Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-18
Jndsendt.) Jeg har nok læst i der curieuse Antiquarius: dass die Burger in Coppenhagen, weil sie Friderico III die Souveramitat erblich zuwege gebracht, von om die Freyheit erhalten haben, einen Degen zu tragen und in den adelichen Stand sind erhoben worden, dannenhero man in Coppenhagen anzo nichts als lanter Edellente stedet, og i saadan en gammel Piece staaer et saadant Curtosum paa sin Plads, men at en af vore Repræsentanter, i det Naadens Aar 1840, har fremdraget denne gamle Historie og gjort saa stort Væsen deraf, vil en tilkommende Antiquarius udentvivl igjen anføre som et stort Curiosum. Hr. Ussing bringer os i Erindring, at Frederik 111, ved et kongeligt Ridderslag, har optaget hele Kjøbenhavns Borgerstand i sin Adel; at hver kjøbenhavnsk Borger er en født Adelsmand, at vi føre et adeligt Skjold o. s. v. Mindst havde vi af denne ellers saa frisindede og fordomsfri Repræsentant ventet, at han vilde, vi skulde bilde os noget ind af et Adelskab, som udentvivl er den største Chimære, der kan spøge i et Menneskes Hjerne. Thi vare vi Kjøbenhavns Borgere virkeligen Adelsmænd, saa maatte vi vel mærke noget dertil; men skjøndt jeg nu har været Borger her i Staden henved tredive Aar, har jeg dog aldrig kunnet fornemme noget til de adelige Herligheder, hvoraf jeg og mine Medborgere, efter Hr. Ussing's Tale, stulle være i Besiddelse. At Kongen, Collegier og Magistrat virkeligen ansee os for Adelsmænd, er noget, som jeg for min Deel aldrig har kunnet formærke. En Secondlieutenant har von foran sit Navn, og Kongen kalder ham Os elskelig, ædle!" Men man stal have ondt ved at bevise, at vi Kjøbenhavns Borgere, nogensinde have nydt denne Ære. Og i Grunden tilkommer den os ikke heller. Jeg har med den største Opmærksomhed gjennemlæst de af Hr. Ussing paaveraabte Actstykker, nemlig Frederik den Tredies Diplom af 10de August 1658, og Tillæget dertil (Novbr. f. A.), samt Diplomet af 24de Juni 1661, hvorpaa al vor Herlighed skal grunde sig; men jeg finder der ikke eet eneste Ord, som beviser, at vi ere Adelsmænd af Moders Liv. Der staaer blot, at det maa være os tilladt, at tilforhandle os adeligt Jordegods, (noget, som udentvivl ogsaa er Borgerne i Nibe, Løgstøer og enhver anden Kjøbstæd tilladt, og at vi skal nyde lige Adgang til Officia og Honores med Adelen, naar vi os med vores Capacitæt og Qvalitæter dertil kan gjøre kapabel og meriteret (hvilken Adgang ogsaa de Løgstøers Borgere have. See, det er hele vor adelige Herlighed! Men Den, som siger, at Kong Frederik 111 har slaaet os til Riddere i vor Oldemoders Liv, han vil nok i Grunden slaae sig til Ridder paa os. Vare Kjøbenhavns Borgere virkeligen Adelsmænd, som Hr. Ussing, vil gjøre dem til, saa havde de ikke nødig, at møde for Hof= og Stadsretten i nogen Livs= eller Æressag, men man maatte søge dem for Kongens høieste Ret (D. L. 12-119. Vare de Adelsmænd, saa vare de berettigede. til adelig Skjold og Hielm, men at paastaae dette, er egentligen det samme, som at have dem til Bedste. En heel Hovedstad fuld af lutter Adelsmænd er i Grunden, noget gruelig naragtigt Noget, og Kong Frederik 111 kunde neppe have lønnet vore Forfædre daarligere for deres underdanigste og skyldigste Troskab og Tappermodighed, end om han, med eet Slag, havde gjort dem og deres Efterkommere til Adelsmænd allesammen. Et adeligt Borgerskab, som vor Stadshauptmand i min Ungdom kaldte os ved en Herbst=Manoeuvre, er en sand Uting, og vi have al Grund til at frabede os en saa tvetydig Ære. Adelskab i og for sig er ikke meget værdt, men et Adelskab, som f. Ex. en Børstenbinder i Holstebroe kan erhverve sig ved at tage Borgerskab i Kjøbenhavn, og som ovenikjøbet skulde være saa almægtigt, at han fra nu af skulde være en født Adelsmand, det indseer nok Enhver er blot til at lee ad. Selv og Frederik 11 skulde have havt vore Forfædre saaledes til Bedste, at han, ved et almindeligt Adelsdiplom, skulde have affundet sig med dem, saa maatte dog vi, som nu leve, undsee os ved, at drage det skimlede Pergament for Lyset og gjøre os til deraf, som om det var noget. Vore Fædres Troskab mod Konge og Fædreland var deres Adelskab og ei engang derpaa tør vi pukke, thi hver Slægt har vor eneste Hæder, at kaldes troe Borgere; men Fødselen, Ridderslaget, Skjoldet, kort, det hele Adelskab, med alle dets honores ville vi give en god Dag. Den 28de October 1840. En kjøbenhavnsk Borger.