JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
De vigtigste Gienstande, som efter Forlydende ville blive forelagte de slesvig-holstenske Stænder, skulle bestaae i en Communallov, en Sø=Jndrolleringsforordning, en Lov til Afskaffelse af Bissekræmmeriet, nogle Foranstaltninger i Henseende til Formyndervæsenet, og en Toldforordning med tilhørende Tariffer. - Den 2den Septbr. holdtes en stor offentlig Folkeforsamling under aaben Himmel paa Wilhelmineshöbe ved Kiel, for at have en Sammenkomst med Districtets Deputerede. Ved Circulaire vare samtlige Grund leiere, Præster, Skolelærere og Andre, som interessere sig forgen folkelig Forfatning, indbudne dertil, og en stor Mængde Vælgere, samt de fleste Embedsmænd i det 14de holst. Landudistrict, samt mangfoldige Andre fra Kiel og Omegnen havde indfundet sig. Skolelærer Kolls fra Ellerbek aabnede Forsamlingen med en Tale, som især gik ud paa, at han og Meddeputerede ville af bedste Evne stræbe efter at virke for Offentlighed i Finantserne og i Stænderforhandlingerne. TilSlutning opfordrede han sin Stands Medlemmer til at være taknemmelige mod Regjeringen, fordi den atter har skjænket Bondestanden den politiske Myndighed, hvoraf den vel tidligere havde været i Besiddelse, men som var gaaet tabt for den igjen. Alting gik for sig med megen Rolighed, Orden, og Deeltagelse, som vidner om, at de holstenske Bønder besidde Dannelse og Caracteer nok til, at kunne modtage den frieste Forfatning. Efterat Advocat Olshausen fra Kiel i et langt, populairt Foredrag havde udbredt sig over flere vigtige Gienstande, afhandlede Forsamlingen adskillige Ting, som, f. Ex. Fattigvæsenet, Næringsfrihed, Afskaffelse af Beregningen efter Rigsbankpenge, &c. Det Hele sluttedes med et Festmaaltid paa 300 Couverts.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
En Præst i Sjælland er i denne Tid kommen ynkeligt af Dage. Han havde af og til været urigtig i Hovedet, og havde derfor Capellan. Forleden kom han meget echaufferet hjem fra Marken, just som hans Familie sad og drak Thee. J den Tanke, at svale sig, tager han den kogende Theemaskine, og tømmer den over Hovedet paa sig. Lægen kunde ikke redde ham.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Kopperne vedblive at grassere i Kbhvn. J forrige Uge døde atter 5 deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Reisende. fra Kallundborg til Aarhuus d. 10de Sptb., Comtesse C. Holstein, Fuldmægtig J. P. Jensen; Classelottericollecteur J. Bech; Consul og Grosserer Ellah med Frue og Søn; kongl. Copiist Petræus; Exam. juris, Avlsbruger Nielsen; Jfr. M. og B. Kofoed; Pottehandlerne Habenicht og Steinecke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Døde. Oberstlieut. P. H. W. v. Klem; Christiane Wagner; Snedkermester Chr. Alpers, 58 Aar; Johanne H. Halseth, 18 Aar; Marie Sophie Martensen, 30 Aar (af Kopper); J. C. Haas, f. Sindrup, 66 Aar; K. S. Larsen, f. Hellebracht; Sergeant Chr. Bjerresøe; A. P. Møller, Fuldmægtig i Auctionscontoiret, 51 Aar; Alle i Kbhvn. C. F. C. Oldeland, 15 Aar, paa Reisen til Sydamerika.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 11te Aug.: A. H. Petersen f. Frederikshald, best. t. Kappeln; og d. 12te : H. Petersen f. Laurv., best. t. Aarh. og G. Johansen f. Gothenb., best. t. Aalb.; alle m. Træl. - Udg. D. 10de. C. Johnsen f. Arendal t. Sæby. S. Horne f. Faaborg t. Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Præmiepløining. Ved en speciel Gave af Hans Majestæt Kongen, er det kongelige Landhuusholdnings-Selskab sat istand til, i Aar ogsaa at foranstalte Præmiepløininger afholdte i Aalborg, og Hjørring Amter, nemlig paa Hæstrupgaard ved Hiørring, den 29de September, og paa Sohngaardsholm ved Aalborg den 1ste October. For disse Præmiepløininger, der foretages under Bestyrelse af Undertegnede, ere følgende nærmere Bestemmelser, vedtagne: 1. Enhver Bonde eller Bondekarl, saavelsom den der driver Bondejord, gives Adgang. 2. Enhver som vil pløie maa selv medbringe Heste og Plov, og selv kjøre Hestene under Pløiningen. 3. Kun Plove uden Hjul eller Stylte maa bruges. 4. Det bestemmes ved Lodtrækning, hvilket Stykke enhver skal pløie, og Pløiningen foretages i grøn Jord. 5. Man indlader sig ikke paa at bedømme Plovene, og mindre godt Arbeide finder ikke Undskyldning i en mindre god Plov. 6. Det tillades Pløierne at medbringe nogle Stokke, hvorved de paa Ageren kunne afsætte den første Linie, efter hvilken de pløie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
J. Til at bedømme Arbeidet vælges 3de kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgjøres Sagen ved Oversyn af dertil valgte Mænd. 3. Da det er tænkeligt, at To eller flere kunne pløie, saa eens godt, at Dommerne forbleve i Uvished om, hvo af dem burde belønnes, saa er det sørget for, at nogle Agre, foruden de, hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, for at saadanne Pløiere kunne herpaa gjøre nye Forsøg, der kunde lede til endelig Bestemmelse. Jo mere Furen nærmer sig Retlinien, lo nøiagtigere Pløiestrimlen er afskaaren, i Brede og Dybde, jo fuldkomnere denne er vendt og eens henlagt, jo bedre ansees Arbeidet og jo større Adkomst giver det til Præmie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Efterat enhver Pløier har tiltraadt sit Stykke paasætter han, efter givet Signal, Ploven sit Skjære, Langjern og Bøile, til hvilken Ende samme medføres lose, og da pløies den første Omgang; derefter standses med Ploven indtil denne Omgang er bedømt. Hernæst overlades det Pløi eren at pløie 6 Omgange saa tyndt og smaat, som han kan, men naar disse 7 Omgange ere pløiede, foretages den øvrige Pløining paa den øvrige Deel af Stykket, der i det Hele vil udgjøre omtrent 1 Skpr. Land, efter Maal, saaledes at Pløiestrimlen holder 8 a 9 Tommer i Brede og 4 til 5 Tommer i Dybde. Paa ethvert Sted, hvor i det Mindste 20 Concurrenter melde sig, uddeles 10 Præmier, nemlig een paa 35, een paa 30, to paa 200, to paa 15 og fire paa 10 Rbd. Sedler. De som vinde Præmie faae tillige et trykt Beviis for deres udviste Duelighed. Skulde et mindre Antal end 20 Pløiere melde sig. da uddeles ikkun halv saamange Præmier, som der gives Pløiere, ligesom og den Pløier, der eengang, indeværende Aar, har vunden Præmie ved en anden Pløining, ikkun kan concurrere til en Præmie, som er høiere end den, til hvilken han forhen har gjort sig fortjent. Deeltagere i Pløiningen maa derom gjøre Anmeldelse, enten til Undertegnede Landvæsens-Commissair Birk paa Vadumtorp pr. Aalborg. eller Forvalter v. Stocken paa Kokkedahl, inden den 26de September. Mødetiden, berørte 28de September og 1ste October, er berammet til Klokken 10 Formiddag; enhver som ikke møder til denne Tid kan ikke tilstedes nogen Adgang i Præmiepløiningen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
De af Districtets Beboere, som af det kongelige Landhuusholdningsselskab maatte være overladte Svingplove, opfordres til at indfinde sig med dem ved Pløiningen. Edelsborg, Vadumtorp og Kokkedahl, den 13de Septbr. 1835. Bindesbøll. Birk. v. Stocken. Strax eller til Flyttetid, kan faaes en Beboelse af 2 eller 3 Værelser med Kjøkken a. hos Bernhardt. Skipper N. Petersen er ankommen til Aalborg med holstensk Ost og Hvedemeel, som faaes ved Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Hos S. A. Jacobsen er til Udsalg: Forskjellige smukke Thee=Stell, Kaffe=, Thee- og Contoir kopper af det kongelige Porcellain-Fabrik i Kjøbenhavn. Bleget, ubleget og farvet Tvist, Lyse=Garn i Nøgler og Fedd, fiin Bomuld m. m. m. Skaftehavre og Sengehalm faaes hos Brændeviinsbrænder Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Ved Auctionen her paa Toldkammeret den 17de Dennes bortsælges endvidere : 3 Stkr. 28 Secunds Logglas, 3 Stkr. Haandlygter og nogle flere Reqvisiter, benyttede ved Flod maalingen; circa 57 Lspd. Humle, samt en Seilbaad med godt Jnventarium. Aalborg Toldkammer, den 14de September 1835. Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Jtalien. Allerede for et Par Postdage siden meddeelte en schweize risk Journal et Brev fra de fardiniske Stater, hvis Jndhold vel syntes at trænge til nærmere Bekræftelse, hvilken imidlertid hidtil ikke er paafulgt. Da Brevets Jndholdt imidlertid omtaler factiske Begivenheder, som ikke ere tilbagekaldte, maa det vel finde Plads her. Det hed nemlig blandt andet: "J Armeen finde overordentlige Bevægelser Sted, idet alle Contingenter ere kaldte til Vaaben, uden at mand er istand til at opdage den egentlige Hensigt. Af Brigaden fra Aosta har en Bataillon sat sig i Bevægelse til SantPiedro d'Arena ved Genua og en anden ventes der; frask Alexandrig har man forlagt 700 Mand til Fortet Bogota og i Campo Marone ventede man et Troppecorps, hvis Styrke anslaaes til 3000 Mand. Paa Fæstningsværkernes arbeider man med Iver, og Genuas Lastdragere, Folk, mann har megen Respect for, benyttes til dette Arbeide for en Dagen løn af 2 Fr. J denne Anledning skriver man tillige fra Rom, at et, der meget udbredt, Rygte om en Sammensværgelse, som var opdaget i Florenz, vækker saamegen merel Opsigt, som en sig der opholdende romersk Familie ansees for at være indviklet i den; en Fyrst P. skal have gjort sig usynlig og ikke faa Personer ere fængslede. Sammensværgelsens Hensigt er ubekjendt, men saameget vil man vide, sk. at den er stiftet af Udlændinge, hvilke af den Grund, paa faa Undtagelser nær, have faaet en Paamindelse om at rømme Landet. Der yttres Formodning om, at den franske Propaagaanda har havt sine Fingre med i Spillet, da man vil vide, at Angivelsen og Complottet er kommet fra Paris. Man er ikke uden Frygt for, at lignende Urolighedsaand udstrækker sig over andre Dele af Jtalien. At den sardiniske Regjering, ved Omstændighederne, seer sig nødt til at anJordne nye Paalæg, vil ikke bidrage til at forjage den mørke Stemning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Nyeste Postefterretninger. 1 Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Moniteuren af 6te Septbr. indeholder en kongl. Ordonnants, der udnævner Medlemmerne af den Commission, som under Indenrigs-Ministerens Auspicier, skal drage Omsorg for Efterlevelsen af de nye Bestemmelser, der ville faae Lovskraft, med Hensyn til Theatrene og deres Friheder. Dennels Overeensur=Commission bestaaer af Hertugen af Choiseul, som Præsident, Hr. Keratry, som Vicepræsident, Pairen, Baron Las cours og fire andre Medlemmer. Man kan ved denne Leilighed, stikke andet end mindes en Yttring, som undslap Hertugen af Broglio for 5 Aar siden i en offentlig Tale, der handlede om Theatervæsenet. Theatercensuren, meente han dengang, der ligesom enhver anden Censur, bleven til en Umulighed; selv om Regjeringen vilde indføre den, vilde der i Frankrig ikke findes Nogen, der vilde befatte sig med denne forhadte Forretning!! - Men saaledes kunne Tider og Meninger forandres. Man er endnu ikke istand til at bringe noget ud af Fieschi, skjøndt det med hver Dag bliver sandsynligere, at han kun har været et Redskab i fremmede Hænder. Jmidlertid bliver han ved, paa sin Maade at drille dem, der have med ham at bestille. Saaledes skal han, for kort siden, have yttret det Ønske, at faae en Samtale med Pairsrettens Præsident, Baron Pasquier, som om han nu paa engang havde ifinde at gjøre vigtige Bekjendelser. Baronen indfandt sig strax, glad ved Haabet om de Opdagelser, han nu vilde kunne gjøre, men Fieschi var, ved hans Ankomst, saa uforskammet at erklære ham, at han var villig til at underholde sig med ham om enhver Materie, Baronen maatte behage at bringe paa Bane, alene med Undtagelse af Attentatet den 28de Juli.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Preussen. Den nyeste Tids mangeartede Uroligheder og politiske Forbrydelser have overalt foranlediget mere eller mindre strænge Forsigtighedsregler, til hvilke det i Berlin synes at høre, at baade Kongens og de kongl. Prindsers Palladser, under Herskabernes Fraværelse, imod Sædvane, ere lukkede for Alle og Enhver. J Kalisch udvides denne Forsigtighed til det strængeste Opsyn med de Personer, som ere ansatte i de forøstelige Kjøkkener. "J Tider som vore, hedder det, hvor Ondskaben stedse er beredt til at laane Haanden til de rædsomste Forbrydelser, er det kun Klogskab, at forekomme deres Udøvelse, hvor det er muligt." (Hvad er Glands, Høihed, og Vælde, naar de ledsages af slige Ængstelser )
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Leiren ved Kalisch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Til Kongen af Preussens Modtagelse lader Keiseren indrette et Huus, som, i alle Henseender, baade i dets ydre og indre Indretninger, er en tro Afbildning af det Slot, Konge gen beboer i Berlin. Ligheden er skuffende, lige til de mindste Ubetydeligheder. Kongen forefinder, ved sin Ankomst, ikke alene den sædvanlige Vagt, saaledes som den i Berlin viser sig udenfor Palladset, men ogsaa den samme Schweit, zer, og den keiserlige Artighed gaaer saa vidt, at han endog uden Kongens Vidende, har ladet de Personer komme fra Berlin, som pleie at giøre Opvartning i Forgemakket, saa at Kongen, i enhver Henseende, vil kunne troe, at være i sit sædvanlige Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Som en Anecdote fra den mærkelige Leir fortæller man at Keiseren skal have spurgt sine Garde-Regimenter, hvorledes de helst ønskede at tiltræde Hjemreisen, til Søes eller til Lands Skjøndt de i deres Svar overlode Monarken Valget, læste man dog i deres Blikke, at de foretrak Marschen til Lands. Keiseren, som godt maa forstaae, at udtyde sin Gardes Øiensprog, skal da have besluttet at lade dem Vinteren over lyksaliggjøre Polen med deres Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Kjøbenhavn, den 10de September. J lang Tid har neppe nogen offentlig Foranstaltning hos Menigmand og de fattigere Klasser heri Staden, vaks en ubehageligere Sensation, end den, ifølge Magistratens derom gjorte Kundgjørelse, skete ikke ubetydelige Forhøielse i Prisen paa Rugbrød, hvilken Forhøielse Fleertallet finders særdeles trykkende og Mange uventet. Omtrent samtidigen hermed have nu ogsaa flere af Hovedstadens Brændeviinsbrændere lagt paa Kornbrændevinen, og tvende Artikler, der nu engang begge høre til Livets Fornødenheder, isærsk for den fattigere, arbeidende Klasse, ere saaledes blevne fordyrede. Vi kjende ikke nøie nok det Princip, hvorefter Magistraten gaaer frem ved Brødtaxtens Bestemmelse, tilmed Bestemthed at kunne sige, om den alene er baseret paa de netop ved sammes Ansættelse existerende smaaske netop i det Øieblik uforholdsmæssigen opdrevne) Sædeprisers Middeltal, eller om man ogsaa tager Hensyn til Calculeringen af en sandsynlig Stigen eller Falden, og tillade os derfor at fremsætte et indløbet Spørgsmaal desangaaende til nærmere offentlig Besvarelse. Med Hensyn til dette Spørgsmaal vil det maaskee ikke være uden Jnteresse for flere af vore Læsere at conferere følgende Artikel fra Horsens, som læstes i vore Provindsialblade i Slutningen af f. M., hermed: "Da en utidig Frygt for en uheldig Host og deraf opstaaende Mangel i de sidste Dage ikke blot pludseliggenhar drevet Kornpriserne i Veiret, men endog har gjort det umuligt for Bagerne, for Penge at kunne erholde den til Byens Forbrug fornødne Rug, saa har Politimesteren seet sig foranlediget til at gjøre vedkommende Jndvaanere opmærksomme paa det kongl. Rescript af 18de Juni, 1802, hvorved det er befalet Kornhandlere, Brændeviinsbrændere og Bagere at have visse Qvantiteter af Korn i Oplag til Udlevering for Betaling efter Øvrighedens Anviisning, og hvo som ikke have disse, uden Ophold at forsyne sig med samme, da de ellers under en daglig Mulct dertil ville blive tvungne - Kbhvnsposten slutter denne Artikel med ogsaa at anføre vor Politimesters, Byfoged Wølfferdts Advarsel til Aalborgs Jndvaanere. See Nr. 137.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
At Kjøbenhavns valgte Borgerrepræsentanter have forlangt deres Dimission, derpaa har man forhen havt yderst faa Exempler, nu derimod synes det at høre til Dagens Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
J Løbet af omtrent 3/4 Aar have nemlig 6, siger og skriver sex, udmeldt sig fra de deputerede Borgeres Tal, nemlig Dhrr. Grosserer, Deputeret Knudtzon og Agent Suhr, Hofagent Waagepetersen og Grosserer, Suppleant for Kbhavn Jac. Holm, Oberstlieutenant, Seilmager Weilbach, og nu nylig Grosserer, Suppleant for Kbhavn, Jørgen Bech. Dersom Grunden til disse, nu saa jevnlige Udtrædelser skulde være, at Borgerrepræsentanterne have mistet den dem i Communens Anliggender tilkommende Stemme, saa ler det mindre forunderligt, at de nævnte ere udtraadte, end at Nogen vil modtage Valg til en Post, der saafald synes at betyde saa godt som intet. (Kbhvpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Conferentsraad Schlegel er for nylig atter bleven heftig angreben af et epileptisk Tilfælde og er endnu langtfra lat være uden Fare; han vil saaledes sandsynligviis ikke kom mme til at repræsentere Universitetet ved Stænderforsamlingen i Roeskilde. En af Directionen for TugtRasp- og Forbedringshuset. nylig efterlyst Livsfange, Hans Hansen, 21 Aar gl., der ved høi lys Dag er undvegen fra et af Fangetaarnene i Citadellet, har paa en findrig Maade vidst at undslippe sine Vogintere. Ved at bemærke, at nogle Muurfolk arbeidede ved Taarnet, har han, da der alle vare fraværende, optaget et Bræt i Gulvet og heiset sig ned i Stue=Etagen, hvor han forefandt Murermaterialier. Efter tilbørligt at have indsmurt sine Klæder med Kalk, er han gaaet bort, har sagt til Drenligen, hvem han mødte og for hvem han tede sig som Haandblanger, at han ikke vilde arbeide længere for Mester N. N., og da Drengen henviste ham til Svenden, til hvem han burde melde saadant, er han gaaet bort, og har endog underveis tiltalt den intet anende Skildvagt. At vort virksomme Po 3 liti har anvendt særdeles Omhu for atter at faae fat paa 1 Forbryderen, er noget, man kunde vente, især er der paabu3 den og overholdes særdeles Aarvaagenhed om Natten. Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Blandede Efterretninger. Den Commission, som for nogen Tid siden var samlet i Helsingøer, for at undersøge det derværende FærgelaugsTaxt, har alt længe endt sine Arbeider, og man kan vente, rigsnart at see Frugterne deraf. Man mener, at det alminde eenlige Ønske om en Nedsættelse i Taxten vil blive opfyldt, især hvad Overfarten til Sverrig angaaer, og at det ei vi komme an paa selve Lauget at bestemme de forskjellige Kuislingsgrader, der gjor Forskjel i Betalingen. For Transporten af Breve, Passagerer og Gods til og fra Rheden er Betalingen vistnok høi; Sagkyndige mene imidlertid, at den alle Omstændigheder vel overveiede, i det Hele ikke kan være stort anderledes, men vel at nøiagtigere Bestemmelser, med et Hensyn til Skibets Beliggenhed paa Rheden kunde være ønskelige. Vi haabe saaledes, at Færdslen mellem begge Nahøriger ved en Nedsættelse i Taxten vil blive meere livlig, og at liberale Pasbestemmelser ogsaa maatte bidrage dertil, var vistnok meget at ønske. Fædrelandet.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Nu bliver det til Alvor med en Jernbanes Anlæg fra Hamborg og Altona til Lübeck. Over 500 af Hamborg, og 150 af Lübecks anseteste Jndvaanere have skriftlig forbunden sig til at understøtte dette Værk, hvis Omkostninger anslaaes til 4 Millioner Mk. Bc. Jernbanens Længde vil i ret Linie blive 8 Miil. Af 32 Grundeiere, hvis Jord Banen vil komme til at gjennemskjære, have de 29 allerede samtykt Planen. Man venter nu Hs. M. Kongen af Danmarks allerhøieste Bevilling til at oprette et Compagni, bemyndiget til at udstede 15000 Actier, hver til 20 Pd. St. (circa 90 Sp.,
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Jfølge Hempels Avis har den kongelige Resolution af 19de f. M., angaaende en Forandring i de hidtil gjældende Lovbestemmelser for Brændeviinsbrænding, vakt overordentlig Sensation i Odense, og samtlige derværende Brændeviinsbrændere, som af de nye Lovbestemmelser i den Henseende befrygte deres Næringsveis Undergang, agte i denne Anledning at indgaae med en Jndstilling til Hs. M. Kongen ligesom og at fremføre deres Besværinger for Stændersforsamlingen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Den ulykkelige Moder i Altona, der nylig saa godt som mistede to Sønner paa eengang, er Enken Ravn. Hendes ældste Søn, som blev ihjelstukket med en Kniv af en yngre Broder (13 a 14 Aar gl.) som de sad ved Bordet og spiste, fordi hiin havde givet denne en Øresigen for viist Uartighed, var Lærer i Mathematik og Navigation, og havde grundet Haab om, snart at faae en for hans Kundskaber og Talenter passende Ansættelse. Han havde, siden Major v. Wachenhusens Død, en Tidlang i Forening med dennes Søn redigeret den bekjendte Tidende for Hesteelskere, og ofte har man i de holstenske Blade læst mangen fortrinlig Artikel af ham om hippologiske Gienstande. Han var 27 Aar gl. Den skrækkelige Scene havde virket rystende paa den ulykkelige Moder, hvis Klageskrig forsamlede en Mængde Mennesker udenfor hendes Dør, hvoriblandt en Politibetjent, der strax opsøgte den unge Morder, som havde skjult sig i et Kammer, og endnu havde den ulyksalige Kniv i sin Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Hovedgaarden Østergaard i Salling er underhaanden solgt af Hr. Propr. Nissen til Spøttrup til Hr. Forpagter Tørslev fra Rosenholm for 35,000 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Reisende. med Dagvognen fra Aalborg idag. Til Randers : Møller, Stilling; Handelsfuldmægtig Heilmann. Til Aarhuus: Jfr. Edsberg; Mette Johanne Marcusdatter; Copiist Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Hals Skibsliste. Jndk. D. 11te Septbr. Th. Andersen f. Skagen m. Stykg. D. 12te : P. Tofte og H. Jepsen f. Kbh. m. Rug. - Udg. D. 12te : H. L. Larsen t. Kragers, ball. J. Jensen t. Christiania m. Rug og Havre. N. Friis f. Drammen; og d. 14de: A. B. Bauer t. Skien og T. Ostermann t. Guernsen; Alle m. Havre. P. Gundersen t. Christians., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Bekjendtgjørelser. Den Velvillie, min Fader, Generalmajor, Commandeur af den franske Orden de St. Lonis, sidder af Dannebroge, har nydt i de 20 Aar, han har opholdt sig her i Danmark, hvor han har lært at kjende og vurdere den danske Retsind og Ædelmodighed, gjör mig det til Pligt, ers 9de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Louis le Normand de Bretteville, Kammerjunker og Major ved det 3die jydske Inf. Regiment, Ridder og Dannebrogsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
De af Districtets Beboere, som af det kongelige Landhuusholdningselskab maatte være overladte Svingplove, opfordres til at indfinde sig med dem ved Pløiningen. Edelsborg, Vadumtorp og Kokkedahl, den 13de Septbr. 1835. Bindesboll. Birk. v. Stocken. Først i næste Uge - hvis Veiret tillader det - brændes Rapsskaller paa Kokkedals Kjærjorder ved Liimfjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Paa Visborggaard kan kjøbes godt Elle=Brænde i større og mindre Partier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Brændeviinsværme kan kjøbes hos Selgen Bjerring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Skaftehavre og Sengehalm faaes hos Brændeviinsbrænder Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Hørfrö Köbes af I B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Onsdagen den 30te i d. M., Formiddag Kl. 10, bliver, ved Auction i Schelund Præstegaard, solgt en Deel Jndbo, tilhørende afdøde Provst Wagaards Bo, hvoriblandt noget Linned, Dækketøi, nogle Sengeklæder, Ankere, Borde, saa og 2 gamle Hopper, en Hingstplag, 20 Stykker Stude, 2 Sviin og noget ungt Qvæg. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 14de September 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-17
Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver det Underofficeer Steffen Larsen Birket tilhørende Sted, Nr. 350 i Skolegaden her i Byen, stillet til Salg ved trende Auctioner, nemlig: 1ste Auction Torsdagen den 1ste October næstk.,- 15de 2den -- 29de og 3die -De tvende første Auctioner afholdes paa Aalborg Raadstue, og den tredie i selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10 De Salget vedkommende Documenter ere forinden til Eftersyn hos Frue Kirkes Værge, Hr. Bødkermester Dochedahl. Hvilket herved, i Medfør af Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Underretning for alle Vedkommende. Aalborg, den 1ste September 1835. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
England.