JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
Til Bestyrerne af Enkepensions Forsørgelses og Godtgjørelses Selskabet. Underskrevne, som er Jnterressent i Deres Selskab, og som reddelig har af sine surterhvervede Jndtægter betalt alt og naar han efter Selskabets Love var pligtig, er stadig af den Formening, at Bestyrerne saavelsom enhver anden i Selskabet gjør deres Pligt. Han roer ogsaa at have Ret til offentlig at forespørge sig et Justitut angaaende som han deltager i. Han troer, at det i Selskabes Love, vedtagne i Generalforsamlingen d. 14 Oft. 1801, er tydelig nok bestemt i 2 det Kapitels 7 §. At Jnteressenterne ikke skulle bidrage uden til 24 Enker men at de flere, om slige komme, af en i Lovene bestemt Overskudskasse skal pensioneres. Jmidlertid er han alt tilsagt at betale til den 26 de, samt betydeat der endnu skal lægges 8 Enker til. Jeg ønskede gjerne at erfare hvorledes Selskabets Grundlov kan modtage en saa betydelig Forandring, og henvender mig derfor derom til mine Herrer. Jeg for min Part maae tilstaae, at den Betingelse, kun at erlægge til det bestemte Antal Enker, var det der bevægede mig til at indtræde i Selskabet, og at jeg ikke var indtraadt deri, hvis der ikke havde været gjort en saadan Bestemmelse. København, d. 13 Marts 1801. Anthon Vegner.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske Jspoliti angaaende. Da saa vel Fiske-Vaager, som Skibenes Jndisningsvaager paa Reden, kunne ved een Nats Tilfrysning og ovenpaa falden Snee gjøres ukjendelige, og vorde en forførende Snare for dem, der til Hest eller Fods færdes paa Jsen trode man at saavel Fiskere som Skippere og Kaptejner billigen kunde tilholdes at sætte et Tegn ved slige Vaager til Advarsel. Ogsaa paa de ferske Vande, der besøges af Skøjteløbere, vare slige Mærker ved Vaagerne højst ønskelige.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Det var Amtmand Bjelke, som menneskjærlig har, paa den i Politivennen gjorte Anke, ladet sætte et Rækværk om det farlige Vandsted ved Broen i Nestved. Dette bedes anmærket som en Berigtigelse i den forhen om samme Rækverk gjorde Bekjendtgjørelse.
Politivennen, 1799-01-01
Vink til Politivennen. Var det ikke godt, om Vedkommende bleve gjorte opmærksomme paa Gadelygternes urimelige Plasering, og anmodede om at foretage en saadan Opmaalings Forretning over disse, at deres Afstand blev proportioneret efter deres Antal i enhver Gade, hvorved Oplysningen (vore Dages store Formaal) i egentlig Forstand vilde vinde noget Anseeligt i Residensstaden.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 5 Rd. 5 Mk. a 6 Rd. 5 Mk. Rug, To. 1 26 a 30 Mk. Byg Td. - 21 a 22 Mk. Havt Td. 15 a 16 Mk. Ærter, hvide, Td. 27 Mk. Fersk Flesk. Lp.. 11 a 12 Mk. Æg Snesen 22 a 24 Sk. Smør, Pd. 2022 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Uden for Hjørnebygningen af store Købmager- og Silkegade, ned ad imod Torvet, laae et Rendestensbræt i nogle Dage af denne Uge henslængt paa Kørebroen over en Alen sig Rendestenen.
Politivennen, 1804-01-01
Om Arbejdsanstalter paa Landet, af Pastor Rønne i Lyngbye. Hr. Forfatteren vil og, at de Fattige skulle beskjæftiges med Arbeide, kun ingen Arbejdshuse. Han vil have dem fordeelte paa Sognenes Beboere, som da hver for sig skulle beskjæftige de dem paalignende fattige Arbejdere. Ja, dersom hver Mand i Sognet vilde gjøre alt hvad han kunde, saa kunde maaskee en Deel Fattige paa denne Maade beskjæftiges; men som sagt: Bønderne, der dog ere de fleste, skjøtte i Almindelighed ej om slige Arbejdere, ja føde dem heller, som rene Dagdrivere, end at de skulle bruge noget passende Tvangsmiddel for at holde dem til Arbejde. Jmod Erfaring lader sig ikke raisonere. Desuden - hvad blev der paa denne Maade af Børnene? Ja de skulle og luge, sanke Steen o. s. v.; men behøvedes da intet Opsyn med dem? Og hvad Huusholdnings Duelighed vandt da disse Børn? Og selv de voxne Fattige som skulde istandholde Hauger, reparere Veje etc. etc., mon de ikke behøvede Opsynsmænd? Det blev da vel et Dusin Opsynsmænd istedet for 2 a 3 i Arbeidshuset, og hvad var da vundet? thi her tales jo om saadanne Fattige, som behøve Opsyn, den flittige Haugemand, end sige den der oprenser Grøvter og Vandsteder o. s. m. og gjør sit Arbejde med Troskab, kommer vist ikke i Fattiges Tal. Ogendda maatte man spørge, hvad skulle alle saadanne Fattige gjøre i Uvejrsdage? hvad om Vinteren. Sommeren giver, som jeg ovenfor har anmærket, ikkun saa Fattige, naar Commissionen iagttager sin Pligt og deels holder Almissen tilbage deels formindsker den for dem, som kunne anbringes til Arbejde. Forfatteren besvarer mit sidste Spørgsmaal og siger de skulde gjøre Huulskeer, Baand, Kar eller hvad andet Landarbejde de forstaae; men naar de nu intet forstaae, hvilket just er Tilfældet i Sjelland, var det da ikke ønskeligt, at der var Arbejdshuse, hvor saadant kunde læres eller naar de nu forstaae det, men er dovne hjemme, var da Arbejdshuset ikke atter ønskeligt; her kan Opsynsmanden see hvor flittig den Fattige er; skal han derimod løbe Sognet rundt saa skeer det ikke og hertil kommer endnu: Naar Materialierne ere i Arbejdsskolen, kan det dog nogenlunde controlleres, at intet forvandskes, men skal jeg efter Forfatterens Mening laane den fattige Træe etc. saa er Fristelsen for stor til at jeg skulde vente Alt tilbage. Værktøj og dets Stidning ete vilde og medføre en ubeskrivelig Vanskelighed, naar det skulde anskaffet for en enhver Fattig og overleveres ham. Endelig skulde man vet og have et Magasin for de færdige Arbejder; thi den Fattige maae kunne blive alle sine Vare qvit, ellers har han ingen Opmuntring til at arbejde, og altsaa behøvedes endnu Huus. Altsaa - Arbejdehuse ere, som jeg haaber at have viist, ikke ufornødne. Kongens Lyngbye den 10 Febr. 1804. B. K. Rønne.
Politivennen, 1804-01-01
Anmodning til Ejeren af Vænget ved Sandet i Helsinge Det er vel ikke at tvivle paa, at den i Jorden ved Vænget paa venstre Haand nedsatte Tynde, der ventelig skal tiene til at modtage det tilløbende Vand, jo har været forsynet med Laag, som er bortstiaalet. Men da den nu nogen Tid har staaet aaben og uden Laag, hvilket er farligt for Fodgænger i Mørket, saa anmodes Ejeren at lade den igien forsyne med Laag eller Dæksel og derved sikkre Folk for Fald og deraf flydende Skade.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal Nattero angaaende. (Til Jurister) Ere Gjenboer, Naboer og de i Huset Boende pligtige at taale Dands og Støj hver Nat, hvilket er Tilfældet udi Hjørnehuset af Gottersgaden og Brøndstrædet, hvorfra nylig en boesiddende Familie er udflyttet for at erholde Nattero; eller hvad er for dem at gjøre?
Politivennen, 1804-01-01
Ønske til Theaterbestyrelsen. Endeel af Mandags Abonenterne vilde være Theater-Directionen megen Tak skyld, om den paa en saadan Aften vilde lade opføre Vessels Sørgespil Kjerlighed uden Strømper.
Politivennen, 1804-01-01
Om offentlige Vandhuse i Rosenborg Have. Forhen er i Politivennen skrevet om offentlige Vandhuse, for at forebygge Gadesvinerie, men det var virkelig en stor Bekvemmelighed, om der i Rosenborg Have var et par Huse af dette Slags. Hvor ofte hænder det ikke, at der, særdeles for aldrende Folk, naar de paa en SpadsereGang, som denne, bevæge sig lidet meere end sædvanlig, paakommer en vis Nødvendighed, i hvilket Ærinde de ej kan sende en anden for sig; de maae derfor af Mangel paa denne Jndretning, over Hals og Hoved ile Hjem, eller til et bekjendt Sted; maaskee der tillige ved at erlægges en Styver for Entreen til disse Huse kunde skabes et lidet Levebrød for en eller anden Trængende.
Politivennen, 1804-01-01
Om Landprang. Siden den Tid, da Landprangeriet saa meget tog Overhaand, have Købstæderne taget kjendelig af. Købmanden i en lille Stad, kunde vel forhen selv overkomme at prange paa Herregaardene, men Bøndernes Vare lod han i Almindelighed, først købe paa Stadens Torv. Landprangerne have nu ganske tilintetgjort de smaae Stæders Torvhandel, de drage fra Gaard til Gaard og aftøbe, ja ofte paa Stedet paa egne Vogne afhente, Varene. Stadens uhandlende Jndvaaneres Kaar ere herved overmaade forværrede; disse er intet andet Valg levnet, end at købe enten af Købmændene eller af Prangerne. Det er ikke blot Fødevare, der herved fordyres, men ogsaa en Mængde raa Materialier, der til flere Handværkers Fortsættelse og Drivt behøves. For ikkun at nævne een Ting, anføres her Opkøbningen af Skind. Denne gjør Feldberedernes og Handskemagernes Forfatning meget slet; Faareavlen har ved Fæeskabets Udskiftning aftaget overmaade meget. De øvrige Skind bortføre Landprangerne, og gjøre næsten en Naade deraf, naar de mod gode Ord og dyr Betaling overlade Professionisten noglee. Landprangerne ere Bønder, ofte Husmænd, og ofte blevne Prangere af Dovenskab; de drive en Købstædnæring uden at svare Købstædafgivt. Om Bonden har godt af at der er Landprangere til, vides ej til visse. At mange Hænder derved drages fra Agerdyrkningen, er vist nok. Købmandsstanden i de smaae Købstæder taber øjensynlig tilligemed alle andre Købstædnæringer lige til Brændevinsbrænderne; thi siden der nu i hver Landsby blev 1, 2 til Prangere, og Bønderne holde sig til den for at køre til Torvs, ere Lands ykroerne mere søgte end Købstædernes Vertshuse. Gid de som forstaae det, vilde endnu bedre udvikle denne Sag, og de, som kunne, gjøre nogen Ændring deri til Fordel for Købstædborgeren.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag om en bekvem Jndretning for dem, som rejse imellem Kbhvn og Helsingør. (Tilegnet General Postamtet). Et Kollegium, der saa ofte har viist, at det langt fra at bo tvise de Ønsker man fremlægger for det, tvertimod drøfter dem, og ikke fjelden benytter sig af det Yttrede til at træffe Jndretninger, der langt overgaae hvad man turde haabet, vil ikke undlade at tage følgende i Betragtning, der ene har til Hensigt at hindre en stor Tidspilde, et Tab, der er føleligt for enhver arbejdsom Borger. Man har nu daglig Lejlighed med Posten til Helsingør, og dette er herligt. Med Tiden vil formodentlig hver Dag gaae Post til Korsør o. fl. St. Man kan nu rejse om Morgenen fra det ene Sted, være 17 Timer (Natten iberegnet) i det andet og næste Eftermiddag igjen være tilbage. Endeel Ærinder kunne paa denne Maade bekvemt rygtes, men der er dog de, som ikke kunne det. Dersom jeg skal tale med Mænd af Anseelse, eller over den simpelste Stand, kan jeg da gaae til dem efter Kl. 4 om Eftermid agen? eller om jeg kan det, er det da venteligt at de ere hjemme? Om Morgenen før Kl 9 kan man desværre kun gaae til saa Folk. Har jeg altsaa slige Ærinder maa jeg ligge over en Dag, hvorved Rejsen altsaa udstrækkes til 8 Dage og 2 Nætter. Var Afgangstiden derimod bestemt til om Eftermiddagen Kl. 2, saa maatte man med samme Befordringstid kunne være paa det andet Sted Kl. 9. Man havde saaledes hele Formiddagen til sit Brug, den Tid, da alle Embedsmænd ere i deres Forretninger og da enhver kan træffes Hjemme. Ved denne Forandring vandtes, at man udrettide det i 64 Timer, som nu fordrer 55 Timer, foruden den Behagelighed, at man ikke da som nu, om Sommeren, maae køre i hele Dagens Hede.
Politivennen, 1804-01-01
Om Hr. Schiotts Redningsmaskine. Allerede for flere Aar siden forfærdigede Hr. Schiøtt en meget sindrig udtænkt Maskine, til Jndebrændtes Redning, i Model. Han fremviste den for mange. Uagtet ogsaa denne Opfindelse fristede den Skæbne, at Navn, Stand og Kjole, undertiden endog Fædreland, tages i Betragtning ved dens Bedømmelse, maa det dog med Fornøjelse mældes, at den dog af mange bifaldtes, til disse maae ogsaa regnes OverBrand og Vand Kommissionen, hvis Dom i saadanne Sager er saa vigtig. J Aaret 1802 udgav Hr. Schion en Plan og Beskrivelse af sin Maskine, samt indbød til Subskription, for at faae Maskinen udført i det Store. Det er endnu kun gaaet langsomt hermed, dog i senere Tider er Opfinderens Haab paa ny oplivet. De tal. Herskaber have subskriberet for 90 Rd., og man tør sikkert haabe, at Kbhvn der staaer paa saa udmærket et Sted imellem Europas Stæder, ikke skal undergaae den Skam at et Redskab, som kan vorde Midlet til at redde mangen ulykkelig Broder fra den pinligste Død, ikke skulde kunne anskaffes fordi man ikke kunde faae samlet Omkostningerne dertil.
Politivennen, 1799-01-01
Notabener ved Nikolaj Kirkegaard. Da der nu er gjort Begyndelse med at indrykke Hegnet for Nikolaj Kirkegaards nordre Side, saa har man troet at kunne udrette noget til Nytte for det Almindelige, ved at gjøre Vedkommende opmærksomme paa følgende: 1) Da der ingen Fortoge, til Nytte for Gaaende, findes paa den nordre Side af Gaden, saa er det uden for al Tvivl, at et beqvem Fortog vilde gjøre desmere Nytte paa den søndre Side, og der kunde desuden blive Plads nok for tvende Vogne at passere hinanden forbi. 2) Da Gaden ved denne Jndrykning bliver bredere, vil det og være meget nødvendigt, at Lygter blive anbragte paa begge Sider, hvilken Erindring ogsaa kan finde Sted, saavel i Henseende til det saakaldte Hvelvingstræde som til store Kirkestræde, naar man først, (som meget var at ønske) kunde faae Bugt med det saa høje Plankeværk.
Politivennen, 1804-01-01
Meget høje Bompenge. (Efter Tilsendt.) En Mand, som d. 7 Marts vilde besøge nogle Kaptemer paa de ulykkelige Skibe ved Nivaa, der synes at have undgaaet at synke paa anden Sø, for at have denne Skæbne i en Havn i den danske Konges Stater (et af dem, tilhørende Kapt. Dahl i Kbhen. er allerede total sunket) maatte for at komme ned til denne saakaldede Havn køre igjennem et laaset Leed, og maatte derfor erægge 4 ss. for et Par Heste og en Slæd. Da dette er meget mere, end hvad der taget, hvor der dog virkelig gjøres noget for Bompengene, thi Kongevejs Bomme tage kun i si, saa tør man anmode S. T. Hr. Assessor Kræfting, som nuværende Ejer af den ruinerede Havn, at han vilde moderere, bedre endnu ganske ophæve, denne høje Bompenge, som man virkelig ikke giver med Fornøjelse.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. Rug, Td. - 26 a 28 Mk. Byg Td. 19 a 20 Mk. Havre Td. 15 Mk. Ærter, hvide, Td. 24 a 27 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 1/4 Mk. Æg Snesen 26 Sk. Smør i Pd. 2024 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Hjørnehuset af Adel og Gottersgede, den nye Bygning, mangler Gadernes Navne paamalede. 2) Det er en uforsvarlig Uorden med alle de søndrede Flasker og Glas, vi bestandig see henkastede paa vore Gader; ingen lider mere derved end vore stakkels Heste hvoraf sikkerlig en stor Deel maae faae Benene fordærvede; det var derfor meget at ønske, der kunde udfindes Midler til at forebygge denne farlige Uskik, hvorved disse for Menneskets Haandteringer saa vigtige Dyr kunde være sikre for, at faae deres Been forskaarne, paa en saa fatal Maade. 3) Vejpolitiet vil, haaber man, føje nogen Anstalt imod den Uorden paa Fredensborgvejen, at Bønderne, som med Tømmer skulle til Sletten, saaledes lægge det paa begge Sider af Vejen, som for den i Mørke kørende maaskee kunde have farlige Følger. En Vej er intet Oplagssted. 4) J et saadant Frostvejr som vi hidtil have havt, da det om Middagen halvtøer, og siden fryser, hvorved der fremkommer Glatis, er intet farligere end ophøjede Banker, der fra først af opstaae derved at Ophugning fra Fortog og Rendestene kastes paa Kørebroen og ikke vorder bortført. Saadan en Jstank kan forvolde manges Fald. Man maatte derfor ønske hos enhver Husejer den Opmærksomhed, for Medborgere, at de endog uden at tilsiges afjevnede slige ophøjede Steder.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske af en Ven af den jødiske Nation. (Efter Jndsendt.) Alt i Aarhundreder har den indsigtsfuldere Deel af den jødiske Nation maattet kæmpe mod den Fordom, at begrave de Døde saa hastig. Men alt for svag mod den Mængde af Fordomsfulde, har han maattet taale at maaskee mangen en ulykkelig er bleven levende begravet. Det var altsaa at ønske at Regjeringen ved et kraftfuldt Bud befalede, at ingen af den jødiske Nation i Danmark maa begrave sine Døde førend efter at de havde 3 Dage været tilsyneladende døde Og mange gode Mennesker ville velsigne den Regjering under hvem denne for Menneskeheden saa vigtige Sag blev lagt under fornuftige Love!
Politivennen, 1804-01-01
Til Brolægningens Foresatte. Jngen Vinter, der har havt haard Frost, gaaer forbi, uden at man vil sinde endeel af Fortogsstiserne Udgledne eller hældende, ligeledes adskillige af de Stene, der paa Kørebroen ere nærmest Rendestenen, naar denne er Kisterendesteen, løsnede; det vilde derfor maaskee findes en ganske passende Ting, om der hvert Foraar holdtes en almindelig Mynstring over disse Slags Mangler, at de ikke vo længe at he ligge uafhjulpne, skal være til villig Fortræd og Usikkerhed.
Politivennen, 1804-01-01
Til vore Bygherrer. En af de Ting, man kunde ønske laae vore Bygherrer paa Hjerte, var den at de ikke saameget byggede for at indhente nogle saa høje Lejer, men derimod flere lavere. En anden Ting at de dog virkelig vilde anvende, i Kokuerne, en eller anden af vore dekonomiske Opfindelser, og forsyne Værelserne med de meest sparende Ovne. Endelig er det en Sag, som vist kan gjøre megen Nytte, om de vilde afhede sig fra det hyrpige Kælderbyggeri, der har saamange slemme Ting ifølge med sig. Det er Kældere, der gjøre et Hus usynligt, der læmlæste og forringe Fortotoget, og hvad der endnu er værre, bringe Usundhed over deres Beboere. Vilde Bygherrerne nøje overveje deres egen Fordeel, da valgte de heller lave Stue Etager end Kældere, da hine staae altid mere Kands end disse, siden de endog kan udlejes som Vaanings Lejligheder hvilket aldrig er Tilfældet med Kældere. Men endnu mere end beboelige Kældere, maae man raade imod disse JordhulAnlæg, der skæmme den skjønneste Bygning ved deres lave skumle Arrestvinduer.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 35 Mk. 437 1/2 Mk. Rug, Td. 27 a 30 Mk. Byg Td. 19 Mk. Havre Td. 15 Mk. Ærter, hvide, Td. 27 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Røget dito. Lpd. 12 a 13 Mk. Æg Snesen 20 a 24 Sk. Smer, Pd. 2024 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Det skadelige i at kaste Afsnittet af Blik paa Gaden, der er ligesaa farligt for Mennesker og Heste som Glasskaar, er vel enhver Blikkenslager af sig selv overbevist om. Man ønsker imidlertid at de ogsaa, hver Gang de gaae ud eller ind af deres eget Hus, vilde lade Øjet gaae omkring paa Fortog og Kørebro, for at see om deres Folk heri ikke overtræde deres Pligter. 2) De Smaagader Baadsmandsgang og Smedensgang ere ganske uden al Antydelse ved Navnets Paamaling som andre Gader. Ved Baadsmandsgang er hos ingen Gadehjørne, da Jndgangen er dertil fra Ny Adelgade igjennem en Port. Men over denne burde Navnet staae malet med store Bogstaver.
Politivennen, 1804-01-01
Opfordring. J Jversens Avis No. 52 findes indrykket et Avertissement om en vis ortodor Præst, som ynkelig skal have besværet sig over, at Lægerne ved en Stiftelse her have anatomeret adskillige af denne Stiftelses Lemmer, som de hertil fandt bekvemme. Jsær skal han have paaanket, at han har fulgt et Lig, der intet Hoved havde. Rygtet har moret sig med at gætte paa Stiftelser i og udenfor Staden, Det var derfor at ønske, at den Mand, der kan tage sig af dette Avertissement, offentlig vilde bekjendtgjøre Sagen i sin sande Sammenhæng, da man deraf kunde see, om han da ogsaa virkelig har handlet saa dumt at forbyde Lægerne en Ting, der paa det Almindelige har en saa velgjørende Jndflydelse dette synes hiint i Grunden flane og yderlig slet skrevne Avertissement at pæge paa.
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Red de paa Hjørnerne saa upassende hensatte Bærebøre har Jndsenderen af den desangaaende i No. 23 indrykkede Anke mærket den Forbedring, at de siden ere vendte med Benene ind mod Hjørnet; *) dette er vist nok en Slags Forbedring fremfor før, da *) Jndsenderen maa ikke have seet Børene paa Hjørnerne af Regnegaden, som den 10 Nov. spærrede Fortoget ganske med udadvendte tilsølede Been. de skidne Been af Børen baade hindrede meer, og tilsmurte de Forbigaaende. Men han indstiller det endnu til Politimesteren, om det ikke reent burde forbydes Dragerne saavel selv at sælge Hovedkjød paa Fortoget, hvor de ikke fjelden, ved smudsige Klæder, og smudsige Taler, besvære de Forbigaaende, dem de ofte nøde at gaae uden for Fortoget, men ogsaa at have deres Børe der. Det er let for disse Folk, hvis Nødvendighed og Nyttighed man ikke nægter, fordi man vil have lidt Politi iblandt dem, at faae Plads til deres Bør og Dem selv i et eller andet stort Gaardsrum, og istedet for selv i Lediggang at agere Skildter paa Hjørnerne, kunde der uden for saadan en Gaard udhænge en lille forgyldt Bærebør, og Dragerne selv kunde benytte Tiden, hvori de ingen Dragt havde, til et og andet. Dette var tillige en Bekvemmelighed for Byen, da man nu ofte maae søge forgæves efter Dragere paa mange adspredte Hjørner. 2) Kobbersmedden paa Hjørnet af Gottersgaden og Myntergaden har gjort Plads paa Fortoget for Fodgængere. 3) Derimod har Vedkommende endnu ikke forbedret det omklagede Laag paa Nørregade paa Frue Kirkes Fortog.
Politivennen, 1804-01-01
ønske om bedre Smørfjerdinger. Endskjøndt Smørfjerdingstræerne ikkun burde veje 12 Pd, findes det dog ikke fjelden at de veje derover, selv indtil 19 Pd. Dette er ikke en ligegyldig Sag. Thi Skippere, der har købt ind med 12 Pds. Thara, og nu see Købere komme til sig med de ulovlig svære Træer, kunne ikke altid med Snak blive disse kvit, men nødes at erstatte dem Overskuddet. Man ønskede derfor at alle de, der brænde Træer, vilde med lidt mere Omhu lade dem efterveje, og uden Naade kassere hvad der ikke er som det bør være.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Uden for Hovedvagten paa Hallandsaas trænge Fortogene ikke sjælden til at hugges op, ligesom andre sivile Fortoge. 2) Det samme gælder om Fortoget uden for Charlottenborg ud til Havnen.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriset. Hvede Td. 36 Mk. Rug, To. 26 a 30 Mk. Byg Td. 19 a 21 Mk. Havre Td. 15 Mk. Ærter, hvide, Td. 27 Mk. Ferik Flest. Lyd. 10 1/2 a 11 Mk. Røget dito. Lpd. 12 a 13 Mk. Æa Snesen 24 Sk. Smør i Pd. 1820 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag til et passeligt Navn paa den nye Gade. Denne Gade, der endnu intet Navn haver, kunde efter min Formening ej bedre kaldes end Bonde Gaden. Man har forhen i samme Strækning, Kongensgade, Adel Gade Borger Gade, og ved at give den nye Gade foranførte Navn, havde man her den Sieldenhed, at have fire nær hos hinanden og i sam. me Direktion løbende Gader benævnte efter Statens fire Stænder, Konge, Adel, Borger og Bonde. Da denne nye Gade vil endog falde lidet i det landlige, formedelst Nærheden af Rosenborg Have, da den ene Side af samme forbliver uden Huse, med en Allee Træer, synes Navnet desuden ej saa upasseligt. For dem der skulde mene at denne Benævnelse ej er glimrende nok, maae man kun anføre, at BondeStanden og Bonde Navnet vil, efter hvad der i senere Tider er gjort for dem, blive saare hæderligt. Dette Navn paa denne Gade vil desuden være et forøget Mindesmærke om den Opmærksomhed, man i vore Tider har anvendt, paa at løfte Bonde Standen i Danmark.
Politivennen, 1804-01-01
Til Sundheds Politiet. Man ønskede at dette vilde tage et kraftigt Skridt imod den Uorden, at fordærvede Vare sælges af Kjællinger paa Gaderne. Fordærvede maae de vel være, naar Prisen Kun for er langt under den gangbare. saa Dage siden raabtes, Røverkøb paa Svedsker 24 St. for en Sk. Søde Figener 12 for 1 Sk..