JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes detmed Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, for et Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn i Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden mod tages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Treogtyvende Aargang. No. 38. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Mai 1826. Jndelsang paa Vindsefæsten 1826. Sønnen udvandrer fra Faderens Øie Sønnen skal Barnet til Faderen bøie, Naaden skal bygge paa Jord!" Jngemann. Lyd høit i danske Kirke. De Danskes Jubelsang! Tænd hellig Altar Kjerte, Og lyt til Orgelklang: Hør Naadens milde Stemme, Som huld til Fædre lød: Han Eder ei vil glemme Som bringer Liv i Død! Huult brused Danske Vover Mod Kjæmpers gamle Land, Og i de tætte Skove Lød mandig Heltesang; Men raae og kold som Jorden. Var Dannerfolket da – Hvorfra kom Lys til Norden, Det kom fra Golgathal, Han som er Livets Kilde Og Naadens rige Væld, Han lod sit Lys det milde Opgaae for Dal og Field; Thi stige Takkens Tone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
J høitidsfulde Stund - Op til Gudfaders Throne. Fra Danske Hjertegrund. O Korsets høie Herre! O Christ, vor Frelsermand! Du vil vor Hyrde være. Frels os fra Ulvens Tand. Du som gav Røst de Stumme, Som Syndens Byrde bar. Byd Løgnens Røst forstumme For Sandheds Straale klar, O hellig Duevinge Svæv over Danske Nord! Du Mørkets Magt betvinge Og styrke Naadens Ord. Din Jld i Hjerter brænde; Din Lue fare ud, At freidig vi bekjende Vor Frelser og vor Gud! Høilovet, Priis og Ære. Treenighed Dit Navn, Du Danmark naadig være! De Lidende en Havn, Du over Danmarks Konge Din Naade brede ud Mens Dannerfolket siunge Halelusal vor Gud! C. Mülertz. Stephensen og Jsland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
At den fra saa mange Sider agtværdige, med sin Regjerings Tillid hædrede Islænder, Conferentsraad Magnus Stephensen, har, i flere Decennier, med Jver – gid vi ogsaa kunde sige: med Held – arbeidet for sit Fødelands Vel, det er ligesaa fuldeligen bekjendt, som at den stephensenske Æt var i flere Generationer Islands Prydelse. Men da vi ikke have taget Pennen i Haand, for at holde denne Hædersmand en Lovtale, som han ikke trænger til og ikke skjøtter om, saa ville vi – istedetfor at detaillere hans Fortjenester af sit Fødeland, heller give vore Læsere nogle Efterretninger om Island, uddragne af Hr. Conferentsraadens i Aaret 1808 udgivne classiske Værk: Jsland i det attende Aarhundrede, historisk politisk skildret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Fiskeriet har i de sidste Tider betydeligt tiltaget; men maaskee til Skade for mange andre Næringsgrene, alligevel viser sig ogsaa her Indvaanernes Uvidenhed og Træghed. Hvalfiskefangsteen, som i forrige Tider var i Flor, kjender man næsten slet ikke mere. Sildefiskeriet kunde med største Fordeel drives, naar man var forsynet med de nødvendige Redskaber. J de færske Vande er en stor Overflødighed af Lax, Foreller og anden Fisk, men kun paa faa Steder fanger man dem. Bleve disse Næringskilder – i Forbindelse med hensigtsmæssigere Agerbrug og Qvægavl – benyttede, saa skulde Islands ringe Befolkning aldrig blive udsat for Hungersnød, Mineralriget frembyder mange nyttige Producter; men ogsaa her formaae Opmuntringer intet. Selv en Saline, som med største Held var anlagt, maatte gaae ind igjen. Man fandt det beqvemmere at lade Saltet bringes til sig. Alle Regjeringens Opmuntringer have ikke været istand til at befordre Industrien i Landet. Ligegyldigheden mod alt Nyttigt og Hensigtsmæssigt er saa stor, at Jndvaanerne heller gaae Hungersdøden imøde, end de finde sig i nye IndDer fandtes Bønder - siger Forfatteren som eiede 150 til 200 Heste. Side 63. retninger. Tyveriet har, i de sildigere Tider, saaledes tiltaget, at man, for Exempel paa Faare tyverie har maattet sætte den haarde Straf af Kagstrygning og Fæstningsarbeide paa Livstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Tugthuset paa Island er saa hensigtstridigt indrettet, at det mere opmuntrer til end afskrækker fra Forbrydelser. Mange begaae disse, fori Tugthuset at finde fri Bolig og Underhold *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Den forrige Monopol- og Handelstvang synes næsten ene og allene at burde tilskrives Jslands Jndustries, Culturs og Befolknings Forfald. Det er skrækkeligt, hvad Island har lidt af Kjøbmændenes Despotisme. Nationen er i physisk og moralsk Hensigt ganske bleven undertrykt. Siden 1788 er Handelen paa Island først bleven fri; men stedse er den dog indskrænket alene til de danske Stater. Naar og saa Fremmede bleve tilladte at handle paa Island, saa var Landets Opkomst at haabe. Allerede har den nuværende Handelsfrihed havt de fordeelagtigste Følger. Handelspladsernes Antal er iøvrigt indtil nu - 1809 – indskrænket til fre. *) Dersom man havde en trykt Liste over Forbrydernes aarlige Antal og Underholdnings omkostninger i Tugthuset, samt over det af dem Aar ud og Aar ind forrettede Arbeide, og derved indbragte Fortjeneste for Stiftelsen, kunde man snart documentere Uhensigtsmæssigheden af et Huses Form, som Straffe huus, hvori Forbryderne see ikkun frie, glade, magelige, god Fortjeneste og Velstand, lovende Dage imøde, og hvori dovne, samt trængende slette Mennesker - ikke mindst i haarde Aar – maa let fristes til at søge, ved Hielp af Forbrydelser, at gjøre sig værdige at optages, til fri Underholdning og god Rolighed. S. Side 350.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Jslands Befolkning beløber sig til 46000 Mennesker. I ældre Tider skal den have været meget større, isærdeleshed i det 12te Aarhundred, J de første 7 Aar af det 18de Aarhundrede sank Folketallet fra 50,000 til 34,000; dog har det flere Gange igjen hævet sig til 50,000 Hindringerne for Populationen ligge mere i de nysanførte Omstændigheder, end i Landets særegne Beskaffenhed. En bedre occonomisk, politisk og commerciel Forfatning, vilde sikkert være Folkeformerelsen gunstig, og da kunde man ogsaa vente - Climatets Strenghed uagtet - større og vigtigere Fordele af dette productrige men endnu i sit Indre saalidet undersøgte Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Justits= og Politivæsenet befinder sig ligeledes i en meget middelmaadig Forfatning. Alde Commissioner, der fra Tid til Tid ved kongelige Authorisationer, ere blevne anordnede, have hidtil kun lidet gavnet. Trykket af det forrige Kjøbmandsherredømme er endnu for føleligt i sine Følger, til at de indgroede Fordomme, kunne være udrøddede. Medicinalvæsenet var, indtil 1760, ganske forsømt. Først da blev et Landphysicat oprettet. 1772 blev det første Apothek anlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Jndførselen af Luxusartikler er i de nyere Tider meget tiltaget, saavelsom Mode- og Spillesyge. 1743 var Caffe endnu ubekjendt. 1779 bleve 10 Lpd. indførte. 1806 over 8,600 Pd. 1743 bleve 14 Tdr. Fransk Brændeviin, 1800 derimod 222 1/2 Tdr. indførte, i samme Forhold Tobak, Sukker o. s. v. - Islands Existensynes bestandig mere og mere at blive afhængig af tiltagende Indførsel, da Udførselen, i Forhold til denne, aarlig aftager. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773. (Fortsættelse; see forr. No.) 1581. Den 5te April Kong Frederik den 2dens nye Stads-Ret for Staden Kjøbenhavn, som endnu kan tjene til adskillig Efterretning; derudi hedder det, at enhver skulde holde Gaden, eller Torvet uden for hans Huus jevnt og brolagt, og derhos reent, men ikke samle Skarn i Dynger paa Gaden op til Husene, hver Løverdag Aften skulde man lade sit Skarn bortkjøre, ikke til Volden at lægge det der, men uden for Byen. Hvo det forsømmede, skulde pantes for3 s. daglig, den Stund det laae der, og Stadens Kæmnere skulde indkræve samme Mulkt, under Straf at betale 6 s. daglig. Udi samme Stadsret nævnes, at der skal være 2de Kæmnere, og løses af, dog maa de længere derved forblive om de dertil ere skikkede, og ville vedblive. J samme Stadsret tales og om Brolægning og Reengjørelse i Gaderne, og mange andre Ting, som siden er bedre sat i Værk. 1581. Er Stadens Veierhuus opført af Rigens Hovmester Christopher Walckendorph, som en stor Bygmester, paa Magistratens Bekostning, der nyder Indkomsten, bygget udi Canalen, som han lod lægge Bolværk om og opfylde, og den Tid blev holdt umueligt, siden Canalen var meget bredere, men siden efterfulgte andre. 1681. Magistraten blev befalet at tilholde Ejerne inden 3 Aar at bygge de forfaldne Huse, med god Kjøbstædbygning. Borgemester og Raad anbefalet, at have flittig Indseende med Nattevægtere, som skulle afværge Jldebrand, Mord og Tyverie, og paasee, at ingen af Byens Jndvaanere, af hvad Stand, de være maatte, unddrager dem fra Udgiften, som var hans egen, ikke mindre end andres Sikkerhed og Velfærd angaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Kjøbenhavns Byeskat af Christian den 4de temmelig forhøiet, dog ei at have beløbet sk. til mere end 2128 Rdlr. 16 1/2 s., hvorimod Tolden, som annammedes paa Kongens Toldbod ved Slottet, var 26000 Rdlr. 1648. Blev Kæmner-Embedet betroet en Mand, som tilforn og i den sildigere Tid igjen er bleven til 2de. 1644. Magistraten i Kjøbenhavn fik under K. Frederik 3die en Formand, under Navn af Præsident, 4 Borgemestere, og istedenfor 12 Raadmænd Tallet ansat til 8. Men derimod oprettedes et Collegium af 32 Mænd af de bedste Borgere, som udi Stadens Indtægt og Udgift, maa tjene Magistraten som Medhielpere, og deres 2de Formænd med Magistraten have fri Adgang til Kongen. 1645. Theatrum anatomicum anlagt. 1647. Var en ulykkelig Jldebrand, 19de Febr., paa Tøihuset, som ødelagde alting indtil de nederste Hvælvinger, hvilke til Lykke vare saa stærke, at nogle 1000 Centner Krudt, som der bevaredes, bleve antændte. Skaden var imidlertid stor nok, og vurderedes for mere end en Tønde Guld. Elskere af Antiqviteter beklagede meest mange vare Stykker af Alderdommens overblevne Levninger, særdeles gamle Geværer og Vaaben. 1650. Fik Magistraten Kong Frederik d. 3dies Brev paa den fjerde Part af alt forbrudt Gods efter Toldrullen. Slotsholm fik Navn af Frederiksholm. 1651. Fik Magistratens Enker en Befrielse fra borgerlig Tyngde og Skat 1653. Den ridende Post imellem Kjøbenhavn og Hamborg indrettet. 1654. Pesten grasserede. - Den 3die Januari var Jldebrand hos en Pottemager, derover bleve Pottemagere i Byen forbudet at bruge deres Ovne, og Magistraten befalet, uden for Byen og Porten at anvise beqvemme Steder. 1656. Trinitatis Kirke indviet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Til Omslagstermin fastsat 11te Junii. 1657. Stemplet Papir at bruge paabuden. 1668. Fra Aug. til Mai 1660 Kjøbenhavn beleiret af Kong Carl Gustav i Sverrig, da Borgerskabet og Studenterne tapperlig forsvarede Byen. 1668, d. 10 Aug. Frederik d. 3die gav Kjøbenhavns Indbyggere adelige Privilegier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Den 10 August Kjøbenhavn meddeelt et Kongl. Diplom at være een af de tvende Stapelstæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
J Beleiringen blev en Kugle indskudt i Nicolai Kirkemuur. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Blandede Efterretninger. Af den Walmarkske Journal 1826. No. 99, d. d. Stokholm 1ste Maj. Et Rygte gaaer - og man har grundet Anledning til at troe det – at Eieren af Akers Kanonværk har indgaaet en Contract om at levere Kanoner for Jbrahim Paschas Regning. Man smigrer sig med den Overbeviisning, at Grækernes barbariske Fiender ikke vove, med Haab om Fremgang, aabenlyst, inden Sverrigs Grændser, at søge Midler til at udrydde Christendom og Frihed. Rimeligviis ere de under en laant Maske indkomne i svenske Verksteder. Denne for en svensk Mand sikkre Formodning lader os nære det glade Haab, at lige saasnart som Brugspatronen (S. hint Værks Eier) faaer at vide, hvad der sigtes til med Bestillingen, han da ufortøvet sender Afbud til Jbrahim Paschas Missionairer, om end Contracten er indgaaet saaledes, at den som bryder maa bøde. Det svenske Jern lader sig ikke med Vidende og Villie bruge til at føre Avindskjold mod Christendom og Frihed. – Jmidlertid vil Nationen sikkerlig ikke tilgive, at Brugspatronen har den Tilfredsstillelse ved benævnte Opofrelse, ene at udtrykke den almindelige Følelse; men han anmodes herved om, ved at opgive sin Arbeidsfortjeneste, samt Mulcten, hvis den finder Sted, at give enhver svensk Mand Leilighed, til, at deeltage i dette Udtryk af sand Varme for Menneskehedens dyrebareste Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
J samme Journal No. 101, læses en Opfordring til den svenske Almeenhed om Jndsamling til Grækernes Understyttelse. Boghandler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Magister Viborg har lovet at modtage, hvad til ham indsendes til saadant Formaal. Naar Gaverne da til ham adresseres, og hver Giver derhos anmelder sit hele Navn, eller blot Jntialbogstaverne med Opgivende af en i Stokholm boende Person, paa hvilken han stemmer til at blive Medlem af et græsk Samfund, som saaledes kunde opstaae, saa kunde, naar de indkomne Summer, (der ugentligen maatte anmeldes i nogle af de meest læste Aviser, vare stegne til et Beløb af omtrent 1500 eller 2000 Rd. Ra alle saadanne ved Navn opgivne Personer igjennem Aviserne sammenkaldes til en General-Forsamling, for indbyrdes at vælge mellem sig en Commission eller Ordførende. De indkomne Gaver kunde hver Uge indsættes i Banken for Grækervennernes Regning, og, naar benævnte Committee var constitueret, overleveres samme, som da enten selv kunde besørge Anvendelsen af Gaverne, eller oversende samme til et af de nederlandske Grækervenners Committeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
J Jamaica Courant af 2 Marts læser man følgende: "George Jsaacs, Slave, tilhørende W. H. Hall, er bragt for Magistraten i Kingston, og dømt til 39 Pidskeslag i Arbeids huset, fordi han, imod Stads-Anordningerne, havde ladet – en Papirsdrage gaae i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
(Columbus. May). Røver-Overfald paa Landeveien i Omegnen af Philladelphia og Nye-York vedvare. Selv Bønder blive overfaldne og mishandlede. Efter Solens Nedgang vover ingen sig langt fra Staden. (big.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
En Graver var isærd med at begrave et Aars Barn. Tilfældigen bemærkede nog tilstædeværende Børn endnu Liv i Legemer Barnet blev derfor bragt tilbage; men den underveis. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Fra Salisbury i Canton Rowan i Nord karoling skriver Hr. Carl C. Rothe, under Febr. d. A. om de meget lovende Anvisninge af Guld, som ere opdagede i denne Stat, hvorhan er beskjæftiget med Opmaalinger og Undersøgelser. Efter Platina har han ogsaa søgt men hidtil uden Hæld. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Kjøbenhavns Børs, den 12 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 234. Species 231.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 1/2 a 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 192 1 Rbd. Sal. Svenske Sedler. 641 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/4 83 Rbd. Sed 70 1/2 71 i Banco. Dito Dito. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Nationalbank Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1000 Rbd. 115 1/2 116 Sedler, Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. 56. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Bant ved Hambro & Søn 101 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier ...... 3 pC. nye danske Oblig. 54 1/2 65 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 39. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Mai 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Historiske og statistiske Optegnelser om Mynt, Penge, Bank= og Finantsvæsenet i Danmark, saavelsom i andre Lande; efter trykte og offentlige Kilder. (Vil efterhaanden i dette Blad, der stedse har havt meget hidhørende, blive fortsat, men uden at man binder sig til en vis Orden; blot Materialier, ligesom de haves forhaanden eller blive meddeelte.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
De forskjellige Statslaan Frankrig fra 1817. til 1823 har gjort, ere følgende: J Aaret 1817 det første Laan af 18 Mill. 500,000 Fr. Renter til . . . . . . . . 65 Fr. - C. Det af 9 Mill. til . . . . . . . . . 64. J Aaret 1818 det tredie af 14 Mill. 600,000 til ......... 66 - 50 Det fjerde til 17 Mill. 800,000 til 67.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
J Aaret 1821 det femte Laan af 12 Mill. 512,220 til . . . . . . 85 – 55 J Aaret 1823 det sjette Laan af 23 Mill. 114,516 til . . . . . . . . 89 - 65 J afvigte Aar, havde et Selskab af Capitalister tilbudet sig at betale 125 Franker for det, som for 7 Aar siden kjøbtes for 55 Fr. Paa den stegne Statscredit grundedes Projectet, at reducere Statsrenten, hvilket nu er gaaet igjennem og ligeledes hidrører fra Lafitte. De Grunde, man har havt derimod, har Lasitte alle bekjæmpet, og selv de stærkeste deraf, at Statens Capitalgield forøges, ved at forvandle 100 i Capital til 133 1/2 tre pC. Papirer, har han gjendrevet derved, at Staten ikke skylder nogen Capital, men Renter, og altsaa altid vinder, naar den betaler mindre i Renter, hvor høit eller lavt den Capital end lyder, som disse Renter gielde i Omløbet. Da Capitalen, til hvilke samme, kunne sælges, ikke forestille andet end Statscrediten og denne tjener til at oplive Handel og Vandel, følgeligen til at forøge Nationalrigdommen, saa fremlyser heraf, at Forøgelsen, af denne Creditcapital er saa meget fordeelagtigere for Folket, jo mindre Rente det har at betale derfor. Kunde Renterne bringes til 1 pC. og disse 1 pC. Fonds gjeldte 100, saa vilde intet være fordeelagtigere, end at lade dem hen II staae for stedse; thi ingen kunde skaffe en billigere Capital end saadanne Creditcapitaler. II. Et Skrivt om Finance- og Pengevæsenet, der lover meget, men i det Hele ei fyldestgiør billige Fordringer, er udkommet paa Engelsk med følgende Titel. Compendium of Finances, containing an account of the origin, progress, and present state of the public dedts, revenne, expenditure, national banks and currencies of France, Russia, Prussia, the Netherlands, Austria, Naples, Spain, Portugal, Denmark, Norvay, Hannover, and other german States, U. St. of America, Buenos Ayres, Columbia and Chili, and thewing the nature of the different public securities, with the manner of making investments therein. Also an historical sketch of the national det of the british empire. Authenticared by official documents. By Bernard Cohen. Lond. 1822. 8. Artiklen om Danmark S. 14148 begynder med den Tilstaaelse, at Forfatterens Oplysninger om denne Stats Financer ikke ere fyldestgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Meddelelserne bestaae blot i nogle Sider om Banken, nogle feilagtige Linier om Statsgieldens Beløb, og endeligen Aftryk af den Kongel. under 10 Nov. 1821 udstædte General-Obligation til de Herrer A. F. Haldimand & Sønner i London, for et Laan af 3 Mill. Pd. Sterl., ifølge Contract af 16 Oct. f. A. ved afdøde Hofraad Georg Gerson. (Om dette Laan, som kom udtil 77 1/2 pC., ellers i L. d. B. H. 1821. No. 2885. og 2890.) De 2 Dele af Laanet optoges i Pd. St., og 1/2 eller 1 Mill. i Hamb. Bco. Mark, 14 Mk. regnet for 1 Pd. Sterl., altsaa 14,000,000 Mk. H. B.; om den ene Halvdeel af Laanet var bestemt, at samme ikke skulde præsteres førend 1825. Renterne 5 pC. aarlig. Nu ere ifølge Bekjendtgjørelse af 3 Maj fra Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, og paa Grund af Kongel. Besal. 22 Marts d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
alle til dette Laan hørende Obligationer opsagte til Udbetaling til 31 Dec. 1825, at modtages. hos Bankøren B. A. Goldschmidt & Comp. i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Færøiske Sange. (Begyndt i No. 38.) Ebbo Galts Vuisa. Maaskee rettere Ebbo Kadls, da det forskjelligen udtales. Kaal skulde da være det samme som Karl. Men Peder Syv kalder det Ebbo Salt, som vel derfor i de senere Tider har været meest giængs paa Færøerne. I. Det var hiin unge Ebbo Salt ham lystede ud at ride. Mødte ham da hans Morbroder, under grønne Lide. 2. Mødte ham da hans Morbroder, under grønne Lide, Hilsæl du min Systersøn, hvor lyster dig at ride? 3. Rid dig ikke i grønne Lund, spild ikke Aftenen din, Rid dig heller til Kroen hen, Drik der Miød og Viin. 4. Han reed sig i Lunden hen, samme Aftenstid, Der ham ene i Møde kom Bondens Viv saa blid. Hør du væne Bondeviv Yndest und du mig, Tolv Mark af det røde Guld vil jeg give dig? 6. Jkke vil jeg unge Mand. Gave tage af dig; Jeg seer saa meget med mine Øine som Gud har undet mig. 7. Behold du selv dit røde Guld, jeg vil det ikke tigge; Jeg eier mig en Dannemand han lader dit Guld vel ligge. F. Han rev af hende Kaaben, han skar den med en Kniv; Vogte dig vel kiære Dannesvend sligt koster dit unge Liv, Han rev af hende Kiolen, han sleed den med sin Spore, Vogte dig vel du Dannesvend, du kommer for Stevnings Borde. De har nu revet mine Klæder sønder, gjort mig Last og Skam, Gjør det dog for Deres Æres Skyld, dølg ikke Deres Navn, II. Kaaben min er riblet og stribet, med Skarlag syet den er, Svende kalde mig Ebbo Salt, det Navn til Hove jeg bær. 12. Kaaben min er riblet og stribet, dobbelt Skarlag jeg bær, Hoffolk kalde mig Ebbo Galt og saa gaaer Sagnet her. 18. Silde var det om Aftenen, Gierningen var gjort. Aarle var det om Morgenen, den blev for Kongen ført. 14. Det var kjække Bonde, ganger for Kongen at kære, Hustrue min er voldtagen, og vunden mig stor Vanære. 15. Jeg klager ikke om Oxe, jeg klager ikke om Koe; Jeg klager om min Danneqvinde for mig skulde holde Boe. 16. Jeg klager ikke om Oxe, og ei klager jeg om Kalv, Men jeg klager om min Danneqvinde, jeg kunde ikke raade hende selv. 17. Det var hin unge Konge, han var saa hastig til Tals, Haver det Svend eller Ridder gjort, det koste hans egen Hals. 18. End mælde Dannerkongen, og uddrog han sin Kniv, Haver nogen af mine Hovmænd det gjort, da skal det koste hans Liv. 19. Kaaben hans var riblet og stribet, med Skarlag syet den er, Svende kalde ham Ebbo Galt, det Navn til Hove han bær. 20. Kaaben hans er riblet og stribet, Dobbelt Skarlag han bær. Hoffolk kalde ham Ebbo Salt, og saa skal Sagnet gaae her. 21. Mælde det Dannerkongen, og slog sin Haand mod Bord, Jeg vilde før mistet mit halve Rige, end have talet det Ord. 22. Fremkom Ehhos Moder, faldt for Kongen i Knæ Jeg byder for min kjære Søn, halvt mit Guld og Fæe, 23. Fremgik Ebbos Fæstemøe, faldt for Kongen i Knæe, Jeg byder for min Fæstermand Alt mit Fæste Fæe, 24. Jeg byder for ham Dyrs Horn, i Sydlande er det kiøbt, Uden til af hvide Sølv, inden af røden Guld støbt. 25. Fremgik Peder Gruer, det kunde ingen formode, Jeg byder for min Fostbroder, Femhundrede Gaarde saa gode, 26. Jeg byder for ham Landsborg, du monne den længe forlange; Det bliver ikke medens du lever, den bydes dig for een Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
27. St. Mikkels Kirke staaer i Lund, skinner heel af Guld. Den frelser ei Ridderens Liv i Dag var den end inden fuld. 28. Det var Ebbos Fæstemøe, kiæmmede hans gule Haare, Ved hver den Lok hun redte mødige fælder hun Taare. 29. Tag nu kun min Kaabe blaa, bær Bondens Kone i Løn, Jeg svær ved mig og ei ved Gud Hun føder ei slig en Søn. 30. Tager J nu min Kaabe blaa, bringer den Bondens Viv. Jeg svær ved mig og ei ved Gud, hun føder ei sligt et Liv. 31. Mælde det kjække Ebbo Salt, da han blev leedt til Stokken. Min kjære Bonde hug nu haardt, saa Blod smitter et mine Lokker. 32. Det var kjække Bonde hug med ivrigt Mod, Hovedet fløi langt af Leed, men længe Kroppen stod. Omqvæddene bruges forskjellige, hvilket næsten altid er Beviis paa, at Viserne ei ere af de ældste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Nogle udsige Peder Druer for Gruer, andre Bruer eller Struer, ligeledes sige nogle Dansborg for Landsborg. Hvorvidt Visen passer med Historien kan Oversætteren ei bedømme. Schröter, Præst i Suderøe.