Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-02-07
Spanien. Efterretningerne herfra stemme ikke overeens. Medens Journal des Debats fortæller, at Jndvaanerne i Madrid lagde den største Enthusiasme for det nye Ministerium for Dagen, og at Stemningen i Catalonien iligemaade var Ministeriet gunstig, mælder et Brev fra Barcellona, at Lander stod i Begreb med at indsende en tredie Forestilling til Dronningen, forat erklære hende, at man i Catalonien ikke var tilfreds med dette Ministerium, deels fordi Hr. Burgos var gaaet over i samme, deels fordi de nye Ministre ikke duede stort meere end de afsatte. - Don Carlos skal have udviklet sine Rettigheder til Tronen, for flere nordiske Magter og derhos erklæret, at han til Foraaret agter at gjøre et Jndfald i Spanien. Han har udnævnt Zabala til Generalcapitain i de baskiske Provindser, og det hedder at denne holder Bilbao omringet saaledes, at Jndbyggerne ikke driste sig til at forlade Staden. Merino og Cuevillas skulle atter hade viist sig i Gammel-Castilien. J Saragossa vare nogle Geistlige, som mistænkte for at intriguere for D. Carlos, blevne indspærrede; men et stort Antal unge Mennesker satte dem igjen i Frihed. Den optørske Hob begav sig derefter til Generalcapitain Espeletas Bolig og slog hans Vinduer ind. Den Madrider Estrella af 15de f. M. omtaler flere Fængslinger, der vare en følge af Attentatet imod Dronningens og hendes Datters Liv. Hos de Fængslede skulle talrige Proclamationer og adskillige vigtige Documenter være fundne Til at udøve hiin Misgierning var en Student, forden Tjener hos D. Carlos, udseet; ogsaa han skal være fængslet og ved sine Tilstaaelser have compromitteret Personer af høieste Rang. Efter Jndicateur de Bordeaux skal Sammenkaldelsen af Cortes allerede være publiceret ved to Ordonnantser. - Messager har et bittert Udfald mod den franske Regjering over dens Forhold med Hensyn til de spanske Anliggender. Skal man troe, hvad dette Blad erklærer for et uomtvisteligt Factum, saa har Dronning Christine underhaanden udbedet sig den franske Konges personlige Mening om, hvorledes Spanien bedst burde regieres, og Kong Ludvig Philip har da formanet hende til for alle Ting aldrig at bevilge Cortes eller Pressefrihed, og derimod anbefalet hende Oprettelsen af et Sengt paa russisk Maneer. - Man vilde i Paris vide, at det engelske Gesandtskab i Madrid havde til Regjeringen indgivet en Note, hvori der paa det Alvorligste blev protesteret imod videre Jndfald paa portugisisk Grund, hvad Aarsag man end dertil maatte have Frankerig. D. 26de Januar indfandt Ministrene Soult, Thiers, d'Argout, Broglio og Humann, sig til en forud berammet Samtale med Medlemmerne af Budgetcommissionen. Jfølge Journal des Debats opstillede de den Anskuelse, at man i Budgettet maatte gjøre Forskiel imellem de nødvendige og de blot nyttige Udgifter. De sidste kunde blive en Gjenstand for nærmere Underhandlinger; men i de første kunde Jntet eftergives uden paa Statens Æres og Jnteresses Bekostning. Skulde Kammeret antage Afkortninger i saadanne Udgifter, og skulde det navnligen, overeensstemmende med Oppositionens Fordringer, beslutte en yderligere Reduction af Krigshæren (Marskal Soult vilde godvillig give Slip paa en tilsigtet Forøgelse af 61000 Md.); saa vilde hele Ministeriet see sig nødt til at tage Afskeed. Andre Blade afvige noget i Fremstillingen af disse Forhandlinger; i alt Fald førte de ikke til noget Resultat, da OdilonBatrot fik den Mening gjort gjældende, at Ministrenes Jnsinuationer aldeles ingen Jndflydelse maatte have paa Commissionens Beretninger; men at Kammeret maatte afgjøre, hvorvidt det maatte finde sig beføiet til i Forhandlingerne om Budgettet at tage Hensyn til Ministrenes eventuelle Udtrædelse. - Under de Debatter, som Bønskrifterne om Polakkerne medførte, fremkom den Deputerede, Hr. Dulong, med nogle fornærmelige Yttringer imod General Bugeaud, der, som bekjendt, var Hertuginden af Berrys Bevogter paa Blaye. Som en Følge heraf, mødtes disse Herrer d. 20de f. M. i Boulogneskoven og afgjorde Sagen med Pistoler saaledes, at Dulong fik et dødeligt Saar og skal være død endnu samme Aften. Han var een af Oppositionens dygtigste Talere og havde Ord for at være en frisindet, retskaffen og negennyttig Mand.