JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
af de øvrige 65 kan kun erholdes 1 Lod blandt 423, netop. 4de Classe kan den høieste Gevinst kun tilfalde 1 Lod blandt 24753. af de ringere 77 kan kun tilfalde 1 Lod blandt 321; paa det nærmeste. 5te Classe kan den høieste Gevinst kun naaes af 1 Lod blandt 21945. de øvrige 5834 kan kunnaaes af 2 Lodder blandt 7, omtrent. Fleere troe det fordeelagtigt at tage Part i 80 Lodder, men Sandsynligheden for Gevinst i de første 4 Classer er efter ovenstaaende saare ringe; derimod kan man vel gjøre sig nogenledes rimeligt Haab om nogle Frilodder i hver Classe. Vil nu Jnteressentskabet beregne sig disses Gevinst til Jndtægt, formindskes vel derved det aarlige Jndskud, men med Loddernes aftagne Antal forringes Sandsynligheden for Gevinst i den femte Classe, hvori 50 Lodder, efter Probabiliteten, maae kunne vente sig imellem 14 og 15 Gevinster, og 35 eller 36 Frilodder. Det vilde altsaa komme an paa Frue Fortunas Gunst, om Gevinsternes Beløb blev saa saa stort, at det kunde, enten dække den aarlige Udgift, eller give Overskud, men rimeligst er det, at de fleeste vilde blive 25 Rbd. Gevinster, fordi disse forholde sig som 5400 imod 435. Tager Jnteressentskabet derimod nye Lodder for Frilodgevinsterne, forhøies igjen den aarlige Udgift og Tabet forstørres, hvis Lykken er ugunstig i sidste Classe; thi 14 a 15 Gevinster paa 25 Rbd. kunne ikke dække de havte Udgivter, hvis ikke noget forhen er vundet i de 4 Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Her fremsættes nu et Exempel paa maadeligt Held, hvor Friloddernes Gevinster fordres udbetalte. 50 Lodder koste til 1ste Classe. . . 100 Rbd. deri vindes maaskee 4 Frilodder. 46 Lodder koste i 2den Classe 230 Rbd. fragaaer de i 1ste Classe. vundne heri vindes atter 4 Frilodder. 42 Lodder koste i 3die Classe fragaaer de i forrige Classe. vundne heri vindes 3 Frilodder og en Gevinst paa 50 Rbd. fragaaer de før vundne. heri vindes 4 Frilodder og en Gevinst paa 50 Rbd. paa 50. 28 igjen 202 210 Rbd. 48 igjen 162 - 38 Lodder koste til 4de Classe 190 Rbd. 101 igjen 89 - 33 Lodder koste til 5te Classe 218 Rbd. fragaaer de før vundne. 142 igjen 76 - Altsaa have de 50 Lodder hidtil kostet 629 Rb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
J sidste Classe antages at vindes 7 Gevinster a 25 Rbd. en paa 100, og en tilsammen 325 - Altsaa tabt 304 Rb. II Og nu kommer det an paa, om de 24 Frilodder til næste Lotterie vil give nogen Gevinst, som kan erstatte dette Tab, men dertil er Udsigten kun saare svag. Et andet Exempel, hvor Frilodderne ombyttes med nye Lodder og større Held. 50 Lodder koste til 1ste Classe . . . 100 Rbd. heri vindes 4 Frilodder. 46 Lodder koste til 2den Classe, og 4 nye Lodder . . . . . 230 - heri vindes 4 Frilodder. 40 Lodder koste til 3die Classe, og 4 nye Lodder . . . . . 230 =der vindes 4 Frilodder og 2 Gevinster paa 50 Rbd. 40 Lodder koste til 4de Classe, og 4 nye Lodder, 230-100. 130 -der vindes 3 Frilodder og 3 Gevinster paa 50 Rbd. 47 Lodder koste til 5te Classe, og 3 nye Lodder, 282, 150 132 - heri vindes 14 Gevinster nemlig 10 a 25 250 822 Rbd. 900 Altsaa vandtes i det hele 78 Rbd. Vilde man beregne alle mulige heldige og uheldige Forandringer af Gevinst og Tab, maatte man komme til det Resultat, at de alle støde sammen i et Middelpunct, fra hvilket der findes ligemange Grader til det heldigste og uheldigste Udfald. Men Lykken maae sandsynligst antages at ville tumle sig i de Middelpunctet nærmere Regioner af Held og Uheld, thi disse udgjøre et langt større Antal, end de yderste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
En Berigtigelse ved S. 488 i forrige Nr. maae, af Mangel paa Rum, udeblive til næste Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
J Ribe Avis No. 31 læser man: "Paa sidste Palme Søndag, fandt en yderst sielden og meget rørende Høitidelighed Sted her i Billum Kirke, da Skolelærer Gunde Thuesen i Kielst, hans tvende døvstumme Børn bleve confirmerede, hvortil det høikongelige danske Cancellie, under 11te September f. A. havde givet Tilladelse. Disse Døvstumme, der ved Faderens utrættelige og mangeaarige Flid, og i Særdeleshed i et halvt Aarstid under vor elskede Religionslærer Hr. Pastor Asch's ugentlige Tilsyn og Veiledning ere dannede, aflagde da for en talrig Forsamling udmærkede Prøver, da de godt besvarede skriftlig hver især 163 Spørgsmaale af Religionens vigtigste Grundsandheder. Hvorefter Hs. Velærværdighed afholdt en udmærket skjøn og rørende Tale, derpaa fremstod Faderen og afsang den 291 Psalme. Hele Høitideligheden endtes med den 560 Psalme. Faderen agter at indsende sin Læremethode til høje Øvrigheden, i det Haab, at han maatte befindes værdig til at anbefales Hans Majestæts allernaadigste Opmærksomhed. Billum, den 11te April 1828. Peder Jacobsen, Sognefoged, Lægdsmand og Kirkeværge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 14 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 160 Rbd. Sedl. 51 1/2,52 Rbs. Tegn. 82 82 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/2 75 3/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/4 Rbd. r. S. 112 1/4 112 1/2 Sedler. 98, - Rbd... i Banco. 98 i Banco. i Sedler. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Opfordring til offentlig Meddelelse af en god Lectionstabel, for Almueskolerne paa Landet i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Da Almueskolevæsenet paa Landet i Sielland, Fyen, Lolland og Falster, nu allerede i tvende Decennier har været organiseret efter den Plan, der, ved allernaadigst Anordning, er bestemt, og siden Aaret 1814 gieldende for hele Riget: saa tør man med Vished forudsætte, at der iblandt vore mange duelige Skolemænd i det Mindste findes Enkelte, som, ved saa mange Aars Erfaring, ere satte i Stand til, at forfatte en god Lectionstabel for en Landsbye Skole. Og da en saadan Tabel, betragtet som Resultatet af en god Læreplan, er af yderste Vigtighed for enhver Skole; men dens Affattelse tillige er et Arbeide, der ikke med lige Held kan udføres af enhver Skolemand, saa skjønnes let, at offentlig Meddelelse af en Lectionstabel, der, med Fordeel for Underviisningens Fremme, sikkert kunde følges, vilde være en sand Fortjeneste af Almueskolevæsenet. Med Hensyn til de Skoler, hvor indbyrdes Underviisning er indført, vilde, ved en saadan Lectionstabels offentlige Meddelelse, tillige det vigtige Spørgsmaal være besvaret: om den Tiid, der efter Bestemmelserne for ind hyrdes Underviisning, anvendes til Øvelse i Læsning, bør, i Skoler paa Landet, ønskes for taget med flere Timer daglig, og derimod Skrive og Regneøvelserne indskrænket til færre Timer; eller ikke?" Hvad NyrDirectionen for Skuespillet har ladet bekjendtgjøre: Unge Mennesker af Dannelse,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
med Talent og Lyst til at vorde Skuespillere, opfordres til at melde sig hos Theaterdirectionen." Denne Opfordring giver Anledning til adskillige Betragtninger. At Directionen ønsker unge Mennesker af Dannelse, er rosværdigt; thi naar Skuespilleren, der har meest Leilighed til at tale til Folket, og følgeligen til at virke paa dets Sædelighed, selv mangler Dannelse, saa er hans Konst, hvor stor den end iøvrigt maatte være, uden Værdie. At høre ham om Aftenen paa Skuepladsen tale som en Cicero, og den næste Dag, i et Selskab eller paa offentlige Steder, et Janhagelsprog, maa ikke allene aldeles svække det Jndtryk, han har gjort, men endog vække Modbydelighed for hans Personlighed. Dannelse er derfor noget, som en Direction især bør see paa hos Skuespilleren. Men Dannelse er ikke medfødt, den er Frugten af Opdragelse, af Omgangen med dannede Mennesker, af Læsning. Nu er det ikke altid Tilfældet, at den, som har Talent til Skuespiller, just har nydt en god Opdragelse, eller Omgang med dannede Mennesker, eller dannet sig selv ved gode Skrifters Læsning. Talentets Sieldenhed nøder os ofte tilat søge det blandt de uddannede Classer, da disse ere de talrigeste. Hvilket Trin i det borgerlige Selskab Moliere oprindeligen har staaet paa, er bekjendt, og Stephanie den Yngre var endog tilforn simpel Soldat. Talentet maa derfor først søges og siden Dannelse; thi hiint kan kun Naturen, denne Konsten give. Jndlysende bliver derfor her Nytten af en dramatisk Skole, det vil sige, ikke blot en Skole, hvori man la rer at blive en god Skuespiller, men hvor man tillige lærer, at blive et dannet Menneske, og hvor man kan erhverve sig Belevenhed og Velanstændighed, der tvinger Folket til at agte, ikke blot Konstneren i Mennesket, men Mennesket i Konstneren. Talma, Schrøder, fland vare Skuespillere, som man med Rette kunde have Ærbødighed for. Paa Skuepladsen vare de, hvad deres Rolle krævede, men udenfor den, beholdt de den Characteer, der var dem egen og den sande Konstner værdig. Aldrig fornedrede de sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Naar Directionen opfordrer unge Mennesker af Talent og Lyst til at være Skuespillere, saa har man Grund til at spørge, hvor mange af dem, som Opfordringen især gielder, troe vel om sig selv, at de ikke besidde et saadant Talent, hvor mange mangle vel Lyst? Næsten Enhver, som engang har spillet med i eet af vore dramatiske Selskaber, mener, at intet er lettere, end at være Skuespiller, og Enhver, der ikke føler sig oplagt til alvorlige, Studium, Arbeide og Anstrængelse udfordrende, Forretninger, maa have Lyst til et Fag, hvor man ofte i meget kort Tid indbilder sig at kunne gjøre Lykke, blive offentligen beklappet, beundret, rost, og en Gjenstand for Critikernes stundom meest, tøileløse Forgudelse. Hvor mange Aar maa en Lærd ikke studere, hvor mange Bind maa han ikke skrive, hvor mange Kampe maa han ikke udholde, førend han kan opnaae et eneste Blad af en saadan Krands, som kun en nogenlunde god Skuespiller, efter faa Aars Udøvelse af sin Konst, kan erhverve sig? Mere glimrende Udsigter end Skuespilleren kan et ungt Menneske, der føler Drift til Faget og Tilbøielighed til offentlig Udmærkelse, neppe have. Havde jeg skullet concipere Opfordringen, saa havde jeg derfor maaskee heller skrevet: Unge Mennesker, der, efter et Aars aflagte Prøver, befindes, at have Anlæg til at være Skuespillere, og som, i en Tid af tre Aar, vilde besøge den for Eleverne oprettede Skole, hvor der holdes Forelæsninger, ikke blot over den mimiske Konst, men ogsaa over Moralen og de for ethvert velopdraget Menneske nødvendige Leveregler, kunne melde sig &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
J den nyere Tid, da saa mange have bemægtiget sig det critiske Dommersæde, er man virkeligen gaaet for vidtil insin Strænghed og gjør alt for overspændte Fordringer, Pope siger: In poets as true genius is but vare, True taste asseldom is the critice's share; Both must alike from heavn derive their light, These born to Junge, as well as those to Writo 7. Du vil maaskee sige, strænge Critiker ere gavnlige baade for Skribenterne og Læserne. Hine vogte sig derved i deres fremtidige Arbeider for Feil, disses Smag renses og forædles derved. Ja, naar dette var Tilfældet, saa vilde jeg betragte sandrue Critiker for Literaturens største Velgierning. Men Erfaringen lærer det Modsatte. De fleste Forfattere skrive uden Tvivl saa godt, som de ere istand til, ingen, om det saa er den usleste Skribent, skriver forsætligen slet. Men enhver Fugl synger og maa synge med sit Neb, og det er urimeligt at forlange af Bogsinken, at den skal slaae Triller som en Nattergal. Du vil maaskee atter indvende: Flid kan jo dog enhver anvende paa sit Arbeide. Men det er det samme, som om Du vilde sige til en Billedhugger: J er rigtig nok ingen Thorvaldsen, min Ven, men den udvortes Politur, de rigtig Forhold maa I jo dog kunne give Jeres Vær Ligesom hos Digtere sandt Genie er ualmindeligt, saaledes er sand Smag, sjeldent falden i Critikeres Lod Vegges Lys maa i lige Grad have sit Udspring fra Himlen: disse fødte til at dømme, hine til at skriv godt ker, naar J vil anvende meere Umage derpaa og rette Jer efter Jeres Læreres Vink. Men jeg spørger igjen Aanden, hvor tages den fra Kan Konstdommeren lære os at forskaffe os den, naar vi ikke allerede i Forveien besidde den? Det nytter altsaa ikke, at en Recensent siger til en Digter, der er ingen Plan i Dit Værk, Charactererne og Situationerne ere uden Liv, Kraft, og Varme. Geniet behøver dertil ingen Formaning og den Genieløse bliver hvad han er, om han end nok saa samvittighedsfuldt vilde rette sig efter de største Konstdommeres Advarsler og Forskrifter. Hvor meget har man ikke gjennemheglet Kotzebue? Men bleve hans dramatiske Arbeider derved fuldkomnere? Han begik de samme Feil i hans allersidste Stykker, som i hans allerførste. Man sagde rigtig nok, han skrev for meget, han gav sig ikke Tid nok. Men de, som sagde dette, betragtede Geniearbeider, fra et meget almindeligt og indskrænket Synspunkt. Han havde sikkert ikke skrevet bedre, om han kun havde leveret en Fjerdedeel af det, han har leveret og paa denne Fjerdedeel anvendt fire Gange saa megen Tid. Dersom der ei behøvedes andet end Flid og Tid, saa vilde vi have mangfoldige Mesterværker. Hvad den store Hobs Smag angaaer, da forædles den neppe ved stræng Critik og haanlig Vragen. Derpaa have vi dette Øieblik Beviser nok. Den Skade begge stifte, overveier langt den ubetydelige Nytte. Mangt et fremspirende Talent knækkes for stedse og Almeenheden berøves mangen behagelig Nydelse, medens Mennesker, der besidde ligesaa stor Frækhed, som de mangle Aand og Talent, opvoxe og udbrede sig som Ukrud. Din Julius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Udenlandske Efterretninger. Odense, 10de April. Jmorges Klokken 9 forlod Madam. Catalani med følge igjen vor Bye; den Formodning, Man havde, at hun vilde lade sig høre endnu engang i en Koncert for Hr. Repetitør Funk, opfyldtes altsaa ikke og kunde vel heller ikke, da Sangerinden skal, efter Forlydende, have forbundet sig til, at give Koncert i Flensborg næstkommende Søndag den 13de. I Tirsdags Aftes var hun, hendes Søn og tvende Medreisende indbudne til Assemblee i den herværende ældste Klub, som besøgtes af over 100 Personer af Jnden- og Udenbyes. Hun indtog Alle ved sit godmodige, fordringsløse Væsen, der aldeles ikke mindede om den saa vidtberømte, og høistfetererede Virtusinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Aarhuus. Man har før seet Fruentimmer, som have baaret en Ambolt paa Maven og ladet smedde derpaa. J disse Aftener har man her seet et, som bærer et Oxehoved fyldt med Vand derpaa, som rigtig nok ikke er noget smukt Syn. Hun bærer ogsaa Kampestene i sit Haar, som en stærk Karl neppe kan løfte. Nyelig døde i sit 68de Aar Dr. Joh. Gottl. Marezoll, Consistorialraad, Superintendent o. Provst) og Sognepræst i Jena. Han var født i Planen den 25 Decbr. 1761, blev 1789 Præst ved Universitets Kirken i Gøttingen. og 1790 Prof. Theol. extr.; 1794 valgtes han til Pastor ved St. Petri Kirke i Kjøbenhavn, hvor han som Prædikant havde et meget stort Publikum, især af de dannede Stænder. Længsel efter Tydskland formaaede ham 1803 til at resignere et Embede af meget større Jndkomster end det, han tilfraadte. Da han efter Slaget ved Jena var bleven udplyndret og forarmet, samlede hans fordums Menighed her i Kjøbenhavn ufortøvet en betydelig Sum, som sendtes ham. Han var en Mand af udmærkede Talenter og megen Veltalenhed. Om hans Prædikener havde en ægte christelig, evangelisk, eller en blot naturalistisk Tendents, derom ere Meningerne blandt Theologerne i Tydskland, som i Danmark, meget deelte. Den sidste Prædiken af ham udkom kort for hans Død og har til Thema: Hvorledes det var muligt, at Vildfarelsens Aand saa længe kunde beherske den christelige Kirke, og at Sandhedens Aand dog omsider kunde vinde Seier?" – En af sal. Dr. Marezolls Sønner, født i Kjøbenhavn, er Prof. i Lovkyndigheden, paa Universitetet i Giessen. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Blandede Efterretninger. Tretusinde Aar gamle moderne Arm vaand. J Passalaquas forhen i dette Blad omtalte ægyptiske Museum findes blandt adskillige kost vare Halsbaand eet, som hovede Hertuginden af Berry, under Eierens Ophold i Paris, saa godt, at hun ønskede at eie det. Men da han ikke vilde sælge noget enkelt Stykke af sin Samling, saa lod Hertuginden forfærdige hos en Guldsmed i Paris Mage til dette Smykke, og fra den Tid af kunde intet Halsbaand i Paris være mere smukt, uden at det, som hiint, var prydet med Crocodiller, Skarabæer og Nil heste. Saaledes kan det, der har været i Brug for 3000 Aar siden, igjen blive Mode i vore Dage. Jøvrigt maa de ægyptiske Guldsmedde have været dygtige i deres Fag, thi Arbeidet er saa fiint, at man f. Ex. paa Fuglenes Vinger seer hver enkelt Fjer. 2den 55 3die 66 4de Berigtigelse i Nummer 31. Beregningen S. 488 er urigtigen og uforstaaeligen sat, som er en Følge af at ved Correcturen blev en Forandring anbragt, som ved Ombrækningen er misforstaaet; og Tidens Korthed forbød, hvilket almindeligen er Tilfældet, anden Correctur. Det bedes læst saaledes: Gevinst og Tabs Forholdet. Classe. De absolute De gjorte Netto Gevinster. Jndskud. Gevinst. Lod. Sum. der. Rbd. Rbd. Rbd. 1ste 45 7040 Præmier. . 1470 5te 5835. 292000 134205 III. J Henseende til Frilodderne. Classe. Tal. Sum. De gjorte Netto Gevinst. Jndskud. Rbd. Rbd. Rbd. 1ste 2den 3die 4de Naar man sammenlægger de absolute Gevinster 210262 Rbd. og Frilodder. bliver Beløbet af Netto Fordeel. for de Spillende hele Aaret 265247 Rbd. Spalte 489. 22 Lin, skal udgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 221 Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 159 1/2 160 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 51 1/2 52 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 82 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/2 - i Banco. Dito Dito . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 112 3/4 113 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 98, 98 1/2 Rbd. S.. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn. 97 1/2 98 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 75 - L. Ster. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-26
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 35. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 April 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Bemærkninger i Anledning af den critiske Bedømmelse af Jngemanns Valdemar Seir i nordiske Tidsskrift, 2 B., 2 H. Gest ne spece de moquerie & d'injure de rouloir saire valoir un komme par de qualiter mosaduenantes i son rang. Montagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Naturbroe i Virginien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Blandede Efterretninger. I det norske medicinske Tidsskrift kaldet Eyr læses og Jgler følgende: For at tvinge Jgler til at suge Blod, meddeles følgende Mid"Baade i England og Jtalien dypper mani nogle Øieblikke Jglerne, førend de skulle paasættes, ned i Porter, eller meget stærkt Øl, der fremfor alt maae være meget bittert. Denne Forberedelse gjør dem utroligen hungrige, og de fæste sig da og suge med Graadighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Vinter har en Læge i Norge faaet fra Paris i Kommission, at meddele Underretning om og paa hvilket Sted i Norge Jgler findes i nogen betydelig Mængde, da en Jglehandler i Paris agter at tiltræde en Reise derhen i dette Foraar, saafremt han kunde erholde nogenlunde tilforladeligt Haab om, at en saadan Reise vilde lønne sig. Udfaldet af dette Foretagende kan velvanskeligen med Sikkerhed forudsees; men det turde maaske have samme Følge her som i Tydskland, at Landalmuen, lokket ved en muelig høiere Betaling, vilde saaledes udtømme de Steder, hvor disse Dyr findes, at man siden i flere Aar savner de nødvendige til eget Forbrug i Riget, og at Prisen paa dem kunde blive saa høi at den mindre formuende Syge ej vilde blive istand til at anskaffe sig dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Om Staten Algier har de forenede nordamerikanske Staters Konsul, Hr. Schaler, meddelt nogle Efterretninger. Denne Stat indtager paa Middelhavets sydlige Kyster en Strækning af omtrent 500 engelske Mile, og udstrækker sig fra Grændserne af Tripolis til det Marokkanske Rige. Man veed ei bestemt, hvor langt den gaaer fra Havbredderne til Ørkenerne i det Jndre; man antager indtil 60 til 100 Mile, hvilket vilde give et Flademaal af 30000 Qvadratmile. Folketallet ansætter Schaler til en Million, eller 33 Personer paa en Qvadrat mil. Staten udgjør det gamle Numidien, og den Deel af Mauritania Tingitana, som efter at være erobret af Kaiser August, erholdt Navnet Mauritanca Casarea. Landet var i gamle Dage berømt ved sine Stæders Rigdomme, sine Beboeres Mod og Snildhed. Længe var det Skueplads for Heltedaad, og regieret af mægtige Fyrster. Fra den Tid det blev en romersk Provinds ophørte dets Historie at være interessant. Sallust var en af denne Provindses Guvernører. Klimatet er behageligt og fundt. Grunden frugtbar. Høie og skjønne Dale afvexle. Man dyrker meget Korn og Byg. Her gives en stor Mængde Daddeltræer og Oliventræer af beste Sorter. Man finder og næsten alle et tempereret Klimats Frembringelser, Figener, Vindruer, Kastanier, &c. Bjergene have fassilt Salt. Man har ogsaa opdaget Blye og Jern. Landet har ingen store Floder, men er bevandet af talrige Aaer og Bække, og har fortræffelige Eng strækninger, hvor Kammeler, Heste og andre Hjorder opklækkes. Ulden er i nogle Aar bleven en betydelig Handelsartikel. Vildt haves i Overflødighed; kort, det af de gamle Historieskrivere saa skjønt skildrede Numidien er endnu et ligesaa skjønt Land, som det da var, men at det under sin rene Himmel, paa sine frugtbare Strækninger kun har Tyranner og Slaver, og at fri og lykkelige Mennesker skulle kunne boe der, er kun afhængigt af de europæiske Monarker. Staten Algier er deelt i tre Provindser, 1. Oran, den vestlige, 2 Titteria, den mellemste, og 3. Constanting den østlige. J hver af disse regjerer en af Deien udnævnt Bey, men ligesaa uindskrænket som Dejen selv. Foruden Janitscharerne, hvis Antal er 4000 Mand, bestaaer Militairmagten af 15000 Mand, fordeelte i det Jndre af Landet, især for Skatternes Aspresnings Skyld. Sømagten bestaar af tre Fregatter og nogle Korvetter, Goeletter og Brigger, i alt af 14 til 16 Krigskibe af forskjellige Størrelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Staden Algier, liggende paa en BakkeSkraaning og hævende sig fra Kysten af, i Form af et Amphiteater, har fra Havet af et imposant og malerisk Udseende, og er omgivet af en høi Muur. Husene ere, det ene som det andet, hvidt anstrøgne, og have efter orientalsk Skik Altaner. Gaderne ere trange. Havnen velbeskjermet ved Fæstningsværker, der, siden Lord Ermouths Angreb, ere forøgede. Et fast Citadelle, Casanda, behærsker Havet og Batterierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-29
Stadens Befolkning, som man har ansat til 100000 Mennesker, troer Schaler, at ikke overstige 50000. Jøder omtrent 5000; og disses Stilling sørgelig. Deres Dragt maae være af sort eller mørk Farve; de maae ej ride, ej bære Vaaben, ei engang Stok. De maa kun Onsdag og Løverdag gaae udenfor Staden; dem paalægges alle tunge Arbeider. De ere stedse Offere for Plyndrings og Mordscener, og dagligen maae de udstaae paa Gaden Børns Drillerier, eller en fordrukken Tyrks Slag, kort deres hele Liv er en Kiede af Fornedrelse og Beskjæmmelse. J denne Sørøverstats Jndre, og paa dens Grændser boe forskjellige Stammer, som ere mere eller mindre afhængige, og væsentligen forskjellige.