Viborger Samler, 1794-07-28
At Landstinget i de ældste Tider er holdt paa adskillige Steder i Landet, vil jeg ikke modsige, endskjønt baade Mag. Eriksen og Hr. Krog fortælle om Landstings Holdelse i Viborg, som det eneste Sted i Jylland, endog for Kristi Fødsel. At Snapsting har været holdt ved det første Landsting i Aaret, er umodsigeligt, men endnu er man ligeklog paa Navnets Oprindelse. At dette har nogen Forbindelse med Gaarden Snabe i Roslev Sogn, dertil hører en stærk Troe. Jngenlunde nægtes, at Ting kan være holdt der, eller andensteds i Harre-Herred; men hvad andet, end Herredsting, Det er vel ei heller afgjort, at man i Oldage har skrevet: Snabsting, med det Bogstab b. J mindste finder jeg det, allerede 1614, skrevet: Snapsting, med p. i Fr. Margrete Brahes Gavebrev. 1631 har Erik Lunow skrevet det ligeledes. Og, vil man have en lærds Mands Beviis for denne Skrivebrug, først i forrige Aarhundrede, da kan Kantsleren Jens Bielke spørges. Hans Glossarium har, St. 92, en Artikel om Snapsnincia. ting (2684). og 20 Eriksen og Krog berette ellers, at alle Tingholdelser næst efter Juul bleve fordum kaldte Snaps tinge, og saaledes Tingdagene benævnede Snaps mandag, Snapstisdag, o. s. v. Heraf har man endnu i Ringkjøbing og omliggende Egn en Levning, i det at den første Fredag efter den saa kaldte Hellig tre Kongers Dag kaldes Snapsfredag (eller, som Bønderne udtale det, Snavsfredag, ligerviis som de tale om Snavsting, Den lærde Boghandler Jens Lauridsen Wolf skrev, 1654, blant hans ævige Karrousel-Sladder, ogsaa din Snapsting. Lader os høre hans Ord (i 37). Udi Viborg, Encom Reg. Dan. Sid. heder det, holdes det mectige Landsting hver 14 Dag, men fornemmelig holdes der tvende besynderlige Landsting, det ene efter Hellig Tre Kongers Dag, som angaaer den 20 Dag Jule, hvilcket kaldes Snapsting; Men falder Hellig Tre Kongers Dag paa en Søndag, da holdes Snaps Landsting den 19 Januarii derefter, - - - Det andet Landsting angaar for Michaelis den 22 Septemb. paa Mauritii Dag. Til disse forbemelte Tider kommer Adelen over all Jydland tilsammen gand Førend man tillidsfuld kan bestemme, hvoraf Snapsting og saa mange andre Ord nævnes saaledes og ikke anderledes, er det uden Tvivl fornødent, at kjende vort gamle Danske Sprogs Historie. Steders og Tines Navne ere besynderligen forandrede fra deres oprindelige Udtale og Skrivning. Hvo skulde have troet, at Sognet Giødvad har Navn af: giør val (2: giør vel), at Hover blev i Oldtiden skrevet: (9: den høie Varde, alt specula: Hoffvarde. og at Støyel (vadum) er blevet til Stadil, o. s. v. . Sært er det ellers, at Almanakken af 1635 skal have ansat Snapstinget den 9 Febr. Thi allerede i Almanakken for forrige Aar 1684 stides det den 9. Marts, og endda for tidligen; thi efter Lovens 5 14 - 1, skulde det være den 11 Marts. Dernæst blev det d. 2 April, efter F. 24 Nov. 1703; Siden, den næste Fredag efter Paaske, efter F. 24 Febr. 1730; derpaa d. 26 April, efter F. 26 Dec. 1750; videre d. 4 Junii, efter F. 21 Jan. 1778, og endeligen d. 13 Junii, i Følge Plak. 22 Sept. 1786,0 Vore Danske Almanakker have desuden 4 Aar. i Rad, neml. 1788, 89, 90, 91, anmeldt, Snapsting efter Forordning, d. 23 Sept. – men dette har man ikke siden hørt til. Adskillige troede, at Snapstinget var sat saa langt frem, til d. 23 Sept.,men de gjorde ingen Forskjel paa Almanak=Stiil og alt anden Menneskelig Still. paa uari deN. N. Aar.