JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Hvorefter alle og enhver sig allerunderdahave at rette; thi byde og befale Vi hermed alle Vedkommende, som denne Vores General Land Oeconomie og Commerce=Collegii Seigl til skikket vorder, at de den paa behørige Steder, til alles Efterretning strax lade læse og bekiendtgiøre. Givet paa Vort Slot Friderichsberg, den 14 Junii 1786.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Under Dato Frederichsberg Slot den 30te Junii d. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udgive en Placat anlangende hvorledes de Sager, som angaae smaae Forbrydelser, i mod de Vei=Væsenet og Vei=Arbeidet vedkommende Anordninger paa den korteste Maade skal afgiøres, m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests allernaadigste Bevilling, der er af følgende Jndhold: mus. Vi Christian den Syvende, af Guds - Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og i Gothers, 4 Rdlr. . Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stor 1786. marn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi efter herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, Allernaadigst have bevilget og tilladt saaog hermed bevilge og tillade, at den civile Skifte Rett udi Vor Stabel Stad Fridericia i Vort Land NørreJylland, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviiser og Ribe Stifts Addresse Aviis, samt den Altonaiske Merkur, trende gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Bekientgiørel"ses Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter afdøde Frue Helena Catharina Dithmar, afgangne Justits Raad Ditmars Efterleverske i bemeldte Fridericia, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tiids Forløb hos berørte civile Skifte Rett i Fridericia at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig som om den var skeed ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt de. Ober=Relt hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residens Stad Kiøbenhavn, den 2den Junii 1786. Under Vort Signet (L. S. CR. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved trende gange i Rad, alle og enhver som maatte have noget at fordre efter den heri Staden ved Døden afgangne Frue Justids Raadinde Helena Cathrina Dithmar, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for os inden den heri fastsatte Tild. Fridericia den 30de Junii 1786. Bruun. Lorenzen. Buhl. Geelmunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Eyeren af Ørviggaard agter Fredagen den 11te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offenlig Auction at bortsælge fornævnte hans tilhørende Eiendomsgaard i Høien Sogn, Coldinghuus Amt, enten udi saadanne Parceller, som hele Gaardens Marker ere inddeelte udi, og af Libhabere kan tages i Øyesyn, eller og Gaarden samlet, da Auctitionen paa disse forskiellige Maader bliver holdet, alt ligesom Libhabere maatte gives, hvorved tiener til Efterretning, at og Gaarden sælges udi Parceller, tiltrædes samme strax at dyrke uden Besætning, og hvormed da følger til hver Parcel visse Fag Huus af Gaardens Bygning, som Kiøberen selv lader nedtage og bortflytte, men skeer det, at Gaarden samlet bliver solgt, kan det skee baade med den hele Jndavling af Korn og Høe, og uden Jndavling, i første Tilfælde at tiltræde strax, og udi sidste at antages til 1ste Mai 1787, dog uden Besetning, som Kiøberen selv anskaffer. Gaarden, som bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb.,er beliggende udi en særdeles frugthar Enn, en Miil fra Weile og 2 Mile fra Colding, hvis Agerford og Engbund af alle Kiendere kan erfares at være frugt har og holdt i god Stand foruden andre Herligheder, af fornøden Gierselhug og overflodig Tørveskiær, og er intet indestaaende udi Gaarden til den Kongelige Casse, Parcellerne ere beqvemmelig inddeelte af den Kongel. Land=Jndspecteur, og Gaardens Hartkorn, derpaa veparterret, hvorom Libhaberne kan faae alt fornøden Efterretning paa Gaarden; ligeledes og om Conditionerne, som meget føyelig for Kiøber eller Kiøberne, endog i Henseende til Betalingstiden kan ventes indrettede; de ville altsaa behagelig indfinde sig paa Ørviggaard bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen foretages. Colding, den 29de Juuli 1786. H. Junghans, Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Til det Høystærede Publicums Efterretning, saa vel 8 som de Hr. Lærde paa Landet, tiene, at jeg underskrevne haver nedsat mig her i Byen som Boghinder, og recommenderer mig til enhver saavel ved Bøgers Jndbinding som Fouteralers Forfærdigelse; forsikrende enhver forsvarlig og expedit Arbeyde samt for billig Priis. J. A. Hinberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-28
Behøver nogen en toe etaget Kakkelovn med Tud, Tromle og en Jern Rist nu eller til Mechaeli, da vilde de derom melde sig paa Adresse=Contoret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Om Jordegodsernes tiltagende Priser i Schlesien uddraget af de Schlesiske Provinsial.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Blade. Jordegodsene i Schlesien have ingen større indvortes Værdie, og indbringe intet Mærkeligt meere nu, end for 20 Aar siden, og dog er deres Priis stegen saaledes, at de betales en 3die Deel høyere end før Aarsagen dertil er, at der ved de staaende Kongl. Tropper og Betienteres Besoling ei allene er kommen fleere Penge i Landet, men endog fordi de ved det større og hastigere Omløb ere meget formerede, ja endog Landvæsenets System har formeret Pengene ved Pantebrevene; - Man setter at disse beløbe sig til 14 Millioner, saa vare samme indtil Landvæsen Systemmets Oprettelsee ikkun blotte Giæld, men nu modtages de som rede Penge, med dem blive Landgodsene ligesom med klingende Myndt betalte, de gaae fra en Haand til den anden, hvilket, Obligationerne forhen ei gjorte og det er inst det samme, som 14 Millioner bare Penge vare satte i Circulation. - Schlesiens røde Penge gaae ei ud i andre Lande, thi Landet er rigt paa naturlige raae Producter af alle Slags, og dets talrige Jndbyggere forarbeide samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Siden 1763 ere mange og nyttige Fabriquer anlagde, hvorved Pengene ei allene beholdes i Landet, men endog bringes i hastig Omløb; ja endog Appighed i Klædemoder, Huusgeraad m. v. som siden 1763 meget har tiltaget og afvexler ofte, befordrer Pengenes Omløb og Landets Berigelse. - Det vilde være en Ulykke for det heele, om alle Stænder, bekom et Slags Klædedragt, og Modesygen og den jevnlige Forandring i Klæder derved stansede. - Jo fleere Penge, der i et Land deels er forhaanden deels i Omløb, io mindre bliver deres Værdi i Forhold til det man kiøber fordem, følgelig og i Henseende til Landgodse, som ere Vare, og hvis Priis og Værdie alsaa stige. Det er ikke at befrygte, at denne Priis igjen skal falde, thi det er ei at formode, at de Kongelige Tropper og Betiente skulle blive mindre, og Landgodsenes Pantebreve forandres til almindelige Obligationer; Endnu i Aarhundrede vil det, som udføres af Landet overskige det, som der indføres, og den omløbende Capital vil ei blive mærkelig formindsket, ia det er ei at skiønne, hvad der stulle komme dem til at standse, og at Prisen paa Levnetsmidler, altsaa og paa Landgodser skulle falde, er aldeles ei at formode. I en 20 Aars Tiid er der indfalden fleere slette, end middelmaadige Indhøstninger i Landet, og de sidste have ei forskaffet nogen Overflødighed af Brød; Jndbyggernes Antal formeres tvertimod aarlig, og altsaa bliver Livnetsmidlernes Forbrug stærkere; Efter al Anseende er det flygtige, der ved Arsenicums Tilberedelse stiger op i Luften, og siden falder ned igien med Regnen og forderver baade Blomster og Frugter, Skyld i Høstens Formindskelske, og tillige at Odderens Forandring drager jevnlige Oversvømmelser, efter sig, som ere Afgrøden skadelig. Der bliver ogsaa meget Korn forbrugt til Brendeviinsbrænden, og Bruget af Vrendeviin bliver hos den gemeene Mand paa Landet stedse stærkere, ja saaledes, at endog smaae Børn tilvennes samme. - Ved den sidste General=Forsamling i det Oeconomiske og Patriotiske Selskab i Breslau den 25de Feb. d. A. har den Kongl. dirigerende Stads=Minister Hr. von Høym holdt en offenlig Forelæsning og i samme undersøgt: Ved hvilket Middel en Proprietair og Jordegods Eier best kan formaae sine Bønder til paa en for begge let og behagelig Maade ei allene at føre deres Huusholdning med større, Jndsigt og Fordeel, men og tillige opfylde de res Pligter imod Staten og Herskabet med større Kierlighed og Venlighed. Det er en stor Fordeel for de Preusiske Stater, at deres høye Ministre selv lære og undervise Folket, og saa dybt nedlade sig endog til den fattige Bonde, der meest trenger til Lettelse og Veiledning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Man er her i Dannemark ved mange gode Skrifter og af erfarne Landmænd, der tænker og handler ædelmodig, overbevist om, at iøømmere og kierligere Bonden omgaaes, desbedre vindes, opmuntres og overtales han til at lægge sig efter at forbædre sin Tilstand; det er ei Haardhed og Tvang, men en fornuftig og Faderlig Omgang der holder Bonden best til Arbeidsomhed, Frygt og Kierlighed; han Arbeider da med Lyst og Glæde, som en stræbsom og vindskibelig Mand, naar han, befriet fra Trældoms Aag, er forsikret om, at hans Fliid og Vindskibelighed skal komme ham og hans Børn til Gavn og Gode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
De Bømiske Bønders Taksigelse til Keiseren for Livegenskabets Ophævelse af en Prager=Tidende. Velsignet var den Dag, der fremviiste Josepch den, som Mennesken Lykkelige. - længe forsmægtede vi. - Forgiæves bragte Jorden, vor Moder, pleyet ved vore Hænder og Sved, en riig Overflødighed for os. Og hvilket Syn, naar vi ilede Hiem af Marken til Hytterne. Utrøstet klagede Konerne sig og den Uskyldige, Diende ikkun halv Mæt, følte allerede den Elendighed, som trykkede den sukkende Fader. Pinefuld er den Tanke og hin sørgelige Tiid. Men hvor lykkelig blive vi paa engang. Joseph er da sendt af Himmelen til vor Redning, med faderlig omhed tager han det trykkende Aag af dybt nedbøyed Halse, og fornøyet smiller han over at kiende den ædelste Gierning. Stor er Augustus, stoer er Cæsar, men langt større er Joseph. - Hine lagde frie Folk under Aaget. - Joseph kiender bedre en Monarkes Lykke. - Han vil ikke forævige sit Navn og Udødelighed ved Borgernes Blod; Han udriver arme Dødelige af Fordærvelsens Magt: ved ham bliver Folket lykkeligt. - Faderen forteller sin opmærksomme Søn hans Berømmelse, og den sildigste Afkom skal selv blive stolt af, at nævne Joseph iblandt de Tydske, Keisere. - Dyrebareste Landets Fader, hvorledes skulle vi Takke dig nok? – See, See, Vore Hierter, optændte af børnlig Kierlighed, slaae stærk, og vore Umyndiges Munde kunde ei udtrykke nok, hvad de føle; - Glæden qvæler Ordene. - Levævig Vel beste Fader. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
J Paris har man for kort Tiid siden gre den en Morder, som med sine 7 Sønner har dræbt eller ihielslagen mange Mennesker, Hans navn var Prise. Han har bekiendt alle hans onde Gierninger, og da alt blev meldet hos Kongen, saa blev hans Dom, at Faderen med hans 7 Sønner skulde radbrekkes, levende legges paa Steyle, Men han appelerede og suplicerede til Majestæten: foregivende at dervar nogle af hans Sønner, som aldrig havde gjort et Mandrab. Han bad indstændig Præsten som gik til ham, at de vilde bede for ham, om Kongen vilde have den Naade, at lade ham rette med Sværdet og om han maatte staae paa sine Føder, hans 7 Sønner skulde staae paa hans høyere Side, fra den yngste til den ældste. Naar da Skarbretteren havde hugget hans Hoved af, og saa mange af hans Sønner han da kunde gaae forbi for uden Hoved, at de da matte være frie, med Livstids Slaverie. Den Allerchristeligste Konge sagde ia, og det blev saaledes Ordineret som Delinqventen havde bedet om; Majestæten selv, alle Hans Hofbetentere; udenlanske Ministere og enhver vilde see om et Menneske kunde gaae endnu naar han ingen Hoved havde meere. Dagen før Executionen skulde gaae for sig, var der opflagen et Kongelig Telt, paa en liden Høyde uden for Staden, tillige med flere andre, Skrarpretteren, havde faaet sig en Trappe til at stige op paa, thi den gamle Morder var en høy Karl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Da nu alle Ting var færdig, og den beramte Executions Dag kommen; Saa kiørte Kongen, tillige med alle førbemelte, uden for Paris, ikke langt fra Stædet, hvor Executionen skulde holdes; og da nu den gamle Morder med hans 7 Sønner var allerede der, saa rangerede Bø, delen Sønnerne i een Rad, fra den ungste indtil den ældste, paa deres Faders høyere Side; man bandt den gamle et Tørklæde for Øynene, og han var staaende. Nu saae man med stoer forundring, at da Skarpretteren havde hugget Hovedet af ham. Saa gik han saaledes de 3 yngste af hans Sønner forbi, og Kroppen faldt imellem den 3die og 4de omkuld. Den 4de Søn blev ogsaa strax Halshuget, men de 3 yngste bleve sadte paa Galeierne for deres Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Bekiendtgiørelser. J Følge samtlige respective Arvinger efter Sal. Frue Oberst Lieutnantinde von Gersdorff fod de Ro senern til Kiergaard deres Beslutning i sidste SkifteSamling bliver bemelte Hovedgaard Kiergaard i Hundrop Sogn Hundrop Birk, Riherhuus Amt, RiberStift 1. en halv Miil norden Riibe beliggende, med al underliggende Gods, Tiender, Fiskerie, Strand. Rettighed, og Kirkeherlighed, samt Jus Patronatus til Wisleff og Hundrup Kierker, ved en eneste og uden nogen forudgaaende Auction opraabt, og til den eller de Høystbydende, efter de Conditioner som paa Auctions Stedet bliver bekiendtgjordt, enten separat eller samlet, da begge Maader at afhænde, derpaa, bliver forsøgt, næst kommende 25de October her paa Kiergaard bortsolgt. Auctionen tager sin Begyndelse Formiddagen precice Klokken 10 slet. Jordebogen over bemelte Hovedgaard med under liggende Gods og Tiender bliver fra denne Maaneds Udgang af at faae til Eftersyn, for Libhaberne paa Stifts Contoiret i Riibe, hos S. T. Hr. Kammerherre, Schested paa Herningsholm, S. T. Hr. Kammerherre Gersdorff i Horssens, og hos undertegnede Auctions Directeur der der som Forvalter tillige paa Kiergaard foreviser Gaard og Gods for Libhaberne, naar forlanges. Bliver Jordebogen flere Steder uddeelt, skal det nærmere i Aviserne blive anmeldt, Hovedgaargen Kiergaard har en meget Smuk Hovedbygning Grundmuur med 2 Fløye, og med Graver omkring, en ligeledes vel ved lige holdt, og for det meste Grundmuuret Ladegaard, smuk Situation i Skove skion ne Hauger, og alt hvad der kan forlanges af Beqvemmelighed og Herlighed ved Boepæl, Teiglværk, overflødig Jldebrand, god Jagt og Fiskerie, ei uden en halv Miil til Stranden ved Darum, for at udskibe de Vahre den har at afsette. Staar for Hartkorn frie Hovedgaards Taxt Ager, og Eng 43 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb. Skov=Syld 1 Tde. 3 Fdk. Fiskerie i Darum Aar anslagen i Matricul 6 Skpr. dito i Vilsleff eller Kongeagen 4 Skpr. desuden i fornævnte Vilsleff Aar er en Laxegaard uden Matricul, som i de fældre Tider er kjøbt fra Kronen. Tienden som oppebæres til Gaarden paa Kiærven: er Vilsleff Byes=Kongetinde anslagen i Matricul for 11 Tdr. Tiend ydende Hartkorn 180 Tdr. Vilsleff Sogn Kierketinnde anslagen i Matricul 33 Tdr. Tieneydende Hartkorn 333 Tdr. desuden Gods som er matriculeret for 5 Tdr. 1 Skr. 1 Fdk. som svarer foruden et stykke Eng der bierges her til Gaarden aarlig 2 Tdr. 4 Skp. Rung og Penge 4 Mk. Hundrup Sogns Kongetinde anslagen i Matriculen 16 Tdr. Tiendeydend Hartkorn 100 Tdr. Hundrup Sogns Kierketinde anslagen i Watriculen 13 Tdr. 6 Skp. Tiendydende Hartkorn 100 Tdr. har et stykke Eng, som bierges hertil Gaarden og er an slagen i Matricul 1 Skp. 1 Fdk. samt ovenmelte Sogners Konge og Kierke Qvægtinde. Det Contribuable Bønder Gods under Gaarden, udgjør i alt Hartkorn nye Matricul 511 Tdr. og svakes i Landgilde Aarlig 1342 Rdlr. 106, samt Rug, 2 Tdr. 4 Skp. og Byg 3 Tdr. foruden Hoverie og Arbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Under Godset er en Veier=Mølle uden Mølleskyld, som det meste af Godset efter Fæste=Contragten er Mølle pligtig til, og som maaler Gaardens Huusholdnings Korn Toldfrie J de Toe principalste Byer under Godset, nemlig Vilsleff hvorudi Gaarden eyer 175 Tdr. 6 Skp. ere 27 Gaarde hver paa noget over 6 Tdr. Hartkorn, 30 Bole og Huuse med Matricul samt 3 Huuse under Matricul. J Stordarum 219 Tdr. 4 Skper 20 Gaarde a 6 Tdr. og 31 a 3 Tdr. Hartkorn samt 19 Bole med, 7 Huusenden Hartkorn, disse 2 Byer som ere uden lige i Henseende til Eiendomme, mærske Enge og Tørveskiær, er det og i Bygninger, som fast alle ere af Grundmuur, Huusene i hver af disse Byer, som ei har Hartkorn, har dog Græsning til en Koe paa Marken, det øvrige Gods ligger i Hundrop Sogn samt Jernuld, Aastrup og Lintrup Byer, er alt i god Stand og forsynet med oversindig Mandskab; Udsæden til Kiergaard, er Aarlig 60 Tdr. Rug 16 til 20 Tdr. Byg 40 til 50 Tdr. Havre, 20 til 30 Tdr. Boghvede, og kan anseelig forbedres ved den paa Mærsk værende Jord marv, Høeravles Aarlig 450 til 500 Læs, hvor afdet halve Mærsk og det øvrige Giæst, den herværende meget anseelige Meubel Jndboe og Besætnings Auction tager sin Begyndelse ligeledes Mandagen den 30 Octobr. næst efter, og vedbliver de følgende Dage, Saa snart Catalogerne over Jndboe, kan faaes fra Trykken, skal det i de fleste Stæder i Provinsen, som nærmere offenlig skal blive bekiendtgjordt, blive uddeelt. Kiergaard den 18de Julii 1786. Lars Larssen, Birkedommer og Forvalter. ved Kiergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Eyeren af Ørviggaard agter Fredagen den 11te An gust førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offenlig Auction at bortsælge fornævnte hans tilhørende Eiendomsgaard i Høien Sogn, Coldinghuus Amt, enten udi saadanne Parceller, som hele Gaardens Marker ere inddeelte udi, og af Libhabere kan tages i Øyesyn, eller og Gaarden samlet, da Auctitionen paa disse forskiellige Maader bliver holdet, alt ligesom Libhabere maatte gives, hvorved tiener til Efterretning, at om Gaarden sælges udi Parceller, tiltrædes samme strax at dyrke uden Besætning, og hvormed da følger til hver Parcel visse Fag Huus af Gaardens Bygning, som Kiøberen selv lader nedtage og bortflytte, men skeer det, at Gaarden samlet bliver solgt, kan det skee baade med den hele Jndavling af Korn og Høe, og uden Jndavling, i første Tilfælde at tiltræde strax, og udi sidste at antages til 1ste Mai 1787, dog uden Besetning, som Kiøberen selv anskaffer. Gaarden, som bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb.,er beliggende udi en særdeles frugthar Egnen Miil fra Weile og 2 Mile fra Colding, hvis Agerjord, og Enghund af alle Kiendere kan erfares at være frugte bar og holdt i god Stand foruden andre Herligheder, af fornøden Gierselhug og overflødig Tørveskiær, og er intet indestaaende udi Gaarden til Form Kongelige Casse, Parcellerne ere beqvemmelig inddeeste af den Kongel. Land=Jndspecteur, og Gaardens Hartkorn, derpaa reparteret, hvorom Libhaberne kan, faaes alt fornøden Efterretning paa Gaarden; ligeledes og om Conditionerne, som meget føyelig for Kiøber eller Kiøberne, endog i Henseende til Betalingstiden kan pen tes indrettede; de ville altsaa behagelig indfinde sig paa Øxviggaard bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen foretages. Colding, den 29de Junii 1786. H. Junghans, Auctions Directeur. Mæstkommende Onsdag den 9de August, om Formiddagen Kl. 10, lader Sr. Henrib Bang i Taarup ved offenlig Auction bortselge 14 Stk. betydelige Skovskifter, og et Engskifte fra hans paaboende Eiendoms Gaard, Skoven bestaaer meest af Bog, og er i den beste Fred og Opgrøde, de udensbyes Libhabere, som ville kiøbe deraf kan faae det bevogtet for en billig Betaling af den i Skoven boende Skovfoged. Fridericia den 2 August 1786. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Næstkommende Mandag den 2de August, om ForI middagen Kl. 9 bliver ved 3de og sidste Auction bottsolgt herpaa Raadhuuset afgangne Peder Deloreths Gaard, samt et halv lod Jord, hestaaende af en smal Ager paa Stadens vester Mark No. 90 Ved samme Auction bliver og borttolgt 4 Skp. Hvede og 4 Skp. Rug Sæd samt en Plov en Vegn, en Kakkelovn m.v., Fridericia d. 2 August 1786. Buhl a ingen antagelig Bud, ved den herammede Auction den 7 Julii over denne min Gaard Kirke og øvrige Eiendomme her skeede saa bekiendtgiøres herved at samme er endnu underhaanden at faae hos mig tilkjøbs. Hveiselgaard den 18 Julii 1786. Frid Chr. Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Til det Høystærede Publicums Efterretning, saavel som de Hr. Lærde paa Landet, tiene, at jeg underskrevne haver nedsat mig her i Byen som Bogbinder, og recommenderer mig til enhver saavel ved Bøgers Jndbinding som Fouteralers Forfærdigelse, forsikrende enhver forsvarlig og expedit Arbeyde samt for billig Priis. inds J. A. Hinberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Behøver nogen, en toe taget Kakkelovn med Tud, Tromle og en Jern Rist nu eller til Mechaeli, da vilde de derom melde sig paa Adresse=Contoret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-04
Hos General Krigs Commissair von Vildenrad kan faaes et Par veltilkjørte Vogn Beester til til Købs, de samt som han selv daglig bruger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-11
Den beqvemme Tiid. Brug den beqvemme TildSaa lærte vore gamle Fædre, De meente, at ei nogen Tiid var bedre, Og hvorpaa sikkere. Man kunde slaae fra Liid. End den nærværende. Amhut har ei den Trøe; Suurt seer han, hver gang Tiden venlig smiller Forlegen til sin Tidsfordriv han iller, Og Tidens Tab er ham, J Vellysts føde Roe Slet ingen Tab og Skam. En Gang faldt det ham ind Jeg faaer da vel i Dag min Ven besvare, Og raade Bod paa den fordømte Fare, Som Brevet melder om; Tit kom der i hans Sind, Men ligelangt han kom. Nu griber han sin Pen Og vil forsøge en Concert at giøre, Det søvnig Lys ham næsten vil forføre, En Priis nu hielper ret; Han brænder Lyset, -men. Uheldig slukkes det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-11
Opdragelsen. Dyden er ei andet end den udviklede eller forbedrede Fornuft; - den opnaaer aldrig nogen vis Grad, og bygger ei paa nogen fast Grundvold, naar den sanner en god Opdragelse. det er ved denne Mennesket lærer at kiende Lasternes fordervelige Følger og lærer at skye dem. Opdragelse, Sædvane og Exempler, har en mægtig Indflydelse i Menneskets Tænkeart og Handlinger; de borgerlige Selskaber, skulle til alle Tider blive i en vankundig Forfatning. og ikkun udmærke sig ved Laster, som den Menneskelige Natur er underkastet, om ei Opdragelsen eller dens Lære undertrykker samme. At dræbe sit eget Barn, er en Gierning, over hvilken, den heele Natur hæver, men mønne det er mindre skræksom, at forsømme sit Barn Opdragelse? – Hverken den fineste Philosophiske Lære, eller Religions strænge Bud, kan vise os Dyder, og Sæder, uden hvilket et Selskab, kunde blive lykkelig; alting hviler paa Ungdommens Opdragelse, og denne paa Onden og Viisdom. Sædelæren maae forbædre hine grove Laster, der forlede os til Uretfærdighed, Opdragelsen skal frembringe Virkningen, og uden denne Virkning kan det Menneskelige Selskab hverken i Almindelighed eller Særdeleshed bestaae. Hvilke hellige Pligter altsaa for Forældre og Børn, og for enhver fra den høyeste til den ringeste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-11
En Ædel og Lands=Faderlig Handling af Kongen af Frankrig, uddragen af et Fransk Oecommisk Blad.