JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den Pariser Moniteur indeholder Efterretninger, som vise, at den sætter mere Lid til den carlistiske Fremstilling af de sidst forefaldne Krigsbegivenheder, end til den i den Madrider Gaceta meddeelte Seiersberetning fra General Cordova. Moniteuren beretter nemlig, at Mina var vendt tilbage fra Lumbier til Pampelona, efter forgieves at have forfulgt Levningerne af Erasos Corps; at tilforladelige Efterretninger og Træfningen d. 15de endnu manglede, men at det lod til at ville stadfæste sig, at Cordova havde gjort et frugtesløst Angreb paa Zumalacarreguy ved Argulias Broen, og at Orog, som havde omgaaet Jnsurgenternes Stilling, var ved hiint mislykkede Angreb bleven udsat for disses hele Magt, og havde derfor om Natten trukket sig tilbage, saaat han den 16de atter stødte til Cordova ved Los Arcos; at endelig Begges forenede Tropper stode d. 17de ved Puentede la Reyna. Jmidlertid forkynder en Proclamation fra General-Capitainen i Aragonien hiin Træfning som en fuldkommen Seier. Andre Efterretninger fra Bayonne af 25de Decbr. mælde, at d. 21de stode Don Carlos og Zumalacarreguy med 8 Batailloner, ved Goni, Cordova, Oroa og Lopez ved Puente de laReyna; at den aarlistiske Junta befandt sig i St. Estevan, og at sammes Præsident, Etcheveria, var fængslet paa D. Carlas's befaling; at Christinerne d. 21de havde gjort et Udfald fra St. Sebastian, men vare med Tab drevne tilbage af Carlisterne, som vedblev at beleire Elisondo; at endelig Mina laae syg i Pampelona. - Procuraderes Kammeret foretog den 20de f. M. en Deel Reductioner i Udentigsbudgettet, navnlig med Hensyn til de udenlandske Gesandters Lønninger. At en carlistisk Opstand skulde være udbrudt i Gallicien, et et endnu ikke stadfæstet Rygte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Portugal. Jfølge de sidste Efterretninger herfra vare de fremmede Tropper, som laae uvirksomme i Hovedstaden og adskillige Egne af Landet, meget utilfredse med deres Sold og Kost og forlangte at blive sendte hjem. Regjeringen anvendte derimod Alt, forat beholde de fremmede Tropper i sin Tjeneste, meest paa den spanske Gesandts Forestillinger og Nødvendigheden af at lade 6 til 8000 Md. marschere til Grændsen, fordi den spanske Regjering saae sig nødt til at trække sine egne Grændsetropper bort. - De portugisiske Gesandter, Grev Ficalho og Baron Sa daBandeira, som d. 26de Decbr. ankom til München, have overbragt Hertugen af Leuchtenberg samtlige politiske Ordener. - D. 2den Januar vilde Hertugen afreise med Gesandterne til Falmouth, hvor Krigskibet, D. Pedro, venter, for at føre ham til Lissabon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Frankerig. Paa Hr. Persits Jndstilling ere 29 af Fangerne i Mont St. Michel benaadede, paa Grund af deres ved den der stedfundne Jldebrand udviiste rosværdige Forhold. Ligesom man lægger Mærke til, at iblandt de Benaadede ere 17 Carlister og kun 12 Republikanere, saa savner man ogsaa iblandt dem adskillige Personer, som udmærkede sig under Juni Urolighederne 1832. Da nu disses Forhold under Branden ogsaa har været tildeelt den største Ros, saa maa formodentlig deres politiske Charakteer ansees for saa farlig, at den ikke egner sig, end ikke til en Formildelse af Straffen. Dersom Pariserne have Ret i at mene, at Hensigten med at bekjendtgjøre denne Benaadning saa tidlig har været, at virke fordeelagtig paa Valget af en Deputeret for Hovedstadens 5te Arrondissement, hvilken Deputeertplads var bleven ledig derved, at Hr. Thiers havde modtaget Valget for Aix, saa er denne Hensigt ikke opnaaet; thi Valget er faldet paa Oppositions=Candidaten, Hr. Salverte, som fik 554 Stemmer, medens den ministerielle Candidat, Hr. Sanson-Davilliers kun erholdt 465. Da der nu fra Ministrenes Side var opbudet Alt, for at skaffe Hr. Davilliers Majoriteten; da endog de ministerielle Blade reent ud havde erklæret Vælgerne, at de ved dette Valg maatte afgjøre, om de bifaldt det hidtil værende Regjerings System, eller ønskede samme forandret: saa anseer man dette Udfald som et fuldstændigt Nederlag for det ministerielle System, og som et ufeilbart Beviis paa den offentlige Menings Fremskriden. - Rygtet og Marskalk Mortiers nærforestaaenede Udtræden af Cabinettet vinder daglig meere Tiltro; hans Talenter skulle af Kongen ikke være befundne tilstrækkelige til at beklæde denne Post. Messager vil vide, at Kongen længes efter Marskalk Soult, som viste hans Majestæt en ubetinget Lydighed, men igjen forlangte en ligesaa ubetinget Lydighed af de øvrige Ministre. Da man imidlertid - mener Messager vide te - ikke vil tør vove at komme med Marskal Soult, førend Krigsbudgettet er voteret: saa vil et midlertidigt Præsidium under Humann eller Rignyeller Dupetre komme i Stand. Jøvrigt har, efter samme Blad, Hr. Thiers fuldstændig udsonet sig med Soult, og Begge ere blevne enige om at lade Hr. Gui zor udtræde. - Journal des Debats berettet, at LordCowley, Hertugen af Wellingtous Broder, et udnævnt til Gesandt i Paris, istedetfor Lord Granville. - De Deputeredes Kammer har i den senere Tid været beskjeftiget med Debatterne om Opbygningen af en ny Sal for Pairskammeret, hvorved da ikke blot Amnestisagen ogsaa kommer paa Bane; men Oppositionsmændene tillige benytte Leiligheden til at udtale sig om Regjeringens System i det Hele, ikke saa meget til Kammeret, hvori de næppe kunne vente at udrette Noget, som til den offentlige Mening, der, stærkere end Kammeret, vil kunne sætte igjennem, hvad dette forkaster. Resultatet er endnu ikke bekiendt; Debatterne ere interessante, men altfor vidtløftige til at kunne meddeles, endog blot i Udtog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Storbrittannien og Jrland. Det nye Cabinet, hvis Sammensætning foraarsagede saamange Vanskeligheder, er nu constitueret, og om det end sandsynligviis ikke vil være af lang Varighed, saa er det dog, for de løbende Forretningers Skyld, godt, at de enkelte Embeder ere besatte. Følgende er den fuldstændige Liste over Cabinettets Personale: Sir R. Peel, Lord Lyndhurst, Lord Warneliffe, Hertugen af Wellington (Udenrigsminister), Hr. Goulburn, Grev Aberdeen, Grev de Grev, Sir G. Murray, Hr. A. Baring, Lord Ellenborough, Sir Edward Knachthull, Hr. Herries og Sir Henry Hardinge (Statssecretær for Jrland). Blandt de øvrige høie Embedsmænd, som ikke have Sæde og Stemme i Cabinettet, og blandt hvilke Grev Haddington er udnævnt til Lord Lieutenant af Jrland, findes ikke et eneste Navn, med Undtagelse af den i politisk Henseende ubetydelige GrevDenbiges, som jo tilhører Personer, der have været Reformens Modstandere. Coureren vil vide, at der allerede hersker en slet Forstaaelse iblandt Cabinettets Medlemmer, og at Sir Peel kun nødig bliver paa sin Post. - Hoftidenden af 31te December bekjendtgjør den længe ventede Proclamation om Parlamentets Opløsning. Den er affattet ganske i den sædvanlige Form og indeholder Intet, uden at Parlamentet er opløst, og at det nye skal være samlet til den 19de Febr. Proclamationen, som saa længe er seet imøde, har naturligviis intet videre Jndtryk gjort, hverken paa Børsen eller paa Publicum. Den travle og urolige Virksomhed, som i alle Landets Stæder pleier at gaae forud for et nyt Parlamentsvalg, er allerede begyndt; de offentlige Blade ere fulde af Beretninger om didhen hørende Begivenheder og om de formodentlige Resultater af disse Bestrædelser; navnlig indtage Addresserne, hvori Candidaterne anbefale sig deres Vælgere, et stort Rum. Til urolige Optrin er det endnu kun kommet i Rochdale, hvor Stokke og Stene, spillede en Hovedrolle i en Forsamling, som holdtes til Fordeel for en Torv Candidat, ved hvilken Leilighed Forsamlingens Præsident, en Hr. Rentice, fik sit ene Been slaaet i Stykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Belgien. D. 31te December blev der stor Larm i Repræsentantkammeret i Brüssel. Hr. Verduffen foreslog at udnævne en Deputation, som skulde ønske Kongen et glædeligt Nytaar; men Hr. Dumortier vilde, at det skulde være som i Fior, at Enhver, der havde Lyst, kunde selv bringe sin Lykønskning. Udenrigsministeren, Hr. v. Meulengere, yttrede, at han fandt det passende, at Medlemmerne af Kammeret forenede sig om at sende en Deputation; men da han var saa uheldig at betjene sig af det Udtryk, "for at opfylde deres Pligt imod hans Majestæt", saa sprang Hr. Dumortier op og erklærede, at i et Land, hvor alMogt udgik fra Nationen, havde Repræsentantkammeret ingen Pligter at opfylde mod Kongen (!); han ærede den kongelige Auctoritet saa godt, som nøgen Belgier; men, hvor alle tre Magter vare lige, kunde han ikke fordrage, at man talede om den ene Magts Pligter imod den anden. Det hialp ikke, at Hr. Desmanet de Biesme gav Forslaget den Vending, at en Deputation skulde bevidne Kongen Kammerets Hengivenhed; Hr. Dumorlier paastod, at man ikke burde fornedre sig for den kongelige Magt. Det var ligesaa forgieves, at flere Medlemmer søgte at fore ham til Gemyt, at der jo blot handledes om en Hoflighedsbeviisning; Hr. Dumorlier blev ved Sit; han satte paa ny sin Svada i Bevægelse, og uagtet Kammeret ikke meere vilde høre paa ham, men forlangte Afstemning; uagtet man peb, skrabede og trampede, for at overdøve ham; uagtet Præsidenten ringede med sin Klokke, saa overskreg Hr. Dumortier dem Alle og satte sig ikke, førend han havde sagt Alt, hvad han vilde. Da først kom det til Alstemning, og Deputationen blev udnævnt. - Rhin= og Mosel=Tidenden vil vide, at de belgiske Orangister have sendt en Deputation til London, for at formaae det engelske Cabinet til, snarest muligt, at bevirke en Restauration i Belgien,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Tyrkiet. Fra Corfu er den Efterretning kommen til Triest, at hele Albanien er i Opstand. Albaneserne have nægtet Porten Lydighed og overalt fordrevet de tyrkiske Auctoriteter. De forlange - og de paastaae, at det er blevet dem lovet - enten Uafhængighed, ligesom Grækenland, eller Jndlemmelse i denne Stat, med Forbehold af visse Privilegier. De ere i Besiddelse af flere faste Pladser og have i Berat nedsat en provisorisk Regjering. Flere Tatarer vare ankomne med dette Ulykkes Budskab til Constantinopel, hvor man var bleven yderst bestyrtet derover. Rimeligviis forestaaer en Kamp paa Liv og Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Blandinger. Preussen. En Cabinetsordre af 18de Decbr. forbyder de Studerende at besøge Universiteterne i Bern og Zrich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Tydskland. Professor de Wette i Basel er udnævnt til første Præst ved Petri Kirke i Hamburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Indenlandske Efterretninger. Altona Mercur" vil vide, at den til denne Hensigt udnævnt Committee skal beskjæftige sig med Afsattelsen af en ny Trykkelov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
J "Fædrelandet" meddeler nu ogsaa Prof. David sine Læsere Underretning om, at den mod ham anlagte Retssag er incamineret; at Generalfiskalen har produceret sit Jndlæg d. 30te f. M., og at Hr. Profesforens Defenfor for Hof= og Stadsretten, Procurator Haagen, har begjæret og faaet Anstand til Mandager d. 12te d. - Ved samme Leilighed kundgjør Prof. David, at han, efter kongelig Resolution, af 18de f.M., er bleven suspenderet fra sit Lærer-Embede ved Kjøbenhavns Universitet, og at han den 4de d. har faaet officiel Communication om, at han ogsaa er suspenderet fra sin Lærerpost ved den kongelige militaire Høiskole. (Khp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Ved Tallotteriets 1277 Trækning i Altona udkom: No. 58. 83. 71. 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Ribe, 1ste Sønd. efter Nytaar prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
J Ribe Kjøbstads 2de Kirkesogne ere i afvigte Aar 1834 ægteviede 19 Par, Fødte af begge Kjøn 74, Døde af begge Kjøn 53, altsaa ere i Aarets Løb 21. flere fødte end døde. ESSk. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
J Anledning af at Christiane Schrøder af Nordbye Svan paa Fanøe attraaer Bevilling til Ægteskabets aldeles Ophørelse med hendes fra Bord og Seng, ceparerede Mand Niels Hansen Seilmager, indkaldes denne, hvis Opholdsted ikke vides, herved med 6 Ugers Varsel at melde sig for Undertegnede, for at den lovbefalede Mægling for hans Vedkommende kan foranstaltes foretaget. Saafremt han ikke møder, maa han vente at den ovennævnte Bevilling bliver meddeelt. Ribe Stiftamthuus, den 8de Januar 1835. Sponneck. Overeensstemmende med Forordningen af 15de Mai 1834, 8 44, bliver herved bekjendtgjort, at ifølge de afholdte Valgforhandlinger, er Gaardmand Ole Christian Christensen Kirk til Ebbensgaard i Ullborg, Sogn valgt til Deputeret, og Hr. Christian von Brockdorff til Aarmølle i Gudum Sogn til Suppleant for det 19de Valadistrict for de mindre Landeien; domsbesiddere i Jylland, samt at begge have modtaget Valget. Lemvig, den 2den Januar 1835. Gundelach, Valgdirecteur. 1376 Rbd. 955 s. i rede Sølv. under Møgeltønder Birks Overformynderie, kan strax imod anordningsmæsig Sikkerhed, erholdes til Laans hos undertegnede Skifteret. Møgeltønder den 24de December 1834. Feddersen. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Bekjendtgjørelse. Til en bedre Indretning af Friebefordringsvæsenet i Öster Vester og Skads Herreder her i Amtet er truffet den Foranstaltning, at Requisition af Befordring i dette District, som forhen formedelst Amtstuens Fraliggenhed ofte skeete directe til Sognefogderne, for Fremtiden skeer hos Hr. Bye og Herredskriver Heilmann i Varde, som mod Foreviisning af Vedkommendes Pas paa frie Befordring, foranstalter Tilsigelse af Befordringer. Hvilket herved bringes til offenlig Kundskab. Ribe Stiftsamthuus den 30 December 1834. Sponneck. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Sleswig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lanenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt At vi, efter Handelshuset B. Bruun & Søn og dets Jnteresentere Agent Hans Brøchner Bruun samt Kjøbmand Thøge Brøchner af vore Kjøbstæder Fredericia og Assens, deres herom allerundanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus og Jnteresen, tere ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercuur, samt Nibe og syens Stifts Aviser 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos disse, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Handelshuset og Jnteresentere at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februarii 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Løven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilline Ord til andet indrykkes i fornævnte Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 20de Decbr. 1834. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Örsted. Lassen, Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Bevilling for Handelshuset B. Bruun & Søn og Jnteresentere til ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som have noget at fordre, enten paa bemeldte Handelshuus eller Jnteresentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver som maatte have noget at fordre hos Handelshuset B. Buun & Søn eller undertegnede dets Jnteresentere til for os, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Assens og Fredericia den 24de Decbr. 1834. Bruun. Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
at det mellem Undertegnede hidtil bestaaende Jnteresentskab under Firma B. Bruun & Søn, ophører fra 1ste Jan. 1835 bliver herved bekjentgjort. Handelen indsens fortsætter jeg Bruun for min egen Regning, under Firma B. Bruun & Søn, og jeg Brøchner vedbliver Forretningerne i Fredericia for egen Regning og under mit eget Navn. Assens og Fredericia den 31te Decbr. 1834. Bruun. M. Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Undertegnede anbefaler sig med bedste tørt og fiint raspet Brasilientræ til 3 1/2 Rd. 100 Pd. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-09
Directe arriveret Rigaer og Libauer uheglet Hør sælges til billigste Priser hos Bjerrum. En Sølvspiseskee, mærket 1. R. i dobbelt Træk, er bortkommen fra sin Eier. For dens Tilveiebringelse erlægges dens fulde Værd. Man melde sig paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Kongelig. allernaadigst privilegeret. af i De. 1sts AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 4. Tirsdagen den 13de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Nibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Paa Krigsskuepladsen er Alt i samme Tilstand, som for Træfningerne d. 12te og 15de Decbr. Begge Partier synes at forstærke sig til en forestaaende Kamp. Kommanden over OperationsArmeen skal være General Cordova fratagen og overgivet til Gen. Lorenzo. Efter Andre skal en Upasselighed holde Gen. Cordova tilbage i Pampelona. J London var et Rygte almindeligt udbredt om en hæftig Opstand af Carlisterne, som skulde være udbrudt i Gallicien, men dette har ikke stadfæstet sig og er rimeligviis allene udspredt af Børs Speculanter. Procuradores har bevilget de af Ministrene forlangte Summer for Gesandterne i Wien, Berlin og Petersburg, under den Betingelse, at de tre Magter ville bevemme sig til en ubetinget Anerkjendelse af Dronning Jsabella. Ministrene havde i Forveien forsikkret, at de aldeles ikke vilde gjøre noget nedværdigende Skridt, for at opnaa dette vistnok ønskelige, men ingenlunde uundgaaelige nødvendige Maal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Portugal. Hertugen af Leuchtenberg eller, som han nu kaldes, af Sante Croce er paa Reisen til Portugal kommen til Frankfurt. Dog var, efter Skrivelse fra Rotterdam, det portugisiske Fartøj, som skulde overføre ham, endnu ikke ankommet der. Hovedbetingelserne i Egteskabskontrakten ere følgende. Hertugen naturaliseres strax efter Formælingen som portugisisk Prinds og erholder af Nationen en i Forhold til hans høje Stilling staaende Apanage, hvilken er uafhængig af den ham af hans Gemalinde Dronningen tilsagte Dotation, Prindsen erklærer sig tilfreds med denne Apanage og frasiger sig alle Fordringer paa hans Gemalindes Eiendomme; Prindsen har fuldkommen Ret til ved Testament og paa anden Maade at disponere over sine Eiendomme efter det Lands Love, i hvilket de ere beliggende. Prindsen beholder, hvis han skulde overleve Dronningen, hele Apanagen og indrømmes et af de kongelige Slotte til Beboelse, vælger han sin Bopæl uden for Landet, faar han kun den halve Apanage og ingen Godtgjørelse for den frie Bopæl. Sønnerne og Dottrene af dette Egteskab maa ikke forlade Portugal uden Kongerigets Kortes's Samtykke, ej heller maa de indgaa noget Egteskab uden Tilladelse af deres Moder eller, hvis hun er død, af den, som er fulgt hende paa Tronen. Et Stridspunkt, som truede med at volde langvarige Uenigheder mellem den engelske og portugisiske Regjering. er nu afgjort. Englænderne have fra meget gamle Tider af nydt betydelige Privilegier i Portugal, af hvilke de vigtigste ere, at de, foruden den dem personlig tilstaaede Fritagelse for Militær-Pligt, endnu have Ret til at holde 6 Handelsbetjente for hvert Handelshus fri for samme; at de ikke ere underkastede de portugisiske Domstole, men at en af dem selv valgt Dommer afgiør alle deres Retssager, saavel civile som eriminelle; at de ikke kunne tvinges til at sælge deres Grundeiendomme, til Statens Bedste; at de ere fri for en Mænde Communal-Afgivter og for alle Hus=Undersøgelser af portugisiske Autoriteter. Disse Friheder udvidedes og misbrugtes stærk under Don Miguels anarkiske Regjering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Den nuværende Regjering har søgt deels at indskrænke, deels aldeles at ophæve dem, uagtet den engelske Gesandts gientagne Reclamationer. Men ved Efterretningen om Minister=Forandringer i England forandrede den pludselig Tænkemaade, og erklærede den engelske Minister, at den samtykkede i at stadfæste alle ovennævnte Privilegier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Holland og Belgien. J de Svar, Kongen af Belgien har givet paa de ham af de forskjellige Autoriteter Nytaarsdag bragte Lykønskninger, siger han blandt andet: I den sidste Tid kunde man et Øieblik frygte for at Europas Rolighed kunde blive forstyrret, men for Tiden begynder den politiske Horizont atter at opklares og Trygheden vaagner atter. Regjeringerne ere for oplyste til, at de letsindigen skulde sætte Nationernes Fred og maaske deres egen existents paa Spil. Alle indse, at det er bedre, at befæste og gradeviis forbedre deres egne Jnstitutioner og arbeide for Tiltagelsen af Folkenes Velstand end at fremkalde Begivenheder, hvis Følger ingen kan forudse. Jkke destomindre synes Frygten for en Krig dog ikke ganske forsvunden. Den franske Regjering har officielt tilkjendegivet den belgiske, at, saasnart et hollandsk Regiment betraadte den belgiske Grændse, skulde den franske Armee strax rykke ind i Velgien, med mindre Kong Leopold selv frabad sig det. De Permitterede indkaldes overalt til Regimenterne, ogsaa fra de forskjellige Depots støde Mandskab til Feldt Bataillonerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
- Dampskibet Polades, bestemt fra Amsterdam til Batavia, er forgaaet paa de engelske Kyster; det var assurert for 380,000 Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Tydskland. J Preussen er endelig Finants Ministeriet efter Forlydende blevet besat. Den for sin Bestyrelse af Postvæsenet og derved gjorte Jndretninger fortjente General-Postmester v. Nagler er bleven udnævnt til Finantsminister og Geheimeraad GrevAlvensleden til Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt, hvilken Post v. Nagler ogsaa beklædte. Den gjensidige Glæde, som den russiske Keiser og Kongen, og Prindserne af Preussen finde i Militær-Jndretninger og Manøvrer sees blandt andet deraf, at et heelt Regiment russisk Garde Jnfanteri (8000 Md.) skal sendes fra Petersborg til den næste Efteraarsmanøvre i Schlesien, og tillige har Keiseren lovet at sende nogle Mand tilligemed Underofficiere og Officiere af ethvert russisk Regiment uden Undtagelse ligesom en Prøve til denne Manøvre. Da man naturligvis vil søge at beværte de russiske Gjester paa det bedste, vil Bekostningerne timeligvis blive betydelige og sandsynligen udredes af Kongens Privat Formue, endskjøndt den kongelige Privat Kasse alt har havt betydelige Udgivter; thi Kronprindsens Reise til Petersborg har krævet et overordentligt Tilskud af 200,000 Rdl. og Bekostningerne, som Keiseren og Keiserinden af Ruslands Nærværelse foranledigede, anslaaes til 500,000 Rdl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
- Schleiermachers Død har foraarsaget en mærkelig Formindskelse i det berlinske Universitets Frekvents; omtrent 300 Studerende ere der færre end forrige Vinter. Man tvivler meget paa at Testens Udnævnelse kan bringe det forrige Antal tilbage. - Kvægsygen grasserer meget stærkt i Gallicien, Mähren og paa den østerrigske Grændse. - Major v. Branden stein og Fyrsten af Øttingen Wallerstein, begge i München, have duelleret paa Pistoler, man veed ikke af hvad Aarsag. Fyrsten blev paa Stedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-13
Grækenland. Det kongelige Regentskab og alle Regjeringscollegier ere nu brudte op fra Nauplia til Athen. En overordentlig Krigsret i Nauplia, sammensat af fremmede og græske Officieter, har dømt de græske Majorer, Sounis og Deligiorgopalos, begge gamle forsøgte Krigere, til et Aars Fængselstraf, hiin fordi han i en Fægtning mod Mainatterne, uden Nødvendighed havde forladt sin Stilling, og derved nødt hele Devisionen til Tilbagetog; den anden fordi han i Arkadien har ladet sig omringe og sit Korps afvæbne af Jnsurgenterne. Journalerne beklage ved denne Leilighed, at de Militære staar under en Lovbog, den Franske, som de ikke kjende, da den ikke er oversat paa Græsk.