JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
De paaankede, i en i No. 159 af Bladet Raketten med Stjerner, med Overskrivt Boghandleren i Gothersgaden No. 338 indførte Artikel, om Citantens, Bogbinder J. Normanns De Hustrue og Døttre brugte fornærmelige Yttringer og Beskyldninger, bør døde og magtesløse at være, og bør Jndstævnte, Redacteuren af Bladet Raketten med Stjerner, J. B. Lund, for sit i denne Henseende udviste Forhold bøde 1000 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa bør han og til det Offentlige betale stemplet Papir, Retsgebyhrer og Skriversalarium, som til Sagen skulde været forbrugt og erlagt, saafremt den ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt Salair til Sidstnævntes befalede Sagfører, Prokurator Baastrup, 10 Rbd. Sølv, Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27 Septbr. 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Kontoiret i ovenmeldte Ret den 26 Septbr. 1837. Hoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Efterlysning. Neden betegnede Arrestantere ere i Gaar Eftermiddags Kl. 2 1/2 undvegne af Svendborg Byes Raadstuegaard (hvor de opholdt sig for at tage frisk Luft) ved at bryde de 2 Laase, hvormed Gaardens Bagport var aflukket. De tvende førstnævnte Arrestantere havde Feldtjern paa, men som de i Gaarden havde skildt sig ved; ogsaa er det at formode, at de have skaffet sig andre Klæder. Hvo, der antræffer dem, anmodes om at anholde dem og foranstalte dem hidsendte under sikker Bevogtning. En Douceur kan forventes for deres Paagribelse Signalement: 1) Herluf Caspersen Holm, født i Fredericia, 33 Aar gammel, taler dansk med sønderjydsk Dialect, middel af Vext, stærk af Bygning, har mørke Haar og blaae Øine, var iklædt gammel blaae Frakke, gl. blaae Beenklæder, blaae Strømper, gl. Hat paa Hovedet, Klodser paa Fødderne og rødt hvidprikket Tørklæde om Halsen. 2) Hans Jespersen, født i Causlunde ved Middelfart, 22 Aar. gammel, middel af Vext og stærk af Bygning, har brune Haar og brune Øine, var iklædt blaae Trøie, rød Hvergarns Vest, blaae Beenklæder, hvide Strømper og Skoe, sort Halsbind og Kasket. Han var bekjendt under Navn af Glarmesterdrengen fra Svendborg. 3) Niels Andersen, Huusmand af Høye, født i Koelberg Bye i Wissenberg Sogn, omtrent 50 Aar gammel, høi af Vext, middel af Bygning, blaae Øine, blonde Haar, mangler de fleste Overtænder, var iklædt gl. lyseblaae Trøie, gl. lyseblaae Beenklæder, hvide Strømper, enten grønstribet eller rødstribet Hvergarns Vest, gl. rødt Tørklæde, gl. Hat og Træskoe. Svendborg Byefogedkontoir den 7 Octbr. 1837. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Med Deeligencen, som afgik fra Odense til Nyborg den 4de eller maaskee paa Dampskibet fra Nyborg til Korsøer, er bortkommet en lille rød saffiansk Æske, hvori befandtes en Brystnaal med ægte Stene, en Kjæde og en liden Naal af Guld, som alt var sammenhæftet, saaog 3 Stkr. emaillerede Krave knappe. Opdageren loves en god Douceur, naar han melder sig paa Politiekammeret i Odense eller Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Hos Undertegnede er den 4 Octbr. ankommen en l-aarig mørk Hest, som Eiermanden kan afhente, imod dette Avertissements Betaling og en billig Foderløn. J. Jørgensen. Werninge Kroe den 7 Octbr. 1837.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Undertegnede tillader sig herved at tilkjendegive et æret Publikum at jeg er hjemkommen fra min Reise i Jylland. N. Wolff, Tandlægge og Liigtorne-Operateur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
En Mand, som først har været Godsforvalter og siden i flere Aar har beskjæftiget sig med Landvæsenet, er formedelst flere tilstødende Omstændigheder sat ud af Næringsvei. Hans Lyst- og Attraae har stedse været til Landvæsenet, og derfor ønsker han sig gjerne anbragt derved; men da han mangler Formue, kan han ikke indlade sig paa Kjøb eller nogen større Forpagtning; han tilbyder derfor sin Tjeneste til en Godsbesidder, enten som Bestyrer af hans Avling paa Hovedgaarden eller af en mindre Gaard under Godset, hvor han tillige kunde have Bopæl for en lille Familie. Hans Fordringer ere ikke store, da han kun ønsker at udrives af sin nærværende Uvirksomhedstilstand og have et tarveligt Ophold; hans Flid og Jver ville overbevise om hans Værd. - De herpaa Reflekterende ville behage at afgive en oplysende Skrivelse snarest muligt paa Fyens Stifts Adressekontoir, mærket A. X. Den 30 Septbr. 1837. De øvrige Redacteurer af Provinds-Aviserne bedes godhedsfuld at optage ovenstaaende gratis i deres Aviser, for at det kan blive bekjendt i de øvrige Stifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Et dannet Fruentimmer kan, mod at give Underviisning for 4 Pigebørn i Haandarbeide, erholde fri Bolig enten strax eller til Paaske Flyttetid, paa et Sted hvor det vil være let at erholde flere Børn i Underviisning for Betaling. Kirkesanger Kjær i Marslev pr. Odense giver Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
En ung Pige af god Familie ønsker sig en Kondition til 1 Novbr. Paa Løn ansees ikke. Hun er villig til at deeltage i alle huuslige Arbeider. Skulde Nogen reflettere herpaa, da ombedes en billet aflagt paa Adressekontoiret, mærket Troskab No. 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
En Dreng kan antages i Lære hos Smedemester Michelsen, i Odense. Skipper H. N. Hansen, agter at afgaae til Altona og faa Dage, og anbefaler sig for Fragtgods Tour og Retour. Odense den 9 Octbr. 1837.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Skipper H. Andresen afseiler i denne Uge til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig paa Skibet i Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Skibsleilighed fra Nyborg til Kiel. Dagen efter Nyborg Marked, den 14 d. M., agter Skipper L. Steen at afseile, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at henvende sig til Mægler Aarslef eller til Skipperen selv ved Nyborg Skibsbroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
En Kapital paa 600 Rbdlr. Sedler, af Umyndiges Midler under Stamhuset Nislefgaards Overformynderie, haves til Udlaan i 11 Decbr. Termin, naar herfor kan stilles befalet Sikkerhed. Nislefgaard den 17 Septbr. 1837. Bering, konst. Overformynderibestyrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Gibs-Figurer, udmærkede smukke, deriblandt 2 store Stykker, forestillende Napoleon paa Vendomestøtten i Paris, erholdes i mit Logie hos Hr. Skrædermester Belschner, Hjørnet af St. Annegade ved Vestergade, til billige Priser. Beskadigede Figurer repareres. G. Morgandi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
20 Stkr. særdeles fede overfødte Beder og en 2-aarig smuk spansk Springvæder, med tæt og fiin Uldbedækning, kan erholdes for billig Priis paa Søeboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Nye Mallaga Citroner er i Dag arriveret hos J. C. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Liim a 22 Mk. pr. Lpd. bekommes hos A. Lange i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Hvor 2 moderne Kakkelovne ere at bortleie, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Tvende 2 Etages Kakkelovne anvises til Leie fra Adressekontoiret. Kjøber til 2 eller 3 halvgamle Stole til en holstensk Vogn anvises paa Adressekontoiret. Til Leie førstk. Michaeli Flyttetid. er Huset No. 631 paa Klingenberg. Om Leien akkorderes med Skræder H. Føns paa Torvet. Anden Etage med øvrige Beqvemmeligheder, samt Staldrum til 4 Heste og Vognremisse, i Gaarden No. 268 Litr. B. paa Odense Vestergade er at faae til Leie. J. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Af en Gaard i Wierne kan erholdes tilkjøbs enten strax eller til Decbr. Termin førstkommende 4 Parceller, der ere afsatte og har samlet Hartkorn 1 Td. 2 1/4 Alb., hvoraf enhver Parcel omtrent har ligemeget, og indeholder samlet noget over 18 Tønder Sædeland. J samme, der er af god Bonitet, findes fornøden Tørv samt Egeskov til Tømmer til et Par Huse. Parcellerne kan afhændes enten samlede eller hver for sig, og Kjøbesummen, hvorom akkorderes med Eieren Gaardmand, Knud Rasmussen i Wierne Bye, Haarslev Sogn, bliver at berigtige i Juni Termin næste Aar. øde Elever
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Hos Skipper J. Hansen fra Stige er ved Bassinet at faae god Klipfisk til billige Priser den 9, 10 og 11 Octbr. Onsdagen den 11 Octbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver ved Auction paa Toldkontoiret her i Byen bortsolgt endeel konfiskerede Varer, bestaaende af Silketørklæder, Bobinet, Muselin, Gaze, Cambringe, Fryndser, Kniplinger, Knapper, Parapluier m.m. Middelfart Toldkammer den 7 Octbr. 1837. Rathsach. Auction i Nørreaaby Præstegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Tirsdagen den 17 Octbr. og følgende Dage lader Hr. Provst Birch ved offentlig Auction i Norreaaby Præstegaard bortsælge en betydelig Deel Jnd- og Udboe, bestaaende af Meubler, Linned, Sengklæder, Dækketøi, Speile, Porcellain, Glas, Kakkelovne, Meierie=Redskaber, Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, deriblandt en meget smuk holstensk Vogn med 3 lakerede Stole, Plouge, Harver og andre Avlsredskaber, endeel Vogn= og Gavntræ m.m. Kataloger ville fra den 9 Octbr. blive henlagte til Gjennemsyn i Udbye, Jndslev, Gremmer lokke, Gripsvad og Wissenberg Kroer. Kreature og den holstenske Vogn sælges i Middagsstunden den første Dag. Thi ville de Lysthavende indfinde sig. Jfølge det høikongelige General-Toldkammer- og Commerce Collegii Ordre af 16 f. M. og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirekteurer, afholdes Licitationer til Leverance af Fourage for Grændsetoldvæsenets Tjenesteheste i Aaret 1838, som følger: Torsdagen den 19 dennes, Kl. 10 Formiddag, paa Raadstuen i Kolding over 296 Tdr. 4 1/2 Skp. Havre, 2372; Lpd. Høe og 2372 1/2 Lpd. Halm, til 13 Heste i Dollerup, Eistrup og Dreiens Distrikter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Fredagen den 20de næstefter, Kl. 12 Middag, i Sognefoged E. Priises Gaard i Skodborg, over 365 Tdr. Havre, 2920 Lpd. Høe og 2920 Lpd. Halm, til 16 Heste Foldingbroe og Skodborghuus Distrikter, samt i Skodborg Bye, og Mandagen den 23 f. M., Formiddag Kl. 11, paa Raadstuen i Ribe, over 136 Tdr. 7 Skpr. Havre, 1095, Lpd. Høe og 1095 Lpd Halm, til 6 Heste i VilslefDistrikt. Konditionerne ere fra den 4 dennes til Eftersyn hos Gjæstgiverne Madsen i Kolding, Folsch i Ribe og hos Undertegnede; hvilket herved bekjendtgjøres. P. F. Ohm. Skodborg den 1 Octbr. 1837.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Grændsetoldinspekteur. Efter Eierindens Forlangende afholdes Mandagen den 23 Octbr., Kl. 10 Formiddag, Auction over den Halvpart i den smukke og solide Brig Phonix, 61 1/2 Commercelæster, bygt 1831 her i Aalborg og nylig hjemkommen fra Lissabon. Auctionsstedet bliver ved Briggen, beliggende i Nyhavn her i Aalborg. Denne tilligemed dens Jnventarium bliver forinden at forevise af Kjøbmand L. Bøggild. Liebhavere indbydes. Schmidt, Aalborg den 3 Octbr. 1837. const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Efter Reqvisition af vedkommende Dom- og Udlægshaver, bliver det Selveierhuusmand Rasmus Andersens Enke paa Tvede Mark tilhørende Huus med Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 26 Octbr., 9 og 24 Novbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, af hvilke de 2 første afholdes paa Herredstinget i Svendborg, men den sidste i Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Underretning saavel for Lysthavende som for Pantekreditorer, overeenstemmende med Plakaten af 22 April 1817. Sunds Gudme Herredskontoir i Svendborg den 30 Septbr. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-09
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved Under= og Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Jens Frandsen og forud afdøde Hustrue Caroline Nielsdatter af Rastrup, Marslev Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Krav. Boets Debitorer indkaldes herved til inden samme Tid at melde dem hos Skifteforvalteren. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 7 Octbr. 1837. Lüttichan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
66 Aargang. Byens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis, samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 10 October 1837. Jndhold. Politisk Oversigt: Spanien, Frankerig (Expeditionen til Constantineh. Portugal (De Constitutionelles Seier over Chartisterne). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Tildragelser, Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Politisk Oversigt. Spanien. Det bekræftes nu, at General Carondeler har befriet det i 8 Dage beleirede Valladolid. Endvidere meldes om et af Carlisterne ødelæggende Streiftog i Navarra, hvor de havde besat Abescoadalen, afvæbnet alle Undersaatterne, og opbrændt flere Huse samt hele Landsbyen Garalda, hvorpaa de den 29 Septbr. havde trukket sig tilbage til Burguete og truede nu Forbindelsespunkterne mellem Frankerig og det urolige Pampelona. General Seogne er nu aldeles helbredet og har til almindelig Glæde atter indtaget sin Plads som Præsident i Cortes. Frankerig. Det gaaer endnu stedse langsomt med Expeditionen i Algier; Utilfredsheden hos de med Frankerig forbundne Høvdinger steeg til det Høieste, da de ved Hertugen af Remours's Ankomst savnede Jussuf Bey hans Følge. Jussuf Bey holdes nemlig tilbage i Paris, fordi Frankerig frygter hans krigeriske Aand og heller seer, at han fra Paris af styrer sit Beylik; men denne trædske Politik har alt baaret sine slette Frugter: flere arabiske Høvdinge, som havde stolet paa Jussuf og nu savne ham, ere redne over til Achmed, for hvem de frygte. Nu skal Jussuf, men maaskee for silde, have faaet Lov til at gjøre Feldttoget med og begive sig til sin Post i Africa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Den 17 f. M. da Admiral Laalande, som ligger paa Rheden ved Tunis, vilde gaae ind i Beyens Audientssal, kom flere Tyrker ham imøde og bade ham om at udsætte sit Besøg til den følgende Dag, da Beyen just nu var beskjæftiget med at arrangere en Familieaffaire. Admiralen hørte nogle Qvæk i det tilstødende Værelse: det var Beyen, der lod sin Premierminister, sin egen Reven, strangulere, Portugal. Chartisternes Opstander ved en fuldstændig Seier af Viscounde das Antas aldeles undertrykt: Den 18 Septbr. har han totalt slaaet Baron Leiria ved Ruivaes og tvungen Hertugen af Terceira, og Marskal Saldanha til en Capitulation. Ogsaa denne Gang, ligesom ved Riemayor, opgav den tappre Sa da Bandeira Overkommanden og foretrak, med Klingen i Haanden at føre den venstre Fløi mod Fiendens høire tvingende Soldaterne til at angribe med samme vilde Heftighed, som han selv, kastede han den fiendtlige Fløi trods dens fortrinlige Modstand, og trængte gjennem den opløste Fløi ind paa det alt i nogen Uorden bragte Centrum J dette afgjørende Øieblik viste sig Brigaderen Mender med 9de, 10de og 13de Linieregiment, medens Oberst Mesquita tillige angreb Centrummet med sit Reserverytterie og gjorde Nederlaget fuldstændigt. 3 Faner, 12 Officerer, 400 Fanger tilligemed Fiendens bortkastede Vaaben og Munition blev Seierherrens Belønning. Umiddelbar efter Slaget sendte Marskallerne Saldanha og Terceira fra deres Hovedqvarteer et Brev til das Antas, hvori de, for at forebygge videre Blodbad, forlangte at underhandle, men da das Antas afslog dette, capitulerede Leiria- og Marskallerne. Disse tre Sidste have tilligemed de Officerer, der havde forladt Hjelpelegionen i Spanien, faaet Passer til Vigo, for at indskibe sig til Landflygtighed i Engelland. Denne afgjørende Seier er den anden, som det demokratiske Partie har vundet siden Septemberrevolutionen f.A. og den viser, at Constitutionen er begrundet i Folkets Villie. Det kommer nu an paa, hvilken Brug Magthaverne ville gjøre af deres Seier og om de ville kunne tilintetgjøre Statslegemets Dovenskab, hæve det portugisiske Folkeliv og ikke lade sig nøie med at betragte Seiren som en befæstelse i deres Embeder og som en god Leilighed til at hevne sig paa deres Fiender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Hr. v. Chateaubriand agter at foranstalte en Fest omtrent som den, da Keiser Carl V lod sig levende begrave i Hieronymitteerklosteret i Escurial. Paaen Øe i Rhonen lader han opføre et brillant Mausoleum hvor hans Been engang skulle hvile, og han vil selv være tilstede ved Jndvielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Tydskland. Ved en Gravning i Birkow i Mark Brandenborg er fundet Leerkar med gamle spriske eller phøniciske Sølvmynter til en Vægt af 6 Pd. 18 Lod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Staden Rostock har som ved et Underværk undgaaet en stor Ulykke. I Gasbelysningsanstalten i Gjæstgiverstedet "Solen, lige under Apollosalen, havde Gasometeret forsøgt en lille Explosion. Gasanvendelsen blev under 1000 Rdlrs Straf øieblikkeligen forbudet Solens Eier. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Osterode i Hannover stod i en Kjøbmandsboutik en Tønde med 25 Pd. Krudt, som ved et særeget Uheld antændtes og sprang i Luften. Explosionen satte hele Staden i den græsseligste Skræk: hele Boutikken med Varerne blev ødelagt, Vinduerne paa Nabohusene næsten alle slaaede ind og de Mennesker, der hændelsesviis gik i de nærliggende Gader, bleve næsten alle beskadigede ligesaavelsom Handelsbetjenten og et Barn. Skaden anslaaes til 20000 Rthlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Rusland. Manøvrerne ved Woznesensk ere lykkeligen tilendebragte og Keiseren har, efterat have uddeelt flere. Ordener, tiltraadt sin Reise til de asiatiske Provindser, Da Keiserinden ankom til Leiren, modtoges hun af Keiseren med et Følge af 150 Generaler, medens 2000 Musikanter og 3000 Sangere dannede Musikkorpset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Fædrelandet. Videnskabelighed. Den 27 f. M. afholdt Filialselskabet for Trykkefrihedens rette Brug i Nykjøbing paa Falster sin ordinaire halvaarige Generalforsamling. Af is Formanden, Hr. Pastor Svitzers Tale erfaredes, at Repræsentanterne havde anholdt hos det Classenske Fide commis om at erholde overdraget den Bogsamling, Fidecommisset eier paa Corselitze; Directionen havde ikke dertil været aldeles uvillig, men havde dog, da den ønskede at sikkre Byen, at Bøgerne for stedse bleve der, foretrukket at forære Bogsamlingen til den derværende latinske Skole, hvorimod den havde givet Løfte om en aarlig Pengeunderstøttelse til fremtidig Jndkjøb af Bøger. Derpaa forelagde Formanden fire indkomne Forslag nemlig: 1) at Selskabet, i Forening med 2 andre Filialselskaber der i Stiftet søger at udgive et Blad, hvis Tendents skulde være, fornemmelig at sørge for Bondestandens Oplysning, og fra et andet Medlem: 2) at Selskabet skulde opfordre Moderselskabet, til at indgaae med en Petition til Stænderne om, hos Regjeringen at andrage paa en Forandring i vor Trykkefriheds-Lovgivning, saa at det overlades til Domstolene at afgjøre om, og i saa Fald hvorlænge, en Forfatter, der har gjort sig skyldig i Presseforseelser, skal være Censur undergivet, ligesom og at det overlades til Domstolene og ikke til Øvrighederne at afgjøre, hvad der er politisk Nyt; 3) at Selskabet skulde søge at oprette et Læsecabinet i Byen, og 4) at Selskabet ved at organisere Forelæsninger søger at fremme nyttige Kundskabers Udbredelse. Efterat disse Forslag, med Undtagelse af No. 3, der blev taget tilbage, vare gjorte til Gjenstand for en Debatte, bleve de satte under Afstemning, hvis Resultat blev, at de forkastedes. Ved at omtale Prof. Hjorts Bekjendelse, angaaende Kjøbenhavnsposten og Hr. Cand. Gjødwads Svar herpaa, bemærker Helsingøers Efterretninger: Hr. Gjødwad har ved sit Svar bibragt Mange andre Tanker og Begreber, men idet han derved har udsonet sig meer eller mindre med Bladets Antagonister, er sikkerligen ogsaa han selv og de, der deele Arbeidet med ham, komne til høiere Erkjendelse, af, at jo oftere en saadan Critik som Hr. Hjort møder Kjøbenhavnsposten, desto snarere vil denne nærme sig det Maal, som den ægte Liberalisme maa ønske samme paa en Bane, hvorpaa den, uanseet de flere indtrufne Feil, har indlagt sig væsentlig Fortjeneste."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
Prof. Meisling bekjendtgjør i samme Avis, at han, efter fra behørigt Sted at have skaffet sig den helsingøerske Skolepetition til Gjennemlæsning, finder, at Vedkommende have i deres Yttringer undgaaet Alt, hvad der kunde medføre juridisk Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-10-10
J Slagelse Avis findes indrykket en Unavngivens Brev til Redacteuren, hvori der fortælles, at Brevskriveren en Aften var tilstede i et temmelig talrigt og blandet Selskab, hvor blandt Andet ogsaa Hages Død og Begravelse blev Gjenstand for Samtalen. Da et ungt Menneske havde udtalt sin Bedrøvelse over dette uventede Tab, tog en gammel Mand Ordet og sagde, at det var bleven Mode at kalde Hage en stor Mand, og siden Kjøbenhavnsposten og andre Blade havde stemplet ham dertil, gjentoge Alle det og Jngen var saa dristig at opkaste hos sig selv det Spørgsmaal, om han ogsaa virkelig har fortjent denne Benævnelse?" Efterat en alvorlig Strid var begyndt, yttrede da Brevskriveren, at han vidste, at Hage besad mange Kundskaber i mange Fag, men at han ved den Retning, hans Virksomhed havde taget, just ikke havde faaet Leilighed til at lægge dem for Dagen ved lærde Skrifter. "Af sildigere Arbeider - hedder det videre – kjendte jeg et i 1829. udgivet tydsk Skrift i Anledning af et anonymt Angreb paa Etatsraad Brøndsted, og eet, der 1833 blev udgivet som Manuscript. Grundtrækkene af den rene Geographie. Hvad hans politiske Virksomhed angaaer, havde jeg i de sidste Aar staaet fjernet fra ham; jeg havde forresten aldrig tvivlet om hans gode Villie og hans Retsindighed, men anseet ham for noget ubesindig i sin Udtryksmaade. Da han desuden havde behandlet saa mange forskjellige Gjenstande, tiltroede jeg mig ikke Kundskaber nok til at kunne bedømme, hvor dybt han selv stak i dem. denne Meddelelse har Redacteuren føiet den vistnok meget rigtige bemærkning: at det vilde have været ham kjærere, om det omhandlede Spørgsmaal var blevet fremsat og debatteret imedens Hage levede. Naar et saadant Spørgsmaal opkastes efter Mandens Død, kunde det næsten synes, som om Man vilde angribe den Døde, skjøndt Man ikke vovede at tale imod den Levende. Denne Betænkning havde næsten bevæget Red. til ikke at indrykke dette Brev; dog seirede den Overbeviisning, at det er ret at bidrage til, at et Folk først lærer at kjende en Mand tilfulde, førende det stempler ham med Navnet, stor.