Viborger Samler, 1840-12-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 16de December Efter Journ. d. Deb. meddeles om Napoleons Bisættelse Følgende: "Vi komme til Paris, en lang Række af Flag og Triumph-Decorationer udfolder sig for vore Blik Paa Triumphbuen de Etoile indtil Place de la Concorde staae to lange Rækker af Piedestaler, der afvexlende bære Søiler, Statuer, antile Candelabrer og store Vaser i Form af Sørgelamper. Paa Jnvalidernes Kat staaer paa en bred Piedestal Keiserens colossale Statue, der forestiller Keiseren, iført den keiserlige Dragt, der er besaaet med Bier og Stierner. J sin høire Haand holder Napolern et bredt Baand, hvorved Æreslegionens Kors hænger; den venstre Haand støtter sig paa et Scepter, paa hvis øverste Spidse der hviler en Ørn. Denne store Statue synes at byde over to lange Rækker af Statuer, der smykke Hovedindgangen til Csplanaden. 16 af disse ere paa hver Side; de forestiller Frankerigs store Konger og Feltherrer: Chlodewig, Carl Martel, Philip August, Carl V. Jeanne d'Are, Ludvig XII. Bayard Ludvig XIV, Turenne, Duguay-Trouin, Hoche, Latour d'Auvergne, Kellermann, Ney, Jourdan, Lobau, Car den Store, Hugo Capet, Ludvig IX. Carl VI Duqueselin, Frands 1, Henrik IV. Conde, Vauban, Marceau, Desaix, Kleber, Lannes, Masseng, Mortie- og Macdonald. Paa begge Sider ere opførte 2 uhyre Rækker af Estrader, paa hvilke mere end 30,000 Tilskuere have fundet Plads. – Vi komme til Jnvalide Hötellet. Foran Indgangsporten findes en prægtig Thronhimmel, et Slags Triumphbue. 2 Rader af Candela brer ere opstillede i Alleen, der fører til den kgl. Gaard ved Facaden til denne Gaard, foran Kirkens Portal er opført et Sørgecapel, 54 Fod høit, der er bestemt til at modtage Keiserens Liig; Capellet er bygget i Fiirkan- og bæres af 4 Pilastres, med Architraver og Frontonpaa enhver Forside. Over Facadens Fronton staaer Statuen af Notre Damede-Grace, Sømændenes Patronesse, paa Architraverne sees billederne af de berømte Generaler og Navnene paa vore store Slag. Alle Pillastres i den kgl. Gaard ere smykkede med Vaabentropbæe, over hvilke Ørne fremrage. Omkring Gesimset prange gyldne Bogstaver alle Navnene paa vore store Krigsbelte ligefra 1792 og indtil vore Dage. – Ligefra Borger stunden og trods det strenge Veirligt (90) strømmed Pariss Befolkning i tætte Masser i Gaderne, paa Kaierne og Boulevarderne. Tropperne defilerede; Legionerne ankom i beundringsværdig Orden og skjønneste Holdning fra alle Hovedstadens Puncter. Prindsen af Joinville var til Hest i Spidsen for Liigvognen. Hans gode Udseende, hans krigerske og uforfærdede Mine, hans ranke Vext tiltrak sig Alles Opmærksomhed. Man vidste, med hvilken Hengivelse han havde gjort den lange Søreise, og den aldeles franske Beslutning, han havde taget, da han en Maaned for sin Hjemkomst blev underrettet om de alvorlige Begivenheder, der et Øieblik havde truet den enropæiske Fred. Overalt gjentonede Udraabet: "Kongen leve, Prindsen af Joinville leve!" – Ogsaa General Bertrand og Gourgand hilsedes med Jubelraad. De 400 Sømænd fra "Belle=Poule, der af Prindsen vare beordrede til at escortere den keiserlige Liigkiste indtil Jnvalidehotellet, bare deres Entreører paa Skulderen og udmærkede sig ved deres krigerske Udseende. Kun De omgave Liigvognen, kun De syntes at bevogte Keiserens Liig. Vognen bevægede sig langsomt fremad; 16 Heste trak den. Ved Triumphbuen de Etoile holdt Vognen stille. Det syntes, at Napoleon i dette Øieblik ragede frem over hele Liigfølget. Det var et hæderrigt Moment for den store Feltherre, der havde gjort Krigerhæder til Basis for sin Politik, og til Grundlag for sin Magt. Man havde paa Spidsen af Triumphbuen villet forestille Napoleons Apotheose. Den store Feltherre syntes at leve op paa ny under Trophæerne af hans uforgængelige Hæder; Sørgevognen forvandledes til en Triumphvogn. Medens Vognen holdt under Triumphbuen, brød den uhyre, tæt sammenstimlede Menneskevrimmel et Øieblik gjennem Toget. Men Municipalgarden viste sig, og Orden gjenoprottedes øieblikkelig. Med de uafladelige Jubelraab blandede den onde Villie Raabene: "Ned med Guizot, Ned med Forræderne, Ned med Dumouriers Staldbrødre, Ned med Englænderne!" – Ogsaa nogle Nationalgardister sluttede sig til disse strafværdige Yttringer. J den 3die, 8de og 11te Legion, raabte Borgerne: "Ned med Forræderne!" og i den 12te Legion hørtes Raabet: "Ned med de detascherede Forter!" – Dog disse svage Raab tabte sig i de næsten eenstemmigen for Dagen lagte modsatte Følelser. Ved Hovedporten til Jnvalidernes Hotel holdt Vognen. De 36 Sømænd bare Kisten til den i den kgl. Gaard opreiste Thronhimmel, hvor Erkebiskoppen af Paris, omgiven af Geistligheden, ventede paa Liget, der af de 36 Underofficierer bares til Indgangen af Kirken. Under den draperede Thronhimmel, modtog den i Violet, ligesom til Martyrernes Tjeneste, klædte Geistlighed Liget, og i dette Øieblik tonede fra den foran Orgelet anbragte Estrade en Marsch; udenfor tornede Kanonerne, Nationalgarden præsenterede Gevær, Jnvaliderne trak deres Sabler, og Liigkisten, baaren paa Soldaters og Matrosers Skuldre, førtes ind i Kirken. Med Kaarden i Haanden, anførte Prindsen af J. Toget. Dette var et Øieblik af ubeskrivelig Høitidelighed, Alle Tilstedeværende stode med blottede Hoveder, med Dinene heftede paa den Kiste, hvori der slumrede saa megen Hæder og Storhed."