Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-16
Nyeste Post-Efterretninger. Den Franske Moniteur melder, at en Coureer som forlod Madrid om Natten imellem den 27de og 28de October har medbragt omstændelige Oplysninger om de nyeste Begivenheder der. De Kongelige Frievilliges Afvæbning var den 26de bleven besluttet i Ministerial-Conseilet. Tidlig om Morgenen bemægtigede Regieringen sig uden nogen Vanskelighed det Frievillige Corpses Artillerie-Batterie. En stor Deel af disse forsamlede sig derpaa i deres Caserne, som ligger i Middelpunktet af Staden. En Folkestimmel forsamlede sig omkring den, nogle af de heftigste skiøde udaf Vinduerne og raabte: leve Carl den 5te. Man lod Tropperne rykke ud og paa samme Tid forsamlede sig en anden Folkestimmel, som med lydeligt Raab forlangte Vaaben. Dronningen lod sig see paa Altanen og blev hilset med stor Jubel. Jmidlertid bleve nogle Skud vexlede imellem en Bataillon Provinsial Militser og de Frievillige; man opfordrede dem til at overgive sig eller truede dem med at lade dem springe over Klingen. De resolverede sig endelig til at strække Gevær, nogle undkom af Madrid, andre bleve dræbte paa Gaderne. Henimod Middag lod Municipalitetet opslaae en Placat, hvorved de Frievillige bleve opfordrede til at aflevere deres Vaaden under Trudsel af Dødsstraf. Da Coureren afgik var det fuldkomment roeligt og man ventede ikke at flere Tumulter vilde finde Sted. - Naturligviis skildre de Franske Blade denne Tumult som langt betydeligere end den her er fortalt i det officielle Blad, og paastaae at de Frievillige havde havt ifinde at myrde Dronningen, Hr. Zea og de Liberale, og at man havde fægtet i hele 5 Timer paa Gaderne i Madrid, hvorved Linietropperne vel havde tilsidst faaet Overhaand, men at de Frievillige havde truet med at de vilde hævne sig o. s. v. - Den 27de om Aftenen udkom en overordentlig Hoftidende i Madrid, hvori det hedder: at Hs. Majestæt Dronning Regentinden ikke længere vilde taale de Ophidsninger som de ondskabsfulde Fiender af hendes ophøiede Datter tillade sig, og havde givet Ordre til at afvæbne de royalistiske Frievillige; herved tilstaaes, at foruden Uroelighederne i Biscaia og Alava har ogsaa en partiel Opstand fundet Sted i Gammel Castilien. Nu fortælles omtrent det samme, som læses i Moniteuren og berettes: at Tumulten havde ingen videre Følger, end at 23 Mennesker bleve dræbte og 526 saarede, nogle over hundrede Frievillige bleve arresterede. Lovens Sværd skal træffe de Skyldige. Folket skildres som at have udviist den største Enthusiasme for Dronning Jsabelle den 2den. Hoftidenden skildrer ogsaa den store Høitidelighed som fandt Sted d. 24. Octbr., da Donna Jsabelle blev proclammeret til Dronning af Spanien. Høitideligheden blev foretaget af Greven af Altamira i Forening med 21 Grander. Efterat Høitideligheden var tilende, vilde man efter Sædvane kaste Penge ud blandt Folket; men det havde raabt, vi bruge hverken Guld eller Sølv, men Vaaben for at forsvare Dronningen. Den almindelige Sorg, som Landet bærer, var bleven suspenderet formedelst denne Ceremonie og Madrid var bleven illumineret i 3 Aftener. - Den Franske Moniteur omtaler, at to Decreter ere udkomne, hvoraf det ene skulde indeholde, at de Royalistiske Frievillige skulle afvæbnes over hele Riget og det andet en fuldkommen Amnestie for alle politiske Forbryde ser, og som da ogsaa gielder alle de Constitutionelle. Man har troet, at Regieringen har betænkt sig og at Decreterne ere ikke blevne publicerede; men ifølge en Efterretning fra Madrid, som læses i Times skulle Decreterne virkelig være udkomne og Amnestiedecretet staae i Hoftidenden af 24de October. Man seer det tydeligt, at Dronningen seer sig nødsaget til at kaste sig i de Constitutionelles Armee, og da mange af de Forviste nu vandre ind i Spanien og da Borgermilitser oprettes og bevæbnes i de store Stæder, hvori de constitutionelle Grundsætninger have faaet Indgang, saaledes som i Barcellona, saa bliver de Constitutionelles Partie betydeligt forstærket. Man siger ellers at Regieringen skal ikke heller være uden Frygt for at det constitutionelle Partie skal faae for megen Overhaand. Sydfranske Blade forsikkre, at i Kampen den 27de hialp vel Christinos eller de Liberale Tropperne til at betvinge de royalistiske Frievillige, men at de derpaa stimlede sammen udenfor Slottet og forlangte Ministerne Zeas og Cruz's Afskedigelse, hvortil dog Dronningen ikke havde givet sit Samtykke.