Viborger Samler, 1783-05-19
ELLExTE AARGANG. Mandagen den 19 Maji 1783. er, Den Poetiske Friehed. En Fortælling. En stor Porti (- hans Navn maae være Mads Thi Navnet intet giør til Sagen, Nok, at han var en Kiendere i Smagen Og reiste ofte til Parnas Han givted sig, - og jeg ter sige, At den han fik - var rigtig Pige; Thi Thi som Poet jeg Friehed har Endog at sige Ting, som aldrig var. Jmidlertid saa kunde det vel være, Thi hun var arrig, skiæv og grim; Og jeg troer vist, at iblant dem Lucretier dog nogle ere. En Ven af Mads hans Kone saae, Og sagde til ham, hvilken Mage Hvor kunde Du dog hende tage Med al din Smag? – det undrer jeg mig paa Hun, svarte Mads, saa skiøn som Dagen er, Saa from som Dyden selv, i Talen fød som Sukker, En Rose, der om Morgnen sig oplukker, Knap ligner dem, som hun paa Kinden bær Og ovenfor to Stierner funkle Med slig en Glands, at Himlens selv, blier dunkle, Og Tænderne, - - i saadan Hast Jeg kun kan ligne dem ved Allabast, Thi ellers - - Holdt, faldt Madses Ven ham ind Mon en Zantip, mon en indfalden Kind, To dumme Lys, og sorte Tænder, Saa stor Berømmelse fortiener, Giv ikkun paa din Kone Agt, Hvor kan du slig en Grimhed saa beskrive? Det er jo Løgn, hvad du har sagt? - Viid, svarte Mads. - Porter Friehed har at lyve. P. K. T. Følgende er indsendt : Project udi Fædernelandet. Artænke paa den heele Verden, og glemme sit Hiemme, at læse Efterretninger og langt fraliggende Provintser med Fornøielse, og ei at agte paa Hiemmehørende. At sætte Priis og Ære paa fremmede og udenlandske Ting, og overhoved at udsette paa hiemgjorte. At tale i alle Selskaber, om, hvad gode og nyttige Indretninger der giøres i andre Lande, og hverken tænke, troe, eller begynde sligt i sit Hiemme. At tilstaae Forbedringer i den heele Verden, og nægte samme i Fædrenelandet, ja dømme den fra Forstanden, som dermed fremkommer: At høiagte og rose gode og ædle Handlinger ved fremmede, og forkynde sligt ved sin egen Nation. At befalde og understøtte ogsaa tvivlagtige Foretagender, i langt fraliggende Egne, og modstaae og forhindre de allersikkreste i sine Grændser. Jkke engang at have Jndsigt i Sagen, og kunde sammenligne Omstændighederne, og dog i selv samme Ting, at dømme meget bevaagen for Fremmede, og saare haart for Landsmænd, ja neppe, at tvinge sig til en koldsindig Tilstaaelse, men aldrig at begynde eller udføre noget, eller ogsaa tvertimod, aldeles og ubetænksom, at foragte og forkaste gode Indretninger og nyttige Forbedringer baade hen- og Hiem, især de, hvoraf Efterkommerne først kan nyde Frugten. Disse og flere Bebreidelser, ere os nok saa et og ofte indreven, at samme let kunde tilskynde, dette ved Prøver at igiendrive. J den Henseende, er Jyllands Hovedstad, privativ til Gienstand udvalgt, og derover gjort et Udkast til Et Forslag om Nyttige Indretninger ved Viborg 1. Viborg har ingen Skibsfart. 2. Viborg har ingen Vandmølle eller Kornloft i Byen. 3. Vi 3. Viborg har megen Kornmark og 3de Jord, men ingen Engslet. 4. Sønder=Mølle holder et stor Stykke Engbund i blank Søe tæt under Byen, og 5. Nørre-Mølle holder Engbund i Morads. Derfor er Forslaget derpaa stilet, i korte Spørgsmaale affattet, og til upartisk Bedømmelse fremsat som følger: a.) Naar Aaen fra Loldrup Søe bliver taget lige derfra og paralel opført i Viborg Bye, og Viborg Søe bliver afgravet, hvormange Alen Affald bliver da, og hvormange Qværne kan samme Vand drive b.) Hvad Sted i Byen skal Mølledammen anlægges, saa at samme tillige kan tiene til en Skibshavn, og give det fornødne Vand i de høieste og tørreste Strækninger af Canalen, nemlig: imellem Skidenstig og Møgelkiær. c.) Kan Canalen med mindst Bekostning, og paa beste Maade føres fra denne Mølledam ud af Teiglskiær, vesten forbie op af Skidenstig over Heedesletten til Møgelkiær, omkring ved Hallum Veie, ned af Hallum i i Raunstrup Aae, og saa need af Limfjorden. d) Naar den første Sluse kunde bygges ved Hallum, er da Kirkebæk=Strømmen saa beliggende, at den i fornøden Fald kunde blive paralel med Mølledammen i Byen, og give Understøtning med Vand i Canalen, hvormange Sluser udfordrer heele Canalen, kan der tillige ved samme anbringes nogle fordeelagtige Mølleverker, (Resten følger i næste No. Fort Nyeheder.