JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Udenlandske Efterretninger. Fra Dublin skrives under 21de October, at Borgerne havde besluttet at protestere imod de at Regjeringen med Hensyn til Repealbevægelsen foretagne forfatningsstridige Skridt, og at de i denne Hensigt vilde afholde Forsamlinger i de forskjellige Districter af Staden. Den første af disse Forsamlinger fandt Sted den 21de October, og bivaanedes af O'Connell, som i en lang Tale erklærede, at han ingenlunde, som man havde sagt, havde forandret sine Anskuelser angaaende Repealen, men af han var bleven bevæget til at stemme for et Forbundsparlament i Dublin istedetfor et uafhængigt irlandsk Parlament, ved den Bistand, som han, til at opnaae det Første, kunde vente af et meget mægtigt og indflydelsesrigt Parti i England. Talen blev hørt med stort bifald og O'Connell begav sig bort med den bemærkning, at han endnu maatte bivaane en anden Forsamling, hvor Hensigtsmæssigheden af et Bønskrift til Dronningen, om at afskedige sine Ministre paa Grund af deres forfatningsstridige Undertrykkelse af den offentlige Meningsyttring, skulde tages under Overveielse. Aldrig herskede en saadan Rolighed og Orden i Jrland som netop nu, og yderst sjelden høres om Excesser og Forbrydelser, der tilforn vare saa almindelige. – En ganske besynderlig Omstændighed vil muligt bevirke, at der ikke bliver Noget af den af Regjeringen mod O'Connell anlagte Proces. Hovedangiveren, en vis Hughes, paa hvis Erklæringer den hele Forfølgelse er grundet, havde nemlig beediget, at han iblandt de Tilstedeværende i flere Repealforsamlinger ogsaa havde bemærket en vis Richard Barrett; og nu bliver det ved Beviser paa det fuldstændigste godtgjort, at denne Barrett ikke har været tilstede i nogen af disse Forsamlinger, at altsaa Regjeringens Agent Hr. Hughes har gjort sig skyldig i Meeneed, hvorved hans hele Anklage bliver gjort mistænkelig. Maaskee vil just dette give Regjeringen en ikke uvelkommen Leilighed til at frafalde en Proces, der i ethvert Tilfælde kunde blive den varm nok. Ved Hoffet i Paris tales nu meget om et Gjenbesøg, som den gamle Kong Ludvig Philip agter at aflægge Dronning Victoria i London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Hertugen af Remours skal i Kongens Fraværelse første Gang fungere som Regent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Keiser Nicolaus har kaldet sin Minister i Grækenland, Hr. Katakazy, tilbage fra Athen, J Ragusa fandt den 30te September et hæftigt Jordskjælv Sted, og Efterretninger derfra af 7de October melde, at Rystelserne indtil da jevnligt havde gjentaget sig i Forbindelse med en skrækkelig underjordisk Hylen. Næsten alle Jndbyggerne forlade hver Aften Staden og vende om Dagen kun tilbage for at besørge deres Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Aabningen af de chinesiske Havne og den ved en liberal Tarif bevirkede directe Samfærsel med dette utællelige, handelsdrivende, industrielle og consumerende Folk vil unægtelig være en for Verdenshandelen høist vigtig Begivenhed. Den nye engelske Coloni paa den hidtil øde Ø Hong-Kong befinder sig i dette Øieblik i en næsten mageløs Udvikling; thi allerede kneiser her nu en Stad, Victoria-Town", med solide, elegante og smagfulde europæiske Bygninger, beboede af 10,000 chinesiske og flere Tusinde europæiske, indiske, malayiske Jndvaanere. Oprettelsen af denne Colonii, saa tæt ved China, vil ufeilbarlig have en mægtig Jndflydelse paa dette Riges Skjæbne. Civilrettens Beskyttelse og store Velgierninger, hvoraf de i den nye Coloni nedsatte Chinesere ere komne i Besiddelse, lader deres gamle Fordomme imod Fremmede mægtigt forsvinde og vænner dem efterhaanden til at erkjende de Fordele, som Nationerne drage af Konsters og Videnskabers Fremskridt. De chinesiske Autoriteter have allerede tilkjøbt sig flere europæiske Koffardiskibe, der skulle tjene dem som Modeller ved Anskaffelsen af en ny Marine; og de vise overhovedet den alvorligste Villie til at indføre europæiske Opfindelser i deres Land. Ved den opmærksomme, virksomme og opvakte Aand, der characteriserer det chinesiske Folk, og ved den Udholdenhed, hvormed det forfølger sine Projecter, maa man billigt undre sig over den Uvidenhed og Borneerthed, hvori det levede for Englændernes Jnvasion. Nu er det derimod næsten at befrygte, at den chinesiske Regjering, gaaende fra een Yderlighed til en anden, med altfor stor Jilfærdighed, og uoverlagte Anstrængelser vil søge med eet Sæt, at naae den europæiske Culturs Høidepunkt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hans Høiærværdighed Biskoppen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
AVERTISSEMENTS. Da jeg har etableret mig her i Byen som Bagermester, saa tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til de Ærede, som ville forunde mig deres Søgning, da reel Behandling stedse skal være Maalet for mine Bestræbelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Nykjøbing d. 1ste Novbr. 1843. Ærbødigst L. N. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Prøver af Ønslev Præstegaards fine Kartofler, som til videre kunne leveres for 8 Mk. Tønden, ville komme paa Torvet i Nykjøbing næste Onsdag og Løverdag, 8de og 11te November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Nykjøbing. Med sidste Post er Undertegnede bleven forsynet med et Udvalg moderne og smagfulde Vinter=Kaskjetter, Sælskinds Dame Støvler a. til billige Priser. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Nye Mallaga Citroner. faes billigt hos M. C. Mackeprang. Fuldblodshingsten Palæmon, der eies af et Jnteressentskab i Lolland, agtes bortsolgt til den høist Bydende ved offentlig Auction, som afholdes paa Torvet i Mariboe den 17de November 1843 Middag Kl. 12, hvortil Lysthavende indbydes. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Lollands Falsters Tidende. tis: en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 151. Mandagen den 6. Uovember. Huusmands=Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
(Af Fædrelandet.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Man hører i denne Tid Huusmandssagen saa meget og saa forskjelligt omtalt, at man næsten føler sig opfordret til ogsaa at yttre sine Erfaringer og sin Formening herom. Huusmændenes Stilling og Vilkaar i Samfundet ere meget forskjellige. J visse Egne staae de sig i Almindelighed godt, og hverken klage de eller have de Grund dertil, og i andre Egne, og det maaskee de fleste, er deres Forfatning derimod maade lig, og det uagtet deres Udgifter, i Forhold til Husenes og Jordtillægets Godhed og Størrelse, maaskee ikke ere høiere, ja endog lavere end hines. Aarsagerne hertil kunne være mange, deels høie Afgifter, deels Mangel paa tilstrækkeligt Arbeide, deels lavere Dagløn og deels ogsaa Dovenskab, men Hovedaarsagen er vistnok Maaden, hvorpaa Afgifterne ydes. Vil man spørge Huusmanden. selv i denne Sag, da vil Fleertallet af dem troe, at nu behøve de blot at begjære, for ogsaa strax at blive deelagtige i alle de Goder, hvorfra de troe at være udelukkede, og der vil da ei lettelig blive Ende paa deres Begjæringer; men naar Talen ikke er om at berige een Stand paa en anden Stands Bekostning, men og Forandring af en bestaaende Jndretning efter billigheds og Retfærdigheds Fordringer, bør denne Forandring, naar dens Nødvendighed, eller dog dens billighed eller Ønskelighed er godtgjort, foregaae saaledes, at ikke større Jndgreb i Andres Eiendomsret eller erhvervede Rettigheder gjøres, end der udfordres til Øiemedets Opnaaelse, og her er jo Øiemedet: at lette Huusmandstandens Kaar, uden at træde de andre Stænder for nær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Man har seet i de offentlige Tidender, hvor denne Sag har været omhandlet, at Nogle ansee det nødvendigt, at deres Hovarbeide indskrænkes til visse bestemte Dage, at Livsfæste indføres overalt, at Huusmændene eller deres Enker gives Ret til at vælge Eftermanden, og endelig, at saavelJndfæstningens som den aarlige Pengeafgifts Størrelse bestemmes efter den Værdi, som Autoriteterne sætte paa Huus og Jord m.m. Vil man imidlertid nøiere overtænke og sammenligne Forholdene i de forskjellige Egne, da vil man vistnok finde, at de Huusmænd, som forrette Hovarbeide enten een eller flere Dage om Ugen, eller Dagarbeide til ubestemte Tider, og altsaa forrette ubestemt Hoveri, i Almindelighed leve i mere forknyt Tilstand og i ringere Kaar end de Huusmænd, som have fri Raadighed over deres Tid og Arbeidskraft, og dette lader sig ogsaa lettelig forklare: en Ugedagsmand er jo paa en Maade stavnsbunden, han kan ikke deeltage i noget stort Arbeide, som fordrer stadigTilstedeblivelse, han kan vanskeligere end Andre faae fast Arbeide hos Bonden, kan ikke overtage Arbeidet ret langt fra sit Hjem, da han altid maa være parat til Arbeide for Herskabet, og tilmed sløves hans Arbeidslyst og Tænkekraft ved Pligtarbeidet, saa at han lidt efter lidt vænnes til Dovenskab, eller dog Dorskhed og Søvnighed, som uformærket, især med Alderen, udstrækker sig til alt hans Arbeide, ogsaa udenfor Hovdagen. Det synes allerede at gjøre stor Forskjel baade i Huusmandens Kaar og med Hensyn til hans Arbeidslyst og Dygtighed, naar hans Hoveri bestaaer i bestemt Arbeide, saasom visse Tønder Lands Høstning, visse Favne Grøvters Gravning, visse Favne Gjerders Lukning eller deslige, og dette er ligesaa forklarligt, han kan forrette sit Arbeide og gjøre det mindre trykkende, deels ved Hjælp af Kone og Børn, deels ved at leie anden Hjælp, og derved erholde tilbørlig Kraft derover, uden at dette væsentlig kan hindre hans øvrige Arbeidsplaner, og da han forøvrigt er ganske raadig over sin Tid og sin Kraft, kan han søge det fordeelagtigste Arbeide, selv i fraliggende Egne, han kan paatage sig stadigt Arbeide, og saaledes gjøre sig langt bedre Fortjeneste; han har ogsaa et friere Valg af sin Plovmand til sin Jords Dyrkning, da han med større Sikkerhed kan love Vederlag, ligesom ogsaa i det Hele hans Tænksomhed og Arbeidslyst har et langt større Raaderum end Ugedagsmandens. Jeg maa saaledes netop ansee det ubestemte Hoveri eller alt Dagarbeide som et trykkende Baand paa Huusmandstanden, og som Hovedaarsag til dens forknytte Kaar; hvorimod de øvrige, af Andre som nødvendig anseete, og ovenfor anførte Puncter, efter min Formening vilde være en voldsom og unødvendig Jndgriben i Eiernes Rettigheder og det frie Contractsforhold, som sandsynlig snarere vilde skade den Stand, man vilde gavne, og navnlig foranledige Jndskrænkning i Husenes Antal, og Ligegyldighed mod deres Forbedring. og Vedligeholdelse, gjensidig Misfornøielse og Spænding mellem Autoriteterne og Godseierne, og rimeligviis ogsaa mange Underslæb og Omgaaelse af Loven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
For den velhavende Karl, som har Raad til at betale Jndfæstningssummen, var Jndførelse af Fæstepligt vel ret behagelig, men den Fattige hialp dette jo intet, ja hindrede ham endogsaa i at erholde Huus og Hjem, og tilmed fordrede billighed, at mange Huse, som Skovfogedhuse, Ledevogterhuse, og andre lignende alligevel maatte undtages fra Fæstepligt. Fritagelse ogsaa for det bestemte Hoveri kunde vel ansees ønskelig for Huusmandstanden, men deels er dette aldrig saa trykkende eller byrdefuldt Søen. Sasom Dagarbeidet, og kan i alt Fald lettere undtages fra Huustugten - og deels kan Godseieren i mange Tilfælde ikke uden føleligt Tab undvære samme, især Høstning ved de Gaarde, hvor Gaardmandshoveriet er ophævet; hvorimod alt Dagarbeides Ophævelse, imod passende Erstatning i Penge eller Korn, ikke i Virkeligheden vilde medføre Tab for Godseieren, da den samme Arbeidskraft jo ligefuldt bliver tilstede, ja endog sandsynlig ved større Lyst og Driftighed vil forøges, thi for at leve og svare sine Udgifter er Huusmanden, jo nødt til at søge Arbeide, og vil Godseieren give samme Dagløn som Andre, vil han sikkerlig ikke mangle Arbeidere, og han forlanger vel ikke bedre Kjøb. Sandt nok, han fik da frie Arbeidere i Stedet for ydmyge Trælle, som, staaende under Huus tugten, ved Stokken kunde commanderes og drives frem i deres træge Gang; men den Fornøielse, som muligt enkelte Godseiere derved tabte, opveiedes vistnok rigeligt ved det bedre Arbeide og den større Frihed i Valget af Arbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Mange Huusmænd, som nu engang ere vante til Ugedage, vilde maaskee af Kortsynethed, indgroet Dorskhed og Frygt for Tilveiebringelse af de red Penge, foretrække at beholde den nærværende Stilling, og dette kunde da ogsaa for deres Besiddelsestid tilstedes, hvorimod det fremtidigen burde være aldeles formeent at contrahere om ubestemt Hoveri eller Dagarbeide, ligesom Forandringer, strax burde iværksættes for de nuværende Huusmænd, som ønskede det; og de Huusmænd, som derefter frygtede for Pengebetalingen, staaer det jo frit at indtræde som fast Tyende hos hvem de ville paa kortere eller længere Tid, indtil de bedre lærte at paaskjønne og benytte Friheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Regjeringen har i lang Tid søgt at befordre Ophævelse af Gaardmændenes Hoveri, men det kan ei nægtes, at saadant ikke er beqvemt for alle Godseiere, da derved udfordres Anskaffelse af større Besætning og Avlsredskaber (skjønt Sagen egentlig ikke en saa vanskelig, som Mange maaskee troe, da altid Noget kan indvindes strax, ved den nødvendige Formindskelse af Qvægbesætningen, og siden haves Erstatning Hoveripengene); hvorimod Ophævelse af Huusmændenes ubestemte Hoveri tvertimod vilde være til begge Parters Fordeel, og naar dette skeer, formener jeg, at der er gjort for Huusmændene, hvad der for Tiden kan og bør skee til Lettelse i deres Kaar, men at Sogneforstanderskabet eller nogen anden Autoritet skulle ansættes som faderlige Værger for dem, og afslutte deres Contracter, vilde jo netop gjøre dem mere afhængige, og sætte dem paa et lavere Standpunct, end det, de hidtil have indtaget i Samfundet. Huusmandstanden er ligesaa oplyst som Gaardmandstanden, og bør derfor ogsaa nyde samme Frihed, og ikke staae meere under disses Jndflydelse end de borgerlige Forhold udkræve, Udsugelse og Undertrykkelse, saavelsom uforsigtige Contraheringer, kunne finde Sted under alle Forhold, men naar Loven forbyder og gjør sit til at forhindre Misbrug og Undertrykkelse, er det vistnok forøvrigt rettest at lade den frie og myndige Mand handle efter sin Overbeviisning. Næst den bemærkning, at jeg under Benævnelsen Huusmænd, har indbefattet Alle, som ikke selv eie, men blot beboe eller bruge et Huus, med eller uden Jord, og uden Hensyn til, om Huset hører under et samlet Gods, eller enkelt tilhører en Gaard – slutter jeg disse bemærkninger med det Ønske, at samme, ved at fremkalde nøiere Drøftelse, maatte have gavnlig Jndflydelse paa denne for en talrig Classe saa vigtige Sag. F. M. Baptistforfølgelsen paa Langeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
(Af Fædrelandet.) Det er vore Læsere bekjendt, at der under 27de Decbr. 1842 udgik en Placat, som paa det at Baptisterne dog ikke skulde udsættes for nogen Samvittighedstvang indrømmede dem en Slags fri Religionsøvelse i Danmark, dog, paa det at det tillige skulde blive vitterligt for Verden, hvor megen Overvindelse det havde kostet Statskirkens Hierarcher at være tolerante, under saa mange og besværlige Betingelser, at Baptisterne ved nidkjær Overholdelse af disse fra Øvrighedens Side ere udsatte for den stærkeste Samvittighedstvang. Medens vi derfor lode os det være magtpaaliggende, strax efter at denne Placat var emaneret, at vise dens Utilstrækkelighed og dens enkelte Bestemmelsers Urimelighed og Ubillighed, saa nærede vi, og Mange vistnok med os, det Haab, at de opstillede Betingelser mere vare formelle Concessioner mod den ubøielige Statskirke, end det var Administrationens alvorlige Hensigt, strengt at overholde dem. Dette Haab kan heller ikke siges at være skuffet hvad Kjøbenhavn angaaer; thi naar undtages de smaa Skandaler, der ere blevne fremkaldte af Statsraad Bræstrups paniske Skræk for amerikanske, engelske og hamburgske Baptistpræster, og som nu circulere rundt i Alverdens Blade og modsige den Mening, at Danmark er et civiliseret Land - saa ere de kjøbenhavnske Baptister siden Placatens Udstedelse ikke blevne væsentligen forulempede i Udøvelsen af deres Religion. Men dette de kjøbenhavnske Autoriteters Exempel har ikke allevegne fundet Efterlevelse; medens Baptistforfølgelsen kan siges i det mindste indtil videre at være ophørt her, saa drives den ufortrøden paa andre Steder, navnlig paa Langeland, hvor de locale Autoriteter synes at savne ikke Villie, men Fuldmagt til at bringe Baal og Brand i Anvendelse mod Kjætterne. Det er Kammerraad, Birkedommer Holm, der fungerer som langelandsk Storinqvisitor, vi skulle meddele nogle Facta, der godtgjøre hans Fortjenester som saadan. Anders Madsen Hansen, Smed i Simmerbølle, blev, for efter Menighedens Valg at have forrettet Daab, arresteret den 11te Juli sidstleden og holdtes endnu den 24de October arresteret, uden at Sag var anlagt imod ham; han har altsaa hensiddet 3 Maaneder i Arrest. Dette oplyses ved efterfølgende tvende os velvilligen meddeelte Breve, det første fra Arrestanten til Formanden for Simmerbølle Sogneforstanderskab, det andet fra denne til Birkedommeren. Rudkjøbing den 30te Septbr. 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Da jeg haver hørt, at De interesserer Dem for min Løsladelse af Arresten, saa finder jeg mig foranlediget til at sende Dem indlagte Afskrift af en af os til Cancelliet indgiven Ansøgning, dateret 25de Juli, om Løsladelse uden Forpligtelser; men da samme ikke kunde bevilges, skulde det være mig kjært, om De, dreven af Menneskekjærlighed, kunde formaae noget hos de høie Autoriteter til min Befrielse, ved at forestille dem deres uhensigtsmæssige og tillige uretfærdige Fremgangsmaade imod mig; thi er det deres Øiemed med denne Forfølgelse, enten at standse Baptismen eller vise os tilbage fra Guds Ord i den hellige Skrift til den saakaldte augsburgske Confession, de er det forgiæves; thi ved Forfølgelse bevirkes det Modsatte; hvilket den henvundne Tid haver lært os. Hvad gavner det Nogen, at jeg er fratagen min Familie, og min Næringsvei er standset, Og hvad Hjemmel har det i Love og Forordninger, at lade en Mand sidde i Arrest saa lang en Tid (fra den 11te Juli) uden at paabegynde nogen Sag, og udømt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Privatefterretning er man for Tiden færd med at stifte et skandinavisk Selskab eller Samfund i Upsala, hvis første Virksomhed sandsynligviis vil gaae ud paa at fremme Udbredelsen af dansk Læsning samt at sætte sig i Forbindelse med det skandinaviske Selskab i Kjøbenhavn. (Fædrel.)J Aalborg Avisen læses jevnligen følgende Avertissement. Hvor og hvorledes det bliver muligt, for 4 1/2 Species at kunne komme i Besiddelse af 260,000 Rbd. rede Sølv, derom meddeler Commissionscontoiret paa Petri Kirchhof No. 308 i Lübeck, uden Betaling, nærmere Efterretning o. s. v.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Da vi kunne have ondt nok af vore egne Lotterier, og der aldeles Jntet er, som taler for, at taale Collectioner til fremmede her i Landet, finde vi det besynderligt, at det kan skee saa aabenlyst. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Af Forhandlingerne i Trykkefriheds-Selskabets Repræsentantforsamling den 27de f. M. erfares, at Antallet af samtlige Medlemmer var 3,834.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Den juridiske Embedsexamen, som nu er tilendebragt, har havt et meget uheldigt Udfald. Af 14 Studerende, som indstillede sig til den skriftlige Prøve, forlode 2 denne Deel af Examen og 1 gil ikke op til den mundtlige Examen. Af de Øvrige 11 erholdt 4 Characteren Landabilis, 3 Hand illandabilis, 1 Non contemnendus, og 3 forlode (Berl. Tid.) den mundtlige Examen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Apotheket i Nykjøbing i Sjælland er blevet solgt til Cand. pharm. Degen for 20,000 Rbd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Høiesteret har i Onsdags paadømt en for geistlige Disciplinarforseelser og for misligt Embedsforhold i det Hele anlagte Sag, der tidligere har været omtalt i flere Provindsialaviser, nemlig Sagen, imod den suspenderede Sognepræst for Barløse Menighed i Fyen, Sørensen, og imod den suspenderede Skolelærer og Kirkesanger sammesteds, Jochumsen. Mod den første var ikke mindre end 29 Klagepunkter fremsatte, og mod den sidste 19.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Sagen skriver sig fornemmeligt fra det Uvenskabsforhold, der er opstaaet mellem de 2 Tiltalte, og de Chikaner og Forfølgelser, som i Særdeleshed Præsten lod Skolelæreren vederfares, hvilke endog gik saavidt, at Præsten skrev en Klage i flere afSognebeboernes Navne, og indgav samme imod Skolelæreren, og at han med beraad Hu har udsagt det, der stred imod hans Overbeviisning og imod Sandhed, ja endog tilladt, at Gaardmand Rasmus Rasmussen ved Lovens Eed bekræftede et Udsagn, som siden blev gjenkaldt som usandt, idet Tiltalte udtrykkeligt har vedgaaet, at det af Rasmus Rasmussen aflagte Vidnesbyrd var urigtigt. Ved Baag Herreds Provsterets Dom af 17de Marts sidstleden var Sørensen idømt en Mulct af 300 Rbd. Sølv, og Jochumsen en Mulct af 50 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse, hvorhos Sidstnævnte tillige var tilpligtet at bøde 10 Rbd. Sølv til Baag og Vends Herreders Skolelærerhjælpekasse; hvorimod de ved Fyens Stifts Landemodesret vare tilfundne at have deres Embeder, forbrudte og Sørensen tillige, efter Rescriptet af 7de October 1750, herefter formeent at bære geistlig Habit og at fungere i nogen geistlig Forretning meere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Høiesteret afsagde følgende Dom i Sagen: Landemodets Dom bør uefterrettelig at være, og bør Sagen paany foretages ved Landemodet og der paa kjendes af dets Tilforordnede." Grunden til dette Udfald af Sagen maa formeentligen antages at være den, at Stiftamtmand Bardensleth har underskrevet Landemoderrettens Dom, uanseet at der findes givet følgende Paategning paa Acten: "Jøvrigt bemærkedes det, at af de i nærværende Session fungerende Dommere har Stiftamtmand Bardensleth ikke voteret i Sagen, da den ved afvigte Aars Udgang afgaaede Stiftamtmand, Kammerherre Castenskjold, alt forinden sin Afgang (Fædrel.) har afgivet Votum."(Corresp.) Kjøbenhavn den 4de Novbr. Borgerrepræsentanterne have meddeelt Samtykke til, at der fra førstkommende 8de December for en Maaned opføres en af Træ bygget Pavillon, indrettet til omtrent 80 Boutikker til en Julebazar, paa Kongens Nytorv i en lige Linie mellem Store Kongensgade og Bredgade. Bygningen er allerede fuldført af Hr. Tømmermester Hüttmann, der skal have betinget sig en Sum af 2800 Rbd. i Leie. Sandsynligviis vil den senere finde sin Anvendelse i Tivoli. J Lighed med de sædvanlige Stadepenge have Borgerrepræsentanterne foreslaaet, at der for Afbenyttelsen af Pladsen paa Kongens Nytorv skal erlægges en Afgift til Stadens Kasse af 200 Rbd. Blodet er aldrig saa tyndt, det er dog tykkere end Vand, det har man seet et Exempel paa i disse Dage ved den juridiske Embedsexammen, hvor en adelig Examinator skal have stemt for Characteren Landabilis for en ligeledes adelig Examinand, skjøndt denne, efter Protocollens Lydende, ikke havde været istand til at besvare de ham forelagte Spørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Den herværende slesvigske Deputation, bestaaende af Bønderne Hans Nissen, Laurids Skau og Nis Steffensen, er idag indbudt til et Middagsmaaltid i Ballerup Kro og imorgen til et lignende paa Skydebanen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Ledige Embeder. Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Middelfart, Gage 950 Rbd., fra 1ste Januar 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
at regne. Visby Sognekald i Ribe Stift. 232 Rbd. (Opslaaet vacant den 31te October.) Dette Embede er blandt den, der allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-06
Gundslev Sognekald paa Falster, 352 Rbd. - Huusfoged-Embedet i Cismar Amt. - Skovfogedtjenesten i Uelsbyholz i Gottorp Amt.