Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Jfølge Geheimeraadets Befaling er en Commission nedsat med Hensyn til det sydlige Australiens Kolonisation. - Den nordamerikanske FrienegerKolonie i Liberia fremblomstrer i høi Grad; 70 Negere ere nyelig bragte dertil. – Efterretninger fra Kap af 22de Februar melde: at Kafferne ere drevne tilbage over den store Fiskeflod, i en Træfning mistede de 37 Mand. – J London samles Subskription til at foretage en Undersøgelses-Reise fra Kap til Maanebiergene tvers igjennem Afrika. Kongens Søn, Greve Münster, Hertugen af Sommerset og flere Store staae i Spidsen for dette Foretagende. – Jfølge Aviser fra Nye Orleans har et frygteligt Jordskielv fundet Sted i Omda; 3 store Stæder og mange Landsbyer vare totalt ødelagte. Fem Udbrud af Vulkaner havde fundet Sted, ledsagede af frygtelige Jordskielv, som ødelagte den største Deel af St. Miguel og St. Sal vader. Luften var i den Grad formørket af Aske og Røg, at Jndvaanerne maatte i 8 Dage betiensig af Fakler. Lavaen havde paa nogle Steder udbredet sig i en Strækning af 65 Leguas. Og Truillo havde man havt Jordskielv og 40 Leguas derfra var en Vulkan blaven sprængt. Man fortæller at man troede i Alaucha, at den yderste Dag var kommen og at 300 Par lode sig derfor i Hast copulere. – Fra Wien berettes, at man har faaet over Triest nye Efterretninger fra Alexandria, som lyde meget førgelige med Hensyn til Pesten. Denne frygtelige Sygdom har begyndt at rase med fornyet Kraft og de Dødes Antal stiger med hver Dag. Jsær skal Dødeligheden i Kairo være uhørt. Man frygtede for at denne folkerige Stad skulde snart uddøe, og alle de Mennesker som endnu formaaede det, havde taget Flugten. Mehemed Ali opholdt sig under denne offentlige Ulykke i Over=Ægypten: han skal selv have været upasselig. Pesten skal have yttret sig paa Øen Lesbos, i Staden Beirui Syrien og paa Cypern; i Salonich hvor den havde yttret sig, er den igien ophørt; men i Constantinopel have nogle Pesttilfælde yttret sig. Paschaen af Ægypten har den Trøst i al sin Qvide at hans Tropper ere i Besiddelse af alle Søehavni Arabien ved det røde Hav. - Dampskibet Royal Tar ankom den 7de Mai til Spithead fra Spanien, og skal have medbragt den Efterretning at Valde skal, ved at have besat Passerne i Dalen Amescoas, have drevet Zumala Carrequi og Don Karlos tilbage til Biscaia; men at de derpaa havde med deres hele Magt overfaldet General Triarte, som havde lidt et Tab af 800 til 1000 Mand, 70 Officere og 3000 Gevære. General Cordova, som den 22de og 23de havde tabt 400 Mand, var kaldet til Madrid. Jfølge en Beretning i den spanske Hoftidende af 3die Mai, tilskriver Valdes sig Seiren og siger at han havde kun 29 Døde og Saarede, men at Fienden har tabt 400 Mand. Jfølg de paalideligste franske Blades Beretninger synes det imidtertid fuldkommen vist at Valdez har lidt et betydeligt Nederlag. Fægtningerne varede ved fra den 22de til den 24de April. Dronningens Tropper vovede sig ind i Dalene imellem Biergene, hvor alle Positionerne vare Karlisterne nøie bekiendte, de bleve der angrebne fra alle Kanter og et stort Blodbad anrettet blandt dem. Jriarte blev slaget ved Gernica den 1ste Mai, efter en meget blodig og haard Træfning; han havde ladet sig lokke af et forstilt Tilbagetog af Fienden, til et Angreb paa Staden. Man har en Bulletin af 25de Mai fra Don Karlos Hovedqvarteer i Onate, som omtaler Valdes Nederlag i de meest jublende Udtryk, 600 Christinos bleve tagne til Fange og Sletterne ved Aberzuza og Ernaul vare bedækkede med deres Døde. Lord Elliot, og Oberst Gurvood vare den 6te afreist fra Bayonne til Paris, efterat at Valdez havde indsendt det med dem afsluttede Cartel til Regieringens Approbation. De havde afsluttet denne Overeenskomst med Val den og Zumala Carregni, den gaaer ud paa, at Fangerne skulle udvexles, og at de Personer, som træffes med Vaaben i Hænderne, skulle herefter ikke skydes, den var underskrevet af Zumala i Seguraden 25de, og af Valdes i Logrono den 29de; da Logrono ligger ved Ebro, saa maae Valdez have forlagt sit Hovedqvareer tilbage dertil.