Berlingske Tidende, 1768-06-01
- J denne Sag er ogsaa til Manufactur-Comtoiret af ganget behørig Protocol-Extract, angaaende, at forbemelte Midler af dets Regnskaber udgaae. S. D. Efterat Hs. K. M. ved Resolution af 23 Decbr. 1686 havde i Naade tilladt Borgerskabet i Linksping, Henseende til manglende Overdrift, at det til Græsgang for sine Creature maatte betiene sig af en nær ved Staden beliggende og Kronen allene tilhørende Jæger=Park, saavidt det kunne skee uden andre Gaarders Forfang og Skade, hvorom Kongens befalingsmand paa Stedet havde at undersøge; saa har Hs. K. M. siden, paa da værende Generalmajor og Landshøvding, Baron d'Albedithls aflagte underdanige Beretning, at 17 Gaarde, som ligge omkring bemelte Jæger Park, ikke skulle have anden Overdrift eller Græsgang, ved Resolution af 29de April 1747 afslaget Staden denne søgte Fordeel. - Herover har Rigsdags Fuldmægtigen for bemelte Stad, Borgeren Erie Gezelius, hos Rigets Stænder, ført Besværing, med Andragende, at Staden ikke har begiæret den hele Jæger=Park, men kuns saa meget deraf Østen for Veyen, som kunne den overlades; og at til denne Deel af Parken ikke grændsede saa mange Gaarde, som afg. Generalmajor og Landshøvding Baron d'Albedithl skal have angivet, men at alle Gaardene desuden havde deres særskildte Havet og indhegnede Græs Marker, da Staden derimod havde slet intet; anholdende derfor om denne Understyttelse, i Følge Høystbemelte Kongel. Resolution af Aar 1686, og det saameget mere, fordi den derudi anbefalede Undersøgning skal aldrig være bleven iverksat, eller den rette Tilstand undersøgt og angivet. - Saasom da meerbemelte Kongel. Resolution af Aar 1686 tillegger Linkøbings Stad den Rettighed, til Græsgang for sine Creature at maatte benytte sig af ovenmelte Kron=Park, saavidt det uden andre Gaarders Forfang skee kan; men ingen lovlig Undersøgning om dette sidste er paa Stedet holdet forinden den Kongel. Resolution af Aar 1747 blev udstædet; altsaa, og paa det at hverken LinkøbingsStad maa savne den Fordeel, som forbemelte Kongel. Resolution tildeeler den, ey heller angrændsende Gaarde lide ubillig Skade, have Rigets Stænder i Underdanighed anholdet hos Hs. K. M., at en lovlig Undersøgning herom vorder af Dommeren paa Stedet med allerførste holdet, udi samtlige angrændsende Byemænds og Linkøbings Borgerskabs, eller deres Ombuds, samt udi alle andre Vedkommendes Nærværelse; hvorefter Hs. K. M. ville i Naade behage at udlade Sig over Linkøpings Stads underdanige Ansøgning om Brugs=Rettighed i denne Kronens Park, og det efter forekommende Omstændigheder, uden Henseende til den K. Resolution af 1747, saaledes, at Hs. K. Msts. og Kronens Fordeel herved i mueligste Maade søges maa. S. D. Til at holde Bog over de ved sidstleden Rigsdag uundgængelig befundne saavel inden som udenrigske Laan, imod det Kongel. Stats Comtoirs Obligationer, er det vorden anseet for raadeligst, at bruge Betienterne der sammesteds og i Rentekammeret, saavelsom i det Kongel. Kammer Collegii første Aftegnings=Comtoir, hvilket svare og overordentlige Arbeyde, som udfordrede deres yderste Flid, er kunne paalegges dem, uden tillige at give Haab om nogen sær Belønning derfor, til Understyttelse udi deres med alle Penge=Lomtagende tilfælleds havende, men dem, som uden Leylighed til anden Fortieneste, meest følelige Vilker. - J Henseende her til har Hs. K. M. under 23de Martii 1763. Naade eragtet billigt, ikke allene for den da fremfarne Tid at benaade bemelte Betientere med en vis Løn, til Deeling imellem dem, men endog at tillade det Kongel. Stats=Comtoir, for den følgende Tid at maatte fremdeles anmelde dem til at nyde en lige Fordeel, saa længe lige Omstændigheder vedvarede; i Følge hvoraf Stats Comtoiret ogsaa, Aaret derefter, eller 1764, har underdanig anmeldet Betienterne til ydermeere naadig Belønning, den Hs. K. M. og har i Naade behaget at bevilge dem. - Men da det K. Stats Comtoir den 7de Junii sidstl. paa lige Grunde har i Underdanighed hos Hs. K. M. anholdet, at samme Løn ogsaa for det sidst afvigte halve Aar maatte forundes dem, har vel Hs. K. M. i Naade anseet, at Stats=Comtoirets andragne Grunde kunne være tilstrækkelige og gyldige, for at bevilge den foreslagne Gratification; dog, saasom det havde al Anseende til at lige Omstændigheder endnu i de tilkommende Aaringer ville forefalde, har Hs. K. M. i Naade behaget, over denne Materie at indhente Rigets Stænders underdanige Tanker. - Jgiennem Secrete Utskottet ere Rigets Stænder vorden underrettede om, at det for Betienterne i det K. Stats-Comtoir, i det K. Rentekammer, og i det K. Kammer=Collegii første Afregnings=Comtoir, af de optagne uden og indenrigske Laan paakomne Bi=Arbeyde har været og er endnu ganske svart, for det meste nu ligesom de forrige Aaringer, og at det er bleven opvartet med ikke mindre Fliid og Utrættelighed end før, uden de ordentlige Forretningers Tilsidesættelse; At Arbeydet for samme Betientere er endog i andre Maader vorden saaledes forøget, at, foruden hvad som hører til de seenere K. Lotterier og Renternes Beregning for det K. Stats=Comtoirs for de der faldene Gevinster udgivne Obligationer, har saavel de udenlandske Subsidiers Jndsamling ved Stats=Comtoirets Forsorg, gjort dem et Arbeyde som baade var brydsomt og før usædvanligt, og for hvilket de ikke hidindtil have bekommet nogen sær Gotgiørelse, ligesom og, efterat den forordnede Udreednings Commission ophørte, mangfoldige fra Krigen og Armeens Bevægelser flydende og tilbagestaaende Sager have kommet i sær an paa Stats=Comtoirets Berigtigelse, uagtet at de dem derfor imedens Udrednings=Tiden tilstaaede ringe Lønninger, siden vare indeholdte. - Saasom da Rigets Stænder af alt dette have have befundet, ikke allene at meerbemelte Betientere, ved at fortsætte disse forøgede Forretninger fra den 19de Junii 1764 til samme Tid indeværende Aar, have vel fortient en lige Belønning, som den dem for det forrige Aar blev bevilget, men endog, at Forøgelsen til deres Arbeyde vil herefter, og saa længe Forfatningen med uden og indenrigs Laan vedvarer, ikke vorde mindre betydelig end hidindtil; saa have Rigets Stænder i Underdanighed hos Hs. K. M. anholdet, om at samme Understyttelse, som de sidst have nydt, maa komme dem til gode saavel for det sidste Aar, som fremdeles, indtil dette Extra-Arbeyde ophører, til en saa billig som fornøden Opmuntring for dem ved deres slette Vilkor, og meere end ved andre Verker gjorte tro Tieneste, samt at den maatte paa saadan Maade, som det K. Stats=Comtoir forrige Aar haver hos Hs. K. M. i Underdanighed foreslaget, deeles imellem Betienterne i samme Verk, i det K. Rentekammer, og i Afregnings Comtoiret; dog at disse Lønninger komme til at ophøre, naar Arbeydet, formedelst Forandring med Kron=Laanene, kan formindskes, eller og, naar Omstændighederne udkrævede, at indsætte flere Betientere derved. - Hvorom ogsaa til Secrete Utskottet er ganget behørig Underretning, ved Udtog af Exped. Deputations Protocollen. S. D. have Rigets Stænder forehaft den Besværing, som Hofjunker og Notarius i Hs. K. Msts. og Rigets SweaHof=Ret, Claes Engelerantz, har anført derover, at Hs. K.M. ved Resolution af 12te Febr. sidstl. har i Naade afslaget ham den i Underdanighed søgte Opretning imod Assessoren ved bemelte Hof=Ret, Sren Westermann, og Advocat=Fiscalen sammesteds, Niels Zellen. - For at udvirke Forandring i Høystbemelte Kongel. Resolution, har Hof=Junkeren anført, at Assessor Westermann blev Aar 1748 Auscultant i den Kongel. Smea Hoftet, 1751 Vice-Auditeur ved Uplands Regiment, 1752 Vice=Herredshøvding, 1760 Secretaire i Over=Assecurance=Retten, og 1762, efter Rigets Stænders underdanige Forslag, Assessor i bemelte Hof=Ret. Advocat-Fiscal Zellen blev Aar 1753 Auscultant, 1754 extraord. Notarius ved Criminal=Protocollen, 1757 ved Civil Protocollen, 1762 ordinaire Notarius, og 1763 ved Accord Advocat Fiscal sammesteds. Men Engelerantz blev Aar 1747 Cancellist i Borger=Standen, 1748 Auscultant i den K. Smea Hoftet, samme Aar erholdt Hs. Kongl. Msts. naadige Bestalling paa Hof=Auditeurs Embede, blev 1751 extraord. Notarius i bemelte Hofret, 1752 forordnet at forrette Dommer=Embede, 1755 Vice Notarius ved Civil Protocollen, samme Aar Tienestgiørende Hosjunker, 1757 Cancellist, og 1762 ordinaire Notarius: Hvorfor Engelcrantz, som skal saaledes baade inden og uden Verket have haf ustridigt Fortrin for Westerman og Zellen, og til med, i Følge et foreviist Beviis af Hr. Rigsraad og Ober=Marechal, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Græve Horn, har været tienestgiørende Hofjunker siden Aar 1755. formeener sig at være ved de andres Befordring lidende, og til Opretning berettiget. - Og saasom det, ved efter de indgivne Merit=Lister og Bestallinger at ligne Assessor Wester mans og Hofjunker Engelerantz Fortienester imod hinanden, befindes, at den sidstmeldte har for Westerman et ustridigt Fortrin udi Tieneste Tid og værdigere Bestallinger saavel inden som uden Verket, og at, i Følge Rigets Stænders underdanige Skrivelse til Hs. K. M. af 20de Nov. 1756, det i Besynderlighed bør komme Engelerantz tilgode, at han, efter Ober=Marechallens Beviis, har været Tienestegiørende Hofjunker, og saaledes berettiget til Befordring lige ved dem af Hof=Betienterne, som paa Stat ere opførte; hvoraf saa meget tydeligere følger, at Engelerantz er vorden lidende ved Westermans Befordring, som Westerman da, og lige indtil Aar 1760, ingen anden Tour havde, end som ViceHerredshøvding; Saasom og Engelcrantzes lidende herforuden er vorden end mere forøget ved den hastige Fremgang som Advocat-Fiscal Zellen har gjort, hvilken endnu opholdt sig ved Academiet da Engelerantz allerede var forsynet med Hs. K. Msts. naadige Bestalling, og denne desuden i HofRetten beklædede Cancellistes Embede forinden Zellen besad mindste Tour; Altsaa have Rigets Stænder eragtet retviist at være, at Engelkrantz, paa det at han maa vorde oversat i sin lovlige Befordrings=Ret, bør nyde Forslags=Rettighed til Assessor, naar han sig dertil anmelder, og ansees, som om han allerede en gang havde staaet paa Forslag, samt at han udi videre Befordrings Trin bør nyde Tour frem for Westerman og Zellen, dog uden at ældre og meere fortiente, som ved denne Rigsdag have besværget sig, derved maa vorde lidende. S. D. have Rigets Stænder til deres Land= og Søe=Militiæ Oeconomie=Deputation henviist Vice-Herredshøvding Jean Ulric Gyllenpalms Memorial, angaaende at Besigtelse over Officier=Boliger maatte, i Betragtning af de mangfoldige Embeds Forretninger, som paaligge de ordinaire Herreds=Høvdinger, vorde forrettede enten af Auditeurerne, eller og af andre duelige Personer under de K. Hofretter. Den 27 Septbr. Allerede ved sidstl. Rigsdag, da Rigets Stænder havde fore, angaaende den her i Staden værende Lazareth Indretning, kom det i Overveielse, at Præsteskabet ved Ulrica Eleonore Meenighed kunne, imod billig Gotgiørelse, i Steden for de Prædikener som i Lazarether holdes, gaae de Syge tilhaande med fornøden Overhørelse og Samtale, lempede efter enhver Siæles Tilstand. Men saasom dette, tilligemed alt det øvrige Lazaretherne angaaende, som da var under Overveielse, ikke kunne overkommes at vorde saa fuldkommen afgjort, at Rigets Stænder kunne i Underdanighed tilskynde Hs. K. M. derom at lade udfærdige nogen Forfatning, har følgen deraf iblant andet været denne, at Præsteskabet siden har maattet holde ordentlige Prædikener paa Lazarethet, uagtet at de Syge dermed vare saa meget mindre tiente, som endeel af dem have deres Værelser saa langt langt fra Prædike=Sahlen beliggende, at de end ikke høre Lyden, hverken af Sang eller Prædiken, ligesom og Erfatenhed har viist, at de som ligge nærmest, deels af Ukyndighed i Christendommen, deels af Verk og Vee, hindres fra at satte eller forstaae nogen af lang Sammenhæng bestaaende Tale; hvorfore Prædiken paa Lazaretheet, som allene for de Syges skyld er vorden indrettet, nu ikke udretter andet, end at underholde Beqvemmelighed for andre Folk, som ellers burde søge Meenighedens tæt ved Lazarrettet beliggende Kirke, og hvorved denne taber baade i Bænke=Leye og Tavle=Penge; ey at tale om, at Præsteskabet maa saa meget mere sukkende paa Lazaretet forrette et Arbyde, som ikke geraader til sit rette Maal, da den hidindtil aldeles ingen Vederlag derfor er vorden tillagt.