JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-07-18
Fredagen den 12te Augusti førstkommende, Formiddag Kl. a 10 slet, bliver udi Bagermester Hr. Hans Holms Gaard heri Byen holdet offentlig Auction over sammesteds ved Døden afgangne Madame Holstes Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Senge= og Sengeklæder, Dragkister, Skabe, Speile, Borde, Stole, samt Linned, m.m., hvorover faaes trykte Catalogi 8 Dage forinden Auctionen hos Hr. Procurator Schaltz ibid. Liebhabere ville behage bemeldte Tid og Sted at indfinde sig, hvor Conditionerne vorder bekiendtgjorte. Callundborg den 16 Julii 1803. J. P. Rommedahl, Auctions=Directeur. Arrenakkegaard og Jyderup Kirke, agter Eieren underhaanAl den at bortsælge. Gaarden, som ligger paa Holbeks Amt, nær ved Svindinge paa Landeveien, mellem Holbek og Callundborg, og hvortil hører Skov og Fiskerie, staaer for Hartkorn 26 Tdr., hvorunder er indbefattet en fra Aggersvold tilkiøbt Gaard hvis Jorder grændse op til og beqvemmelig kan indhegnes under de øvrige Jorder. Til Kirken svares Tiende af 235 Tønder, Hartkorn. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Eieren paa Gaarden, Mad. Sørensen, eller i Kiøbenhavn til Secretair Hansen, boende paa Vestergade No. 13, 14 & 15, hvor Conditionerne nærmere kan erfares, og blandt disse er, at den største Deel af Kiøbesummen, paa Forlangende, kan blive staaende mod Prioritet i Eiendommene. Tine elastiske Mandsparykker med Fiere, som ere indrett de saat ledes, at de ei indkomodere, endog i den stærkeste Hede; Haarene ere sat paa fine Brodeerlidser og ligner gandske eget Haar, Prisen er 8 Rdlr. De, som ønske disse, ville behage at lade Maal rundt om Hovedet, samt Prøve af hvad Couleur Haar følge med, tillige om det skal være med eller uden hidsk. Ligeledes kan og bekommes de nu saa meget brugelige fine Dameparykker med Fiære, som gandske ligne eget Haar, og meget lette, Prisen er 7 a 8 Rdlr., samt en nye Sort Forhaar, som gaaer rundt om Hovedet med Fiere; Prisen er 4 a 5 Rdlr. 6 øvrigt kan bekommes al muelig modern Haarpyndt; tilligemed flere Sorter Forhaar til forskiellige Priser. Alt er bestandig Krus, til de hele Dameparykker maae og sendes Maal, som ovenmeldt. Kiøbenhavn den 2den Junii 1803. A. Floberg, boende paa Hiørnet af Vestergade og Vestervold No. 253 første Sal. H. Baagre, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Constantinopel den 15de Junii. Hudtagelse var neppe forbi, for Storherren fik den næsten lige saa ubehagelige, at et Røverkors har leiret sig for Adriahopel og giør Anstalter til at bestorme Staden. Storherren holdt strax et Divan, hvori Paschaen af Ramelien blev afsade tillige blev besluttet, at Storviziren i største Jil skulde udkuste en Armee mod Røverne, som man troer endnu ere en Rest af den bekiendte Pasan Oglus Tropper.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Jtalien den 1ste Julii. J Følge Efterretninger fra Neapel har den franske Regi ling tilbudet det neapolitanske Hof en of= og desensiv Alliance, og først efterat Kongen i Følge Statsraadets Beslutning havde slaaet samme fik de franske Tropper Ordre at rykke ind i det Neapolitanske. Kongen skal have belavet sig paa at gaae til Pa er mo.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den franske Gesandt Alquier i Neapel har erklæret sammesteds : At de franske Tropper skulle besætte alle de ucapolitansk Havne, og Regieringen maatte for det første søre for 1500 Mands Underholdning. Hovedstaden Neapel skulde blive befriet for fransk Garnison." Admiral Nelson skal derimod have erklæret Neapel i en Skrivelse: "At han havde faaet bedre fra sit Hof, at behandle Neapel og Sitilien fiendtlig sald de Franske satte en Fod i Landet; det vilde være ham høisbehageligt at bombardere en skiøn Stad, men han vilde ufeilfirlig blive nødsaget dertil, for at hindre Fienden fra at tage sen i Besiddelse." Kirkestaten bliver fuldkommen neutral i den ny Krig. BeEttelsen af de pavelige Havne Ancona og Civitavechia er ikkun trovisorisk og skal blot vare saa længe som Engelland har Maltha i Besiddelse. Det samme skal være Tilfældet med den neapolitanske Havn Tarent. Jkkun naar Engellænderne besatte Øerne Sicilsen og Sardinien ville de Franske ansee JtaliEns Neutralitet for overtraaadt og tage deres Forholdsregler derefter.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den franske Overgeneral Murat kommer til Genua om Bestyrkelsen over den ubehagelige Efterretning og Catros nogle Dage. Ogsaa alle de liguriske Tropper skulle staae under hans Commando. J disse Dage brække 2de licuriske Batailloner op fra Genua, for at støde til den franske Reserve Armee, som besætter de neapolitanske Havne, Fra Corfu meldes, at Senatet i de 7 Øers Republik har, efter den russiske Minister Grev Moceniges Forslag, besluttet at oprette 7 Normalskoler sorte forskiellige Videnskaber, samt for det græske, latinske, italienske og franske Sprog; senere skal ogsaa et Universitet oprettes. Grev Mocen go skriver herved til Senatet: Paa denne Maade kunde man haabe, at den ny Republiks Jndvaanere efterhaanden vilde aflægge den dybe Uvidenhed, hvori man havde holdt dem under den venetianske Regiering."¬
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Et eripolitansk Krigskib paa 22 Karoner, som blev commanderet af Bassa Admiralen, er blever taget af den nordamericanske Fregat John Adams, som føres af Capitain Ro Skrivelse fra Londen den 8de Julii.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Ved den sidste Debatte i Underhuset om Afgivterne af Jndkomster skeete nesten ingen Modsigelser. Endog Erstyne og flere Oppositionstalere erklærede: "At en Afgivt at Jndkomster var en ypperlig Hielpekilde for nærværende vanskelige Tidspunkt, og i et sligt Tilfælde maatte man ikke spilde Tiden paa at undersøge, om denne eller hiin kom til at betale 10 Sh. meer eller mindre. Alle burde give villig og tigelig. - Af Jndkomster af Jorder betaler Eieren 9 Pence og Forpaateren 1 Sh. af hvert Pd. Naar Eieren selv driver sine Jorden maae han desuagtet betale samme Afgivt som om de vare bortforpagtede.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Førend Overhuset bevilgede Billen om den kgl. Reserve Armees Oprettelse, erklærede Grev Suffolk, At han forgieves havde ventet paa, at Ministrene vilde foreslaae nogle Forandringer ved samme. Grev Moira, en af de meest udmærkede Generaler og Statsmænd, var ikke ansat ved den ny Armee, og General Hurchinson, Egyptens Erobrer, havde ikke faaet en betydelig Post ved samme. Man vilde altsaa aldeles ikke afvige fra den gamle Tieneste Routine, men endnu lade Anciennitetens Forret bestemme Commandeurer nes Udnævnelse, uagtet man havde Frankerigs Exempel for sig, hvor saa mange Generaler bleve dannede i sidste Krig ved den forrige Tieneste Routines Afskaffelse. Ved Admiralitetet var man dog afveget fra denne gamle Skik og havde givet Lord Nelson, uagtet han var en yngre Admiral, den vigtige Commando i Middelhavet. Man burde ogsaa efterligne Frankerigs Exempel ved at oprette en militair Commite, som skulde udarbeide gode Planer. Marinecorpset burde forøges og især bruges til Tieneste ved Kysterne. Engelland havde nu saamange Tropper, at det ikke blot kunde oppeble og afslaae et fiendtlig Angreb, men det kunde endog, formedelst sin Overmagt til Søes, forurolige de franske Kyster paa flere Punkter. Man burde erindre sig, at de Danskes og Sachsernes Landgange paa Engelland i de ældre Tider lykkedes blot fordi Angribernes Søemagt var større end den da værende engelske Søemagt." - Overkantsleren afbrød Grevens Tale ved at erindre om Overhusets Ordre, ikke at taale nogen Skriver, som efterskriver Talerne, hvilken Ordres Skiærpelse han til lige foreslog.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Paris den 11te Julii. Den 6te Julii afreiste den første Consul fra Dunkirchen, Byerne Berges, Cassel, Bailleul og Armentieres, igiennem hvilke han kom, vare prydede med Æreporte og Blomsterkrandse. Om Aftenen Kl. 5 1/2 ankom han til Ryssel under Escorte af sin Garde, de ridende Jægere under General Vandamme og den ridende Æresgade. Ved Porten Barre blev han modtaget af alle de offentlige Embedsmænd. Mairen overrakte ham Nøglerne til Staden. Den 3de besøgte den første Consul det militaire Hospital og Børsen, hvor man hovde opstillet alle Nord=Departementets Fabrikprodukter, hvis Mangfoldighed og Skiønhed han beundrede. Efter at have taget Fæstningsværkerne i Øiesyn bivaanede han om Aftenen en Fete, som Handelstanden havde foranstaltet. Den 3de reiste han fra Ryssel over Ypern og Nieuport til Ostende.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Moniteuren melder, at Jndvaanerne i Plumergot i det forrige Vender have, efterat deres Præst havde i en Præker forestillet dem Engellands Urtefærdighed i nærværende Krig, afleveret endeel Karrer med engelske Flinter til Vannes. Jndvaanerne i Canton Sulquiae sammesteds have ogsaa afleveret 274 engelske Flinter med Bainetter, som længe havde været nedgravne paa Marken. Didragene til Udrustningerne vedblive og ere meget betydelige. Nord=Departementet har givet 1 Mill. Fr. Departementet Landes giver 130000 Fr. til en Fregat. Departe, mentet Dordogne giver 100 Kanoner og fladbundede Fartøier. Lüttich giver 300000 Fr. til fladbundede Fartøier. Marseille giver i Mill 200000 Fr. til et Linieskib. Desuden ere mange mindre Bidrag indkomne.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
I Depælementet Indre=Loire ere alle Tømmermænd og Skibbyggere fra 18 til 60 Aar satte i Requisition, for at byg Kanonbaade ved Floderne Leire og Cher.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den engelske Fregat Minerva, som blev tagen paa Rheden ved Cherbourg, er en af de største i den engelske Marine fører 48 Kanoner og havde en Besætning af 230 Mand. Den forfulgte om Aftenen nogle franske Skibe, som vare ladte med Stene til Havnebygningen, og kom paa Grund Kl. 9. Kl. 10 begyndte Fortet og 2de Kanoneerchalupper at fyrene den, hvilket varede til næste Morgen Kl. 5 1/2, da den streg efterat 12 Mand af Besætningen vare dræbte og 15 saarede Den blev derpaa gjort flot ved at udlesse nogle Kanoner og bragt længere ind paa Rheden. Det fangne Mandskab ble ført til Cherbourg. En privat Skrivelse siger, at Fregtens Hensigt har været at nedsænke de Skibe, den forfulgte, Havnen.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Moniteuren siger i Anledning af vore Fiskerbaades Opbrigelse af Engellænderne: "At Menneskeligheden hidtil ste havde giver det til en Lov, at lade Kystbeboerne blive i uf styret Besiddels af deres Næringsvei, og at de fleste Fisker ere Oldinger, som have til sat deres Kræfter i Flaadens Tien ste og nu anvende deres sidste Dage til deres Familles Underholdning. Det var altsaa et unyttigt Søerøverie at berøve dem deres sidste Hielpekilder. Man overfaldt ikke allene Fiskerne, men maa ødelagde ogsaa deres Fiskerredskaber og tor deres Garn fra dem. Dette System blev udøvet langs me hele Kysten til det nordlige Holland uden at tage Hensyn paa Fiskernes Armod, Svaghed og Alderdom. Man gjorde da først troskyldige for at kunne ødelægge dem.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Amsterdom den 12te Julii. Man har nu faaet den Efterretning, at den bataviske Flaade, som hidtil har lagt i Ferrol, er under ContreadmiralHartsinks Commando afseilet til Ostindien. Admiral i Winter, som hidtil har commanderet Flaaden, har begive sig til Paris, og ventes med det første til Haag. Endeel franske og bataviske Tropper har allerede leiret i paa den gerichiske Hede, hvorhen man nu ogsaa sører i stærke Artilleritrain. Franske Tropper marscherr daglig den hannoverske Armee.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den franske Fregat Embuscade, som kom fra St. Demingo med 3 Coffartiskibe, er bleven taget af det engelsk Skib Victor og bragt og til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Hannover den 15de Julii. Følgende er den Convention der er sluttet imellem Frankri- og Hannover den 5te d. M.: Da Kongen af Engelland har afslaaet at ratificere Coventionen i Suhlingen, saa har den første Consul troet, er du de ansee den, som om den ikke var skeet. J Følge den have Commandeuren en Chef for den franske Armee, General Mortier, og Hs. Excellence Grev von Wallmoden aftalfølgende Capitulation, der strax skal bringes i Udøvelse, udsat forelægges begge Regieringer til Ratification. 1) De hannoverske Armee ned ægger sine Vaaben, der strax sku udleveres til den franske Armee tilligemed dens hele Artille, 2) Alle hannoverske Cavalleri= og Artilleriheste udleveres En franske Armee, og Generalen en Chef afsender derfor en Commission, for at optage Fortegnelsen derover. 3) Den hinnoverske Armee opløses. Tropperne gaae tilbage over Elben og begive sig til deres Hjem. Men de give i Forveien deres Æresord paa at de ikke ville føre Vaaben imod Frankerig, ler dets Allierede, førend de ere blevne udvexlede mod et lig Antal franske Soldater af samme Rang, hvilke under Kriger, sunde giøres til Fanger af Engellænderne. 4) De hanno herske Herrer Generaler og Officerer begive sig paa deres Æres sort til de af dem valgte Opholdsteder, dog forlade de ikke de faste Land. De beholde deres Kaarder og tage deres Heste, Effecter og Bagage med sig. 5) Generalen en Chef for den franske Armee faaer et Navneregister over alle Jndiviouer. som høre til den hannoverske Armee. 6) De hannoverske Soldater, der begive sig til deres Hiem, maae ikke bære Ulafform. 7) De hannoverske Tropper faae deres Underholdning indtil Ankomsten til deres Hiem, og Officererne faae ligeledes Fourage til deres Heste. 8) Den 16de og 17de Artikel af Conventionen i Suhlingen anvendes paa den hanhoverske Armee 9) De franske Tropper besætte strax Churhørstendommet Hannovers Deel i det Lauenburgske District, Udstedt paa Elben den 5te Julii 1803. Pd. Mortier. von Wallmoden.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
I Gaar ere 4 hannoverske Regimenter ankomne hertil de Gemene uden Vaaben, Underofficererne og Officererne med Sidegevær. De ere alle permitterede paa 1 Aar, men forblive tienstpligtige og maae indfinde sig igien, naar de faae Ordre. Officererne faae halv Gage, en Sergeant maaned sig 3, en Corporal 2 og en Gemeen i Døler.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
General Desselles er ankommen hertil fra Holland.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Haag den 16de Julii. Den franske Gesandt Semonville og General Victor ere i Forgaars ankomne hertil fra Viirssingen. Den første Consul ankom dertil den 12te om Morgenen og reiste derfra samme Aften Han var gaaet fra Ryssel lige til Nieuport og Ostende, havde undersøgt Kysterne imellem begge Havne og taget Stuserne ved Ostende i Øiesyn, samt alleregne givet streng Ordtetil bevæbnede Fartøiers Bygning.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Vort Marineraad lader Linieskibet Brutus paa 76 Kanoer og 4 andre Krigskibe udruste.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Skrivelse fra Lübeck den 16de Julii. Den russiske Escadre, bestaaende af 3 Fregatter paa 44 Kanoner, 2 Kuttere paa 18 og en Lugger paa 12 Kanoner, som laae ved Warnemünde, er nu ankommen til Travemünde. Den har i alt henimod 1100 Mand ombord og er bestemt til at give Cadetterne.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Blandede Efterretninger. Frankerig. Nylig har man i den medicinske Skole Amphitheater anstillet Forsøg med en 23 aarig Spanier fra Tolede, for at undersøge hans physiske Følesløshed. Lægen Burard, som var Øievidne til Forsøgene, har aflagt en Beketning derom, hvis Troværdighed dog neppe kan antages; i han mælder, at Spanieren sat sine Hænder og Fødder, kaagende Olie, der var bragt til 85 Graders Hede, samt at han vaskede Ansigtet med denne Olie, videre, at han adskillige Gange bestrøg Hænder og Fødder langsom med et stort og tykt gloende Jern, og flere slige utrolige Ting.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Ved en stor Fete, som Staden Dunkirchen gav den først Consul overrakte en 95aarig Olding. B. Faulconnier, ham et Digt, der skildrer en sørgelige Skiebne, som 2de Gange traf Dunkirchen i forrige Aarhundrede, da Ludvig 14de ved Freden 1713 maatte tilstæde, at Dunkirchens Fæstningsværker bleve sløifede, Havnen tilstoppet, Sluserne ruinerede og Dæmningerne giennemstukne, hvorved en Deel af Sletten for stedse blev oversvømmet af Bølgerne En engelsk Commissair blev i Følge denne Tracat ansat i Dunkirchen, for at vaage over, at Fæstningsværkerne, Havnen og Sluserne ikke skulde blive istandsatte. Ved Freden 1763 blev denne Artikel i Tractaten fornyet, og det som under Syvaars Krigen, var istandsat maatte igien ruineres under en engelsk Commissairs Opsyn.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Municipalitetet i Ryssel har i Anledning af den første Consuls Nærværelse sammesteds ladet en Medaille præge med et Brystbillede og den Paaskrift: Kierlighed, Troskab, Taknemmelighed.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Municipalitetet i Gent har givet Ordre, at der skal ringes med alle Klokkerne ved Madame Bonapartes Ankomst dertil.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Paa den prægtige Stadsvogn, som Staden Bryssel har bestemt til den første Consuls Jndtog, er Bukken forsynet med forgyldt Gallerie, som forestiller Ax. Paa begge Sider staaer Fama med en Trompet. Paa den ene Karethvor sees Freden og paa den anden Mars i hvilende Stilling. Den prægtige Plads Peyron i Montpellier skal i Fremtiden bære Navn af Bonaparte den Storet Plads. Hans Støtte skal opreises der.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den hele Udgave af Værket: Ludvig den 16des Brevvexling, med Anmærkninger af Mademoiselle Helena Maria Williame, er bleven confiskeret og borttaget af Politiet.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Krigsministeriet lader nu arbeide paa et nøiagtigt Kort over Ægypten, hvorpaa Stæderne skal anføres efter deres arabiske Benævnelser.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Naar de barbariske Søerøvere for nærværende Tid lands paa de italienske Kyster, røve de ikke meere alting bort, men søge blot efter vakkre Koner og Piger samt unge Mennesker, som de slæbe med sig som Slaver.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
To Kapere fra Boulogne, som tilsammen have kostet 30000 Franker have allerede gjort 7 engelske Priser af henimod en halv Million Frankers Værdie.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
I Departementet Calvados ere sex Engelskmænd nylig blevne arresterte som Spioner.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Nylig kom paa eengang 118 Forbrydere fra Plemont til Nizza, hvorfra de skulle bringes til Toulon paa Galeierne.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Over 600 Omløbne ere i kort Tid grebne i Plemont og indsluttede i Citadellet i Turin, hvorfra de skulle sendes til Colonierne.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
En neapolitansk Coureer, som var bestemt til den neapolitanske Gesandt i Paris, er nylig bleven overfaldet i Piemøntaf 12 bevæbnede Folk, og berøvet sine Depescher og øvrige Sager.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Engelland. Nylig fløi en Krudtmølle i Luften med et skrækkeligt Kaald i Stobbs. Tre Personer, hvoriblandt Eieren, tilsatte Livet herved. Et Selskab af rige Folk har forbundet sig til at forsyne London med Fiske til billigere Priser. Følgen heraf vil være, at de høie Kiødpriser vil bringes til at falde.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Tydskland. J alle Rhinegnene opvækker Korn= og Viinhøsten de behageligste Forhaabninger. Alle Markfrugter staae i den bedste Vext og Vilrankerne hænge fulde af Druer.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
J Nærheden af Vilhelmshøi ved Cassel haret Skyebrud giort meget Skade.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Den berømte lærde Rector Scheller, en af de største latinske Sprogforskere, er død den 5te d. M. i sit 69de Aar.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Professor Robertson gjorde uventet den 17de d. M. den Luftreise, som Vind og Storm hindrede ham fra for 4 Uger, siden. Hans Ven Hoest steeg til Veirs med ham Halvanden Time efter tabtes Ballonen af Syne. Den tog Veien henimod de preussiske Stater eller til det Mecklenburgske.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Helsingøer den 22de Julii. Fra denne Maaneds Begyndelse til i Dag ere 1294 Skibe, expederede i Sundet. Mere end 400 Skibe, bestemte til Nordsøen, ere her paa Rehden formedelst contrair Vind, og blandt disse over 300 Engelske, som skal følge de her liggende Convoier til Engelland. De engelske Orlogskibe her paa Rehden ere: tre Fregatter, en Sloop af War, et armeere Stid og 2de Kuttere. Orlogskibet Seiren ligger ved Lappen for contrair Vind.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Nestved den 16de Julii. Det nestvedske patriotiske Selskabs Sommer=Forsamling, foretages hos Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Am mand von Bielke her i Byen Onsdagen den 3die August d. A., om Eftermiddagen ved 3 Slet, hvilket Selskabets høie og respective Lemmer herved tilkiendegives. C. Wuls, Selskabets Sekretair Kiøbenhavn den 22de Julii.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Statsministeren Grev Bernstorff er den 15de d. M. reist tilbage fra Altona til Lovisenlund.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Efter Forlydende skal to Sildejagter være blevne anholdte ved Mundingen af Elben af de blokerende engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
J Forgaars løb et Orlogskib paa 96 Kanoner af Stabelen, paa Nyholm, i Overværelse af Hs. Majestæt Kongen. Det blev kaldet Christian den 7de. Paseal Paali, en Kiøbmand i Christiania, som ved Høiesteretsdom var dømt til at miste sin Haand for at have udgivet falske Otteskillinger, fabrikerede i London, er bleven benaadet med at hensættes i sikker Bevaring paa Munkholm. Han er bleven tilstaaet 16 s. daglig til Underholdning.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Hs. Majestæt Kongen har igiennem det danske Cancellie tilkiendegivet Commissionen for det Bidstrupske Godses Administration sit allerhøieste Bifald og Tilfredshed med den heldige Fremgang, som sammes Bestyrelse har havt, hvorved Byen tillige har vundet betydelig Tilvært i Jndtægter.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Hs. Majestæt Kongen har skienket Mechanicus Peter Riffelsen udelukkende Patent paa i 20 Aar at forfærdige et af ham opfundet nyt Jnstrument, Melodica, hvori Lyden, frembringes paa en hidindtil uanvendt Maade ved Metalstængers Guldning paa en bevægelig Metalvaltse. Han har tillige faaet Tilladelse til, uden Hinder eller Tiltale af noget Laug at kunne benytte sig af de Medhielpere, som han dertil, maatte behøve.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Efter Ansøgning, er det tilladt Fuldmægtig Bjørn at give 4 til 6 Bals en Masque paa Hof=Theatret i tilkommende Vinter, imod, for hvert holdende Bal, at erlægge 1000 Rdlr. til Kiøbenhavns Fattigvæsen, samt i øvrigt at rette sig efter det Foranstaltninger, som, i Henseende til den fornødne Ordens Jagttagelse, nærmere maatte bestemmes.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Under 30te f. M. er udkommet en Placat angaaende Vedblivelsen af den vestindiske Handelsdrivt for Kongelig Regning.
Berlingske Tidende, 1803-07-22
Fra den 19de til den 22de Julii ere indkomne: Capitain Brace fra Salem i Nordamerica med Gummi, Sukker og Peber; 11 Skibe fra Engelland og Skotland med Steenkul og Blye; 3 Skuder fra Finland med Trælast og Trækar. - Udgaaen: Capitainerne Mersch til Jsland og Dreysen til Færøe, begge med Provisioner.