JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Greve Gimborn Walmoden, Cavallerie General, commanderede 1793 under Gener Freytag de Hannoverske Tropper, der stødte til den engelske Armee, og aflagde Prøver paa stor Virksomhed og Tapperhed i hele det daværende Feldttog. Da General Freytag, som det var overdraget at dække Dunkirkens Beleiring, ved Hertugen, af York, blev, tilligemed den engelske Prinds Adolph, fangen d. 6 Sept., ilede Walmoden dem hurtig til Hielp, i Spidsen af et i en Hast samlet Corps, og befriede dem. Den 2de tog han Over commanden over Observationsarmeen, som Gener. Freytag, formedelst de Saar, han havde faaet, maatte forlade; men han blev samme Dag anqveben, af Republicanerne og slaaet. Dunkirkens Beleiring blev paa Grund heraf ophævet. Efterat han havde været syg i nogle Dage fremstod han i Spidsen af Hannoveranerne i Maji 1794, og i Løbet af December overgav Hertugen af York ham, Commandoen over den engelske Armee, som imidlertid blev tilbagebreven af de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Da Preussen sluttede Fred med Frankrige commanderede Gen. Walmoden de Hannoverske Tropper, der udgjorde en Deel af det Armeecorps, der skulde forsvare Demarcationslinien. - Den russiske General Benningsen udmærkede sig allerede i Sommeren 1794 i adskillige Fægtninger mod Polakkerne, og fik i Oct. Maaned St. Georges Orden af 3die Classe og en kostbar Kaarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
- Hertugen af Carngliano (Moncey), Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen, var ansat som Divisions-General ved den østlige Pyrenæer Armee 1794 og 1793, tjente der med Held, endte med at faae Overcommanden, og tilfægtede sig den 17 Oct. 1794 en meget vigtig Seir over Spanierne imellem Ecumbery og Villa=Rova, ved hvilken Leilighed henved 50 Canoner faldt i hans Hænder. Han vedblev at fægte med Held i den øvrige Tid af dette Feldttog saavelsom 1795. J 1796 blev han ansat ved Rhinarmeen som Divisionsgeneral, og General Buonaparte anbetroede han den vigtige Commando i Lyen, hvor han udviste stort Maadehold. - Hertugen af Elchingen (Ney), Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen, var 1796 Gener, Adjutant, og blev derpaa Brigadegeneral. Han udviste den største Tapperhed og megen Duelighed ved Sambre- og Maas Armeen, den 4de Junii i Slaget ved Altenkirchen. Han udmærkede sig ligeledes den 9 Julii i Obermersch, den 26de i Würzburg, hvor han trængte ind med Gener. Championnet, og den 8 Aug. i Forchein. J Begyndelsen af April 1797 bidrog han meget til den ved Neuwied vundne Seiv over Østerrigerne, som han adspredte i Spidsen for det Franske Cavallerie. Den 16de fordrev han, efter en meget levende Kamp, Fienden fra Diersdorff. D. 20de blev hans Hest skudt under ham, og i det Øieblik han ligesom en simpel Soldat stillede sig blot for at redde en Canon, blev han tagen til Fange af Østerrigerne, men snart derpaa frig ven, imod at han gav sit Æresord paa, at han ikke vilde tjene førend han var udveylet. Han blev siden forfremmet til Divisionsgeneral, og tjente 1799 i denne Egenskab ved Rhinarmeen. - Hertugen af Danzig (Leiebure Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen, var førend Revolutionen, Sergeant ved den gamle franske Garde. Han forfremmedes strax roskt, tjente afvexlende ved Mosalarmeen og Sambve & Mags-Armeen, hvor har aflagde Prøver fra for Øyelighed i Feldttagen 1794, 96, 96 og 97. Han erklærede sig med Bestemthed for Napoleon i Statsforandringen i Nov. 1799, og var een af de Generaler, hiin satte siden stor Lid til. D. 8 Nov. sagde han i de Gamles Raads Forsamlingssal: "Jeg arresterer dem, der ere for Uorden, understøttet af General Lejebure, Berthier og alle mine Krigskammerater." Napolevn udnævnte ham Dagen derpaa til sin Lieutenant og i April 18000 til Medlem af Senat-Conservatoriet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Surrogat for Senegal-Gummi til For tykning af Beitserne i Cattuntrykkerierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Almindelig hvid Stivelse kommer man i en Jernkjedel over en fagte Kulild, og saaledes lader man den blive, til den har antaget en blegguul Farve, hvorpaa den sigtes. J denne Tilstand opløser den sig, liig Gummi, saavel i koldt, som i varmt Vand, og 5 Dele deraf giver Fluldet ligesaa megen Korpus, som 4 Dele af den bedste Gummi. De dermed fortykkede Beitser ere ligesaa brugelige, og løsne sig ligesaa godt fra Formen. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Jndenlandske Efterretninger. i Hr. Capitain F. Lütken har atter udgivet et interessant lidet Skrift under Titel. Fortsatte Anmærkninger om Tyverierne i Kjøbenhavn, hvori fremsættes alskillige Vink og bemærkninger af yderste Vigtighed for det Offentlige. Hr. Forf. anfører deri, som Exempel paa Tyvenes Dristighed, at paa ham bekjendte Steder her i Staden Tyvene ikke have været færre end syv i Tallet, hvoraf nogle have sikkret Udgangen, medens andre dreve deres Uvæsen i Huset. En betydelig offentlig Casse er nylig bleven bestiaalet ved Jndbrud, ved Zilkamret har man maattet sætte dobbelte Skildvagter formedelst Forsøg paa Jndbrud, Politiecassen er atter bleven bestiaalen; i de senere Tider oplukkes Dørre for Fode væk med falske Nogler, hvormed enhver Tyv nu omstunder er forsynet i Knippe viis. Endog Gadedørre bortbæres undertiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Som et Beviis paa Sandheden af Hr. Forfatterens Paastand i Tillægget, at der undertiden stieles for Tønder Guld, anføres her, at hos Hr. General=Krigscommissair Astrup og Hr. Grosserer Agier, tilsammen, efter de Bestiaalnes eget Opgivende, er stiaalet for omtrent 140,000 Rdlr. D. C. Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Fra den sidste Pakhuus paa Christianshavn blev Dørren til Gaden istykkersauget, og omtrent 2000 Pd. Caffe bortført, uagtet Vægternes Sindighed og Aarvaagenhed. Som Exempel paa Vægtere, der ere 70 a 80 Aar, navngiver Hr. Forf. en paa 77 Aar, yderst spaa; en anden paa 71 Aar og af samme Beskaffenhed; en tredie paa 79 Aar, og Krøbling paa den høire Arm, uden at tale om en betydelig Deel andre paa 60 og 70 Aar. Anmelderen vilde ønske, at der maatte foretages. en passende Forandring med hele Vægtervæsenet, som ikke forekommer ham at være, efter sin Natur, saa ganske hensigtssvarende. Han er af den Formening, at en bestandig ridende Patrol Ti hvert Qvarteer vilde, uden at være for unden med større Bekostning, være af langt mere Nytte. Hvorledes en saadan ridende Patrol bedst og meest henstatssvarende kunde indrettes, er her ikke Stedet at udvikle; men Anmelderen forbeholder sig, ved en anden Leilighed, at komme tilbage til denne Gienstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststradet faaes: Kongeriget Danmarks chorographiske Beskrivelse, forfattet af Nicolay Jynge, Sognepræst for Allerslev Menighed i Sjælland. (125 Ark i 4to med tilhørende Kort, 25 Rd. D. C. eller 4 Rbd. 1 Mk. N. V. Dette Værk er nægtelig det Fuldstændigste i sit Slags, von Litteratur eier, og Prisen, i Henseende, til Værkets Størrelse, saa billig, som nok neppe nogen Bog af lignende Jndhold hidtil er solgt for Mariboe, den 9de Januarii. J forrige Uge indtraf den sørgelige Hændelse, at den svare Kjønne hollandske Mølle ved Nakskov, blev et Rov for den rasende Jldslue. Dog blev til Held og Lykke for hele Nakskov, Krudtmagazinet, der ligger omtrent 100 Skridt fra Møllen, reddet. - Frosten vedvarer endnu i al sin Strenghed med skjønt Veir om Dagen. Begge Jndsøerne her ved Mariboe ere tilfrosne. Paa sine Steder er santenblæst en uhyre Sneemasse. - Ved Auctionen idag i Nyested kostede 1 Tylt. 6 Alens Bræder fra 28 til 30 Rbdlr., 1 Tylt 7 Alens Bræder fra 36 til 32 Rbd., 1 Tønde Tjære fra 46 til 50 Rbd, 1 Tønde Beeg fra 54 til 60 Rbd., 1 Skpd. Jern 48 Rbd., 1 Skpd. 4kantet dito 56 Rbd., men et Skpd. Pladejern 165 Rbd. Alle Hesteskoene med Søm bleve betalte med omtrent 183 Rbd. Skibet blev kjøbt af Hr. Stadsmægler Herløv pr. Commission for omtrent imellem 40 til 50,000 Rdlr. D. C. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Høiesterets=Sager. Onsdagen, den 26 Januarii. 328. Over-Auditeur Hjelm, contra Sv. Hansen, og Maren Hansdatter. 329. Over-Auditeur Hjelm, c. Kar. Kirst. Jørgensensdatter og Anne Christensdatter. 271. Grosserer Øhman, c. Caperfører Koefoed. 67. Forligelses=Commissair Mour. Smith, contra Kammer=Advocaten. 89. Ole Larsen Schulestad, c. An. Kr. Brynnildsund. 89. Ole Larsen Schulestad, c. Tørst. Brynnild sund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Nye Sager til Doms i Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten. 28. P. Mariboe, contra J. Petersen. P. Floor, c. C. O. Møller. 30. M. Møller med Værge, c. J. B. Wild. 8l. J. L. Kalisch, c. Heinbeck. 82, N. B. Hansen, c. F. Herre. 33. H. Bøye, c. Malling. 34. Proc. Toft, c. C. T. Blackert. 35, Proc. Lauritzen, c. N. Nielsen med flere. 36. Proc. Kircksteen, c. P. Christensen. 37, Proc. Baggesen, c. A. Eisen. 38. Prad. Nyegaard, c. N. S. Dahl med flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Handels-Efterretninger. LaDen 24de Jan, skulde i Løkken, i Hjørring Amt, ved Auction, imod Betaling i rede Sølv eller Sølv=Valuta, bortsælges den halve Deel af Ladningen i et dertil indbragt og prisdømt Skib, Den hele Ladning, som agtes bortsolgt, bestaaer af: 5036 Stkr. diverse Sirtzer og Triller, 40 dito rødt trykkede Cembrits og Triller, 1296 dito hvide Cembrits, 101 dito Jaconets, 200 dito CembritsSkjorter, 200 dito Særker, 40 Stkr. hvid bred stribet Demirie, nogle tusind Shawler og Tørklæder, 50 Stkr. stribet Gingang, 244 Stkr. div. Coul. Nankiner, 120 dito sort Manschester, 30 dito forsk. Couleurer Cassemir, 33 dito Texet, 20 dito stribede uldne Buxetøier, 120 Par Bomulds Strømper, 60 dito Halvstrømper, 60 Stkr. hvide broderede Cembrits Snorliv, 50 dito hvid Floret, 30 dito Sengetepper, 72 Bundter tvunden Bomuldsgarn, a Bundtet 99 1/2 Pd., 10 Fade Sirup. Betalingen for Varene erlægges contant paa Auctionsstedet forinden Udleveringen. - Skibet med Takkellage og Jnventarium opraabes saasnart hele Ladningen er bortsolgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Den 24de Januarii er averteret til offentlig Auction i Præstøe endeel af Ladningen af et dertil indbragt og prisdømt Skib, bestaaende af: 636 hele Pakker Vatertvist, 255 halve dito Mule dito, 2 Baller couleurt dito, 1430 Stkr. Cambringe, 29600 Pd. fiin blaae Caffe, 14 Piber Bordviin, 120 Flasker Porter, m. m. Trykte Fortegnelser faaes og Prøver af Varene ere til Eftersyn hos Mægler Herløw her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Den 31de Januarii og den 1ste Febr. er i Svendborg averteret til offentlig Auction Ladningerne af opbragte og prisdømte Skibe, bestaaende af diverse Sorter Vare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Kjøbenhavns Børs den 22de Jan. Den 19de solgtes her ved Auction: Melis 12 Rbmk. Pundet, føde Mandler 11 Rbmk. 8 s., hvide Voxlys 12 Rbmk. 12 s., smyrnaiske Rosiner 7 Rbmk. 15 s., Campechetræ 19 Rbdlr. pr. 100 Pd., Asiatiske Actier 98 Rbdlr. 3 Mk. til 96 Rbdlr. Stkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Den 21de (foruden 8 PC. Omkostninger. solgtes: hvid Havannah Sukker 7 Rbmk. 8 s. til 8 Rbmk. 2 s. Pundet, guul dito 7 Rbmk. 2 1/2 s., Havkalvstran 185 Rbdlr. Tønden. - Speciecoursen noteredes 680. Specier solgtes til 4 Rbmk. III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Kjøbenhavn, d. 21 Jan. Jfølge paalidelige Efterretninger er der sluttet Fred mellem Danmark, Sverrig og Engelland. De nærmere Omstændigheder ventes med hvert Øieblik. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Declaration. Ved den danske Regjerings Omhu havde den Krig, som allerede i femten Aar heriede Europa, ikke afbrudt det danske Folks Rolighed, førend Kongen øieblikkelig saae Sig nødt til at anvende Forsvarsmidler, deels for at beskytte Sine Undersaatters Skibsfart, deels for at sikkre Sine til Tydskland grændsende Lande. Engelske Vaabens Angreb paa Hs. Majestæts Hovedstad, og den danske Flaades Bortførelse i Aaret 1807, endte den heldige Rolighed, som det hidindtil havde lykkedes Hs. Majestæt at lade Sine Undersaatter nyde. De danske Stater havde ved dette Angreb en fælleds Fiende med Frankrige, deraf fulgte, at en Alliance blev søgt og indgaaet med denne Magt. Keiseren gav formelig og offentlig Løvte om Folk og Penge, ogsaa rykkede en talrig fransk Armee ind i Kongens Stater. Man var kommen overeens om, at de Omkostninger, dens Underhedning medførte, skulde hvile paa den franske Regjering; de udgjorde en Sum af flere Millioner Rigsdaler. uden at foretage sig noget, vedblev denne Armee imidlertid at være Landet til Byrde længere end den danske Regjering ønskede det. Omkostningerne ved dens Underholdning bleve ikke erstattede, og Danmarks Fordringer i denne Henseende vare ligesaa frugtesløse, som de om de lovede Pengebidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Statens Finantser, hvis Hielpekilder allerede aftoge ved Søkrigen, og aldeles udtømtes ved denne nye Udgivt, solte snart de sørgeligste Virkninger af Jndførelsen af Continentalsystemet, der angaves som Midlet til en almindelig Freds Tilveiebringelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
De hanseatiske Stæders og tilgrændsende Provindsers Jndlemmelse i det franske Rige lagde siden utaalelig Baand paa Handelscommunicationen med Tydskland. Virkningerne deraf udstrakte sig endog til de videnskabelige Forbindelser. Formelige Løvter, som flere Gange vare fornyede, havde givet Haab om, at disse Hindringer, som saa helligen strede imod den gode Forstaaelse Hs. Majestæt stræbte at vedligeholde med den franske Regjering, skulde vorde hævede; men dette Haab blev altid Fusset. Redens den franske Armee i Vinteren mellem 1812 og 1813 trak sig tilbage, forsvandt de Keiserlige Tropper, som ifølge en særegen Overeenskomst, skulde have været tilstæde for at dække Grændserne af Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Da den franske Regjering paa samme Tid havde tilkjendegivet, at den vilde underhandle om Fred med alle sine Fiender, fandt Kongen det overeensstemmende med Sin Jnteresse at gjøre Storbrittannien Fredsforslag. Allianeen med Frankrig havde nu intet Formaal mere. Kongen vilde gierne have forebygget, at Stæderne Hamburg og Lübeck ikke paa ny skulde falde i de Franskes Magt, for at bortfjerne Krigen fra Sine Grændser, og hindre disse Stæders Ødelæggelse, hvis Velstand er saa umiddelbart forbunden med Hans Undersaatters Jnteresse. Hs. Majest. blev hindret i Udførelsen af dette Formaal. Hans Jnteresse fordrede derfor at antage de Tilbud, der gjordes Ham, at fornye Alliancen med Frankrig, og at give den et videre Omfang, for at tilsikre Sig mægtig Bistand mod de Souverainer, som ikke aflode at erklære, at de havde besluttet at understøtte Sverrig mod Hans Staters Jntegritet stridende Fordringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Kongen har paa Sin Side samvittighedsfuldt opfyldt Traktatens Betingelser. Medens Hans Hielpetropper strede ved de franske Troppers Side erholdt de dog ikkun en Deel af den Sold, der, ifølge Traktaten, tilkom dem, og Hs. Majestæts Undersaatter lede føielige Tab, saavel ved det Beslag, der lagdes paa de dem tilhørende Vare i Stæderne Lübeck og Hamburg, over hvilke den franske Regiering tillod sig at raade, som ved Borttagelsen af de Bankfonds, som vare i sidstnævnte af disse Stæder. De Løvter, der bleve givne om Erstatning i Anledning af disse Besværinger, vare lige saa frugtetose, som de ofte gjentagne Reclamationer. Det var i Tractaten lovet, at tyve tusinde Mand skulde være tilstæde for at forsvare Hertugdommerne og Jylland; men Marschal Prindsen af Eckmühl forlod den Stilling, som dækkede disse Provindser, gik tilbage til Hamborg med alle de under hans Commando staaende Tropper, og overlod til sin egen Skjebne det Kongelige Troppscorps, der ikke var istand til at modstaae den overlegne Styrke, som rykkede frem for med Magt at tiltvinge sig Indgang i Landet. Fiendernes Jndfald i Hertugdommerne og Fæstningernes Tab vare Følgerne af at Kongen blev forladt af en Allieret, paa hvis Hielp Han med Føie kunde gjøre Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-22
Hs. Majestæt har været nødt til at give Sit Samtykke til den tungeste Opofrelse, for at sikkre det Øvrige af Sine Stater for det Jndfald, hvormed de strax derpaa til Lands truedes af flere Magters forenede Tropper, og for igjen at komme i Besiddelse af de Provindser, som vare faldne i Fiendernes Hænder. Han tilbagekalder Sin Minister fra de Franskes Keisers Hof, og har erklæret Hs. Keis. Majestæts ved Sit Hof residerende Minister, at han ikke længere erkjendes i denne Egenskab, og at ham skal gives de Midler, der udfordres til hans Tilbagereise til Frankrig. Tillige erklærer Hs. Majestæt, at Han vil forene Sig med de med Frankrig allierede Souverainer, for at medvirke til Gjenoprettelsen af en almindelig Fred, som alle Europas Nationer attraae, og som de danske Stater saa hørligen behøve. Middelfart, d. 17de Januarii 1814. (St. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Nyeste. de Kjøbenhavn. 18100de . Ellevte Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 Januarii 1814. Dagens nyeste Anliggende. En Subscriptionsplan.)Er Nattens Løsen hyppig: "BrandEr Dagens derimod bestandig: "Vand! VandVand!" Vi Kiøbenhavnere tilsidst os dog maa hærde Man hverken sover eller vaager ret i Mag; Thi der er uophørlig, Nat og Dag, Kun Nød og Jammer Slag i Slag Paa Færde. Ny gammel engelsk, tydsk, og fransk Elendighed (Hvorom den seent og tidlig faaer Beskeed) Forkynder Folk, der netop havde glemt en Deels over egen Ulyksalighed, Deels over Efterretningen og Fred, En lang pathetisk parenthetisk Klemten Af Kimeren i Dagen, Numer femten. Som Modgift nemlig derimod, (Jfald jeg denne Klemten ret forstød) Var een af sammes æreporde Venner, Hvis Navn jeg ikke her at nævne nænner, *) See Dagbladet for Tirsdagen den 18de Januar d. A., 3die, 4de og 5te Columne. For nyligen venskabeligst saa god Dagvægteren en engelsk Bog at sende, Som han gad oversat, som skyndigst, til den Ende. Han ønskede, saa vidt jeg kan forstaae, Forlægger barestens til dette Værk at faae Og derfor skreg, og peb, og klemtede han saaJeg ønsker hiertelig, det maatte hende, At Himlen saa det vilde vende, Han dette Hiertens Ønske kunde naae Da Værket fylder, som han skriver Sex Ark kun, eller saa omtrent, At sige: "efter engelsk Prent, "Og altsaa, efter dansk, Trefierdendeel kun bliver Kan Himlen, synes mig, det let faae saadan vendt. Det vor en Skam, hvis ingenlund Bog=Handelen med Alskens Gift Forlaget af saa tyndt et Skrift, Bestride vilde eller kunde: En Modgift mod de mange store, smaa Elendigheds Elendigheder, Hvorom fra ud, og indenlandske Steder Vi stundom nogen Efterretning faae, Og stundom ikke nogen, og hvorpaa Bemeldte Nummer femten synes slaae En Modgift blot mod dem, vi her i Siælland kjende, Opveies knap med Guld, end sige med Papiir, Og sikkerlig en slig velkommen blive Ei blot for Dagens Ven, men selv for Dagens Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Jeg for min Deel er strax til Subscription bereed Paa denne Mod Elendighed, Hvorefter alle Danske tørste, Hvis og den Ende giør paa Dagens blot den største Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Hertugen af Tarent, Macdonald), Marskal, Storkors af Æreslegionen, skotsk af Fødsel. Efterat han havde været ansat 1784 som Lieutenant, ved Legionen Maillebois, der var bestemt til at tjene det antistatholderske Partie, indtraadte han 1787 som Cadet i det 87de Jnf. Reg., og da han omsider havde slaaet sig til Revolutionspartiet blevhan udnævnt til Brigadegeneral, og i denne Egenskab brugt ved Nordarmeen, hvor han tjente med Udmærkelse, nemlig 1794 og 95, under PichegraHan udmærkede sig især ved Jndfaldet i Holland og i Ostfriesland, hvorhen Overgeneralen havde detacheret ham. Da han var bleven Divisionsgeneral commanderede han 1796 i Dusseldorff, gik omsider til Rhinarmeen, derpaa til den italienske, og bidrog 1798 meget til Championnets Hold i de neapolitanske Stater. Da denne sidste var bleven afsat, beholdt Myrdonald Overcommanden over den neapolitanske Armee, og saae sig nødsaget til at være betænkt paa at rømme Landet, som en Følge af Gener. Suwarows og Krans Seire, der truede med at afskjøre ham hans Samfærsler, men inden han iværksatte sit Tilbagetog, dannede han med megen Konst paa alle Kanter et italiensk Jnsurrectionscorps, som, understøttet af nogle franske Detachementer, sysselsatte i hele den øvrige Tid af Feldttoget mange af Fiendens Folk. J det Øieblik, man troede ham omringet, begav han sig med største Kjekhed bagerst den venstre Fløi af de Allierede, kastede i Begyndelsen en Deel deraf, tabte omsider det blodige, skjønt længe afgjorte Slag ved Trebia, men opnaaede desuagtet sin Hensigt at iværksætte sin Marsch over Appenninerne og at forene Resten af fine Tropper med den franske Armee. Siden tjente han i det Jndre. Han commanderede i Versailles da Napoleon indførte en ny Statsforfatning; han erklærede sig derpaa til hans Fordeel, og ræmmede Jacobinerne. Han har efter den Tid udmærket sig ved mange Leiligheder, især i Spanien. Ogsaa har han været ansat som fransk Gesandt ved det danske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Hertugen af Neuschatel og Valangin, Prinds af Wagram (Alexander Berthier), Marskal af Frankrige og Vice=Gros=Connetable, Søn og Adjoint af Gouverneuren i Krigshotellet. Allerede meget tidlig ansat ved Armee Staben, tjente han paa denne Maade i America, og blev Oberst. Ved den franske Revolutions Udbrud slog han sig til det democratiske Partie, men viste bestandigen stort Maadehold; man saae ham endog, da han var bleven Generalmajor over Nationalgardet i Versailles, modsætte sig den 3 Oct. 1793 Forslaget at give ardecorpset Nationalcocarden. Han viste sig den 9 Sept. i Spidsen for en Deputation af denne Nationalgarde, i Barre de l'ass og forlangte, at der uden for Portene af Staden Naney skulde opføres en prunkløs, majestætisk Pyramide med den Jndskrift: "Her døde for Fædrenelandet mange Borgersoldater den anden Maaned i den franske Friheds andet Aar." Han begav sig d. 28 Dec. 1791, under Titel af General Adjutant, til Metz, for at overbringe Generalerne Luckner og Rochambenn den franske Marskalstav, Han vedblev at tjene under Gen. Luckner som Chef for Generalstaben. 1793 gik han til Vender, og ved Sanmurs Jndtagelse bleve 3 Heste skudte under ham. Han blev 1796 sendt til Armeen i Jtalien som Divisionsgeneral, og bidrog meget til dette Feldttogs lykkelige Udfald, ved at beklæde den vigtige Post som Chef for Generalstaben. General Buonaparte, som ligeledes satte høi Priis paa hans udmærkede Talenter i dette Fag, medtog ham i samme Egenskab ved sin Expedition til Ægypten. Da han kom tilbage til Frankrige udnævnte hiin ham til Krigsminister, den Gang Revolutionen den 9 og 10 Nov. 1799 (18 og 19 Brum. Aar 8) fandt Sted. Bekiendte ere hans senere Bedrivter og Fortjenester, der banede ham Veien til at blive d. 30 Martii 1806 regierende Hertug af Neuschatel, og til d. 9 Martii 1808 at faae Marie Elisabet Amalie, Prindsesse af Bayern, til Ægte. Frugten af dette Ægteskab er en Søn, født den I Sept. 1810. - Hertugen af Rivoli Mas seng), Prinds af Eslingen, Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen. Han er født i Grevskabet Nice og var ved Revolutionens Udbrud Underofficier i sardinsk Tieneste, og da de franske Tropper forsøgte at bemægtige sig Landet, tog han Tjeneste hos dem, aflagde Prøver paa stor Tapperhed og udmærkede militaire Talenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-25
Anmelderen af Bekjendtgjørelsen, angaaende hiint Huussalg gjentager her sin dengang i No. 8 af Skilderiet fremsatte Mening, at det, for at forebygge enhver Misforstaaelse, vilde være godt, om i Fremtiden enhver Eiendom, der skal sælges ved Auction, maatte blive opraabt for den hele og virkelige Kjøbesum, saaledes som man fra Arilds Tid er vant til. Videre indkomne Bidrag til Bedste, for Dannerhærens Saarede og Syge,