Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Randers, den 30te Aug. Jfjor Sommer blev derpaa herværende Skibsbyggeplads lagt Kjølen til en Brig som Handelshuset P. H. Ree & Comp. havde bestemt at lade bygge af den her bosatte, duelige Skibsbygmester Hr. Langeland, en Elev af den i Faget fordeelagtig bekjendte Hr. Bonnesen i Aarhuus. Siden den Tid er Værket stadig skreden frem, og mange herværende Haandværkere og Arbeidsfolk have derved fundet Beskjæftigelse og Underholdning. Da dette Skibs Bygning kunde ansees, saa at sige, som Skibsbyggeriets Debut her paa Stedet, thi hidtil indskrænkede det sig næsten udelukkende til Reparationer og Bygningen af de fladbundede Flod skibe (for nogle Aar siden lod samme Handelshuus rigtignok ogsaa ved Hr. Langeland udføre en Skonnert; men dertil anvendtes den øverste Halvdeel af et fra Assuranen tilkjøbt strandet Skib, som man satte ny Kjøl og nye Spandter til; saa vakte det Jndvaanernes særdeles Jnteresse, og Skibsbygpladsen blev til en stadig Spadseregang for Folk, der glædede sig ved at see hvorledes Værket fra Straakjolen af heldig skred frem under en kunsterfaren Veiledning. Nu priser Værket Mesteren, Jgaar Formiddags Kl. 9 løb Briggen, der er kaldet "Cimbria- og faaer som Gallionbillede en Vildmand, der bærer de jydske Vaaben, lykkelig af Stabelen, under Kanonernes Torden, en Tusch af blæsende Jnstrumenter, og den, uagtet Regnveiret, meget talrigt forsamlede Menneskemasses lydelige Jubel. Briggen ligger nu stolt paa Vandet ventende sin yderligere Fuldendelse, hvorefter dens Forer Capt. Wippel, der har overværet dens Fuldendelse endnu i dette Efteraar skal gjøre en Reise med den og lade den kobberforhude. Siden er den bestemt til Fart paa Amerika. Da Cimbria" er et Skib paa omtrent 80 Commercelæster (det stikker allerede nu 7 Fod med Agterenden, og antages uden Kobberforhudningen omtrent at ville koste en 25,000 Rbd.) og følgelig ikke vil kunne flyde med Last her og til Bryggen, saa seer det formodentlig aldrig meer sin Fødeby; men vore bedste Ønske skulle ligefuldt stedse ledsage det paa dets vaade Vei Gid andre af voxe Capitalister (hvoraf Randers desværre dog nok ikke eller mange, vilde følge dette priselige Exempel, for at ikke en nys aabnet Erhvervkilde, der kan give mange flittige Arbeidere Brød, allerede igjen skal stoppes. (Rd. Av.) Horsens, den 31te Aug. Saa nødig vi end underskrive nogen Jeremade, saa maae vi dog beklage de sidste Dages idelige Regnveir, som meget nedslaaer Landmandens glade Haab paa en riig Høst. Endskjøndt vi i Mandag og Tirsdags her til Byen og Omegnen, især i Bjerre Herred, have faaet en betydelig Deel Rug ind, staaer derimod efter Forlydende Vester og Nord paa saagodt som Alt ude endnu. Siden i Onsdags Morges, paa hvilken Tid vi havde et stærkt Uveir med Torden og Regnskyl som især ved Byerne Bisholdt, Brunde og Stourup, hvor det var ledsaget med store Hagel og Jisstumper, skal have anrettet betydelig Skade paa Kornmarkerne - have vi havt til i Nat vedholdende Regn. - Gud give at de mange Sukke og Bønner som gjenlyde om gunstigt Veir for Høsten, snart maatte vorde bønhørte, og Bonden see sin Lade fyldt med al den Velsignelse, som bugner paa Agrene. (Hs. Av.) Samss, den 27de August. En ung Kjøbmand, der i flere Aar har været etableret her paa Øen, har været saa ulykkelig at kantre med en Baad, hvormed han oftere pleiede at gjøre Seiltoure, og finde sin Død i Bølgerne.