JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-11-18
(J første Jnstants havde Appellanten sag søgt Jndstevnte til at betale 145 Rbd. 19 1/2 s. rede Sølv, der udgjorde et Restbeløb af Kjøbesummen for endeel Havre, som Jndstevnte havde ofkjøbt Appellanten.) Dom: "Byetingsdommen bør, forsaavidt Betalingen for 30 Tønder af den under Sagen ommeldte Havre angaaer, ved Magt at stande; hvorimod Sagen, med Hensyn til den øvrige Deel af den ommeldte Havre, hjemvises til Paa kjendelse i Realiteten ved Underretten Processens Omkostninger for Overretten ophæves." Ved Nykjøbing Byetingsret den 5te April 1834. er, af Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhoff, dømt saaledes: "Denne Sag afvises. J Sagen No. 207. Actor Lesoppkt. Otterstrøm, contra: Ldsovpkt. Bastrup, Def. for Høker Geert Mo rup Skive i Aarhuus. (Der ved Politieretten er anseet for gjentagen Udøvelse af uberettiget Vertshuushold, ved at have tilladt sig Udskjænkning af Brændeviin i sit Huus mod Betaling)
Viborger Samler, 1834-11-18
Dom: "Politirettens Dom bør, for saavidt paaanket er, ved Magt at stande. J Salarium tillægges Actor for Overretten, Prit. Otterstrøm, 5 Rbd. Sølv, som udredes af Tiltalte. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Aarhuus Kjøbsteds Politieret er, den 16de August 1834, af Politie=Assistent Prkt. Nielsen, dømt saaledes: "Jndklagede Skomagersvend Christoffer Andersen, bør til Aarhuus Kjøbsteds Fattigkasse bøde 5 Rbd. Sølv og derhos erstatte, Klageren Høker Skive 4 Mk. Tegn, saa bør og bemeldte Andersen in solidum med Skomagersvend Peder Munk her i Byen erstatte Skive denne Sags Omkostninger med 8te Rbd. Sølv, samt for en beskadiget Laas 2 Mk. Tegn. Forøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Endelig bør Skive for 3die Gang forøvet Vertshuushold bøde 20 Rbd. Sv., hvoraf Halvdelen tilfalder Aarhuus Kjøbsteds Kæmner kasse og Halvdelen Politiebetjenterne Norholm og Jørgensen. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1834-11-18
J Sagen No. 182.
Viborger Samler, 1834-11-18
Actor Losoppkt. Møller, contra: Ldsopprorkt. Jespersen, Defensor for Mette Cathrine Peters og Kirstine Marie Larsdatter. (Der Begge under denne Sag tiltales for Løsgængeri.) Dom: "Politieretsdommen bor ved Magt at stande; dog saaledes, at Straffen for Mette Cathrine Peters Vedkommende, nedsættes til 1 1/2 Aars Forbedringshuus=Arbeide. J Salair tillægges Actor for Overretten Prkt. Nyboe, 5 Rbd. Sølv, som Arrestantinderne udrede hver med det Halve. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Ringkjøbing Kjøbsteds Politieret den 31te Juli 1834 er af Cancelliesecretair, Bye- og Herredsfoged Finsen, dømt saaledes: "De Tiltalte Mette Cathrine Peters og Kirsten Marie Larsdatter, bor hensættes, Første som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar og Sidste i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, samt hver for sig udrede alle af deres Arrest og Straffens Execution lovlig flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1834-11-18
J Sagen No. 209.
Viborger Samler, 1834-11-18
Actor Losopprorkt. Jespersen, contra: Ldsoppkr. Nyboe, Defensor for Mette Cathrine Olesdatter. (Arrestantinden Mette Cathrine Olesdatter, som 2de Gange forhen har været dømt for Løsgængeri og Betleri, tiltales under nærværende Sagfor igjen at have gjort sig skyldig i samme Forseelse, samt tillige for at have stiaalet et Par Strømper, som laae paa et Gjærde ved Eierens Gaard, hvor hun havde bellet.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt: at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Provsprit. Jespersen, betaler Arrestantinden, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Hasle mfl. Herreders Extra Reter, af Justitsraad, Herredsfoged Dr. juris utriusqve Seidelin, den 29de August 1834, dømt saaledes: Arrestantinden Mette Cathrine Olesdatter, bør hensættes til Forbedringshuus=Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 1/2 Aar samt betale de af Actionen lovligen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salarium til Actor Prkt. Jensen 6 Rbd. og til Defensor Prkt. Schmidt 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 27de October.)¬
Viborger Samler, 1834-11-18
J Sagen No. 135.
Viborger Samler, 1834-11-18
Ldsbopkt. Holm mødte for Niss Hansen af Røgindhuus, contra: Ldsoppkt. Nyboe paa Kammer=Advocatens Vegne for Toldbetjent Nørløv og Toldinspecteur Kammerraad Lassen.
Viborger Samler, 1834-11-18
(Spørgsmaalet i denne Sag, hvorunder Kammer=Advocaten har taget til Gjenmæle for Overretten paa Toldvæsenets Vegne, gaaer ud paa, om Toldbetjent Nørløv, der erkjender, at han har lagt Beslag paa Appellanten Niss Hansens Vogn, da denne ville kjøre ud af Ringkjøbing, kan siges at have ved denne Handling fungeret som Toldbetjent, eller om hans Forhold kan betragtes som forøvet af en privat Mand.)
Viborger Samler, 1834-11-18
Dom: "Gjæsterettens Dom, eller saakaldte Kjendelse, bør ved Magt at stande. J Salarium til Kammer=Advocatens Fuldmægtig Prokurator Nyboe, betaler Citanten 16 Rbd. Sølv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at der til Underretsacten kun er brugt et Ark stemplet Papiir og at det ikke af Actor kan sees, om Underretsstevningen og Citantens Jndlæg for Underretten af 29de Marts d. A. ere skrevne paa stemplet Papiir. Prok. Holm bør inden 3 Uger fra denne Doms Afsigelse foranstalte det af ham for Overretten fremlagte Jndlæg af 30te Juni d. A. omskreven paa det anordnede stemplede Papiir. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Ringkjøbing Kjøbsteds Giesteret den 29de Marts 1834 er, af den constituerede Dommer, Candidatus juris Hoffmeier, eragtet saaledes: "Denne Sag afvises."¬
Viborger Samler, 1834-11-18
J Sagen No. 227.
Viborger Samler, 1834-11-18
Actor Ldsovpkt. F. Lykke, contra: Ldsoppkt. Nyboe, Defensor for Marie Cathrine Heertsdatter af Viborg. (2 er tiltales under denne Sag for forøvede Gadenordener, deels og for at have slaget Vægteren.) Dom: "Politierettens Dom bør ved Magt. at stande; dag saaledes, at Straffetiden bestemmes til 2 Gange 5 Dage. Actor for Overretten, Prof. F. Lykke, tillægges i Salarium 3 Rbd. Sølv, som udredes af Tiltalte. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Viborg Kjøbsteds Politieret den 23de September 1834 er, af Justitsraad Borgemester og Byefoged Vett, dømt saaledes: "Tiltalte Marie, Cathrine Geertsdatter, Smeden Hvids Hustrue, bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 20 Dage med befalet Mellemfrist efter Forordn. af 12te Juli 1816; saa bør hun og erstatte alle af Actionen og hendes Arrest lovlig medgaaende Omkostninger. Denne Dom at efterkommes efter dens lovlige Forkyndelse og naar Stiftamtets Approbation derpaa er falden under Adfærd efter Loven og Politiets nærmere Foranstaltning."J Sagen No. 224. Actor Ldsoppkt. Holm, contraLdsoppkt. Møller, Defensor for Jens Jensen Søndeler. (Der under denne Sag tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Prokurator Holm, udreder Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Venneberg Herreds Extraret den 16de Septbr. 1834 er, af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Koefoed, dømt saaledes: "Arrestanten Jens Jensen af Søndelev bør som Forbedringshuusfange hensættes til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar og udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, derunder indbefattet Salair til Actor Prok. Westerbye 4 Rbd. og Defensor Prok. Juel 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagt den 3die November.)¬
Viborger Samler, 1834-11-18
J Sagen No. 217.
Viborger Samler, 1834-11-18
Actor Ldsovpkt. Nyboe, contra: Ldsoppkt. Otterstrøm, Defensor for Peder Christian Steffensen og Datter, Maren Kirstine Pedersdatter af Læsøe. (Der under nærværende Sag sigtes for at have begaaet Blodskam med hinanden.) Dom: "Tiltalte Peder Christian Steffensen, og Arrestantinden Maren Kirstine Pedersdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at de in solidum udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, derunder de i Underretsdommen fastsatte Salarier og endvidere i Salarium til Actor for Overretten Prit. Nyboe 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte, udredes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-18
Ved Læsøe Birketings Extraret den 15de August 1834 er, af Birkedommer Ørum og tiltagne, Meddomsmænd, dømt saaledes: "Peder Christian Steffensen af Vesters frifindes for Actors videre Tiltale i denne Sag. Tiltalte Arrestantinde Maren Kirstine Pedersdatter bør miste sin Hals og hendes Legeme derefter brændes. Saa bør de Tiltalte og, hver for sig, betale de af deres Arrest og Forpleining og Sidstnævnte tillige de af Dommens Execution flydende Omkostninger, samt ligeledes Begge, hver for en Halvdeel, udrede i Salarium til Actor Prof. Bech 5 Rbd., til Defenfor F. C. Bodholt 4 Rbd. og til Prok. Hassing, i Sæbye 1 Rbd., Alt Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1834-11-20
No. 140. 62de Aargang. 20de November 1834. Torsdagen den med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig privilegerede. Viborger Samler. laagaaegaarsnassaus saa graassaFamarangsaa saastaaer
Viborger Samler, 1834-11-20
Udenlandske Efterretninger. Lo Quoticienne paastaaer, at den neapolitanske Ambassadeur, Fyrst Butera, den 5te Novbr. har notificeret den franske Regjering Don Carlos's Anerkjendelse af Kongen af begge Sicilierne. Hr. de Rignihavde vægret sig ved at modtage Notificationen, fordi han ikke meere hørte til Cabinettet, og derfor havde Ambassadeuren henvendt sig til Kongen selv. Baade, Le Courier franggis og det carlistiske Blad LeRenovateur erklære, denne Efterretning for ugrundet, hvilket den vistnok ogsaa er, skjøndt det paa den anden Side synes afgjort, at Underhandlinger om denne Gjenstand finde Sted mellem Hofferne i Neapel og Tuilerierne. Fra Turin hedder det, at det franske Hof skal have givet et Svar, der vel ikke ganske opfylder det neapolitanske Hofs Ønske, men heller ikke lyder i den Grad afslaaende, at den neapolitanske Regjering skulde frygte for en offentligt udtalt Misbilligelse fra Frankrig, naar den vilde handle alene og anerkjende Don Carlos. Hermed synes den neapolitanske Regjering for Øieblikket at være tilfreds og ikke at have haabet mere, uagtet de sanguiniske Forhaabninger, man har bygget paa Ludvig Philips personlige Tænkemaade; og sandsynligviis kan man snart imødesee Don Carlos's Anerkjendelse fra den neapolitanske Regjerings Side.
Viborger Samler, 1834-11-20
Det modenesiske Blad Po voce della verita(Sandhedsstemmen) giver følgende rørende Beskrivelse af Don Miguels derværende Ophold. "Siden den 23de Octbr. befinder Hans Allertroeste Majestæt sig i vor Fyrstes Pallads. Han blev modtagen med alle de Æresbeviisninger, der tilkomme hans Rangs Majestæt og hans heeltemodige Characteer. Alle gode og troe Modenesere, der ikke lade sig deres Mening for Hasan saasnaresangaar naar - reskrive af Lykkens Omvexling, eller de Ugudeliges Gjøen, men derimod sætte Priis paa de Bagvaske des Dyder, vare høiligen glade ved at beundre ham, da han endnu den samme Aften besøgte det glimrende opbygte Hoftheater og den næste Dag viste sig ved en Mønstring over de herværende Frivillige. Jgaar paa Hs. Majestæts Fødselsdag (Don Miguel er nu 32 Aar gammel) var der stor Parade, hvilken hele Hoffet bivaanede. De tvende regierende Fyrster bøiede deres Knæe til Jorden for den hellige Hostie; hvilket vigtigt Moment i Historien, hvilket Minde for vort Aarhundrede, Riddertiden værdigt, frembøde ikke de forenede Fyrster her! Ogsaa i Aftes var Theatret, igjen illumineret. Jdag er Hans Majestæt atter afreist, efterladende os den Overbeviisning, at Allerhøistsamme fortjener alle Godes Beundring."
Viborger Samler, 1834-11-20
Engelske Blade meddele en heel Række af Jldsvaader, der have fundet Sted paa flere Puncter af England; de synes næsten alle at være et Værk af Jldspaasættelse, og flere af Misdæderne ere allerede grebne. Grev Limburg-Stytum, Oberst og Adjutant hos Prindsen af Oranien, ankom nylig uden Pas til Lüttich. Han var, efter Sigende, paa en Reise til Paris. Han blev altsaa sat under stræng Bevogtning i det Hotel, hvor han var afstegen, og den næste Dag vendte han tilbage til Grændsen, ledsaget af Person er, der skulde bevidne, at han havde forladt Kongeriget Belgien. Næsten alle italienske Stater have udstædt Befaling til, at alle fra den franske Kyst kommende Skibe skulle holde Qvarantaine, og den toscanske Regjering har fulgt dette Exempel. Paaskud hertil er Choleren; men den sande Bevæggrund til denne Forholdsregel er Frygten for altfor hurtige Communicationer med Frankrig og den altfor hyppige Ankomst, af Franskmænd. Nylig blev en Franskmand bortviist, uden at man anførte anden Grund derfor, end den, at der befandt sig for mange Franskmænd i Livorno.
Viborger Samler, 1834-11-20
Jfølge Breve fra Rom bekræfter det Rygte sig, at Udførelsen af en efter Foregivende af Wienercongressen fattet Beslutning, at forene alle italienske Stater under et østerrigsk Protectorat, skulde være nærforestaaende. Man nævner allerede den østerrigske Ridder Marschal, som den, der i denne Hensigt skulde sendes til Toscand. Man siger ogsaa, at den hidtilværende østerrigske Gesandt i Rom, Grev Lützow, skulde afløses.
Viborger Samler, 1834-11-20
Man taler meget om en nylig i Bologna stedfunden Henrettelse, der allerede Dagen efter Dommens Bekjendtgjørelse gik for sig uden de ellers brugelige Formaliteter og næsten uden Jndbyggernes Vidende.
Viborger Samler, 1834-11-20
Det hedder, at der med det Første skal følge andre Henrettelser efter i Bologna og La Romagna, fordi den Section af Sagra-Consulla i Rom, hvilken de politiske Processer ere overdragne til, nu iler med at afsige Dom over alle Forseelser, der ere begaaede af Partiaanden fra de østerrigske Troppers første Rom ning indtil Østerrigernes anden Jntervention. J Cremona skulle nye Hæftelser være forefaldne.
Viborger Samler, 1834-11-20
Paa de vestlige Grændser af det russiske Rige er man meget stræng mod tilreisende Fremmede, især i Kronstadts Havn. Alt bliver paa det Nøieste undersøgt og med Passene tager man det yderst skarpt.
Viborger Samler, 1834-11-20
Anledningen til disse skjærpede Forholdsregler, der vistnok ere meget besværlige for Fremmede, skal være, at 9 Polakker, der under falske Navne ere vendte tilbage fra Udlandet, have havt et Foretagende i Sinde mod Keiserens Liv. De ere i god Forvaring; dog er deres Skjebne endnu uafgjort.
Viborger Samler, 1834-11-20
Kong Otto af Grækenland agter den 1ste Decbr. at flytte til Athen, hvor en provisorisk Vaaning er kjøbt til Hs. Majestæt, indtil det nye Slot, der skal opbygges for ham, er blevet færdigt.
Viborger Samler, 1834-11-20
Ved Valgene i den nordamericanske Stat Pennesylvanien ere Uroligheder forefaldne af den alvorligste Art. Det saakaldte Whigparti har med en Majoritet, af 1800 Stemmer tilfægtet sig en glimrende Seir over Jacksonianerne. Paa begge Sider dreves Operationerne med meget Bitterhed; især gik det slemt til i Philladelphia. Efterat Resultatet af Valgene var blevet bekjendtgjort, forsamlede store Menneskemasser, sig uden for Valgbygningen, der ligger i Forstaden Moyamensing. Først begyndte en Hob af Jacksonianere at kaste Stene imod Whiggerne, der svarede ligesaa eftertrykkeligt, men dog af det overlegne Antal bleve trængte ind i de nærmeste Huse. Pludseligen affyredes fra det øverste Stokværk et blindt ladt Gevær, for at skræmme Pøbelen, men desværre havde det den modsatte Virkning. Det kom til Haand mænge, og der fyredes fra begge Sider. Omtrent 20 Skud skulle være faldne, og 8 – efter Andre endog 20 Personer være blevne saarede; een er dræbt. Jacksonianerne trængte ind i Husene, i hvilke deres Modstandere havde søgt Tilflugt, kastede alle Meubler ud, brændte dem omkring et Frihedstræ og stak derpaa Jld paa Husene selv, saa at 5 BretageBygninger nedbrændtes til Grunden. Sprøitefolkene bleve mishandlede og forjagede af den rasende Masse Øvrigheden har truffet store Anstalter til Rolighedens Opretholdelse.
Viborger Samler, 1834-11-20
Medens Don Pedro, som Keiser i Brasilien, en Aften befandt sig i Operaen i Rio Janeiro, trængte sig en i dyb Sorg klædt Dame ind i den keiserl. Loge og kastede sig ned for hans Fødder. Hun fortalte ham: at hun fra Rigdommens Overflødighed var bleven nedstyrtet i den dybeste Mangel; at hendes Mand sad fængslet i Oporto, at hendes ældste Søn nylig var falden i den brasilianske Tjeneste, og at paa samme Tid, som hun modtog dette Sørgebudskab, var det Huus, hvori han boede, om Natten bleven lagt i Aske og hendes ynste Barn derved indebrændt. Don Pedro trøstede den dybt bedrøvede Moder, og bød den tilstedeværende Kammerherre give hende alle de Penge, han havde hos sig. Kammerherren havde kort iforveien været heldig i Spil, og har ikke færre end 600,000 Fr. i Bancosedler hos sig. Han betænkte sig derfor et Øieblik, men gjorde derpaa Hvad der var ham befalet. Da Don Pedro næste Dag erfoer hvilken Gave han, uden at vide det, havde skjænket Damen, blev han hæftig opbragt; men gjort Gierning flod nu ikke mere til at ændre. Ved hans Landing i Oporto, i Spidsen for Befrielses-Hæren, udmærkede sig iblandt Mængden, der jublede ham imøde, især en fornem Dame ved hendes lydelige og enthusiastiske Glæde, og nogle Dage senere modtog Don Pedro fra ubekjendt Haand 12,000 Dollars, "som et Taknemmelighedsbeviis fra en Dame, som han gavmild havde understøttet i Rio Janeiro." Medens hun paa denne Maade søgte at afbetale sin Taknemmeligheds Gjæld til Don Pedro, lod hendes Mand sit Liv for hans Sag, i Spidsen for et Compagni Frivillige, og begge hendes endnu levende Sønner, omendskjøndt kun Drenge, indtraadte i Befrielseshæren.
Viborger Samler, 1834-11-20
Ved den hollandske Kyst strandede en engelsk Brig, og man saae hele Dagen ingen Mulighed i at redde de stakkels Skibbrudne. Jblandt de klagende men raadvilde Tilskuere var en Mand, hvis Navn fortjener at nævnes, Martin van der Ham. Han bandt sig et Toug om Livet, styrtede sig i de rasende Bol ger, hvor 11 Mennesker saae Skibets Sønderslag, ning og Døden imode. Han greb En af dem, og halvt halet tilbage fra Kysten af, bragte han ham i Land. Endnu til Gange gjentagende den farlige Reise, reddede han den Alle, uagtet han den sidste Gang nær havde tilsat sit eget Liv, da Matrosen, næsten bevidstløs, klyngede sig fast til hans Arm og trak ham med i Afgrunden, hvorfra en næsten overmenneskelig Kraft, ja kun et Under af Guds skjærmende Forsyn kunde redde ham. Hele den svenske Armees Officierer have faaet Ordre til, ufortøvet at opgive deres Adresser og holde sig færdige til paa første befaling at kunne gjøre Tjeneste. Grunden hertil er ubekiendt.
Viborger Samler, 1834-11-20
J den svenske Adelstands Plenum den 30te October forefaldt en mærkelig Scene, idet Landmarschallen ved sit Hammerslag forbød Hr. Crusenstolpe. at fortsætte et Foredrag, hvori han havde indblandet Adskilligt om den store Forekommenhed, hvormed FyrstMentschikoff var modtagen ved Hoffet. Jmod hiin Fremfærd reserverede sig flere Medlemmer, samt under Standens Bifaldsyttringer Ministeren, Grev Wetterstedt. Landmarschallen forsvarede sig levende, hvorpaa Hr. Crusenstolpe tilkjendegav, at han vilde overgive sit Foredrag til Constitutions-Committeen, med den Erklæring, at deri er Grund til Klage over Kongens Raadgivere i Commandosager og miniesterielle Anliggender, hvilket bevilgedes ham. Krig mellem sorte og graae Rotter. Den i Aaret 1831 afdøde Overlærer paa Herlufsholm, Dr. Philos. Melchior, var, som den over ham satte Mindestøttes Jndskrift siger, Naturkyndighedens varme og virksomme Befordrer, og ligesom han var opmærksom paa hvert mindste Punkt, der vedkom Dyrenes udvortes Beskrivelse, saa lagde han ogsaa meget an paa, at iagttage Dyrene i deres levende Tilstand, og havde altid saadanne hos sig, deels i heelt Fangenskab, deels i en friere Forfatning. Hans Mindetaler, Professor Dr. Sibbern, fortæller følgende, der er bleven ham fortalt. "Da en Ven af Melchior, Pastor Sophus Zahle, var bleven Præst i en Egn af Jylland, hvorden gamle danske Rotte, den sorte Rotte, som ellers næsten overalt i Danmark er bleven udryddet af en anden med Skibe ankommen Art af Rotter (Vandringsrotten, mus decumanus) endnu have holdt sig, skrev han ham til, at blandt hans, (Zahles) Sognefolk, vare der især nogle, som interesserede ham (Melchior) meget, nemlig disse Rotter, og at han nok ønskede, at faae en heel Familie af dem til sig, som han da bad ham skaffe sig. Det skeete, den kom i god Behold til Kallundborg, hvor Melchior havde sørget for dens videre Transport til Herlufsholm. Her indrettede nu Melchior Alt saa godt for disse sine Gjæster og Fanger, at han skrev til Pastor Zahle, at han tvivlede om, at nogen Rottefamilie i Danmark var bedre logeret og besørget, end denne. Men nogen Tid derefter, havde han den Sorg, en Morgen at finde disse sine Gjæster enten alle, eller alle paa en nær – jeg veed ikke ret, dræbte. En eller et Par af de graa Rotter havde arbeidet sig ind til dem og anrettet denne Ødelæggelse; hvorved Melchior kom til at see for sine Øine en Prøve paa, hvorledes det kan være gaaet til, at den gamle sorte Rotte saa utallige Steder er bleven ganske udrøddet af sin over Havet ankomne Frænde og (Dansk Penning Magazin.) værste Fjende.
Viborger Samler, 1834-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Det engelske Blad Times af 5te ds. meddeler i sine Bors Efterretninger Følgende: "Kongen af Danmark har taget det Hensyn til vort Lands Kjøbmænd, at han har ladet give en udførlig Detail over de Confiskationer af brittiske Boggjelds-Fordringer, som 180, fandt Sted i Danmark og Norge, til Giengieldelse for Anholdelsen af dansk Eiendom i vort Lands Havne, hvilket sidste indbragte Admiralitetets Droits 1,265,000 Pd. Sterling.
Viborger Samler, 1834-11-20
Der har siden til forskjellige Tider været Spørgsmaal mellem begge Regjeringer og Storbrittanens Forpligtelse til at erstatte de britiske Undersaatters Tab i denne Henseende, da England har et afgjort Overskud af de paa denne Maade confiskerede Eiendomme. Det castlereaghske Ministerium modsatte sig dette, ved at paastaae, at Confiskation af Boggjeld stred imod Folkeretten, og at Danmark derfor, ved at have anvendt dette uretfærdige Middel, var forpligtet til at erstatte de Forurettede. En Commission i London har i nogen Tid været beskjæftiget med at bedømme de britiske Undersaatters Fordringer paa Danmark, og efterat samme Spørgsmaal paa ny er blevet fremsat til det nuværende Ministeriums Overveielse, er det endeligt, som Grundsætning, blevet fastsat, at de i 1807 confiskerede BoggjeldsFordringer skulle erstattes af den mellem begge Laades legitime Confiskationshandlinger stedsindende Saldo, som skal være betydelig større fra Storbrittaniens Side. Men nu opstod den Vanskelighed, at erholde tilstrækkelige Beviser, til den nedsatte Commissions Overtydning, hvilken, efter saa lang Mellemtid, og da Beviserne befandt sig i Udlandet, syntes at være uoverstigelig.
Viborger Samler, 1834-11-20
Da Beløbet af det Omhandlede er meget betydeligt, mellem 2 til 300,000 Pd. St., saa fik de der Deelagtige ifinde at sende en ordentlig Befuldmægtiget til Kjøbenhavn, og denne har, ved Kongens personlige Mellemkomst, erholdt en nøiagtig Fortegnelse over de omhandlede Gieldsfordringer, hvorefter disse Fordringer, uden nogen videre Forhindring, ville kunne blive sanctionerede. Kongen af Danmark har ved denne Leilighed viist sig paa den meest forekommende og beredvilligste Maade, og har saameget desstørre Fordring paa samtlige Participanters Taknemmelighed, som en stor Classe af de danske Undersaatter, der slet ikke fandt Behag i bemeldte Oplysninger, anvendte Alt for at forhindre Jværksættelsen deraf. Den hermed befuldmægtigede Herre er Hr. Oliver Mason, som igaar Aftes kom tilbage fra Kjøbenhavn med Registeret over de confiskerede Eiendomme. – En Sag, derikke alene er af stor Vigtighed for Reclamanterne, men tillige overordentlig critisk ihenseende til Tiden, eftersom der kun ere faa Dage tilbage til Fremlæggelse af Reclamationer for den af Treasury nedsatte Commission."