JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
De som have Pandt staaende hos mig vilde behage at indløse samme inden 3de Uger fra Dato, i Mangel deraf bliver det solgt paa næst efter indfaldende Auction. Christiania den 8de November 1790. Lars Wold.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
De som har nedsatt Pandtegods hos undertegnede, advares herved at indløse samme inden den 6te December, i hvis Mangel det ved Auction bortselges.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Christiania den 10de November 1790. Holst. For en Student, helst om han tillige forstaaer, Fransk, er Condition som Jnformator ledig paa Syverstad i Asker Sogn hos General-Auditeur Flor.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
det i Intelligenz-Sedlen No. 43, averterede Fruentimmer der söger Condition som Huusholderske, og hvad som forefalder i een Huusholdning, önskes helst paa Landet, behager at melde sig i Bogtrykkeriet, hvor Forslag til en Condition kan sees.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
For en duelig Huusholderske der foreviser gode Attester, bliver Condition at faae, førstkommende Paaske hos Frue Justitz Raadinde Ancher. Paa Munkedammen faaes hvid Kaal-Hoveder, og Kaalrabi, samt en Deel Træe Frugter til billigste Priiser. I den saa kaldede Edberg Malers Gaard er et Kammer til Leie for en honet og ledig Person, som selv har Møbler.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Hermed bekiendtgiøres at Mandagen den 15de November, bliver offentlig Auction foretaget i Sponvigen over en betydelig Deel med Skibet Johannes, ført af Capitain Gerrit Jansen fra London ankommen Kiøbmands Vahre bestaaende af fiine og grove Stykker Klæde, Skiæg, Manchester, Tørklæder, Cammelotter, Barca ner, Ulden Damask, Lærreder, saavelsom adskilligt Jsenkram og en Qvantitet Jndigo og Conchenene, med hvilke Vahres Salg Begyndelsen, foretages bemeldte og paafølgende Dages Morgen, Klokken 10 slet, da Conditionerne nærmere skal blive paa Auctions Stædet bekiendtgjort. Til de Kiøbendes Efterretning anføres, at da Vahrene af Søevand haver taget Skade, erlægges af de som her i Landet forbliver i Told og Accise efter Told Roullen 7 3/4. Westgaard den 26de October 1790. Horn.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Onsdagen den 17de November førstkommende Klokken 10 Formiddag, bliver Auction afholden paa Gaarde Parten Jerico under Gaarden østre Linneberg i Aggers-Herret, over Joen Joensens Løsøre Effecter, bestaaende af Tinn, Kaabber, Jern og Træe-Tøy, adskilligt Huusgeraad, Gaards-Redskab, Hæste og Fæe Creature, samt en utærsket Korn-Stue og nogle Skippund Høs med videre.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Fredagen den 19de November Klokken 11 slet Formiddag bliver efter Vedkommendes Forlangende Auction foretagen udi og over Sr. Hans Tanums forrige Gaard i Fierdingen beliggende imellem Arne Espelin og Torkild Gierdrums Gaarde og bestaaende af en tømmeret Lafte Bygning til Gaden, hvori ere 4 Værelser og 2 JernKakkelovne samt Brygger Kiedel, dernæst en Bygning til Gaarden, samt en stor Urtehauge med endeel Frugttræer udi. Mandagen den 29de November nestkommende, Kiøkken 2 Eftermiddag, bliver udi Mægler Hr. Johan Bruuns Gaard her i Bragernæs, efter Eieren Madame Elen Sal: Otto Omsteds Forlangende, foretaget Auction over hendes her tilhørende Eiendom, Møllerne kaldet med hosliggende Bygninger og Appartinencer nemlig: 1) Et Kiær, Klippe-Kiæret kaldet, med sit Vasdrag og i samme oprettede 3 Damme. eller Dæmninger, hvormed de oprettede 3de Mølle-Maschiner forsynes med tilstrækkelig Vand. 2) Een ved Vaanings-Husene og Mølle-Maschinerne beliggende og indhegnet Enge-Løkke, som giver Sommer- og Høst Havn for 2 Kiør og 2 Heste. 3) Een ved og neden for Vaanings-Hu erne liggende indhegnet Frugt- og Urter Hauge. 4) Et nye opbygt Vaanings-Huus, hvorudi indredde Værelser og 8te Stykker JernKakkelovne, foruden Kiøkken og Kielder, samt et ved Kielderen indrettet Værelse for Tienere. 5) Et gammelt Vaanings-Huus, hvorudi en Madboed, et Bryggerhuus med Bagerovn og en indmuret Kaabber Brygge Pande. Fæehuus, Stald og andre fornødne Udhuuse. 7) Trende Mølle Maschiner med tilhørende Jnventarier, alle i god og brugbar Stand, se: a) En Sammahle Mølle. b) En Sigte Mølle. c) En Gryn Mølle, 3de Etager høy. 8) Et Maschine-Huus, 9) Et Tørke-Huus, hvorudi en Jern Kakkelovn. Hvilken samlede Eiendom og Tilliggelser, hvoraf svares aarlig Grundleye-Afgift, saaledes bliver opraabt og solgt, naar antagelig Bud erholdes; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne da forud kan ventes bekiendtgjorte. Bragernes den 23de October 1790.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Da det respective Jnteressentskab udi Friderichsmindes Kobber-Værk beliggende udi Nohre Anner Roulloug Præstegiæld, Budskeruds Amt og Aggershuus Stift har besluttet ved offentlig Auction at afhende forbemeldte Værk i sin heele Omfang af Gruber, Skiærper, Smelte-Hytte, Puk-Værk, Saug- og Mølle-Brug, samt dets øvrige Eiendomme, Løfts Gaarden med underliggende Skov, Duuse-Sæter Vold, med paastaaende Bygninger af Vaanings-Huuse, Material- og Proviant-Boed, samt Værkets øvrige Jnventarier og Redskaber, saa bliver efter indløden Reqvisition til mig herved bekiendtgjordt paa Jnteressentskabets Vegne at forbemeldte Værk, saaledes som oven specificeret, bliver bortsolgt udi mit Schichtmæster og Auctions-Forvalter Storms Huus herpaa Bergstaden Kongsberg, Løverdagen den 18de Decembris førstkommende Eftermiddag Klokken 2 slet og om antagelig Bud skeer, den Høystbydende Tilslagen; Men i andet Fald bliver paa Ligemaade og samme Sted Auction foretaget den 2den Gang Mandagen den 31te Januarii og 3die Gang Mandagen den 28de Februarii nestkommende Aar 1791. Conditionerne bliver paa Auctions-Stædet nærmere bekiendtgjordt. Kongsberg den 6te Novembris 1790. J: Storm Auctions-Forvalter ved Berg Værkerne Søndenfields. Hans K: H: Kronprins Frederichs VielsesTale, 10 sk. Frundede Overbeviisninger og Giendrivelser til Pasqvillanterne over H: N: Kronprinsens Giftermaal. 2) Kritiske Betragtninger over samme. 3) nøyere Betænkning eller Svar paa de Kritiske Betragtninger. 4) Aftvungen Erindring til Forfatteren angaaende.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Frimodige Tanker over Jndtoget og Jule-Mærker for Landet og Byen. 5) Svar til Forfatteren af Rigsdaler Sedlens Hendelser, som og noget til Forfatteren af Skriftet, noget og Formælingen etc. alle samled for 48 sk. Fastholms Philosophiske Breve over Sielens Tilstand efter Legemets Død, 36 sk. er til Kiøbs hos A. Diurendahl. Fjöber til et godt Papegoye Buur anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Alt Slags gammelt Jern modtages og contant betales efter Bonitee med 3 til 5 Rdlr. pr. Skip C. N. Schavenius. pund For Den eller De, som enten har Pandt eller andet Gods at sælge averteres, at med det første bliver Auction som sædvanlig i mit Huus, og at Angivelser dertil Daglig modtages. Christiania den 21de September 1790. Holst.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Det bekiendtgiøres herved at jeg er fløttet paa Hoved-Tangen i Madame Messerschmidts Gaard, hvorfore jeg vil have mig recommanderet hos det respective Publicum der behøver mit Johan Stolt, Arbeide. Kleinsmeed.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Et skikkelig Mands Barn, som er confirmeret, soger Condition ved Pennen, kunne strax modtage samme og anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Den rette Eiermand til eftermelte Klæder, nemlig: 1 grøn Hverkens Trøye med 12 Sølvknapper udi. 1 randet Hverkens Vest med røde Beenknapper. 1 Ditto Bomuldstøys Vest med Tambaks Knapper. 1 rødtrandet Silke Tørklæde.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
1 Par hvidfarvet spandede Skindbuxer med Beenknapper, 1 Par Bomulds Strømper. 1 Par Vexlæders Støvler og 1 rød Natlue med blaae Kandt. Kand erholde samme tilbage ved det Nordenfieldske Jnfanterie Regiment, til hvilket disse Klæder, af en Musketeer er frembragt. Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
En Elphenbeens Tommestok er funden, som af rette Eiermand igien kan bekommes hos UnderOfficier Lorenz paa Fæstningen, naar rette Kiendetegn opgives.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Hvor en Gaas er indkommen, gives Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Om Natten imellem den 30te og 31te October, have nogle grove Tyve indsneget sig i Gaase=Huuset paa Munkedammen, og borttaget 12 levende Giæs, hvoraf 5 vare Lade-Giæs; Skulde nogen kunde opdage dette Tyverie, og derom vilde give fornøden Underretning, loves en passende Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
En Sølv Spiseskee mærket P. H. K. er sin Eier frakommen, som i Bogtrykkeriet forevises Magen; Skulle den være solgt eller pandtsat, betales og indløses samme, og Navnet fortiet.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
En hviid Raane Griis er den 4de d. M. bortløbet med en til Hovind andkommen Vrang=Pur ke, hvis Hiem ikke vides; Efter Søgende i Naboelauget Opsloe og Grønland, findes ikke Raanen, thi loves en passelig Kiendelse for dens Opdagelse.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
En saa godt som nye Haand-Øxe med Bogstaver O. E. S. foruden Skaft, er bleven borte; Hvo samme kan opdage til Børre Christensen, Tømmermand paa Hammersborg, loves en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
En Spanskrør med hvid Been-Knap og sort Læder-Rem i er for 8 eller 14 Dage siden bortkommen; Er den solgt eller pandsat løses den, og kunde angives hvem der har gjort det, betales desuden en Douceur, naar det meldes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Den 1te November blev bortstiaalet paa Gaarden nedre Wilberg i Sørums-Sogn: 1 kaffe bruun Mands Klædning. 2 Fruentimmer Værkens Kledninger spettede. 25 Alen med Dreiels Væv i et Stykke. 7 Alen Dreiel i et Stykke. 3 Bomulds Tørklæder, 1 hvidt Lærrets Tørklæde. 1 Lærrets Lagen. 2 Fruentimmer Luer.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
1 Sølv Slagvands Huus udarbeidet. 1 GlasSlagvands Flaske med Sølv Skrue. Kan dette opdages, faaes en passelig Douceur af Eieren. Den 4de November udkom af min Gaard 2de hvide Giæsser; Skulde de være indkommen til nogen Retsindig, ombedes de tilbageleveret imod en Douceur af Niels Jensen Bødker.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-10
Korn-Priiserne: Dansk Hvede. 7 1/2 Rd. pr. Tønde. Ruug . fra 3 1/4 Rd. a 3 1/2 Rd. Do. Byg . . . 3 Rd. a 3 1/4 Rd. Do. Malt . . . 9 Mk. a 2 1/2 Rd. Do. Havre. . . . . . 2 Rd. Do.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Jntelligenz- Nordske. og 46. Onsdagen den 17. November 1790.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Bekiendtgiørelser: Stiftet har under 11te hujus communiceret Magistraten et Kongelig allernaadigst Rescript af 29de f. M. saa lydende: Vor synderlige Bevaagenhed tilforn, Udi indkommen Ansøgning have adskillige af de Handlende og øvrige Jndvaanere i vore Kiøbstæder Christiania og Drammen, andraget, at der imellem bemeldte 2de Handels Steder, som ligge ikkun 4 Miile fra hinanden, drives jevnlig og nesten daglig Handel, men at de, siden den almindelige Post derimellem kun afgaaer engang om Ugen, ofte nødes til at bekoste særskildte Expresser, desaarsag de allerunderdanigst have anholdt om, at det maatte være dem tilladt, for egen Regning at holde tvende Erpresser Ugentlig imellem bemeldte Kiøbstæder paa saadanne Dage som ey for vor ridende Post ere fastsadte, samt at de, med disse Expresser maatte, foruden Pakker og Gods, tillig afsende saadanne Breve, som alene vedkomme Jndvaanernes egne mellemværende Sager, ikke taale Ophold, hvilken Ansøgning vi have ladet Os allerunderdanigst foredrage, tille Din derover afgivne Erklæring, saavelsom vort General-Postamts Betænkning og fulgte Forslag fra Postmesteren i bemelte Christiania, Johan Andreas Messel, denne tillige har oplyst, at, efter sidste Indretning skulle Posten fra Christiania til 2. afgaae: 1) Torsdag Middag Klokken 12, under Forenelse med den Kongsbergske, na havns Post saa betimelig indløb, men at dette allerede i lang Tiid har seile, Jndretning altsaa været uden nogen Nytte. 2) Torsdag Aften eller Fredag Morgen efter Kiøbenhavns Postes Komme, under med den almindelige Vestre Post, men at dette sidste er alene skeedt, saa at J Correspondentere ikkun have haft denne ene Post fra Christiania Ugentlig.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Hvorimod der i Henseende til den nu værende Post fra Bragnæs til Christiania er gjort gende Bestemmelse: 1) At Fredagen udleveres i Bragnæs Post-Contoir Drammens Breve, som tilligemed almindelige Vestre Post indløbe til Christiania samme Aften eller Natten til Løverdag. 2) At Løverdags Morgen atter afgaaer fra Bragnæs en anden Post, under Forenelse med Kongsbergs, som til Christiania samme Dags Aften inden Klokken 5 indløber, men at disse tvende Poster, siden de ere saa nær paa hinanden ogsaa ere af liden Nytte, da en Post midt i Ugen derimod savnes. Thi give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi, i Anledning heraf, samt efter forommelte Forslag, allernaadigst ville have bevilget: at Post-Bonden fra Lier Præstegield ved Bragnæs som hver Løverdag inden Klokken 5 om Aftenen bringer Bragnæs og Kongsberg Poster til Christiania, maae, ved Retouren, medbringe Post fra Christiania til Bragnæs, som altsaa kommer til sidst meldte Sted inden Søndags Morgen, samt at Drammens Correspondentere maae indlevere deres til Christiania bestemte Breve i Bragnæs Post-Contoir Tirsdag Eftermiddag da Bragnæs Expressen skal være forbunden til at medbringe samme, ved hans Komme til Christiania, Onsdag Aften, hvorved altsaa bemeldte Correspondentere, naar disse Breve strax om Torsdag Morgen ved Postbudet fra Christiania Post-Contoir blive udbragte, kunne have Svar med den Fredagen indløbne Post; og paa det at bemeldte Borger Expresse ikke skal bebyrdes med denne Brev Vædske for intet, ville Vi tillige allernaadigst at samme derfor maae tilstaaes halv Skydsløn for de 4 Miile imellem Bragnæs og Christiania, som vil udgiøre omtrent 17 Rdlr. aarlig; Hvad i øvrigt Paquet- og Stykgods Befordring angaaer, da ville Vi allernaadigst tillade, at Supplicanterne maae, til Lettelse og Beqvemmelighed for deres forsamlende Pakgods og Kiøbmandsvahrer, afsende saadant ved en particulair Expresse, under vedbørlig Opsigt, at dermed ikke forøves Misbrug, dog med Undtagelse af BancoSedlers Forsendelse med denne Erpresse, siden vort General-Postamt, efter de nu værende Jndretninger, ingen Sikkerhed kan give for Banco Breves Befordring med samme." Hvilken Høykongelig Resolution til de Handlende og øvrige Jndvaaneres fornødne Efterretning herved bekiendtgiøres. Christiania Raadstue den 16de November 1790. in fidem ProtocolliArbin.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
under 11te hujus har Stiftet communiceret Magistraten det Kongelige General Told-Kammers Skrivelse af 16de f. M. saa lydende: Det har behaget Hans Kongelige Majestet paa dette Kammers derom gjordte allerunderdanigst Forestilling ved Resolution af 6 dennes allernaadigst at approbere: At den ved Placaten af 18 Augusti 1786 i 8 8 og Placaten af 6 Junii 1787 i 10 5 tilsagte Frihed for Slave Lastepenge og Rancons Penge for den directe Fare mellem Jsland og Middelhavet, skal forklares derhen: At de Skibe som fra Jsland forbie seiler Caps finis terræ, men ey fra Stedet paa hin Side deraf retournere til Jsland, befries alene for de extra Lastepenge som ved Udgaaende vare at oppevære, altsaa for disse Lastepenge for det Aar hvor i Skibet paa Hiemreisen forbie sejler dette Cap; At de Skibe som uden fra Jsland at være udløbne, seile forbie Caps sinis terræ fra et Sted paa hin Side deraf til Jsland, befries for de extra Lastepenge som ved Ankomsten til Jsland, i Fald der var Toldstæd, vare at beregne for det Aar hvori Skibet paa Tilbagereisen passerede bemeldte Cap, og at Skibet, naar det baade fra og til Jsland directe passerer Cap er aldeeles frit for extra Laststepenge for 2 Aar, naar Hen og Tilbageresen ikke tilendebringes i et Aar. Heraf følger: 1. At naar det fra Jsland til hin Side Caps finis terræ udgangne, men ej til Jsland tilagegaaende Skib i samme Aar baade paa Hen- og Tilbagereisen omseiler Cap ere ingen extra kastepenge at erlægge for Tilbagereisen. 2. At naar et Skib, udklaret fra en anden udenlandsk Havn, og som altsaa der har erlagt er et Aar Extralastepenge, i samme Aar paa Tilbagereysen til Jsland forbieseiler Caps finis rræ, findes ingen Eftergivelse eller Tilbagebetaling for Tilbagereisen Sted. anconspenge Frieheden strækker sig allerne til Enden af den Maaned hvori Ladningen fra sland udlosses, eller regnes allene fra den Maaned, hvori med Ladningen for Jsland begyn es, naar ikke baade Hen- og Tilbagereisen skeer hen og til Jsland.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Videre har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at bemyndige Kammeret, for de Vahre som til Jsland og Finmarken fra Stæder i de Kongelige Riger udklareres indtil videre, at lade de Afgifter som maae formodes at være ved Jndførselen deraf betalte, tilbagegive mod Losse-Attesters Tilvejebringelse i Tiden, og med at Udførerne, for saavidt det ikke ellers er tydeligt og kan skiønnes, bevises at de blandt Vahrene, hvoraf lige i de Kongelige Riger og Lande tilvejebringes eller forfærdiges, ere fremmede eller fra fremmede Stæder indførte, Om disse allerhøyeste Resolutioner ville Hr. Kammerherre behageligen underrette de Handlende, som altsaa, naar de i Forveien forevise de Vahre som udføres, og bevise, for saavidt det er fornødent, at Vahrene ere fremmede, kunde indtil videre vente Rettighederne tilbage givne mod Sikkerhed for Losse-Attest i Tiden. Hvillen Høybemelte Skrivelse for de Handlende i Christiania og sammes Forstæder herved bekiendt Christiania Raadstue den 16de November 1790. giøres. in siden ProtocolliArbin.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Stiftet har under 11te hujus tilskrevet Magistraten saaledes: At, da Lovgivningen for Norge er i denne Henseende den samme som ved Kiøbenhavns Hof og Stats-Rett, hvor Auctions Salarium over Kiøbmands Vahre, naar Summen er over 500 Rd., beregnes til 3 Procento af det første 1000 Rdlr., og af det øvrige, fra 1000 Rd. til 2000 Rd., til 2 Procento og saa fremdeles; saa bør denne Beregningsmaade som overeenstemmende med den ved Sportel Reglementet for Norge antagne ogsaa følges, da den heele Nedsettelse eller Moderation i Auctions-Salario, ville for største Deelen blive uden Brugbarhed, naar den skulle have Hensigt til enkelte Hammerslags Størrelse; Men naar, som ved Stervboe Auctioner ofte indtreffer, Kiøbmands Vahre og andre Effecter selges mellem hinanden, maae hver for sig uddrages, og Salarium derefter adskilt beregnes.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Hvilken høystbemelte Skrivelse med indeholdende Det Høykongelige Danske Cancelliets Refolution af 30te f. M. herved bekiendtgiøres Jndvaanerne i Christiania og sammes Forstæder. Christiania Raadstue den 16de November 1790. in siden Protocolli Arbin.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Paa Mandag den 22de November førstkommende afgaaer den Kongelige Expresser herfra til Kiøbenhavn; Jndleveringen er samme Dags Formiddag fra Klokken 8 til 12 slet, som herved Messell. bekiendtgiøres.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Omendskiønt, efter offentlig Jndkaldelse i de Trundhiemske Addresse Aviser, alle Vedkommende Formyndere og Værger med fleere til en Ober-Formynder Examination, ere indkaldte at møde førstkommende 13de December paa Røraas Amthuus, saa finder jeg end videre nødvendig i Christiania Jntelligentz Blade, at indkalde de samme Personer, til ovenmeldte Tiid og Sted at møde eller møde lade med den Rigtighed som Lov og Anordninger fordrer, og om nogle Personer gives, som her inden Kaabber Værkets Jurrisdiction har enten for lang eller kort Tiid siden arvet, men som dog i Myndig Stand ikke givet Afkald, advares tillige at meddeele deres Formyndere samme til Arvens Udslettelse af Formynder Bogen, saafremt Arven er annammet. Knoph. Røraas den 24de October 1790.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Af Christianiæ Liig Casses 2den Classe No. 123, er død Sr. Jocum Starenberg Væver, som Aarøe. bekom til Begravelse 50 Rdlr. bekom til Begravelse 50 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Skulde nogen have noget at fordre udi forrige, Klokkestøber Erich Ronnings Boe, ville de uopholdelig melde sig, eller siden tage Skade.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Christiania den 15de November 1790. Skulle nogen endnu videre have at lagttage ved Skiftet efter Salig afdøde General-Major Hans Carl von Braun, da ville den eller de, behage saadant at andmelde paa Sterboe-Gaarden Hoel i Fornæds Annex til Wangs Præstegield Fredagen den 3die Decembris førstkommende, da Skiftet der den Tiid for sidste Gang bliver behandlet til endelig Slutning. Gaarden Ringsager den 30te October 1790. C: Stangebye.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Skiftet efter forrige Sognepræst til Ringeboeafgangne Provst Jrgens er berammet at sluttes den 18de Januarii 1791 i Froens Præstegaard, hvilket for Vedkommende bekiendtgiøres. Mit Skib Emanuel som føres af Skipper Christian Mønneberg er formodentlig nu i Hamborg, med ham kand faaes Vahre enten til Christiania eller til dette Sted mod billig Fragt, naar Vedkommende som deraf vilde betiene sig, ordinere saadant med denne Post. Tønsberg den 9de November 1790. Jacob Berg.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Af Spydebergs Fattig-Casse er 114 Rdlr. til Laans imod rescriptmæssig Pandt, naar Vedkommende derom henvender sig til Stædets Sogne. Thomas Rosing. præst.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
De Jnteressentere og Deditorer som skylder Renter og Præmier til denne Byes Brand Assurance-Casse for 11te September Termin h. a. der forlængst er forfalden, bliver herved foruden de ved Budet gjorte Erindringer, end videre herved advarede og anmodede at De behagentlig i det seeneste inden denne Maaneds Udgang vilde indfinde sig med sammes Betaling, thi i Mangel deraf bliver Præmierne med bestemte Mulcter opgivet til Jnddrivelse ved Udpantning, og de udlaante Capitaler med indestaaende Renter paa Lovlig Maade indtalte, da Vedkommende i saa Fald maae tilskrive sig selv den deraf flydende Uleylighed. Brand Assurance-Cassens Contoir udi Christiania den 2den November 1790.
Norske Intelligenssedler, 1790-11-17
Efter et skammeligt Brevs Tilsendelse paa et vist Sted af et ildesindet og Æreskiændende Menneske da samme fandtes uden Navn, er udspredet Rygte om mig, som angaaer min Ære. Hvorimod jeg findes høyligen Foraarsaget for at gien Nive denne Æreskiender sin ulovlige Behandling, da det dog er noksom bekiendt af respective Folk Jnden- og Udenlands der har haft Correspondance, med mig, hvordan mit Forhold er; Hvorfør jeg vil have mig u bedet af retsindige Mennesker at oplyse denne Gierningsmand, hvor jeg da lover for sin veltænkende Oplysning en betydelig Douceur. Hans Wallebye.