Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-21
Blandinger. Ulykken paa den Versailler Jernbane, der har været noget af det Skrækkeligste man kan tænke sig, var skeet derved, at det første Locomotiv (Toget bestod af 18 Waggons, trukne af 2 Locomotiver) var pludseligt brudt ud af Skinnerne, da dets Axel var gaaet itu og Hjulene løbne af. Det næste Locomotiv tørnede derved tværs paa det første og arbeidede sig op over dette, tilligemed to aabne Waggons, en lukket dito og en Diligence. Sammenstødet var frygteligt, Vognene knustes, og Jlden fra begge Locomotiver, oppustet af den stærke Blæst, fortærede snart alle de 5 Vogne, som vare opfyldte med Passagerer. J 10 Minuter havde man hørt de indelukkede Ulykkeliges Skrig, Røgen havde vel sagtens snart qvalt dem. Blandt de Omkomne var en heel Familie, bestaaende af 11 Personer, og et Dagen iforveien viet Ægtepar. Ligeledes den berømte Verdensomseiler Admiral d'Urville, der reiste i Selskab med sin Kone, Søn og Datter. Hertugen af Montpensier, Kongen af Frankrigs femte Søn, der nylig havde bestaaet sin Officeerexammen, var afgaaet med Toget i Versailles, men stegen ud i Severs. Man troer, at Locomotiverne havde været altfor stærkt op hedede. Af de ulykkelige Offre befandt sig 60 Liig i Neckarhospitalet, 35 vare allerede begravede, 7 vare endnu udstillede, og 10 døde i deres Bopæle, tilsammen 102. Man frygter tillige for de fleste Saaredes og Forbrændtes Liv, af hvilke en Mængde, befinde sig i Hospitalerne. Femten ere af Skrækken blevne vanvittige. Af 8 Conducteurer ere de 4 omkomne, ikke at tale om Maskinfolkene. Paa Pladsen, hvor Ulykken skeete, laae omstrøet Uhre, Daaser, Kjæder, Guld-og Sølvpenge &c. Adspredte Noticer om Hamborgs Jldebrand: At man i Virkeligheden har frygtet for, at Mordbrændere udbredte Jldebranden i Hamborg, sees af en Beretning i Preuss. Staatzeitung, hvorefter Senatet havde opslaaet en Placat om, at saadanne Misdæderes Henrettelse skulde overlades til det, ligesom at Natten mellem den 7de og 8de Mai flere Brandstiftere bleve grebne paa ferske Gierninger og deels strax hængte, deels ihjelslagne. Pøbelen havde blandt Andre Mistanke til nogle engelske Arbeidere, der havde arbeidet i en Maskinfabrik, og nu vare brødløse, da man havde nægtet dem Arbeide i Hamborg. Deels af Hævngjerrighed, deels for at skjæle, søgte de at udbrede Jlden videre. Dette klinger saa barbarisk og saa uengelsk, at man maatte fristes til at ansee det for en Opfindelse af Ængstligheden og Forskrækkelsen. Men Sagen er notorisk, siger bemeldte Blads Correspondent, der paastaaer at kjende Mænd, der selv havde arresteret nogle af hine Karle, vel forsynede med Begkrandse. J flere Tilfælde af denne Art skal Folket selv have holdt en gyselig, men i et sligt Øieblik tilgivelig Justits. Flere Englændere bleve arresterede, deriblandt naturligviis mange uskyldige, thi det var tilstrækkeligt, at Nogen talte et engelsk Ord eller saa ud som Englænder, for strax at blive arresteret eller endogsaa mishandlet. Heraf lade sig da de Mishandlinger forklare, som selv de engelske Jngenieurer, der bidroge saa meget til Jldens Standsning, have været underkastede, og hvorom der tales i den ene af Senatets Placater, som vi tidligere have meddeelt. Sørgeligt var det at see (siger Corresp.), hvorledes den med reddede Effecter overfyldte alter Jungfernstieg, da den kom i Brand, ligeledes antændte hine Effecter, og denne vor skjønne Promenade nu lignede et Flammehav. Skrækkeligt var det at see Tusinde og atter Tusinde ligge med deres Meubler uden Le paa Voldene og ved Portene, da det Skrækkens Budskab lød, at inden een eller to Timer skulde Alt være skaffet tilside; ingen Pen formaaer at skildre den stumme Fortvivlelse, der malede sig paa alle Ansigter, eller Fruentimmernes Angstskrig, da man hverken for faa eller mange Penge kunde faae Vogne, til at føre dem og deres Gods ud af Luerne. Tusinde laae i de første Nætter under aaben Himmel paa Markerne, udenfor Portene og paa Landeveiene til de omliggende Landsbyer, og iblandt dem svage, affældige Oldinger og diende Børn, Syge, Døende, Barselqvinder; ja flere Dødsfald og Nedkomster skulle her have fundet Sted paa aaben Mark. Fra flere Egne, navnlig fra Vierlandene, kom Landmændene uopfordrede, foruden Betaling at bortføre Brandlidte og at optage Huusvilde i deres Boliger. – "Leipziger Zeitung yttrer, at Hamborgs Jldebrand er den største Brandskade, der nogensinde er indtruffen, naar man ikke vil gaae til den fabelagtige Oldtid. Magdeborgs Brandi Trediveaarskrigen, Kjøbenhavns ved Bombardementet, og Moskows, have, i og for sig betragtet, ikke været af saadan Betydenhed som Hamborg, da denne Stads umaadelige Lagere af Viin, Rom, Spiritus, og Colonialvarer af alle Slags bestaae i Commissionslagere, i hvilke en stor Deel af Handelsverdenen, er interesseret. – Blandt utrolige Curiositeter fortæller en Correspondentartikel i Leipz. Zeit., at Fisker konerne, medens Mændene arbeidede ved Jlden, trak paa Vagt med Stokke og Baadshager, og forsvarede Indgangene til flere Bygninger, samt at en Vande af Pøbelens Bærme skulde have forsøgt paa at plyndre Bankens Hvælvinger, men var sprængt fra hverandre med Kartætsker (2). - Medens det brændte i Jacobi Qvarteer var det luneborgske Artilleri opkjørt med brændende Lunter paa Schweinemarckt," indenfor Steinther, for, hvis Jlden skulde trængt frem hertil, at nedskyde den sydlige og vestlige Side af dette Torv Bygninger, for at redde Forstaden St. Georg. Dette blev imidlertid overflødigt, da Vinden vendte sig. At Jlden havde grebet saa hurtig om sig den første Dag, da det var næsten blikstille, hidrørte sikkert – skriver en Reisende – fra den blinde Tillid, man havde til Hamborgs gode Brandvæsen og udmærkede Slukningsanstalter, og for en stor Deel fra Mangel paa den administrerende Embedsmands (Politimesterens) Conduite og Raskhed i at anvende de Midler, som vare tilstede til at forhindre, at Jlden skulde faae altfor megen Magt, maaskee ogsaa i hele Regjeringsvæsenet, idet der skulde indhentes altfor Manges Samtykke til at gribe til alvorlige Midler, der savnedes, som man paastod, et energisk Centralpunkt. Stemningen steeg til Fortvivlelse, da den rædsomme Tanke bemestrede sig endeel af de lavere Stænder, at der iblandt dem skulde findes Fremmede, som forsætlig bidroge til Jldens videre Udbredelse. Da indtraf vi netop til Langenfelde, og stødte paa en myldrende Sværm af Flygtninger, der fraraadte os at tage endog til Altona, hvor man om Natten ventede de rædsomste Scener. J Altona fandt vi hele Borgervæbningen under Gevær, for i Nødsfald at bevogte Byen; alle Gemytter vare i Bevægelse. Men med alt det herskede der den største Orden og Rolighed. Dette maa man især tilskrive den gamle Bluchers Forholdsregler. Vi fandt i ham den rolige, besindige Mand, fuld af Kraft og Jld, som ikke lod sig bringe ud af Fatning; man sporede ikke den mindste Ængstelighed hos ham; han var selv paa Færde og overalt tilstede. Vi saae ham tilhest i Hamborg i Nærheden af de farligste Brandsteder, og da man havde spurgt ham, om han ikke ønskede Escorte, havde han svaret: "Den gamle graahaarede Mand vil man vel ikke gjøre nogen Fortræd, jeg trænger ikke til nogen Escorte." Som sagt: han viste megen Besindighed, Kraft og Conduite. (J samme Brev meldes fra Altona, at den portugisiske Consul Santos er død, og at alle ham tilhørende Skibe vare lagte under Beslag.)Alle i Hamborg afbrændte Grund-Eiendomme vare naturligviis forsikkrede i den Hamborger Brandassurancekasse, der er baseret paa gjensidig Tilsikkring. Dette Tab træffer altsaa Hamborg alene, men haabes, som allerede meldt, dækket ved et Laan, hvorved Senatet vil blive sat istand til at betale de afbrændte Grundstykker og derpaa, for at forebygge alle Forvirringer og Processer, paany bortsælge Byggepladsene, hvorefter der ufortøvet vil blive lagt kraftig Haand paa et nyt og skjønnere Hamborgs Gjenopførelse. (Samtlige hamborgske Bygningers Assurancebeløb udgjør 180 Millioner 1. C.; de afbrændtes, som meldt, 47 Mill.) Blandt Advocaterne og Notarerne er dannet en Forening, som har gjort sig det til Formaal, at modarbeide alle de Forviklinger, der i juridisk Henseende maatte opstaae af Tingenes nærværende Forhold, isærdeleshed skal det være dets Hensigt, saameget som det staaer i dens Magt, at modarbeide og forebygge saadanne Processer, hvortil den Hamborg overgaaede Ulykke maatte give Anledning. Ogsaa med Hensyn til den overdreven høie Huusleie, som flere Huuseiere i Hamborg nu søge at tilvende sig, er der sammentraadt en Forening, for at modarbeide saadant. Man har foreslaaet, fra Belgien og England at forskrive Jernhuse, der kunne haves om kort Tid, til en billig Priis.