JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Folket har antaget den Constitutionsact, som jeg har forelagt det. Franske, Saasnart vi have afslaaet det uretfærdige Angreb, og Europa er bleven overbeviist om hvad man er 28 Millioner Franskmænds Rettigheder og Uafhængighed skyldig, saa skal en høitidelig Lov, effattet efter de constitutionelle Former, forene de forskjellige Foranstaltninger af vore endnu adspredte Constitutioner. - Franske Jvende igjen tilbage til Eders Departementer. Siger Borgerne, at Tingenes nærværende Stilling er meget vanskelig; men at vi med Enighed, Kraft og Standhaftighed seierrige ville bestaae i denne en stor Nations-Kamp mod dens Undertrykkere, siger dem, at de kommende Slægter strængt ville undersøge vort Forhold, og at en Nation med sin Uafhængighed taber Alt, siger dem, at de fremmede Konger, som alle i min Lykkes Dage have attraaet min Alliance, nu rette alle deres Anstrængelser mod min Person. Hvis jeg ikke saae, at deres egentlige Hensigter vare stillede mod Fædrenelandet, da vilde jeg give dem min Tilværelse, imod hvilken de vise sig saa forbittrede, til Priis, men siger ogsaa Borgerne, at saalænge de Franske nære for mig de Kjærligheds følelser, hvorpaa de give mig saamange Beviser, vil vore Fienders Forbittrelse være afmægtig. - Franske, Min Villie er Folkets, mine Rettigheder, ere dets Rettigheder; min Ære, min Hæder, min Lykke kunne kun bestaae i Frankrigs Ære, Hæder og Lykke." - Det er, ifølge franske Blade, ikke let at forestille sig hvad Virkning denne Tale gjorde. Man bemærker, at Stemmerne for eller imod Constitutionen manglede fra 11 Dopartementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Man vil ganske bestemt paastaae, at Napoleon ufortøvet vil begive sig til Armeen. Jgaar aflagde han et Besøg hos sin Moder. – Jfølge Gazette de Paris er Murat igaar ankommen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Pairernes og Repræsentanternes Kamre ere sammenkaldte til imorgen. Førstnævnte skal holde sine Møder i Palladset Luxemburg, de andre i det lovgivende Corpses Pallads. - En Dagsbefaling fra Krigsministeren (Davoust) af 1ste Juni underretter Armeen om, at Maimarken har havt Sted, og at en ny Eed forenet Frankrig med Keiseren. Greverne Boulay og Merlin er udnævnte til Statsministre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Tolvte Aargang. No. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Udgives og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Juni 1818. Til en Ven paa Landet. AIV,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Udenlandske Efterretninger. Hr. Eckersberg har nyligen sendt hertil to Malerier i Oliefarve, Frugten af hans Ophold i Rom. Begge Arbeider ere sande Mesterværker; de vidne om de store Fremskridt, han har gjort, og stadfæste, hvad Anmelderen allerede engang tilforn har sagt, at denne Konstner vil blive som Historiemaler hvad Thorvaldsen er som Billedhugger. Det ene af de hidsendte Stykker er et stort historisk Malerie, forestillende de tre Mariers Ankomst til Christi Grav, hvor Engelen forkynder dem hans Opstandelse. Tegningen, Coloriten og Compositionen ere lige mesterlige, og især er den vanskelige Belysning, da Lyset netop falder paa alle Figurerne i Forgrunden, udført med største Konst. Udtrykket i de qvindelige Figurers Ansigt, og Drupperiets smagfulde Behandling fortjene i lige høi Grad Beundring. Det andet Stykke er Thorvaldsens Portrait, mesterligen udført. Det er ikke blot saa veltruffent, at de, som have seet Konstneren for henved 20 Aar siden, her strax kunne gjenkjende ham; men endog blot som Portrait malerie betragtet er det et Mesterstykke. Kjødfarven er ligesom frembragt ved en Vandocks Pensel, og selv Bitingene ere udførte med mageløs Konst. Saaledes seer man tydeligen, at Kappen er af sort Silketøi og Kjolen derimod af Fløiel. J Baggrunden sees Thorvaldsens berømte Basrelief: Alexanders Tog, som almindeligen ogsaa kaldes Thorvaldsens Triumph, forfærdiget for Bonaparte til at anbringes bag en Trone i Rom. Dette Basrelief gjør Eckersbergs Pensel og Thorvaldsens Meissel lige megen Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Paa Frue Kirketaarns Gjenopbyggelse arbeides nu med Jver. Den første Port over Seierværket er allerede færdig. Det lader til at blive bygt i en langt smagfuldere Stii, end det nedskudte Taarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Jægersborg Dyrehauge er begyndt i Søndags, og Mennesker i Tusindetal drage, efter Sædvane, ud til dette Kjøbenhavnernes almindelige Sommerforlystelsested paa den Tid af Aaret. Aldrig har der trukket saa mange Mennesker derud til Fods, som i Aar. Charlottenlundsskov besøges især meget stærkt, hvor man i et der opreist Telt kan faae Forfriskninger, paa Øl nær, som ikke tør skjænkes, for ei at gjøre privilegerede Ølskiænkere en halv Miil derfra noget Afbræk. Veien langs med Strandkanten lignede i Søndags Cavalleergangen i Rosenborgangen paa de Tider, den er meest besøgt. Aarsagen til disse hyppige Fodvandringer maa nok nærmest søges deri, at Folk i vore Dage, især af det smukke Kjøn, ikke troe at kunne være bekiendte at kjøre paa Bøndervogne (som i gamle Dage ingen Borgermester med sin Familie skammede sig ved at vælge til sin Befordring), og andre Vogne ere saare kostbare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Dyrehaugen selv er endnu bestandig det samme stale og ubehagelige Sted, som den stedse har været i Teltetiden, paa det nær, at man ikke træffer der fuld saa mange Beskjænkede, som i de Dage, man endnu ikke behøvede at betale 2 Mk. for en Sopken Brændeviin, som her kaldes Aquavit. Af fremmede Gjøglere findes her faa eller ingen, og alting er forvandlet til indenlandsk Jndustrie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Det Vigtigste, som her er at see, er et Voxcabinet, som kaldes den store Keiserlig Kongelige Sa son - den eneste i sit Slags. - indeholdende alle europæiske Souveralners og deres Gemalinders Portraiter i fuld Legemsstørrelse og grand Costumme. Foreviseren forsikkrer: "at de alle ere tegnede og dannede af de første Konstnere i Paris" At ingen bør gjøre overdreven Fordring af et Voxcabinet, der forevises i Dyrehaugen, skjønnes let; men saa meget mere burde Foreviseren afholde sig fra, at fortælle Publicum i offentlige Blade, at Figurerne ere forfærdigede af de første Konstnere i Paris, og at Kielder og Konstens Venner ville betragte dem med Beundring, fordi Arbeidet nærmer sig en høi Grad af Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Hr. Oberst A. Falkenskjold paataler i Landocconomiske Tidender med Varme den Uskik, at rive Livet af de spæde Lam om Foraaret, for at tilfredsstille en lysten Gane, som en Forsyndelse imod Gud, Staten og sine Medmennesker. Opoffret i sin spæde Alder giver Lammet nemlig en flau og ringe Føde, slagtet sex til otte Maaneder gammelt har derimod dets Kjød Kraft og Fasthed, det giver en tre til fire dobbelt Qvantitet Talg, Uld og større og brugeligere Skind &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Odense, den 16 Junii. Man har bemærket, at siden Krigen holder Flensborg ved sin directe Handel ikke allene Priser med Hamborg og Lübeck, i lige gode Varer, men endog billigere, og for den danske Provincialhandel med Artikler, hvormed i Provindserne ikke haves directe Handel, profiteres ved Handel paa Flensborg dog ogsaa altid tillige hette, at derfra kun betales Differencetold, da Varerne allerede ere forfoldede i Flensborg, derimod fra Hamborg og Lübeck maae betales fuld Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
J Mandags hørtes her ved Odense baade om Morgenen tidlig Kl. 4 og om Middagen en stærk Torden. Den sidste var især vedholdende og Slagene fulgte temmelig snart hinanden. Den første Torden om Morgenen har i Nærheden af Bogense, ved Øbek, dræbt 2 Heste og en Koe paa Marken. Den ved Middagstid var her nærmere, og skal være slaaet ned i en Landbye 1/4 Miil herfra, dog uden Skade. Det er at befrygte, at der spørges, mere. (Jversens Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Kjøbenhavns Børs den 20 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 621, a vista 629. Amsterdam 2 M. 665. London 2 M. 20 1/2, a vista 20 1/2 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 38 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 290 a 292, Norske Sedler 63 a 64.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Trykfeil i No. 47. 1ste Side, 2den P., Lin. 16, bluthendluftendem læs: blathenduftendem. P. 740, Lin. 28, thurmbekranster læs: thurmbekranstem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
- Man har villet undskylde Slavehandelen ved at paastaae, at Negerne vare saa fordærvede og enfoldige, at man gjerne kunde betjene sig af dem til at hugge Brænde og bære Vand for Resten af det menneskelige Kjøn; at de i deres Hjem vare saa ulykkelige, at man giør Vel imod dem i at føre dem bort og lade dem deeltage i det vestindiske Slaveries Velgierninger. Men paa Maurerne nær, som ikke ere underkastede denne Handel, skildre de Reisende, der have besøgt Negerne, deres moralske Anlæg som yderst elskværdige. De Træk af Godhed, Gjestfrihed og Veldædighed hos Afrikanerne, som de fortælle os, Skildringerne af deres barnlige og forældrelige Kjerlighed, deres overordentlige hengivenhed for deres Fædreneland, deres Koners ægteskabelige Troskab, deres Frimodighed og Munterhed, deres Konstflid, deres Udholdenhed, naar nogen Drivefjeder opmuntrer dem til Arbeide, deres Uforfærdethed og i mange Tilfælde deres Sielstorhed og deres Ædelmod, hvorpaa der haves Exempler, som ikke give de i den græske og romerske Historie optegnede, noget efter, gjendrive den Paastand, at den africanske Characteers Vildhed, nogenledes undskylder Negerhandelen. Usandhed er det ogsaa, at den største Deel af Afrikas Befolkning bestaaer af Slaver, som af deres Herrer kunne sælges efter Behag, at de prise sig lykkelige at faae en hvid Herre istedet for en sort. Hersker i Afrika end et Slags patriarchalsk Vornedskab, saa tør Herren dog ikkun sælge sine Slaver, efterat Sagen er blevet behandlet for et Slags Ret, paa Grund af Forbrydelser, som de africanske Love have bestemt Deportationsstraf for. De blive af deres Herrer saa godt behandlede, at de Skildringer, man har gjort os af den Maade, hvorpaa Herren lever og spiser med Slaverne, er et skjønt Malerie af patriarchelsk Jevnhed og Lyksalighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Efter Park og Goldberry ere Afrikanerne, paa de Egne nær, hvor deres Sæder ere blevne forgiftede ved Slavehandelen, blide, godmodige og flittige. Deres Land har en Rigdom af kostbare Frembringelser, ypperlige Mineralier og især Guld. Med disse Gjenstande for Tusk, vilde disse folkerige Egne og store Stæder i det Jndre aabne et overordentligt stort Torv for vor Jordbunds og KonstLids Frembringelser. - Engelland har givet Slip paa Nøgerhandelen, endskjøndt det havde brugt dertil en uhyre Capital og et utroligt Antal Søfolk og Skibe, og uagtet dets Manufacturer og en Mængde Arbeidere droge store Fordeele deraf. Dets Handel, Manufacturer, Marine og Jndkomster, have intet lidt derved. De forenede Nederland have ligeledes forkastet den urene og blodige Vinding af en saa afskyelig Handelsgreen. Kongen af Danmark har den første Rang blandt følelsesfulde og medlidende Siele i det han, skjønt han vel indsaae at hans Riges Vel beroede paa Handelen, paalagde sine Undersaatter den Pligt, at afholde sig fra dette ærelse og grusomme Berigelfesmiddel. Var det nu vel mueligt, at den franske Nation vilde vanære sig ved, at hige efter en skjændig Vinding, som saa mange europæiske Nationer, og selv de forenede americanske Stater, have med Uvillie givet Slip paa?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Forslag fra Finants=Committeen, betræffende Oprettelsen af en ny Bank og Jnddragelsen af de nu circulerende Papiirpenge i Norge, bestemt at fremlægges ved næste Storthing." (Fortsættelse; see forr. No.) Anm. Her maa bemærkes, at disse Statsfordringer vel for Øieblikket ikke give fulde 4 pC.,men først om nogle Aar. Det ubetydelige Savn, som dette forvolder i Jndtægten for nogen Tid, kan ikke komme i Betragtning. Til disse 164,500 Rdlr. Sp. maa lægges den Fordeel af i det mindste 5 pC., som Banken kan skaffe sig af de 2,400,000 Rdlr. Species, som anvendes til Udlaan og Discontering, eller 120, 900 Rdlr. Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Bankens Jndtægt bliver altsaa i det mindste (164,500 og 120,000 Rd. Sp.) 284,500 Rd. Spec., som, fordeelte paa 66,000 Actier, give er aarligt Udbytte pr. Actie af 6 1/2 Rd. Sk., eller over 4 pC. af Actiernes paalydende Summer, eller, naar man seer hen til nærværende Cours, paa Lidet nær 7 pC. af den reelle Valuta, som er indskudt pr. Actie. Anm. For Administrations=Omkostninger er Jntet aftrukket, da man kan antage, at disse kunne bestrides ved de ikke beregnede Jndtægter af Folio Penge, Deposito &c. &c. Anm. Da 1 Species gjælder over 8 Rbdlr., saa udgjøre 375 Rbdlr. N. V. ikke fuldt 47 Rd. Spec., som, tillagte de i ædle Metaller, indskudte 25 Rdlr. Spec. udgjøre omtrent 72 Rdlr. Spec., hvoraf Actie=Eierne faae aarlig Jndtægt 61 1/2 Rd. Species. Forestaaende Forslag er i Overeensstemmelse med det overordentlige Storthings Beslutning af 18de November 1814 foredraget for Lovgivnings Committeen, Committeen for det Militaire og Committeen for Landets indvortes Oekonomie. J en Forsamling af de af disse Committeers Medlemmer, som boe i Christiania og Sammes Omegn, har Forslaget fundet Bifald fremfor 2de andre udkastede Forslag, betræffende samme Gjenstand. J ethvert af disse er, som i Foregaaende, den circulerende Seddel=Masse antagen at være næsten 23 Millioner Rbdlr. N. V., Rigsbankens Fordringer for Udlaan 1,800,000 Rbdlr. N. V., og Rigsbankens Fond i faste Eiendomme omtrent 4,200,000 Rbdlr. rede Sølv. Grundtrækkene i det ene af disse Forsing ere følgende: 1) Den midlertidige Rigsbank inddrager de udlaante 1,800,000 Rbdlr. N. V. i Sedler, som tilintetgjøres. 2) Den nye Banks Fond bliver 1,700,000 Rd. Species i ædle Metaller, beregnede til 9 1/4 hele eller 18 1/2 halve Species paa 1 Mark fiint Sølv Cølnsk Vegt, og tilveiebringes ved frivillige Jndskud, som modtages i Terminer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
For Jndskudden udstædes Actie-Breve, hvis Antal, naar hvert lyder paa 100 Spec., bliver De kunne ogsaa udstædes for mindre Summer. 3) Paa denne Fond udstedes 3,400,000 Rd. Sp., som ere betalbare, paa Anfordring, med klingende Mynt, saasnart sidste Termin før Jndskuddenes Betaling er forløben. Disse Sedler komme i Omløb paa den Maade, at enhver Jhændehaver af 600 Rbdlr. N. V. i nuværende Sedler faaer af Banken 100 Rdlr. Spec. i den nye Banks Sedler (Jhændehavere af mindre Summer i samme Forhold), og saaledes inddrages 21,000, 900 Rbdlr. N. V. i Sedler, som opbrændes. Amm. Efter det her ansatte Forhold ere 6 Rbd. N. V. regnede lige med 1 Species. For de nuværende Jhændehavere af Sedlerne have disse en meget ringere Værdie. 4) De nye Sedler og de nuværende, gaae, indtil de Sidste samtlige ere ombyttede, uden Vanskelighed ved Siden af hinanden, da Forholdet imellem Begge ingen Forandringer er underkastet. 5) Alle Capitaler, Renter, Skatter, Afgifter a. betales med klingende Mynt, den nye Banks Sedler, eller med de nu circulerende Sedler, efter det fastsatte Forhold, saa at 1 Rbd. S. V., som præsteres efter en Forpligtelse, ældre end 19de Mai 1814, betales med 1/2 Rdlr. Species, 1 Rbdlr. S. V. efter Forpligtelser, yngre end 19de Mai 1814, med 1/2 Rdlr. Sp., og 1 Rbdlr. N. V. med 1/2 Rdlr. Species. Anm. Enhver Debitor, som inden 19de Mai 1814 har paadraget sig en Forpligtelse i Rigsbankpenge S. V., har vidst, at Sedlerne kunde faae den oprindelige Værdie som halve Specier, nemlig 200 Rbdlr. lige med 100 Spec., i Overeensstemmelse med Forordningen af 6te Januar 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Ved Rigsforsamlingens Beslutning paa Eidsvold af 19de Mai 1814 blev Forholdet bestemt til 376 Rbdlr. - 100 Species, eller hver Rbdlr. til Species. Tilgodehavende i Rigsbankp. N. V. kan betragtes lige med rede Rigsbanksedler, hvoraf, efter det her antagne Ombytnings=Forhold, 6 Rbd. ere – 1 Species, eller 1 Rbdlr. - 1/5 Species. 6) Til den nye Bank overdrages Hæftelsen til den midlertidige Rigsbank paa alle faste Eiendomme, 4,200,000 Rbdlr. rede Sølv, eller 2, 100,000 Rdlr. Sp., hvoraf Renterne, 6 1/2 pC., udgjøre 136,500 Rd. Sp., som, fordeelte paa 17,000 Actier, give et aarligt Udbytte pr. Actie af 8 Rdlr. Species, eller 8 Procent. Dette Forslag har i Sammenligning med det Førstanførte følgende betydelige Mangler: a) Det ved Rigsforsamlingens Beslutning paa Eidsvold den 19de Mai 1814 garanterede Forhold af 375 Rbdlr. N. V. mod 200 Rbdlr. eller 100 Rdlr. Species i ædle Metaller, tilsidesættes. b) Det er tvivlsomt, hvorvidt den fornødne Sum i ædle Metaller tilbydes som Jndskud, og c) Banken kan ikke opsige Laan og indskrænke Discontering, og ved dette Middel hindre, at Sølvet trækkes ud. Det andet Forslag, som ei fandt bifald i de forenede Committeers Forsamling, fornemlig fordi det maaskee kun langsomt, først efter flere Aars Forløb, bringer Orden i Pengevæsenet, er følgende: Rigsbanken vedbliver, indtil en oprettet Privat Bank vil paatage sig Rigsbankens Forpligtelser, imod at nyde dens Rettigheder. Længere end 16 Aar skal Rigsbanken ikke vedblive at virke som Bank, og i det 17de Aar skal den inddrage alle sine Fordringer, for dermed at indløse sine Repræsentativer efter Eidsvold-Garantiens Cours. Anm. Antages samtlige Hæftelser at udgjøre 4 1/2 Mill. Rbdlr. Sølv, saa vil ved Renten af dem i 16 1/2 Aar, a 6 1/2 pC. de Sølv, betalt med Navneværdie efter Eidsvold Garantien, kunne Tid efter anden indtrækkes omtrent 8446,000 Rbd. N. V. Med Hæftelserne selv kan ind trækkes efter den garantere de Cours . . . . . 7,875,000 = Ved Renterne og Hæftelserne kan saaledes indtrækkes. 16,321,000 Rbd. N. V. Og den øvrige cireulerende Seddel=Masse, omtrent 4,679,000 maatte Stats=Cassen indløse, forsaavidt den ei ved Bank=Fortjenesten maatte være inddragen. (Fortsættes.)(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lad. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Paris, d. 7 Junii. Fiendtlighederne ere nærved at bryde ud. I Gaar holdt Napoleon deels viis Revne over sine Tropper, og vil ufortøvet afreise til Armeen. Majorgeneral Spult er allerede afgaaet iforveien. Ogsaa General Bertrand har forrige Nat forladt Paris. Fra alle Sider begive Tropperne sig til Grændserne. Prinds Hieronymus er ligeledes afgaaet til Armeen. - General Cordineau er i stor Jil ankommen fra Vendse til Paris, og forlanger Forstærkning. Opstanden, har allerede udbredt sig til Mayennedepartementet. Fra Laval have de offentlige Autoriteter bortflyttet alle Effecter, da man frygter for et Angreb af Jnsurgenterne. - Antallet af de af Nopoleon udnævnte Pairs beløber sig til 116. De bekjendteste blandt dem ere følgende: de Keiserl. Prindser Lucian, Joseptz og Hieronymus; Prindserne af Mosewa og Esslingen; Hertugerne af Otranto, Placentin, Gata, Dalmation, Cadore, Vicenza, Rovigo, Valmy, Bessaro og Decres, Marschallerne Jourdan og Grouchy; Erkebiskopperne af Tours, Bourges og Toulpuse; Cardinalerne Fesch og Cambaceres; Greverne af Valence, Pontecoulant, Caselianca, Monge, Gassendi, Clemens de Ris, Darjuzon, Chaptal, Segur, Dejenn, Montesquion, Fabre de l'Aude, Cornudet, Dedelay, d'Agier, Ferino, Sieyes, Montalivet, Rampon, Pajol, Praslin, de Sussy, d'Alsace, Andrrosse, Durosnel, Daubusson, Morand, Flahant, Duhesme, Nicolay, Forbin Jamson, Thibaudeau, Druot, Lvallette, Laborde, Roderer, Labedoyere, Lefeborre, Desnouettes, Roger Ducos, Gilbert Devoisin, Latour Maubourg, og de Preamenen, Mollien, Laceyede, Lobou, Quinette, Leferriere, Mole, Canclaux, Alex de Lameth, Beauvau, Clauzel, Erlon, Gerard, Reilly, Lemarrois, Carnot, Bertrand, Excelmons, Perregau, Pravot, Colchen, Friant, Lecourbe, Laurent, Cambrone; Baronerne Brayere, Laallemand, Pansemand og M. Davillieres. - D. 5te dennes forsamledes Pairernes Huus, hvor Prinds Erkepantsleren forelæste et Keiserligt Decret, ifølge hvilket Grev Lacopede skal føre Forsadet i Tilfælde at Keiseren skulde være fraværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
J Repræsentanternes Huses Mode d. 6te dennes forlangte adskillige af Medlemmerne, at den af de Deputerede forlangte Eed skulde aflægges til det franske Folk og ikke til Keiseren. Grev Boulay modsatte sig dette Forslag, og paastod, at naar man aflagde Keiseren Troskabseden, erklærede man sig tillige for Nationens Sag. Under nærværende Omstændigheder, sagde han, maa man være oprigtig. Det er vist, at et fremmed Parti existerer, og at Udlandets Tropper aabenbart af Ludvig XVIII kaldes til Frankrig. - Efterat der af flere Medlemmer var bleven talt om denne Gjenstand, recapitulerede den af Napoleon stadfæstede Præsident Languinais (det fortjener at bemærkes, at denne Lanquinais har en af de Senatorer, der havde fortrinlig Deel i Decretet af 3 April 1814, hvorved Napoleon erklæredes at have forbrudt Tronen og Arvefølgen i hans Familie ophævedes) de forskjellige Meninger, og nu besluttede Huset, at ethvert Medlem for sig skulde aflægge Troskabseden til Keiseren. - Huset udnævnte derpaa endnu fireVicepræsidenter, nemlig: Lafoyette, Flauguerges, Dupont og General Regnier. - Derefter forkyndte Præsidenten, at Keiseren næste Dag vilde aabne Repræsentanternes Huses Møde, og en Secretair oplæste strax det Ceremoniel, som ved denne Leilighed skulde iagttages. - Allerede i Repræsentanternes Huses første Møde var det uroligt, og Jacobinismen begyndte at yttre sig. Hr. Sibuet foreslog, at alle Titeler og Værdigheder burde falde bort i Forsamlingen, naar der skulde herske fuldkommen Lighed. Titel af Hertug, Greve, Baron og Chevalier passede ikke mere. Dette Forslag overraskede meget, og Hr. Sibuet blev derfor opfordret til Taushed. – Adskillige Regimenter af Garden ere afmarscherede til Strasburg. Den største Deel af den har forladt Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Antwerpen, d. 11 Junii. J dette Øieblik indløber ved Estaffette den Efterretning hertil, at de Allierede ere rykkede frem, og allerede have betraadt fransk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Hannover, d. 12 Junii. Efter en Loureers Ankomst hertil i Dag udbreder sig almindelig det Sagn, at Fiendtlighedernes Begyndelse paa hele Linien er aftalt til den 15de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Frankfurt, d. 11 Junii. J Dag er er Kett. russisk Jnfanterieregiment, kommende fra Seligen stadt, rykket herind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-20
Kjøbenhavn. Trykt hos H. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af over Kaa Tolvte Aargang. No. 50. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Juni 1818. Om Spømmekonsten.