JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Engelland. J Overhusets Møde d. 18de Dec. sagde Grev Liverpool blandt andet, at Frankrige har brugt mod Rusland Anstrængelser, som det endnu aldrig har brugt mod nogen Magt. Den Franske Keiser rykkede derind med 360,000 Mand, hvoriblandt 60,000 Mand Cavallerie, paa en Tid, da en stor Deel af den Russiske Magt, formedelst adskillige Omstændigheder, især ved Forhalingen af Freden mellem Rusland og Porten, var i en fjern Egn af Riget, og den Russiske Armee var langt ringere i Tallet end den Franske. Moscans Brander et Offer, hvortil den nyere Krigs Historie ikke kan opvise Mage, og den strakte sig ikke blot til Moscau, men tusinde Landsbyer bleve ved Fiendens Nærmelse ødelagte. (J en Anmærkning i Moniteuren hedder det: at det Tab, som Rusland har liidt ved denne Brand, kan anslaaes i det mindste til 300 Mill.) (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London d. 24de Dec. Spaniens Rømning af de Franske Tropper. Det Rygte, der gik, angaaende Spaniens Rømning af Franske Tropper, er, ved en fra Cadix ankommen Post, bleven fuldkommen stadfæstet 1). Napoleons Løbebane i Europa er næsten endt, og maa indskrænke sig til Frankrige 2). Hvert Øieblik kan man vente den Efterretning, at Østerrige dristigen har erklæret sig imod ham. Lord Walpole er allerede forlænge siden ankommen til Wien. Han var d. 29de Oct. afteist fra St. Petersborg, og hans Reise har varet en Maaned 3). Ankomsten af den 29de Bulletius, som vi have erholdt i Gaar, har gjort en Ende paa alle Gisninger om Napoleons Sundhed, og aldeles forandret Anliggenderne i Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
J Gaar Eftermiddags Kl. 3 blev holdt et Cabinetsconseil, der varede fra 2 til 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Moniteurens Anmærkninger. 1) Langt fra at rømme Spanien begive nye Tropper sig did. Vore Armeer have tilintetgjort alle eders Anstrængelser, og eders Skatte ville udtømmes i denne Kamp, der aldeles ikke staaer i noget Forhold til eders Befolkning og eders Establissementers Fornødenheder i Asten og America. Spanien tilhører det Franske Dynastie. Jngen menneskelig Magt kan forhindre dette. Anm. 2) Selv Holland, selv Rom, Toscana, Piemont, selv Belgien, selv Grevskabet Nizza? Det vilde være smukt Men hvortil saameget Maadehold? Hvorfor vil J standse paa en saa skjøn Løbebane? Hvorfor ville J ikke benytte eder af Øieblikket og deele Frankrige? J kan troe mig, saalænge J lade hine 20 til 25 Millioner Mennesker, der ere eder saa nær, være forenede i et Nationalcorps, ville J være udsatte for Farer. Adskiller dem, Skaber igjen en Hertug, af Burgund, en Hertug af Aquitanien, en Hertug af Normandie, en Hertug af Bretagne: da ene ville J faae Sikkerhed. Mindes J Carl den Dristiges og Huset Montforts skjønne Tider, Det vilde endnu være meget skjønt, ikke sandt, Men imedens J drømme disse Underværker skiller Jrland sig fra eder, eders Land bliver ruineret, og Fastlandet er allerede uden for eders Afhængighed; selv hiint Rusland, som nu er eder saa dyrebart, skjøtter ikke om eders Manufacturvarer. Anm. 3) Østerrige og Frankrige ere til Fastlandets Held uadskillelige; det er Alliancen af 1766, som har skabt den Marine, der har befriet America. Eders Lord Valpole er ikke mere i Wien. Man har ikke villet høre ham. Jngen Fastlandsmagt vilskille sig fra Frankrige, alle ville være døve mod eders Jntriguer. 40 Millioner Franske frygte iøvrigt intet. Vee eder, om noget svagt Cabinet, laaner Øre til eders Raad. J ville endnu engang være Aarsag til, at Frankrige forøges. 400,000 Mand ere nu i det indre Frankrige under Vaaben, uden at regne Armeerne i Spanien, og den store Armee. Frankrige behøver ingen ny Understøttelse af Mandskab eller Penge. Men gjøres det fornødent, og trues Rigets Skjebne, saa maa J vide, at 300,000 Mand og 300 Millioner hvert Aar ere paa rede Haand. Hverken Mennesker eller Penge ville være Nationen for kostbare til at hævde sin Agtelse og Rigets, Jtaliens og Rhinforbundets almindelige Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
London, d. 22 Septbr. Vi have Grund til at troe, at vor Sømagt i Østersøen vil blive betydelig forringet. Vi ville i dette Hav kun holde en liden Marine, for at beskytte vor Handel mod de Danske og de Franske Capere, fra de Franske og Preussiske Kyster. - Admiral Morris skal, som det hedder, have Commandoen paa denne Station, da Admiral Saumarez har nedlagt den. - Den Americanske Regjering fordobbler sine Anstrængelser til et nyt Angreb mod Canada, under Generalerne Deaborns og Harrisons Commando. - Lord Will. Bentinck er ankommen fra Sicilien til Alicante. Fienden har sendt Suchet betydelige Forstærkninger. En Division af 7 til 8000 Mand, manøvrerede ved Obregat, for at forene sig med denne General fra Valencia Kanten. Det fra Alicante udrykkede Corps befinder sig i San Philippe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Paris, d. 1 Jan. Keiseren har den 29de Decbr. f. A. præsideret i et Financeconseil, der varede fra om Morgenen Kl. 8 til om Middagen. Hs. Maj. begav sig derpaa paa Jagt i Skoven ved Versailles. - Baron v. Mennevel, Maitre des Requetes, Hs. Majestæts Cabinetssecretair, som Portesenillen var overdraget til, er kommen her tilbage fra Storarmeen. - Exoberst ved det Pariser Jnfant. Garde-Regim., J. F. Rabbe, der som Medskyldig i Malets Sammensværgelse af en Militaircommission er bleven dømt fra Livet, er af Keiseren bleven benaadet saaledes, at Dødstraffen er forandret til evig Fængselstraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Den Preussiske Gesandt ved det Franske Hof, General=Lieuten. v. Krusemark, er d. 3 d. M. afgaaet fra Berlin til Paris. Den i Modena fødte, men nu i Russisk Tieneste og i General Essens Sted i Riga commanderende General, P. Pauluccis Eiendomme skulle, i Følge en Specialrets Dom i Moden, belægges med Beslag, og det er ham derhos paalagt, at møde personligen inden en Maaned for den Kgl. Procureur; i modsat Fald erklæres han som Contumar, for Oprører, og dømmes efter Lovens Strænghed. - Marschal Prinds af Eslingen (Massena) er ankommen til Nizza, for at tilbringe der en Deel af Vinteren. Hans Helbred befinder sig i en sørgelig Forfatning. - Hertugen af Bassano er d. 29de Dec. ankommen til Frankfurt, og derfra reist til Maynz. - Arveprindsen af NassauWeilburg er ankommen til Frankfurt og reist til Hildburghausen. - Hertugen af Regio (Ondinot) er efter meget kort Ophold i Berlin afreist derfra til Maynz. - General-Major og General=Qvarteermester v. Kerner har formedelst Sygelighed forladt Armeen og er ankommen til Stuttgard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
General Grev Grenier er opbrudt med sit Hovedqvarteer fra Nürnberg og begiver sig over Bamberg til Leipzig &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
Preussiske Grændser, d. 26de Dec. Siden denne Maaneds Begyndelse gaaer for de næste fire Maaneder fra Magdeburg Marschveien igjen over Møkkern og Brandenburg til Berlin. Man regner, at der siden over 10,000 Mand have taget denne Vei. Vort i og omkring Mietau cantonnerende Troppecorps gjøres igjen fuldtalligt ved friske Tropper. Med det første skal der leveres af Kurmark nogle 1000 Wispel Hvede, Rug, Erter, Byg, Havre, Halm, Høi og 8640 Centner Kjød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-12
(Alt. Merk.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Sokkas RegieTiende Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 Januarii 1813. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Lovgivning. Forordning om Forandring i Pengevæsenet for Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt: Da Statens hidtilværende Pengevæsen er rystet i sit Jnderste, saa have Vi besluttet at bringe Orden og Fasthed der tilveie, ved at sætte det paa en varig og urokkelig Grundvold. Vi have derved tillige fundet det nødvendigt, at ophæve Forskjellen paa Penge og Betalingsmidler imellem Kongerigerne og Hertugdommerne; en Forskjel, som paa en for begge skadelig Maade adskiller dem, og berøver dem den Bistand, de ellers vilde og kunde yde hinanden. For at udføre denne Beslutning, have Vi oprettet en Rigsbank, og tillagt den saadanne Midler og Forrettigheder, der kunne betrygge Pengevæsenets ny Forfatning. Vort Folks Tillid til Os, at intet er Os saa vigtigt, som Omsorgen for dets Vel, og at de Midler, Vi vælge, ere Frugterne af lang Erfaring og moden Overveielse, vil skienke denne ny Plan Held. Almeenvellets sikkre Vedligeholdelse kræver Opoffrelser fra de Enkelte. De Besværligheder, som en Forandring, der er saa pludselig og altomfattende som denne, fører med sig, maae kun betragtes som Bidrag til Fædrenelandets Tarv. Thi byde og befale Vi som følger: Almindelige Bestemmelser for Kongerigerne og Hertugdommerne. 1) Jstedet for alle hidtil i Vore Kongeriger og Hertugdommer i Omløb værende Courant= og Species=Banksedler, Laane-Jnstitut=Sedler, Skatkammerbeviser, Assignationer og Assignationsbeviser, samt nu gieldende Myntsorter, skal herefter ikkun een Pengesort finde Sted. 2) Den ved Fundation af Dags Dato af Os oprettede Rigsbank, hvis Forvaltning skal være aldeles adskilt fra Statens Finantsers, træder, med de den underordnede Jndretninger, i de nuværende Bankers og Laane Indretningers Sted; og det bliver dens Bestyreres hellige Pligt, at vaage over, at de under deres Tilsyn udstedte Rigsbanksedlers Credit ikke svækkes, og at der aldrig udfærdiges en større, end den nu bestemte Sum. 3) Som sikker Grundvold for disse Rigsbanksedler skulle alle faste Eiendomme i Staten hæfte til Banken for det Beløb, som maa udgives. 4) Med Bankens Forvaltning skal føres Over tilsyn og Control af Mænd, der vælges paa den Maade, som Bankfundationen foreskriver. Regnskab for Bankens Bestyrelse skal aarligen bekjendtgjøres ved Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
5) Myntfoden for Statens nye Penge bestemmes saaledes: at 18 1/2 Rigsbankdaler udpræges af 1 Mark fiint Sølv, Cøllnsk Vægt. En Rigsbankdaler inddeles i 6 Mark eller 96 Skilling. 6) Rigsbanksedlerne tillægges en Sølvværdie, hvorefter de skulle modtages i alle offentlige Betalinger, og i de private, som enten ved denne Forordning ere bestemte i Sølvværdie, eller herefter betinges saaledes. Denne Sølvværdie retter sig efter den Cours, som af Banken bestemmes og offentliggjøres 2 Gange aarligen, den 1 Febr. og 1 August. Alle andre Betalinger skee efter Sedlernes paalydende Beløb eller Navneværdie. De nærmere Bestemmelser om denne bankbestemte Agio eller Opgeld indeholder Bankfundationen. 7) Den Sikkerhed, som Rigsbanksedlerne skulle erholde i Statens faste Eiendomme, bestaaer deri, at Vi allernaadigst tillægge Rigsbanken, med første Prioritets Panteret fremfor enhver anden Fordring og Hæftelse, endog af Vore Skatter, 6 Procent i rede Sølv af hver Eiendoms Værdie, for hvis Bestemmelse Skatte=Taxationerne af 1802 og Assurance-Summerne i det Hele lægges til Grund; og at Banken af disse fra dens Side uopsigeligen prioriterede Summer, saalænge indtil samme af Vedkommende indbetales i rede Sølv, nyder en aarlig Rente af 6 1/2 Procent i Rigsbanksedler Sølvværdie, til at ordne og befæste Pengevæsenet paa den Maade, Bankfundationen nøiere forklarer. Denne Rente indkræves af Vore Oppebørselsbetjente og indsendes af dem directe til Banken. De udførlige Forskrifter om Fordelingen af denne Haf telse, samt om den Lettelse i adskillige ældre Skatter, hvilken Vi have funden nødvendig, for at denne Rente ei skulde blive trykkende, skulle vorde meddeelte i en særskilt Forordning. 8) Det Beløb af Sedler, som Banken maa sætte i Omløb, og som den under intet Paaskud maa forøge, er 46 Millioner Rigsbankdaler Navneværdie, hvoraf 27 Millioner Rigsbankdaler er bestemt til den nuværende Seddelmasses Jnddragelse, og den øvrige Deel deels til Udlaan og deels som Reservefond til overordentlige Udgifter for Finantserne. Til denne Reservefond skal endvidere henlægges en Sum i Obligationer af 10 Millioner Rigsbankdaler Sølvværdie, som Banken forrenter, og som Finantserne, naar Statens Fornødenheder det udkræve, kan afbenytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
2 Den herværende Courantbank, den slesvigholsteenske Speciesbank, Depositokassen med de derunder henhørende norske Laaneindretninger, og Laane-Jnstitutet for Hertugdømmerne ville, saasnart Rigsbanken er sat i Virksomhed, ophøre. Angaaende den dansk norske Speciesbank ville Vi lade det Fornødne afhandle med Jnteressenterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
10) De nu i Omløb værende Banksedler og andre Pengerepræsentativer indløses paa følgende Maade: Alle danske Courantsedler, enten Banksedler, Skatkammerbeviser eller norske Assignationsbeviser, indløses efter en Cours af 1200 Rdlr. D. C. for 100 Rdlr. Banco, saa at for hver 6 Rdlr. D. C. faaes en Rigsbankdaler. – Slesvig-holsteenske Speciesbanksedler indløses efter deres paalydende Speciesværdie, halvt med Sølv og halvt med uopsigelige Obligationer paa Rbdal. S. V. til Pari beløb, 2 Rbdal. for 1 Species; hvilke Obligationer skulle give i aarlig Rente 6 1/4 Procent eller 6 Rigsbankskilling for hver Rbdal. Saaledes indløses hver Seddel paa 80 Spec. med 40 Spec. i Sølv, og en Obligation paa 80 Rbdal., der giver i aarlig Rente 5 Rbdal. S. V.; hver Seddel paa 20 Species med 10 Species i Sølv, samt Obligation. for 20 Rbdaler, der giver aarlig 1 1/4 Rbdal, og hver Seddel paa 8 Spec. med 4 Spec. i Sølv. og en Obligation paa 8 Rbdal., der giver i aarlig Rente 1/2 Rbdal. – Slesvig-holsteenske Laane Jnstituts Sedler paa 4 Spec. indløses hver med 8 Rbdal. i Sedler. - Slesvig-holsteenske Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr., som strax sættes ud af Omløb, indløses hver med en 4 Procent Rente bærende uopsigelig Obligation paa 20 Rbdal., hvorpaa Banken i de første Aar er forpligtet til at tilstaae Udlaan i det mindste for det halve Beløb, hvorfor den foreløbigen lader udstede Anviisninger. hvilke, saasnart som muligt, indløses med Rigsbankpenge. Beviserne paa 2 1/2 Rdlr. indfries hver med 2 1/2 Rbdal. i Sedler. - Assignationerne forHertugdommerne efter Patent af 19 Decbr. 1810 paa 25, 60, 75 og 100 Rdlr. indløses med 5 Procent Rente bærende Obligationer, efter det Forhold af 160 Rbdal. for 100 Rdlr. S. H. C., saaledes gives for en Assignation paa 100 Rdlr. en Obligation paa 160 Rbdal., der bærer aarligen 8 Rbdal. S. V. i Rente. 11) Alle Betalinger i daglig Handel og Vandel skee, som hidtil, i Danmark med D. C., og i Hertugdommene med S. H. C., indtil d. 1 Febr. d. A., og i Norge med D. C., hvad Aggershuus og Christiansands Stifter angaaaer indtil d. 15de samme Maaned, i Bergens og Trondhjems Stifter indtil d. 1 Marts d. A., med Undtagelse af Nord landenes og Finmarkens Amter, for hvilke Terminen bestemmes til den 16 Martii, men fra bemeldte Dage af skal Betaling og Beregning med Rigsbankpenge tage sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Placat, angaaende den fremtidige Udbetaling af Gager, Pensioner &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Hs. Majestæt Kongen har under Dags Dato tilstillet Finants-Collegiet et Reskript saa lydende: Da Vi ved Vor i Dag udkomne Forordning angaaende Forandring i Pengevæsenet for Vore Kongeriger og Hertugdommer iblandt andet tillige have fastsat saadanne Bestemmelser, hvorved Usikkerheden og Ustadigheden af Pengenes Værdie i alle faae Betalinger for Fremtiden kan ophøre, i det at slige Betalinger blive erlagte i Sølv=Værdie, og Vi allernaadigst ville give Vore Embedsmand Tryghed før, herefter at oppebære det dem tillagte i virkelig Værdie: Saa have Vi herved villet tilkjendegive Eder Vox Beslutning: At alle af Vore Casser bevilgede Gager og Lønninger, samt alle for Livstid bevilgede Pensioner i Dansk Courant, skulle beregnes og for Fremtiden udbetales i Rigsbankdaler Sølvværdie, Daler for Daler, hvorimod alle personlige og temporaire Tillæg i Gager eller Pensioner, som siden 41 September 1807 maatte være bevilgede, ikkun efter det Forhold af 1 Rigsbankdaler S. V. for 5 Rdlr. D. C. bliver at beregne og udbetale. Samme Regel bliver ogsaa at anvende paa Diæter og andre Tillæg af lige Beskaffenhed saaledes: at den Deel af Digterne og andre lignende Tillæg, der har været bestemt og reglementeret førend 11 Sept. 1807, herefter udbetales i Rigsbankdalere S. V., Daler for Daler, den Deel af samme derimod, som maatte være bevilget tillagt senere end 11 Sept. 1807, beregnes ikkun med 1 Rbdal. S. V., for 5 Rdlr. D. C., hvorved tillige skal iagttages, at hvad der som Forøgelse er tilstaaet efter 11 Sept. 1807, i intet Tilfælde maae, ved saaledes at beregnes til Rigsbankdaler, overstige det for 11 Sept. 1807 bestemte Nominal-Beløb med mere end 2/8 Deele. Lønninger og Pensioner, som hidtil have været bestemte og af Vore Casser udbetalte i slesvig-holsteensk Courant, skulle herefter ansættes og udbetales med 1 1/2 Rigsbankdaler S. V. for hver 1 Rd. S. H. C., saalænge de oppebæres af selv samme Personer, som nu ere i Besiddelse deraf. Derefter J Eder have at rette, og denne Vor Beslutning til alle Vedkommendes Efterretning offentligen at bekjendtgjøre. Befalende Eder Gud! Hvilket herved meddeles alle Vedkommende til fornøden Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Finants-Collegium, d. 5 Januarii 1813. Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Vor synderlige Gunst og Bevaagenhed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
J Forbindelse med Vor Forordning om Forandring i Pengevæsenet have Vi allernaadigst foreskrevet Følgende med Hensyn til Finantsforvaltningen for Fremtiden. Ethvert af Vore Collegier eller Departementer, som den nærmere Forvaltning af een eller flere enkelte Dele af Stats=Jndtægterne og Udgifterne er anbetroet, skal af sit Middel udnævne to eller høist tre Mænd, hvilke paa en vis Tid hvert Aar skulle sammentræde med ligesaamange, som Vort Finants-Collegium af sit Middel har at udvælge, for som Finantssection for den paagieldende særskilte Forvaltningsgreen, at overveie og beregne hvad der til denne Forvaltningsgreen behøves i det forestaaende Aar, naar alle tilraadelige Jndskrænkninger og Besparelser anvendes. Disse Beregninger fra de forskjellige Finantssectioner, som for hver enkelt Forvaltningsgreen altid skulle affattes med Hensyn paa de HoHvedrubriker, hvoraf den aarlige Budger skal bestaae, blive dernæst at indsende til den forenede Finants Deputation, hvilken, under Forsæde af Vor Finantsminister, skal bestaae af Vort Finants=Collegium in pleno, tilligemed eet Medlem af hvert af Vore Statscollegier, som have umiddelbar Forestilling til Os, og som Vort store Seigl er anbetroet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
J den foreenede Finants=Deputation, der i øvrigt, ligesom Finantssectionerne, kun til det angivne Øiemed, forsamles eengang aarligen, men ellers ikke uden Vor specielle allerhøieste befaling, skulle dernæst de af samtlige Finantssectioner udarbeidede Beregninger og Overslag, under eet samles og af veirs efter Statens Kræfter og de derved mulige Resoureer, hvorved den foreenede Finants=Depution efter eget Skjønnende kan kalde de enkelte Finantssectioners Medlemmer til personlig Raadførsel og Oplysnings Meddelelse. Naar den foreenede Finants-Deputation derefter har affattet den hele Budget eller Finantsoverslag for det kommende Aar, saaledes, at de Jndtægter, paa hvilke der rimeligen kan gjøres Regning, ere bragte i behørig Ligevægt med Beløbet af de Udgifter, som findes nødvendige at bringe i Beregning, saa bliver denne Budgett, forsynet med Underskrift af samtlige Medlemmer af den foreenede Finants-Deputation, Os allerunderdanigst at forelægge af Vor Finantsminister, og naar den af Os allernaadigst er approberet, har Vort Finants=Collegium at foranstalte samme offentligen bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Som Hovedhensigten med denne aarlige Budget er, at have et sikkert veiledende Oversyn over Jndtægter og Udgifter, saavidt samme kunne forud beregnes, saa skal og det Overslag over Udgifterne i hver Forvaltningsgreen, hvorpaa Budgetens Beregning er grundet, være den ufravigelige Grændse for Pengereqvisitionerne af de forskjellige Collegier og Departementer, under hvis Ressort samme henhører, saaledes, at Vort Finants=Collegium er eengang for alle, ikke blot bemyndiget, men tillige forpligtet til at afvise enhver Reqvisition om Penge fra hvilketsomhelst af Vore Collegier eller Departementer, der gaaer udenfor det Udgifts-Overslag, som i Budgeten er beregnet og indført, eller forlanges førend den rette Forfaldstid, og skal i denne Henseende ingen Undtagelse finde Sted, om endog Jndtægterne af een eller anden Forvaltningsgreen maatte i Aarets Løb bringes til at overstige det i Budgeten beregnede Beløb, da saadant Overskud bør komme tilgode for samtlige Statens Udgifter og ikke blot for den enkelte Forvaltningsgreen. Naar Vi desaarsag, paa allerunderdanigst Forestilling fra noget af Vore Collegier eller Departementer, allernaadigst bifalde en Udgift, ville Vi at saadant Vort allerhøieste bifald altid skal ansees at være meddeelt under den udtrykkelige Betingelse, at det i Budgeten beregnede Beløb af Udgifterne derved hverken overskrides i Henseende til befaling, stille til noget af Vore Collegiers eller Departementers Raadighed endeel af det Beløb, der i Budgeten er beregnet til Vor allerhøieste umiddelbare Disposition for overordentlige og uforudseete Fornødenheder, ville Vi allernaadigst, at det vedkommende Collegium eller Departement, forsaavidt saadant ikke allerede førend Meddelelsen, af Vor Befaling maatte være skeet, skal træde i Brevvexling med Vort Finants=Collegium, om den bevilgede extraordinaire Sums Udredelse i saadanne Terminer, som for Finantserne maatte være lettest overkommelige. Ved allernaadigst at fastsætte disse nærmere Bestemmelser, ville Vi tillige have samtlige Vore Collegier og Departementer indskjærpet Overholdelsen af de Regler, som ere foreskrevne i de ældre Reskripter og Resolutioner af 2den Junii 1784, 25 Apr. 1787, 14 Januar 1791 og 25 October 1802, forsaavidt samme med nærværende Vort allerhøieste Reskript lade sig sætte i Forbindelse. Det er ogsaa Vor allernaadigste Villie, at enhver Fond, som ikke er henlagt under noget specielt Collegiums eller Departements Bestyrelse, skal staae under Vort Finants-Collegii umiddelbare Control, da dette Vort Collegiumsførste og væsentligste Pligt skal være at vaage over det hele Agregat af Stats Jndtægter og Udgifter og disses indbyrdes Balance, hvorunder fornemmelig henhører den strængeste Paapasenhed at ingen vilkaarlig Overtrædelse af det i Budgeten beregnede Udgiftsbeløb under nogensomhelst Forvaltningsgreen finder Sted. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
(Slutningen af Hs. Majestæts Rescript P. 76 i dette No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
J samme Øiemed, ville Vi endvidere have allernaadigst fastsat, at intet af Vore Collegier eller Departementer herefter maa indkomme med noget allerunderdanigst Forslag eller Jndstilling om nye Skatter, Paabudde, Udskrivninger, Municipal=Afgifter, Collecter eller Repartitioner af hvad Navn nævnes kan, være sig for hele Landet, eller for enkelte Provindser, Amter, Communer, Districter, eller Byer, enten Gienstanden er en Oppebørsel for Statskassen eller for nogensomhelst speciel Kasse eller Fond og hvad enten Ydelsen paalægges alle eller ikkun visse Stænder og Personer, forinden derom er ført Brevvexling med Vor Finants-Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-16
Hvorledes den Rigtighedsholdelse over samtlige Stats=Jndtægter og de reglementerede eller approberede Udgifter, der bør føres af Finantskasse-Directionen, som Centralpunkt i denne Henseende, kunde være at simplificere, saaledes isærdeleshed at samme paa enhaer Tid nærmest muligt kunde give et paalideligt Oversyn over den virkelige Forfatning, derover ville Vi nærmere meddele de nødvendige Forskrifter.