Viborger Samler, 1832-05-22
at den aarlige Gjennemsnits=Udførsel udgjør 48,000 Tønder ja at den endog i Aaret 1825 var stegen til 62,000 Tønder; Naar vi fremdeles have erfaret at Faareavlen har udvidet sig saa betydeligt, at Gjennemsnits=Udførselen af Uld, udgjør over een Million Pund aarligen, medens man endnu i Aaret 1792 endog til Fattigvæsenets Brug, forskrev den simple Uld fra Polen; Naar vi endvidere lægge Mærke til, at Fiskerierne, trods den idelige Klagen over deres Forfald, dog have bragt Landet saa betydeligt Udhytte, at man af Sildefangsten havde et aarligt Overskud af 40,000 Tønder til Udførsel; Naar vi fremdeles see at den i fordums Dage med Rette saa høiligt anpriste Qvægavl endnu, og især med Hensyn til Udførselen, staaer paa samme Trin som før; Naar vi dernæst see, at de hermed i Forbindelse staaende Salterier, samt Handelen med Skind og Huder Aar for Aar tiltager; Naar vi vide at den høist vigtige Kartoffelavl har udvidet sig fra Nul til 2 Millioner Tønder aarligen; Naar vi af nærværende Oversigt have erfaret, at Udførselen af Landets Producter overstiger langt den Dobbelte af de ældre Tiders; Naar den indenlandske Skibsfart er stegen den udenlandske ei synderlig har aftaget; Naar Kjøbenhavns Bygningers ForsikkringsSum er stegen 9 Millioner Rbd. rede Sølv; Naar næsten alle Kasser, Fonds og Stiftelser Aar for Aaraccumulere deres Capitaler; Naar Folket havde mange Millioner Rbd. Overskud til dermed at offre paa Penies Alter; Naar den ringere især tjenende Klasse af dens Fortjeneste havde saameget tilovers, at den kan lade henstaae i Spare=Kasserne 2,000,000 Rbd.; Naar vi see, at Danmark har faaet en ny Flaade, som i det allermindste kan anslaaes til en Værdi af 4 til 5 Millioner Rbd.; Naar vi dernæst have seet Slottet, Raad= og Domhuset, Frue Kirke, Metropolitanskolen, blive opførte, tilligemed mange andre offentlige Bygninger; Naar vi endelig have seet mange andre kostbare offentlige Arbeider og Anlæg udføre, saasom Havnene i Helsingøer og Frederikshavn, men især Kunst-Veien fra Kiel til Altona, som kostede 800,000 Rbd., og derhos betragte og øverveie, at alt dette er skeet eller bleven udført efterat vi baade inden og under Krigen have tabt 1000 Skibe med Ladninger af i det mindste en Værdie af 40 til 45 Millioner Rbd., at ved Bombardementet er bleven ødelagi det mindste 7 Millioner, foruden den kostbare Flaade samt Material=Forraad; Naar vi see saa glædelige Resultater, selv efter Pengevæsenets Forandring, og efterat Finantsernes Ressourcer ved Tabet af Norge betydeligt ere blevne formindskede: Naar vi see Folkemængden forøget med 1/2 eller 300000 Mennesker; Naar vi see at Folket kan svare 15 Millioner Rbd. Skatter og Told, foruden næsten 2 Millioner aarlige Afgivter til National=Banken, og endelig at denne dens Obligationsgjeld - da spørge vi: er Landets Velstand suanseet Gjeldens Forøgelse, ødelagt? Han den aftaget eller tiltaget, Have vi Aarsag til at see med Bekymring paa Fremtiden? Besvarelsen af disse Spørgsmaale, siges endvidere. findes i de her angivne høist glædelige og tilfredsstillende Resultater. Ved de i næraarende Skrift anførte Kjendegierninger ere vi i alle Henseender blevne bekjendte med Landets Forfatning, og med dets indre udviklede Kræfter. Disse uomstødelig Kjendsgjerninger have overbeviist os om, hvad Folket i occonomisk Henseende formaaede, til at overvinde de uendeligt mange Gjenvordigheder, modstaa Penge=Omvæltningerne, og oprette de lidte særdeles betydelige Tab. Disse beroligende og overbevisende Kjendsgjerninger tale for Nutiden tale for Fremtiden. Vi vide det heelt vel, at man skildrer Landets Forfatning anderledes og at man staaer i den Formening. et Landets Velstand har aftaget i særdeles betydelige Omfang. Dog ere de Kjendetegn eller Beviser hvormed man i Almindelighed søger at begrunde denne Paastand saare svage. At indlade mig nu paa Alt hvad man i denne Anledning fremfører finden jeg ikke nødvendigt. Jeg har med Kjendogjerningen viist Landets virkeligt gode Forfatning, og formener, at der foreløbigen ikke behøves mere. Dog vil jeg forinden jeg slutter disse Betragtninger opholde mig ved nogle af Modbeviserne, især med Hensyn til Hovedstaden, fordi man hører disse ideligen og almindeligen gjentagne. "Hvoraf kommer det. - spørger men at saa mange Grunde ligge ubebyggede? Hvoraf kommer det, at man i 25 Aar ei har seet sig stand til at opføre de afbrændte Bygninger, Er det ikke Beviis nok paa Mangel af Velstand, Vi svare herpaa : Samtlige her omtalte Tomter, beliggende i smaae næringsløse Gader, udgjøre 35 eller 40. Værden af de Bygninger, som for Bombardementet have staaet derpaa, udgjør neppe 200,000 Rigsdaler. Paa en stor Deel af disse Grunde har man opført Bagbygninger til Haandværksteder o. s. v. Men skal disse Tømter bringes i Anslag, og tjene som et Beviis paa Mangel af Velstand, saa troe vi at den skjønne og pragtfulde Kronprindsessegade som for største Deel er opført og fuldendt siden 1807 paa den anden Side vel kan komme med i Betragtning. Hvad betyde hin 35 til 40 Tømter mod denne Gade? Hvad betyde hine Tømter mod de siden 1807 i de ikke afbrændte Qvarterer deels heelt nye opførte og deels uden og inden fra udvidede Bygninger: Lad os gjennemvandre Byen fra Øst til Vest; see til Østergade ligefra Hof en Stads=Rettens Bygning med alle de øvrige til Høire og Venstre, see til Kongens Nytorv, Gotyersgaden, store Kongensgade med alle Tvergader, Garnisons=Pladsen, Amalie= og Bredgaden; see til alle de nye Bygninger, i Fiol=, Kannike=, LarsleiPederhvidtfeld. St. Peder og Studiistræde, til de andre afbrændte Gader, Pustervig og Nørrevold, og sammenlign disse der opførte store Bygninger med de mangfoldige ubetydelige Rønner, som for stode der; men fremfor Alt sammenlinn Stadens Bygningers Forsikkrings-Sum i Brandkassen, trods den ved Omvurderingenbetydelige Nedsættelse i den forrige Assurance-Sum, og trods den betydelige Forskjel i Prisen, til hvilken mani vore Tider bygger billigere end for. Naar vi betrante alt dette, hvad betyde saa hine 35 til 40 Tømter. At flere af de ældre Bygninger sælges under Assurance-Summen, viser kun, at denne er altfor høit ansat og at man for Tiden begger langt billigere, skjønnere og mere hensigtsmæsigt. At flere Eiendomme her og paa Landet ere blevne solgte for Skatter og Rente=Restancer afgiver ei heller noget gyldigt Beviis paa en almindelig Mangel af Velstand. Kjendte vi til alle Forhold, undersøgte vi, hvorved Tabet egentlig er opstaaet, om ikke det oprindelige Kjøb er skeet i Speculations-Tiden o. s. v., da vilde vi finde ganske andre Grunde. Jmidlertid er Antallet af saadanne Eiendomme ei saa stort. Brandkassen, som i flere Henseender staaer i nærmeste Bersrelse med Eiendommens Besiddere, har i sov Aar fra 1820 til 1827 kun overtaget 14 Eiendomme af Beløb 58,000 Rbd., som formedelst Restancer af Bankrenterne, Skatter o. s. v. vare satte til Auction. Kassen har igjen solgt 13 af disse Eiendomme, og havde et betydeligt Overskud. Saalænge vi iøvrigt see, at Mænd som den dristige Capitain Lüthans m. fl. kunde finde Regning ved at kjøbe og nedrive ældre Bygninger, og igjen opføre store nye Bygninger. - Saalænge vi see, at meget solide, forsigtige, formuende Mænd bygge Huse og Gaarde for at sikkre sig en aarlig Rente: saa bortfalder af sig selv alle de andre ugrundede Modbeviser. Saalænge vi see, at Landmanden regelmæssigt og ordentligt kan svare sine Skatter, saafremt Kornpriserne staae nogenledes taaleligt; saalænge vi see, at Bonden lever langt bedre her end i andre Lande; at han har saameget, at han kan tilstaae sine Karle og Piger (rigtignok altfor meget) maanedlig 60 Pd. Brød 60 Potter Øl foruden en Mængde Mælk, 3 Potter Brændeviin 1 Skpr. Kartofler 1 Skpr. Gryn, 4 Pd. Smør 10 Pd. Flesk 4 Pd. Kjød, 3. Sild og 2 Pd. Klipfisk m. m. Saalænge vi see, at de Fattiges Antal paa Landet langt fra er saa stort som i forrige Tider, saaledes som vi f. Ex. seaf Vesterholtz's Priisskrift: saa formene vi os fuldkomment beføiede til at paastaae, at de af os anførte beroligende og overbevisende Kjendsgjerninger tale for Ru tiden, tale for Fremtiden. (Hand. Tidenden.)