Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-16
Fædrelandet. J Stændernes otte og tyvende Møde anmeldte den kongelige Commissarius at han havde modtaget et allerhøieste Rescript, hvori Hans Majestæt Kongen i de naadefuldeste Udtryk havde tilkjendegivet, at saavel Allerhøistsamme, som Hendes Majestæt Dronningen, med særdeles Velbehag havde modtaget Bevidnelsen af Forsamlingens Lykønskninger i Anledning af Hendes Majestæts Fødselsdag Forsamlingen modtog denne Meddelelse med det Udraab: "Deres Majestæter leve." Den kogelige Commissarius meddeelte derefter Forsamlingen, at det kongelige General=Toldkammer- og Commerce-Collegium ved Skrivelse til Stiftamtmanden over Lollands=Falsters Stift har hævet den Jndskrænkning i Brændeviinsbrænder J. Sidenius's Ret til Udsalg af det Brændeviin, som brændes i det ham bevilgede Brænderie, at han kun maa sælge Samme i mindre Partier end 10 Potter, hvilken Jndskrænkning udgjør een af Gjenstandene for det Andragende af bemeldte Deputerede, som forhen har været fore til taget her i Forsamlingen. Cancellieraad Hempel foredrog derpaa et Forslag om at enten Kobberværkernes Ret til at lade Kobber omføre, maatte ophæves, eller samme Ret tilstaaes Kobbersmedene, hvilket Forslag efter en kort Debatte blev med 35 Stemmernmod, 20 henviist til en Committee, Farver Svane forelagde derefter tvende Andragender om Ophævelsen af Kjedelføreriet i Almindelighed, det ene fra Kobbersmeden i Lollands og Falsters Kjøbstæder, det andet fra Kobbersmedenne i endeel af Sjællands Kjøbstæder, hvilke Andragender med 45 Stemmer mod 9 bleve henviste til den Committee, der tillige havde at tage det foregaaende Forslag under Overveielse, og kom Committeen til at bestaae af Farver Svane, Mechanicus Gamst og Proprietair Tutein. Ni og Tyvende Møde. Præsidenten anmeldte at have modtaget trende forskjellige Andragende, der bleve afgivne til de vedkommende Committeer. Derefter blev foretaget til foreløbig Behandlig: 1) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelse angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Punkter; 2) Kjøbenhavns Skrædderlaugs Andragende om Ophævelse af det i Rescriptet af 3die Decbr. 1743 indeholdte Forbud. J tredivte Møde blev foretagen det fra et foregaaende Møde udsatte Andragende af Brændeviinsbrænder J. Sidenius betræffende de Jndskrænkninger, der ere paalagte hans Næringsbrug, hvilket Andragende, efter at Commissarius havde talt derimod og flere af Forsamlingens Medlemmer for det, blev med 35 Stemmer mod 21 henviist til en Committee bestaaende af Assessor Algreen-Ussing, Capitain Bierre og Etatsraad Steenfeldt. Et og tredivte Møde. Det fra et foregaaende Møde udsatte Forslag fra Cancellieraad Hempel angaaende de endeel Brændeviinsbrændere udenfor Odense tilkommende Rettigheder, blev atter foretaget, og efter en længere Debatte, der fornemmelig dreiede sig om hvorvidt Andragendet gik ud paa at klage over en bestemt Forurettelse, blev det med 34 Stemmer mod 22 bestemt, at Andragendet skulde henvises til en Committee, der kom til at bestaae af Assessor Algreen-Ussing, Capitain Bjerre og Etatsraad Steenfeldt. - Af de i den anden Række af Stændertidenden meddeelte Sager, frembyder Forhandlingerne over Etatsraad Steen feldts Forslag om Armeens Forsyning med Skoetøi, med mere, flere interessante Sider. Ved de foreløbige Debatter, blev det nemlig af den kongelige Commissarius og et af Committeens Medlemmer, Grev Ahlefeldt Laurvig, hæftigt stridt om denne Sag at indgive nogen Petition og Procurator Rye blev derhos paa Grund af en Yttring om at der gik Misbrug i Svang ved det militaire Varedepot, efter General-Commissariatets Anmodning opfordret af Commissarius til at opgive sin Hjemmel for denne Sigtelse, hvilket han erklærede ikke at kunne, men under den endelige Forhandling erklærede han derimod, at ligesom han ikke troede, at en Deputeret behøvede for sine Yttringer at føre noget juridisk Beviis, saaledes var der og en Mand tilstede i Forsamlingen, der kunde bevidne at han ikke havde talt uden Grund. Grosserer Knutzon, der nu til Ordet, meddeelte derpaa Forsamlingen nogle ham tilstillede Data, der virkelig og tydede hen paa, at det Fodtøi der tidligere var bleven leveret fra Depotet, ingenlunde var saa godt som det burde være, ligesom han og oplyste, at nogle Officerer i Kjøbenhavn havde gjort opmærksom paa, at bedre Fodtøi kunde faaes, men at der aldeles ikke af General-Commissariatet var bleven tagen Hensyn hertil. Da disse Oplysninger først fremkom ved Sagens endelige Behandling, protesterede Commissarius mod at der blev tagen nogen Notice af dem, og Debatterne, under hvilke Knutzon oplyste, at han ikke for kunde fremkomme med sine bemærkninger, da de vedkommende Oplysninger vare ham nylig sendte, dreiede sig nu ene om, hvorvidt Sagen burde udsættes, afvises, eller endelig behandles uden Hensyn til de senere fremkomne Oplysninger. Under disse Debatter erklærede nu Kammerraad Madsen, at han ved de fremkomne Oplysninger var blen saa tvivlraadig, at han ikke ønskede at stemme, og da Præsidenten erklærede, at han maatte være berettiget at lade være at stemme, forlod han Salen. Da Professor Bang derefter forlangte at Afstemningen skulde skee ved Kugler, bemærkede Assessor AlgreenUssing herimod, at han vel ingenlunde vilde bestride nogen Deputerets Ret til at begjære Kugle-Afstemning, men han maatte udtale som sin Overbeviisning, at det var lidet ønskeligt, at man uden største Nødvendighed gjorde Brug deraf, da det forekom ham, at det var noget Feigt og Modløst i, at Forsamlingens Medlemmer ikke i enhver Sag turde være deres Mening bekiendt." Da Professor Bang derefter begiærede, at Secretairen vilde optage det af den sidste Taler Anførte til Protokollen, da han vilde have sig forbeholdt, senere at bestemme, hvad han i den Anledning vilde foretage, giensvarede Assessor Algreen-Ussing, at ogsaa han vilde have gjort denne Begjæring, for at hans bemærkninderfra kunde gaae over i Stændertidenden. Ved den endelige Afstemning vedtoges det derpaa med 47 Stemmer mod 14, at Stænderne i denne Sag vilde indgive en Petition. Da Sagen saaledes var afgjort yttrede Proprietair Tutein ved Protocollens Oplæsning, der skeete den følgende Dag, at det forekom ham, at Udtrykkene ikke vare tilførte saaledes som de vare faldne den foregaaende Dag, hvortil Algreen Ussing svarede, at han strax havde opskrevet sine Udtryk og derfor kunde indestaae for deres Rigtighed. Dette blev og bekræftet af Proprietair C. Neergaard, der havde fungeret som Secretair ved den ommeldte Leilighed, hvorefter det efter nogen videre Ordvexling blev vedtaget, at Protocollen var rigtig, Professor Bang reiste sig nu som Klager mod Assessor Algreen Ussing, og forlangte at Præsidenten skulde paaminde ham om at han ved sin Yttring havde tilsidesat den tilbørlige Orden i Forsamlingen. Efterat Assessor Algreen Ussing havde beklaget sig over at Bang ikke strax havde forlangt en nærmere Forklaring af ham, men opsat det til den følgende Dag, gik han over til at forsvare sine Udtryk, dem han ingenlunde vilde have forstaaet som en Fornærmelse mod Professor Bang, men derimod som en almindelig Yttring om det skadelige i at Forsamlingen brugte Kugleafstemning, en Forklaring, Bang fandt ikke at være hjemlet i Ordene, hvorhos han dog erklærede, at naar Forsamlingen fandt Forklaringen fyldestgjørende, vilde han antage dens Anskuelse som rigtig. Herpaa erklærede Assessor Algreen Ussing, at Sagens Afgjørelse kun kunde beroe hos Præsidenten, og ikke egnede sig til at komme under Forsamlingens Discussion. Etatsraad Treschow og Amtmand Tillisch forlangte derpaa gjentagende og bestemt Ordet, hvilket og Præsidenten gav dem, hvorefter de yttrede dem mod den Fortolkning, Algreen Ussing, havde givet sine Ord, hvorfor Bang gjentagende insisterede paa at Algreen Ussing enten skulde tage de fornærmende Udtryk tilbage, saa at de ikke komme i Stændertidenden, eller af Præsidenten paamindes om at have tilsidesat den tilbørlige Orden i Forsamlingen. Resultatet af den hele Debatte blev derpaa, at ogsaa Præsidenten yttrede sig mod Algreen Ussings Fortolkning, og erklærede, at han havde gjort sig skyldig i Mangel af den Forsigtighed i Yttringer, som hører til god Ordens Vedligeholdelse i Forsamlingen.