JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
theatret i Søndags den 30te April. Dette Stykke skal, efter Forestillingen, være bleven optaget med almindeligt og velfortjent Mishag, hvilket yttredes ligesaa tydeligt, som det her omtalte i Anledning af Betlerpigen, men paa en aldeles modsat og meget anstændig Maade. Jmod slig Yttringsmaade kan vel ingen Upartisk have noget at indvende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Professor H. C. Ørsted har ladet bekjendtgjøre følgende Jndbydelse: "Da Naturlæren, især dens chemiske Deel, i vore Dage gjør saa hurtige Fremskridt, at ingen uden den, der gjør denne Videnskab til sin Hovedsyssel, letteligen kan følge dem, saa troer jeg, at en Maanedsforelæsning, over de Opdagelser, der efterhaanden skee i denne Videnskab, ikke vilde være mine videnskabelige Medborgere uvelkommen. Denne Forelæsning skulde holdes en bestemt Ugedag, f. Ex. første Onsdag, i hver Maaned, og dette hvergang bringes Tilhørerne i Erindring, ved en tilsendt Sed deel. Naar intet vigtigt videnskabeligt Nyt var at foredrage, skulde en eller anden mærkværdig Materie, der ikke udførligen behandles i de almindelige Forelæsninger, indtage Nyhedernes Sted. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
J nærværende Sommer agter jeg ogsaa at holde Forelæsninger over Læren om Lyset, et Hovedstykke af Naturvidenskaben, der ved sin Gienstands høie og dybe Betydning, ved sin gamle newtoniske Uddannelse, og ved de mange nyere Opdagelser af Herscheel, Ritter, Wolloston, Malus, Seebeck o. fl. maa være Naturens Ven ligesaa vigtig, som den maa være enhver Kunstner og Kunstven, der elsker at parre Jndsigt med Smag, af fortrinlig Jnteresse. Disse Forelæsninger holdes hver Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 7. Adgangen forudbetales med 20 Rbd. Uformuende kunne til disse, som til mine øvrige Forelæsninger, erholde fri Adgang. - De, som agte, at deeltage i nogen af disse Forelæsninger, ville behage at mælde sig hos mig i min Bopæl ved gl. Strand, No. 12. - Kjøbenhavn, den 2den Mai 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Odense, d. 28 April. Den navnkundige Søren Jensen, fra Flensted i Aarhuus Amt, som Su curerer for Døvhed, opholder sig i denne Tid heri Odense. De Vidnesbyrd han har af troeværdige betydelige Mænd, som han har helbredet for Døvhed, bevise at han, naar han bliver ved det Fag han anvender sin Kunsti, er ingen Qvaksalver, og hans simple Fremgangsmaade ved sit ærlige Udvortes, der ikke skjuler den bondefødte Mand, rober ikke mindste Spor af Charlatannerie. Hans Videnskab grunder sig paa practiske Erfaringer. Han er saa ærlig at sige det strax, naar han ikke kan hielpe. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Mariboe, den 1ste Mai. Et Pund Oxekjød, er nu her i Mariboe pludselig steget fra 26 2/3 Rbs. til 2 Rbmk. Et Pund Herregaardssmør fra 5 til 6 Rbmk. og et Pund Bondesmør fra 5 til 52 Rbmk. - Man kan nu snart vente, at en duelig Uhrmager vil med det første nedsætte sig i Mariboe. – Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer, samt Creaturer, i afvigte April Maaned følgende: En Tønde Hvede 21 1/2 Rd., en Tdr. Rug 15 Rd., en Tde. Byg 8 1/2 Rd., en Tde. Havre 6 1/2 Rd., en Tder graae Ærter, 11 Rd., en Tde, hvide Ærter 11 Rd., en Tde. Kartofler 4 1/2 Rd., et Pund røget Flesk 4 Mk. 8 s., et Pd. fersk Flesk 64 s., et Pd. Kjød 26 s., et Pd. Smør 88 s.,et Pd. Ost 32 s., et Pd. Talg 6 Mk., et Slagtenød 80 a 90 Rd., et Faar 9 a 10 Rd., et Sviin 60 a 70 Rd. - Alt i Rbd. N. V. Uagtet der – i Anledning af adskillige Landeiendommes Kjøb og Salg, Forpagtningers Fra og Tiltrædelse - have været afholdte i denne Tid en Mængde Auctioner her i Stiftet paa Kornvarer, Creaturer, Avlings=Redskaber o. s. v., saa er dog næsten alt bleven uhyre betalt. Auctionen paa Bremmersvold beløb sig ialt til omtrent 15 a 16000 Rbd. N. V. En Hest kostede 448 Rbd. En Tønde Byg kostede 13 Rbd., foruden 12 s.; i Auctions=Omkostninger o. s. v. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Kjøbenhavns Børs den 5 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 665, a vista 674. Amsterdam 2 M. 633, a vista . . Lendon 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 3/4 a 41 Rbmk., for Committeesedler blev givet. 66 1/2 a 67. pr. 100; Oblig. 270.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)(Fortsættelse af Artiklen fra Wien af 1 Marts, see forrige No.) - 12) For paa retmæssig Maade nøiere at erfare Vore lombardiskevenetianske Provindsers Jndvaaneres Ønsker og Trang, og benytte deres Repræsentanteres Jndsigter og Raadslagninger for Landets Vel i den offentlige Forvaltning, have Vi, besluttet at sætte permanente Collegier, bestaaende af Medlemmer af Nationens forskjellige Klasser, ved Siden af Vore landsfyrstelige Forvaltningsøvrigheder. J denne Hensigt bliver - 13) i det maylandske Gebet indsat en Centralcongregation i Mayland, og i det penetianske Gebet en Centralcongregation i Venedig, endvidere for hver Provinds en Provincialcongregation i den Stad hvor den Kongel. Delegation har sit Sæde. De nærmere Bestemmelser desangaaende skulle følge i et eget Patent. - 14) J enhver Menighed skulle Consigli Communari indtil videre opretholdes paa den nærværende Fod, og i det venetianske Gebet, hvor de i Mellemtiden bleve ophævede, paa ny oprettes. 15) Ved en særegen Forordning skal den Tidspunkt bekjendtgjøres, naar Regentskabet i Mayland, det provisoriske Gubernium i Venedig, Præfecturerne og Vicepræfecturerne skulle træde ud af Kraft, og fra hvad Dag Departementernes Consigli generali ere i ansee som ophævede, Givet i Vor Keiserl. Residentsstad Wien, den 7 April 1815, i Vor Regjerings 24 Aar. Franz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Hamburg, d. 29 April. Jfølge alle Privatefterretninger fra Paris synes det tilforladeligt, at Bonaparte allerede er i stor Forlegenhed med det System, han har antaget. Til at befordre sit Foretagende behøvede han Jacobinerne, og han trænger endnu til dem, for ikke paa een Gang at tabe sin Jndflydelse paa Folket. Men de begynde at blive ham til Besvær; Jacobinerne have nemlig længe abnet hans Hensigt; de vide, at han er betænkt paa Midler til at skille sig ved dem. Aabenbar har Kampen begyndt, og Jacobinerne have allerede allevegne Overhaand, især i Politiets og det Jndres Anliggender. De franske Journaler melde, at man paa alle Theatre istemmer Sangene fra 1793. Saa stor Fremgang havde Revolutionspartiet hidindtil endnu aldrig kunne erholde. Hamborg, d. 2 Maj. Fra forskjellige Sider. udbreder sig det Rygte, at i flere Sønden for Bologna mellem Østerrigerne og Neapolitanerne forefaldne blodige Fægtninger have de sidste mistet 10 Canoner og 2800 Fanger, uden at regne Døde og Saarede. Kong Joachim selv skal være bleven saaret ved et Cavallericangreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Brüssel, d. 27 April. Den 24de dennes er Hs. Maj. Kongen af de Forenede Nederlande afreist til Nivelle, hvor Hovedqvarteret for Reserpearmeen er oprettet. Hertugen af Wellington, Generalissimus for de allierede Tropper i dette Kongerige, er ligeledes i Gaar afgaaet til Nivelle. Fortravet af de over Antwerpen anrykkende hannoverske Tropper er allerede ankommen hertil. Gent, den 25de April. Hs. Excellence den Keiserl. russiske Gesandt hos Hs, allerchristeligste Majestæt, er afgaaet herfra til Bryssel. Hs. Ex er tillige accrediteret i Hertugen af Wellingtons Hovedqvarteer. - Man har bemærket, at alle fremmede Tropper altid bære den hvide Cocarde, naar de er paa Vagt ved Ludvig den Attendes Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Herzogenbusch, d. 24 April. Gjennemmarschen af alle Slags Tropper har her i nogle Dage fordobblet sig, og Alt tilkjendegiver, at det Øieblik, da Jndmarschen i Frankrig skal gaae for sig, ikke mere er langt borte. Ogsaa blive Arbeiderne paa Fæstningsværkerne, saavel i som om Staden, fremskyndte med stor Drivtighed, hvortil Tømmermænd &c. ere satte i Reqvisition, medens tillige Udførselen af Skyts, Kugler, Krudt 2. vedvarer uafbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Ulm, d. 21 April. J Dag skal den første Colonne af det gjennem Schwaben marscherende Keiserl. østerrigske Armeecorps, under Feldttøimester Grev Hieronymus Collorodos Commando ankomme til Ulm og Omegnen. Et andet Corps østerrigske Tropper begynder i Dag at marschere over Alsch hausen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mænd Redacteer. Tolvte Aargang. No. 37. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Maj 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Et Par Ord imod Surrogater og Nationaldragter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Endnu lader Bonaparte, som han ikke var i Krig med nogen, og for ikke at give nogen Opfordring dertil, har han uden Tvivl dvælet med at understøtte Joachim. De forenede Magter kunne være meget vel tjente hermed, thi, naar Østerrige først er færdigt med Joachim, saa er Frankrig aldeles ikke meere farligt, og man behandler her Bon parte ganske paa samme Maade, som han i sin Tid pleiede at behandle de andre Magter. At Joachim, som hidtil af Adskillige ansaaes for Bonapartes Hovedstøtte og om hvis Operationer i Jtalien, til hans Fordeel, Bonapartisterne gjorde sig saa store Forhaabninger, har udspiller sin Rolle, derom vidne alle Efterretninger. Medens Whitbread foreslygi det engelske Parlament, at opsætte alle Subsidiers Bevilling, indtil man vidste om man befandt sig i Krig eller Fred, medens Lord Castlereagh erklærede, at Aftrykken af Wiener-Tractaten af 25de Marti indeholdt nogle vatlige Feiltagelser og at den endnu ikke var af alle Magterne ratificeret, seer man Engellændere rykke, i Forening med Sicilianerne, ind i det for Tropper aldeles blottede Neapel. Stadfæster den Efterretning sig, at Murat, overalt slagen tilbage, har indskibet sig i Rimini (i Romagna, paa pavelig Grund, ved Havet), og at hans Hofer flygtet, saa er den Uvished, hvori man hidtil har vidst at holde Bonaparte, og den Finhed, hvormed man har forstaaet at afholde ham fra at understøtte Murat, eet af de første Mesterstykker i Statskonsten. Medens Russer, Østerrigere og Preussere skareviis drage mod den fæltes Fiende, har Bonaparte hjemme nok at bestille med, at holde de balstyrige Jacobinere nogenlunde i Tømme. Han har nu i Hu og Hast faaet en ny Constitution færdig, som er den ottende siden Revolutionen, og som man for Skams Skyld har kaldet Tillægsat til den franske Rigsconstitution. Jndledningen er mærkværdig. Bonaparte taler deri atter om Folkets Samtykke og forsikkrer, at hans Formaal, at danne et stort europæisk Føderativsystem hindrede ham fra at gjøre adskillige indvortes Indretninger, der beskyttede Borgernes Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
J Fremtiden er det hans eneste Hensigt, at fremme Frankrigs Vel og grundfæste den offentlige Frihed. Har Reisen til Elba ikke havt anden Nytte, saa har den dog havt den, i det mindste, at Ordet Frihed er vaagnet paa Bon partes Læber, og at han nu taler som Menneske til Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Med allernaadigst Tilladelse have Undertegnede den Ære i Sommer at give et Antal Forestillinger een Gang ugentlig paa det Kongelige store Theater, dersom det skuespilsøgende Publicum maatte behage ved Abonnement at understøtte dette Foretagende af danske Skuespillere med samme Velvillie, hvormed det i flere Sommere har understøttet fremmede. – Man behage at tegne sig hos Skuespiller Foersom, Laxegaden No. 200. M. Astrup. C. Dahlen. G. Foersom. M. Heger. Foersom. Frydendahl. Heger. Kruse. Lindgreen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Ved at bekjendtgjøre Ovenstaaende troer Udgiveren, at burde gjøre den skuespilyndende Almeen hed opmærksom paa, at man blandt andre Stykker ogsaa kan vente, at faae at see her Syngestykker, og at Selskabet især agter at give saadanne Stykker, der i en Række af Aar ikke have været opførte, f. Ex. Beverlei, hvormed der begyndes, og som altsaa næsten maa betragtes som nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Indenlandske Efterretninger. J det Kongelige danske Videnskabersnes Selskabs Mode den 31 Marts læste Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter, Command. af Danneb., en Afhandling over Karthageniensernes Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
J sammes Møde den 14 April foreviste Hr. Etatsraad Wad en fra Wien hidsendt særdeles skjøn og tro Voxafbildning af et sjeldent Amphibium proteus anguinus, et Stykke af en Acrolit, bestaaende af Jern og Nickel, i lang Tid gjemt paa Raadhuset i Elbogen i Bøhmen, og et nyt Fossil, Gurhosian, bestaaende af kulsur Kalk og kulsur Talk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Hr. Prof. Schumacher, Ridder af Danneb., forelæste i samme Møde en Afhandling over conchiliologiske Systemer, og over nogle toskallede ConHilier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
J Selskabets Møde den 28 April forelæste dets Secretair, Hr. Prof. Ørsted, en Afhandling over den Lov, hvorefter de electriske Kræfter aftage, naar Afstandene, hvori Virkningerne skee, tiltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Hs. Excellence, Hr. Geheimeconferentsraad Classen, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Æresmedlem af Videnskabernes Selskab, har givet et nyt Beviis paa sin levende Jnteresse for Videnskaberne, ved af det Classenske Fideicommisses Fonds, til hvis Formering han selv saa anseeligen har bidraget, at bevirke anviist den anseelige Sum af 2000 Rbdlr. til Videnskabernes Selskabs Danske Ordbogs Trykning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Allerede for 3 Uger siden have mange af mangeaarige Jagttagelser uddraget den Slutning, at Foraaret i Aar vilde indfinde sig tidlig og Vibens tidlige Ankomst syntes ogsaa at stadfæste Gisningens Rigtighed. Man har da ogsaa i nogle smukke Foraarsdage seet næsten alle Spadseregange opfyldte med et stort Antal Personer af hver Alder og hvert Kiøn. Nogle af det smukke Kjøn, som vise en meer end almindelig Forsigtighed, have endnu beholdt deres Vinterklæder; andre, som ere dristigere, have allerede lagt dem og vise sig i deres nydelige Sommerdragt. Et nyt Slags lange Kaaber med og uden Garnering, synes i Aar at have fortrængt de Frakker, som Damerne hidindtil brugte, og i hvilke nu Kammerjomfruer, eller unge Tjenestepiger vise sig. - De omtalte lange Kaaber kalde nogle ogsaa Tyvekaaber, af hvilken Aarsag er vanskelig at sige. Sæt og at man kunde skjule et og andet derunder, saa veed man dog, at ingen Dame kjøber Stads i Boderne, uden strax at betale den Da Hattene vedblive at være dyre, saa var det at ønske, at indføre den Mode, ikke at hilse hinanden, ved at gribe til Hatten og blotte Hovedet, men blot ved at lægge Haanden til Hovedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Denne Skik anbefaler sig ligesaameget fra Oeconomiens, som fra Beqvemmelighedens Side. Saavel i Philospph Gangen som paa Volden, er der nu hensat Bænke til de Spadserendes Beqvemmelighed. De saakaldte Kirsebærgange neden under Volden, som siden Kjøbenhavns Beleiring have været tillukkede for Spadserende, ere nu igjen overladte Hovedstadens Jndvaanere til Afbenyttelse og Gangene ere nu ligeledes forsynede med Bænke Mariboe, den 3die Maj. De Hs. Majestæt ved Rødbye forbeholdne Græsningsjorder, Øer og Holme, af Hartkorn 75 Tdr. 7 Skpr., med et Areal af 1066 1/2 Tdr. Land geometrisk Maal. bleve ved Generalauctionen den 1ste Maj tilslaaede paa nærmere Approbation samtlige Rødbyniter for 3450 Rbd. N. V. og 68 Tdr. 3/4 Fdk. Hvede og ligesaa meget Byg i aarlig Afgivt. - Jgaar Eftermiddags hørtes her i Mariboe en fjern Torden fra Sydost. Henimod Aften begyndte det at regne og hagle meget stærkt, men fra omtrent Klokken 10 trak Uveiret op over Mariboe med en stærk Torden og Lynild, der varede til over Midnat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
For kort Tid siden skal en Slagter i Ringsted have ihielskudt sin forhenværende Kjæreste, og nogle Dage derefter hængt sig i Fængselet. - Amtsforvalter Gjellerup i Kallundborg er den 26de f. M. pludselig ved Døden afgaaet. (Mariboe Av.)J Kallundborg Kjøbstæd i Sielland ere i denne Tid adskillige Personer under Tiltale for begaaet Kirkeran, da de i de aabne Begravelser, have opbrudt adskillige Liigkister og plyndret Ligene m. m. Forbrydelsen opdagedes derved, at der af nogle fattige Folk falbødes adskillig Pynt, syet af meget fiint Linned, som var taget der. Ved de fra Øvrighedens Side i denne Anledning anstillede Undersøgelser i de aabne Begravelser, har man ellers ved at aabne en Kiste, som var indsat der for en 50 Aar siden, atter gjort den sørgelige og afskrækkende Opdagelse: at Liget var blevet levende begravet, da det i Kisten havde forandret sin Stilling! (Dagen.) - (Men er det afgjord, at Liget just er blevet levende begravet? Kan der ikke for 50 Aar siden have været Personer, der plyndrede dette Lig, og som ved at plyndre det have vendt det om i Kisten, Gravhæriere, fandtes, som bekjendt, allerede i Hedenoldet, og Liigplyndring var almindelig, allerede i de Tider, man begravede Folk i Høie.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Odense, d. 2. Maj. Ved Jydlands Vester kant sælges og kjøbes nu intet uden efter S. H. Courant, ogsaa Folkeløn paastaaes i samme - gjerne overlodes ogsaa de fyenske Aviser saaledes til Abonenterne for den gamle Priis 4 Mk. lybsk i S. H. Courant aarligen, og Udgiverne ville da prise sig lykkeligen, istedet for at de nu faae 24 Rbmk. og tabe næsten det Halve af hvad de havde i fordum gode Dage, da det Papiir de give, er bleven kostbarere, og det de faae derfor slettere. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
J Aarhuus Avis læses følgende, under Jndsendt: En vis skaldet Person streifer i denne Tid omkring i Aarhuus Amt, og, under forskjellige Navne, binder han lettroende Folk endeel Løgne paa Ermet, snart kalder han sig Poulsen, Skolelærer i Aarhuus, snart Tinbek, kaldet til Lærer ved Realskolen i Aarhuus, snart hedder han Schøler, Kirkesanger og Skolelærer i Hammel, snart er han Huuslærer hos Een eller Anden paa Landet, snart er han Medlærer ved Seminariet i Lyngbye, snart giver han sig en høi Mine, og siger: han er beordret fra høiere Steder til at undersøge Sagen angaaende Berberisserne, o. m.m. Jndsenderen anmoder herved Politiet, at have et vaaget Øie med denne Landstryger, at hans slebne Tunge ikke skal afstedkomme Uordener i Borgersamfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Kjøbenhavns Børs den 9 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 662, a vista 673. Amsterdam 2 M. 623, a vista 630. London 2 M. 222 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente 66 3/4 pr. 100; Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 66 a 66 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Blandede Efterretninger. J Ofen døde nyligen en 80aarig Olding ved Navn Falk, mærkværdig ved sin Skjebne og sin Levemaade. Som fattig omvandrende Snedkersvend kom han for mere end 40 Aar siden til Ofen fra Tyrol, og nu efterlader han over 300, 200 Gylden, i Huse, Vingaarde, Jorder &c. Universalarvinger ere de i Krigen Faldnes Enker og Børn. Foruden andre Legater til gudeligt Brug, legerer han Keiseren 100,000 Fl. og hans - Søster, som i 30 Aar førte Huusholdning for ham, 30 Gylden. - Alle Vine i hans Kielder, ere fordærvede, da han af Mistro ikke betroede nogen sine Nøgler. Alle hans Huse ere deels ikke færdig bygte, deels brøstfældige, og Loftet i hans Vaaningshuus var opfyldt med fordærvede Klæder, hvorpaa han havde laant Fattige Penge. Hanhavde Processer og Strid med enhver, eftersom han hverken kunde læse eller skrive, og i sine sidste Leveaar var meget glemsom. Mod sit Legeme var han saa ligegyldig, at han i adskillige Aar kun sov paa en med Halm udstoppet Sopha, for at spare paa Sengeklæder, som han havde nok af: han kammede og ragede sig kun eengang om Ugen, og Lintøi og Beenklæder skiftede han kun, naar Laserne hang ned. Ogsaa han havde, som saa mangen en Lykkens Skampion, Tidsomstændighederne at takke for sin Formue. Med hans Gierrighed forenede han Hoffærdighed, og 1790 bragte han det saa vidt, at han, ved Keiser Leopeld Udens Kronning, blev ophøjet i den ungerske Adelstand. Han døde uden Kone og Børn, udeklaget og foragtet af enhver. (Frein, schige.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Mayland, den 22 April. Krigsskuespillet i Jtalien vil nu sikkert blive hastigere endt, end man hidtil troede. Murat havde gjort Regning paa en almindelig Opstand fra Jtalienernes Side; men der bedrog han sig. Slagen i alle hidtil forefaldne Fægtninger har han over Hals og Hoved trukket sig tilbage. Hans Tropper bortkaste Vaabnene, og søge deres Redning ved Flugten. Da det synes at være tilforladeligt, at et sicilianskengelsk Corps er landet i Calabrien, saa er hans Skjebne igienkaldelig afgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Parma, d. 14 April. Følgende to Patenter ere her bekjendtgjort: "Vi Keiserinde Marie Louise, Erkehertuginde af Østerrig, Hertuginde af Parma a. tilkjendegive Vore samtlige Undersaatter, at Vi, i Betragtning af Tidsomstændighederne, og Umueligheden af at kunne for nærværende Tid begive Os personlig til Vore Stater, haver bedet Vor ophøiede og elskede Fader, Keiseren og Kongen, at lade Vore Stater provisorisk forvalte i sit Navn, hvilket Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt ogsaa naadigst har bevilget Os. Vi forlade Os derfor paa Vore troe Undersaatter, at de ville vise Lydighed imod alle de befalinger og Foranstaltninger, som det maatte behage Hs. Majestæt at træffe. - Givet i Schønbruun, d. 30 Marts 1815. Marie Louise. - - Det andet Patent er af Keiser Franz, udstedt fra Wien den 2 April. Hs. Maj. erklærer deri, at han indtil videre overtager disse Landes Forvaltning, og stadfæster Grev Magawly Cerati som Statsminister for de tre Hertugdømmer. Gent, den 27 April. Man arbeider meget levende paa at befæste vor Stad. - Kongen af Frankrig er igjen fuldkommen helbredet. Ge Morges ankom 25 Soldater hertil fra Lille, som Overløbere. De bragte en hvid Fane med sig. Hertugen af Artois lod dem passere Revne. Da man spurgte dem, hvorfor de vare deserterede, svarede de fordi de, da der dog skulde være Krig, hellere vilde kjæmpe for deres retmæssige Konge end for Bonaparte. Disse Soldater bekræfte den i Lille herskende Utilfredshed. Samme Dag ankom 14 Overløbere fra Dunkirchen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Brüssel, den 17de April. Afvigte Nat ilede en engelsk Coureer herigjennem med vigtige Depescher til Wien. - Jgaar landede atter i Ostende et Cavallerie= og et Jnfanterieregiment. Fra denne Havn ere 90 Transportskibe afseilede til Engelland, for at overføre andre Tropper. Jnden føie Tid venter man endnu 12,000 Engellændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Det engelske Cavallerie i Nederlandene skal forøges til 20,000 Mand. Artilleriet tæller alt 500 Kanoner. - De Kongel. westphalsk preussiske Tropper ere allerede indtrufne i og om Lüttich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-09
Den 28de April. Fyrst Blacher ventes med det første hertil fra Lüttich. - Den Magt, der for nærværende Tid staaer paa vore Grændser fra Charleroi til Havet, vil inden kort Tid udgjøre 160,000 Mand, hvoriblandt 20,000 Mand Cavallerie. - Den 30te April. Jforgaars ere to i Gent arresterede franske Generaler, under en stærk Bedækning af Landryttere, indbragte he cir og satte under Forvaring.