Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-09-23
Den i Svendborg arresterede Marcus Mauritzen, har blandt mange andre Tilstaaelser forklaret som en bestemt Sandhed: "at den berygtede Peter Jensen, med Tilnavnet Qvæk paa Albjerg Mark har søgt at formaae eller kjøbe ham til, deels at sætte Jld paa Selveier Rasmus Larsens Gaard, hvoraf hans Fader, har et Huus i Fæste paa Albjerg Mark, deels paa Landeveien at overfalde og myrde eller lemlæste Herredsfogden, Cancellieraad Bruun; samt at den ligesaa berygtede Jens Nielsen Rhøsing i Tvede, der staaer under Politiets og følgelig under Herredsfogden specielle Tilsyn, har kjøbt ham til at ituslaae og sønderbryde de udenfor Cancellieraad Bruuns Gaard til Gaden imellem Steenpillerne anbragte Jernkjæder. Dersom Nøgen er istand til at tilveiebringe saadanne Beviisligheder til Styrke for disse Forklaringer, at de Paagjældende derfor kunne blive tiltalte, dømte og straffede, saa udloves igjennem Ove Thomsens Avisen Belønning af 10 Rbd. Sv. til Enhver, som til veiebringer et saadant lovligt Beviis, og Navnet fortiet. Stranding af et russisk Krigsskib. Det hedder fra Gothenborg: Hr. Reinhart, en Søn af Consul Reinhart i Christiansand, gik ombord paa Dampfartøiet Nord=Cap for at søge at redde Besætningen paa et russisk Orlogskib paa 74 Kanoner, bygget i Archangel og underveis paa Reisen til Petersborg, hvilket førte 40 Kanoner og 930 Mand. Skibet, som affyrede flere Nødskud, faaes sidste Søndag udenfor Grimstad, men det blæste saa haardt at ingen Lootsbaad kunde gaae ud, og det stødte tilsidst paa Klipperne i Nærheden af Brekestøs Fyr, og Stormasten gik overbord, ved hvilken Leilighed 300 Mand af Besætningen fandt deres Død i Voverne og mange omkom under deres Forsøg at redde sig i Baadene. Kun 16 af 30 Officerer bleve frelste, og disse overlode Besætningen til sin Skjebne. Skibet drev siden mod Klipperne ved Oxøe Fyr, hvorved det vedblev at affyre Nødskud, som tydeligt hørtes i Christiansand, men ikke af Vagten paa Fyret, saa svær var Stormen og saa stærk brød Voverne sig mod Klipperne. Her lod man fire Ankere falde, men Fartøiet drev desuagtet kangs Kysten med No. Vind. Resten af Besætningen reddedes 10 Miil Nord for Norske Næs, og land sattes i Christiansand Onsdag Morgen fra Dampskibet Nord=Cap, som tog Skibet paa Slæbetoug for en kort Tid, men maatte opgive det, da de udstukne Toug ikke kunde kappes, eftersom Skibets nedre Rum var fyldt med Vand. - Fra Helsingøer hedder det under 19de ds., at Capitainen paa Skibet William af Dunder har medbragt 9 Mand, som han har bjerget under Næsset i Norge af Besætningen paa det forliiste Skib. (Berg. Td.) Sex Gaardmænd og en Huusmand af Skave, Tinkedahl og Traberg have under 16de f. A. til deres Herredsfoged indgivet et Klageskrift imod Sognefoged, Lægsmand og Brandfoged Søren Nielsen Storehedegaard i Borberg, hvori de havde andraget paa: at han maatte blive entlediget fra Sognefogedbestillingen og enhver anden Bestilling, som var ham betroet, da han, efter deres Formening, baade som Sognefoged og i sine private Anliggender, har udviist et saa slet Forhold, at de maatte ansee ham aldeles uværdig til at forestaae nogensomhelst offentlig Bestilling. J Anledning heraf anlagde Sognefogden Søgsmaal, imod de syv Mænd, som havde indgivet hiint Klage skrift, og ved Hjerm og Ginding Herreders Ret bleve den 3die Septbr. f. A. afsagt saadan Dom: at de i bemeldte Klageskrift anførte beskyldninger og utilbørlige Udladelser, men i lige Maade ogsaa den af Sognefogden under Sagen nedlagte Paastand om, at 3 af Gaardmændene burde idømmes infamante TreMarks Bøder, skulde være døde og magtesløse; men 4 af Gaardmændene bøde hver 100 Rbd., samt 2 af Gaardmændene og Huusmanden hver 50 Rbd. til Ringkjøbing Amts Fattigkasse; hvorimod Parterne iøvrigt burde for hinandens Tiltale frie at være.