JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Jndsendt. Naar man ved det i Aalborg Avis af 1ste Jan. d. A. indrykkede Jnserat, bemærker: "at Drengen Flechner var medtaget paa Reisen saavel imod Skibsførerens som Rhederiets Ønske, saa kan man vel tillade sig at sporge, om disse Mænd ikke have havt deres frie Villie ved Drengens Antagelse, om ogsaa Drengen eller Undertegnede har henvendt sig til dem for at faae ham hyret med Skibet; thi neppe har Nogen af os kunnet aabne den Ulykke, der skulde vederfares ham. Jmidlertid maa jeg tillade mig at gjøre opmærksom paa: at Drengen ikke, som anført, ved sin Desertion iland og sin Uefterrettelighed i Guernsen har erholdt den første corporlige Revselse, hvorefter han greb til den fortvivlede Beslutning at aflive sig selv; – nei, alt paa Reisen fra Aalborg til Kjøbenhavn blev den Afdøde saavelsom en af Jungmændene, saaledes gjennempryglet af Christensen, at hele deres Legemer vare sorte og blaae ved Ankomsten paa Kjøbenhavns Rhed, hvilket en af Skibsmandskabet skriftlig har berettet til Aalborg, og man behøver vel neppe at tvivle om, at en Skibsfører, der har kunnet see sig istand til en saadan Behandling, ogsaa paa den øvrige Tour ofte har gjentaget denne skammelige og nedværdigende Fremgangsmaade, hvorfor jeg ogsaa maa drage meget i Tvivl, at Mandskabet i Guernsen, med Undtagelse af hans Medskyldige, skulde have erklæret sig i Faveur af Christensen, især da de Alle ved deres første Ankomst til Kjøbenhavn opsagde deres Hyre, hvilket imidlertid ikke kunde tillades dem; eiheller tyde flere Omstændigheder om, at Mandskabet skulde have havt Aarsag til at optræde i Faveur af Capitainens tyranniske Fremgangsmaade; – men mere beklageligt er det, at Rhederiet, ved at vælge Christensen til Fører, ikke har kjendt Manden nøiere, thi efter Sigende skal han alt som Sty mand have lagt en ustyrlig og heftig Charakteer for Dagen, saa at man vistnok ikke burde have valgt ham til Enehersker og derved have udsat sine Medmenneskers Liv og Helbred. At søge Undskyldninger for Christensens Handlemaade, er vistnok aldeles overflødigt, og vil vistnok heller ikke skee af Nogen, der nu bedømmer Sagen efter de forhaanden værende Facta.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
J alle Tilfælde vil ingen Art af Undskyldning kunne gjælde med Hensyn til min ulykkelige Søn, da Skibet med ham ombord 2 Gange har passeret Kjøbenhavns Rhed, hvor Christensen da kunde have afskediget Drengen, naar han ikke fandt ham tjenlig for Skibet. Aalborg, den 2den Januar 1845. Flechner.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Bekjendtgjørelser. Det blev min tunge Lod inat Kl. 1 1/2, ved en rolig og stille Død, efter 22 Ugers stadig Sengeleie, at miste min kjære Mand, A. L. Høeg, Sognepræst for Ugilt og Taars Menigheder, i sit 81 3/4 Aar. J 46 Aar var han Guds Ords tro Forkynder og deelte med mig vort Ægteskabs 38 Aar, der blev velsignet med 9 Børn, hvoraf 2de modtage ham i Evigheden og 7 begræde med mig hans Død. Ugilt Præstegaard, den 29de December 1844. Maren Høeg, fød Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Theatret i Aalborg. Søndagen den 5te Januar give Undertegnede en stor Forestilling i 4 Afdelinger. Første Afdeling: Tableaux. Anden Afdeling: Harlequin Kukkenbager eller Pierro Bombardeer, komisk Pantsomme af Casorti. Tredie Afdeling: Divertissement af Dands: 1 Tamburindands, udføres af Mad. Rosa Price; 2) chinesisk paa de trois af Balletten "Chiaching" Fjerde Afdeling (for første Gang), Moulinet eller Mølleren, komisk Ballet, med tilhørende Dandse. Paa Søndag aabnes Jndgangen Kl. 5 og Begyndelsen, skeer Kl. 6. Brødrene Price. Eierne til følgende Ting, der til forskjellige Tider ere deels fundne, deels antrufne og efterladte her i Jurisdictionen, uden at det vides, hvem de tilhøre, nemlig: 1 Porcellains=Pibehoved med Rør, i Brændeviinsbrændings=Redskab, i Pung, hvori noget over 5 Rbd., 1 Stk. Træ og 2 Stumper Fjæl, 1 Krukkepibe og 3 Tørklæder, indkaldes herved til, ifølge Placat af 5te December 1812, inden Aar og Dag for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Eiendomsret. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 27de December 1844. Lillienskjold. Børn af begge Kjøn kunne modtages til Oplærelse i de første Gjenstande, saavel dansk Læsning som Haandarbeide C. Deichmann. samt Tydsk hos Den Leilighed, som Guldsmed Smith beboer i min Gaard paa Nytorv, er til Paaske Flyttetid at erholde tilleie. P. W. Bjørn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Den Leilighed i mit Sted paa Algaden her i Byen, som Enkemadame Deichmann i flere Aar har beboet, er til næste Flyttetid at faae tilleie. Moser.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
En Leilighed paa 3 gibsede Værelser med øvrige Beqvemmeligheder er til Paaske Flyttetid at faae tilleie. N. Ørsnes.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Vanille-Jis og Marendser kan daglig bekommes hos Gjæstgiver Petersen. Toddy-Extracter, af dry Madeira, Portviin, Rødviin, Arrac., Cognac. Rom og Genever sælges fremdeles i hele og halve Flasker hos Worm. Hvedemeel.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
fiint og frisk, samt fineste Kjærne- eller Flormeel sælges bestandig i hele Sække som lispundeviis og pundeviis til Nutidens meget nedsatte Priser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Feed Trondhjems & Skotsk Sild, H. L. Spliid, erholdes hos i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Alle og Enhver som formene at have nogen Fordring paa min, under 26de f. M. afdøde Mand, Proprietair Claus Lyche til Broerholt, forhen Eier af Hovedgaarden Kjølskegaard m.v., indkaldes herved til, inden Forløbet af 3 Maaneder fra Dato, at anmelde og legitimere Saadant for min antagne Lavværge, Forligelsescommissair, Examinatus juris Lundbye paa Nørre-Ravnstrup, til hvem og de, som staae i noget Gjældsforhold til bemeldte min afdøde Mands og mit Fælledsbo, – der nu, efter kongelig allernaadigst confirmeret Reciproc Testamente, er tilfaldet mig som fuldkommen Eiendom –, ville behage at henvende sig for at betale deres Skyld inden Udløbet af den foranførte Tidsfrist. Broerholt, den 28de December 1844. C. M. Lyche, født Schunemann.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-02
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved de vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Enken Ane Marie Jensdatter, Eierinde af en Gaard i Gandrup By, og hendes tidligere afdøde Mand, Huusmand Jens Pedersen af Gandrup, samt disses senere afdøde Søn Ungkarl Peder Jensen, ligeledes af Gandrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i bemeldte Bo. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter de fornævnte Afdøde med Varsel efter Loven, til at møde og legitimere deres Arveret. Kjær Herreds Contoir i Nørre-Sundby, den 27de December 1844. Timm.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1845. Fredagen den 3die Januar. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch 3 Julie Røe og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Udlandet. Den 26de December aabnede de Franskes Konge i egen Person Kamrene. Glandsen af de kostbare Dametoiletter og glimrende Uniformer forøgedes ved otte arabiske Høvdinger, der sadde ligeoverfor Thronen. Fire af dem bare hvide Burnuer, hvis Kapper hang dem over Hovedet uden i ringeste Maade at skjule Ansigtet; de andre bare mørke Gevandter med hvide Kapper og Turbaner, slyngede af Cahemir-Shavler. Damerne skulle have fundet megen Smag i de fremmede Herrer. Throntalen indeholdt intet egentlig Nyt. Kongen saae meget rask og vel ud.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
J Constantinopel forkyndte Skytset d. 9de Decbr. atter en Prindsesses Fødsel. Det er den unge Sultans 9de Barn, dog leve kun de 7.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Kongen af Preussen har tildeelt den danske Capitainlieutenant og preussiske Navigationsdirecteur Baron v. Dirckinck-Holmfeld, Commandeur af det nye preussiske Krigskib Amazonen", den røde Øens Orden af 3die Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 31te December. Torsdagen den 2den de anlægges Hofsorg for den afdøde Prindsesse, Sophie Mathilde, en Datter af den afdøde Hertug af Gloucester, som bæres paa sædvanlig Maade i 10 Dage. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Budgettet for 1845 er udkommet. Dets væsentlige Afvigelser fra Budgettet for 1844, forsaavidt Udgifterne angaaer, bestaae i, at de uforudseelige og ubestemte Udgifter ere opførte med 600,000 Rbd. istedetfor at denne Post for 1844 kun var opført med 400,000. Med Hensyn til Jndtægterne, da er det en naturlig Følge af de Forandringer, som ere blevne foretagne ved Tallotteriet (!), at Overskudet deraf er opført med 152,000 Rbd. mindre end (Berl. T.) forr. Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Et af det juridiske Facultets dygtigste og lærdeste Medlemmer, Prof. Scheel, er meget betænkelig syg. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
– Den 21de December have de Roeskildske Stænder sluttet deres Virksomhed. Kjøbenhavnsposten yttrer sig bl. A. saaledes om dem: "Naar der var Spørgsmaal om at etablere et nyt, mere omfattende Collegium, der, istedetfor at være en Talsmand for Folkets Ønsker og Besværinger, skulde være et Middel til at modarbeide disse, en Hemkjæde mod enhver friere Bevægelse og en Modvægt imod Alt, hvad der ikke fandt Medhold hos Regjeringen, da vilde vi ubetinget stemme for de Roeskildske Stænder, dog under den Betingelse, at der blev truffet Foranstaltninger til at bevirke, at de lange, kostbare Taler bleve betydeligt afkortede. Dersom Regjeringen igjen skulde vende tilbage til den preussiske Jdee om preussiske Stænder=Committeer, da kunne vi ogsaa anbefale de samme Roeskildske Stænder, som en Samling af Mænd, iblandt hvilke der kan træffes et fortrinligt Udvalg til at sidde i bemeldte Committeer. Kjøbenhavnspostens"Skizze af Landbosagens Behandling som aldeles eensidig, vil neppe saa almindelig blive tiltraadt, som det Bidrag den, om end med vel stærke Farver, giver til Finantssagens Charakteristik. Der gaaer – hedder det – en Mathed og et Mismod igjennem Committeebetænkningen og de enkelte Taleres Foredrag; det er, som om der imellem hver Linie stod skrevet: "Hvad kan det hjælpe?" og som om man vilde besmykke sig selv med den Mistillid, der havde bemestret sig dem Alle. Den foreløbige Behandling sluttedes ogsaa af Justitsraad Ussing med den tillidsfulde Forventning, at det var sidste Gang at Stænderne kom til at behandle denne Sag, fordi han antog e), at Sagen for Fremtiden vilde blive behandlet af den foreslaaede Finantscommittee. Justitsraad Ussing glæder sig til at see sit eget Aandsfoster, den bedste Frugt af Stændernes Virksomhed og hans egne seige Bestræbelser, slaaede ihiel af den fremmede Gjøgeunge, som er udklækket under en aristokratisk Cotteries Fadderskab, og som altsaa maa være ufolkelig og uden Værdi. Det er igjennem Finanssagen, at Stænderne have vedligeholdt den Rest af Resten, som der endnu muligt er tilbage af Jnteresse for Jnstitutionen hos Folket; men det er ikke den Roeskildske Forsamlings Skyld, at den er tilbage; thi den har med et Held, der er exempelløst i vor politiske Historie, arbeidet paa dens Ruin og Ødelæggelse, og dens seneste Project, med at etablere en Finants-Committee, er ikke stort andet end at ville slaae en Mand ihiel to Gange; den ene er jo nok.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Af Commissarii Slutningstale i den Roeskildske Stænderforsamling hensætte vi Følgende: Den Almægtige være lovet, som har givet mig Styrke til at føre mit Arbeide saaledes til Ende, at jeg naar jeg i mit Lønkammer prøver min Virken, vel bliver mangen Brøst og Ufuldkommenhed vaer, men dog ikke kan skjønne, at jeg i det Hele har forfeilet den rette Vei. Med dyb Følelse maa jeg ogsaa erkjende, hvad jeg i saa Henseende skylder den dygtige Bistand, som jeg har fundet i Forsamlingen, og hvilken Tilfredsstillelse det har været mig, at denne, om ikke i sin Heelhed, saa dog i sin Fleerhed, har bevaret samme Velvillie og Hengivenhed for mig som den, hvormed jeg blev modtagen, da jeg i 1835 traadte frem, for at indvie den da nye Jnstitution, og som siden stedse har fulgt mig fra den ene Forsamling til den anden; ja, jeg kunde være nærved at troe, at denne Velvillie har faaet større Varme og Dybde end nogensinde forhen, ligesom jeg ogsaa mod flere af de Personligheder, som her yderligere have udviklet deres Aand og Sindelag, finder mig hendragen ved forstærkede Følelser af Agtelse og Hengivenhed. Det er saaledes med glade og opløftende Bevægelser i mit Jndre, at jeg nu slutter min Virksomhed i denne Sal, ikke blot fordenne Gang, men - derom kan jeg ikke tvivle – for bestandig Commissarius takkede derpaa Præsidenten, som atter denne Gang med sin anerkjendte Dygtighed og sin troe Udholdenhed har røgtet det ham ved Forsamlingens Tillid overdragne, byrdefulde Kald, at lede dens Forhandlinger." Ligeledes tilføiede han - have de flere udmærkede Mænd, der med særdeles Anstrængelse have udført de vidtløftige og vanskelige Arbeider, som Forsamlingens Tillid til deres Jndsigter og Nidkjærhed for den gode Sag har betroet dem, Krav paa særdeles Paaskjønnelse. Herunder er ogsaa Forsamlingens meget ærede Vicepræsident indbefattet; han har kun havt: liden Leilighed til at træde frem i denne Egenskab, men desto større til at anvende sin Skarpsindighed og sine Jndsigter i at bearbeide flere af de vigtigste og vanskeligste Sager, som ere komne under Forsamlingens Overveielse." Præsidenten sluttede sin Tale med følgende Ord: Der er et Ord, som er udtalt af en gammel kirkelig Lærer, og som ofte er blevet anført til Lærdom og Erindring, isærdeleshed ved Forhandlinger paa de religiøse Enemærker. Men det er ikke paa disse Enemærker alene, at det har sin fulde Anvendelse. Det er dette Ord: at Det, hvorom det gjælder, er Enighed i Det, som er nødvendigt, Frihed i Det, som er tvivlsomt, men velvilligt Sindelag i Alt. Og - idet jeg endnu beder den ærede Forsamlings Medlemmer modtage min Tak for det Sindelag, som er kommet mig imøde, til hvilken Side jeg end har vendt mig – vil jeg slutte mit Ord med det Ønske: at vi – Saamange som det vil være beskikket, atter at samles her med hverandre – maae samles som Mænd, der vide at hylde dette Valgsprog i Gierning og i Sandhed."¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
J Kunstakademiets Forsamling den 30te Decbr. tilkjendtes Eleven Joh. Peter Molin den lille Sølvmedaille for en Modelfigur i Basrelief og Eleven C. F. Otto den lille Sølvmedaille for modelleret Composition i Ornamentfaget, efter Opgave: "et Gravminde over en Præst. (B. T.)Der har i denne Tid fundet nyt Valg Sted af Sogneforstandere for Hvidoure og Frederiksberg Sogne, hvorved det conservative Parti har havt den Fyldestgjørelse, at fortrænge to af Forstanderskabets ivrigste Oppositionsmedlemmer, Statsraad Poulsen og Overretsprocurator B. Christensen. Birkedommer, Justitsraad Frederichsen, har derved ikke alene havt den Juleglæde at blive af med to af sine djærveste Modstandere, men han har endogsaa igjen faaet sin gode Ven, Procurator Klein, ind i Forstanderskabet. (O. Th. Av.)- Generalpostdirectionen har besluttet, ugentligen at lade en femte Brevpost afgaae mellem Kjøbenhavn og Hamborg, idetmindste saalænge Dampskibsfarten fra Kjøbenhavn standser. Den vil blive befordret med en Act mail-coach, der tillige kan optage 3 Passagerer, og som skal tilbagelægge Veien endnu hurtigere end Personposten. Med denne Mailpost følge ikke Bivogne. Den Befordring, som skal føre Posten igjennem Fyen, er med Jisbaad ført over Beltet, og denne nye Post vil saaledes sandsynligviis meget snart komme i Gang. Efter Bestemmelsen skal den afgaae fra Kjøbenhavn hver Onsdag Aften. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Den 24de December var det 50 Aar siden Kjøbenhavns virksomste og driftigste Borger indtraadte i disses Antal. Dette er Grosserer, Ridder Jacob Holm. Hvorledes han siden har udvidet sin i Begyndelsen indskrænkede Virkekreds, er almindelig bekjendt. Som Skibsrheder har han til sine Tider havt 20 Skibe paa eengang i Søen; og paa sine talrige Fabrikker, Værfter, Establissementer og Fartøier beskjæftiger han i Gjennemsnit 500 Mennesker dagligen. Alene i Ugeløn til sine Arbeidere udbetaler han aarligen over en halv Tønde Guld. Foruden det betydelige Skibsværft og Bedding paa hans Plads i Strandgaden, eier han ogsaa det forrige asiatiske Compagnies vidtløftige Bygninger og Plads, og har ligeledes nyligen tilkjøbt sig den afdøde Skibsbygmester Larsens. Den saakaldte Appelbyes Plads derimod er under hans Hænder forvandlet til en smuk lille By for sig selv, hvor omtrent 130 Familier have fundet smaa, velindrettede og hyggelige Boliger for billig Priis, der ere meget søgte og staae langt over de sædvanlige Leiligheder til samme Priis i Stadens snævre, smudsige og usunde Stræder. Derhos har han anlagt og driver endnu en Oliemølle, en Sæbefabrik, en Seildugsfabrik, en Reebslagerbane, Stearinlysfabrik, og er den første her fra Staden, som har udsendt Skib til Hvalfangst i Sydhavet. Den største Deel af disse Anlæg paabegyndtes i Krigens Tid, imedens Handel og Næringsveie paa saa mange Steder standsedes, og den uafbrudte Række af Aar, hvori de siden ere drevne, vidner om den Kyndighed og Erfarenhed, hvormed de er fortsatte. (Berl. Tid.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
- Prof. Nielsen har, efter at være fratraadt sin hæderlige 3aarige Bestyrelse af Borgerdydsskolen her i Byen, i forrige Maaned modtaget et skjønt Beviis paa Disciples og Venners Høiagtelse og Erkjendtlighed, idet omtrent 350 af disse have ladet præge og overrække ham en Medaille i Guld, som paa den ene Side fremstiller hans Portrait, og paa den anden har følgende Jndskrift, omgiven af en Egekrands: Fra taknemmelige Disciple og hengivne Venner. (Berl. Tid.)- Vor Landsmand Koppen, i længere Tid ansat ved et af de græske Gymnaster, er nu, efter at have fuldendt en Reise igjennem Syrien og Palæstina, vendt tilbage til sit Fædreland. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Af Theaternyt fra Christiania erfares, at Hr. Mantzius (en kort Tid ansat her ved det kgl. Theater) har debuteret paa Nationaltheatret i Christiania som "Tom Lumpkins" i det gamle muntre Stykke Feiltagelserne".- Bladet "Ny Portefeuille vil fra Nytaar udgaae under Navn af "Dansk Album." Hver Søndag vil der udkomme et Nr., som tilbringes Abonnenterne for 15 Mk. Qvartalet, eller for 1 Mk. 4 s. for hvert af de første 12 Hefter og det 13de gratis. Lithographierne og Portraiterne ville blive i Form af dem i "Dansk Pantheon."
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Ved Høiesteret er Lars Christian Larsen, for at have indført ustemplede Spillekort, ligesom ved Kjøbenhavns Politiret, tilfunden at bøde 863 Rbd. S.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Foranlediget ved et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i en Kjøbstad om, at nogle Borgere, som havde etableret sig i denne, efterat Skatteligningen for indeværende Aar var foretagen, desuagtet maatte ansættes i Nærings- og Formueskat, og at det maatte tillades for Fremtiden at ligne Skatterne halvaarsviis, eller at der idetmindste ved det andet Halvaars Begyndelse maatte skee en Revision af Ligningen, hvorved de senere tilkomne Borgere kunne sættes i Skat, svarede Cancelliet i Skrivelse af 3die Octbr., at der vilde være at forholde efter Collegiets Skrivelse af 8de Febr. 1840, hvorefter der, naar Skatteligning i en Kjøbstad først er tilendebragt, ingen Efter-Ligning bør iværksættes paa de i Aarets Løb tilflyttede Jndivider, hvilke først blive at inddrage under næste Aars Ligning. (Coll. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
En dansk Mand, der i sin Landflygtighed (formedelst en Duel) har vundet et Navn i Udlandet, Myemonikeren Otto(Reventlow, skal nu have faaet udvirket, at hans tvungne Ophold i Udlandet er blevet hævet. (Kbhavnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
– Jfølge Bergsøes i disse Dage udkomne den danske Stats Statistik, 2det B. 1ste H. fandtes der i Aaret 1835 i Kongeriget Danmark 90,038 Huse, hvoraf 26,557 jordløse og 63,481 med Jord. Af disse 90,038 Huse vare 44,165 Leiehuse, 38,542 Selveierhuuse og 7331 Arve fæstehuse med Ret til Salg og Pantsætning. Under de Huse, som have Jord, drives 21,297 Tdr. Hartkorn, og hvert saadant Huus har i Gjennemsnit 1/32 Tønde Hartkorn, eller 5 1/2 Tønde Land. Af Bøndergaarde, d. v. s. af Jordeiendomme paa over 1 og under 12 Tdr. Hartk. var der i Aaret 1835 et Antal af 66,490 med 314,497 Tdr. Hartk., eller omtrent 83 Procent af hele Landets Hartkorn, og dette Antal er siden den Tid snarere lidt forøget end formindsket. Af disse 66,490 Gaarde udgjorde i 1835 Selveiergaardenes Antal 41,695 (6000 Arvefæstegaarde medregnede, medens Fæstegaardenes kun var 24,795 og siden den Tid er et ikke saa ganske ubetydeligt Antal Fæstegaarde solgte eller arve fæstede bort, Selveiergaardenes Antal saaledes forøget, og Fæstegaardenes formindsket. Under Selveiergaardene dreves i 1835 177,087 Tdr. Hartkorn, og under Fæstegaardene 137,410 Tdr., og lægger man Husenes Hartkorn til, bliver Selveiergodsets samtlige Hartkorn 189,904 Tdr., og Fæstegodsets 145,890 Tdr. Indtægten af en Fæstegaard paa 6 Tdr. Hartk. med 50 til 60 Tdr. Land god Jord, dreven af en flittig, dygtig og med behørig Driftscapital forsynet Mand, anslaaer Forfatteren til 870 Rbd. om Aaret, og Udgiften til 640 Rbd., saa at der bliver et Overskud af 230 Rbd. til Klæder, forsaavidt samme ikke forfærdiges i Huset, til Smaatting og til at lægge op. Et Fæste- eller LeieHuus med 3 Tdr. Land Middeljord, drevet med Køer, giver, efter en Forfatteren af Grev Reventlov til Christianssæde meddeelt Oversigt en Jndtægt af 107 Rbd. om Aaret imod en Udgift af 66 Rbd. 1 Mk., altsaa et Overskud af 41 Rbd. (O. Th. Av.) Idag er udkommet: Gæa, æsthetisk Aarbog for 1845. udgivet af P. L. Møller, med Fortællinger af St. Blicher, Carl Bernhard, C. N. Rosenkilde, H. C. Andersen og en Anonym; poetiske, prosaiske og dramatiske Bidrag af Oehlenschlæger, Hauch, H. C. Andersen, Ludv. Bødtcher, Chr. Winther, A., H. C. Ørsted, Welhaven, Hillerup, Wergeland, Gr. Thomsen, F. J. Hansen, Borgaard og Udgiveren; samt 28 Jllustrationer i Lithographie, Stylographie, Træsnit og Chemitypie, efter Originaler af Juel, Clemens, Const. Hansen Klæstrup, Melbye, Colberg. Sødring, Westphal, L. Frølich, Marstrand, Stovgaard, Bendz. Ottesen, Lundbye, Bissen og Thorvaldsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Befordringer. D. 29de Decbr. er charakt. Reservechirurg S. Courlænder udn. til Underlæge ved Søetaten, S. D. er Reebslager=Qvarteermand P. Alberg udn. til Reebslager ved Holmen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-01-03
Hs. K. H. Kronprindsen agtede, efter Forlydende, den 2den Januar at tiltræde Reisen til sin Gemalinde i Neustrelitz. (Hemp. Av.)J Eisenbahn Zeit." skrives fra Hamborg, at den Rets strid, der er fremkaldt ved nogle af de derværende Børsmænds Utilbøielighed til at betale de fastsatte Jndskud paa de tegnede Actier i den Husum-Tønningske Jernbane, begynder i høi Grad at fængsle den offentlige Opmærksomhed. Antallet af de Vægrende er 33, og da disse holde fast sammen, vil det være dem let at bære Procesomkostningerne, medens Jernbane-Committeens Agent maa drage retlig tilfeldts imod hver enkelt Vægring, hvorved Omkostningerne for Selskabet antages at ville blive meget forøgede. Hvad Understøttelse Selskabet i denne Sag kan vente fra den danske Regjerings Side, er der endnu ikke Tale om. - Af Jtzeh. Ugeblad sees, at de Kjøbenhavn=Roeskilder Jernbane-Actier sælges paa Børsen i Hamborg 16 a 18 Pret. under pari, og at man ikke meere tænker paa at gjøre Forretninger med Actier i saadanne Baner, hvis Anlæg ikke allerede er paabegyndt. "Overhovedet, hedder det, vil det for Committeerne næsten være en Umulighed at indcassere det fulde Beløb eller 100 Pret. af Actierne. Med 40 Pret. Indskud ere de første, som solide anseete Actietegnere løste fra deres Forpligtelse; hvor skulle de endnu resterende 60 Pret, komme fra Med Tvang udrettes under disse Omstændigheder Jntet – og uden Penge bygger man ingen Jernbaner!"