Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-08-27
Ved Plakat af 20de i denne Maaned har Magistraten, følgelig Skrivelse fra Høivelbaarne Hr. Stiftbefalingsmand Petersen af 18de hujus, anlediged af Hans Excellences, Hr. Statholder Benzons, høie Skrivelse af 11te ejusdem, ladet bekiendtgiøre, at som paa et hollandsk Skib, de snelle See-Post kalded, der skal være kommen fra Alexandria, og siden har været inde i Tunis, efter Beretning skulde være Pest maden Borde; saa, ifald samme Skib skulde nærme sig, for her at løbe ind, det da i fornødne Tilfælde end og med Magt maa holdes tilbage, saa at hverken nogen af Folkene, noget af Ladningen, Brevskaber eller andet, af hvad Navn være kunde, maatte tillades at komme i Land, eller nogen fra Landet derpaa at komme ombord. Nom naadige Herre, med andre Clienter Jeg kommer hver Cour-Dag og lader mig see Og stedse det gunstige Øieblik venter, At du mig omsider vil Naade betee. Men stedse du svarer: Nu har jeg at giøre, Kom til mig i Morgen. Jeg kommer igien; Men maa, naar jeg kommer, af Portneren, høre: Min Herre er nu ikke hiemme, min Ven! Med denne Besked jeg mig lader afspise, Hvor vel jeg end veed, at han farer med Tant; Med saadan en Mand jeg mig ikke tør visse Saa dristig, og sige: Det er ikke sandt. Jeg har selv hver Morgen, som du, i mit Kammer, En mægtig Forsamling, som hænger mig paa, Og hører, til deres Mistrøstning og Jammer, Kom til mig i Morgen, saa skal J vist faae. De komme. Jeg lader, som du, dennem sige: Jeg er ikke hiemme. De knurre derpaa, Og ønske, at Herren og Pigen tillige Maa Fanden i Vold og til Helvede gaae. De mange Forbandelser mod mig udstøde, De true med Stevning, med Fængsel og Straf Jeg veed, at dit Hierte derved skulde bløde, Dersom du kun hørte Halvdelen deraf. Ak, naadige Herre, kan jeg ikke finde Befordring, at giøre min Lidelse kort; Da laan mig din Portner, at nægte mi inde, Og drive de grove Opvartere bort Kort Underretning og Beskrivelse om Stavangers Domkirke, forfatted af Ædle og Vellærde Hr. H. S. *) Om denne Kirkes Ælde, eller Bygnings Aar, findes i en gammel Bog (Norvegaaillustrata kalded, denne Efterretning: Jeg vil intet tale om Domkirken og Monkelev i Bergen, hvilken Kong Osten lod bygge, ikke heller om Stavanger, som var bygd det Aar 1013, som Zipseret, der er udhugget i Muren tilkiendegiver, under Kong Magnus Barfod. Dette Aarstal i Muren, skriver Peder Clausen skal være mærked i Muren i Choret. Men, om det saa er eller haver været, da har den Overkalkning, som Madame Elisabeth Sce huus lod Choret udspække og hvidgiøre med gjort dette Tal gandske usynligt, at det er nu ikke at finde. For omtrænt 20 Aar har jeg inden og uden til paa Choret efterseet og eftersøgt, om noget Merkværdigt var at finde, men fandt intet andet, end at paa een af de øverste Steen paa Taarnet paa den føre Side var udhuggen M. R., og var Tegn til, at flere Stræger havde været; men det kunde ikke kiendes. Vel mueligt det skulde betyde 1013. Bygningen er ey alle ne gammel, men den er endog saa var og merk værdig, at den i det gandske Kongerige, undtagen Trondhiem, har ikke sin Lige. Hvilket og var een af de fornemste bevægende Aarsager, 4 Stavangers Bye, som næsten blev lagt i Aske 1684, og mistede Stiftets høie Øvrighed, jo Byens Magistrat, og blev lagt under Øvrighed, Tilsyn paa Landet, fik dog 1688 igien Kiøbsteds Privilegier, tilligemed en Byefoged og Byeskriver, (Fortsættelsen følger.) Tagen af Notice fra Addresse-Contoire i Stavanger, No. 13, og følgende for Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole 8