Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-22
Jfølge Bestemmelse, som Skamlingsbankes Actionairer vedtoge paa deres Generalforsamling afvigte 12te Juni, vil Folkefesten i Aar blive afholdt Mandagen den 3die August. Festen i Aar bliver saaledes senere end sædvanligt; men denne Udsættelse blev besluttet med velberaad Hu Sammenkomsten paa Høiskamling har aldrig været en blot Folkeforlystelse og den burde aldrig nedsynke til kunat være dette. Men i det forløbne Aar var Jntet skeet til den nordslesvigske Nationalitetssags eller overhovedet til Folkeudviklingens Fremme, altsaa Intet, der kunde vække Liv og Glæde i en Kreds, der forsamlede sig om Dannebrogen, vort gamle stolte og folkekjære National mærke. Dog haabede vi trygt til Landets og Folkets Fader, og ventede bestandig, at, om ikke for, saa vilde dog ved Stænderforsamlingens Aabning et Ord udgaae fra Kongeborgen, som kunde fylde Nationens Bryst med Mod og Fortrøstning. Og vort Haab er ei blevet skuffet. Ved aabent Brev af 8de d. M. har Hs. Majestæt klart, og bestemt erklæret, at vort dyrebare Slesvig ingensinde kan løsrives fra det elskede Moderland, det, hvortil vi med alle Aandens og Hjertets Baand ere knyttede. Denne Erklæring er det første store Skridt, som fra Regjeringens Side maatte gjøres, for at vi med Ro og Tillid kunde skue ind i Fremtiden, nu behøve vi ikke mere med Angst eller Harme at see hen til Tydskland, som der fremmede Rige, der maaskee engang skulde opsluge os; men med Lyst og Mod kunne vi forene vore Kræfter med vore Brødres i Kongeriget for at stræbe frem til al god og ædel folkelig Udvikling. Med Glæde see vi derfor vor nationale Folkefest imode, og vi indbyde herved alle den slesvig danske Sags og alle den seirende Sandheds og Retfærdigheds Venner og Veninder nær og fjern, fra Slesvig og Jylland, fra Fyen og Sjælland og fra de andre Øer, til at samle sig med os for at feire en Fest, hvor, ved begavede Taleres vækkende Ord, et glad Haab om vor fælles Moders, vort elskede Fædrelands Fremtidsheld vil strømme vederkvægende indi ethvert følende, fædrelandsfindet Hjerte. B. Hansen. H. J. Staal. C. Smith. I. I. Ravn. H. Petersen. Bondevennernes Selskab. Efter at et tilstrækkeligt Antal Medlemmer til dette Selskab have tegnet sig efter den af Kammerraad Drewsen og Procurator Christensen dertil udstedte Jndbydelse, opfordrede disse, overeensstemmende med det der givne Tilsagn, fem Mænd til i Forening med dem indtil videre at danne Selskabets Bestyrelse. Da disse, nemlig Skolelærer Gleerup, Capitain Jespersen, Høiesteretsadvocat Lehmann, Etatsraad Povelsen og Capitain Tscherning, erklærede sig villige til at overtage dette Hverv, constituerede Selskabet sig den 5te Mai d. Aar. Til Formand valgte Bestyrelsen Capitain Ticherning og til Secretair Cand. juris Jensen, boende paa Nørregade Ns 25 (forgyldte Nøgle), til hvem alle Selskabet vedkommende Meddelelser bedes rettede. Hvorvel Selskabets endelige Organisation maa udsættes, indtil det er fuldstændigere udbredt over hele Landet, og indtil den ved en begyndende Virksomhed vundne Erfaring derved kan være til Veiledning, ansaae Bestyrelsen det dog for nødvendigt strax at inddeele alle Medlemmer efter Districter, og i hvert af disse at antage en Formand, der selv vælger sig en Medhjælper i hvert af Districtets Sogne. Det er disse Districtsbestyrelsers Sag at holde Lister over Medlemmerne og at optage nye, at indkassere Bidragene og derfor aarligen at aflægge Regnskab, – og i Almindelighed med Raad og Daad at understøtte Selskabets Virksomhed, navnligen ved at forskaffe Bestyrelsen de fornødne locale Oplysninger. Til at bestride de dermed forbundne Omkostninger m.v. bestemtes det, at af hvert Districts Jndtægter en fjerde Deel skulde forblive hos Formanden og hans Medhjælpere, ligesom det, for at lette Overbestyrelsen Samkvemmet især med de fjernere Districter, vedtoges, saasnart der i et Stift findes et tilstrækkeligt Antal Medlemmer, at organisere Stiftsbestyrelser og at overlade disse en passende Andeel af Stiftets Jndtægter.