Suere have været paa Tilbagereisen fra Bolivien til Columbien; man anfører ingen Aarsag, men saae hans Ankomst med Glæde imøde, og satte stor Priis paa hans Character, for at hielpe til at standse Urolighederne i Columbien. Fra Paven var der til den fuldbyrdende Magt indløbet en venskabelig Meddelelse, der tilkjendegav hans Beredvillighed til at udstæde de kanoniske Buller til Jnstallation af de af den præsenterede Biskopper i Bogota, Caracas, Cuenza og Sta Marta. Forslag til at indkalde det Store Convent vare under Forhandling i Senatet. - Fra Lima var der indløbet den Efterretning, at General Lamar var kommen i Spidsen for Regjeringen istedetfor Gen. Sta Cruz. Andre, maaskee bedre underrettede, Correspondenter fra Cartagena melde, at man kunde forlade sig paa, at Libertadoren vilde strække Tropper fra flere Provindser sammen derhen, og ikke drage til Bogota med meget mindre end 10000 Mand. Men i de offentlige Kasser i Cartagena var der saa faa Penge til at betale og udruste Tropperne, at Kjøbmændene maatte skyde sammen, log erholdt derfor Anviisninger paa Toldintraderne. Forhaabningerne og Remisser til de Engelske Creditorer synes at være mindre end nogensinde før. De Engelske Kjøbmænd gjorde vor Gesandt, Hr. Cockburn, deres Opvartning under hans korte Ophold i Cartagena. Han skal være betænkt paa at reise tilbage til England, for at erholde nye Jnstruxer, da de betydelige Forandringer i Columbien syntes at gjøre saadanne uundgaaelig fornødne, førend han tiltraadte sit Gesandtskab. Over Jersey have vi Efterretninger indtil den 22de Juli fra Rio, hvor Ratificationen af Tractaten endnu ikke var ankommen fra Buenos=Aires.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Handelsbreve fra Gibraltar indtil 2de f. M. yttre megen Misfornøielse over, at et Brittisk Skib, Lord Rawdon, er bleven taget af Spanske Toldkuttere lige ved Fæstningen, under 200 af vore Kanoners Skudvidde. Spanierne - paastaae de - kunne ei engang undskylde sig med, at de først længe havde maattet lage hiint Fartøi paa Grund af Formodning om Smuglerie, og i Forfølgningens Hede vare komne for nær, nei, da de vare blevne vaer, at den Engelske Schebecke var seilet omkring Spidsen af Europa, for at naae Gibraltars Havn, havde de først forladt deres Station ved Mayorga-Spidsen, vare seilede lige imod hiint Skib, havde fulgt det fra dets Plads, ligeved den sædvanlige Ankergrund (hvorfra det var flygtet, i Haab om at komme endnu nærmere under Voldene), havde beskudt det, gjort det værgeløst, entret og taget det; og alt det ligefor og under Konge Bastionens Kanoner; og derpaa vare de seilede tvers over Baien dermed, uden at blive truede eller advarede fra Fæstningen, som kuns tilsidst havde gjort nogle uvirksomme Skud, da Skibene vare udenfor dens Skudvidde. Jgaar sagde man her, at Gen. Den havde ladet reclammere Lord Rawdon i Cadix. Den 21de September. Ved Breve fra Constantinopel af 1ste dennes er man underrettet om, at Porten har forkastet Sømagternes Forslag med Hensyn til Grækenland. Jfølge Efterretninger fra Persien havde Russerne vel seet sig nødte til at ophæve Beleringen af Eriman, imidlertid bliver deres Jndtagelse af Abbad Abad, efterat have overvundet et Persisk Rytter=Corps, ogsaa meldt paa denne Vei.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Af Breve fra Batavia indtil den 21de April sees, at den over Nordamerika indløbne Efterretning om et stort Slag den 14de var aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Vore Efterretninger fra Lissabon gaae indtil den 8de dennes, Et fra Krigsministeriet udstedt og af Grev da Ponte underskrevet Decret af 31te August bringer Gen. Lieut. Stubbs for en Krigsret i Anledning af hans bekjendte Forestilling til Regentinden. Et Decret fra Regentinden til Krigsministeren afskediger Visc. Santarem fra hans Post som Minister for det Indre og fra den provisoriske Bestyrelse af Sø- og Colonial-Ministeriet, og udnævner D. Carlos Honorio Gouveade Durao i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Paris, den 16de September. Den Spanske Hoftidende af 4de September indeholder Krigs Manifestet imod Agraviaderne i Form af en ifølge Kongens Befaling fra Krigs-Departementet udstedt Depesche af 31te August til General-Capitainen i Catalonien.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Moniteuren melder, at en Afdeling af Agraviaderne allerede den 2den dennes var rykket ind i la Junquera (nær ved vor Grændse), men var igjen draget bort, efterat den af Alcalden ikke havde forlangt og erholdt mere end 40 Pesetas.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Vor Consul i Egypten, Hr. Drovetti, er for 6 Uger siden kommen tilbage til Fædrelandet efter en Fraværelse af 27 Aar. Han havde faaet Tilladelse at opholde sig her hjemme, hos sine Slægtninger, i et Aar, men man erfarer, at han nu meget snart skal reise tilbage igjen til Alexandrien, fordi hans Nærværelse hos Paschaen under de nærværende Omstændigheder er af megen Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Grev Capodistrias har sendt et Bidrag til den Erindringsmynt, som præges her til Erindring om Hr. Canning. Garette meddeler Følgende: "Handelskibet Machabee, som, for at oppebie en Mand mere til dets Besætning, først var afseilet fra Marseille efter at Convoien var afgaaet, blev den 3die September taget ved Almeria af en liden Algiersk Corsar, og den 4de taget tilbage igjen af det K. Fartøi Curassier. Det er ankommet til Toulon; Curassier har de Algierere, som Corfaren, havde sat derpaa, ombord, og forfølger Corfaren."J nogle Dage har der strømmet Rysgierrige til Hr. Bauches Værksted, for at beundre Petions og hans Datters Monumenter. Det dobbelte Monument er udført i hvidt Marmor efter Haytiske Konstneres Tegninger og i en meget mærkværdig Stiil; det er et bredt Fodstykke, som bærer to ligedanne Gravstene i antil Form. Laurbær og en Sabel krone Petions Sarkophag; Roser og et Kors hans Datters. Samtlige Zirater ere udhugne med Talent, og geraade Konstneren til meget Ære. Man læser følgende Jnd skrifter paa Siderne: Til Eftermæle for Alexander Petion, Stifteren be af Republiken Hayti, fød den 2den Apri 1770, død den 29de Marts 1818. - Dette Gravminde, som Venskab satte, skjulet hans dødelige Levninger. - Maria Magdalena Lachesnais, som de forenede sin Skjæbne med hans, har sat ham denne Mindesteen, og - Først med din Død begyndte mine Taarer at flyde. Clara Amalia Alexandrine Celia Petion, fød den 29de Juli 1805, død den 22de September 1825. - Maria Magdalena Lachesnais har, efterat hun har begrædt sit Barns Død, ladet hende sætte nærværende Monument, mindre varigt end den Smerte, re som Tabet har foraarsaget hende. - Elskede Datter, du efterla. 6 der ikke din Moder anden Trøst, end Taarer. Den 18de September. Breve fra Perpignan melde: at 5 hele Sletten omkring Tarragona havde gjort Oprør, foranlediget derved, at Romagosa var falden fra. Echo du middi siger: Diligenen fra Perpignan til Barcelona var den 8de September anholdt to Gange; Postføreren havde mistet sine Penge, men det synes, at Røverne havde modsigende Beslutninger; han var noe i get efter bleven spurgt af en Officeer, der havde en vigtig Post, om han var bleven anholdt, men havde vel vogtet sig for at sige det, fordi han siden efter vilde være bleven Offer for sin Uforsigtighed. Siden den Tid er nu Diligenen kommen igjennem forskjellige Troppe-Poster i Landsbyer paa Veien til Frankrig, uden at være bleven anholdt.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Commandanten i Pucerda er flygtet over paa vort Gebet til Montblanc. Man troede imidlertid, at Rebellerne af Politik ikke de vilde besætte Pucerda, for ikke at afskjære Forbindelsen imellem 6 den Franske Garnison i Seo ved Urgel og vor General i Mont louis, hvorfra den erholder alle sine Levnetsmidler og Ordrer de angaaende Tjenesten, hvilket maatte lede til Explicationer med vor Regjering.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Den K. Storbrittanniske Gesandt i Madrid Hr. Lamb, et afreist til England, hvortil Moniteuren gjør følgende bemærkning: "Han var i lang Tid næsten det eneste Medlem af det dipidmatiske Corps i Madrid, som ikke betjente sig af en saadan i Orlov. Hans Afreise syntes at antyde, at Underhandlingerne i imellem Spanien og Portugal ere tilendebragte." Vi have - siger er andet Blad - allerede yttret den Formodning, at den Spanske Regjering vilde see sig sat i den Nødvendighed, at beordre Jagttagelses=Hæren imod Catalonien. Dersom iøvrigt Hr. 1 de Moustiers ogsaa skal regnes med iblandt de Diplomatikere, de som benytte en Orlov, saa maa man tilstaae, at denne Orlov 10 var af en gandske besynderlig Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Bayonne, 4de September. Den Portugisiske Gen. Silveira, Marg, af Canellas, har erholdt befaling til at forlade vor Stad, og begive sig til det Jndre af Frankrig. Nogle søge Grunden hertil i de til Spanien flygrede Portugiseres Bevægelser, da de skulle gjøre Mine til, at drage til Madrid, for - som de sige - at tjene D. Miguel til Æresvagt. Om Marq. af Chaves's Afreise synes der ikke at være Tale.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Man talede i de sidste Dage her meget om urolige Bevægelser, som ogsaa havde udbredt sig i Navarra; men ifølge de yngste Breve fra Pamplona ere disse Rygter fuldkommen ugrundede.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Barcelona, den 9de September. Man begynder endelig at opdage, hvorfra al den Ulykke kommer, som hjemsøger denne Provinds: der existerer nemlig foruden de bekjendte Proclamationer fra Rebellerne endnu ganske andre Actstykker. Der blev i sin Tid meldt, at nogle af Anførerne vare blevne forsynede med Heste og de nødvendige Eqviperingsstykker, og man veed nu, at og hvor der er en altid fuld Kasse, af hvilken der øses efter Behov og Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
De under Bosill og Ballaster i Mataro indrykkede Rebeller forsynede sig der med Alpargatas (af Hamp strikkede Sandaler, meget skikkede til at bestige Bjergene). Der var kuns 500 Mand af dem, men som dog i een Dag brandskattede hiin Stad, der har 12 til 15,000 Sjæle, for to Millioner Realer, og droge derpaa bort igjen. Gen. Romagosa, Stedets Commandant, var fraværende, under Paaskud af Sygdom, men pludselig erfarer man, at han, ledsaget af en Munk P. Punnol, er gaaet over til Agraviadoerne. Til Under-Commandanten skal han have skrevet: "at han var i vigtigt Ærinde for Kongens Tjeneste." Rebellerne ere igjen dragne fra Mataro til Terrasa, for at see, om de ikke kunne sætte dette ved sine Tøi=Fabrikker saa rige Sted, der allerede eengang selv har værget sig mod dem, i Contribution. Rebellerne ere i Besiddelse af heele Bjergkjeden, Egnen om Tarragona og den østlige Kost, og ere allerede rykkede frem indtil Landsbyen Mongat, 1 1/2 Miil herfra.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Den 5te dennes afgik herfra et Compagnie Franske Kanonerere, for at afløse et andet, der havde ligget i Figueras. Førend Solens Nedgang ankom det til Mataro, og paa samme Tid ankom ogsaa dertil en Afdeling Rebeller; de forholdt sig ganske rolige imod hinanden, begge Partier reqvirerede de fornødne Qvarterer, og den følgende Morgen droge Franskmændene deres Vei, men Rebellerne bleve i Staden. Palamos er sat i en god Forsvarsstand, og Commandanten i Gitona har lagt 700 Mand Fodfolk og 100 Ryttere derind, hvilke i Begyndelsen bleve modtagne af Jndvaanerne med Glædesyttringer, men siden efter behandlede meget koldt.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Ved en Curreer ere de vigtigste Depescher ankomne fra Madrid tilligemed befaling for alle disponible Tropper til at bryde, op imod Rebellerne.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Perpignan, den 6te September. General Carratala har ved Esparaguera forsamlet 4 til 5000 Mand Tropper med 6 Kanoner, som under hans og Brigadererne Manso's og Torres's befaling skulle angribe Manresa, Generalen forkynder i en til Cataloniens royalistiske Frivillige stilet Proclamation Rebellerne Hensigten af hans Sendelse, og opfordrer dem til at vende tilbage til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Paa den anden Side giør Juntaen i Manresa store Anstalter, for at forsvare sig; der maa nu snart blive noget afgjort, da det igaar var den til Angreb bestemte Dag. J Forgaars var der rykket 500 Mand Jnsurgenter ind i Mataro; men igaar og idag ere de ganske forsvundne fra Søkysten og fra Lampurdan. Som det synes - gjør Troppernes Ankomst og de krigerske Anstalter meget Jndtryk paa Rebellerne, og man kan antage, at de fleste af dem ville forlade deres Faner ved det første alvorlige Angreb, og løbe hjem.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Triest, den 7de September. Den Engelske Brig Jessin, som var befragtet herfra med en Ladning til Alexandrien, blev nylig taget og udplyndret af en Græsk Sørøver, og derpaa taget tilbage af den Engelske Fregat Ariadne, hvis Capitain imidlertid blot nødte Corfaren at betale den Engelske Skipper den ham betingede Fragt, uden at reclamere den i Triest indtagne Ladning. Denne uhævnede Fornærmelse mod det Engelske Flag og Priisgivelse af en Ladning, som var det anfortroet, har her gjort almindelig Opsigt, og bragt hiint Flag i Miscredit. Da Alexandrien ikke er erklæret i Blokadestand saa burde Ariadnes Capitain have beskyttet den under Engelsk Flag værende Ladning, selv om den havde været Tyrkisk Eiendom, hvilket den imidlertid ikke var.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Odessa, den 31te August. Vi have Efterretninger fra Constantinopel indtil den 26de dennes. Uagtet Overleveringen af Tractaten af 6te Juli 1827 fra de tre Hoffers Ministres Side, og Bestemmelsen af en Frist, er længere end til 31te August, var almindelig bekjendt iblandt Musselmændene, saa herskede dog den største Rolighed. Jngen vidste noget om Sultanens definitive Beslutning; men man troede, at han vilde blive fast ved sin bekjendte Erklæring af 9de Junii. Ministerne fra de allierede Hoffer holdt daglig Conferencer, men syntes dog allerede at have bestemt deres Forholdsregler i dette Tilfælde. Et formeligt Fredsbrud skal forresten omhyggelig undgaaes, for saa vidt som det er muligt.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Wien, den 14de September. Den Østerrigske Jagttager har en Skrivelse fra Poros af 21de Juli, af hvilken vi meddele Følgende: J Mandags, den 16de dennes, om Middagen ankom den Engelske Commodore Hamilton, som næsten i to Maaneder ikke havde ladet sig see i disse, ellers af hans saa hyppigt besøgte Farvande, uventet her til Øen. Uden at kaste Anker indtog han Maurokordato og Trikupi, og seilede med dem til Bugten ved Nauplion, hvor den Engelske Admiral, Sir E. Codrington, den gang befandt sig. Den Græske Escadre ligger for største Deelen uvirksom, hvorover man saa meget desto mere undrer sig, da man hører allevegne, at den store Expedition fra Alexandrien hver Dag er beredt til at løbe ud. Hydrioterne, som kuns ere lidet tilfredse med Lord Cochrane, nægte hyppigen at gjøre Tjeneste. Denne Lords Ankomst har i Marinen foraarsaget en Tvedragt, der øiensynlig voxer. Saasnart Escadren var kommen hjem fra den mislykkede Expedition for Alexandrien, nedlagde den gamle Migulis Commanden paa Hellas, og bragte sin Brig hertil. Han se, drager et betydeligt Partie efter sig. Vor Generalissimus, Church, har, foruden sin Titel, kun Spot og Krænkelse, alt hænger sig paa ham, alt nægtes ham, for ham er det ikke muligt at udrette noget. Fabrier har skriftlig erklæret, at han ikke kunde tjene under Church, og Enhver de, kan begribe, at Church og Fabrier ikke kunne tjene sammen. d. Oberstlieutenant Heidegger, som er i Nauplion, er som Chef forn. Committeens Commission den almindelig søgte og afgjorte Mand. Det er især ham, som holder Resten af Taktikerne samlede; og saa han er imod Church. Man kan let indsee, hvilken Vægt Regjeringen kan have un er der alle disse omstændigheder, hvortil endnu komme den blodige Borgerkrig i Nauplion og Uenighed iblandt dens egne Medlemmer. Desuden besidder den ikke de ringeste Midler. Statsindkomsterne ere indskrænkede til Havnepengene fra Syra, alle andre Contributioner fra Øerne fortærer Lord Cochrane. Afgiften for de faa Godser og Skatte-Jntrader, som man endnu kunde faae bortforpagtet, er hævet forud til Marts 1828 af den forrige Regjering. Den Engelske Admiral, Sir C. Codrington, i havde den 5te Juli her (i Poros) erkyndiget sig om, hvor Regjer i rings=Commissionen befandt sig paa det Svar, at den var i Nauplion, havde han fortsat Farten derhen, uden at kaste Anker. Med Lord Cochrane, som paa samme Tid laa i Poros's i Havn, havde Sir Edvard ikke vexlet et Ord.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Den 15de September. Den 11te dennes ankom hertil i den allerede i de Engelske Blade ommeldte Portugisiske Minister i Brasilien, Marq. Percira, som overbringer Infant D. Miguel i Udnævnelsen til Regent i Portugal.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Fra Constantinopel skrives den 23de f. M. saaledes: "Den Egyptiske Flaade, som den 31te Juli løb ud fra Alexandrien, i for at seile til Navarin, bestod af tre Slags Krigskibe, Constantinopolitanske, Tunesiske og Egyptiske. De sidste ere byggede i og udrustede paa Europæisk Maade. Det er mærkeligt, at den i Franske General Letellier og de Franske Officerer, som ankom i fra Marseille paa den der byggede Corvet, befandt sig paa de Egyptiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Den 18de September. Jnfant D. Miguel træffer nu, efter Ankomsten af en Currer fra Rio Janeiro, Anstalter til sin Afreise. Han vil, som man erfarer, tiltræde en Valfart til Mariazell, og derpaa om nogle Uger begive sig til Lissabon, ledsaget af Greven af Lebeeltern, forhenværende K. K. Gesandt i Rusland.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Jagttageren melder: Ved en den 5te Juli fra Rio Janeiro afgaaet og den 26de August til Falmouth ankommen Engelsk Paketbaad, Grevinden af Chichester, er det sat udenfor al Tvivl, at Keiseren af Brasilien aldrig har havt til Hensigt at begive sig til Europa, men at han, strax efterat have undertegnet Fredstractaten med Buenos=Arres, og især efterat han havde modtaget Efterretning om Jnfantinde Jsabella Marias farlige Sygdom, udelukkende var beskjæftiget med Forholdsregler til at sikkre i Rolighed og Orden i Portugal. Allerede i de sidste Dage af Juni havde han fattet den Beslutning, at udnævne sin Broder, Jnfant D. Miguel, til Regent i Portugal, og at underrette D. Majestæter Keiseren af Østerrig og Kongen af Storbritannien i derom ved venskabelige Skrivelser.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Fra Constantinopel er allerede under 14de dennes indløbet den Efterretning af 31te August, at Reis-Effendi - da de Russiske, Storbrittanniske og Franske Gesandtskabers Dragomænd samme Dag begave sig til ham, for at erholde Portens endelige Erklæring - gjentog for de sin ældre Erklæring, og henviste dem til Manifestet af 9de Juni, hvorpaa Hr. Ribeaupierre, Hr. Stratford Canning og Greven af Guilleminot lode deres Gemalinder og Familier indskibe, og man formodede, at de allerede havde forladt Havnen. Langsmed Dardanellerne var Alt sat i Forsvarsstand. Angaaende den Egyptigske Flaades Afseiling var der endnu ikke indløbet nogen Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Berlin, den 19de September. Den i flere Franske og Tydske Blade omtalte Aftrædelse af Districterne Merten og Biblingen fra Preussens Side til Frankrig er, ifølge en i denne Anledning fra begge Sider truffen Overeenskomst, paafulgt, imod at den Franske Regjering giver Slip paa det Leyenske Distrift, der ligger imellem Saar og Blies.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Brussel, den 20de September. Den 17de kom Kronprindsen tilbage hertil fra St. Omer. Grønningen, den 13de September.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Man synes i Udlandet at være slet underrettet om Epidemi ens Vedvaren her. Det er aldeles ugrundet, at den igjen er udbrudt, eller at Febrene have antaget en ondartet Caracteer.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Vi kunne endog forsikre, at de her herskende Sygdomme, med Undtagelse af Kighoste, Meslinger og des., kuns bestaae i de sædvanlige Høstfebre, som næsten overalt ere godartede, og at Antallet af de Døde paa ingen Maade er taget til siden Eftersom meren. Fra den 7de indtil idag ere 32 Personer døde her Constantinopel, den 10de August. Nedshib-Effendi, Paschaen af Egyptens Agent, havde af sin Herre erholdt befaling at forelægge Storherren en Skrivelse fra ham angaaende de Græske Anliggenders nærværende Tilstand. Mehemed Alt forestiller sin Souverain, at han, overeensstemmende med den ved den Græske Revolutions Begyndelse erholdte Storherrelige Befaling, har anvendt alle Anstrengelser, for at efterkomme hans Herres og Fyrstes Ønske, og ved hans Søns, Jbrahim Paschals, Tapperhed, hvis Seire hele Verden kjender, var det lykkedes ham, i det Væsentlige at bevirke Jnsurgenternes Underkastelse. Men han er nu af en agtværdig Officer, Capitain Hamilton, underrettet om, at tre Europæiske Magter vilde sende deres Flaader til Archipelagus, for at sikkre Grækenlands Uafhængighed; han veed i hvilken farlig Stilling hans Søns Hær vilde blive sat, naar disse Flaader vilde afskjære Forbindelsen, med Egypten, og forhindre Hæren fra at erholde de Forstærkninger og Forraad, der ere uundværlige for den. Paa Grund deraf vover han, Paschaen, i Ydmyghed at forestille Storherrens Viisdom Rødvendigheden af, at nogle af de Grækerne mindst tilbøielige Magters Mellensank, altages, førend Flaaderne komme til Archipelagus. Forbittret over Mehemeds Dristighed befalede Storherren øieblikkelig, at Nedshid skulde forvises til den Asiatiske Kost, og han blev ogsaa strax bragt til Scutari. Men den forrige Capudan Pascha (Choslew), nu Seraskier=Pascha, bad om en Audients, ifølge hvilken Redshib blev hentet tilbage. Derefter var der Divan, som varede hele Dagen, og den følgende Morgen blev der i alle Zamier (Templer) oplæst et Firmantil de meest Troende", hvilket erindrede dem om, at Krigen med Jnsurgenterne endnu vedvarede; at de Storherrelige Hære, med Guds Hielp, overalt havde været seierrige, uagtet den Understøttelse, som nogle Europæiske Magter havde ydet Rebellerne; at disse Magter udrustede deres Flaader, for at sende dem til Rebellernes Hjelp, og at det derfor blev befalet alle sande Muselmænd, men i Særdeleshed Tropperne, (thi Forandringen i Uniformen maatte ikke foraarsage nogen Forandring i de Troendes Hjerte) regelmæssig at bivaane de offentlige Bønner, og at anraabe det almægtige Forsyn om at indskyde Souverainen de meest passende Midler til at vedligeholde Rigets Sikkerhed. Efter den Tid strømmede Muselmændene fem Gange hver Dag hen til Bønnerne.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Grev Guilleminot har i en Audients tilkjendegivet Reis-Effendi at Kongen, hans Herre, havde erklæret Deien i Algier Krig, og befalet en af sine Flaader at blokere Havnen, paa Grund af at han havde fornærmet hans Consul; og da nogle Algierske Fregatter bleve brugte i Portens Tjeneste, havde de Franske Krigsskibe befaling, at angribe dem, hvor de traf dem. Man veed ikke, hvad Porten har svaret.
Berlingske Tidende, 1827-09-28
Den 3die ankom det Brittiske Kongebud Moore med Depescher, af største Vigtighed; det skal være Ultimatet med Hensyn til Grækenland. Dagen derpaa afsendte Hr. Stratford Canning en Curreer med Depescher til Smyrna, til den dertil ankomne Admiral Codrington. Fra St. Petersborg er der nylig ankommet en Curreer; han skal bringe en Depesche fra sin Regjering, hvori denne erklærer Divaner, at den Russiske Hær ved den første Voldsomhed, der udøves imod de allierede Magters Ministre, vil rykke frem paa det Ottomanske Gebet.