JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Svendborg, den 20 Februar. Jgaar blev paa Thorseng afdøde Birkedommer Tofte høitidelig jordet. Uopfordret havde 12 unge Søemænd med det danske Flag indfunden dem, ligesom og 12 hvidklædte Jomfruer med Blomster og Krandse. J Bregninge Kirke, hvorLiger indførtes, blev holdt en saare skjøn og passende Talle over den Afdøde, hvori hans saa fortrinlige Egenskaber rørende skildredes. Savnet af den Afdøde, der efterlader sig Enke og 2 Børn, beklages i høieste Maade. Neppe i to Aar havde han været Birkedommer paa Thorseng, men i denne korte Tid erhvervet sig en udmærket Agtelse og Tillid hos alle Øens Beboere. Dette udtalte sig ogsaa tydeligt nok i, at skjøndt Liigvognen fulgte Toget, Liget blev baaret den ladt Vei fra Slottet til Kirken, samt fulgt tilfods af Thondings høie Eier og flere Officerer, ligesom og af en Liigskare af over 300 Personer, meest Uindbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Blandt mange skjønne Qvad i Anledning af den høifortjente Gielstrups Død, fortjener følgende en udmærket Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
J Krandsen paa Gielstrups Riste. Kraftfuld som en Eeg fra Fortids Dage, Livlig, som den unge Blomst i Vaar, Nød, tilfreds med Dig tildeelte Kaar, Du Din Banes Aften uden Klage. Stormen knækker Egen, Blomsten døer, Graven over Kjæmpen selv sig lukker, Og snart Rosen fine Blade strøer, Hvor ved Kjæmpens Urne Vennen sukker. Men den Eviggode glemmer ikke Vennen af sin herlige Natur, Glad og fri, som Fuglen, løst af Buur, Vandrer hisset Da med Ynglingsblikke. Nu saa leve skal i Venners Barm Mindet om Dit sjeldne Værd herneden! Som Du her var var, i Fryd og Harm, Er Du vor igjennem Evigheden, F. Hage Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Den 1saarige Virtuos paa Fortepiano, Theodor Stein, Søn af Musiklærer Stein fra Hamborg, lader sig i denne Tid høre i Hertugdømmerne, og opvækker de herligste Forhaabninger. Det er imidlertid ikke saameget hans store Færdighed, hedder det om ham, som hans productive, skabende Kraft, der sætter Enhver i Forundring. Naar han phantaserer frit, fremtræde de kosteligste musikalske Tanker, de forunderligste Travesteringer, de yndigste Harmonier. Han phantaserer paa Stedet over ethvert opgivet Theema, ligesom ogsaa over flere paa een Gang. Man kan med Rette kalde ham en musikalsk Jmprovisator." Første Hefte af "Skjold, et Maanedsskrivt for Danske, har i disse Dage forladt Pressen, og indeholder adskillige interessante fædrelandske Artikler, af hvilke en, under Overskrivt: "Danske hædrede af Fremmede, med varm Følelse omtaler, som den mærkværdigste Æresbeviisning: Oehlenschlagers Bekrandselse i Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
J de samme Dage - siges der da talentfulde Landsmænd nedlade sig til med smaalig Kløgt at pille Bladene af hans længstfortjente Laurbærkrands, række Fremmede ham en ny, en synlig og haandgribelig, under Hædersqvad og Jubeltoner. Et dannet Folks ypperste Skjald har paa den høitideligste Maade erklæret ham for Nutidens største Digter. Og denne Værdighed skal han visselig beholde indtil han i en høi og hæderkronet Alderdom, som Göthe nu, slipper Harpen af den trætte Haand og indrømmer en Yngre Høisædet. Men hiin store Hædersbeviisning er endnu i flere Henseender mærkelig. Vort Olds Særpræg er sløvt Døgnsyslerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
J de fleste Menneskers Hoveder ligger hver høiere Jder qvalt under en Spindelvæv af smaalige Beregninger over hver Times Vinding. Hiin Begivenhed var et mægtigt Udbrud af den længe underkuede Begeistring for det Store og Ophøiede. Hvor aandsopløftende er Skue, at see fornyet i vore Dage og i vort kolde Norden hiin betydningsfulde Skik at række Snillets Fyrster Seierens Sindbillede. - Den var endelig mærkelig med Hensyn til selve Folket, hvor den fandt Sted. Den blev en høitidelig Forsyningsfest mellem tvende brave, af hinanden længst miskjendte, Nabofolk - to ædle Brødre, som forblindede have anseet hinanden for Fjender og med uskaansom Haand stødt Sværdet dybt i hinandens Bryst. - Tegner har lagt Grundstenen til Foreningens Tempel. O, at vi Alle stræbte at fuldende det at ham begyndte Værk, At dog Danske, Svenske og Norske aldrig tiere miskjendte hverandres Værd, Forstode vi ret at holde sammen i Liv og Død, da skulde Norden kunne lægge sit Sværd, som et tungt Lod i Europas Vægtskaal - da skulde Odins ældgamle Stamme være evig uovervindelig 17. Samme Hefte siger om det i Aarhuus nyligt oprettede Bibliothek for Haandværkstanden: "Gib vi inden faa Aars Forlød maatte see denne gavnlige Foranstaltning efterlignet af alle Rigets Stæder. Det kunde maaskee tænkes muligt, at med Tiden, naar en saadan Samling var voxet til en vis Størrelse, dens Afbenyttelse ogsaa kunde inddrømmes Omegnens Landboere. Den danske Bonde, især den jydske, har megen Sands for Læsning. Der findes vist Mange, der med Glæde gave en Rigsbankdaler og Aaret, for at kunne have Leilighed til at erholde en og anden Bog tillaans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Landsby-Skolelærerne, hvis Kaar sjelden eller aldrig tillade dem at kjøbe Bøger, vilde ogsaa ved Brugen af slige Stiftelser sættes istand til at udbrede mangen nyttig Kundskab iblandt den dem anbetroede Ungdom. At forædle Folkets store Masse ved Oplysning, Jndsigt og Sandhed, det er at arbeide paa Fædrelandets Velstand, Styrke, Held og Hæder. Velsignet være enhver Bestræbelse, i det Smaae, som i det Store, der sigter til dette heldbringende Øiemed." Ni Personer af Hillerup Bye, som vare tiltalte for tildeels at havt smuglet Varer over Kongeagen og dermed drevet Landprang, samt for at have forseet sig imod vedkommende Toldbetjente, saa og for Overfald paa Betientene, og for at have bortført endeel af de anholdte Varer, ere ved Landsoverretten i Viborg frifundne for Actors Tiltale; dog at 6 af de udrede de, hver for sit Vedkommende, af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Det Offentliges Ret er reserveret imod 2 af de Tiltalte. med Hensyn til det dem imputerede Landprang, og moden Tredie for at have beediget en urigtig Forklaring for Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Weile, den 26de Februar. En Huusmand af Højen Hede, i Højen Sogn, døde meget pludselig og, som man formodede, af Gift. - Jgaar blev desangaaende, efter Amtets Ordre, anstillet Undersøgelse af Politimesteren, og Byens Læger ved Forhør og Obduction af Liget. Den Afdødes Kone benægtede at vide anden end naturlig Aarsag til Dødsfaldet, og videre Oplysning har man endnu ikke kunne erholde. - Ved Obductionen fandtes Hovedet stivt frosset, saa der med samme intet kunde foretages. Lægerne aabnede da Underlivet, for at undersøge Maven, hvilken de, af Mangel paa chemiske Apparater der paa Stedet, toge med til Weile til nærmere Undersøgelse. Herpaa ville nu tildeels de videre Foranstaltninger beroe. Som nok et Beviis paa, at Overtro langtfra endnu ei er udryddet hos vor Almue, anføres i Aalborg Avis, fra Frederikshavn: at en syg Tjenestekarl havde for leden Morgen i al Troskyldighed fortalt sin Huusbonde, at han om Natten var krøben tre Gange igjennem en Hestepude; hvilket formodentlig en eller anden klog Mand havde raadet ham. Det havde rigtignok været et besværligt Experiment for ham, men han sporede ogsaa allerede de gode Virkninger, og befandt sig nu fuldkommen vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Den Hs. Majestæts Kasse tilhørende Hovedgaard, Sohngaardsholm, med Tilliggende, samt Besætning og Jnventarium, er solgt til Hr. C. Nyholm paa Duemosegaard i Sielland, for 20,000 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
J Aalborg Avis læstes nylig følgende smukke Parabel: Ved min salig Moders Grav. Der Kongen engang vandrede omkring imellem de mange yndige Blomster udi sin store Have, han selv havde anlagt, tildrog sig een af dem især hans Opmærksomhed; ubøiet og duftende stod den der, oplivede sit hele Bed ved sin blide Vellugt, og meddeelte flere Planter af sin Skjønhed, saa de bleve skjønnere end de forhen vare. Kongen mærkede sig denne Sieldne, benaadede Haven længe med dens Nærværelse, afplukkede den om sidder med Omhyggelighed, og før den enkeltviis vilde tabe sine Blade; lod Stængelen med dens ikkeduftende Løv, og Frøhuset blive tilbage i Haven, men tog de aandfulde Blade op med sig i sine kongelige Gemakker. - Men i Haven, der hvor den Skjønne stod, fremspirede endeel Smaablomster, der at see til, vare af samme Art, og Kongen skuede naadig ned til dem, og sagde: O! lader det Frø, Eders Møder har udstrøet, ikke udarte, lyk saliggjører meget mere, hende liig, min store Have med velgjørende Duft og heldbringende Balsom; jeg skal da omhyggeligen pleie ogsaa Eder længe her, og siden bevare Eders aandfulde Blade i mine skjønne Urner og Vaser, hist oppe, hvor de uvisnende skulle forblive til de sildigste Slægter. Aarhuus, Februar 1830. H. P. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Bekjendtgjørelser. Efter 18 Dages haarde Lidelser af en nerveus Feber blev, i Fredags Morges Kl. 4, min uforglemmelige Mand, Distriktschirurg Johan Christian Stengel, i hans Alders 58de Aar og 6 Maaneder, mig ved Döden berøvet. - Foruden i flere Aar at have staaet i Hs. Majestæts Tjeneste, som Chirurg ved det Militaire, var han Distriktschirurg her paa Stædet i lidet: over 25 Aar. - Som Forligelsescommissair fungerede han her i Byen omtrent 17 Aar. - 124 Aar 11 Maaneder 5 Dage nod jeg den Lykke at være hans Ledsagerinde her i Livet. - Enhver der kjendte ham, veed altsaa bedst hvad jeg, som hans höist bedrøvede Enke, maa föle ved hans Bortgang. - O Venner, skjænker mig derfor en stille Deeltagelse i min billige Sorg. Fred med hans Støvl!! Skive, den 28de Febr. 1850. E. C. Stengel, föd Söegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Veirmøllerne ved Varde Kjøbstæd, tilligemed Møllergaarden og det dertil henlagte Avlsbrug, hvorpaa kan holdes og fodres 8 Køer, 4 Heste og 10 Faar, samt en Teglovn med fornøden Huus, agtes bortsolgt underhaanden. Paa Møllerne, 2de i Tallet, hviler ingen Hartkorn eller Mølleskyld. Den ene er en Stubmølle med 2de og den anden en hollandsk Mølle med 4 Qværne og Sigteværk. De ere Begge i en umærket vel vedligeholdt Stand og saa gode som nye, og i hvilken sidste Henseende det bemærkes: at der i Aar er indlagt nye Væltebom og Vinger i den hollandske Mølle. Møllergaarden, der er indrettet til en Familie uden for Bondestanden, og som haver tvende temmelt store Frugt- og Kjøkken=Hauger, er ligeledes i fortrinlig god Stand. Til Møllerne ere samtlige Varde Kjøbstæds Jndvaanerne uden Undtagelse, Tvangsgjæster, og ligesom de derfor i Følge Previlegiernes Jndhold: der seenest under 22de Febr. 1814 og 28de Novbr. 1817. ere forsynede med allernaadigst Confirmation, paadrager dem Mulct ved at lade deres Korn formale Andet: steds, saaledes er det ogsaa under en lignende Straf forbuden udenbyes Møllere at afhente deres Korn til Formaling. Ved Teglovnen findes Leer i Overflødig hed, der er skikket saavel til Muur, som Tagsteen. Eiendommene kan tiltrædes til hvad Tid Kjøberen maatte ønske det. Conditionerne, hvoriblandt den i at Størstedelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende, i Eiendommen, saavelsom den videre fornødne Oplysning, vil nærmere erfares, naar man desangaaende enten mundtlig eller i portofrie Breve, behagentligst henvende sig til undertegnede Eier. Tjellutsen. Urup Mølle, beliggende 1 1/2 Miil fra Horsens i en skiøn og frugtbar Egn, hvis samtlige Bygninger og Maleværker 1827 af nye er opført og Stuehuset af Grundmuur med Kielder a. endog indrettet til Beboelsfor en Familie udenfor Bondestanden, agter Eieren formedelst anden Bestemmelse underhaanden at bortsælge. Møllen har 5 Qværne foruden et med samme indrettet Stampeværk, der Alt drives ved 2de Overfalds Vandhjul af 7 1/2 Alens Størrelse, til hvis Drivt er meer end tilstrækkelig Vand, hvorpaa hviler Mølleskylds Hartkorn 2 Tdr. Hertil har Møllen et ei ubetydeligt Areal gode Jorder samt betydelig Engbiering, en Deel Krat skov hvoriblandt og en Deel ung Træ-Opvært, samt fornøden Tørvejord af bedste Bonitet, Alt med A. og E. Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. størstedelen Hovedgaardstaxt. Hvis snarlig Salg ei finder Sted kan og Møllen faaes under Forpagtning fra næste 1ste Mai. Liebhavere ville behage at henvende dem til Eieren. H. Friis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Min iboende Gaard, beliggende i Jllerup, 1/4 Miil fra Skanderborg, agter jeg underhaanden at bortsælge. Gaarden staaer for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr., dens aarlige Udsæd er 12 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 26 Tdr. Havre, 2 Tdr. Boghvede, at Enghøe avles aarlig circa 80 Læs foruden ikke ubetydelig Kløverhøe, Besætningen er for nærværende 6 Heste, 29 Høveder, 19 Faar. Til Gaarden er fornøden Skov og Tørvejord, der tilligemed Marken, som er at god Bonitet, Alt ligger samlet. Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai. De Liebhavere som skriftlig søge nærmere Oplysning bedes ved portofrie Breve at her vende dem til Undertegnede. Jllerup, den 1ste Febr. 1830. Bolmig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Enhver som har noget at fordre i Stervboet eft her i Byen afdøde Muurmester Dahl, ligesom og hver der skylder noget til bemeldte Boe, ville behage at af gjøre saadant med undertegnede. Aarhuus, den 1ste Marts 1830. P. Wellassen, Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Kjøber til et godt Dreielad anviser Adresekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Med Hensyn til mine foregaaende Avertissement angaaende Lærer- og Lærerindeplads i Ringkjøbing da bemærkes det nu til Efterretning for dem som deres maatte have indledt Correspondence, at Lærerindeplesen er besat, og paa en forventende allernaadigst R. solution beroer Udfaldet af en Lærers Ansættelse. Lütken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
En Huusholderske, der har fortrinlige Attester, Vidnesbyrd om sin Duelighed og øvrige Forhold, ønske sig en Condition til 1ste Mai. Adressekontoiret i Al huus meddeler nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Et ungt Menneske, der i det Holsteenske har le Landvæsenet og om sin Duelighed som sædelige Opf sel kan forevise paalidelige Anbefalinger, ønsker sig Codition som Avlsforvalter, som han, om saadant 5 skes, kan tiltræde strax. Det Nærmere kan erfaved at henvende sig i portofrie Breve til Dr. jur. og A. vocat Mayer i Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-04
Duelige Grøvtgravere kunne, i indeværende Aa her erholde et ikke ubetydeligt Arbeide med Oprensniaf den fra Colind Sund til Havet løbende Aa, . hvilket Arbeide skal begyndes saasnart Aarstiden tillader. De som ville paatage sig dette Arbeide, i der sig hos Undertegnede inden denne Maaneds UdgaGrenaae, den 4de Febr. 1830. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
(Jndsendt.) Vilhelm til Laura. Auf Erden. Wohnt der Verdacht - und die Racht, Dort - ist Licht. Müller. Laura sidste Gang jeg til Dig skriver, Al. Dit Aasyn er jo nægtet mig; Grumt for min Skyld Du indspærret bliver, Og tyranske Frænder vogte Dig. hvad er da, o elskte Mol min Brøde, Hvorfor nægtes mig Dit hulde Smil; Hvi skal i mit Hjærte Sorgens Pil Kun til Klagegang min Harpe møde: For jeg elsker Dig; Du er mig huld, Derfor maa jeg aldrig mer Dig skue, Og fordi jeg har ei Gods og Guld, Kun mit Hjærtes evigtændte eut. Hør mig Laura da for sidste Gang: Inden Døden Læbens Lyd forstummer, Inden Hjærtet brister af sin Kummer Venligt Øre laan min - Svanesang. Snart - jeg føler det - er endt min Kval; Staven brudt; og knust er Aandens Bolig; Om Dig stedse svæver jeg urolig: Ned paa Jordens Fryds- og Kummers=Dal. Thi, endskjøndt mit Hjærte slaar ei mer, Skjøndt min Aand fra Jord sig monne hæve, Henrykt den paa Verdens Livet ser Og maa, elskovsdukken Dig omsvæve. O min elskte Pigel til, og lid, Vil man end Dig til en Anden tvinge Det kun varer denne Prøvetid, Svinder bort naar Jordgravklokken ringe. Thi vor Lue, aandig Kjærlighed, Fra den store Elschadaih stammer, Synker ej i Gravens Mørke ned, Tæres ej af Tidens korte Flammer. O Farvel da Laura, aldrig mer Glæden skal fra mine Strenge tone, Førend hisset, i en bedre Zone, Jeg forklaret Dig blandt Engle ser. Randers, den 27de Febr. 1820. D. C. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
Bekjendtgjørelser. Hos en i Rinds Herred for Jndbrud og Tyverie anholdt Person, ere følgende Koster forefundne: Et nyt rødt Silkeklæde, et rødt hvidprikket dito, et blaae hvidstjernet dito, et sort Silketørklæde med blaatrykket Bort, en Blaargarns Skjorte, et stort blaat Bomuldstørklæde, en Tællekniv, et Sølv=Lommeuhr med 2de Kasser og Sølvkjæde, et stort Signet, med Agatsteen i og Messingkjæde ved, 2 Sølv Spiseskeer med Bogstaverne A. M. S. D., et Trapibehoved med Sølvbeslag og Rør, en gl. Tobakspung, en bruun Tegnebog, et Par store og et Par mindre sorte Uldvanter, et rødt Bomuldstørklæde, et stort bruunt Silketørklæde, et dito Bomuldstørklæde, alle 3 hele Tørklæder, en liden Messing Uhrnøgle, en Lærreds pung med 7 3/5 Specie i, bestaaende af en heel Specie 2 Stkr. 3/3 Dele, en dansk Chr. 5tes Krone og forøvrigt smaat Courant, 2 Sølvhager med Bogstaverne, L. D. H. L., et Lod flettet lyst Haar, en Lærreds pung hvori var 5 Mk. 15 s. i Kobberpenge, en Sølv 15 Skilling og et Stk. Lat, 12 Rbd. i Sedler, nemlig en Femrigsbankdaler Seddel og 7 enkelte, 2 heele Species, en halv Kardus Tobak, 4 hele Specier, en mørkeblaa Frakke uden Dræt med en Sidelomme at stribet Hvergarn, en hvidstribet Nattrøie, en Blaarlærreds Skjorte, et Par store Støvler med Jernsinker, syede hver til sin Fod, et Par sorte Uldstrømper, 2 Par Strømpebaand, der ene Par sort og hvid flammet, det andet hvidt med grønne Striber, 2 Par Buxeseler, det ene Par sorte, hvid og rødstribet, det andet sort med røde Striber. Skulde Nogen være disse Dele frastiaalne, da ere de til Eftersyn paa Politiekammeret her i Byen, hvorhos det, til Oplysning, bemærkes, at den Anholdte, som tvende Gange er undvegen fra Viborg Tugthuus, første Gang undveeg den 12te Octbr. f. A. og sidste Gang den 20de Decbr. næstefter, samt at de foranførte Dele ere forefundne hos ham, deels da han, efter sin første Undvigelse, frivillig indfandt sig i Straffe=Anstalten den 18de Novbr. sidstl., og deels ved hans Paagribelse i min Jurisdiction den 6te f. M. Han har angivet at han efter sin første Undvigelse har været Tøndern, og navnlig paa et Marked der, og efter hans sidste Undvigelse indtil hans Paagribelse, skal han have opholdt sig i og ved Varde, Ringkjøbing og Holstebroe, samt i Salling. Hobroe, den 1ste Febr. 1830. Jansen. Hans Astrup Fleischer, Kongelig Majestæts Justitsraad samt Borgmester og Byefoged i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Jngerslem som befalet Sagfører for Aarhuus Stifts høie Øvrighed, i Egenskab af Bestyrer af Stiftets offentlige Midler og efter allernaadigst Bevilling af 8de f. M. til Mortificationsdoms Erhvervelse over tvende af afgangne Stiftsprovst Secher for et Laan af 5000 Rbd. Sølv af Aarhuus Stifte offentlige Midler, imod Pant i en ham tilhørende Gaard i Aarhuus Kjøbstæd, paa ustemplet Papiir udstædte Gjældsbeviser, nemlig: a) til Aarhuus Stifts øvrighed et Beviis for af Laanet modtagne 4600 Rbd. Sedler, dateret Aarhuus den 24de Juni 1814, og b) til Kjøbmand Røgind paa Stiftsøvrighedens Vegne, et Beviis for 4687 Rbd. 48 s. Sedler og Tegn, som forklares at være den tilbagestaaende Deel af bemeldte Laan, dat. Aarhuus den 24de Juni 1816 - hvilke Beviser skal være bortkomne og saaledes ei kunne extraderes, ved Modtagelsen af den i Udstæderens Boe for Gjælden udlagte Betaling, bliver herved i Kraf af den nævnte Bevilling, samt med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid denne Stævning 3de Gange efter hinanden har været indført i den danske Statstidende, Aarhuus Stiftstidende og den Altonaiske Mercur, den eller de, som maatte have fornævnte Gjælds beviser ihænde, indstævnet til, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, inden Aarhuus Byetingsret, som holdes paa Byens Raadhuus, den første Torsdag eller ordinaire Retsdag i Jun Maaned 1831 Kl. 10 Formiddag, da Jngerslew, saa fremt Jngen dermed melder sig, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae dem, ved Dom mortificerede. At Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse og Lavdag bringes i Erindring, Jfølge det den høie Stiftsøvrighed forundte Beneficium processus gratuiti, udstædes denne Stær ning paa ustemplet Papiir og uden Betaling. Under min Haand og Segl. Aarhuus, den 16de Febr. 1830. Fleischer, (L. S.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Tirsdagen den 16de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 10, i Degneboligen i Them afholdt Licitation over en nu Skolebygning, som i indeværende Aar skal opføres en ten i Them Bye eller i Nærheden af samme, efter Overslag, Conditioner og Tegning som ved Licitationen ville vorde fremlagte. Lysthavende indbydes. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den 20de Febr. 1830. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
Rugaard Hovedgaard med noget Bøndergods samt Hyllested og Rosmus Sognes Konge- og KirkeTiende, beliggende i Sønder Herred, omtrent midt vei mellem Ebeltoft og Greenaae, tilhørende Stervboe efter afd. Overkrigscommissair, Ridder H. P. Jngerslew, bliver, ifølge tagen Bestemmelse under Skifte stillet til 3 offentlige Auctioner, for ved 3die Auction at bortsælges. Hovedgaarden, med den under samme hørende Parcelgaard Frydensberg, staaer for Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 39 Tdr. 1 Skp. og Skovskyld 17 Tdr. 5 Skpr., samt ufrie Ager og Eng, som bruges under Hovedgaarden, 9 Tdr. 3 Fkr. 12 Alb.; Bøndergodset har Hartkorn Ager og Eng circa 30 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Td. 5 Skpr. 3/4 A b. og Hyllested og Rosmus Sognes Konge, og Kirketiender (hvoraf Førstnævnte oppebæres in natura; men Sidste er for en Deel bortaccorderet mod Vederlag i Korn) ere matriculerede for 31 Tdr. 4 Skpr. Hovedgaarden har en fordeelagtig Beliggenhed for Udskibningen af dens Producter; dens Vaaningshuus bestaaer af en 2 Etage smuk og solid Grundmuur. Den aarlige Udsæd i Gaardens Jorder er : 60 til 70 Tdr. Vintersæd, 28 a 30 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede, og circa 80 Tdr. Kartofler, og paa Gaarden fodres en Besætning af omtrent 100 Fækreaturer, 20 Faar og de fornødne Heste. Til Gaarden haves et betydelig Areal Skov, hvori paa de indfredede Stykker er god Opgrøde, og Engene afgive circa 150 Læs Høe, aarlig. Af de Gaarden underlagte Huse haves circa 3,000 Arbeidsdage aarlig. Auctionerne holdes, de 2de første paa Ebeltoft Raadstue, og den sidste paa Rugaard følgende Dage, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 5te April, 2den dito, dito den 19de dito, 3die dito, Tirsdagen den 4de Mai førstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Jngers, lew i Aarhuus, hos Undertegnede, og hos Forvalteren paa Gaarden, som foreviser Eiendommene. Forestaaende bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende og andre Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817. Cheltoft, den 20de Febr. 1830. Seidelin. const. Herredsfoged. Ørschougaard, beliggende i Woer Herreed, 1 Miil nær Horsens, er underhaanden at faae tilkjøbs. Denne Gaard har gode og vel indrettede Bygninger, og Jorderne som ere skyld satte for 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb Hartkorn og for faa Aar siden marglede, indeholde et Artal af omtrent 180 T. særdeles god og frugtbar Agerland, foruden Engjord, hvorpaa aarlig kan avles 60 a 70 Læs godt Høe. Paa Eiendommen kan forres og græsses 10 Heste, 80 Fækreaturer og 20 a 30 Faar. Med Gaarden kan følge et Skovskifte ansat for 1 Skp. 3 Fkr. 2/3 Alb. Hartkorn. Om Handelen behager man at henvende i sig enten til Examinatus juris Kier i Randers eller til undertegnede Eier. J. Wielandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-05
Fredagen den 19de Marts førstk. om Formiddagen Kl. 11 lader Enkemadame Preuthun ved een eneste frivillig Auction bortsælge hendes paa Søndergaden her i Byen beliggende og iboende Gaard No. 125 og ligeledes den hende i Ny-Smedegade tilhørende Gaard No. 485.