JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
(Fortsættelse.) Madame Dodvill er en ung Romerinde af en Fransk Famile; dette fortryllende Hoved udviser Alt hvad der er smukt i Jtalien. Giacomo della Porta copierede sin Figur der skulde forestille Skiønheden efter virkelige Hoveder saaledes, som Prinsessen Bonacorsis, for hvis Skyld man skyder sig ihiel. Hertuginden af Lante, som var det smukkeste Fruentimmer i Jtalien i hendes Ungdom erindrer for nærværende Tid ved sin Forstands ynde om hine berømte Damer i det 18de Aarhundrede hos hvilke Montesquiru, Voltaire og Fontenelle saa gierne indfandt sig. Hr. v. Jtalinsky, Russisk Gesandt i Rom, (er nu død), en Philosoph af Frederich den Stores Skole; han besidder megen Aand og videnskabelig Dannelse og endnu mere Ligefremhed i sit Væsen; han er en viis Mand, ligesom Mylord Marschal hos Rousseau. Man har givet ham til sin Understøttelse Legationssecretaire, som see alt hvad der passerer i Jtalien, og som erindre om de elskværdige Personers Comportement fra Ludvig den 15des Tidsalder. - Man kan ikke tænke sig noget elskværdigere end Greven af Funchal, den Portugisiske Ambassadeur, han besidder et besynderligt Talent til at fordrive Kiædsommeligheden fra en Salon; om det selv var en diplomatisk, hvor man ikke tør tale noget om det, som er den sædvanlige Gienstand for Samtalen, alle andre Steder. Forresten have Ambassadeurens Aftenselskaber i Rom intet mindre end en diplomatisk Beskaffenhed; thi naar man undtager just den Gruppe hvori Ambassadeuren selv tilfældigviis befinder sig, saa taler man om Nyeheder der ligesom paa et offentlig Sted. Hvor finder man i Europa et Selskab, som man kan ligne med de Personer som man her seer forsamlede; hver Aften finder man de samme Personer igien i en anden Salon, der hersker da den behageligste Conversation, for at være høflig lader man et Ord af og til falde til Souverainens Fordel, de Reisende finde hos Hr. v. Appony (Østerrigsk Ambassadeur i Rom, meget frimodige og arrige Manerer; man skulde troe man talte med en ung Ungarisk Oberst. Siden den Kamp, som er opstaaet i Europa imellem Fødsels- og Pengearistokratiet, saa kiender jeg ingen Conversations værelse, som kan sammenlignes med et Romersk. Det er umueligt at 100 Mennesker som ere ligegyldige for hinanden kunne forskaffe hverandre giensidig mere Fornøielse; er dette ikke den sande Fuldkommenhed af den selskabelige Omgang, Vore Salons i Frankerige ere stivere og alvorligere end de i Tydskland og Jtalien; thi der tænker man kun paa at avancere eller at virke til Fordeel for sit Partie, men saadant noget kiender man ikke til i Rom; enhver søger kun at amussere sig; men under to Betingelser, at manikke maae brouillere sig med sit Hof og ikke mishage Paven. Den elskværdige Greve Demidov som brouillerede sig med Leo den 12te etablerede sig i Florenz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Den 21de August advarede man os for Feberen. Nu sagde man, maae man beboe de herlige Høie ved Albano, som hæve sig som en vulcanisk Øe, sydlig i det Romerske Landskab; om Dagen kan man komme til Rom for at besee Monumenterne; men man maae søge at undgaae at blive udsat for Luften en Time før og en Time efter Solens Nedgang. Alt dette er maaskee en Fordom; men sandt er det at mange Mennesker faae Feberen paa denne Tid; den er virkelig frygtelig, men det er et Spørgsmaal om man undgaaer den fordi man forlader Rom. Hr. v. Jtalinsky som har boet her i 16 Aar siger nei. Han er 80 Aar gammel. De fleste elskværdige Personer som vi saae her i Gaar Aftes beboe Høiene Frascati, Castel-Gondolfo, Grotto-Ferratta og Albana, f. Ex. den smukke Mad. Død vell. En meget høflig Franskmand, som boer i Rom, forskaffede os et meget smukt Lyststed ved Søen ved Albana; vi have leiet det for en meget moderat Priis paa to Maaneder. Neppe var Handelen bleven afsluttet, førend vi kjørte derhen i et utroeligt brændende Solskin; sandeli det er den hede Fone, Kudsken vilde neppe kiøre, der var ikke et grønt Græsstraae at see; alt var guult og fortørret; men neppe vare vi komne op af Høien, førend en lille behagelig Venticello blæste os imøde fra Havet. Dette saae vi til samme Tid ved vor høire Side; ganske mørkeblaat viiste det sig for os, vi saae ganske tydelig de hvide Segl fra Skibene, som giennemskare det azurne Hav. Man havde gjort os frygtsom me formedelst Røverne; men de ere blevne afskaffede ved en aandrig Mand Cardinal Benvinutti. Disse Herrers Hovedqvarteer var i Frosinone ikke langt herfra; Regieringen træderofte i Underhandlinger med disse Folk, men holder da ikke sit Ord. Landet kunde i halvandet Aar blive civiliseret af en Fransk eller Engelsk General; det vilde da blive meget agtværdigt; men ligesaa lidet mærkværdigt, som f. Ex. nu Egnen ved Nyeyork er. Som en retskaffen Mand, og isærdeleshed naar jeg var udsat for det Jtalienske Polities Beskupperier, saa ønskede jeg at hele Jorden maatte erholde Nyenorks loyale Regieringsform; men i dette moralske Land vilde Kiedsommeligheden efter faa Maaneders Forløb bringe mig af Dage. (Det kommer nu an paa hvad vi Menneskeer kunne moere os med her i Verden).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Greven af Capodistrias Reise til det Russiske Hovedqvarteer er opgivet; man siger at Feldtmarskal Diebitsch skal have tilskrevet ham, at han ikke kunde have den Ære at modtage hans Besøg Man veed at Gen. Church nedlagde sin Post som Chef for de Græske Tropper, og tilskrev Nationalforsamlingen, at Aarsagen dertil var, at han var misfornøiet med det nærværende Regieringssystem. Præsidenten har i sin Erklæring derover til Forsamlingen yttret, at det ikke tilkommer ham at fælde Dom i denne Sag, og at hans øvrige Besværinger vare ugrundede. Oberst Gerard er afrest til Grækenland tilligemed 9 andre Franske Officere for at overtage Commandoen over de Græske regulaire Tropper i Gen. Trezels Sted, som er sygelig. De Franske Tropper i Grækenland begynde nu at indskibe sig for at vende tilbage til Frankerige; den Franske Lærde Oberste Bory de St. Vincent, som for nogen Tid siden var død i Aviserne, har indskibet sig med dem. - Admiral Rosamel har fra Orlogsskibet Trident, som ligger paa Rheden ved Navarino, under 19de Novbr. indsendt en Jndberetning til Marineministeren om en skrækkelig Ulykke, som er passeret i denne Stad. Om Natten imellem den 18de og 19de Kl. 11 1/4 reiste der sig et heftigt Tordenveir, hvorved Lynilden slog ned i Castellet og traf Krudtkammeret, som sprang i Luften tillige med alle Mure og Bygninger i Nærheden. J Staden blev ikke et eneste Huus tilbage i beboelig Tilstand. Over 100 Soldater, som laae i Kassematterne, ere blevne beskadigede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Man tæller allerede 17 Døde og 78 Saarede, hvoriblandt en Artillerieofficeer, 9 Personer ere blevne reent borte; Rystelsen paa Skibene, som laae paa Rheden, var meget stor. De Franske have desuden havt et andet Uheld; thi paa Orlogskibet Conqverant, som laae paa Rheden ved Smyrna udbrød der den 9de pludselig en Jldløs, som kun med stor Møie blev dæmpet. – J den Franske Moniteur er nu indrykket en halvofficiel Artikel for at giendrive de omløbende Rygter, at Regieringen vil giøre et Jndgreb i Constitutionen; det hedder deri, at Chartet er Frankerige et Pant for Freden og et Hædersmindemærke, for Huset Bourbon. Ministrene ville sikkre deFrieheder, som dette helliger, og tillige vide at forskaffe Kronens Rettigheder Agtelse. Alle liberale Blade have faaet Ordre til at optage denne Artikel; men have ledsaget den med de bittreste bemærkninger. – Faa Ministre have fundet en saa heftig Opposition som den nye Minister forden offentlige Underviisning, Hr. Guernon de Ranville. Da Professorerne fra Henrich den 4des Collegium bleve for nogle Dage siden præsenterede for ham, svarede han paa deres Tale til ham: Jeg giør Regning paa, mine Herrer, at de ville opdrage os en bedre Generation end den nærværende. Herved bemærker Bladet Constitutionel, at de gamle Professorer bleve meget glade over denne store Artighed, og at de Unge, som vare tilstæde og som høre til de nærværende, følte sig endnu mere smigrede. Man maae spørge til hvilken Generation Hr. Ranville selv hører, Ogsaa skal han have i en Samtale med Universitetets Jnspecteurer yttret den Mening: at Staten havde ikke noget at giøre med at sørge for Folkets Underviisning; men blot for de høiere Classer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Man siger at Kongen af Spanien skal meget længes efter sin unge Gemalindes Ankomst, og skal have givet Ordre til at forkorte hendes Reise. Den Spanske Regiering vil paa nye oprette Linierne ved St. Roque udenfor Gibraltar; mange Soldater af Garnisonen der dessertere til Spanien. - Man skriver fra Cadix under 17de No. vember, at der hersker en overordentlig Tørke og Hede. – J den Portugisiske Fæstning Elvas er en General Svares bleven myrdet af Pøbelen, som var ophidset af en Munk. – Det hedder i London, at Keiseren af Brasilien vil underhandle om et nyt Statslaan for at soutinere sin Datters Rettigheder paa den Portugisiske Throne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Østerrige er den saa længe bestaaede, men trykkende og uproportionerede Classe- og Personskat ophævet, og i dets Sted indført under Navn af Victualie Toldafgifter en Afgivt paa alle Levnetsmidler og paa Brændsel – Den Svenske Rigsdag tegner endnu til at vare noget, da saamange vigtige Anliggender ikke ere afgjorte, uagtet 2,800,000 Rigsdaler ere blevne bevilgede for Armeens og Flaadens overordentlige Fornødenheder, kunne dog Udgifterne bestrides af Toldintraderne uden at det bliver nødvendigt at paalægge nye Skatter. – Beretninger fra den Leipziger Messe indeholde, at de Engelske Manufacturvare som ankomme til Tydskland, tabe stedse mere i Godhed allene for at kunne sælges for godt Kiøb, saa at de, ligesom Publikum kommer til at indsee dette, ville blive mindre og mindre søgte; derimod skal den Engelske Handel og Afsætningen af Landets Manufakturvare tage meget til i Ostindien, Bagindien og China. – Fra Capere ogsaa behagelige Efterretninger indløbne. Høsten er lykkedes der fortræffelig; Landets Cultur tager til; megen Hvede exporteres til England; man mangler blot arbeidende Hænder og forventer at erholde endeel Chinesiske Arbeidsfolk fra Sincapoon, hvilken Colonie bestandig opblomstrer mere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
- Den berømte braminske Lærde, Ram MohunRoy, som forstaaer Græsk, Latin, Hebraisk, Arabisk og Engelsk, og som giør sig megen Umage for at rense den braminske Religion fra den crasse Afgudsdyrkelse, hvortil den er udartet, er ankommen til London som Underhandler for det fordum saa mægtige, og nu saa dybt sunkne Mongolske Kongehuus i Dilhi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Foruden Hr. v. Humboldts og hans Venners videnskabelige Expedition til Siberien, lader den Russiske Keiser endnu tre andre videnskabelige Reiser foretage; een i de Caucasiske Biergstrækninger under General Emanuels Bestyrelse; en anden i de erobrede Provinser i Persien og det Tyrkiske Asien, og en tredie i de erobrede Tyrkiske Lande i Europa. Allevegne blive Jndskrifter aftegnede og Oldsager undersøgte. – Fra de Russiske Colonier i Nordamerika bliver ligeledes en Expedition sendt ind i det indre af Landet for at undersøge dets Beskaffenhed. 2 Compagnie-Skibe, som have Peltsværk ombord for 1 1/2 Million Rublers Værdie, ere hiemkomne,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Nyeste Post-Efterretninger. (Den udenlandske Post er ankommen meget sildig; de Efterretninger den har medbragt skulle næste Gang blive udførligt meddeelte.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
De politiske Underhandlinger og Tyrkiet og Grækenland komme nu for Alvor i Gang. To Tyrkiske Fregatter ere den 24de November ankomne til Odessa, hvoraf den ene ved Navn Scheri Resan havde to Tyrkiske Ambassadeure, Ha til Risat og Seid Suleiman Nedschid med et Følge af 70 Personer ombord. Ambassadeurerne skulle have medtaget Presenter til det Russiske Hof af over to Millioner Piasteres Værdie. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Paa den anden Side er den Russiske Ambassadeur Greve Orlov, som er afsendt med en overordentlig Mission fra den Russiske Keiser til Sultanen, ankommen til Rodosto, hvor denne lader ham afhente ved et Dampskib og ledsage med store Æresbeviisninger til Constantinopel. Ogsaa giør det Opsigt at Greven af Sainte Adelgonde, Oberst i den Russiske Generalstab, og den Franske Ambassadeurs, Hertugen af Mortemarts Svoger, er ankommen til denne Stad. – Divanet har modtaget en Communication fra London, og derpaa holdet flere Forsamlinger; man siger at Grækenland har været Gienstanden for dets Forhandlinger; der tales om at dette Land skal ophøies til et Kongerige, og et ikke saa usandsynligt) Rygte siger, at Prins Gustav Vasa skal beklæde den nye Throne. – To Franske Orlogsskibe og to Fregatter foruden nogle andre Skibe ere ankomne fra dette Land til Toulon med de fleste af de Franske Tropper. - Storfyrste Constantin er med sin Gemalinde kommen tilbage til Warschau, og Feldmarskal Paskewitsch til Tiflis. Paris er fuld af Rygter om en Hovedforandring i Ministeriet; Statspapirerne ere i Følge deraf stegne; den Tone, som Ministerialbladene antage, giver Rygterne Tiltroe. Kongen er afreist til Compiegne. - Det Engelske Parlament, er prorogeret til den 4de Februar. Kongens Broder Hertugen af Cumberland vil, som man hører, for bestandigt tage sin Boepæl. Kongen har kiøbt en Jordeiendom til ham. - Vizconden af Qveluz, (Barberen Pirez) er forviist fra Portugal til Rom. - Storm og Uveir have adsplittet Blokade Eskadren for Tercera. Man siger at Øen Madeira har erklæret sig for Donna Maria da Gloria. – J Paris har man det Rygte, at General Barradas har skudt sig i Nye Orleans, Efterretningen om Capitulationen er ankommen til Madrid og har der opvakt en stor Bestyttelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
General St. Anna er ankommen til Veracruz og er bleven, som Aviserne derfra sige, modtaget som en Gud; Folket har ham i Triumph til Regierings=Hotellet; men man tillægger ham ærgierrige Hensigter. Præsidenten Guerrero har betient sig af sin dictoriale Magt til at ophæve Slave riet i den hele Mexicanske Republik. - General Jose Maria Cordova har gjort Oprør imod Bolivar i Provinsen Antioqvia og proclameret Constitutionen af Rosario di Curuta; flere Troppecorps ere marscherede imod ham, og man troer at Oprøret vil snart blive qvalt, da Folket længes efter Roe og stoler paa Bolivar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Jndenlandske Efterretninger. J den efter den berømte Satistiker Dr. Has sels Død af Dr. Dede redigerede Genealogischhistorisch statistischer Almanach, for Aaret 1830, læses følgende statistiske Optegnelser og Danmark: Det danske Statsgebeet, med Jndbegreb af Færøerne, Jsland, Grønland, og Besiddelserne i Vest- og Ostindien og paa Kysten Guinea, indeholder et Areal af 26991 1/4 geographiske Qvadratmile (af hvilke det egentlige Danmark med Hertugdømmerne udgiøre 101977, Jsland 14057 10, Færøerne og Grønland 240, de vestindiske Øer 83 og Trankebar og Guinea 2518); Folkemængden var i 1828 ialt 2 Millioner 67,019 Mennesker (af hvilke 1 Mill. 931,663 i Danmark og Hertugd., 49,826 paa Jsland, 11,240 paa Færøerne og Grønland, 46,290 paa de vestind. Øer og 28,000 paa Trankebar og Guinea); af Stæder tæller det danske Statsgebeet 110, Torveflekker 45, Kirkesogne, 2134 og Landsbyer 4985. Folkemængden i de Stæder, der tæller over 5000 Jndbyggere, angives saaledes: Kiøbenhavn 104, 174; Altona 24,500; Trankebar 19,679, Flensborg 16000; Slesvig, 9000. Kiel 8000, Rendsborg 7573, Aalborg 7500; Helsingøer 7000; Aarhuus 6000; Odense 6500; Glückstadt 5178, Christianstad 5000 Vborg 5000. Randers 5000. - Efter Nationalforskelligheden talte den danske Stat i 1827. 1 Mill. 209,531 Danske, 648,000 Tydskere, 70,000 Frieser og Angelsacher, 55,000 Normanner; 43,000 Negere; 19,000 Hinduer, 7000 Eskimoer og 6000 Jøder. - Efter Religionsforskelligheden: 2 Millioner 45,931 Lutheraner; 6000 Jøder; 2000 Katholiker; 1200 Reformeerte; 1500 Herrnhuther og 900 Memmoniter. - Den lutherske Kirke staaer (Colonierne uberegnede) under 8 Biskopper, 2 Generalsuperintendenter, 62 Provster og 1488 Præster. Af Danmarks tvende Universiteter talte Kiøbenhavns i 1828, 578, og Kiel, i 1829. 330 Studerende. De danske Statsindkomster anslaaes til 10 Millioner 200,000 Gylden (af hvilke Danmark contribuerer 5 Mill. 580,000; Slesvig og Holsteen 3 Mill. 200,000; Lauenburg 120,000; Vestindien 500,000, og Sundtolden udgiør 800,000; Statsgielden til omtrent 100 Millio. ner Gylden. - Den danske Landmagt udgiør, paa Fredsfod 3889 Mand (Generalstab 47, Genie 21, Artillerie 4438, Kavallerie 3302; Jnfanterie 31,026). - Søemagten: 3 Linieskibe med 210 Kanoner; 6 Fregatter med 252 K.; 3 Korvetter med 66 K.; 4 Brigger med 62 K.; 1 Skonnert med 10 K. og 80 Kanon, og MørserSkalupper; tilsammen 97 Krigsfartøier, og i (Kbhvnsp.) i Aaret 1828, 10 Seilere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Aalborg, 7de December. Sagkyndige ere af den Mening at Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden, først længst vester oppe, siden længer og længer mod Østen, og nu tilsidst heelt igiennem Fjorden, har tilføiet Fiskeriet ubødelig Skade. Det færske Vand, som i største Mængde tilflyder, Fiorden vesterst oppe, og som, før Communicationen med Vesterhavet, altsammen skulde med udgaaende Strøm ud af Fiorden forbi Hals, giorde Fiordvandet næsten fersk oppe i Fiorden, giorde det brak længere ud efter og bevirkede i Fiordens Bund en saadan Vegetation, der giorde den skikket til at ernære de mange Atter af Fisk, som tildeels opholdt sig der, og tildeels trak indi Fiorden, for der at lægge deres Yngel til Udklækkelse. Blandt disse sidste Slags Fisk vare Sildene, som før deres Udvandring i Foraarene lagde deres Yngel, i Særdeleshed paa den i Fiordens Bund voxende betydelige Mængde grønne Græs og det i saadan Mængde, at Græsstraane der, hvor Sildene om Foraaret opholdt sig, deraf bleve tykke og ligesom aldeles glasserede af Silderavn og Sildemælke i den Grad, at Straaene bleve 4 a 8 Gange saa føre som ellers. Denne Yngel udklækkedes i utrolig Hast i saadan Mængde, at den allerede i Mai Maaned, naar man fangede de voxne Sild, faaes vrimle ud igiennem Maskerne af Bundgarnene. Siden Havets Jndbrud løber derimod Mængden af det i Særdeleshed oppe i Fiorden til strømmede forske Vand ud af Aabningen, især efter saadanne Vinde, som fra Belterne og Kattegattet jage Havvandet ind i Fiorden forbi Hals, hvor det da voxer Vester efter og presser det forske Vand ud igiennem Aabningen. Naar Floden i Vesterhavet er høi, styrter upaatvivlelig ogsaa Masser af Saltvand ind i Fiorden. Af disse Aarsager bliver Vandet i Liimfjorden for Salt og nede ved Nibe næsten ligesaa salt som Havets Vand. Formedelst dette salte Vand er Forbunden bleven uskikket til at ukrække Aale yngel, hvilken tilforn udklækkedes i Fiorbundens Dynd ligesom Ormenes Yngel i Haugernes Muld, og formedelst dette salte Vand ere Ferskvands Fiskene i Fiorden næsten uddøde, da deres Yngel ikke kan udklækkes, ligesom dette salte Vand omsider har ødelagt den Vegetation paa Fiordens Bund, som Sildene søgte, naar undtages ganske i Nærheden af Ferskvands Aaer, saasom Haldkiæraae og Kiøraae, som løber ud i den saakaldte Sæbber=Kloster Bugt, og Mangelen paa denne Vegetation hindrer Silde Ynglen i at udklækkes. At denne Yngel i Liimfjorden næsten er tilintetgjort, spores tydeligen af følgende Erfaringer: Endnu i Foraaret 1828 fandtes mangfoldige Sild, inde i Fiorden, hvilket bevirkede et stort Foraars fiskerie; men man giorde den Erfaring, at kun en saare ubetydelig Deel af Sildeynglen blev udkrækket og i dette Aars Foraarssiskerie fandtes kun faa voxne Sild og af Sildeunger vare næsten ingen at see. Man tør med Vished haabe, at denne Sag vil tildrage sig almeen Opmærksomhed, og at, efter Undersøgelse, hensigtsmæssige Foranstaltninger ville føies til, saavidt mueligt, at raade Bod paa dette Onde, der saa meget skader en ei uvigtig Næringskilde for Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Randers, den 9de December. Af de den Kgl. Kasse tilhørende Godser og Rentekammerets Administration underlagte Godser, ere Scheel, Schiervad, Ørbekgaard og Fannerup, med alt Tilliggende, solgte til Hr. Ritmester Bentzon for den Sum 230,000 Rbd. r. S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Den 13de Novbr. er igiennem det Kgl. Danske Cancellie meddeelt gratis Confirmation paa den af de nuværende Directeurer (Capitainlieutenant og Jndrolleringsofficeer Bluhme, Capitain og Consul Wigelsen og Kiøbmand Winkel) for den i Aalborg oprettede Stiftelse for gamle, svage og fattige Søemandsfamilier der bærer Navn af Aalborg Bombebøsse eller Frederiks Søemands huus oprettede Fundats, som læses i Collegialtidenden No. 50.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Den 27de November er Geheime-Conferenceraad og Overpræsident W. I. A. Moltke, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, tillagt allerhøieste Ordre at indtræde som første Medlem i Directionen for Fødsels- og Pleiestiftelsen i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Af Havnelisterne i Helsingørs Avis seer man, hvorledes fremmede Skibe efterhaanden benytte den beqvemme Leilighed til at blive reparerede, som nu gives dem paa et for Søfarende saa vigtig Punkt. Saaledes læses i bemeldte Avis No. 94 (d. 24. Novbr.) at den 16de Novbr ere indløbne: Nielsen med Sæd til Gothenborg, Elmann fra Gotland med Kalk bestemt til Falkenberg; begge indløbne for Haverie. Den 17de Novbr. Camm fra Portsmouth bestemt til Danzig, og Woright fra Petersborg bestemt til Varmouth med Hør, begge indløbne for Haverie. Den 19de: Lefevre bestemt til Calais med Lindsæd, ligeledes gaaet ind for Haverie. Dagen iforveien J. Lund, med den forrige danske Vestindiefarer Christiansted, for at losse og derpaa repareres. Man seer af disse Lister blot for fire Dage, at vedkommende fremmede Nationers Skibe ikke uden Grund skiønne paa den fortrinlige Leilighed som Stedets fordeelagtige Beliggenhe giver dem, til at bøde paa en eller anden tilstødt Mangel, førend de begive sig videre frem enten til Nord- eller Østersøen. At tillige Byen maae vinde ved denne nye Erhvervskilde, er øiensynligt. – Et særdeles smukt, og især paa denne Aarstid usædvanligt Syn, skal det have været, da der, i Midten af November, samlede sig i en Tid af 5 Dage omtrent 450 Skibe paa Helsing, ørs Rhed, hvilke fra de forskiellige østersøiske Havne flokkede sig der, for at drage videre til deres Hiem, men ved Modvind bleve hindrede i at gaae ud af Kattegat. Efter flere Dages Ophold fik de endelig en temmelig gunstig, skiøndt ikke stærk Sydvind, som satte den hele Vrimmel af Skibe istand til at søge ud i Nordsøen, og begive sig til deres forskiellige Hjemstavne. (Khp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
Den 30te Novbr. flyttede Regentsens Provst, Hr. Professor Philos. F. C. Petersen ind i Provsteboligen, og tiltraadte sin nye Function. Samme Dag bevidn de Regensens Alumner ham veden Deputation deres Lykønskning, og om Aftenen var Regentsen illumineret, og Regentsianerne endte den festlige Dag ved Sang og Lynighed. Hr. Prof. Petersen bevidnede Regentsianerne sin Tak, med den Forsikkring, at han ved sin Embedsførelse skulde bestræbe sig for at fortiene den smigrende Velvillie, hvormed de have modtaget ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
(Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-12-19
J Holbergs Tid havde Hovedstaden, som hvermand veed, en Poet i Aabenraa." Denne Stægt synes endnu ikke allene ei at være uddød, men endog den Dag i Dag at have sit Sæde i samme Gade. Man læser nemlig i denne Tid, baade i Adresseavisen og i Statstidenden, Bekiendtgiørelser fra et Huus i Aabenraa, hvorefter der modtages Bestillinger paa "Sange til yndede Melodier, til Bryllupper, Fødselsdage, Velgiørere &c. &c." Porten kalder sig en ung, ikke ubekiendt Forfatter", og lover fuldkommen Taushed med Navne o. s. v., som anbetroes ham." (Kbyp.)¬