JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
Den 7, hujus befandtes ved Cassens Aabning en Banco=Seddel med Hosskrivt: Til Huusarme Nok i Papiir med Hosskrivt: Fra det Jydske Regiment=Rytterie afleveres herved for 4 fundne Sække, hvortil Eiermanden ikke haver mældet sig Nok i Papiir. Givet til de Fattige ved et sluttet Kiøb For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Er (Følgende er indsendt.) 1 -O. Jmod Jens Chr. Holmarch, forhen boende uSchaafhuuset, hans udi disse Efterretninger under N. Giensvar: 33 indsendte Bekiendtgiørelse, mældes udi aftvungMaji indsatte en gammel udleved Ridehest med v. Saa sandt det er, at Jens Holmarch sidstafvigte i dere i min Port, saa vist er det og, at han paa en meg underfundig Maade søgte at forlade Hesten, som og skede, da han samme Dags Aften, uden mindste Anledninfra mig, løb fra Schive, og til adskillige Forekommende berettede, at han havde solgt Hesten til mig; men da jo mærkede Jens Holmarchs Hensigter, forsømte jeg ikke paa lovlig Maade at præcavere mig, hvilket mueligt angreHolmarch, da det strider mod denne Persons Natur, god villig at betale, hvad han er nogen skyldig. Det er et lers beklageligt for Jens Holmarch, at han intet kan forlade sin onde Vane med at lyve; thi han maatte ende sidstafvigte 4, hujus inden Schive Byetings Ret ved de af ham ved formaaede Venners Hielp mig aftryglede Forlig tilstaae min Regnings Rigtighed, og efterat han nogenlunde havde tilfredsstillet mig for min Fordring, til betlede han sig Hesten, den jeg frivillig lod ham faaes Haab, at Holmarch skulde forbedre sig, siden jeg erfarede det var en uefterrettelig Person; men jeg maae uventfornemme, at samme nedrige Menneske er saa daarlig og ondskabsfuld, at han under 3 August., ligesom han endnu skulde være boesat i Schaafhuuset da han derimod at Naade, og saa længe det kan vare, sidder til Huuse i Viborg) har vovet at opfylde en halv Side af disse Tiden der med noget, hvorudi snart ikke er et eneste sandt OrdDet er ellers betænkeligt, at Holmarch i disse Tidendes har yttret sin afskyelige Vittighed, med at lyve; enten maae det være blevet ham negtet i den Viborger Samler, at faae disse hans Concepter derudi indrykket, eller og han i de Jydske Efterretninger vil have i læselig i entet Stiil anført de smukke Characterer, som Rygtet hver ham, og at det ærede Publicum endog uden for Holnarchs Circul nogenlunde maatte lære at kiende ham. i Holmarch i sin indsendte Concept kalder mig en Kræ er, anseer jeg med Foragt. - Det er ellers ikke at dre, at dette Menneske, der ved sine bekiendte Kunst leb har fat sin egen Ære i Vove, søger at beskæmme udre. Jeg besvarer ellers ikke videre Jens Holmarch, er Eftertiden i de offentlige Tidender, c) da jeg ikke vilvadrage mig, eller tage Deel i noget Ansvar, stridende. lod de Kongelige allernaadigste Anordninger. Schive sen 28 August. 1780. F. Skyum. () Meere imodtages ikke heller her til Jndrykkelse, enten fra den ene, eller den anden, Side, da man nødig vil besvære disse Blade med slige uvedkommende Stridigheder.
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
Anmældelse. formedelst de mange allerede samlede, og endnu flere fra ethvert Stift forventende Forbedringer, i sær af spegelle Anordninger, til den belovede nye Udgave, af Bergs Samlinger af de Kongelige Forordninger, Placater. og Rescripter, m.v. der ville medtage Tid at bringe i Orden, og for tillige at gjøre Skriftet desmeere fuldstænsligt, og brugbart i sær for de Hr. Geistlige, saa bliver, ter en høi Velynders gunstige Raad, Subscriptionstiden. sat til October Maaneds Udgang, paa det de langt fraliggende kunne have Tid til at mælde sig paa forhen anfør se Steder, for de som da ikke have subscriberet vil Prisen blive 2 Mk. dyrere og siden ei at faae paa Skrivpaleir, da der i Novembr. Maaned skal begyndes med Tryk ten, og Oplaget paa den Sort Papiir bestemmes efter Subscribenternes Antal.
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
De som have samlet Subscribentere paa dette Skrift blive herved tillige ærbødigst ombedet, at indsende deres lister med Subscribenternes Navne ved October Maaneds Udgang. Aalborg den 6. Septembr. 1780. Joh. Wandall,
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
Bekiendtgiørelse. en messing Nøgel udi, paa en Gade her i Aalborg; hvor Sidste Tisdag den 5 Septembr. er tabt en sølv Uhrkiede medsamme haver fundet, ombedes at anmælde det til Sr. Ole Sørensen i Bispensgade, da derfor skal blive betalt en raisonabet Findeløn. S søger en Prædike Condition, Anviisning gives her fra BogEn Student, der om sit Forhold kan fremvise gode Attester, trykkeriet. Skiønt det ikke efter Omstændighederne er at formode, det Madame Jacobi Spensdotter Grubbe, afgangne Kiøbmand Christen Pedersen Tranmoses efterladte Enke, som den 7. August. 1779. her i Byen ved Døden er afgaaet, skulde have efterladt sig videre Gield, end allerede Skifteretten er bekiendt saa dog, for desto trygere at kunne slutte Skiftet, indkaldes herved samme Stervboes samtlige Creditorer, at de inden 6 Uger, fra Dato lovligen anmælde deres Fordringer hos Skifteretten, saafremt de ville vente, paa samme forinden Skiftets Slutning, som forbemældte Tid vorder foretaget, at blive reflecteret. Deditorerne ville og forinden betale, hvad de ere pligtige, paa det leilighed og Bekostninger. Aalborg den 5 Septembr. 1780. de derved kunde forskaane dem selv og Stervboet for videre U i lef Præstegaard i øster Han-Herred, er berammet at holdes Efter Præste Enken sal. Mad. Thorup, som døde udi Havers Auction den 18 Septembr. førstkommende udi ovenmældte Præstegaard over den Afdødes Efterladenskab, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Stole, Borde, Skatoller, Speile, Linned, Sengeklæder, og en Deel gode Fruentimmer Gangklæder, med meere. Aarup Præstegaard den 18 August. 1780. Thøger Thorning, Provst i øster Han-Herred.
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet lader Det bekiendtgiøres herved, at Tisdagen den 2 Septembr. Mad. sal. Anchersens ved offentlig Auction bortsælge i Storvorde Præstegaard en Deel af hendes Jndboe, bestaaende af Guld Sølv, Kobber, Tin, Messing, Borde, Stole, Kister, Skabe, Senge, Sengeklæder, Kiøkken= og Brygger=Redskaber, item Præstegaardens Besætning, som er Bester, Køer, Sviin, Faar, Vogne, Hestetøi, Plove, Plov=Redskab, og meere til AvlingsDrift behøvende Redskaber; thi vilde de Lysthavende, anførte Tid og Sted behagentlig lade sig indfinde. NB. Skulde nogen, mod Formodning, have noget at fordre efter min den 4 Juni d. A. ved Døden af gangne sal. Mand Consistorialraad Hans Boje, der var Provst i Venneberg Herred, og Sognepræst for Ugilt og Taars Meenigheder i Aalborg Stift, være sig Børne Penge eller ArveMidler, faldne ved den geistlige Skifte Jurisdiction i min sal. Mands eller hans Formænds Provste Embeds Tid udi bemælde te Venneberg Herred, eller andet af hvad Navn eller Slags Fordring det være maatte, indkaldes de Umyndige med Værger, mindre Aaringer med Curatores, og Enker med Langværger at anmælde og beviisliggiøre sligt for mig, inden den Tid Loven, foreskriver, da enhver kan vente at nyde den Ret ham lovlig tilkommer; men efter saadan Tids Forløb, antages ingen uanmældt eller mig ubekiendt Fordring, da enhver derefter maae tilregne sig selv, hvad Skade hans Forsømmelse eller Udeblivelse i saa Fald maatte foraarsage; hvilket herved til alle og enhver Vedkommendes behagelig Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske, som og tillige er disse Aalborgske ugentlige Aviser. Ugiltgaard den 23. August. Som Laugværge, H. L. C. Schandorf sal. Bossens Haarup.
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
di Hiøring Kiøbstæder den 18 Juli sidst bortdød, Borgeren Jens Poulson, hvis ringe Efterladenskab strax er tages, under Registering, og derefter paa 30te Dagen vurderet; men som det er Skifte=Retten ubekiendt, enten han har efterladt sig nogen Arvinger eller ikke, saa vorder dette Dødsfaldede Gange efter hinanden, saavel i de Aalborgske Jndske Efterretninger, som de Kiøbenhavnske allene privilegerede Tidender bekiendtgjort. hvorved alle de, som formeene sig at være Arvinger efterhannem, indkaldes at møde i Stervboet til de i Loven allernaadigst befalede Terminer, nemlig de i Provinen opholdende 6te og 12te Uges Dagen, som udsættes til den 3. Octobr. og 14. No. vembr. h. a., men udenfore inden Aar og Dags Forløb, for bevise deres Arverettighed og iagttage det Fornødne, da enhvembr. ville Stervboets Credi= og Debitorer om nogen maat skal nyde Rettens Pleie. Til bemældte 3. Octobr. og 14. A. være, behagentlig indfinde sig, de første at anmælde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende, og de sidste at betale hvad de i Boet ere skyldige. Hiøring den 24. August. 1780. mig til af paa Udi Velædle og Velviise. Hr. Byefoglige Worms Svaghed, som FuldmægtJ. Lund. Sommer skulle være solgte, er urigtigt; hvilket herved beer udspredte Rygte, at Studene ved Weileskloster i den kiendtgiøres til Underretning for Kiøbere; ligeledes mældes, at Studene her ere store og feede, da en Deel deraf ere overstalde de, og indkiøbte fra en Staldgaard her i Landet sidste VinterWreileskloster den 25. Augusti 1780. Hastrup. af adskillig Størrelse til Kjøbs, for billige Priiser.
Jyske Efterretninger, 1780-09-08
Tos Peder Tyggaard er nye hiemkomne Skaanske Møllesteen, Sidste 26. Julii døde Fæstebonden Christen Laursen Manne Stamhuset Birchelse; Ved Dødsfaldets Anmældelse blev tilkjeni Vester Brønderslet, paa Hiermeslefgaards Gods, under levende Enke og en Søn; hvorudover Boet først i Dag, som degivet, han allene havde efterladt sig som Arvinger, hans efterlommældte Søn var Slegfred, og ikke efter Lovens 5. Bogs 2. som skee bør registeret og vurderet. Men da det befandtes: 50te Dag efter Dødsfaldet, er taget under Behandling, samt Cap. 70. Art. af den Afdøde var lyst i Kiøn og Kull, eller kunde arve ham; Saa blev resolveret: At den Afdødes Udarvinger, som blev anmældt at være 2de Heelfødskende, en Søster Anne ubekiendt, der sidste de vidste om samme at forklare, bestod deres Maren Laursdotter, hendes Opholdsted var de tilstedeværende Laursdatter, gift med Peder Skoleholder i Uggerbye. En dito At hun tiente afdøde Forpagter Hr. Wulf Eliasen ved Aastrup. imedens han boede paa Raunstrup, og flyttede derfra med ham. de i Wiibsig, en Søster Anne Laursdotter, boende 1 Tommer, Tvende Halvsødskende, en Broder Jens Laursen 38 Aar, tienen ikke giver Formodning om: noget for dem kan blive at arve bye, og er Enke af Jens Jensen ibid., skulle uagtet Tilstanden, indkaldes; Og blev Skiftet desformedelst opsat i 6 Uger, som indfalder den 6. Octobr. førstkommende; Thi bliver bemældte berammede Dag i Stervboehuset og Formiddagen Klokken 9, Arvinger, og flere om de maatte være til, indkaldet at møde de Myndige selv, og de Umyndige med Værger, saaledes som maatte være, da alle, hver efter sin Beskaffenhed, kan vente sig skeerber. Ingemaade indkaldes Debi= og Creditorer, om nogen lovlig Medfart. Hiermeslefgaard den 25. Augusti 1780. Paa Skifte Forvalterens (S. T.) Hr. Cammerherre Scheels Vegne, Crist. Boerup. Øl Tversted, sal. Johanne Herman Bolesens Efterleverske, Din kiære Moster Anne Ledersdotter, forrige Sognede i som udi 13 Aar haver været til Ophold hos mig og nu ved Døden er afgaaen; haver, til en Kiendelse derfor, under 25. Jul. h. a. overdraget mig sit Tilhørende; Saa der ikke efter hende vorden noget Skifte foretaget; Hvilket herved 3 Gang. efter hinanden anmældes og bekiendtgiøres samtlige mine Medarvinger til Efterretning; Under og med Tilhold: Om nogen af dem skulle have noget herimod at erindre, da derom at mælde sig hos mig inden 6 Uger efter dette Avertissements Dato, for og Rigtigheden at tage imod Overbeviisning. Skulle nogen ellers imod Formodning efter hende have noget at fordre saa i Medfor af tilbørn Beviis udbetaler. Vester Kornumville de og, inden ommældte Tid hos mig søge samme, som jeg paa Hiermeslesgaards Gods i Vensyssel den 25 August. 1780. Jens Christensen.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Moldauiske Grændser den 10. August. Den usædvanlige sterke Regn, der har foraarsaget saa fore Oversvømmelser, har efterladt meget sørgelige Spoer. Mange Mennesker ere paa en jammerlig Maade komne a Dage. Dette Syn var høist bedrøveligt, efterdi det var ikke noget Menneske mueligt at komme disse Ulykkeligieringeste Maade til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Petersborg den 22. August. Som fra det hellige dirigerende Synods Contoir i Moskau forlydes, saa ere siden 1775. til 1778 i nogle Epachier i Riget 3771 Personer overgangne til den christelig græske Kirke, fornemmelig af Mahomedaner og Hednuger, nemlig 2242 af Mand= og 1529 af Qvindekjøn London den 22 August.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Prints Wilhelms 15de Aars Fødselsdag er i Gaar bleven høitidelig holdt, og Kongen har derudover i Vindsorimodtaget de sædvanlige Lykønskninger. I Gaar er denne, Prints, som befinder sig om Borde paa Prints George i den store Flode, bleven overleveret Patent, hvori han er bleven udnævnt til Lieutenant paa bemældte Skib.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Med de sidst forhen mældte fra Hallifax ankomne Skide skal den ubehagelige Efterretning være indløben, at Provintserne Syd og Nord Carolina have intet mindre end vendt sig tilbage til Lydighed, men at meget meere de Misfornøiedes Antal, hvilke have begyndt at formere en Armee, beløber sig saa høit, at de begynde at blive farlige for de af General Clinton efterladte Tropper. Under General Washington ligge 12000 Mand sterk forskandsede 10 Mile fra Nye=York.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Den 25. Augusti. Admiralitetet har under 22, sidste ladet bekienBrev af 9 hujus fra Capit. Murray paa Hs. Majestæts Skib, Ramillies, i hvilket mældes, at den den 29 i forrige Maaned fra Plymouth udgangne Handelsflode var ulykkeligviis den 8 sidst geraadet under den foreenede Franske og Spanske Flode, der bestod af 40 Skibe, og at han havde stor Aarsag at frygte for, at den heele Convoy var bleven tagen. Bemældte Con von har bestaaet af 5 Ost= og 47 Vestindiefarer. Disse Skibe tilligemed deres indehavte Ladninger af Vahre, Guld, Sølv, Penge, Vaaben, Klæder m. v. skal efter Beregning beløbe sig til en Forliis af 1,278003 Pd. Sterling. Antallet paa de til Fanger gjorte Personer af denne Convoy beregnes til 4350 Personer. Krigskibet Ramillies tilligemed 2 Fregatter og 2 andre Skibe, som seilede got, ere undkomne, og seilede til Madera.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Den 29. J Salcots i Schottland er nyelig forefalden en Begivenhed, der i Begyndelsen syntes at være meget ulykkelig for de derved interesserede Personer, men tilsidst fik dog et lystigt Udfald. Et Antal unge Folk af begge Kiøn havde forsamlet sig, for ved Dands at giøre sig en lystig Aften. En Officeer i en Havn der nær ved fik Efterretning herom, og tænkte at benytte sig af denne Leilighed, ved at gjøre nogle af disse unge Personer til Matroser. Han gik derfor med en Presgang til Huuset, hvor Selskabet var forsamlet, og omringede det. Men Selskabet tilspærrede Døren, og Officeren dristede sig endnu ikke til med Magt at brække den. Endelig, da Selskabet intet Middel fandt til at undkomme, faldt de paa det Jndfald, at see sig med List befriede. Fruentimrene klædte sig i Mandfolkenes, og Mandfolkene i Fruentimrenes, Klæder. Herpaa forlangte man at tale med Officeren, og betingede sig, at man vilde overgive sig, dersom han vilde sætte Fruentimrene i Frihed, hvilket han og lovede; imidlertid undkom alle Mandfolkene til største Glæde for deres Veninder og Eskelige.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
I Gaar er en Expresser ankommen fra Falmouth til det Ostindiske Huus med den behagelige Efterretning, at de Ostindiske Skibe Sonthampton og Nassau, som ved det gode Haabs Forbierg have været indsluttede af de Franske, lykkelig ere ankomne til Falmouth. Samme Expresser mælder ogsaa Koffardieflodens lykkelige Ankomst. fra Oporto og Leewards Øerne, hvilken næsten udgiør 200 Seilere.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Den 30. I Hoftidenden af 26 August har Admiralitetet ladet bekiendtgiøre Copie af et Brev fra Capitain Macbride, dateret paa Søen den 12 hujus, saa lydende :J Gaar den 12, saae vi ikke langt fra Kinsale i Dagningen et stort Skib i Sydost, hvilket gjorde Jagt paa nogle Skibe af vor Convoy. Vi seilede strax efter samme, og indhæntede det Klokken 8. Det var noget besynderligt, at Fegtningen begyndte fra begge Sider med Musketerie. Dette ubekiendte Skib førte Engelsk Flag, og hans Jld holdt op. Da vi laae paa et Pistolskud nær hinanden, kom det til en Samtale imellem os. Imidlertid kom de forreste Deele af vore Skibe saa nær hinanden, at ingen af os kunde bruge de der liggende Kanoner. Da jeg blev forvisset om, hvad for et Skib det var, saa gav jeg Ordre til at fyre med det smaa Gevæhr bag fra. Vor Jld blev besvaret af det fiendtlige Skib, og det opsatte nu sit rette Flag. Der udfordredes nogen Tid, for jeg kunde bringe mine Seil ret i Orden, og Skibet i tilbørlig Lage. Fienderne havde i Sinde at entre, og de havde skjult dette forehavende hidtil. Dette var et forvovent Foretagende, omendskiønt det faldt slet ud Da Fegtningen havde varet en Time og 10 Minutter, det fiendtlige Skibs Tougværk og Seil vare blevne med get beskadigede, 21 Mand dræbte og 35 Saarede, strøg det, og da viiste det sig, at det var le Comte d'Artois, paa 64 Kanoner og 614 Mand, et privat Krigskib, som Chevalier Clonard, Lieutenant de Vaisseaux, der under Trefningen er bleven let saaret, commanderede. Man vil sige, at mange af de Skibe, som hørte til den af Spanierne tagne Ost= og Vestindiske Fløde, ere undkomne. Jblandt disse skal de 3 Ostindiefarere, Royal George, Mountsstuart og Hillsboroug, befinde sig. Vi frygte imidlertid for, at dette gode Rygte er opdigtet, for at holde de offentlige Fonds og Folkets Mod noget i Veiret.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Regensborg den 26 Augusti. Den sidst omtalte Tildragelse med de 2de Jægere taaler nogen Forandring. Greven af Lerchenfeld prætendes rer en udelukkende Jagtrettighed næsten indtil Stadsmunren; hans Jæger tager sig derfor nu og da den Frihed, inden for Borgfriheden selv at forlange og tage Fliusen. fra dem, som udgaae paa Skytterie. Dette vederfor nu ogsaa sidst den Chur=Trierske Hr. Gesandts Kok, so allerede havde afskudt sin Flint, og da Grevens af Lerch, feld Jæger kom, og med Magt vilde rive Flinten fra ha saa greb Kokken efter Jægerens ladte Bøsse, og i det: brødes om den, gik Skudet løs og ind i det Tykke af B. net paa Jægeren. Kokken, som havde søgt Tilflugt i Capucinerne, blev strax om Aftenen afhent af sine Can rader og Venner, alle staaende i Gesandters Tieneste, bragt til den Chur=Trierske Gesandts Qvarteer.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Paris den 28 August. Af Equpagen paa den mistede Fregatte, Stænder, af Artois, ere 160 Mand ankomne til Cherbourg fra Lisabon medet Cartelskib. Matroserne ere alle Nordmænd de øvrige ere blevne bragte til Bordeaux.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Amsterdam den 29. August. De sidste Efterretninger fra London indeholde, at Af tallet paa Musikantere i Puush= og Ølhusene der i Staden for nærværende er saa stor at 2683 deraf nylig ha forsamlet sig, og eendrægtig besluttet, paa deres egen Bekostning at lade udruste en Kaper, for at krydse paa Kongerigets Fiender. Samme Kaper skal føre 12 Kanoner, og hedde Cataut, Kattetarm, Subscriptionen blev strax complet, og der er allerede begyndt paa Skibets Udrusning.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Schlesiske Grændser den 31 August. Nogle i Østpreussen staaende Garnisons- og Huset, Regimenter skal have faaet befaling at rykke til de Po ske Grændser, for der, formedelst en Conforderation, der paa Rigsdagen maatte opstaae, at trække en Cordon. lige Hensigt torde maaskee ogsaa 5 Østerrigske Regimenter rykke ind i Gallizien.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Aalborg den 14 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Mandagen den 4 hujus Klokken 9 Formiddag tildre, sig den ulykkelige Hændelse, at der opkom Jldebrand udi Tødsøe Præstegaard paa Morsøe, hvorved, paa mindre end 3 Qvateer, heele Præstegaarden blev lagt udi Aske deels formedelst den stærke Tørke, deels af Mangel paa Vand, og fordi Vinden har ligge paa Gaarden; af Jndboet blev lidet bierget og hvad som i denne korte Tid blev bierget, var meget beskadiget, og af Jlden saaledes for brændt, at det var ganske ubrugeligt, til allerstørste Skade for Capellanen Hr. Morell, der, da Jlden opkom, et var hiemme, og til hvem hans Svigerfader, Sognepræsten der i Kaldet, i sin høie Alderdom, og Skrøbelighed, havde overdraget alle Ting, saa at han med Kone og en spædt Barn er derved sat i meget kummerfulde Omstændigheder, og maae nu foruden meget andet see sig endog berøvet alle deres Klæder, uden hvad de paa den Ti gik og stode udi. Hele Avlingen paa lidet nær var alle rede indbierget, og en temmelig stor Deel af Sognets Tiende oppebaaren paa Kiærven, der altsammen blev et Rov for Jlden; af levende Creature bleve allene 3 Grist, sendte, der af Mangel paa Eftertanke ei vare blevne ud te. Jlden skal være foraarsaget ved en Piges uforsig lige Omgang med at lile under en Bryggerkiedel. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. Den 9, blev indleveret, . Den 13. Hr. Wandall tilsendt. . Den 14, befandtes ved Cassens Aabning i Papiir. og mig til det Beste, til 4 Syge og SengeligDucat med Hosskrift: Ach, Herre tænk paa mi anden Nok i Bancosedler, for hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Anmældelse. Formedelst de mange allerede samlede, og endnu flere fra J ethvert Stift forventende Forbedringer, i sær af spe stille Anordninger, til den belovede nye Udgave, af Berga- og Rescripter, m.v. der ville medtage Tid at bringe : Samlinger af de Kongelige Forordninger, Placaten sigt, og brugbart i sær for de Hr. Geistlige, saa bliver orden, og for tillige at gjøre Skriftet desmeere fuldstængier en høi Velynders gunstige Raad, Subscriptionstiden. dsat til October Maaneds Udgang, paa det de langt fra Steder, for dem som da ikke have subscriberet vil Prigende kunne have Tid til at mælde sig paa forhen anfør sin blive 2 Mk. dyrere og siden ei at faae paa Skrivpaliir, da der i Novembr. Maaned skal begyndes med Tryk lin, og Oplaget paa den Sort Papiir bestemmes efter Subscribenternes Antal.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
De som have samlet Subscribentere paa dette Skrift, blive herved tillige ærbødigst ombedet, at indsende deres lister med Subscribenternes Navne ved October Maaneds Udgang. Aalborg den 6. Septembr. 1780. Joh. Wandall,
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er her udkommen: leber Genesens, er lingva originali in lingramstinam olim a Sebast. Schmidt translatus, jam vero in Usum jurentutis Scholasticæ recusus.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Aalborg, 1780. Samme udgjør i Trykken 101 Act og følges her til Bogtrykkeriet for 24 s. paa Trykpapiir. Va dag bliver Skiftesamling holdet efter afgangne sal. BiLandagen den 9. Octobr. førstkommende Klokken 9 Formid kop Brorson og hans efterladte, og ved Døden afgangne, Enlefrue, sal. Bispinde Antonette Risse, i mit Huus her i Aalborg, for at fremme bemældte Skiftets Slutning, saa snart det er i noget ved bemældte Skiftesamling at afgiøre, eller tilføre, be mueligt; thi ville de respective Arvinger og alle andre, som ha lage at indfinde sig paa samme Tid og Sted. Aalborg den C. F. Milling, 11 Septembr. 1780. constitueret Skifteforvalter. I ling alle Steenførstro, so das Bus Olaveder er arTerusalems Betragtninger 1. og 2 Decl a 11 Mk. Samnemark veranlast har, 4 Mk. 8 s. ere at faae til Kiøbs Jacob Saurbier.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
De, som hos mig have subscriberet paa GebharC. W. Tdi og Christiani Kongerigerne Danmarks og Norges samt Hertugdommene Slesvigs og Holsteens Historie, ville nu behage at lade afhente det Første Bind af Kongeriget Danmarks Historie imod 1 Rdlrs. Erlæggelse.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
NB. De, som endnu ville subscribere paa de efterfølgende Bind at dette Værk, bekomme hvert Bind for 1 Rdlr. indtil Værket er fuldstændigt, da det siden efter vil koste 1 Rdlr. 3 Mk. Aalborg den 14. Septembr. 1780. Christopher Wille.
Jyske Efterretninger, 1780-09-15
Jos Kiøbmand Christian Lassen Hübert paa Gammeltorv Aalborg kan faaes beste Sødmælk Ost (af Bonitet ligemed de bekiendte Halkier og Panums Oste) for billig Priis. Ved Hesselholt i Tors Sogn ere 30 Stkr. Stude, E. H. meest i 5te Aar, af god Slags, og i skikkelig go Stand, at faae til Kiøbs.