JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Spørgsmaal. J Listerne over uddeelte Understøttelser til de ved Oversvømmelserne i den skrækkelige Nat imellem 3 og 4de Febr. 1825 vandlidte Beboere paa Hertugdømmene Slesvigs og Holsteens, samt Jyllands Kyster, findes at være til 10 Beboere i Ringkjøbing betalt 92 Rbd. r. S.; deriblandt til en Kjøbmand 5 Rbd.; til "Ejerne af den ældre Tobaksfabrik 10 Rbdlr. Man spørger; om disse vare saa trængende, at det kunde ansees rigtigt, at give dem en, efter deres Tab vist nok forholdsmæssigen beregnet Understøttelse, som det synes, at deres Stilling maatte have ude holdt dem fra Spørgsmaalet gjøres med al Agt for de Vedkommende, ved hvilke Fordelingslisterne ere forfattede, og med Overbeviisning ikke endnu ere komne til den Høide af Kraft; at Forfatteren ikke benyttede sig af denne usle om, baade at de have anvendt bedste Omsorg for, og havt Arbeide og Vanskeligheder ved deres Undersøgelser, til Bestemmelse af de Understøttelser, enhver Skadelidt især kunde være at tillægge. Men er det ikke rigtigere, at Spørgsmaal, som det anførte, ej tilbageholdes, medens Vedkommende kunne oplyse og besvare dem, end om Spørgsmaalene kunde indfalde en tilkommende Tids Læser, der maatte faae ihænde Listerne, Bevaring for Efterslægten? Derfor spørger man end videre, om Embedsmændene. Cancellieraad og Byfoged Lund i Skagen, der fik 180 Rbd. r. S., og Justitsraad Skonau i Lemvig, der fik 274 Rbd. r. S., ikke ifølge deres Stilling kunde ansees at være udelukkede fra Deeltagelse i Understøttelserne? I. Hertugdommene fulgte den Kommission, der gjorde Fordelingerne, den Regel, at de Personer, som, uagtet deres lidte Tab, dog maatte ansees formuende, bleve, i Betragtning af Maaden paa hvilken Understøttelserne vare indsamlede, aldeles forbigaaede, og Spørgeren har i Listerne for Hertugdømmerne ikke fundet andre Embedsmænd at have faaet Deel i UnderstøttelHalligerne. (Forlangt indrykket.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Da flere af mine Kunder have forlangt at vide, hvo Forfatteren er til Stykket om Dyd og Tapperhed i Kjøbenhavns Skilderie No. 58, saa kan jeg nu nævne Professor Johannes serne end nogle, vist nok trængende, Præster paa som ere trykte til Enhvers Kundskab, og til Boye, og tillægge, at Stykket er ud af hans paa mit Forlag trykte Skrift Lovtale over Daniel Ranzow, Kbh. 1817, hvor det findes Side 138 til 143. H. S. Ludewig, paa Børsen Nr. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Blandede Efterretninger. Et skrækkeligt og saare mærkeligt Tordenvejr paa Oceanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
(Af Liverpool Commercial Chronicle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Skibet New-York, Kapt. Bennet, blev paa den Reise, det i April og Mai Maaned d. A. tilbagelagde fra New-York til Liverpool, to Gange truffet af Lynild. Den 19de April, tre Dage efter dets Afreise fra New-York, befandt det sig i Golfstrømmen 316 22. L., 380, N. Br. omtrent Kl. 4 1/2 om Morgenen. Et Øjenvidne, der i ovennævnte Blad har meddeelt den rædsomme Begivenhed, sov med Kapitainen og den største Deel af Mandskabet i Kojerne; da bleve de pludselig vakte som ved et Skrald af en svær Kanon; alle sprang ud af Kojerne: Kahytten og hele Skibet var opfyldt af tyk Røg, der lugtede stærkt af Svovl. Fra Dækket hørtes tillige det Raab, at Lynilden havde truffet Skibet og antændt det. Øjeblikkelig opstod en frygtelig Forfærdelse. Alle fore op paa Dækket, ventende at finde Skibet i lys Lue. "Allerede var det Dag - fortæller den Reisende - men dog herskede den dybeste Nat rundt om. Gjenstanden vare kun for saavidt synlige, at de viste os det gyselige i vor Stilling. Regnen skyllede ned i Strømme, med Hagl saa store som Hasselnødder, der bedækkede Dækket hele Tommer højt. Over vore Hoveder lynede det uophørlig med Tordenslag, hvis Bragen tilkiendegav, at Uveiret svævede lige over os. Højt som Bjerge taarnede Havet sig, og kastede Skibet med utrolig Hastighed fra een Bølge til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Frankrigs Geistlighed. De Foræringer, som den franske Geistlighed fra Aaret 1802 til 1822 har erholdt, bestode i 384 Huse, 1077. Byggepladse, 309 Hektarer Land, 28 Bibliotheker, 56 tilbagegivne Kirker, 37 Kapeller, 3 Klostere og 174 Præsteboliger. Foræringerne i Penge have hvert Aar beløbet sig til 2 Millioner Franker, og Budgettet bevilger dem 40 Millioner aarlig, før Revolutionen regnede man deres Jndtægter imellem 70 og 80 Millioner. (Bl. f. I. U. 162.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Et besynderligt Naturphænomen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Den 25 Juni d. A. var Skibet Hope, Capt. Joh. White, i det stille Hav, omtrent 45 Mille borte fra Cap Anna. Man saae i en Frastand, af omtrent en halv Miil en Gienstand, som man i Førstningen holdt for Skroget af et strandet Skib, men da man havde nærmet sig den paa 25 Fod, saae man, at det var en uhyre Fisk. Hele Mandskabet, bestaaende af 7 Jndivider, saae den tydeligen i et heelt Qvarteer. Den syntes at have 3 Svømmefinner paa Ryggen, hvoraf den ene var større end de to andre. Da Skibet havde nærmet sig paa den ovenomtalte Distance, fjærnede den sig omtrent 15 Fod længer bort, men kom strax tilbage, betragtede Skibet, bortfjærnede sig igjen, og vendte atter tilbage. Man troede et Øjeblik, at den vilde gaae løs paa Skibet, men den fjærnede sig om sidder, uden at berøre det. Dens Hoved lignede et Hestehoved, og strakte sig en Fod ud over Vandet, i det Øjeblik, den betragtede Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
J sine Bevægelser holdt den stedse Hovedet under Vandet, og Halen, der saae ud som en Slanges, var kun over Vandet da Skibet første Gang kom den nær. Dyrets Længde syntes at være 60 Fod. Hus N. 128.) Lord Byron og hans Can. Der findes en forunderlig indre Correspondence og Slægtskab i vor Tids Jrreveje, hvor ofte de fjærneste Aands Extremer, der i ydre Henseende slet ikke staae i nogen Berørelse, pludselig træffe sammen paa et Punkt af skuffende Lys, eller rettere, glimrende Mørke. Medens en vidunderlig brittisk Digter, maaskee den største, men tilvisse den mærkværdigste Digter i vor Tid, i sin tragiske Fremstilling af det ældste Brodermord har frømstillet, som Anstifteren til denne Udaad, Menneskeslægtens Fiende og Afgrundens Konge, som den store Dadler af den guddommelige Verdensorden og Overhovedet for alle misfornøiede Aander, og for Oppositionen i hele Skabningen, har, paa en Maade, som det endnu aldrig er skeet, med en saa gribende og forhavsende Sandhed skildret og ligesom ad virum tegnet ham, saa at alle tidligere lignende Fremstillinger, endog af de berømteste Digtere, kun vise sig som vilkaarlige Fantomer uden Sandhed, imod denne Fremstilling, der derhos dog ikke er udkastet uden en hemmeligt gjennemstikkende Forkjærlighed, i det Digteren har udgydt sin Fantasies hele magiske Trylleri over denne dunkle Figur, saa bliver nu her just dette fjendtlige Princip, denne absolute de, den onde Fornægtelsens og Modsigelsens Aand paa den tyske Filosofies sidste Afveje, endskjønt i abstrakt Uforstaaelighed, stillet paa Tronen i Midten af det forvirrede System, saa at altsaa ved en selsom Art af forudbestemt Harmoni den antikristelige Digter og disse antikriPunkt af falsk Herlighed. (Friedrich von Schlegel 3 erst. Vorles. uber die Philosophie des Lebens.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Dr. Hooker, en af de meest udmærkede Botanikere i England, om en overordentlig Gran Art, som man finder i Amerika 2 Grader sydlig for Columbia, i Umika-Jndianernes Distrikt. Træet bliver 170 til 220 Fod højt, og har 200 til 80 Fod i Omfang. Konglerne ere indtil 18 Tommer lange og ofte 10 Tommer tykke. Stammen har først Grene i Nærheden af Toppen, og disse brede sig der saaledes, at de fuldkommen faae Udseende af en Regnskjerm. Vedet er fast og godt, og indeholder megen Harpix; Botanikeren Douglas skriver i et Brev til stelige Tænkere uformodet træffe sammen paa een af Frøet bage de Indfødte et Slags Kager. Frøet indeholder og en Bestanddeel, der gansk ligner dettes. piirfabrik, har opdaget en ny Brug af Kartofler, Han forfærdiger nemlig af disses rensede Marv et stærkt Pappapiir. Kunde han og bringe det til at gjøre dette Kartoffelpapir spiseligt, saa kunde vore Archiver tillige i Dyrtid tjene til Magasiner, og Leipziger Messe vilde da blive det største Spisetorv i Europa. Men vee den literære Hæder, thi mangen en Digter vilde da see sig nødt til at fortære sine egne operal Boghandlerne saae sig derimod betryggede, thi intet Verk vilde blive til Maculatur. Recensenterne vilde da sige: "Dette Verk duer ikke, men det smager godt. Kort, det vilde være den komme over Verden. at Pesten havde sin Oprindelse fra Ægypten og sin Aarsag deri, at man i dette Land høriop at indbalsamere eller, som Grækerne kaldte det, indsalte de Døde. En anden Franskmand, som har opholdt sig i Ægypten og nylig er hjemkommen derfra, har nu ytret sig imod denne Mening. Han paastaaer, at de gamle Ægyptere kun indbalsammerede rige Folk, og blandt Dyrene kun enkelte, der holdtes for hellige. De store Dødningkammere i Nærheden af Pyramiderne ved Zackarah, indeholdt kun biser, Katte, og undertiden Chamæleoner, men aldrig andre Huusdyr. Han troer ingenlunde at Pesten er en Følge af Jndbalsammeringens Ophør. "Megefjælden, vedbliver han, "følger et Pestaar i Kairo ovenpaa et foregaaende Pestaar, og efter et Aar, hvori mange ere døde af Pest, er man endogsaa temmelig sikker derfor. Jøvrigt er det lettere at sige, hvad der ikke fremavler Pesten i Ægypten, end at angive, hvoraf den opstaaer, Man kan heraf slutte, at den ikke kan være oprindelig i dette Land. Som jeg troer, er denne Sygdoms Vugge i det europæiske Tyrki. Vix Dr. Pariset i Paris har nylig paastaaet, (Pappes Læsefrugter.) meest uhyre Revolution, der nogensinde kunde En Hr. Bareta i Frankrig, Eier af en Pa bliver brugt som Sukker, og har en Smag, som kelig hersker Pesten bestandig i Konstantinopel, meget hyppig i Alexandrien, som staaer i bestandig Samfærsel med Hovedstaden, men sjælden i Kairo. For at understøtte sin Mening, at Ægypten er Pestens Fædreland, taler Hr. Pa riset om de Tab, den franske Armee der tildrog sig, men, siger hans Modstander, denne, i det mindste af 30,000 Mand bestaaende Armee, tabte under et treaarigt Ophold der, kun 1683 Jndivider ved Pest, og af disse døde de fleste paa Toget i Syrien. Det 21de Regiment let Jnfanterie, som næsten hele Tiden stod i Overægypten, og var 2000 Md. stærkt, mistede kun 20 Md. ved Pest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
J det første Galleri i Louvre i Paris, hvor Guld-og Sølv=Arbeiderne ere udstillede, seer man i denne Tid et mærkeligt Stykke, der maaskee er det største, som siden Ludvig den 14des Tid er seet af Guldsmedearbeide, nemlig en Reliqviekiste af Sølv, hvorpaa den hellige Vincent af Pauls hele Legeme kan ligge, forsynet med en Himmel, hvorpaa 4 Engle i halv Legemsstørrelse ere anbragte. Det hele er 7 Fod langt, 5 Fod høit, fortræffelig udarbeidet og en Forræring til denne Helgens Broderskab. Det har kostet 50,000 Fr. Den samme Kunster har og saa udstillet en Maria i Legemsstørrelse af Sølv, som Kongen har foræret til Notre-Dame-Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Nylig ere 6 Jndianere komne til Frankrig, og hvad der er mærkeligt, som det synes, blot forat tilfredsstille deres Videlyst. De høre til Osagernes Stamme, et Folk, som kan opstille 1500 til 1600 Krigere. Deres Høvding er 38 Aar gammel, kraftig af Vext, og rankere end hans Reisekammerater. Han har foresat sig, naar han faaer seet Paris, at bereise en Deel af det øvrige Europa, og kalder sig Kihegasbugah eller den lille Høvding; han ledsages af sin Kone og Niece, begge 18 Aar gamle, af en anden under hans befaling staaende Høvding, og to andre Jndianere. Disse Jndianeres Farve er kobber rød, de male Kinder, Øren, Øienlaage og Hage. De have alle meget skjønne hvide Tænder og smukt Haar, som Mændene bære afskaaret, store, levende Øjne, og behagelige Ansigtstræk. Fruentimmerne ere af liden Vært og have fine og indtagende Manerer. Deres Dragt er ogsaa meere udsøgt, end Mændenes. Disse gaae nogne tilBællestedet, og indvikle Nederdelen af Legemet i et uldent Dække, Fruentimmerne derimod tilhylle Overdelen af deres Legeme lige fra Halsen, til Knæerne i en Art Slør af meget fint Perkaline i forskjellige Lag, og under samme bære de en rød Klædning, 3 til 4 Fod længere, men af samme Snit. Denne Jndianerhøvdings Oldefader besøgte Frankrig under Ludvig den 14de (16de?) og meget smigret ved den Modtagelse han fandt ved Hoffet og i alle Dele af Frankrig, berettede han dette til sit forsamlede Folk, da han var kommen hjem til Missuris Bredder. Ved hans Fortælling herom udraabte den nærværende Høvding, som da var et Barn: "Ogsaa jeg vil besøge Frankrig, hvis Livets Herre forunder mig at blive Mand." Da nu for nogle Maaneder siden en Leilighed tilbød sig, lod han ved sin Tolk, en Hr. David, som da befandt sig i St. Louis, bede om, at man vilde skaffe ham Midler til at begive sig til Frankrig, skjønt hans Landsmænd fraraadte ham det og spaaede, at han paa Havet vilde blive opædt af Fisk. Disse Jndianere ere Deister, de tilbede Livets Herre, og giøre Bønner til ham hver Aften. De tale et ganske eget Sprog. (L. B. d. B. H. 210.) Det er en almindelig antagen Mening, at Ludvig den 14de opbrændte alle Regninger, som angik Opbyggelsen af Slottet i Versailles. Dog er dette en Vildfarelse, forsaavidt Talen er om Architekturen. Hr. v. Clarac angiver de fra 1694 til 1669 for Louvre udgivne Summer til 10 Millioner 608,969 Franker og de fra 1664 til 1690 paa Versailles anvendte, til 81 Millioner 151,414 Fr. Under samme Opgivelser, finde vi, at Maskinen i Marly foruden Aqvæducten har kostet henimod 3 1/2 Mill. Franker. (L. B. d. B. H. 203.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
J Aaret 166, kom Qvækeren John Perrot, fød i Dublin, til Jtalien for at omvende Paven i Rom. Han blev kastet i Jnqvisitionens Fængsler, men blev dog snart igjen befriet, da han betragtedes som en vanvittig Person; han blev behandlet med megen Mildhed, og sendt tilbagetil Jrland paa Pavens Bekostning. Ved sin Hjemkomst udgav han en artig Bog, betitlet pæl imod Pavedommet).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Samme Aar kom ogsaa en Qvæker til Konstantinopel i lignende kristelig Hensigt, nemlig for at omvende Storsultanen. Tyrkerne toge ham og satte ham i deres Hospital for Vanvittige, hvor han blev underholdt i et halvt Aar, men da han ofte udtalte det Ord "Jngelis", bragte de ham til den engelske Gesandt, Greven af Winchelsen. Da han ikke vilde tage sin Hat af i denne Adelsmands Nærværelse, lod han give Daarekisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Literar Notitser fra Rusland. Jblandt de høiere Stænder, og navnligen Adelen, maa man søge Ruslands betydeligere Skribenter, ikke for at sikkre deres Existence. storie, Karamsin, var den første, der fik et overordentlig betydeligt Honorar. Han fik for andet Oplag af dette Verk 9 Bind 80000 hver Linie. 600 Vers 3000 P. Rubler, d. c. 5 Rubler for Den unge Pouschiin fik for et Digt paa naler, faae 25 til 40 Rubler for Arket, og nøjes Oversættere, der ere Medarbeidere af Jour og stundum med 10. Det russiske Akademi beArbeider 60 til 100 Rubler. ning af 1825, Ret til at lade deres Stykker, opføre overalt i Riget, og at sælge dem til alle Theatre. For et større alvorligt Stykke paa 3 Akter og derover faaer Forfatteren hele Jndtægten af den anden Forestilling. Er det Prosa, eller en Oversættelse, saa faaer han samme Jndtægt med Fradrag af Omkostningerne. Forf. af et Lystspil eller en Vaudeville i 3 Akter, i Prosa, eller i 1 Akt paa Vers, faaer Indtægten Dramatiske Forfattere have, efter Forord taler i Almindelighed 4060, og for originale tjent 163000 Rubler derpaa. Papir=Rubler af sin Forlægger, som skal have Den berømte Forfatter af Ruslands Hi hvilke skrive mere af videnskabelig Trang, og ham Bastonade og sendte ham derpaa tilbage til A Battering Ram against Popery, (en Storm ninger. af 3die Forestilling, med Fradrag af Omkost(Hesperus. Junii.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Kjøbenhavns Børs, den 24 August 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 163 1/2 1632 Rbd. Sal. 49 - Rbs. Tegn. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 8484 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/2776 i Banco, Nationalbank Obligationer. Rbd. r. S. Sedler. ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. S. i Banco. paa ethvert Theater, sige dette, maatte, uagtet hendes Fader selv var Skuespil Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 60 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Anekdot. Den berømte store Skuespillerinde Siddons Directeur, paa ingen Maade ægte nogen Skuespiller. Og dog var hun ikke kold for en Hr. Siddons Sukke. Han var Skuespiller paa hendes Faders Theater, og spillede alskens Roller, fra Helten til Tieneren, men alle meget middelmaadigt. Endelig kom Ægteskabet i Stand. Seer De," sagde Faderen, i det han undskyldte sig for en Ven, egentlig har min Datter ikke giftet sig imod min Villie, thi en Skuespiller er Siddons ikke. Han løber kun med under Navnet!" Om hvor mange kunde man ikke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Jun=Nan og Ssu-Tsjuan, at man samler dem. Den veritable Perlethee, tiin tzin tja, og den grønne The tsiug tja komme fra Distriktet HoejTin i Kjang Nan. Hr. Abel Remusat har til denne Fortegnelse føjet 17 andre Varieteter af Theen, iblandt hvilke man bemærker the bu fra Fu-Kian og den sorte The u-tia. "Det var at ønske, siger Hr. Adel-Remusat, "at man kjendte alle forskjellige Sorter af Theen, for at kunne, efter de Jndskrifter, der med plumpe Skrifttegn, staae paa de Kasser, der bringes os fra China, bedømme Qvaliteten af den The, de indeslutte. De Erfarne have ikke dette nødig, thi i Følge Blancard vide de ved den blotte Smag at skjelne endog imellem de Sorter, der ligne hverandre mest. For at være The Proberer i Canton, udkræves dette Talent; men denne Post er ogsaa en af dem som det engelsk ostindiske Compagnie lønner bedst. Den beklædes for nærværende Tid af en meget fortjenstfuld Mand, og sig, siger man, til 10000 Pund Sterl. Til PIIIIII De har brudt Deres Ord -De sagde, at jeg skulde see Dem paa Tirsdag. Dersom De bryder Dem det mindste om min Sjælsfred, saa mod mig saa snart som muligt paa det Sted, vi skiltes, da jeg sidst saae Dem, Kiærlighed er der slet ikke Tale om. De haver hørt noget ufordeelagtigt om mig, og jeg kan ikke have Ro, før jeg faaer forklaret det for Dem. Jdee om Giftermaal er aldrig. kommen i mit Hoved. Min Selvfølelse oprøres ved den Mening, jeg er næsten vis paa at De nu har om mig. Naar jeg forsikrer Dem, at (Forlangt Jndrykket.)(Annal. Maritim.) hans Gage, for at smaae paa Theen, beløber jeg vilde foretrække Døden for Deres Foragt, Species 224 Hamburg 2 M. hvis vi ikke seer hverandre forinden. P. S. Svar mig næste Uge i "Dagen", Erindre derfor jeg antage, at vi aldrig oftere ville mødes. Dem, saalænge De forbliver som De er. saa vil De ikke undres over at jeg bønfalder Dem om en Sammenkomst. Alt hvad De har hørt er Bagvaskelsens fule Tunge. Jeg har Jntet følt for Dem, uden om Hengivenhed – en Hengivenhed, som jeg altid skal bære for Efterat jeg nu har fortalt Dem Alt, tør Den 25 August 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Kjøbenhavns Børs, den 28 August 1827. a vista 221 Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. pr. Rdlr. Rigsgield. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Norske Speciessedler. 163 163 1/2 Rbd. Sal. 48 3/449 Rbs. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 84 84 1/4 Rbd. Sedl. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 114 114 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn. - i Banco. i Banco Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/4 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 69. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 August 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Medaille- og Mynt Samlinger i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Kjøbenhavn har i det sidste Aarhundrede altid været rig paa Mynt- og Medaille-Samlinger. Nu udmærket Staden sig meget i denne Henseende fremfor de fleste store Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Den kongelige Samling af Mynter og Medailler kan egentligen regne sin Begyndelse fra Kong Frederik 3dies Tider, som en Deel af det da stiftede Konstkammer." J Aaret 1739. begyndtes en planmessig Ordning; 1748 overdroges Hjelmstierne at see et videnskabeligt Katalog udarbeidet, hvilket siden ved en Kommission blev fuldført. 1784 blev Samlingen flyttet til Rosenborg Slot, hvor den endnu bevares. Indretningen er smagfuld og prægtigen udført efter Wiedewelts Plan. Hans Excellence Hr. Overhofmarschal v. Hauch har, blandt fine mange Fortjenester af Videnskaberne og Kunsterne, ogsaa den, at have, som Chef for Samlingen, antaget sig dens Fremvært paa beste Maade, og ved hver forekommende Leilighed baaret Omsorg for dens Forøgelse. Professor Ramus, Ridd. af Dannebrog, og fra 1799 Jnspektør ved Ka stod, eller senere er tilkommet. binettet, har ogsaa stiftet sig et hæderligt Minde ved, med sine grundige og udbredte Kundskaber, og udmærkede Nidkierhed, at have ordnet og beskrevet hvad der ved hans Tiltrædelse tilbage Samlingen deler sig i tre Hovedklasser; I. Den danske Stats Mynter og Medailler. Den er sand kongelig. Til Exempel anføres, at ved Medaille-Suiten, som er henlagt under Glas, har man sørget for, at hver Medaille saavidt mueligt haves i Guld og Sølv, hvilke ligge sammen, hver med sin forskjellige Side op, saa at man ei behøver at vende Medaillen om, naar man har Adversen, for at see Reversen. De ældste danske Mynter antages nu almindeligen ikke at kunne tillægges en høiere Alder, end fra Knud den stores Tidsalder, omtrent fra Aar 1016. Runers Brug paa Mynter ophører med Svend Estridsens Regjering Aar 1076. Ligesom Samlingen indtil den Oldenborgske Kongestammes Regjerings Begyndelse i Aaret 1448, har sin Værd til Oplysning i Historien, og ved Stykkernes ofte meget store Sieldenhed, saa bliver den derimod fra bemelte Tidsrum vigtigere i Henseende til Antallet og Værdien af Stykkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Fra Kong Frederik den 3dies Tid (1648) begynde Medaillerne at være fortrinlige fra Arbeidets Side, endskjøndt de efter de Tiders urene Smag mangle den ædle Simpelhed, der burde være deres største Prydelse. Fra Christian d. 5tes Tid (1670) ere nogle Medailler udmærkede ved betydelig Størrelse, saaledes veier Salvings medaillen i Guld 102 Speciesdukater, en anden, af Størrelse næsten den eneste, er den, som blev slaget i Anledning af Seieren i Søeslaget i Kjøgebugt i Aaret 1677, dens Vægt i Guld er 300 Speciesdukater. Vi maae henvise til: Beskrivelse over danske Mynter og Medailler i den Kongelige Samling. Khavn 1791. To Bind i stor Folio, af hvilke det ene indeholder Kobbere; det andet Forklaringen over samme. 816 Sid. og LXIV S. Fortale. Recens. af Biskop Münter i lærde Efterr. 1792 No. 12 & 13, og i Götting, gel. Anz. 1792 Nr. 21.