Berlingske Tidende, 1810-03-23
Priisopgaver udsatte af det Classenske Litteratur-Selskab. Foranlediget ved modtagne Forslag og understøttet med de fornødne Pengesummer af Vedkommende igiennem det Classenske FidenCommis, udsætter det Classenske Litteratur-Selskab i Kiøbenhavn, i Forening med en dertil valgt Committe af det Kongl. Danske Videnskabers-Selskab, bestaaende af Justitsraaderne og Ridderne, Bugge og Manthey, samt Professor Ørsted, følgende tvende Priis opgaver om Mælkens og Jordarternes Undersøgelser : 1) Uagtet det Kongl. Selskab af Læger i Edingborg, og det forden værende Kongl. medicinske Selskab i Paris, have ved deres for 25 Aar siden udsatte Priispørgsmaal fremvirket prørlige Skifter og Mælken i chemisk, medicinsk og occonomisk Henseende, og uagtet denne dyriske Vædske har været Gienstand for strænge chemiske og occonomiske Undersøgelser hos Europas oplyste Nationer, saa trænger endnu dette for Videnskaberne og det borgerlige Selskab sa vigtige Æmne til nye Undersøgelser, hvorved de forskellige Nationers Erfaringer desangaaende kunde blive samlede, paa nye drøftede og forøgede med manglende Jagttagelser. Det Classenske Livteratur Selskab og fornævnte Commitee udsætter derfor en Premie, paa 1000 Rdlr. d. C. for den bedste Afhandling om Mælken, hvori undersøges: 1) Mælkens chemiske Bestanddtie, dens Forskiellighed hos de særskilte Huusdyr, og de Forandringer den er underkastet ved Fødemidlerne Dyret nyder, eller ved andre indvirkende omstændigheder paa det. 2) Dens Brug som Lægemiddel. 3) Dens Anvendelse til Føde, Kunstarbeider, og dens Forædling til Handelsproducter, hvorved den forskellige Fremgangsmaade paa det nøiagtigste beskrives. Forfatteren har nøie at giennemgaae, hvad hans berømte Forgiængere hos de forskellige Nationer have leveret i dette Fag, benytte de vigtige Erfaringer, som Parmentier, Degeur, Fourerøy, Vaugueling, Scheele, Young, Thenard, Fernis, Michaelis, Desmaret, Veratti, Racier, Andersen, Berzelius og flere navnkundige Læger, Chemiker og Oeconomer have samlet, forøge dem med sine egne Jagttagelser og slutte Afhandlingen med almindelige Forskrifter og Regler, der lede Landhuusholderen og Kunstneren til at benytte Mælken og dens Dele paa den fortrinligste og fordeelagtigste Maade til ethvert Øiemeed. 2) Bestemmelsen af Jordbundens Brug og dens Frugtbarhed, eller den saakaldte Jordens Bonitering er hidindtil skeet efter saakaldte practiske Kiendetegn, som grunde sig paa Agerdyrkernes almindelige Erfaring og Taxationsmændenes locale Kundskaber, samt de Særkiender, som de ved Sandserne underrettes om. Slige Kiendetegn kunne vel være tilstrækkelige for hvert enkelt Sted hvor de ere samlede, og for den sneere Kreds, hvori den ringere Agerdyrker uden Forandring dreier sig, men de give hverken Jordbrugeren eller Taxationsmændene saa almindelige, saa oplysende og saa sikkre Regier, som udfordres for at dyrke Jorden paa fordeelagtigste Maade, eller for at bestemme en sikker Norm til Afgivter og Renters Svarelse i en Stats forskjellige Provindser. Selskabet udsætter derfor en Præmie paa 1000 Rdlr. for den fuldstændigste Undersøgelse af Jordskorpens eller den saakaldte Mad jords Frugtbarhed, med Hensyn til Bestanddelenes quantitative Forhold til dens Underlag og Beliggenhed, hvorved man veiledes: 1) til at bedømme ethvert Jordsmons Tienlighed til Dyrkning og 2) til at bonitere Jorden efter den sikkerste Jnddeelings Maade. Forfatteren har herved at undersøge, tilken Jndflydelse Jordblandingens Evne til at trække Vand, til at holde dette, samt til at lede Varne kan have paa dens Frugtbarhed, og at bestemme hvad der egentligen nærer Planterne og hvad der tiener som blot Jncitament til at befordre deres Væxt. Han har at anføre, hvilke Planter der ere ethvert Jordsmon egne og hvilke der trives bedst, samt hvorvidt disse kunne tiene til Bestemmelse for Jordbundens Beskaffenhed. Der maae vises, hvorledes den chemiske Undersøgelse kan paa den nøiagtigste og lærerigste Maade iværksættes, saavelsom hvorledes Landmanden lettest kan anstilt samme og jævnføres med de practiske Kiendetegn. Til Underlagenes Eftergrandskning udfindes de behændigste Redskaber, og ved Jordsmonets Beliggenhed tages ei allene Hensyn til dets Helding, men ogsaa til dets Stilling for Soel, Vind og Vand. Hvad Vollerius, Ruckert, Hassenfraz, Humholdt, Lislie, Humphry, Dany, Kirman, Ein hoff, Saussure, Cadet de Vaux, Andrea, Lampadius, Braconnot, og hvad flere Lærde og Oeconomer have skrevet angaaende denne Gienstand maae benyttes. Og man venter at forfatteren af disse Undersøgelser og de practiske Landmænds bemærkninger vil bestræbe sig for at udlede videnskabelige Grundsætninger, hvilke kunne veilede Jorddyrkeren til at behandle sin Jord paa fordeelagtigste Maade, og hvorefter Jordens Bonitering sikkerst kunde foretages. Afhandlingerne modtages i det danske, svenske, tydske, franske og engelske Sprog, maae være forsynet som sædvanligen med Motto og en forseglet Seddel, som indeholder Forfatterens fuldt Navn, Titel, samt Opholdsted, og være indsendt til Selskabets Secretair Professor Viborg, inden den 1ste Maji 1812. Skulde Præmierne ikke vorde tilkiendte formedelst de indkomne Besvarelsers Ufuldstændighed, saa forbeholder Selskabet sig i Forening med fornævnte Committe, at belønne de bedste af dem, i Forhold til den Grad Forfatterne have fyldestgjort dets Forlangende. Selskabet for indenlandsk Kunstflid.