JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-02-25
Paa Gaarden Walen i Nærøe Præstegield under Nummedahls Fogderie i Tronhiems Amt, er uden Livs=Arvinger ved Døden afgaaet Morritz Joensen og Hustrue Bodel Paulsdatter, hvis fælles Boe af mig, som Skifteforvalter, er taget under lovlig Behandling; men da derved er bleven anmeldet, at bemeldte Bodel Paulsdatter (foruden andre Arvinger) skal have havt en Broder, ved Navn Friderich Panisen, som for mange Aar siden er død i Tronhiem, og skal have efterladt sig 6 Børn, nemlig 2de Sønner Henrich Friderichsen og Rejer Frederichsen, samt 4 Døttre, navnlig Berithe Kierstina, Ellen, Christiana og Paulina Frederichsdøttre, af hvilke man er veed hvor mange lever, eller hvor de sig opholder; altsaa, da Boet ei formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama, bliver herved, efter den nu brugelige Maade, 3 Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser (foruden den i Tronhiems AdresseContoirs Efterretninger skeede Bekiendtgiørelse) indkaldet forbenævnte Bodeel Paulsdatters fraværende Broder=Børn, eller om nogen af dem maatte være død, da sammes Arvinger, at anmelde sig hos mig inden den Tiid Loven foreskriver, ei allene med vedbørlig Legitimation om deres Arve Rettighed, men og med fornøden Oplysning om deres Tilholdstæder; hvorefter enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Schen i Overhalden, den 20de December 1784. M. Strøm, Sorenskriver over Rummedals Fog. derie i Tronhiems Amt.
Berlingske Tidende, 1785-02-25
Da Sorenskriveren over Mosse Fogderie Jens Aamodt paa Gaarden Klommesteen i Rygge Sogn og det Smaalehuske Amt, sidstleden 21de December f. A. ved Døden er afgangen, og jeg til den Afdødes efterladte Stervboes lovlige Forvaltning er at Amtet beskikket; saa er det jeg efter den almindelig vedtagne Maade, ey allene vil have Dødsfaldet kundgjort, men foruden det ved competent Under= og Oberret publicerende Proclama hermed ydermere udi de Kiøbenhavnske offentlige Avertissements Blade, 3de hinanden paafølgende Postdage, indkalder den Afdødes Stervboes Debi= og Creditorer, alle for mig i Skiftet, som efter den nu under 10de og 11te hujus afholdte Auction over Stervboets Effecter paa Klommesteen, er forfløttet til min Gaard her i Moss, at anmelde dennem med det fornøden eragtende inden lovbefalet Tid, de første for deres Prætentioner at legitimere saaledes, som Loven efter død Mand fordrer, og de sidste at opgive og betale deres retmæssige Skyld, hvorved bespares Boet og dem selv de i andet Fald aarsagende Uleyligheder, da for øvrigt enhver kan forsikkre dem at nyde lovvedhørende Ret. Moss, den 12te Februarii 1785. J. Debes, Byefoged og Byeskriver i Moss.
Berlingske Tidende, 1785-02-25
Borgermand og forhen Kramboe=Handler Hans Pay Schou her i Moss, er sidstl. 25de December ved Døden afgangen, og hans ringe Boe af os, som competente Skifteforvaltere strax taget under lovvedhørende Behandling, ligesom nu ved en offentlig Auction i høieste Penge udbragt; men da Boets Formue er befunden at være liden og ey taaler noget formelig Proclama uden for Jurisdictionen; saa efter den almindelig vedtagne Maade bliver herved 3de hinanden paafølgende Postdage udi de Danske Avertissements=Blade, ikke allene Dødsfaldet bekiendtgjort men den Afdødes saavel inden som udenrigs værende Børn og Arvinger, samt Debi= og Creditorer indkaldede, for os i Skiftet her i Moss at møde, eller dennem at anmelde inden den i Loven foreskrevne Tid, alt med lovantagelige Rettigheder, da enhver kan forsikkre dem at skee lovvedhørende Ret. Moss, den 12te Febr. 1785. T. C. Fleischer, J. Debes, General=Auditeur og Raadmand. Byefogedp. t. Foruden det til behørige Ober= og Under=Retter udstædte Proclama, bliver end videre herved bekiendtgjort: At Borger og Skipper Hans Christophersen, som boede i Watterland herved Stedet, er død i November Maaned sidstafvigte Aar, og hans Boe strax af mig som Stedets Skifteforvalter taget under vedbørlig Behandling; thi indkaldes til den Ende dette Stervboets Debi= og Creditorer, at møde i Skifte=Retten, som fremholdes paa Raadstuen hver Tirsdag Formiddag inden den Tiid Loven foreskriver, de første at betale hvad de skylder, og de sidste at beviisliggjøre deres Fordringer, saaledes, som Loven efter død Mand kræver; hvorhos de fraværende Arvinger og de Ulmyndiges nærmeste fødte Værger ligeledes tilholdes at møde, for at paasee deres Arverettighed. Frederichstad, den 22de Januarii 1785. P. Garde, Borgemester, Byefoged og Byeskrisker.
Berlingske Tidende, 1785-02-25
Ved et imellem afg. Johanna Hans Datter Aagaard og Mand Johan Gotfried pever, Ølltapper, den 7de Mai 1779 oprettet og den 23de Mai næst efter allernaadigst confirmeret Testamente, er det fastsatt: at den nængstlevende skal betale til den først Afdødes Arvinger 10 Rdlr., hvilke Penge Enkemanden ha indleveret til Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission; thi indkaldes med lovlig Varsel benævnte Afdødes Arvinger, at mode i Skifte=Commissionen, for at beviisliggjøre deres til berørte Ti Rigsdaler havende Rettighed.
Berlingske Tidende, 1785-02-25
De som maatte have noget at fordre efter afg. Jens Pedersen, Enroulleret af Slesvigs District Nr. 36., der er Død som Under=Proviantsskriver med Orlogskibet Wagrien, indkaldes herved inden 6 Uger, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1785-02-25
Hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 er ) trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bøn Fader vor a. betragtet i sin høie Værd; og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Udtog af en Skrivelse fra Ungern, den 1ste Januarii. I Ungern er den Indretning, at naar Riget trues med en Krig, maae Bønderne ikke umiddelbar følge Kongen, men deres Grundherrer, til Armeen. De tilgrændsende Landes Tilstand giør her en staaende Armee overflødig. Ungern er sandelig nu ikke mere det Land, som det var fordum, da det havde sine egne Beherskere for sig selv allene. J alle forenede Stater, kommer ogsaa dette dertil, at vel enhver af dem bliver ved den forenede Magt sat i Sikkerhed for udvortes Angreb; men til denne forenede Magt maae de tillige bidrage meere af sin egen, end enhvers egen Fornødenhed udfordrer. En Konge af Ungern, der tillige er Behersker af 18000000 Mennesker, betragter ikke Forsvarstanden saaledes, som allene vor Fornødenhed udfordrer den. Han vil drage al muelig Fordeel af vort gode og frugtbare Land, af vort ædle Mod, af vor troe og krigerske Aand, for at bestyrke og udvide sig som en Europæisk Magt. Vi skulle efter beste Evne hielpe ham i at spille de Roller, som han finder for godt at paatage sig : vi skulle hielpe ham i at aabne Schelde, som vi godt Fol neppe kiende af den Münsterske Fred, og den Undskyldning gielder ikke, at de Nederlandske Vande ikke angaae os, og at vi have alt nok af vor Donau, Drau og Sau. Paa det nu vor store Regent fuldkommen kan benytte sig af alle vor Lands Kræfter, vil han kiende dem. Han befaler altsaa, at alle samtlige Jndvaanere skulle uden Undtagelse af Stand, blive nøiagtig talte og opskrevne, samt Husene uden Hensigt til deres Eiere nummererte. Grundenes Fremsættelse til dette Foretagende er saaledes beskaffen, at man med Flid ganske tilsidst og kun som en Bisag har tillige anført den vig tigste og meest magtpaaliggende deraf, nemlig en lettere og fastere Rekryt=Udskrivning. Er det endog stedse i andre Stater bleven indført efter deres Forfatning, og er det efter deres Beliggenhed og Forhold nødvendigt, at alle og enhver Borger maae bestandig være færdig til Forsvar, og kun efter Monarchens Bestemmelse, uden at deres eget Samtykke behøves dertil, blive udvalgte, saa er dette dog ikke den Ungerske Forfatning, ikke en Ungersk Ret eller Frihed.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
London, den 4de Februarii. Hr. Elles, en Coalitionist, har i Underhuset fordret, at bemeldte Huses Ordre af 8de Junii f. A. angaaende Stemmeprøvelsen i Westminster maatte blive oplæst, og da dette var skeet, spurgte han Taleren, om Amtmanden i Westminster havde givet Huset Efterretning om, hvo af Candidaterne var den retmæssig valgte, Taleren svarede: Nei, hvorpaa Hr. Elles forlangte, at Amtmanden næste Fredag maatte blive fremfordret til at møde for Skrankerne i Underhuset. Hr. For nævnte strax 2de andre Amtmandens Medhielpere, Hr. Hargrave og Murphy, der tillige skulle indfinde sig. Da ingen havde noget imod denne Fordring at indvende, saa blev den strax uden Modsigelse tilstaaet. Hr. Pitt underrettede Huset om, at han havde tre meget vigtige Gienstande at forebringe Parlementet til Overveielse, hvilket udfordrede en meget fuldstændig Forsamling af samme. Til den Ende forlangte han, at Taleren vilde anordne en Call of the house, hvilket med andre Ord vil sige saa meget, at Underhusets Medlemmer paa en dertil fastsat Dag skulle blive ved Navne opraabte og talte. Han forlangte, at førstkommende Tirsdag 8 Dage skulde fastsættes dertil, og gav tillige tilkiende, at den Brittiske Handel med Jrland skulde være den første iblant de vigtige Gienstande, hvorpaa det hele Huus vilde rette sin Raadslagning. Hr. For meente, at Hr. Pitt noget overrumplede Huset. med sit Forslag. Han burde nøie have bestemt Dagen, paa hvilken disse Jrlandske Anliggender skulle komme for, og da forelægge Huset Grundlinierne til sit Udkast. - Hr. Eden indvendte, at Raadslagningen angaaende den Jrlandske Handel udfordrede saa megen Giennembladning af de dertil henhørende Papirer, at der behøvedes lang Tiid til at eftersee alting. Han haabede derfor, at Ministeren vilde handle saa ærlig, og ufortøvet give Ordre til, at de Papirer, som behøvedes til denne Overveielse, bleve lagte paa Bordet i Huset, paa det at Parlementets Medlemmer kunne eftersee dem. - Den samme Mening var og en vis Hr. Adam af, der endnu føiede til, at han haabede at Hr. Pitt foriveien vilde aabenbare Huset en nærmere Plan, som han i Henseende til den Jrlandske Handel og den foretagende Parlementsreformhavde udkastet, paa det enhver kunde berede sig til at debatte re derom. - Strax derpaa kom Hr. For frem med en Art af Protestation, og erklærede sig imod en af Ministeren allerede udkastet særskilt Plan, saavel i Henseende til den Jrlandske Handels Jndrettelse, som den forkyndte Parlementsreform. Han forlangte, at disse Gienstande skulle almindelig og ubestemt blive foretagne; særskilt udkastede Sætninger, som Ministeren vilde fremlægge, vare farlige, og Rigsforfatningen imod, hvilket ikke kunde siges om de almindelige.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Hr. Pitt trak de Herrer af Oppositionen i en bidende Jronie igiennem, fordi de ikke vare enige med sig selv. Adskillige, saasom Hr. Eden, North, Adam a. vare for en at Ministeren udkastet Plan, men andre, saasom Hr. For og mange af hans Tilbedere forlangte kun noget Almindeligt. Den maatte sandelig være meget eenfoldig, som ikke kunde mærke disse Kneb og indsee deres Hensigter, som blot gaae ud paa at trække disse vigtige Gienstande saa meget mueligt i Langdrag, og at sværte Ministeren, de maatte nu vælge af ommeldte Maader, hvilken de vilde. Det vilde gandske tydelig vise sig, naar han fremlagde sit Udkast til en Parlementsreform, hvilke Personer der vare Velyndere af Friheden og deres Fædreneland, og hvilke der aldeles ikke fortiente at kaldes saa. Hr. For og Lord North stode paa engang op for at forsvare sig Den første tog Ordet, og bad sin ærede Ven, Mylord, om Forladelse, at han talede førend han, da han kun havde meget lidet at sige. Han forsvarede sin oprigtige Tænkemaade, som hver Mand, siden Coalitionen blev til, tilstrækkelig kiender. Han ofrede sig selv Virak ved at prise sit forhen gjorte Forslag i Parlementet, til at formindske Kronens Jndflydelse, hvilket blot derfor havde stiftet saa meget Godt, fordi det ikke var skeet i særskilte og for i Veien udkastede Sætninger, men ganske almindelig, hvorfore det og havde fundet saa meget bifald. Hr. Pitt skulde giøre ligeledes, og følge hans Exempel. Lord North vilde være vittig, og roste Hr. Pitt's hemmelig udkastede Plan. Han ønskede sig til Lykke med, at han dog endelig engang havde den Fornøielse, at være af en Mening med den unge Minister, og frydede sig allerede forud over, at denne særskilt udkastede Plan, hvis Jndhold ved ikke endnu var ham bekiendt, dog vist skulde blive forkastet. Han lod sig forstaae med, at han troede, at det ikke var Hr. Pitt's Alvor med Parlementsreformen, og at han ligesaa oprigtig ønskede, at hans Plan blev forkastet, som Mylord selv. Hr. Pitt kunde umuelig blive ligegyldig ved saadan Tale. Det hele Huus, sagde han, skal indsee, at Mylord har ingen anden Hensigt, end at forkleine. Des uden røbede han, hvorledes det stod til med hans Statsindsigter. Han forlangte, at Sagen angaaende Parlemenreformen skulde gaae for den, som angik den brittiske og irlandske Handel. Skulde man vel have troet, at en Man som Mylord, der saalænge havde sat ved Statsroret, var saa ukyndig om de irlandske Anliggenders Vigtighed, som har nyelig har vist, Han burde sandelig for sin egen Æres Skyld ikke have sagt saadant. Jmidlertid er det ikke min Maade, at stride om Sager, førend den dertil ansatte Debatte er for Haanden. Jndtil dette skeer, vil jeg derfore tøve med al hvad jeg har at sige.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Lord North, som fandt sig truffen, undskyldte sig, at han ikke havde havt den Hensigt at forkleie, som Hr. Pit havde paadigtet ham. Han vilde derpaa atter vise sin Klygt og talede om en Oversætter af Virgil og hans Konstdommer, men hvad han talede var temmelig smagløst. Han paastod at han ikke, ved at foreslaae den Udsættelse af de Jrlandske Anliggender, havde proclammetet sin Uvidenhed; men at han just havde ønsket en Udsættelse, paa det at mange unge Personer i Underhuset (iblant hvilke han fornemmelig regnede Hr. Pitt) kunde blive noget mere udrevne af den Uvidenhed, hvori de vare ihenseende til de Jrlandske Anliggender. De Beskyldninger, Forkleinelser og Skoser, hvormed Hr. Pit satte an paa ham, og hvori han var saadan Mester, kunde han paa ingen anden Maade forklare, end at det skede, fordi den unge Minister ikke vidste at sige og svare noget bedre. J. midlertid troede han dog, at det ikke lod ham godt, at svare den grovt, som ikke havde tænkt noget Uhøfligt med hvad han havde sagt. Da man saaledes i hele Timer havde stridet med hverandre i det Brittiske Senat, blev der endelig voteret over Hr. Pitt's Forslag, at Underhuset den 15de hujus skulde blive talt, " og samme ved en stor Overvægt af Stemmer antaget. Huset brækkede derpaa strax op.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
J Onsdags kom Oberste Fispatrik, en Coaltiionist, frem med en Supliqve, som var undertegnet af forskiællige af Hr. Fores Venner i Westminster, hvori de i Stadens Navn besværede sig over, at de ikke bleve forestilte i Parlementet, og dog alligevel maatte betale Taxer. Han forlangte, at denne Supliqve maatte paa Fredag tages i Overveielse. Scheridan skal have opsat den, og Hr. For vil i Dag lægge den til Grund for sin Debatte angaaende sit Parlementsvalg. Hr. Burke gjorde stor Ophævelse, og holdte en lang Tale derom, at Elias Jmpey paa nye skulde gaae som Dommer til Jndien, og sluttede med det Spørsmaal til Hr. Pitt, om dette Rygtet var sandt, Denne gav til Svar, at den hele Sag var ham ubekiendt, hvorpaa den Allarm, som Hr. Burke vilde opvække, blev endt. - Tilsidst blev der bevilget 18000 Matroser, og for hver 4 Pund Sterling maanedlig, til de Kongelige Skibes Bemanding i dette Aar. - Overhuset har endnu ingen Forsamling holdt.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
J Onsdags bleve virkelig de 20 Misdædere, hvorom v. nyelig have meldt, paa engang ophængte for NewgateSamme vare Huustyve og Stratenrøvere, og den ældste iblant dem ikke over 30 Aar. Siden Aaret 1740 ere ikke saa mange blevne henrettede paa engang. Patrioter mene, at en viis Lovgiver ikke allene bør fuldbyrde Straffen paa Misdæderen, men endog føie alle muelige Foranstaltninger til at forebygge Forbrydelser saa meget skee kan. Ægte Engelænde, re svare derimod, at man ikke maae giøre noget Jndgreb i en Britters Rettigheder, og ikke betage ham den Frihed, at røve og døe i Galgen, naar han har Lyst dertil. Det synes virkelig som at disse sidste Tanker holdes her for grundede; thi ellers kunde det her værende Polities Opførsel umuelig forsvares.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Lemberg, den 4de Februarii. Uagtet man lydelig taler og skriver og Fred, saa maae vi dog her paa den yderste Spidse af de Keiserl. Stater frygte for det Modsatte; thi saa længe de krigerske Anstalter blive fortsatte, saalænge de her værende Artilleristers Arbeide drives med Eftertryk, og de desuden med Proviant opfyldte Magaziner ikke allene bestandig bekomme en endnu større For Fraad, men endog betydelige Transporter af Rekryter passere her igiennem, saa længe troe vi at de foregaaende Forlige Artikler med Holland ere endnu ikke blevne underskrevne.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Paris, den 7de Februarii. Den hollandske Ambassadeur von Brantzen har nyelig haft i Versailles en Conference med Hr. Grev von Vergennes hvorfra han kom noget nedslaget tilbage. Krigsrustningerne ere endnu ikke gandske ophørte, og nogle troe endnu stedse, at et Feldtog skal blive aabnet i dette Aar. Leverandeurerne skulle fornemmelig have udspredt de mange Fredsrygter, for desbedre at kunne gjøre deres Jndkiøb. Jblandt andre har een formedelst Fredsrygtet kjøbt 6000 Heste for en meget le Priis, og siden vundet en stor Summa ved at sælge dem.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 7de Febr. J Torsdags den 3die hujus kom en overordentlig Coureer fra Berlin til Versailles, og da Rygtet Dagen tilforn havde gaaet om en Borttudskning af de Østerrigske Nederlande imod Bayern, sluttede man deraf, at denne Coureers Depechenmaatte angaae samme. J Grunden ere de dog tilforladeligen hemmelige. For Resten forsikrer man og i Dag, at det seer igien ud til Krig, og at Striden imellem Keiseren og Holland, dog vil komme til at foraarsage Blodsudgydelse. - Et vis Compagnie, som i December Maaned fik i Commission, at levere 6800 friske Heste til Cavalleriet, og derpaa fik ContraJordre, har paa nye faaet befaling, at giøre denne Leverance saa hastig, som muelig. Man sagde her allerede i Fredags at Grev Maillebois, samme Dag havde tiltraadt sin Reise til Holland, men dette Rygte var falskt. At det var bleven denne General forbuden af Kongen, at reise til Holland, er endnu ikke bleven bekræftet; han skal nu hellere have besluttet, virkelig at tiltræde sin Reise til Haag den 12te hujus.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Elsatz, den 9de Februarii. Efter Breve fra Paris er man sammesteds i samme Uvished om Krig og Fred, som paa andre Steder. Man troer der, at dersom Hollænderne ikke indgaae den Betingelse, at oploffre Mastricht for Schelde, maae de formodentlig giøre sig Regning paa fremmet Bistand. Leiden, den 12te Februarii.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Breve fra Paris melde, at Hr. Blanchard er bleven indbudet til at komme til Jrland, for sammesteds at forfærdige en Lufthold; man har budet ham 12000 Livres derfor, samt frie Reise o. s. v. Den Summa, som han ved Subskription og Foræringer har faaet i London, beløber sig til 30000 Livres.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Amsterdam, den 12te Februarii. Regieringen i Dordrecht har besluttet, at lade takke Borger=Militien og Voluntair=Corpset derfor, at de saa lykkelig have stillet Bøndernes Oprør i Schidam. J Henseende til Bevæbningen har man de beste Efterretninger. J Reenwik, Ransdorp, Dergerdam og Schellingwonde vise Jndbyggerne saadan Jver, at de alle uden Lodkastning ville indskrives.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
J Egnen af Gorcum, hvor de forbudne Baand og Tegn i mange Dage havde ladet sig see, finder man nu intet Spor mere til Misfornøielse.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Vore Breve fra Paris bekræfte det, at Grev Maillebois vil med det første være i Holland. Man melder ogsaa derfra, at store og vigtige Ting torde inden kort Tiid blive bragte til Udførelse, hvorved Frankrige vil for det første blive en blot Tilskuer. Kiøbenhavn, den 28de Februarii.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Førstkommende Torsdag den 3die Martii tager HøiesteRet for indeværende Aar sin Begyndelse, hvor Hs. Kongelige Majestæt i allerhøieste Person præsiderer. Sagen, som den Dag skal foretages, er en Kiøbenhavnsk, i Ordenen, No. 25. Matros Peder Axelsen contra Jøderne Moses Melchior og Jacobsen, hvori Secretair Hersleb møder for Citanten og Justitsraad Uldall for Contraparterne.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Under Dato Christiansborg Slot, den 25de Februarii, har Hans Majestæt allernaadigst udgivet den Orden, hvorefter Allerhøistsamme vil, at de Sager, som til Hs. Majestæts almindelige Høieste=Ret i indeværende Aar 1785 ere indstævnte, saavelsom og de, som fra forrige Aaringers Høieste Ret ere overblevne, skal foretages, og dermed den 3die Martii begyndes, nemlig: Efter Kongelig allernaadigst Bevilling udsatte Sager: Fra Aar 1781, No. 1. Fra Aar 1782, No. 2. Fra Aar 1783, No. 3. Fra Aar 1784, No. 4 til 19. De til Høieste=Ret for Aar 1785 indstævnte Sager. Danmark Kiøbenhavnske Sager: Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets, No. 20 til 53. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifteforvalteres, No. 54 til 58. Kiøbenhavns Giæste=Rets, No. 59. Siellandske Sager: Landsdommernes, No. 60 til 73. Kiøbenhavns Rytter Districts Birkedommers, No. 74. 75. Wordingborg Districts Birkedommers, No. 76. Samsøe Grevskabs Birkedommers, No. 77. Commissariers Forretninger, No. 78. 79. Landmilice=Sessionens Deputeredes,
Berlingske Tidende, 1785-02-28
No. 80. Fyenske Sager: Landsdommernes, No. 81. 82.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Odense Borgemesters og Raads, No. 83. 84. Lollandske og Falsterske Sager; Commissariers Forretninger, No. 85. Sager, som efter Friherrernes Privilegier indstævnes for Høieste=Ret, No. 86. 87. Jydske Sager: Landsdommer nes, No. 88 til 107. Wiborg Politie=Rets Nr. 108. Aalborg Magistrats, No. 109. Riber Magistrats, No. 110. Byefogeds, efter allernaadigst Bevilling, No. 111, Skanderborg Districts Birkedommers, No. 112 til 115, Marselisborg Friherskab: Birkedommers, No. 116. Herredsfogders for Rettens Fornegtelse, Nr. 117. 118. 119. Commissariers Forretninger, No. 120. 121. Commissarier for Rettens Fornegtelse, No. 122. Reesen Birkedommers for Rettens Fornegtelse, Nr. 123. Told-, Consumtions= og Confiscations-, samt andre Kammer=Sager, som directe for Høieste=Ret indstævnes, No. 124 til 127. Bornholmske Sager: Landsdommerens, No. 128 og 129. Norge: Søndensieldske Sager: Ober=Hofrettens, No. 130 til 156. Jarlsbergs Grevskabs Birkedommers, No. 157. Told-, Consumtions= og Confiscations-, samt andre Kammer=Sager, som directe for Høieste Ret indstævnes Nr. 158 til 166. Nordensieldske Sager: Ober=Hofrettens, No. 167 til 174. Told-, Consumtions= og Confiscations=, samt andre Kammer=Sager, som directe for Høieste Ret indstævnes, No. 175 til 178. Vestindiske Sager; Ober=Rettens, No. 179 og 180. Told-, Consumtions og Confiscations-Sager, som directe for Høieste Ret indstævnes, Nr. 181. Ostindiske Sager: Nr 182. Fra den 19de til 26de Februarii d. A. ere her i Staden, copulerte 16 Par, fødte Drenge 19, Piger 28, tilsammen 47, døde Mænd 15, Qvinder 15, Drenge 14, Piger 22, tilsammen 66; ere altsaa 19 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 2, Brystsyge 6, Feber 1, Flekfeber 1, Forraadnelses=Feber 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, Hoste 2, Jnflammation 2, Kighoste 1, Krampe 1, Kopper 1, Modersyge 1, Mæslinger 4, Slag 12, Sting 1, Svindsot 3, Tænder 3, Tærende Syge 8, Trødske 1, Uangivne Svagheder 6, Vattersot 1, Ørepine 1.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Døde. Kiøbenhavn den 20de Februarii Mad. Helena Fiellerup. fød Rohde, Brændeviinsbrænder og Oldermand SørenFiellerups Hustrue, 31 Aar; Hr. Martin Johansen, Gertner, 62 Aar; den 27de hujus Hr. Conferentsraad Peter Ludvig Münch, i sit 79 Aar; Mad. Maren Remmerty, 72 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-02-28
Posten fra Hamborg for Fredag og i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.