Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-30
J Thomsens Avis læses følgende Correspondent artikkel om dette Aars Høst paa Langeland: Høsten har iaar været usædvanlig rig. Derom vidne de mange høibaarne og holmægtige Kornhæs og Stakke, der kneise udenfor hver Mands Gaard, og prange som Dannebondens Ordenstegn og gyldne Ridderkors af Guds Naade. Rugen staaer blandt Cerealier øverst i Frugtbarhed; de fleste Landmænd beregne sig 15 til 20 Fold og derover, og den er af fortrinlig Qvalitet. Dernæst kommer Hveden, som i Straaets Længde og Mængde vel ikke staaer tilbage for Rugen; men dens Korn er forholdsviis mindre fyldig og mindre meelrig, i Særdeleshed paa de meest frugtbare Agre, hvor den blev saaet tidligt, voxede geilt og gik i Leie førend Kjernen var fuldbaaren; der condenserede sig de opstigende Jorddunster og Dampe til et Rustsvøb om Blade og Stængel, hvis tilstoppede Pori nu ikke kunde indsuge den elementariske Plantenæring af Luften, og derfor ikke tilføre Kjernen de Stoffer, hvorved den skulde blive trivelig og stor. Desaarsag er Hveden hist og her noget svang, men her er ogsaa avlet megen smuk og trivelig Hvede. Af Byg og Havre have vi havt en god, skjøndt just ikke udmærket rig Høst. Erter og Vikker, som i April og først i Mai sygnede af Tørke, oplivedes igjen ved Regnen i den sidste Halvdeel af Mai, groede vel til, og have i det Hele givet en god Grøde. Udbyttet af Raps og Rübssæden overtraf de Flestes Forventning; og dog var denne ikke liden, paa Grund af dens kraftige Væxt, og Glandsbillernes Tilintetgjørelse i Begyndelsen af dens Blomstringstid. Men Kartoflerne, hvis Dyrkning i det Større er temmelig almindelig paa Langeland, give os ikke det rige Produkt, som vore Dag= og Ugeblade fortælle os, at de ellers allevegne love Kartoffeldyrkeren. De ere i det Hele tagne kun halvt saa frugtbare, som de i Almindelighed pleie. Dette gjelder især der, hvor de ikke bleve lagte førend i den sidste Halvdeel af Mai, thi da Knoldene, sidst i Juli skulde voxe, udeblev Regnen, Sommervarmen udtørrede hæsligt Jorden og Kartoflerne savnede nu den Vædske, de behøvede, for at kunne frembringe mange og store Knolde. Græs er her nu intetsteds, Kløverhøe fik vi kun lidet, og da Qvæget snarere afmagres end fedes paa de græssvedne og tørre Agre og saftløse Kornstable, gjør Landmanden vistnok klogere, at forre sine Køer med Kartofler, hvis han vil holde sin Besætning i tilbørlig Stand, end at sælge dem for 2 a 3 Mk. pr. Td. (?) Dersom det tørre Veirligt varer ved endnu i 8 a 14 Dage, vil Markedet kun sparsommeligt blive forsynet med det saakaldte Ævresmør, Stoppelbutter, og den Græsmangel, som nu føles allevegne, indvirke paa Smørpriserne. Humlen bærer iaar usædvanlig rigt, og vilde Man lade den sidde, indtil sidst hen i October, da den i vort Klima først bliver fuldkommen moden, vilde den ogsaa blive ligesaa moden som den brunsvigske, og af samme Kraft og Aroma som denne. Men det er alene dens Umodenhed, som gjør den svagere end den fremmede fra sydligere Lande. Af Hør har her været en almindelig god Avl, men af Kløverfrøe avles her iaar Lidet eller Jntet." Odense. J Fraugde har en ulykkelig Pige i disse Dage født i Dølgsmaal og derpaa dræbt Fosteret ved med en Øxe at give det 3 Slag, hvoraf det ene var i Hovedet, det andet over Maven.