Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-12
Tyrkiet. Den østerrigske Bebachter leverer nu igjen en lang Efterretning fra Constantinopel, hvoraf Man seer, at foruden Saida-Effendi, der endnu stedse ikke befatter sig med Statsanliggender, ligger ogsaa Storvezieren Ghalib=Pascha farlig syg af en organisk Feil, saa at, som en anden Avis siger, Nogle mene, at det hele tyrkiske Ministerium ligger i sine sidste Aandedrag. Benbachteren roser forresten Storvezieren meget for hans mange Fortjenester i hans korte Embedstid, især for at have drevet Rustningerne tillands og vands med særdeles Kraft, idet han iblandt Andet har bevirket den Forandring, at, istedetfor, som førskeete, at opbyde Soldater i de forskjellige Provindser, der da vare uduelige og udisciplinerede, udskrives der nu Pengebidrag fra Provindserne, for derfor at kunne hverve og befolde udvalgte Tropper. Deraf vilde da Porten have den Fordeel, at de fik Albaneserne paa deres Side, da disse nu eengang tilhøre den, der kan betale dem; og Man glæder sig da til, at alle Jnsurgenternes Kabaler, for at unddrage Porten de bedste Soldater, skulle for Fremtiden være frugtesløse. - Om Tilstanden i Ægypten beretter Beobachteren, at en Flaade med Landingstropper ligger rede i Havnen ved Alexandrien, til at løbe ud og operere mod Grækerne; og at Man endog formoder, at Paschaen, til hvem Sultanen nylig har skrevet et egenhændigt Brev, vil betroe En af sine Sønner Commanden over omtalte Tropper. (Det var da tvertimod andre Blades Beretninger om Paschaens Frafald.) - Jfølge Beobachterens videre Beretninger begynder Porten nu ordentlig at blive ædelmodig. Herpaa anfører den 2 Erempler: 1) Et Selskab, hvorfor en Præst fra Zante stod i Spidsen, gav sig af med hemmeligen at hverve for Grækerne i Constantinopel. Man var kommet saavidt, at 40 Fartøier vare leiede, for at føre dem bort. Nogle havde endog ifinde at stikke Arsenalet i Brand. Det blev opdaget, og over 1000 Mennesker, hvoriblandt 11 Jonier, bleve arresterede. Jstedetfor, hvad ellers pleier at skee, strax at halshugge dem, lod Porten (mirabile dicta) sig det virkelig gefalde" paa Lord Strangfords Begjering at optage et Forhør over dem, hvorved en brittisk Commissair var tilstæde, og Udfaldet blev, at 2 af de Skyldigste bleve dømte til Galeierne, 2 frigivne, og Resten forviist til Asien. 2) Den tyrkiske Capudana=Beg havde erobret et Skib, der gik under engelsk Flag og havde Lord Byrons Heste, Eqvipage, Penge &c. ombord, og havde, da en engelsk Brigantine fordrede det tilbage, til Alles store Forundring frigivet det igjen mod en ringe Løsepenge. Enhver troede nu, at der for denne Gierning forestod ham en haard Skjæbne, men i dets Sted lod Porten, erklære det brittiske Gesandtskab: "At den fuldkommen billigede Capudana-Begens Opførsel, skjøndt Caracteren og Bestemmelsen af Lord Byrons Expedition ikke var den ubekjendt, og den greb med Glæde denne Leilighed, for at overtyde Engelland om, at den gjerne tilsidesatte ethvert andet Hensyn for det Ønske at vedligeholde dens venskabelige Forhold med de udenlandske Hoffer." Skjøndt Beobachteren endvidere tilstaaer, at Lord Byron er bleven modtaget i Mesolongi med Kanonsalver og flere Glædesyttringer, mener den dog, at Venskabet mellem Jnsurgenterne og Engellænderne ikke vil vare længe, da de Fleste af disse Sidste have ladt, som om de handlede efter deres Regjerings Ønske eller i hemmelig Forstaaelse med den, hvilken Falskhed Grækerne have opdaget og betragtet med Mistroe og Uvillier. Hvad Grækenlands indre Tilstand angaaer, mener den endelig, at det meget lille Antal", der seer lidt dybere i Tingen, vistnok indseer, at Grækerne ikke ere deres Maal saa nær, som Tinge. nes Udseende for Øieblikket synes at love, men, naar Man hører Pluralitetens Mening, da skulde Man snart troe, at der ingen Tyrker mere var. Men ligesaa almindelig som denne Mening er, er og den Følelse, at det nærværende frygtelige Anarchie ikke kan vare længe, uden at Alt maa gaae tilgrunde, og at Man da ikke ønsker, hverken en republicansk eller en forderativ Regjeringsform, men en monarkisk. Deri, mener den, vil da Kolocothron, Metaras, Nikitas og de øvrige Herrer, der arbeide for deres egen Regning, ikke finde sig. Forresten skal snart en ny National- forsamling træde sammen, hvoraf Man lover sig store og afgjørende Skridt. Paa et nyt Feldttog synes Jngen for Alvor at tænke. Saavidt Bebachterens Expectoration. Fra andre Kanter meldes, at den til Constantinopel bestemte persiske J Gesandt er paa Veien dertil, og befandt sig den 22de Jan. 6 i Erzerum. Man venter, at Freden mellem Persien og 3 Porten vil igjen oplive Handelen, og adskillige Caravaner i belave sig paa at fortsætte deres Reise. Det nye Myntfirman bliver strængt udøvet. En Jøde og adskillige Græker, der have overtraadt det, ere blevne hængte. Jødens Troesforvandte havde rigtignok budet 200,000 Piastre for hans Liv, men Tilbudet kom for sildig, da slige Executioner i Tyrkiet ikke kunne opsættes.