Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-09-22
J Paris bemærker man det modsatte, en Følelse for Selskabelighed og for at giøre alt fælles, som seirer over den personlige Jnteresse; man finder i mange Huse Giennemgange, mange Dørre staae aabne. De grønne Pladser i Midten af Place Royale, i Marais, ere blevne til offentlige Spadseregange. Man bemærker at Folket i Paris vil gierne komme sammen, og at det foretrækker den Fornøielse, som nydes i Selskab, for den eensomme Nydelse af udelukkende Privilegier, Pøbelen er ogsaa langt mere raae i London end i Paris, Borgernes hyppige Sammenkomst, den Franske Selskabelighed, det giensidige Forhold af de forskiellige Klasser havde især for Revolutionen, udbredet en Firnis af Høflighed over den, som satte alle andre Nationer i Forundring; men paa nogle Aar havde de nye constitutionelle Jnstitutioner udslettet en Deel af den gamle Høflighed, som man ikke sielden forefandt hos de laveste Folkeclasser i Paris. J Edinborg bemærkes i Almindelighed i Ansigterne en Alvorlighed og en Tilbageholdenhed, som svarer til den Mistillid, Forsigtighed og Snuehed, som er egen for den Skottiske Characteer. - Jngen kan saadan plage med Spørgsmaale, som Beboerne i Forstæderne af denne Hovedstad. Jndvaaneren i London er indsluttet i sig selv, han indhyller sig i sin Hovmod og Foragt for andre; Kræmmeren i Chrapfide holder overEtiketten, han bukker sig ned til Jorden for sine Kunder; men om Søndagen tager han galante Klæder paa og spiller den store Herre. Jndvaaneren i Edinborg spørger gierne, han vil vide af enhver Fremmed, hvem han er og hvorfra han kommer; han er mistænkelig, Forstand lyser frem af hans blaae og dybtliggende Øine; men han kiæder med sine Spørgsmaal og trætter ved sin Paatrængenhed. Gartneren Andre Fairservice, som Walter Scott har skildret, er en beundringsværdig Personificering af denne Characteer Barnet, som man spørger Vei, lader Spørgsmaalet tre Gange gientage for sig, stiller sig an som det ikke rigtigt har forstaaet det, lader sig den Tieneste betale, som man forlanger af det; men saa seer man det ogsaa at udføre den med Troeskab og Jver. Pariserne besidde mere Forfængelighed og Gave til at conversere; Jndvaanerne i London meere grov Sandselighed, i Edinborg meere Egenkierlighed og personlig Jnteresse, J de Parisiske Theatre stiger en Lorgnethandler over Bænkene og tilbyder sin Moniteur des Theatres og sin Kasse med Øienglas til Salg; en Garcon indbyder til at drikke Øl eller spise Jis, ofte seer man Folk paa de smaae Theatre at gotte sig med et Glas Limonade eller Sukkervand og noget Kage. Hos Haandværkerne i London er Lækkeriet mere udviklet, Punsch i Bouteiller, Rom og Pølser udfylde Tiden imellem Akterne. John Bulls Tilbøieligheder udspringe meest af Maven; et Værtshuus aabner sig for ham paa hvert Gadehiørne, Fordøielsens Organer ere de han meest over; Pariseren derimod er maadelig i Nydelser, og moerer sig med at passiare, Forfængeligheden har Overvægten hos ham, som Eqvismen hos hiin. Den Parisiske Borger anvender sine Penge paa den Fornøielse at kunne vise sig og at frembringe Effect, den Londonske paa en materiel, men snart forbigaaende Velsmag. - Det er mærkværdigt at observere et Engelsk Parterre; det bestaaer ikke af en Masse selskabelige Menneskeer; men af Personer af en meget forskiellig Villie, som altid ere parate til at afgiøre ved et Slagsmaal hvilken Mening der er den rigtige, aldrig underkaster Minoriteten sig Pluraliteten. - Naar en Passage eller en Arie har behaget en Deel af Forsamlingen, saa forlanger den et Dacapo indtil den har skraalet sig hæs, uden at bryde sig om hvad den øvrige Deel af Forsamlingen maatte ønske. Jeg har været Øienvidne til, hvorledes en stakkels Skuespiller har maattet staae en halv Time ganske stiv paa Theatret og ventet paa at Tilskuerne saaledes have afgjort ved en Nævefægtning, om en Gientagelse skulde finde Sted eller ikke. Naar man undtager de saakaldte Lysekronens Riddere, en trættekiær og uroelig Forsamling, saa vil man paa det Franske Parterre, blot finde føielige og muntre Grupper, paa hvis gode Villie man kan bygge og hvis onde Lune man kan dæmpe ved et Ord eller en Vittighed.