JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
(Telegraphiske Depescher fra Dynkirken den 26 Praireal (14de Junii, om Eftermiddagen Klokken 6.) General Camponnet til Krigsministeren. "J Gaar tidlig om Morgenen Klokken 1, vilde Fienden, med 12, Schalupper, som blev understøttet af 6 Fregatter 2 Corvetter og 4 Brigger, lande ved Blankenberg. Men han blev eftertrykkelig tilbage dreven og gik igien til Søes Klokken 11 om Middagen. Naar han igien vilde fornye et saadant Forsøg, saa vil vi modtage ham paa samme Maade. Jeg afreiser i dette Øieblik fra Dunkirken til Brügge. Ved dette Engellændernes nye Landgangsforsøg, stige omtrent 20 Mand af deres Schalupper som vare fyldte med Tropper, op paa Landet, men gik igjen efter 5 Minuter tilbage til deres Skibe. Derpaa blev strax fyret med Gevæhrer fra alle de Engelske Schalupper, men ikke et eneste Menneske blev derved saaret. Man slog Generalmarschen og Engellænderne oppebiede ikke vore Troppers Ankomst. Vor Regiering har indtil endnu ikke ladet nogen officiel Beretning fra Buonapartes Flode bekiendtgiøre. Følgende ere de indløbne Privatefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Toulon, den 7 Junii. I Gaar ankom et fra General Buonaparte afsent Avisskib hertil. Ved sammes Afgang befant Floden sig i den beste Tilstand for Øen Madalaine. Alting lader formode at vi nu ere i Besiddelse af Øen Maltha. Buonaparte har som man siger, forsikret, at ogsaa det trefarvede Flag forinden kort Tid skal være paa flere Stæder i det Middellandske Hav. Coulon, den 9 Junii. Vore sidste Breve fra Floden ere af 31 Mai og ere i Gaar ankomne hertil. Alting gik ved denne Tid bedre. En af vore Corvetter har foranlediget en Engelsk Kaper, at kaste sig paa Kysterne af Sardinien og at sætte hans Skib i Brand. Af Eqvipagen er kuns en Mand bleven reddet. Matroserne og Soldaterne ere ved frisk Mod og ønsker at maale sig med Engellænderne. Her i Toulon arbeider man nu meget ivrig paa den anden Flodes Udrustning som snarest muelig skal gaae til Søes. Der befinder sig deriblandt 3 Venetianiske Linieskibe hvert paa 64 Kanoner. Forinden 3 Dage i det høieste vil allerede en betydelig Convoy med Tropper og meget Munition afgaaer for at støde til den store Flode. Alle 3 til 4 Dage afgaaer herfra lette Fartøier, hvilke overbringer Regieringens Pakker og befalinger til Buonaparte.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Man udruster endnu 8 Linieskibe, hvorved Corvetternes Autal, som gaaer af og til skal bringes til 20.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Curin, den 6 Junii. Den 25 Mai ere til Carloforte paa Øen St. Pietro paa Sardiniens sydlige Spidse 3 Engelske Linieskibe, ankomne hvorunder en Tredekker. De vare i en Storm bleven meget beskadigede hvormed ogsaa var en Fregatte, hvilken havde forliist Masterne som de ledsagede. Den Sardinske Commandant tilkiendegav dennem den befaling, at afreise; men de modsatte sig denne, og forlangte Tidtil, at faa Skibene reparerede. Man troer her, at hine Engelske Krigskibe hører til den Escadre, overhvilken Admiral Nelson har paataget sig Commanden. Vor Taulonner Flode har efter de sidste Efterretninger ikke lidt noget i sidste Storm.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
General Casalta skal med 1300 Mand have besat den lille Øe Madelaine imellem Corfica og Sardinien, for at forhindre at Engelænderne ikke faaer fast Fod paa samme. Ogsaa General Vanbois er ankommen paa Øen Madelaine eller Magdalena. Man har sammesteds taget en Engelsk Kaper paa 16 Kanoner. Et qvipagen, som reddede sig til Landet, var, som det heder, selv bleven arresteret af de Kongelige Sardinske Tropper. Man troer her at Buonaparte vil giøre sig Mester af Øen Maltha; men derom haves endnu ingen sikker Efterretning. Det Rygte at den Rom, merske Republik skulle ophøre, og at den fordum værende hele Kirkestat skulle falde til Kongen af Neapel og Hertugen af Parma, fortiener ingen Giendrivelse.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Lissabon, den 27 Maj. I Gaar ankom under en Kapers Escorte i 63 Dage 4 Skibe fra Bahia og Brasilien hertil. En Convoi af 125 Skibe fra Bracilien og Fernambue venter ved Bahias Havbugt endnu 35 Skibe fra Rio de Janaixo, for altsaa at afgaae samlet til Lissabon. Denne store, for det herværende og udenlandske Commerce saa vigtige Koffardie fløde bliver ventet hertil i Begyndelsen af Julii Maaned. Høsten i Brasilien har været overmaade god, og det var ikke Skibe nok til at kunne udføre Producterne. Med ovenbenævnte hertil ankomne 4 Skibe har man erholdt den Efterretnirg at den Franske Øe St. Maurice har overgivet sig til Engellænderne formedelst Mangel paa Levnetsmidler; men denne Skipper Efterretning finder her ingen Troeværdighed. Bastia paa Corsica, den 2 Junii. Den 26de Maj er den store Franske Toulonner Flode, over 200 Seglere stærk, passeret vore Egne. General Berthier, hvilken er med Buonaparte paa et Skib, steeg i Land, hvor han forblev i 5 Timer, for at give forskjellige Befalinger. Floden styrede derpaa mod Østen. Den 30 Maj var den nær ved Øen Magdalena, hvor den forenede sig med en Division som sammesteds ventede paa den, ligesom den ogsaa vil forene sig med en anden Division, hvilken i Gaar ankom hertil i vor Havn. Siden den Tid har man erfaret, at Floden den 31 Maj var i Nærheden af Cagliari. Den Convoy, hvilken er stødt til den Toulonner Flode ved Øen Magdalen, havde 4000 Landtropper om Borde. General Casaltii, en Corsikaner, hvilken med General Vaubois commanderte samme var kuns med 40 Officerer stegen i Land, og havde forsikret Øens Commandant, at han blev kuns saa læng, indtil han havde forenet sig med den Toulonner Flode, hvilken kom sammesteds forbie. Ved de Franskes Nærværelse ved Magdalen, faldt dennem en Engelsk Balander paa 16 Kanoner og 35 Mand i Hænderne, som havde retireret sig til hiin Øe, da den ikke vidste, at der sammesteds befandt sig Franske, og et Par Franske Krigsskibe som bækkede Convoyen. J Portorres havde de Franske indkjøbt sig 460 Oxer og 600 Beder. Her paa Corfica er man beskjæftiget med at enroullere mange Matroser, hvilke skal bringes til Toulon, for at tiene paa den sammesteds udrustede anden Expeditions Flode, hvilken skal forene sig med den første.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Frankfurt, den 23 Junii. Siden 3 Dage er det her temmeligt uroeligt. En Strid som en herværende Smed havde med sine Svende, blev Anledningen, at samtlige Smedesvendene holdt op at arbeide. Det blev ikke forhindret at ogsaa Laasesmedsvendene, Skoemager og Snedkersvendene nedlagte Arbeidet, hvorved dette Antal omtrent beløb sig til 3000 Hoveder, hvilke insulterede forskiellige Magistratspersoner og ville aftvinge Borgmesteren en anden Dom, Det imod dennem commanderende Militaire var ikke tilstrækkeligt og i Gaar maatte de samtlige 14 Borgercompagnier og det borgerlige Cavallerie træde under Gevæhr. J sidste Nat og i Dag den ganske Dag bleve Haandværksvendene med Magt bortførte fra Gaderne og Herbergerne, hvor de udøvede store Excesser, til Vagterne. Jndtil endnu er talting under Gevæhr, men man haaber, at denne Uroelighed snart vil blive stillet. Vor Dags Posttidende melder : at Buonaparte er indløben med den første Division af hans Flode til Cagliari paa Sardinien, og vil der fra som man tilforladelig troer, videre fortsætte hans Operationer mod Østen.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Aalborg, den 6 Julii. Jagtagelser over Varmen paa Thermom. Re hum. Junii. Morgen Middag. Aften. V. 9 1/2 V. Budolpe. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Professor Pontoppidan. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Mag. Bach. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Aalborg Bye Nyt.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Døbte. Den 28 Junii, i Budolphi Kirke Arbeidsmand Niels Hendrichsens Datter Kirstine, Fadderne: Anne Raunkilde, Marie Vauer, Jens Østergaard, Niels Ryberg, Friderich Hinz. Den 3 Julii i FrueKirke Podemester Peder Bosses Datter Dideriche, Fadderne: Mad. Lederthoug, Jomf. Spliid, Kiøbmand Lars Kiellerup, Kiøbmand Anders Hansen, Kiøbmandskarl Jens Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Copulerede. Den 14 Julii i Budolphi Kirke, Podemester Lars Levisen og Pigen Dorethea Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Begravede. Den 28 Junii Consumtionsbetient Bremers Enke Hedevig. Den 4 Julii Maler Slotts Enke Anne Malli.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Døde. Den 1 Julii Bodil Poulsdatter, 86 Aar. Den 4 Julii i Skolegadens Fattighuus, Johanne Nielsdatter, 77 Aar.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Avertissements. Tiirsdagen den 31 Julii førstkommende holdes 1ste Auction paafølgende Fredag den 3 August, 2den Auction og Tiirsdagen den 7 August 3die og sidste Auction, hver Dags Formiddag Kl. 10, udi og over Kiøbmand Conrad Holms Opbuds Boes Gaard ved Stranden her i Aalborg med tilliggende Hauge, hvilken Gaard saavel i Henseende til Jndretning som Beliggenhed, er især beqvem for en Handelsmand; ved sidstmeldte Auction bliver derefter bortsolgte Boets Ind- og Udboe af alle Slags, samt Kiøbmands Vare, bestaaende fornemmelig af Farve Vare, og deriblandt et Qvantum Jndigo, af Specerier, Hør, Jern og Pundtlæder m.v. Aalborg den 4 Julii 1798. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Skiftet efter afg. Mad. Marie Cathrine Høier, bliver til videre Fremme atter foretaget paa Westergaard i Wiis bye, Mandagen den 13 August førstkommende, hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Arvinger. Hassing. Præstegaard den 23 Junii 1798. S. Røft, Provst i Hassing Herred.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
En Person af Middelvext, ung af Alder, klædt i en som her paa Aaebye Mark Natten til 1ste Junii næstafviglang hvid Vadmels Overkjole, og mørkeblaae Underklæder, te, efter en Times Tiids Ophold i Gaarden Haugaard, hvor han foregav at være fra Aagaard, og agted sig til tilhørende, men dog fandt for godt at sætte den igjen hos Wang, borttog en ung fortebruun Hoppe af sit Tyre mig en Mand i Svenstrup, hvem han anmodede at lade den have funden Hoppen ledig og løs ved Gaarden Jegerum samme Dag oplyse ved 3 Kirker, da han udlod sig med at og siden fortsatte sin Reise videre Vester paa sit eget Bæst, som var en liden sortebruun Hoppe; finder jeg mig pligtig at advare Publicum for, da jeg ei saa lige kan vide hvad hans Hensigt hermed har været, og han maaskee paa sine at giøre alvorligede Forsøg i lignende Tilfælde. Aarbye Omvandringer kunne hos andre Medborgere lade sig lyste Præstegaard den 2 Junii 1798. Kanneworf. er ved en Feiltagelse blevet forvexlet en sort Filte Hat, Ved Auctionen hos Hr. Viinhandler Haff den 18 Julii. kiendelig derved, at den er rundt omkring var forret med Skind, men allene foran sadt et lidet rødt Stykke Saffian, omtrent 6 Tommer lang, som næsten ganske var løs Ihændehaveren ville meget forbinde dens Eier ved at tilbagelevere den, da det ei er ham saa meget at giøre om Hattens Værdie, som Hatten selv. J den tilbageblevne Hat findes Bogstaverne N. A. Anviisning giver Hr. Hass.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Bekiendtgiørelse, Mandagen den 9 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver til Bortleielse for indeværende Aar at bekomme 300 Favne bedste Engslet, udi Pay=Engen ved Kiers Mølle; bemeldte Eng størrelse af Favne, kan bekommes udi store og mindre Partier, naar Liebhabere behageligst til anførste Tiid paa Engen giver Møde.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Da endeel af Debitorerne til Mad. afg. Viinhandler Hansens Enkes Auction den 21 Martii sidst endnu ikke have betalt, saa anmodes samme inden 8 Dage fra Dato af erlægge, hvis de efter tilstillede Regninger ere skyldige, saafremt de agter at undgaae lovlig Søgsmaal. Lige Advarsel og Tilhold skeer til dem som staaer til Rest med Betaling for den udestaaende Boggield. Aalborg den 4 Julii 1798. Hiersing, som Jnkasserer.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Beste Slags Drammens Lax er at faae for 26 s. Pundet. Aalborg den 4 Julii 1798. Poul Sand.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Da jeg har solgt mit tilhørende Sted i Slotsgaden, og derved uddraget mig af ald Næringsvei, saa vilde enhver som maatte have noget hos mig tilgode, enten imod Laan af reede Penge paa Pant, eller i andre Maader, indfinde sig hos mig til Regnings Afgiørelse, eller hos min Vert Snedkermester Jens Overlade, eller og hos min Laugværge, hvor enhvers retmæssige Fordringer skal blive udbetalte. Aalborg den 29 Junii 1798, A. Nørgaard, Skoleholder, Jnger Jensdatter, som Laugværge. sal. Niels Andersen Møllers.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Hos Undertegnede er nogle Mandsklæder til Kiøbs, u vent og paa brugelig Fazong, naar Liebhabere behager med mig at accordere. Aalborg den 5 Julii 1798. Johannes Wedsted.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Da jeg Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min nederste Leiehuus, beliggende paa Søndre Side af Branstrupgade ud til gammel Møllegge, og strax tages til Beboelse til Michaeli, hvo som behøver samme, accorderes med mig om Kiøbet. Zander Suur.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Jeg Undertegnede agter at sælge mit iboende Sted, beliggende i Tiendeladen, bestaaende af 10 Fag Huus til Gaaden og 4 Fag Halvtag i Gaarden, tillige med Haveplads, Liebhaberne ville henvende dem til mig. Aalborg den 24 Junii 1798. Jens Pedersen Wesmer.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Et ungt Menneske af ugemeen Genie, navnlig Christian Jensen fra Langthiem i Jerslev Sogn i Vensyssel, en Person, som fortiener Agtelse, men behøver Understøttelse, har med Tilladelse indsadt hos Hr. Herschind Kiøbmand, boendes ved Vesteraae i Aalborg, en Modell til en Veir, Mølle til at dreie paa, og derhos indleveret en Forklaring, om sammes Jndretning og Anvendelse, hvilket Skiønnende ville behage at tage i Øiesyn og Overveielse; hans Hensigt med dette Arbeids Jndlevering til Beskuelse og Dømmendes Eftertanke, er deels at giøre sig bekiendt, dernæst at blive almeennyttig i sit Fag, og endelig at tildrage sig herved det Kongelige Danske Land=Oeconmie og Commerce=Collegii Opmerksomhed, og tilbagekalde i Erindring, hos Høisamme een i Fior Sommer af ham indsendt underdanig Ansøgning om Understøttelse til virksom at kunde fremme sine Jndsigter, hvorpaa han ingen Svar har faaet, han er ikke uvillig til, om befales, at oversende bemeldte Modell til et Dreier=Vind-Verk til dette høie Collegii Bedømmelse, og selv følge med det for at give behørig Oplysning om samme, naar han bliver forsikret og at faae Erstatning for sin Reise og sit Arbeide, thi hans Evne til lader ham ikke at opofre meget for Æren allene. Dette fra Jerslev Præstegaard d. 26 Jun. 1798. Jacob Holm.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Efter Kongelig Majestæts allernaadigst Bevilling af Dato S. Junii sidst, har Madame sal. Andreas BrønnumsEfterleverske i Hals Tilladelse at hensidde i uskift Boe, med sine umyndige Børn; desaarsage har hun, som ubekiendt og sin afdøde Mands particulaire Giæld, anmodet mig om, at indkalde alle og enhver som hos ham havde noget tilgode, efter uprioriterede Beviser, Regninger og deslige, at de behagelig ville anmelde og ligitimere samme, paa den Maade som Loven efter død Mand befaler, inden 12 Uger fra Dato for mig her paa Gaarden, da Enken derefter vil haabe, at see enhver tilfredsstillet, som rettelige hos hende har noget tilgode. Paa lige Maade anmodes den eller de som maatte skylde noget til den Afdøde, eller have andet med Enken at afgiøre, at de og inden bemeldte Tiids Forløb, dermed til mig ville henvende dem. Roes lund den 18 Junii 1798. C. Boerup. Juctions Bekiendtgiørelse! Fredagen den 27 Et Julii førstkommende, bliver hos Sognefogden i Vester Thorup Bye, Vester Hanherred, Thisted Amt, holdet offentlig Auction over bemeldte Thorup Bye og Sogns Kirke med tilhørende Gods, og samme til den Høistbydende bortsolgt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet skal blive bekiendtgjort, blandt hvilke er denne, at Sognets Beboere fortrinligen nyder Ret til at kiøbe den, om de vil give det samme som en anden Liebhaver. Kliim den 18 Junii J. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Skoemagersvend Jver Ramberg som er fød i Trunhjem i Norge, og som i en kort Tiid har været i Arbeide hos Just Skomager i Gunderup, er bortreist den 15 Junii under Foregivende at ville næste Søndag eller Mandag afbetale sin Gield; men da han efter den Tiid ei har indfundet sig, bliver han herved efterlyst med Anmodning at han ville indfinde sig for at udbetale de 13 Rd. 3 Mk. 6 s. som han for sin Bortreise var blevet skyldig.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
En Miil fra Løgstøer udi en god Kornegn, er en Selveier Gaard at faae til Kiøbs. Dens Hartkorn er Agger og Eng 4 Tdr. 1 Skp. Dens Eiendomme er for 4 Aar siden af Fælledskabet udskiftet. Den Kongelige Credil Casse haver laant nærværende Beboer derudi 450 Rd., som fremdeles kan blive staaende paa første Prioritet om det forlanges, og i anden Fald kan udbetales. Gaarden kan tiltrædes til Michaeli med dens fulde Avk, eller og til 1 Mai 1799. Herom kan accorderes med Præsten Hr. Hvasse i Wildsted, eller med Søren Wichen paa Waar, som paa Eierens Vegne kan slutte Contract.
Jyske Efterretninger, 1798-07-06
Naar Veiermølle og tilliggende Stue= og Ladehuus med een derved værende indhegnet Toft, hvorpaa kan holdes 1 Koe og 6 Faar, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 6 Aar fra 1 Mai 1799, naar Liebhabere dertil melder sig forinden førstkommende Julii Maaneds Udgang hos Eierens Fuldmægtig paa Waar ved Nibe, og skulde den ikke underhaanden blive bortforpagtet, skeer det ved offentlig Auction i tilstundende Augusti Maaned, som i saa Fald nærmere bliver bekiendtgjort i disse Aviser.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
gentlig :
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Brussel, den 21 Junii. Forskellige Engelske Krigsskibe, have i disse Dage igien ganske uformodendes ladet sig tilsyne for Blankenburg, og have med deres Kanoner beskadiget nogle af denne Havns Huuse. Da der nu ere faae Tropper sammesteds, saa er man befrygtende forten fiendtlig Landgang. Jmidlertid ere allerede mange Tropper fra forskellige Stæder blevne beor brede bethen; Ogsaa er herfra, saavelsom fra Ostende, bleven sendt Artillerie med Postheste til Blankenburg. For det øvrige er nu Opmærksomheden bleven fordoblet ved vore Kyster, og Sluserne skulddækkes ved en Leir af bod Mand. I Hertugdømmet Berg, paa den høire Strandbred af Wupper, skal oprettes en Leie. Ogsaa bil nogle Tropper af Landets Garnisoner imellem Maas og Rhinen passere Rhinen. Nogle Tropper fra Colli og Dusseldorf begiver sig ligeledes derhen, og det sidste Sted maae forsyne sig med Mund- og Krigsprovision; Man har paa nye igien hørt en stærk Kanonade fra Sisen af Blankenburg og Østende. Om Natten imellem den 14 og 15 dennes afbrændte 20 Huse i den en Miil, herfra liggende Flekke Assche. Samme Nat udbrød ogsaa her Jld i et Huus, hvilket tillige med 2 andre blev i Rov for Luerne. Meere endsom for 200,000 Gylsen Kiøbmandsvare ere ved denne Brand gaaet i Løbet.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Endnu i samme Nat udbrød ogsaa en Jld ved Castellet tarken 1/4 Miil her fra Staden. Den egentlige Aarsag til disse Jldebrande, er endnu ikke bekiendt. En Tyrk havde her kiøbt en Kirke og lod samme nedbryde. Arseiderne opdagede i samme en Skat af kostbart Sølv hi, hvorover Muselmanden meget glædede sig ; men enne hans Glæde derover varede ikke ret længe, da den J Skat i Republikens Navn blev tagen i Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Neapel, den 30 Maj. Alle Fremmede, selv saa sine, som have opholdt sig her i Landet i 10 Aar, naar Vand. begive sig bort, især er man meget streng mod Romerne. Jmod de Tydske, Spanske, Engelske og Tostaner, gaaer man mee forsigtig til Værks. Alle Baroner i dert Rige maae af 100 Mand stille en Recrut., Den i Jtalienske Blade udspredte Efterretning, at 4 Danske Skibe vare blevne opbragte til Livorno under det foregivende, fordi Danmark kunde geraade i Krig med Frankrige, er ugrundet. Ogsaa alle Munke og Nønneklostere maae, paa hver 5 Person regnet, stille og underholde en Soldat; et lige Tilfælde er det med de Verdsliggeistlige hvilke har over 1000 Ducater aarlige Jndkomster.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Rom, den 9 Junii. J det Øieblik, da man troede at der herskede god Forstaaelse imellem Neapel og Frankrige, erholde vi Beretninger fra Neapel, hvilke forkynder nye tykke Skyer. Den Franske Gesandt Gaarat skal sammesteds have optraadt med nye Fordringer, hvilke Kongen ikke kan bevilge. Saaledes har han, f.Ex. forlangt, at Kongen skulle sætte alle sine Statsfanger i Frihed. Kongen har desangaaende den 2 dennes afsendt en Cabinetscoureer til Paris. Den Franske Gesandt Garal sendte ligeledes en af hans Følge til Paris og gjorte desforuden endnu Anstalter til Afreise. Hovedstaden Neapel selv bliver nu paa det hurtigste omgivet med Forskandsninger og langs hele Kysten drages en Cordon. For det øvrige formerer sig ogsaa Antallet af de Franske Tropper ved de Neapolitanske Grændser. Marchese Galle ligger nu farlig syg i Neapel og man nævner Prinds Belmonte til hans Efterfølger som Primierminister. Her i Rom er nu igjen 1500 Pohler indrykte.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Frankfurt, den 26 Junii. I Gaar er det under Vaaben staaende Borgerskab igien bleven afløst efterat de roelige Haandværksvende igien havde vendt tilbage til Lydighed og Orden. Den nyeste Post fra Jtalien, har aldeles ikke medbragt nogen videre Efterretning om den Toulonner Flode, men nogle Beretninger melder vel, at Avantgarden af den denne efterfølgende Engelske Flode allerede den 2 Junii var bleven seet paa Høiden af Øen Sardinien. En Beretning fra Venedig af 10 dennes siger: at den ruesiske Gesandt i Constantinopel har gjort Porten opmærksom paa den Toulonner Flodes Expedition, og Porten har derpaa tilladt, at der maatte gaae russiske Krigskibe igiennem Dardanellen til det Middellandske Hav. Tiden vil lære, om denne Beretning forholder sig saaledes i Sandhed eller ikke.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Brussel, den 24 Junii. De Engelske i Lille sig befindende Krigsfanger, bliver bragte derfra til Grave lines eller Grevelingen, hvor de skal blive indskibede til Engelland. Deres Udvexling synes fuldkommen at være bestemt. Allerede have nogle Officerer erholdt Tilladelse, paa deres Æresord at begive sig til London.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Wien, den 23 Junii. Den russiske Gesandt, Greve Rasumowsky, erholdt i Forgaars en Coureer fra Kyest Repnin fra Berlin og havde derpaa en Sammenkomst med Baron Thugut. Man taler her vedvarende om, at der bliver arbeidet paa en nærmere Enighed imellem de 3 store Hoffer, naar det Tydske Rige ikke skulle edholde nogen sikker Fred, og man vil hertil endnu vide, at der giøres ingen Hemmelighed heraf for det Franske Directorium. Da alle Keiserlige Regimenter bliver gjorte complette og mange dertil endnu overcomplette, men da Recruteringen især i Østerrige, Steyer. mark og Krayn, hvor der allerede hersker Mangel paa stolk til Arbeidets Drivt, falder for besværlig, saa taler man om en Convention, hvilken Keiseren har sluttet med Churbayern, hvorefter Keiseren i Bayrn og Oberpfalkan udtage 18000 Mand, og fordeele dennem under de Østerrigske Regimenter. Man regner, at Keiseren nu i Overøsterrige og Bayern til over Lech har 90,000, men i Tyrol, Krain, Jstrien, Dalmatien og det fordumvarende Venetioniske Terrafirma tilsammen 170,000, al saa for nærværende Tid i alt 260,000 Mand paa Benene. Civitavechia, den 7 Junii. Neppe ere 12000 Mand franske Tropper afgaaede herfra paa 67 Skibe, saa er allerede igien ankommen befaling at holde Qvarterer og Levnetsmidler bered for andre 5000 Mand, som med første skal indtreffe hertil. De skal støde til den anden Toulonner Flode, hvilken nu sammesteds bliver udrustet. Den fra Rom til Florenz gaaende Post Coureer, er i disse Dage bleven overfalden, Postsækken opskaaren og deraf udtaget i rede Penge og Papiirspenat en Summa af omtrent 4000 Rigsdaler.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Jtalien, den 26 Junii. Selv enkring Hovedstaden Neapel bliver nu opkastet Forskandsninger. Den skal igjen have reist sig Misforstaaelse imellem Frankrige og Neapel angaaende nye franske Fordringer, og den franske Gesandt Garat haver været i Begreb med at forlade Neapel. Det Neapolitanske Hof og den franske Gesandt, have begge i største Hast sendt Courerer til Paris. (Men som bekiendt, afreiser Garat ogsaa derfra fordi han indtreffer som Deputeerte i det lovgivende franske Corps.) Nogle Beretninger siger, at den Engelske Flodes Avantgarde er bleven seet paa Høiden af Sardinien.