Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-22
Portugal. En Correspondentsefterretning i Morning Chroniele gjentager ikke blot, hvad Morning Herald tidligere har fortalt om det nye Ministeriums Hensigt, at gjenindføre Constitutionen af 1820, men paastaaer endog, at det nærværende Ministeriums Existen er fremgaaet af et vist Parties Stræben efter hiint Øiemed. J August - hedder det - dannede sig et Selskab, blandt hvis Hovedmedlemmer flere af de nuværende Ministre befandt sig, for at testituere Constitutionen af 1820. Politidirecteuren, Luiz de Moura Furtado, Oberst for det første Jnfanteriregiment, blev vunden for denne Plan. Regjeringen, underrettet om dette Selskabs Tilværelse og Planer overdrog Hertugen af Terceira at træffe de fornødne Forholdsregler; men denne ansaae Sagen for ubetydelig, og derved blev det. Ved Valgene d. 15de Novbr. overbevistes man imidlertid om, at Selskabet ikke blot endnu bestod, men var yderst virksomt. Regjeringen greb da til at afsætte Politidirecteuren og flere høiere Officerer, men fremkaldte just derved de Omstændigheder, der, som bekjendt, droge det forrige Ministeriums Afskedigelse efter sig. Den nuværende Præsident, Krigsminister Loureiro, skal imidlertid have været fri for al Deeltagelse i disse Machinationer. Frankerig. De ministerielle Blade mælde efter en telegraphisk Depesche fra Toulon, at ifølge offcielle Efterretninger fra Armeen i Afrika, vare alle de til Expeditionen mod Addel=Kader hørende Tropper, ankomne d. 26de Novbr. til Floden Tielat, som er 1, Dags Marsch fra Oran. Hertugen af Orleans befandt sig vel, og man haabede et lykkeligt Udfald af Expeditionen, hvis Maal var Abdel=Kaders Hovedstad, Mascara, som ligger 25 franske Mile fra Orgn. Den 10de begyndte Processen mod de Anklagede fra St. Etienne, Grenoble, Marseille og et Par andre Stæder, og det hedte, at Pairsretten vilde see til at blive færdig, ogsaa med de Anklagede fra Paris, endnu inden Juul. Moniteur du Commerce, som ansees for een af Ministeriets Fortrolige, lader sig forlyde med, at naar den store Proces er aldeles tilende, tør man mulig forvente en Art af Amnesti, til Gunst for de Domfældte. Moniteuren og Journal de Paris stride endnu med Oppositionsbladene om de nordamerikanske Anliggender. Paa Børsen gik nylig det Rygte, at Hertugen af Broglio vilde udtræde af Cabinettet, fordi Hr. Thiers havde mod hans Villie sat igjennem, at Engellands Tilbud om Mægling i denne Sag skulde antages. - Fyrstinde Talleyrand døde den 10de d. M. Fyrsten selv har været upasselig; men Pariser blade beskylde ham for, at han har gjort sig syg, for at undgaae at besøge sin fraskilte Gemalinde paa det Sidste, og haabe derfor, at han nu snart vil komme sig. Polakkerne. Ved ingen af de Festligheder, som den polske Revolutions Aarsdag fremkaldte, blev Haabet om Polins Befrielse udtalt med mere Tillid, end i Edinburgh. J en Tale, hvormed Fyrst Cartoryski besvarede en Toast, som udbragtes for Polens Sag, forsikrede denne blandt Andet, at det Haav, som Polakkerne og deres Venner nærede om Polens Frihed og Uafhængighed, var meget velgrundet, og 3 lagde han til - "det har nylig erholdt en overordentlig Stadfæstelse fra en Side, hvorfra man mindst skulde vente det." Formodentlig sigtede Fyrsten med disse Ord til den russiske Keisers Tale i Warschau, og er i saa Fald af samme Mening, som Journal des Debats, der i sin meget omtalte Artikel yttrer, at Keiserens Tale dog i een Henseende er meget trøstende, da den afgiver et Beviis for, at Polakkerne have Ret, naar de synge: "Endnu er Polen ei fortabt!", thi Keiserens Vrede bærer Vidnesbyrd om, at der endnu i Polen rører sig et kraftigt Liv, hvorfor Undertrykkeren gruer, eller, forat bruge nysnævnte Journals Kraftudtryk Morderen bliver med Forbittrelse vaer, at hans Slagtoffer endnu aander, og at han ikke har formaaet at slaae det reent ihiel." Fra Journal de St. Petersbourg er nu hiin Artikel kommen fuldstændig ind i tydske Blade, og den er i det Hele saa bitter og nærgaaende, at man maa beundre den Rolighed og Koldsindighed, hvormed den er optagen i Petersborg.