Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-12-01
Etats Raad og Envoye extraordinaire, hafver examineret Eders H. Mog. Resolution, af dato den 16 Novembr., og derpaa bekommen fornødne Ordres fra Hans Kongl. Maytt. sin Herre; Saa forrestiller hand E. H. M. ydmygeligen, at den imellem Kongen af Engelland og dennem oprettede Convention, ingenlunde, til Hans Kongl. Maj. Undersaatters præjuditz, kand alle geres, saasom den er gjort, Hans Mayestæt u-afvidendis, og strider derforuden imod de Neutrale Potentaters Souveraineret, oc er uden Exempel, i henseende til, at contrarium af det som den indeholder, hafver altid været handthæfved af Engelland og fornemmelig af denne Stat self, udi forhen passerede Krige; Ey heller kand her enten med Ræt eller nogen Raison, Hans Kongl. Maytz. Undersaatter til skade allegeris, den gode Jntention, som Hans Maytt hafver tilkiende gifvet for det gemeene beste, thi eftersom Hans Kongl. Mayest. saadanne kiendelige Prøfver om Hans Jnclination for det allmindelige beCocc 2. ste gifvet hafver, som E. H. Mog. self vedgaar; Saa udkrefver jo Billigheden self, at Hans Kongl. Majestæts Undersaatter ( i stæden. for at forhindris udi deris Handel, saa u-menniskelig at medhandlis, i bund oc grund at forderfves, tvert imod de oprettede Tractater, den allmindelig Tro og Lofve, oc den allgemeene Brug, som altid hafver været udi agt tagen, icke alleeniste i landt de Civiliserede Nationer, blan iblant Barbarerne self) men endog, burde derimod at befodris udi deris Commerce, og i det ringeste ligesaavel medhandlis som E. H. Mog Undersaatter udi Hans Kongl. Majestæts Riger og Lande. Men lige saa lidet, som de udi ofvenbemel1. Nonsrøde re Ultons umage. General 5. MølRaions kand gotgiøre de Hollandske Caperes Jnsolence, som tager uden forskiel paa alle de Danske Skibe, som de møder, tvinger deres Folck at vedgaa alt hvis de begiærer, fængster Skipperne, udmatter dennem med Omkostninger og Udgiffter, og sælger deris Skibe og Gods efter eget Tycke, Lige saa svage ere de Beskyldningerne, som imod dennem i særdeelished anføris, saa at det letteligen er at mercke, at mand skiulet Aarsagen, hvorfor mand tvert imod ald Jus Gentium, som trædis under Fødder, oc tvert imod Tractaternis gode Troe oc Lofve, saaledes ilde medhandler og ruinerer dennem. Om E. H. Mog. behager efter deris Justitz og Prudenz at examinere Aarsagen hvorfor det første Skib, om hvilket forbenæfnte Resolution af den 10 Nov. ommelder, blef borttaget, skal de befinde, det alleniste at være skeet af præsumption og Misslancke, alligevel hafver mand for nogle Maaneder siden soldt dets Ladning, u. hindret Eiermanden Hans Kongl. Mayttz. Commercie Raad ved Æd attesteret, hafde, at Skibet med dets gandske Ladning hannem Eyendomlig tilhørte; Alt hvis imod hannem an føris, er, at Skipperen en anden Kaas taget hafver, end hannem udi sin Cognoscement var foreskrefvit, ligesom det tilkom de Seelandske Capere, at dømme derudi, om en Dansk Skipper giør ræt eller icke i eller ogsaa, at hannem ey skulde være tilladt at forandre sin Kaas naar Vinden føyer hannem; og kand slig Aarsage ingen fremmed Capere Com og Ræt give, saadant Skib at borttage og confiscere, i særdeelished naar naar Skibet Neutrale tilhøret, og ingen Vahre af Contrebande fører. Et hver Skibs Beskaffenhed her an indføre, skulde falde Eders H. M. meget fortrædelig, men af de erhosfølgende Beviissligheder, som til en og anden Forsvar tiener, skal E H. Mogende befinde, at de udi adskillige Poster ilde er blefven informeret, eftersom Sagen, saavidt muelig var, anderledis er fordragen, end den i sig self befindis, paa det saadan ne u-forsvarlige Actioner en bedre Farfve skulde bekomme, eftersom en deel derudaf aldrig tilforne ere hørte, og i almindelighed strider, imod de oprettede Tractater og den imellem Hans Kongl. Majestæt og Ed. Høy Mog. underholdende, Venskab, som Hans K. Mayestæt Eders H. Mogende Undersaatter, dagligen udi Gierningen bevise, da dog imidlertid Hans K. Mayts. Undersaatter her i Landet med lyst og uden nogen Consideratione ruineris. De anførte Aarsage, hvormed denne extraordinare Conduite besinyckis, og de Danske Skibe beskyldes, bestaar der udi. At mand imod een Deel store Mistancker fatted hafver, en Deel med dobbelte Cognoscementer, en Deel med Franske Passer, en Deel af de Franske Capere taget, som dennem tilforn, anholdet hafver; ogsaa, at nogle, en og anden Lutendreyer i Amst erdam eller paa andre Stæder til førde; Andre at skulde tilhøre Kiøbmænd, som icke ere Danske Undersaatter, og en Deel skulle hafve ført Contrebande Vahre; Og endelig, at nogle Skippere og Matroser sig ved deris egen Bekiendelse, self hafve gjort misstænkt.