JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Rom, den 19de November. I Gaar er Cardinal Stoppani ved Døden afgaaen. J Dag er Nuntius Cardinal Visconti gaaet ind i Conclave, og Erke Biskopen af Wien, Cardinal Migazi, er ankommen her. Cardinalerne i Conclave ere stedse deelte i 2 Partier. Det ene Partie kalder sig det Kongelige, det andet det nidkiære. Begge Partier have besluttet, heller at forblive er heelt Aar i Stats Fængsled, end at haste for meget med Valget. Man troer dog overalt, at Valget endog førend Julen skal være forbie. Man forsikrer og, at begge Partier havde alle rede udvalgt Paven in peito, og ventede allene de endnu mange lende fremmede Cardinalers Ankomst, for at skride til Publication. Det skal være Santobono, Visconti eller BoschiDisse 3 Herrer ere begaaede med de berømmeligste Egenskabet.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Paa nogle Dage har Rygtet gaaet, at Santobon havde betakket sig for det gode Sindelav, som det hellige Collegium har til ham, og sagt: "den tredobbelte Krone var ham for tunat bære, hans Legems Kræfter taalte ikke saadant, saasom hans Hørelse og Syn havde stærk aftaget. Det hellige Collegium skal ved denne ydmyge Tilstaaelse være blevet meget opbygget, og Cardinal Boschi skal nu ansees med en besynderlig Ærefrygt. En Courier skal og være afgaaet til Spanien, for at betage Hs. Catholske M. al Fordom mod bemeldte Cardinal Boschi. - Ellers forsikres endnu stedse, at i et af de første Strutinier var Cardinal Negroni ved et politisk Kunstre, af Cardinal Bernis, meget nær bleven udvalgt til Pave. Men da man paa den anden Side fik det at vide, og en heftig Strid reyste sig, blev, til at udelukke Cardinal Negroni, anført: at han var af en alt for slet Familie, og havde enduGiæstgivere, che Fanno PHoste, til Paarørende. Spottere have heraf taget Anledning til et Ordspil, og udladt sig mod det hellige Collegium saaledes: tu nos ab Hoste proteg(bevar os fra Fienden).
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Basel, den 26de November. Hr. von Voltaire pleyer ikke at correspondere med Geistlige. Maaskee og enhver af dem bad sig frie for den Ære af hans Skrivelse, dersom samme faldt saaledes ud, som følgende Brev til Hr. von Beauvais, Biskopen af Sennez. Man veed at denne Prælat i sin Liig=Prædiken over den afdøde Konge af Frankrig har med saa stor Frihed opholdt sig over adskillige at bemeldte Konges Handlinger, i sær over Jesuiternes Forviisning, at man troede, at denne Tale skulle blive supprimeret, men den udkom dog, og mange spaaede deraf Jesuiternes hastige Tilbagekaldelse. Nu skriver Hr. von Voltaire : Min ærværdige Fader i Gud! Jeg bivaanede nyelig den Liig Prædiken, som Præsten i Nevilli holdt over vor afdøde Konge: Mine Faar, sagde han, lader os ønske vor gode Konge det ævige Liv. Han søgte Fred efter at han i egen Person havde vundet 2 Tresninger. Han gav gjerne Almisser til de Fattige. Havde han haft Penge saa havde han vist betalt sin Gield. Han stiftede Krigs Skolen, bygte den skiønne Broe i Nevilli, som J spasere paa og havde en Kammertiener, som jeg har at takke for mit Præstekald. Denne Litgtale behagede mig meget vel. Den vil de intet konstigt, intet overordentlig sige. Den kom fra Hiertet, og det, som var det vigtigste, den var kort. - J har siden hørt Deres Liigtale. Jeg vil ikke sige, at den som tes os alt for lang, men Forsamlingen var misfornøyet me at de begyndte med sig selv. "Da jeg for nogen Tid siden sagde De, forkyndte Eder det guddommelige Ord." Al vare enige derudi, at De ikke havde skullet begynde en Lovtaover Kongen med Hr. Johan von Beauvais Berømmelse. A agte det guddommelige Ord høyt. Egnismus vanhellige det &c.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Petersborg, den 22de November. Græn Panin har i denne Tid holdt daglig Conference meden Kongelige Preussiske Minister Græven af Solm, som nyelig har faaet 2 gange Depecher fra sit Hof. General GræSoltikow er kommen tilbage fra Armeen. Man formoder et Fyrst Repnin, førend hans Reyse til Constantinopel, ligeldes først skal komme her.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
London, den 29de November. Den berømte Lord Clive, som saa meget har distinqveret i i Jndostan i Spidsen saavel af de Kongel., som det Ostindisk Compagnies Tropper, er den 23de huj. ved Døden afgaaet Han havde i aarlige Jndkomster i det mindste 50000 P. Sterl., nemlig 20000 Pd. af sine egne Godser, og 3000 Pd., som en aarlig Pension, til Belønning for hans Tien ste af de Ostindiske Landes Revenuer. - Kongen har udnævnt General Lieutenant James Murray, den sidste Gotverneur i Qveber, til Gouverneur paa Minorca, paa hvilke Øe Fæstningsværkerne nyelig meget ere udvidede og forstærkede Derimod har Kongen af Frankrig nyelig givet Ordre til et sløvffe adskillige Fæstningsværker i det inderste af sit Rige, hvor ved han aarlig svarer 1 1/2 Million Pd. Sterl. Et stort Ante af vore Officierer, som nyde halv Sold ved Land=Etaten, har faaet Ordre at møde for Krigs=Amtet, for at paatage Con missioner. De skal formodentlig gaae til America. Genral Gage skal have anholdt om en nye, stærkning af Troppe Det heder og, at fra Frankrig vare lige som fra Spanien sendte nogle Tropper til America. – Adskillige Breve for vort America kan ikke nok som berømme med hvilken Enighe- og Viisdom General Congressen i Philladelphia bliver hold Man overlegger paa samme, heder det, alting nøye og opritig. Debatterne skee med Moderation; Beslutningerne vil ne om Standhaftighed, og alting tilkiendegiver den uforaderlige Resolution at blive troelig ved at antage sig Colonierne fælles Sag. Folk, som ere fødte og opdragne i Friheden, Skiød, kan vel ikke gaae anderledes tilværk, og man tvivl ikke paa, at den Plan, som denne Congres udi den nu være de critiske Tid skal fastsætte, til at handthæve Americanerne Rettigheder, jo og i det gamle Fædreneland vil finde Biefald hos alle dem, som tage Storbrittanniens og dens Coloniers sinde Vel til Hierte. - Vore Londonske Kiøbmænd, saavel som Kiøbmændene i de andre Rigets Stader, som tage Deel, i den Americanske Handling, og formedelst de nu værende Stridigheder lide stor Skade, have besluttet at lade Parkehentet med allerførste overlevere en Forestillings=Skrivelse og Memorial, at Stridighederne med Colonierne det snareste mueligt maatte, for at forekomme videre Skade, blive bi Agte, og Colonierne beskyttede i deres paa Friheds Breve grundede Rettigheder a. Man venter saa meget mere, at disse Forestillinger skal giøre Jndityk, da den Americanske Handel indbringer Rigets Skatkammer aarlig henimod 2 Millioner Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Gotha, den 29de November. I Gaar Formiddags Kl. 11 er Hs. Hertugelige Durchl., for regierende Hertuginde, atter lykkelig nedkommen med en sind og velskabt Prints. Denne høystglædelige Begivenhed, blev strax paa sædvanlig Maade bekiendtgjort, og det skyldige Takoffer bragt den Allerhøyeste i en desaarsag om Middagen Kl. 1. besynderlig holdt Bedetime, med Jstemmelse af den Ambrosianske Lovsang, under Trompeter og Pauker. J Dag var desaarsag Gala ved Hoffet, og i Aften Kl. 6 blev den høie Døbe=Act forrettet i det Hertugelige Audiencenemak, i Hoffets sog den hele Adels Nærværelse af Ober=Hospræst Stølzel, og den defødte Prints, som Hs. Durchl. Prints August, og Hs. Durchl. Princesse Lovise holdt over den hellige Daab, bekom det Navn Frederich.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Neder Elven, den 9de December. Fra det Hannoverske erfarer man, at Hs. Majest. Kongen, af Engelland ikke har ladet det længe havte berømmelige Forsafare, at befrie sine Undersaatterre fra Hoverie, men paa nye befalet Rentekammeret i Hannover, at giøre Begyndelse med Amtet Callenberg; hvilket og er skeet, og nu ved en Commission blevet reguleret, at Bonden mod Betaling af en forhøyer taalelig Hoverie=Penge skal være frie for Spend og Haand Tieneste. Hs Excellence, den virkelige Geheime Raad vonremer skal have den største Deel udi denne for Undersaatterne. saa lykkelige Forandrings Fuldførelse.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Hamborg, den 10de December. J Forgaars Morges havde vi her en Frøst af 8 Grader efter det Reaumurske Thermometer. Om Eftermiddagen faldt veksolvet til 11 Grav, om Midnat frøs det 13, og i Gaar Morges 14 Grad. Det skal i Gaar Nat efter nogle Skildsagters Udsigende have lynet. Elven er saa fast, at Poster og Fragtvogne fare derover.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Corsøer, den 16de December. Jsen ligger endnu fast her for Havnen fra Halschans Rif langt uden omkring Badstuen og noget ud paa denne Rende, hvor Driv Jis og hindrer Transporten. - Udgaaet: Den 14de huj agende Postmester Hr. Heng med 5 Læs, Mr. Baggesen fra Nestved til Langeland og endeel Skibs Folk. J Dag Hr. Oberst Jeppelin og Hr. Lieutenant Lescheli, Vestindisk Skibs=Capitain Hans Henriehansen, Peder Andersen og Hans Frederich Thosten hiem til Hol teen. - Jndkomne: J Dag Kiøbmand Jacob Koll af Flensforg til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Helsingøer, den 18de December. Den 16de huj. ankom hertil hele Belutningen af Skip JeaSlags Skib, som for 14 Dage siden har de for paa Svenske, Vaaen sin tremastede Galigt fra Riga, ladet med Ran til Dørt i Holland, og der hiemmehørende. Af kadigen er et tørrest, men alle Folkene og Takkelogen. . I Gaar indsamt Sandet formedelst contrait Vind Skp. Jacob Rimes, som haarde inden paa Svenske Vallen, en Mul uden for Cronborg. Ved Achuus er forulykket i Svensk Fartes med Sildfra Sildenborg. Hverken af Folk, Skib eller Ladning er noget berget. Skipperens Navn udes skie Ved Postens Afgangnigger i Sandet for komne Vind af V. S. V. 3 sidstmeldte Engelske Brigammer og Skpr. Ringes til Brest fra Petersborg. End var lett, da ter an den meget stærk. Af Jis fornemmes ikke det aformindste i Sunde, sngs pundre i Havnen. Det haabes, at maa saart uformedena kal faae Fartøver her i Sundet fra Nordsernsennen men i Hannen med Proviant fra Provinderne, hvortil Byen særdeles manger.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Kiøbenhavn, den 19de December. Den 16de Junii a. c. er Friderich Adolph Balert aflernaad. bestilt til at være Mundskienk. Den 14de Novbr. har Hs. Kongel. Majest. allern. bestilt Controlleuren ved BantholmsToldstad Peter Møller til at være Tolder sammesteds. Den 5te Ditbr. er Kammerherre og Commandeur Capitain Adam Ferdinand Græv Moltke allern. udnævnt til Assessor udi Admiralitets og Commissariats Collegio.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Af Stadens Magistrat er Niels Schiørt i Dag besket tilat være Korn Skriver. Med at indelse de paa Rheden lagte indfrosne Skike, som ere over 90 i Tallet, er nu avanceret saa vidt, at endeel at dem allerede ere komne giennem Bemmen, og destigelige ledes med første blive indhalede.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge : No. 190. Berger Hermansen Ramsøyen, contra Søren Røbr. No. 213. Kammer=Advocaten, contra General Krigs=Commanre Lingnick. No. 228. Eresmus Dybwad, som Commisionair for Dan & Watis i Nonock, contra afg. JasRaad Christian Anchers Enke=Frue. No. 292. KammerAdvocaten, contra Kammer Raad og fortige Amtsforvalter Mathias Jeuthen. No. 291. Proc. Colbiørnsen, som befalet Actor, contra Delinqv Christian Lorenzen og Jørgen Pedersen, samt Anna Catharine Larsdatter og Anna Maria Christensdatter fra Sieland, som for deres milledaner Le maade og Omstreiserier, ere tildømte at arbeyde, de 2 første i Fæstning og de 2 sidste i Tugthuus, hver i 1 Aar, samt det 2 første desuden for begaaet ringe Toverie, at mistederes Havi Fængslet. Nr. 293. Proc. Rørager, contra Del. Jød. Carstensen og Jens Hansen fra Fyhn, af hvilke den sidste for begaaet Tyverie er tildømt at stryges til Kagensgardende i Jern i Fæstning Livstid, og den første for sit mistænkelige Forhold, at arbeyde i Fæstning 1 Aar. No. 29 4 Plot. Nørager, contra Del. Jens Rasmussen Heel fra Norge, som for begangne Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid, med videre. No. 297. Proc. Coldigensen, contra Søren Jensen Aalborg af Kiøbenhavn, som for tredie gang begangen ringe Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Fæstningen Livstid. No. 309. Proc Nørager, contra Delinqventinden Kirstine Mogensdatter og Mand Johan Henrich Jensen fra Fyhn, af hvilke den første, for begaaet Tyverie, er tildømt at kagstryges og arbeyde i SpindehuusLivstid, og Manden for hans mistænkelige Forhold og som Lediggienger at arbeyde i Fæstning et Aar. No. 128. Jens Nysom og Christen Lohrman, contra afg. Jacobus Blons Enke og Compagnie i Amsterdam. No. 139. Ole Guldbrandsen Tollem, contra Kittel Kittelsen Thoen og Kirsti Halles Datter.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Det Kongelige Landhuusholdings Selskab. Til næstkommende Torsdag den 22de December ville Landhuusholdings Selskabets Medlemmer behageligen indlevere deres underskrevne Stemmer til Forslags Val af en Patron for Selskabet i Følge dets Love. - Det samme anmodes om til samme Tid i Henfeende til Forslags Val af Præsident, i Steden for Hr. Ober LandMaaler Bugge, der, som ældste Præsident, nedlagde sit Præsidentskab sidste Torsdag. Selskabets Møde bliver som sædvanlig Kl. 5 Slet. Kiøbenhavn, den 16de December 1774. C. Martfelt, Selskabets Secretair. Ved Døden ere afgangne: J Aalborg den 3die huj. ZinnedMarie Truels Dotter, afg. Eskild Knudsens Enke, 75 Aar. I Kiøge den 28de Nov. Hr. Thomas Schat, Raadmand, Tolder, samt Birkedommer og Skriver ved gl. Kiøge Gaards Birk. Her i Staden den 14de Dec. Mad. Anna Maria, Spisevært Christopher Hansens Hustrue, 52 Aar. Mad. Maria, Andreas Møllers Enke, 74 Aar. Den 16de Tobakshandler Sr. Arent Larsen, 82 Aar gl. Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Da den til den 9de Decbr. fastsatte Auction over Forpagtnigen af Rønnebechsholm, formedelst indsaldne Sneefog og anpraccable Veye blev forhindret, saa er samme berammet igjen at bedes paa Apotheqvet i Nestved den 30te Decbr., hvilket til de Lihavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Collette Efter Kongel allernaadigst befaling af 7de Novbr. a. c. indkalder vi allerhøyst anordnede Skifte Commissarier efter afdøde Hr. Moriz Conrad von Lützow, Obrist af Cavalleriet og Premier 1 Major ved det Danske Liv=Regiment Rytterie, herved samtlige Arvinger, Credi og Debitorer, saa og alle andre, som formeeni at have nogen Prætension til den Afdøde; hvilket skeer ved en paa remtorisk Frist af 12 Uger fra dette Avertissements sidste Publications Dato at regne, og bliver bekiendtgjort i den Altonaiske Mer cur, de Danske og Tydske Kiøbenhavnske Tidender og i Kiøbenhavns Adresse=Comtoirs Efterretninger, der efter Høy Kongelig Ordre skal have samme Kraft, som et lovformelig Proclama; thi advares alle Vedkommende, at de i bemelte Frist af 12 Uger anmælder sig hos den Kongel. Ober=Auditeur Meier i Schlesvig. deres i Hænde havende Documenter in Originali at producere vidimerte Copier deraf ved Protocollen at levere, og de Fraværende at bestille Procuratorer ad Acta; hvorved tillige bekiendtgiøres at de som ikke mælder sig i benævnte Tid, derefter med deres Fordringer bliver præcluderet og afviist, hvorefter alle Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage i Agt. Givet i den Kongel Commission i Schlesvig, den 29de Novbr. 1774. v. Haxthausen, v. Paulsen, Kongel. Kammer Herre og Major ved samme Regiment.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Premier=Major ved det. Meier, Danske Liv=Regiment Ober Auditeur, i Fuldmagt af Hr. Rytterie.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Etats Raad og p. t. General=Auditeur v. Bornemann.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Vi til det Kongel. Haderslebske Consistorio allernaadigst for ordnede Præses=Præpositus og Assessores giver dig Jürgen Andre, sen ellers og Manderop kaldet, fød i Jylland, hermed tilkiende i at den afdøde Muurmands Hans Gabels Enke navnlig Anna Kirstine her i Staden cum Curat. beklagelig haver anbragt, hvorledes du ey allene haver givet hende Ægteskabs Løfte, men ogsaa, at di haver ladet dig den 17de Julii 1770. med hende her i Stads Kirken troelovet, og i Steden for at du havde skuldet fuldføre Ægteskabet med hende, saa haver du ey allene kort efter Troelovelsen, uden hendes Vidende, reyst bort fra hende, men og herefter hverken været hos hende, ey heller skrevet hende til, og ey engang giver hende Efterretning om dit Opholdsted, hvilket hun, al anvente Møye uagtet, ey haver kundet bringe i Erfaring, med hosføyede Bøn og Begiering, at, da af saadan Opførsel en aabenbar Koldfindighed fremlyser, hvilket ey andet, end følger af et ulykkelig Ægteskab, naar det sidste skulde fuldstrækkes, spaaede, Citationen Edictalem derfor imod dig at afgive og hende fra dig eventualiter at skille; da nu saadan hendes Petitum efter forefaldene Omstændigheder er bleven defereret; thi citerer, indbyder og indstevner Hans Kongel. Majests. Navn til Dannemark og Norge &c. vi dig Jürgen Andresen eller Manderop, en Gang for alle, hermed peremtorie, at du den 13de Mart. i det tilkommende Aar, som bliver Mandagen efter Søndagen Reminiscere, til rette Tid for det Kongel. Consistorium i Hadersleb i Person møder, paa den af Anna Kirstine Gabels videre frembringende Klage svarer, og efter hin inde forhandelte Nødtørftigheder rettelig Forføyelse venter; med den udtrykkelige Commination og Advarsel, du møder den Tid giør det eller ey, at ikke destomindre paa den comparerende Deels Forlangende udi Sagen skal vorde kiendt hvad Ret er ; hvorefter &c. Hadersleb sub Sigillo Consistorii, den 26de Novbr. 1774. L. S. (Cons.,
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Jeg undertegnede, som i Følge Kongel. allernaadigst N. H. J afg. Hr. Apotheqver Caspar Ludolps Cappel og forved ham afdøde Kiæreste Mad. Margrethe Christine Jelling heri Wiborg, forundte Codicil=Brev, indsatte Executor Testamenti, til deres Villies Opfyldelse, gjører ved dette 3de gange efter hinanden til alles Efterretning bekiendt, at de sal. Folkes Efterladenskaber, af saa vel en prægtig Gaard paa det allerbeste Sted i Byen beliggende, med sin Privilegium, og ved Gaarden liggende store og vel indrettede Have, til Apotheqve og anden fornøden Brug, samt Fornøyelse; item Apotheqvet i sig selv, og til samme henhørende Materialier baade i Boeden, Magazinet, Laboratorium og andre Steder i Gaarden, altsammen i en bekiendt complet og god Stand, bliver den 20de Februar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 3. Slet, stillet under offentlig Auction, og for høyeste Bud, om samme skeer til Fornøyelse, strax bortsolgt; ved samme Auction bliver og besagte Tid Stykviis opraabt og bortsolgt, alt hvad øvrigt den sal. Mand ubortskiænket førend hans Død har efterladt sig, saasom: Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern og Bliktøy, endeel store og gode Speyle og Lampetter, Jern Vindovne og Bielægger Kakkelovne, mange og skiønne Sengeklæder, foruden Mængde af vare og stærke Boeskaber af moderne Facon, saasom Borde, Stole, Skabe, Kister, Chatoller, Skrine, Dragkister, og deslige; item 4 dygtige Bæster, hvoraf de 2de ere Hopper 7 Aar, og de 2de Hester, lidet ældre; 100 Stkr. Fre Kreaturer, bestaaende af udvalgte Køer og Qvier, videre en god Kareth med tilhørende og i god Stand, en Chalse, 2de gode Arbeyds Vogne med tilhørende Haurer og mere, 2de andre Dito noget ringere, alle med Jern=Beslag, 2de Plouge med Tilbehør, 2de Harrer og andre Ting til Avlings Brug, samt adskillige Gaards og have Redskaber, hvortil kommer endeel Brænde Træ og adskilligt meere, som ikke her for Vidtløftigheds Skyld kan opregnes ; endnu endeel tørsten og utorsken Korn af alle Slags, dertil endeel Foeder af Halm og Høe, fremdeles et got Huus af 10 Fags Længde, beliggende paa den østre Side af Grauven, til Beboelse for en liden Familie; til 9 Tdr. Rug=Sæde paa Wiborg Mark, endeel god Giødning, og uden Gaarden liggende, og endelig nogle gode Mark Jorder, beliggende paa Byens Mark, bestaaende af 148 Skpr. Byg=Sæde; alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet i Stervboe Gaarden bliver bekiendtgjort, hvoraf Vedkommende ellers forinden hos Exsecutor kan bekomme Efterretning. Wiborg, den 5te Decbr. Niels Høeg, Borgemester, samt Bye og Raadstue, Skriver sammesteds.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Da sal. Niels Lindam, som forhen har været Borger i Sæbye og siden ved Døden er afgangen i Lunderager Præstegaard ud Wensyssel, hans Arvinger, endnu ikke, efter min ved Skifte Behandling den 5te Octobr. 1764, givne Resolution, der Tid efter anden er igientagen, enten mindelig ved indbyrdes Forening eller Lovmaal, har udgjort Tvistigheden, anlangende et i Stervboes efter bemelte Afdøde forefunden saa kaldet Samfrænder SkifteAkald, som Hr. Lieutenant Lindam har declareret ulovlig, samt benægtet at have skrevet, underskrevet og forseglet Aftaldet, der altsaa er Aarsag til Skiftets Henstand, og, bemelte Lieutenant Lindam nu har gjort Anmodning om Skiftets Foretagelse, saa indkaldes hermed endnu engang for alle berørte sal. Niels LindamsArvinger, nemlig Hr. Lieutenant Jørgen Lindam, forhen værende Cancellie Raad og Tolder i Odense Søren Lindam, Birke Dommer Otto Lindam og Hr. Provst Brorson i Lunderagger paa hans afdøde Hustrue og Børns Vegne, samt Credi= og Debitorer, at møde udi Hiørring Tingstue den 20de Januari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvor Skiftet da skal vorde foretanet og om mueligt er til Ende bragt; denne Jndkaldelse bliver i de Kiøbenhavnske Tidender og i de Aalborgske Jydske Efterretninger til Vedkommendes Efterretning 3de gange indrykket. Aalborg, den 19de Novbr. 1774. J. Holck.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Da jeg fra en min Søn navnlig Rasmus Jacobsen Brun(som i mange Aar har faret for Matros fra Neucastell i Engeland, meest paa udenrigs Stæder) stedse aarlig og undertiden oftere til Brev og Kundskab om hvor han var, indtil for omtrent 11 Aar sig den, og jeg i alle disse Aar ikke har saaet Brev fra ham eller har spurgt til ham, undtagen at her er spargeret, at han skulde være stylet over Borde paa en Reyse til Østersøen, som jeg efter ovenmelte Omstændigheder, des værre, kan troe for sandt; saa, efter di bemelte min Søns Mødrene=Arv hos mig er indestaaende, bliver han herved, saafremt han er i Live, som paatviles, eller om han kan have efterladt sig Arvinger eller Creditorer, som ey formodes, indkaldet at indfinde sig her hos mig inden Lov befalet Tid, for med mig at giøre Afregning og Rigtighed om ermelte Arv; men skulde han ikke i saadan Tid indstille sig enten Personlig eller ved Skrivelse, skal han agtes for død og borte, og følgelig Arven at hiemfalde til mig efter Loven; ikke des mindre vil jeg udbede mig hos alle og enhver, som maatte have nogen Kundskab om ham eller hans Død Maade, at de paa min Bekostning behagelig med Posten pr. Aal. borg vil tilmælde mig hvad de herom kan være vitterlig, hvorfor jeg skal findes erkiendtlig. Sæbye Kiøbstæd i Nørre-Jylland, den 21de Novbr. 1774. Jacob Rasmussen Brun.
Berlingske Tidende, 1774-12-19
Foruden den ved Proclama efter Loven skeete Jndkaldelse, lader underskrevne Skifte=Forvaltere i Aarhuus herved 3de gange indkalde saavel afg. Kiøb= og Handelsmand i Aarhuus Lauriz Westergaards Ud=Arvinger, der ere hans Sødskende eller deres efterladte Børn, imellem hvilke den i Følge den Afdødes oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente af 5te August. 1774. legerede Gave 30 Rdlr. efter Loven skal deeles, som ogsaa alle Stervboets Creditorer og enhver, som formeener at have noget Krave Stervboet, i hvad Henseende det end være maatte, alle inden de i Loven befalede Tider at anmælde sig hos os, de første for at gotgiøre deres Slægtskab, Umyndige med Værger, og Enker med Laugværger, og de sidste for at indgive og legitimere deres Fordringer efter Loven, da enhver skal skee Ret tilfulde; ligemaade erindres Stervboets Debitorer uden Ophold at betale deres Skyld, om de vil undgaae Uleylighed og Bekostning. Skifte Retten paa Aarhuus Raadstue, den 29de Novbr. 1774. F. C. Gleerup. G. Hass.