JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
For faa Dage siden er anden Beretning om danske Borgeres Medvirken til Danskhedens Bevarelse og Opreisning i Hertugdommet Slesvig for Aaret 1844 udkommet. Til Foreningen til dansk Underviisnings Fremme er der, foruden de tidligere anmeldte Bidrag til Beløb 26, 142 Rbd., i 1844 fremdeles tegnet 1897 Rbd., saa at Totalbeløbet af de hidtil tegnede Bidrag er 28,039 Rbd. Af disse ere tidligere indbetalte 13,700 Rbd., i 1844 fremdeles 3103, saa at Totalbeløbet af indbetalte Bidrag udgjør 16,803 Rbd. Udgifterne have udgjort 3821 Rbd., hvoraf den allerstørste Deel, over 3000 Rbd.,er anvendt paa Høiskolen i Rødding. For Tiden udi gjør Beholdningen 10,247 Rbd. Foreningens Virksomhed er holdt inden en betydelig snevrere Grændse end der i den første Jndbydelse er angivet, idet den, i Erkjendelse af, at der først af Regjeringen maa træffes Foranstaltninger til at sikkre Nordslesvig en dansksindet Embedstand, før den private Goddædighed i denne Retning kan udrette noget Væsentligt, især kun er gaaet ud paa at bringe Bondehøiskolen i Rødding i Gang. Denne Skole er aabnet den 7de November 1844 med 20 Elever, der siden ere forøgede med 2, og 2 faste Lærere. Underviisningen har i dette Foraar modtaget en ønskelig Udvidelse derved, at Landhuusholdningsselskabet har tilstaaet Skolen 200 Rbd. til Lønning for en Lærer i theoretisk og practisk Agerbrug. Hs. M. Kongen har skænket et Gymnastik=Apparat. Skolens Bestyrelse arbeider nu paa Opførelsen af en Bygning, hvor Eleverne skulle have Bolig og Kost, hvortil Størstedelen af den fornødne Sum alt er tilveiebragt ved Subscription af den slesvigske Forenings Medlemmer og enkelte Mænd i Kongeriget. Skolen har i dette Foraar mistet sin Forstander ved anden Befordring, men der er Udsigt til at hans Savn heldig vil vorde udfyldt. Den slesvigske Hjælpeforening, hvis Formaal. er at fremme Foretagender til dansk Nationalitets Opretholdelse, Beskjermelse og Udvikling i Slesvig, har aarlige Bidrag modtaget 2182 Rbd., i Bidrag een Gang for alle 1512 Rbd., i Alt altsaa 3694 Rbd. Som de fornemste Gjenstande for dens Virksomhed er i Jndbydelsen nævnt: den danske Journalistik i Slesvig, de danske Sognebibliotheker og personlige Bestræbelser i den nationale Sags Tjeneste. Hvorledes der i disse Retninger er virket, har Comiteen naturligviis ikke kunnet offentliggjøre, da derved personlige Forhold maatte fremdrages, og Sagen i det Hele lide Skade. Den ikke store Jndtægt er ikke blot medgaaet, men der er en Underballance at dække; Comiteen venter imidlertid med Rette, at danske Mænd og Qvinder ville finde forøget Opfordring til at understøtte dens patriotiske Stræben med Bidrag, som for den Enkelte kun ere ringe, men som samlede til Et ville kunne udrette Meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
J Slutningen af sin Beretning imødegaaer Comiteen de Jndvendinger, som fra forskjellige Sider have ladet sig høre mod dens Virksomhed, med følgende sande bemærkninger: Det er ofte blevet gjentaget, at den hele Virksomhed, som man arbeidede paa at føre Folket ind i, uagtet den vilde gjælde for Selvforsvar og Nødværge, dog havde en agiterende Characteer, og der er meere end een Gang blevet spurgt med Forundring, hvorledes patriotisk sindede Mænd kunde finde Kald til at arbeide paa at forøge den sørgelige Misstemning og gjensidige Mistro, i Stedet for at søge den gode gamle Fredstilstand gjenoprettet, ved at formane til Forsonlighed, Eftergivenhed og Sagtmodighed. Senest er det imidlertid oplevet, at et betydningsfuldt Andragende i den roeskildske Stænderforsamling er blevet grebet og hilset fra den selvsamme Side, hvorfra hidtil Formaningen var udgaaet, som det rette Middel til det store Forsoningsværk, medens dette Skridt netop er af Dem, man vilde have forsynet, blevet benyttet som velkommen Anledning tilat frembringe en Bevægelse i Gemytterne, større end nogensinde, ja, indtil den Grad voldsom og ufordulgt, at enhver hidtil iagttaget Grændse er overskredet. Efter denne Erfaring kan det være henstillet til Enhvers egen Bedømmelse, paa hvilken Side der turde være meest Kundskab til de paagjældende Forhold og rettes Jndsigt i Forholdet mellem Agitation og Forsyning. Just ford Forsoning er Endemaalet, gaaer det her saa lidt som ellers an at begynde med Slutningen. Til et fjernt Maal fører en lang Vei, og Nationernes Historie anviser ingen bedre Vei til varig Fred og god Forstaaelse, end den, at et Folk kjender sin gode Ret, og veed at forskaffe denne Ret Anerkjendelse og Agtelse hos Fremmede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Vi haabe med Fædrelandet, at disse Comiteens med Overbeviisningens Varme og Kraft udtalte Ord ikke ville forfeile deres Virkning paa vore Landsmænd, men tildrage dens ædle Stræben en stedse stigende Deeltagelse, og skulle kun tilføie, at til den slesvigske Hjælpeforening er der heri Stiftet indkommet i Bidrag eengang for alle 602 Rbd. fra Lolland, hvoraf 2 Bidrag ere anførte imellem Summer fra 25 til 400 Rbd., og i aarlige Bidrag, almindeligen fastsatte til 1 Rbd. for hvert Medlem, tegnet fra Nakskov 9 Rbd., Nykjøbing 22, Saxkjøbing 1, Aske og Feis 4, Rubbelykke, 4 og forskjellige Steder 2. Hvad de aarlige Bidrag angaaer, er dette Resultat saa tarveligt, at der ogsaa heri synes for en Provinds, hvor patriotisk Sindelag er langtfra at være noget Ualmindeligt, at maatte ligge en stærk Opfordring til kraftigere Deeltagelse i denne Nationens Velfærdssag, for ikke heri at staae tilbage for Fædrelandets andre Provindser. Bidrag modtages paa Lolland, hos Dhrr. Kammerherre, Grev Knuth paa Knuthenborg, Kjøbmand Stænderdeputeret Sidenius i Mariebo og Pastor Bindesbøll i Nakskov, og paa Falster hos Dhrr. Adjunct Hansen i Nykjøbing, Pastor Fog i i Stubbekjøbing, Pastor Lütken i Karleby, Pastor Rosen i Vaaelse og Pastor Billeschou i Skjelby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Jndenlandske Efterretninger. Under 16de ds. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Professor extraordinarius i Theologien ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. theol. Martensen, til tillige at være Hofprædikant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Under 17de ds. er Capitain S. A. Bille allernaadigst udnævnt til Chef for Corvetten Galathea, og Capitainlieutenant H. E. Krenchel til Chef for Briggen "Ørnen"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Ved den i Mandags offentlig foretagne Trækning af det 98de Classelotteries 3die Classe ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 6,000 Rbd. paa Amben: 84129, 1 Dito paa 4,000 Rbd. paa Amber: 89276, 6 Gevinster hver 1,000 Rbd. paa Amberne: 702261, 59174, 98339, 13141, 34364, 2824. J Henseende til de mindre Gevinster henvises til Trækningslisten. De udkomne Bagtal ere: 106. 124. 126. 129. 135.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Ved en Generalforsamling, som Urtekræmmer laugets Jnteressenter afholdt i Torsdags, fremkom Hr. L. J. Bierring med et Forslag, som eenstemmigt vedtoges, om at indgaae til Cancelliet med en Forespørgsel om den nye Helligdags-Forordnings rette Forstaaelse og især en renere Besked end den, man har været istand til at opnaae hos vedkommende Politiembedsmand. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Fra Flensborg hedder det i "Dannevirke af 17de Mai. Efterat de Hamborger Actionairer. have nægtet at indbetale deres Actier i den paatænkte Flensborg-Husum Tønninger-Jernbane, og Banens Comitee har ved Hamborgs Thing, tabt Processen imod dem, har den samme Comitee i disse Dage ved Flensborgs Magistrat tabt en lignende Proces med tvende herværende Actionairer, som ligeledes nægtede at yde de tegnede Jndskud, og hvoraf den ene, Hr. Theodor Funke, havde subscriberet paa Actier til en Sum af 3740 Species. Comiteen, som tillige er idømt alle Omkostninger, agter at appellere Sagen til Overretten, men som neppe vil baade noget. Den Flensborg-Husum-Tønningske Jernbane er en af de forstpaatænkte i Staten, vil blive en af de vigtigste i Norden og er et Livspørgsmaal for Monarchiets materielle og siden aandelige Velvære, har siden 1837 kun havt Hindringer at kæmpe imod, et Beviis for dens store Betydning, og det synes, at den endnu kun ved Mirakler kan komme istand."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Paa Universitetsboghandler C. Reitzels Forlag er udkommet: "Om Kirketvang ved baptistiske Børns Daab, af Dr. H. N. Clausen. Den lærde og frisindede Forfatter udtaler sig naturligviis i enhver Henseende paa det Bestemteste mod Tvangsdaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
J Søndags Aftes blev Publicum pludseligen ved Contra-Placater underrettet om, at ingen Forestilling vilde blive givet paa det kgl. Theater. Som vi erfare, har Grunden hertil været, at Hr. Phister fristede den haarde Skjebne, at hans yngste Datter faldt ud af Vinduet og døde paa Stedet. (B. T.) Tivoli aabnedes i Søndags for første Gang i denne Saison, og var, uagtet det intet mindre end heldige Veirligt, besøgt af et Antal af circa 6000 Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Et svensk Skuespillerselskab er ankommet til Kjøbenhavn og gav i Søndags Aftes sin første Forestilling paa Vesterbroes Theater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Udenlandske Efterretninger. Journal des Debats fortæller, at et af de sidste Numere af det i Agram i Croatien udkommende Blad "Maanen" under Overskrift Bucharest, indeholder følgende Bekjendtgjørelse: "Hos Dhrr. Sønner og Arvinger efter den afdøde Sar dar Nicolas Nika i Bucharest i Forstaden St. Venire er til Salg 200 Zigennerfamilier, hvoraf den største Deel bestaaer af Arbeidere, Klein smede, Guldsmede, Skomagere og Musikere. Eierne af disse Zigeunere ville ikke sælge mindre end fem Familier af Gangen; men derimod er Prisen paa hver enkelt Person een Ducat under den sædvanlige Priis, ligesom de ville tilstaae Lettelse for Betalingen." - Denne Bekjendtgjørelse, føier Journal des Debats til, er ikke, som man skulde troe, en Spøg; den er alvorligt meent og, hvad meere er, den er lovlig; thi den borgerlige Lovbog, som Fyrst Johan Karadecha i Aaret 1818 stadfæstede for Fyrstendom merne Moldau og Wallachiet, og som endnu der er den gieldende, tilsteder udtrykkeligt og formeligt Slaveriet. Medens altsaa de store christelige Magter i Europa aarligen anvende umaadelige Summer paa at holde Krydsere i alle Farvande for at forhindre Handelen med sorte Slaver, drives Handelen med hvide Slaver lige for Øinene af to christelige Lande, som ligge i det Jndre af selve Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Jfølge Times af 30te April er i Aaret fra 5te Jan. 1841 til 5te Jan. 1845 til Storbritanien af Kornvarer indført: i brittiske Skibe, i fremmede Skibe, Hvede. . . . 540,938 Qvtr. 538,826 Qvt. 1,079,764 Qvt. Byg . . . . 242,638 - 762,673 - 1005,311 - Havre . . . 105,293 191,011 - 296,304 Rug . . Bønner og Erter 188,625 - 97,980 – 286,605 Meel . . . . 497,246 Cent. 210,517 Cent. 707,763 Cent. Samtlige disse Kornvarer ere tilførte i 3,906 Skive, af hvilke 1,497 vare hjemmehørende i England, 12 i Rusland, 71 i Sverrig, 7 i Norge, 1,204 i Danmark, 547 i Preussen, 17 i Østerrig, 382 i andre tydske Stater, 76 i Holland, 13 i Frankrig og 74 i Nordamerika.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
AVERTISSEMENTS. Det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for rørlig Eiendom afholder ordinair Generalforsamling Mandag den 2den Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, i Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing, hvorved foretages: 1. Votering om følgende Aspiranters Jndtrædelse: Som Medlemmer Lollands Nørreherred: Eier Christen Rasmussen i Taars, Theodor Larsen i Vesterbo, Peder Nielsen i Urne, Christ. Hage til Lienlund, William Kulter i Horslunde, Ferdinand Christensen til Dalbygaarden, Hans Larsen i Nøbbet, Hans Pedersen, Klinke i Lindet. Lollands Sønderherred: Madame Holck i Tjenemarke, Proprietair O. Schulz i Troelseby, Eier Mikkel Madsen i Holleby, Mads Jensen i Saltvig, Kristoffer Hansen i Stokkemarke, Smed Jens Andersen i Abed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Lollands Fuglse Herred: Kammerherreinde Raben Hvidfeldt-Levetzaus Bo, Forpagter Tesdorps paa Aalstrup, Eier Hans Olsen, Rasmus Jørgensen, Rasmus Skaaning, Poul Jensen, Jens Poulsen i Østofte, Ole Rasmussen i Sorup, Peder Hansen og Rasmus Larsen i Reersnæs, Rasmus Nielsen i Havlykke, Jens Jensen i Nørreballe, Peder Andersen og Anders Mikkelsen i Paarup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Lollands Musse Herred: Forpagter Plenge paa Hardenberg. Falsters Nørreherred, Høiesterets-Asses for Rothe til Marienlyst i Torkildstrup, Eier H. Hansen i Nødstrup og N. Davidsen i Nørre Vedby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Falsters Sønderherred, Lodsoldermand R. Hansen i Grønsund. Som Jnteressenter efter Lovens § 2 M. 2 ind meldtes af Herredscommissionen i Lollands Sønderherred: Rasmus Andersen i Klynge, Rasmus Nielsen i Munkeby, Hans Jensen i Raageskov og Hans Jensen Eliasen i Vestenskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Følgende af Selskabets Forretningsmænd have fungeret i 3 Aar siden deres seneste Valg: Secretairen Hr. Procurator Aagaard; af Revisorerne Hr. Secretair Bagger; af Taxationsmændene Dhrr. H. Hansen, Suhr, Kammerraad Friederichsen og Skovrider, Sivers; hvorfor nye Valg foretages. Fremdeles vælges en Taxationsmand for Fuglse Herred, istedet for afdøde Møller Lassen. 3. Følgende Forslag til Forandringer i Lovene ville, ifølge et af flere Medlemmer indgivet Forlangende, blive satte under Discussion og Afstemning til Overveielse af en Comitee: a) at enhver Angivelse forsynes med Underskrift af 2de Medlemmer, der, om forlanges, edeligen have at bekræfte Angivelsens Rigtighed. b) At den Jnteressent, hvem Jldsvaade 2 Gange overgaaer, uden at han kan afgive fyldestgjørende Forklaring om Aarsagen, bør udtræde af Selskabet. 4. Formanden vil afgive Beretning om Selskabets Fond, og fremlægge de derhen hørende Documenter. 5. Secretairen vil fremlægge forrige Aars Regnskab, samt meddele en Extract af Regnskaberne, der vilvise Beløbet af samtlige Brandskader siden Selskabets Stiftelse, hvilken Extract senere vil blive offentliggjort. Knuthenborg den 17de Mai 1845. F. M. Knuth, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
God Humle er at faae hos H. L. Bønnelyche i Nyekjøbing. til 40 s. pr. Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Fra en Blegdam omtrent 1 Miil fra Stubbekjøbing er bortstiaalet 16 1/2 Alen skraa tavlet Dreiel, med Striber igjennem; for Tilveiebringelsen eller Oplysning om Samme gives en raisonabel Douceur. Stubbekjøbing den 16de Mai 1845. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-21
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenglack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Falsters Lollands Tidende. Stifts en Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Mai. Torsdagen den 1 No 61. Allerede have en stor Deel af Danmarks Kjøbstæder, igjennem deres Borgerrepræsentanter tilstillet Hovedstadens Repræsentanter Adresser, hvori de udtrykke deres Paaskjønnelse af det mandige, patriotiske Skridt, disse Mænd foretoge, da de under 10de April i ligesaa bestemte og kraftige, som ærbødige og tillidsfulde Ord udtalte for Hs. Majestæt det danske Folks dybe Bekymring over det danske Sprogs og den danske Nationalitets Stilling i Slesvig og det slesvigholsteenske Parties frække Trudsler imod Rigets Eenhed og Uddelelighed. Disse Adresser tjene vel kun til at lægge for Dagen, hvad der synes at maatte følge af sig selv, at hele den oplyste og selvstændige Deel af Folket virkelig deeler Kjøbenhavns Borgeres Bekymring, virkelig elsker Fædrelandet og dets Eiendommelighed, dets Modersmaal og dets hidtil uplettede Ære, virkelig besjæles af Troskab mod Kongen og hans Huus og derfor ikke uden Harme kan see hans Slægts Arveret angreben med Trudsel om Meeneed og Borgerkrig, derfor er beredt paa med Enighed og Kraft at slutte sig sammen om hans Throne naar det gjælder om at forebygge Rigets Opløsning, - kun til at bekræfte Dette, hvorom dog ingen dansk Mand burde tvivle, skulle disse Adresser tjene; men da der destoværre virkelig findes Folk, der tvivle derom, uagtet de kalde sig Danske, da en saadan Tvivl hvad enten den reiser sig fra misforstaaet Ærefrygt for Souverainen og den dermed forbundne Jndbildning, at han i sin høie Stilling skulde kunne ønske i en saa vanskelig Sag at savne Nationens Samstemning og Bistand, eller fra Dorskhed, Egoisme eller endog Tydskindethed – endog har viist sig i Folkeraadet og lammet dets Beslutningers Kraft, saa ansee vi det for at være af yderste Vigtighed, at der fra alle Kjøbstadcommuner indkomme bifaldende Skrivelser til Nationalitetens Talsmænd i Kjøbenhavn, og det har derfor baade overrasket og smertet os, at dette Stifts Kjøbstæder, saavidt vides, endnu forhold sig ganske tause. Vel vide vi, at det Ny, Lollands og Falstets Jndvaanere engang stode i for at være blandt de Første i den friere politiske Bevægelse, var temmelig uforskyldt, hvad enten det saa opfattes som Roes eller som Dadel; men vi troe paa den anden Side ei heller at det er grundet, naar man beskylder dem for at udmærke sig ved spidsborgerlig Ligegyldighed for det Almene og smaalig Jver for blot egennyttige Jnteresser. Vi ville derfor haabe, at Kjøbstædernes Repræsentanter endnu ville oprette det Forsømte og vise, at her dog lever nogen Jnteresse for Rigets Selvstændighed og Modersmaalets Bevaring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Jndenlandske Efterretninger. Det Compagni, der underhandler med Regjeringen og Jndkjøbet af Gammelholm til Bygningers Opførelse, skal bestaae af Dhrr. Prof. Hersch, Muurmester Lytthans, Grosserer Suhr og Etatsraad Treschow, Mænd, af hvis Jndsigt og Formuenhed der lader sig vente et for Hovedstadens Forskjønnelse gunstigt Resultat, hvis det intenderede Foretagende kommer istand. (Aalb. Av.)Man taler om, at man foruden Kongen af Preussen tillige venter en anden høi Potentat, hertil Norden. Denne Potentats Ankomst er imidlertid saa ofte bebudet, at der hører meere til end et Rygte, for at troe derpaa. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Jfølge Privatbreve fra Slesvig, er der største Sandsynlighed for, at Laurits Skau, som agter at afhænde sin Gaard og tilkjøbe sig en større Landeiendom, vil blive valgt til Stænderdeputeret. istedetfor afdøde Peder Hjorth Lorentzen. (Flyst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Den 8de Mai var i Aalborg en Festdag i det ærværdige Ægteparr, Etatsraad og Ridder Brorsons og Hustrues Huus; det var deres Guldbryllupsdag. Den almindelige Deeltagelse, der nedbeder Velsignelse over de Gamles Livs Aften, kunde ikke vise sig paa denne Dag, da Oldingen, der aldrig har søgt at henlede Opmærksomheden paa sig og dog har fortjent den i saa høi en Grad, ogsaa ved denne Leilighed søgte at undgaae Alt, hvad der giør Opsigt, og Dagens betydning for den høiagtede Familie saaledes ikke var bleven andre bekjendt. Oldingen Rasmus Bondesen Brorson, hvis Liv har været ligesaa beskedent og bramfrit som fortjenstfuldt, er født den 23de October 1761 og gaaer saaledes i sit 84de Aar; hans Hustru, Cathrine Marie Ferslev, (en Datter af afdøde Byfoged Ferslev i Skagen) er 74 Aar gammel. J Aaret 1837 havde Oldingen tjent Staten, i 50 Aar, og i 1842 tog han sin Afsked som Byskriver i Aalborg, en Post han havde beklædt siden (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
J Bladet "Almuevennen, som redigeres af Hr. Fr. Barfoed, have fem Mænd af Gislinge Menighed ladet offentliggjøre nogle slemme Anker over Pastor Petri, Sognepræst til Hagested og Gislinge Menigheder i Sjælland, og hvis Rigtighed de erklære sig villige til at bekræfte med deres corporlige Eed i Retten, om forlanges. De vigtigste af bemeldte Anker ere følgende: " Pastor Petri lyser undertiden til først Gudstjeneste og kommer ikke inden til sidst Tjeneste, ligesom han omvendt oftere har lyst til sidst Tjeneste og dog er kommet til først Gudstjeneste. 2) Han messer aldrig Collect eller Epistel for Alteret, uden paa Høitidsdagen. 3) Han catechiserer aldrig nogen Søndag med Ungdommen i Kirken. 4) Han holder Confirmation hvert Aar i Hagested Kirke, men aldrig i Gislinge Kirke. 5) Sidste anden Juledag havde Hjulmand Ole Pedersen i Gislinge en Søn til Daaben; Faderen havde begjært ham døbt med Navnet Lars Olsen, hvilket Navn ogsaa var indskrevet hos Lægdsmanden og i Kirkebogen; men Pastor Petri kaldte ham i Daaben Ole Pedersen, og befalede Lægdsmanden Nytaarsdag af forandre Navnet saaledes, da han (Præsten) havde taget feil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Den af Regjeringen nylig for Hertugdømmerne udstædte Lov og Skolelærernes Afsættelse ad den administrative Vei omtales af en Jndsender i Ribe Avis som saare betænkelig; thi naar man veed, hvad de regjerende SchleswigHolsteinere forstaae ved "Uduelighed, maa man indrømme, at enhver dansksindet Skolelærer i Slesvig nu maa gaae i evig Frygt for, uden Lov og Dom at miste sit Embede. "For uduelig - sige Jndsenderen vil den kunne blive erklæret og derpaa afsat, som ei er bundtydsk og ei indføres det tydske Sprog i sin Skoleunderviisning. Det er bekjendt, hvorledes man experimenterer med een af Slesvigs fortrinligste, dansksindede Skolelærere, nu behøves det ikke meere; thi nu kan han ligefrem afsættes for Uduelighed. Denne Anordning vil før Tydsken vældig fremad. Vi maae derfor høiligen beklage, at den er emaneret, og at Bondestanden sine Lærere endydermere vil blive udsat for Fortydskelsen og Fædrelandshavet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Som man hører har en Petition til Hs. Maj. Kongen, angaaende Jagtvæsenet, circuleret Lundtofte Herred, Sundeved og paa Als, og fundet meget talrige Underskrifter. Petenterne beklage deri at den slesvigske Stænderforsamling har viist sig saa lunken i dette Anliggende, og at en Sag af saadan Vigtighed har maattet vige for Jntriguer og Forsamlingens politiske Drømmerier, da, hvad der hidtil er skeet for at bevæge Folkerepræsentanterne til at gjøre deres Pligt har været forgiæves, saa henvende de sig tillidsfuldt til Hs. Maj. (Apenr. Ugbl.) Som et Beviis paa den Velstand og det Overmod, der ikke sjelden caracteriserer Bonden i Vensyssel, tjener følgende Anecdote, der er meddeelt Redacteuren af Hjørring Avis fra høist paalidelig Kilde: To velhavende Gaardmænd traf forleden sammen i Hjallerup Kro og kappedes i Samtalens Løb, om hvo der kunde prale meest af sin Velstand, "Jeg vædder sexten Flasker Champagne", sagde den Ene, at jeg har flere Penge i min Lomme, end Du." - "Top." Væddemaalet blev indgaaet og de sexten Flasker strax reqvirerede. Man talte efter J den Enes Tegnebog laa 505 Rbd.; den Anden, der derimod ikke kunde fremvise meere end 500 Rbd., maatte betale Tractementet, af hvilket de Tilstedeværende med Fornøielse nøde deres Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Den af de 21 Landsoldater i Rendsborger Ugeblad aflagde Taksigelse (see sidste Mandagsavis) har givet Anledning til en militaireretlig Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-22
Nykjøbing Skibslifte fra 19de til 21de Mai incl. Jndklarerede: Skipper Chr. Larsen af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast; M. Bengtson af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast; N. Olsen af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast; A. Nielsen af Svendborg, fra Kjøbenhavn, ledig I. I. Hansen af Marstal fra Lübeck med Stykgods; A. Petersen af Nyhavn, fra Halmstad med Trælast. Udklarerede: Skipper Chr. Larsen af Leerhavn, til Halmstad, ballastet; M. Bengtson af Leerhavn, til Halmstad, ballastet; N. Olsen af Leerhavn, til Halmstad, ballastet; R. Carlsen af Marstal, til Bandholm med Tagsteen; N. Nielsen af og til Svendborg med Egetømmer; N. F. Hansen af Kjøbenhavn, til Norge med Korn; A. Petersen af Nyhavn, til Halmstad, ballastet.