JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-25
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboet efter min afdøde Mand, Mag. N. Liisberg, forhen Sognepræst til Holme og Tranberg, ville de behage inden 12 Uger fra Dato at anmelde saadant for min Laugværge Kiøbmand Jens Røgind her i Byen, som paa mine Vegne afgiør enhver lovlig Fordring. Ligelede, ville de som skylde noget til Boet, eller have laan Bøger eller andre Ting af min sal. Mand, til bemeldte Kiøbmand Røgind betale eller tilbagelevere samme, det snareste mueligt. Aarhuus, den 24de Novbr. 1814. M. M. Liisberg fød Bering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-25
En Person med bedste Karacteer til dansk juridisk Exammen, som i en Tid af 12 Aar har tient ved Jordegodsers Administration, først som Skriver og siden som Forvalter, ønsker sig Tieneste som Forvalter ved et Jordegods, eller i Mangel deraf, som Fuldmægtig hos en Embedsmand, enten i Jylland, Fyen eller Sielland. Han er forsynet med udmærkede gode Anbefalinger, og kan tiltræde Tienesten strax. Nærmere i Underretning faaes af Hr. Bogtrykker Elmquist i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-25
Paa Middelgade No. 120 kan 6 Pigebørn blive antaget i Jnformation i Lindsyning, Navn, Mynsterstrikning, Skrædersyning efter Maal, og hvid Brodering, modtages ogsaa Skræder= og Lindsyning, samemesteds gives Underviisning paa Violin, Flauto og Clarinetto. At jeg nu igien er bleven forsynet med Rhinske Møllesteen, tiener til behagelig Efterretning saavel for dem der allerede have kiøbt, som de der endnu maatte behøve nogle. Aarhuus, den 23de Novbr. 1814. H. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-25
De ifølge Anordn. af 29 Jul d. A. befalede Skole Kommissions= og Skolekasse=Protokoller kunne indbundne og folierede erholdes, naar de behageligen snarest mueligt bestilles, paa Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-25
Sammesteds vil alle de for Skolerne anordnede Underviisningsbøger, Landkorter, Skriverbøger a., bestandig haves i Forraad til de allerbilligste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Aar 1814. Aarhuus Stifts No. 1. Kongelig allene privilegerede. Tidresse-Contoirs Cidende. som forsendes. med Brevposterne. Løverdagen den 26de November:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Blandinger. J Slaget ved Bausen anførte Kægen af Preusen, i egen Person de brune og sorte Husiter og Lipdragonregimentet. Han og Keiser Alexanier vare sædvanlig sammen og hyppigen paa Punkter, hvor de vare udsatte for den heftigste Kanonild. De holdt netop bag et preusisk Batterie, som fyrede med utrolig Virkning. og som Fienden søgte at bringe til at tie, ved hyppig at beskyde det med Granater. Mopirkerne vare stegne af tilligemed deres følge, da pludselig en saadan Gjæst husede igiennem Luften, og faldt næpe til Skridt borde fra dem. En gammel preusisk Kanoner var aldrig saasnart bleven dette vaer, førend han sprang hurtig til, trykkede Haanden paa Lunten, og saaledes qvalt Granaten med egen Livsfare. Kongen saae dette, og kaldte strax paa den kiekke Mand, spurgte ham hvad han hedte og hvor mange Aar han havde tient Du skal blive belønnet, min Søn, sagde Monarken; jeg udnævner dig herved til Officier. - Jeg takker Deres Majestæt for den store Naade, svarede den brave Kahoneer, det kan jeg ikke blive; jeg har allerede for mange Aar siden maattet give Slip paa at blide Underofficier; men Officiers Tractement kunde jeg no bruge. Kongen bevilgede ham det strax, skienkede han Jernkorset, og Keiser Alexander gav ham St. Georgs Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
J samme Slag udmærkede ogsaa den unge, helte modige Kronprinds af Preussen sig; han opholdte sig Efte med sit følge hele Timer i den tætteste Kugle egn. Han befandt sig lige i Armeens Centrum, da Fienderne igiennem deres Kikkerter mærkede, at en fornem Officier maatte holde der; de rettede et Batterie paa denne Punkt, og Kuglerne faldt nu lige ved Prindsen og hans Adjutanter. En Officier af hans Følge giøre ham opmærksom paa, at H. K. H. var paa dette Sted i stor Fare og maatte vende tilbage. Prindsen svarede, hvo som vil ride tilbage kan jeg bliver her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Ogsaa paa Feltbierg ved Frankfurt am Mayn brændte man nyelig ved en Glædesild Napoleons Lovbog. - At man i Tydskland glæder sig over Befrielsen fra det franske Aag, er begribeligt; men at man, som her var Tilfældet, ikke veed at yttre denne Glæde paa nogen bedre Maade, end ved offentlig at brænde een af det 19de Aarhundredes Mesterværker i Lovgivningskunsten, vidner kun om, at vi leve i en Tidsader, hvor Extremerne berøre hinanden, Greger Berzevizy har overgivet Congressen i Wien et meget deelagtigt Skrift under Titel: Den nordiske Handels Udvidelse. Forfatteren gaaer udfra 2 Hovedideer. Den første er at lede den asiatiske, europæiske Verdenshandel umiddelbar til sin nærmeste nordiske Bane. Den anden gaaer ud paa, at udvide og lette den nordiske Handel, saavel for sig selv betragtet, som og i Forbindelse med hiin asiatisk europæiske Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Nylig var Pasquine i Rom ganske behængt med Frimurer Insignier. Ophavsmanden har man ikke kunne faa opspurgt. Overalt spørger man i Rom og i Spanien en besynderlig Giæring i Henseende til Frimureriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
I Handelen i Wien er det i denne Tid meget li vende, især med Colonialvarer. Pragten paa de derværende Baller overgaaet al Beskrivelse; Damerne udmærke sig, som billigt, meest der. Deres Hovedpynt bestaaer sædvanlig af lutter ægte Stene og Perler. Af de Fremmede, som der opholde sig, kiøbe Preusser og Russer saa mange Brillanter og ægte Perler, at de sidste staae i en høi Priis. Ogsaa græske Kiøbmænd giøre stort Jndkiøb af tyrkiske Artikler, især Shawls, som efte betales med 1000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Den persiske Keiser har i en Skrivelse til den engelske Gesandt ladet ham takke for det Nye Testamentes Oversættelse i det perfiske Sprog, hvoraf Man hidtil kuns her havde kiendt de 4 Evangelister. Og det Beste derved er endda, at han lover at lade sig det forelæse fra Begyndelsen og til Enden, og høre det med største Opmærksomhed, i hvilket Fald han vist og saa vil føle Ordets saliggiørende Virkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Kammerjunker Capt. v. Hogh, Kammer. Adj. v., Trepka og Major Baron v. Adlertreutz ere i forrige Uge passerede over Beltet som kgl. danske Kourerer til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Statstidenden No. 94 er prydet med et saare skiønt og høitideligt Digt af Hr. Professor F. Høegh Guldberg, betitlet: "Efteraaret 18147, hvoraf Rummet her kun tillader at meddele følgende Strofer: Mand og Stater, Kiærlighed og Hæder, Folketroskab, Alt har kiendt en Vaar. Alt har Vinter, Brud, og Blomst, og Glæder Alt, hvad lever, grønnes og forgaaer. Da Durystede de frosne Vinger, sidste Vinter i over Jorderig, leved mangen Helt, hvem Dødens Finger dækker nu med Muld blandt Graves Liig. Stater stode, Stater ere siunkne, . efter Jld kom Jis i Blod og Hu Hierter, varme dengang, ere lunkne ; Kinder, røde dengang, blege nu. Høistmærkeligt er det, at Napoleons Ider, at vil erobre Engelland, allerede næredes af en fransk Mouar for omtrent 600 Aar siden; thi da Philip August i Aaret 1193 anholdt hos Kong Knud den Siette af Dannemark om hans Søster, Prindsesse Jngeborg, forlangte han som Medgiv, at Knud skulde afstaae ham de danske Kongers Ret til den engelske Krone, og - hvad der var Hovedsagen - overlade ham paa eet Aar en Flaade og en Hær til at giøre denne Ret gieldende. Knuds Statsraad, hvori sadde de kloge Mænd Ærkebiskop Absalon, hans Broder Esbern Snare og Kanzler Anders Sunesen, fandt det som det i Grunden var, høist upolitisk, og for Danmark skadeligt, at indlade sig i disse Vidtløftigheder, og Man undskylte sig dermed, at Landet havde nok at bestille med Venderne, og at Udfaldet maatte blive misligt siden Engelland var alt for mægtigt, til ei at skulle kunne modstaae ethvert fiendtligt Angreb uden fra, hvorom Mere kan læses i Engelstofts ypperlige Bog, Philip August og Jngeborg S. 590. fr. - Altsaa ansaae Man allerede dengang en Landgang paa Engelland for Drømmeværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
J det Kongel. geheime Arkiv findes en paa Pergament skreden Forskrivelse med vedhængende Segl, udstedt af Magistraten i Lübek paa 30,000 Rhinske Gylden, at betale til Kongen af Danmark i 12 Aar, dateret Malmøe St. Jørgens Dag (23 April) 1512, hvoraf en Gienpart meddeelt af Conferenceraad Treschow, Storkors af Dannebrog, læses i Ny Dansk Magazin T. 3 S. 234. Ved at meddele samme anmærker Hr. Conferentsraaden: "Dette Artstykke fortiener Opmærksomhed; det er et Bidrag til Fædrelandets ældre Statistik, og det kunde maaskee lede til nærmere Undersøgelse, om denne Forskrivelse ikke endnu hviler paa Staden Lübek, siden den er i den danske Regierings Haand, og det ved Documentet udtrykkelig :er bestemt, at den ved den sidste Termins Erlæggelse skulde udleveres. Proscription finder i Folkeretten ikke Sted. Men det er mueligt, at Staden Li bek kan fremvise andre Beviser eller Forhandlinger, hvorved Fordringen er tilintetgjort."J Anledning af Kongen af Danmark nærværende Reise til Wien har Man erindret den Reise, som den Oldenborgske Stamfader Christian den Første i sin Tid giorde til Jtalien. Paa samme knyttede han det nøieste Venskab med den ramerske Keiser Friderich 3die, der udmærkede ham meget, og iblandt flere Beviser paa sin Agtelse tillod ham, under sit Ophold i Jtalien at ophøie Adelsmænd til Rigsgrever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
En Magazinbestyrer Melsing fra Nyborg er bortrømt. Til de mintaire Magaziner er han en betydelig Defect skyldig i de ham anbetroede Beholdninger. Statstidende, advares imod nogle uberettigede Personer, der skal gaae omkring i Kiøbenhavn og Forstæderne, for at imsamle Gaver til de Brandlidte paa Amager, som de siv stikke i Lommen. - - Atter en nye Speculation i disse speculationsrige Tider !!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Kiøbenhavnerne ere dog lykkelige! Man dømme efter følgende Bekiendtgiørelse i deres Aviser: "Da jeg har erfaret, at de sorte Pølser finde saameget bifald og Eiver vil være overbeviist om den Propriete som finde Sted ved deres Tillavning, saa har jeg besluttet fri Tirsdagsaften Kl. 6, og siden hver Aften, at have dem færdige til Spiisning paa Stedet, ligesom man ogsaa kan lade afhente ligesom forhen. - Amalie Leidesdorff i Antonistrædet 236 i Stuen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
En Frederik Ludvig Jacobsen kan paa de Conincks & Comp. Comptoir i Khvn, vorde underrettet om en betydelig Arv som er tilfaldet ham efter hans paa Cap afdøde Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Det næstkommende 62de Kongelige Kiøbenhavnske Klasse=Lotterie, sombegynder den 6 Februar, kommer til at bestaae af 2 Afdelinger, den første i Rigsbankpenge R. V. af 24,000 Lodder, 6400 Gevinster, 12 Præmier og 17,600 Frilodder, og den sidste i Rigsbankpenge Sølvmynt. af 12,000 Lodder, 1180 Gevinster, 12 Præmier og 2200 Frilodder, inddeelt i 5 Klasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
J første Afdeling koster en Lod i alle 5 Klasser 15 Rbd. N. V. og i den anden 20 Rbd. Sølvmynt. De høieste Gevinsteri hver Klasse ere i N. V. 2000, 3600, 5000, 7200 og 50,000 Rbd. N. V., og i Sølvmynt, 1500, 25000, 4000, 6000 og 50,000 Rbd. Sølvmynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Den 16 og 17 d. M. blev ved offentlig Forbrænding paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Hauge af indkaldte Kouranthanksedler samt 2 og 20 Rdlrs. Skatkammerbeviser tilintetgjort: 33438,000 d. K. Desuden blev samme Tid opbrændt 60,000 Rbd. i Slesv. holst. Skatkammerbeviser paa 2 1/2 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
En Franz Syvsover fortæller i Khvns. N. Skilderie, hvorledes han er sovet til sin Lykke ved følgende simple Finantsoperation. Ved Krigene Vegyndelse eiede han 7000 Specier; deraf giemte han tvertimod Andres Raad om at sætte dem i Handel, de 5000 i sit Skatel, indtil Specierne vare steget til 135. Rd. Stykket, da han solgte dem, og nu giemte Sedlerne saalænge til han atter indkiøbte sine Specier, for 27 Rbmk. Stykket. Ved saaledes at giøre det Modsatte af hvad alle Folk gjorde, forvandlede Fran Syvsover sine 5000 Specier til 20,000, uden mindste Arbeide eller Hovedbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Fra Onsdagen den 16de d. er Politiet samt de under samme henhørende Pasforretninger foretaget i det nye Raad og Domhuus i Kjøbenhavn.I Khvns. Aviser ønskes et godt lidet Landsted tilkiøbs i en Kiøbstad. - Et Landsted i en Kiøbstad, er da rigtignok en Sieldenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Døbte. Den 20de Novbr. lod Handskemager A. Salling døbe en Søn Hans Peter; Fadd. Hans Andersens Kone og R. Joh. Hansdatter, H. H. Hansen, N. Svane og P. Weis. S. D. : P. K. Jellings Hustrue en Datter Petrine ChristineDanielline; Fadd. : N. Odderboes Kone og Maren Rasmusdatter, N. Erichsen, Skrædersøend Møller og A. Bæhr. S.D.: Karen Marie Hansdatter en Datter Ane Kierstine; Fadd. Maren Andersdatter og Sara Andersdatter, J. Holst, Hendrichsen og C. Danielsen. S. D. : Reebslager S. Just en Søn Søn Jens Christian; Fadd.; Mad. Wormslev og Jfr. Høvring, Bødker J. Secher, Reebslager J. Frederichsen, og F. Bøgh. S. D. : Knud Nielsen en Datter Dørthe Sophie; Fadd. Mad. P. L. Schmidt og Jfr. S. Bech, dhrr. Kiøbmænd Chr. Schmidt, R. Schoubye og A. Schonbye. S. D. : Dagleier Knud Nielsen en Datter Marie Kirstine; Fadd. Marie Laursdatter og Mette M. Christensdatter, J. Fauer bye, M. Jacobsen og C. Jensen. Den 23de: Matros S.S. Christoffersen en Søn Bærent; Fadd. : Thrine Bærens datter og Dorthe Sørensdatter, Jac. Bang og H. Jolumsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Copulerede. Den 23de Novbr.: Kiøbmand H. Kold og Enkemadame Ane Dorthea Elisabeth Mørsing. S. D. 3. Styrmand L. H. Købner og Skipper N. Kasteds Enke. Den 28de: Konditor L. Schucany og Enke Anna R. Malberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
(Jndsendt.) Tanker i Anledning af Kiøbmand Hr. Anders Faurschous Dødsfald i Aarhuus d. 3 Sept. 1814. O Død, hvor bitter var din Komme! Mere paafaldende og giennemtrængende end Vaabnenes skrækkelige Klirren blandt Norges Fiælde, løb for mit Øre og Hierte uventet det rædsomme Budskab om den elskværdigste Bryders Død. Saa skulle da mine Øine aldrig mere her i Dødeligheds Egne see ham den gode Mand, hvis hulde Broderhierte slog saa stærkt, saa varmt og ædelt for fierneste Broders Vel. Saa skulde han, som var graaehærdede Forældres Glæde, og Alderdoms nærmeste Trøst, alt for tidlig (som Dødelige synes) standse paa gavnlig Virksomheds Bane, og i sin mandige Alders skiønneste Sommer segne i Dødens Favn, til uerstatteligt Tab og sørgeligt Savn for en kierlig Ægtefælle med tre efterlevende Børn foruden det, som ufødt bæres under det ømmeste Moderhierte. Men Alfaderen vilde saa, hans urandsagelige Viisdom bød Livets Traad afskiæres, og du hedenfarne uforglemmelige gode Broder, maatte uagtet Alders smukkeste Blomster og Kraftfuldhed, lyde det uimodstaaelige stærke Bud, og Menneske! Du er Forkrænkeligheds Lov underkastet; Støvets Væsen maae enten tidlig eller sildig falde; og afgive sin forgængelige Deel til Jordens moderlige Skiød. Saa skulde da efter Alherrens Villie en graaehærdet Fader og sukkende Olding see Gravstedet opkastet for sin unge elskværdige Søn, som var en talrig Families Hæder og Fryd. O hver urandsagelige ere Herrens Domme, og hans Veie for Dødelige usporlige. Denne ædle vennehulde Broder, som saa idelig og gierne søgte med betydelig Opoftelse af Jordens gode Ting at formindske trykkende Næringssorger i Trængselens, i Hungerens og Ufredens mørke Dage, er ei længere blandt os dødelige Vandrende, og kan ei mere her omfavnes af den takskyldigste Broder. Jkkun den Alvidende seer, og kiender hvad mit Hierte føler ved hans Afgang fra denne Verden. Den Hedenfarnes fortreffelige blide Caracteer gjorde ham agtet, yndet og elsket af alle Retskafne, som kiendte ham. Enhver som tilfuldekiendte hans Værd, som christen Menneske og nyttig Medborger i Staten, vil sikkert ikke kunne nægte, at hans korte Vandringsbane udmærkedes ved sand Religiøsitet, ved bestandig Retskaffenhed, ved utrættelig Gavnelyst, ved dristig Handels=Aand, ved Velgiørenhed mod Trængende, ved virksom Menneske= og Broderkierlighed, at hans christelige Vande, var en Forberedelse til hiint fuldkommere og lyksaligere Liv, hvortil Affaderen kaldte hans dydige Siel i Livets sidste Nat den 3die Septbr. d. A. Hans fra Støvets Baand, løsladte Aand nyder nu i uforklarede Aanders Verden, Retfærd og Dydens lyksalige Frugter, I Gravens Mulm og Fredens tykkeste Skygge, hvile trygt det smuldrende Støvl Velsignet være hans Minde blandt efterlevende dybtsørgende Venner, Gud den Algode forsørge hans efterladte bedrøvede Enke, med kiere smaae umyndige Børn. Alforbarmeren, som troner i Himlen, de Faderløses Fader, uindskrænkede Velgiører, og Enkers paalidelige Beskytter opholde, velsigne, og bevare dem paa Livets dunke Bane. Edsberg i Norge, den 18de October 1814. Søren Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Bekiendtgiørelser. Torsdagen d. 1ste Decbr. 1814 opføres paa det forenede Dramatiske Selskabs Theater her i Byen til Bedste for Selskabets ædle Fond: Udstyret. Comoedie i 5 Acter af Jsland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Billetterne a 1 Rbd. Stykket bekommes hos Kiøbmand Søren Schmidt fra Tirsdagen den 29de Nov Formiddag Kl. 9, tillige erholdes Billetter til GeneralPrøven Onsdagen den 30te Nov. for Børn a 3 Rbmk. Stykket. Indgangen til begge Deele aabnes Kl. 4 1/2 og Forrestillingen begynder Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
I det søsterl. Velgiørenheds Selskab i Aarhuus ere i endvidere indtraadte: under 14de Nov. d. A.S. T. Frue Kammerraadinde Secher til SchafføegaardFrue Kammerraadinde Lemejer til Caløe. Hver med 16 Rbd. N. V. til Selskabets Fond, og 4 Rbd. N. V. aarligt Bidrag. under 16de Nov. s. A. Frue Capitaininde v. Baudiz. Frue Capitaininde v. Storm. Hver med 4 Rbd. N. V. i aarligt Bidrag. Dr. J. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
At jeg som Præst til Domkirken i Følge det Kgl, Danske Cancellies Resolution af 5 d. M. som ved Skrivelse fra H. H. Hr. Biskoppen er mig communiceret under 10 f. M. er som de øvrige Hr. Præster, her i Byen berettiget til Præstepenge 2 Gange aarlig, skulde jeg ikke undlade herved at bringe til alle Vedkommendes behagelige Kundskab. Aarhuus d. 26de Nov. 1814. Dr. J. H. Larsen, Nylig hiemkomne bedste Stoltzer, Eidammer= og Schweizer Oste, nye Rosiner, Figen, Svedsker, Kirsebær, føde og bittre Mandler, Caroliner Riis, Sag, og Perlegryn, Congo= og Haysanther, fiin engelsk Senop paa Glas, Chin=Soja, Capers, store tavle og fin Brev Oblater, fiint og middel Lak, alle Sorter fine og grove Specerie= og Urtekramvahre samt Couchenelle og flere Sorter Farvevahre bekommes hos Køster. Løverdagen den 12te Nov. er tabt i min Stue 3de Rigsbanksedler, Eieren til disse kan bekomme dem hos Farver Jahnsen i Aarhuus naar de opgiver Sedlernes Værdie og betaler Avertissementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Skipper J. C. Staudt afgaaer om 3 a 4 Dage til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods, er beliggende ved Breen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
En ugift Person, af Fødsel en Holskener, der i adskillige Aar har opholdt sig her i Jylland, hvor han deels nøiere har gjort sig bekiendt med Landvæsenet, deels ogsaa conditioneret som Avlingsforvalter, ønsker sig strax eller førstkommende Majdag en Tieneste i dette Fag. Paa Lønnen sees ikke saameget, som paa en god Omgang. Avisexpeditionen anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Aldrup Mølle er at faae tilkiøbs eller i Forpagtning til næste 1ste Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Halkier Gaard ved Nibe, med sine underliggende Eiendomme, stilles til offentlig Auktion til Salg, paa Gaarden selv, Fredagen næstkommende 2den Decbr. Gaardens Hartkorn er 13 Td. 6 Skp. 3 Fdk. 1 3/4 Alb. og Arreal af Agerland 134 Tdr., Eng henimod 100 Td. og Kiær og Heede omtrent 100 Td.; Udsæden er Aar om andet Byg 20 Td., Rug 26 til 28 Tdr. og Havre 30 Td., foruden nogle Tdr. af Boghvede, Ærter, Kartofler; Gaardens Kornavl er TiendefriHøeavlet er aarlig i det ringeste 150 Læs af god Bonitet; Ved Gaarden kan forres og græsses 10 Besker, 60 Køer og Stude og 50 Faar, under Gaarden er beliggende 22 Huse med Hartkorn 2 Td. 6 Skp. 2 Fd. hvis Fæstere tilsammen forrette 259 Dages Arbeide aarlig til Eieren og betaler omtrent 54 Rbd. i Huus og Landgildepenge; desuden svares i Forpagtning af Halkier 2de Broer aarlig 156 Dages Arbeide og 100 Rbdr. Til Gaarden henhører og noget Skov og den er forsynet med overflødig og gode Skudtørvejord, hvoraf en betydelige Deel Tørv kan sælges aarlig; ligesaa har den og Rettighed til Fiskerie i Liimfjorden, hvilket kan drives med Fordeel, da Gaarden er ganske nær derved beliggende, hvilket og er særdeles fordeelagtig i Henseende til Gaardens Produkters Befordring til Vands; saa er og til Gaarden en betydelig Deel Rørtag og en rummelig og important Have med Frugttræer, Bygningerne ere sufficante og i godt Stand og Værelserne i Vaaningshuset indrettede for enhver honet Familie. Fra Gaarden til Nive Kiøbstæd er 1 Miil og til Aalborg 4 Mile. Conditionerne kunde Liebhavere behagelig erfare hos undertegnede Eier og hos Kiøbmand Broder Møller i Aalborg, 8te Dage før Auktionen; ligesom Eiendommen ogsaa naar behages, kan tages i Øiesyn. Tiltrædelsen skeer den 1ste Mai 1815, naar antagelig Bud erholdes. Halkier, den 9de Novbr. 1814. Christian Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Paa Middelgade Nr. 120 kan 6 Pigebørn bliver antaget i Jnformation i Lindsyning, Navn, Mønsterstrikning, Skrædersyning efter Maal, og hvid Brodering, modtages ogsaa Skræder= og Lindsyning, samt mesteds gives Underviisning paa Violin. Flauto og Clarinetto. Hareskind kiøbes og betales til de høieste Priser af Søren Falling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
Schous Udtog af Forordningerne for 1813, Fogt mans Rescripter for 1806, Hurtigkarls System 2den Deel ere at faae hos Schyttes Enke i Aarhuus. Nettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-26
J Avisen No. 140 3 Sp. 16 Lin, staaer 6 Batalæs, 16 Batailloner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-29
No. 142. Aar 1814. Aarhuus Stifts. A. S. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. Tirsdagen den 29de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-29
Kongressen. Genuas Skjebne er afgjort: det vorder forenet med Sardinien. - Cracau gives tilbage til Østerrige. Snart forventes Storfyrst Constantin at fremtræde som Konge af Polen. Ogsaa paa denne Kant erholder Preusen Udvidelser. Det Stykke af Storpolen som tilfalder Preusen strækker sig indtil Warthafloden og holder 400,000 Jndbyggere. - Sachsens Skjebne er at ansee som aldeles afgjort. Overdragelsesakten til Preusen blev den 15de undertegnet. Kongen af Sachsen stal være bestemt 3 Millioner Gyldens aarlige Taffelpenge og anvises enten Frankfugt eller Münster til Opholdsted. Af Sachsen falder Zittau, Königstein, Chemniz med samt den største Deel af Ertsbiergene til Østerrige, det øvrige Sachsen samt Leipzig og de begge Laufiter bliver preusisk indtil Saalen. Preusen afstaaer derimod Ostfriesland til Hannover, desuden giør Østerrige sig ogsaa stor Umage for at bevæge Preusen til Aftrædelse af Grevskabet Glas, for at forene det med Bøhmen; men hertil synes Preusen ikke at have nogen synderlig Lyst. Blandt Dagens Rygter hører ogsaa, at Preusen, da det er sat i Besiddelse af Sachsen, nu ingen Lande erholder paa den venstre Rhinbred, men at der paa samme skal vorde dannet en Stat for Keiserinde Marie, Louise, og at denne derimod overlader Parma, Piacenza, og Guastalla til Dronningen af Struriens Prindser. - Det skal være i Værk at give Schweiz en Behersker og en engelsk lignende Forfatning samt tillige at forbinde det nærmere med Tydskland. Den 14de d. indhændigede vor allernaadigste Konge, Keiser Frants Elephantordenen. Hs. M. Keiseren bivaanede Middagstaffelet med denne Ordens Stierne paa sin Kiole. Dagen forveien aflagde Kongen af Danmark et Besog hos Keiseren af Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-29
En Wallachise Fyrstes Gesandt, der alt for frimodig havde yttret sig over diplomatiske Hemmeligheder, har maattet forlade Wien, og hans Papirer og Effecter, ere tagne i Besiddelse af Politiet.