JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-12-06
Paris den 16de og 17de Novbr. Den 15de Novbr. modtog Førstekonsulen offentlig Lykønskning til sin Hiemkomst af Senatet, Statsraadet og Tribunatet. Tribunen Jaucourt lod ikke ubemærket, at Konsulen med reeligiøs Følelse besøgte Henrich den 4des Valplads og befalede at ogsaa denne Feldtherre skulde hædres ved det atter opreiste Minde. "Heltene - sagde Tribunen - ere efter Historien, alle af een Familie."
Viborger Samler, 1802-12-06
General Andreossy har ved sin første Visit til LordHawkesbury været klædt civil, som en Englænder. Han har i sit Væsen og Omgang saare lidet af den forrige Hoftone; men heller intet af den nærværende abgesmakte.
Viborger Samler, 1802-12-06
Præsecten i Angers har ladet Præsten Machefer, arrestere, fordi han fra Prækestolen, ved at forkynde Fredsdommer Rabaults pludselige Død i Mariane, sagde: See Folk, naar man har levet slet, døer man og slet som et Uhyre. (Rabault var en Jacobiner; men en duelig Embedsmand.) J Chantelouppe have nogle Tilhørere uanstændigen udpebet og spottet baade Præsten og Sangerne, som i Kirken messede Velsignelsen over Republiken.
Viborger Samler, 1802-12-06
En Reisebeskrivelse over Portugal, som Bourgoing i Fjor udgav som et Arbeide af Hertugen af Chatelet; tilegner Dezoteur=Cormarin sig nu, som sin Eiendom.
Viborger Samler, 1802-12-06
Jblant nogle Fanger, som i Tempeltaarnet vente at dømmes i Landflygtighed, sidder og Hr. Choieul, som skal have en Pension fra England og siden den Efmigranterne givne Pardon, være reist et Par Gange derover.
Viborger Samler, 1802-12-06
Man siger Lucien Bonaparte vil gjøre en Reise i de nordiske Lande. Endskiøndt denne rimeligen har til Hensigt, at faae større Kundskab om deres Forfatning: saa foregive dog nogle, at en opkommen Misforstaaelse mellem ham og hans Broder Førstekonsulen er Aarsagen, da Lucien skal have gjort sin Broder nogle Forestillinger imod den Pragt og Hof=Etikette han har indført i St. Cloud.
Viborger Samler, 1802-12-06
Ludvig Bonaparte og Gemahlinde reise til Jtalien i Vinter, han for sit Helbreds Skyld.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den 86 aars gamle Abbed Cambaceres, en Farbroder til den anden Consul Cambaceres er død - Han havde været Hofpræst hos Ludvig den 16de. Det besynderligste var, at han i sine sidste Dage slet ikke havde nogen Præst hos sig.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den her udkommende engelske Avis, The Argus skrives af irlandske Revolutionsmænd, hvoraf een nye lig er sluppen af Arrest i Jrland. Det indeholder mange Bitterheder mod de engelske Ministre. Hr. For faaer og sin Text læst, fordi han under sit Ophold her omgiktes forlidt med de Lærde, men desmere med de dandsende og kortspillende Damer.
Viborger Samler, 1802-12-06
London den 12te og 19 Novbr. Man er her i meget Bestyrtelse over en opdaget Sammensværgelse mod Kongens Liv. De sammensoerne ere opdagede efter en Soldats Angivelse, som forklarede: at Kongen skulde myrdes, naar han kjørte til Parlamentet, derpaa skulde Fæstningen Tover indtages, Banken besættes og man ville derpaa bemægtige sig Dronningen og den kongelige Familie. De sammensoernes Hovedanfører angav han at være en berygtet engelsk Oberst Despard, der længe har været fængslet for Landsforræderi, og sagde, at en 10,000 Mand af den laveste Folkeklasse skulde, naar det lykkedes, bevæbnes for at udføre Planen. Samlingsstedet for disse afskyelige, angav han at være et Vertshuus i Lambeh. Et stærkt Detaschement Politi sandt og den 10 Novbr. Oberst Despard med 29 Arbejdskarle, Soldater og slige Folk samlede i Vertshuset, hvoraf de fleste vare Jrlændere. De ere fordeelte i forskiellige Fængsler og Obersten har alt været i 2 Forhører for Geheimeraadet, hvorved ikke engang de ham paalagte Jernlænker bleve aftagne. Efter det sidste er han bragt i Criminalfængslet i Nevgate. Hans Mine efter Forhøret var bedrøvet. Pitt og Lord Pelham bleve hentede ved Expresser fra Landet til at bivaane det sidste. Obersten har længe været arresteret i Coldbathfields Arresthuus og formodentlig der lagt Planen dertil med sine Medfangne. Oppositionen bebreidede den Tid Ministrene, at man behandlede ham for haardt. Hans Kone har villet besøge ham i Fængslet; men det er nægtet og han maae aldeles ingen tale med.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den 17de Novbr. havde den franske Ambassadør Andreossy Audients hos Kongen. Andreossy var klædt i Consulargardens Generalsuntform, guldbroderede Pantalons og Halvstøvle, en stor trekantet Hat med 3 høje Fjer, en Pung i Nakken, en lang til Jorden hængende Sabel med Guldfæste og en staalpoleret Skede der var saa blank, at man ansaae den for en Klinge. Hans Haar var pudret. Han ligner noget Prindsen af Vallis, er af Middel=Statur, stærk, noget fyldig, har et stort Ansigt, runde Kinder, høje Kindbeen, og en Negers Ansigtstræk. Han lader til at være en Mand paa 50 Aar. Hans Kudsk er en Englænder. Han kom med 2 Lakejer til Slottet Kl. halv 2, hvor en Mængde Tilskuere med Ærbødighed ventede ham (omtr. 200) han havde sit Kreditiv i Haanden, der bestod i en lang Rulle Papiir. Sir Stephan Cottrel modtog ham og førte ham i Audientssahlen, hvor han ventede paa Kongen til Kl. halv 3. Audientsen varede i 20 Minuter. Da Cottrel igjen fulgte ham til sin Kareth, hvor en større Deel Nysgierrige vare forsamlede, end da han kom, og de raabde, hvor er han, dererhandet er ham, spurgte han Cottrel, hvad det betydede? Siren svarede: det er Nysgierrige, som vil see den franske Ambassadør og vise ham deres Respect. Dagen efter var stor Cour hos Dronningen, hvorAndreossy blev forestillet og meget naadig modtagen. Han spiste derpaa hos Mr. Addington.
Viborger Samler, 1802-12-06
Det er sørgeligt, at der netop i det Øjeblik da den franske Ambassadør her havde Audients, er givet Ordre til at sætte hele Militærmagten i saadan Stand, som om man frygtede for Krig. Alle Jnfanterie-Regimenterne have Ordre at gjøre sig fuldtallige. Et Regiment er beordret til Malta, eet til Gibraltar, tre Regimenter der skulde afskediges, blive kompletterede. Jnvaliderne have faaet Ordre at holde sig færdige til at giøre Garnisonstjeneste.
Viborger Samler, 1802-12-06
Man har fra Maltha den Efterretning, at der den 10de October vare komne 2000 Mand neapolitanske Tropper til Øen, som stode lige overfor de tienstgiørende engelske. Man mener de engelske blive der til Stormesteren kommer.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den franske Regjering har i Sinde at sætte en Handelskommissair paa Øerne Jersey, Guernsen, Alder ney og Sark, dog er det ikke vist, at Hoffet erkiender denne Udnævnelse, da disse Øer for ingen Consul have havt.
Viborger Samler, 1802-12-06
Nylig ere 2 Mennesker myrdede og plyndrede paa Hounslow Hede. Den ene var en Parfumeur, som ville besøge sin Lavendelplantage. Man har arrestere 2 derfor mistænkte Jrlændere.
Viborger Samler, 1802-12-06
Man siger, at der fra Madera i Fior er udført 17000 Pider Maderaviin, men man beregner, hvormeget Vand og Tilsætning der var iblant.
Viborger Samler, 1802-12-06
Parlamentet har været samlet den 17de. Underhuset valgte en ny Taler i den forrige Hr. Abbot.
Viborger Samler, 1802-12-06
Amsterdam den 20 Novbr. Privatbreve fra Paris fortælle 1. At der i Landsbyen St. Cloud er indført saa strængt Politi, at ingen efter et vist Klokkeslet og Aftenen maae gaae ud paa Gaden. Af den skiønne Have er de trefierdedele spærrede og den Fierdedeel til offentlige Spadseregange. Denne Tvang, som Jndvaanerne i de sidste Aar vare frie for, volder, at adskillige ønske at sælge deres Steder, der desuden besværes af Konsulargardens Jndqvartering. 2. Man troer ikke at Bouriennes Bortfiernelse fra Førstekonsulen vil vaere længe; den endes ventelig med en ny Gunst. Man fortæller som et Beviis, at Bourienne engang forhen er faldet i Unaade, fordi han, overvældet af Forretninger som Geheimesekretær, bad Konsulen om Tilladelse, at tage sig en Medhielp. Bonaparte svarede "Fire Øjne ere allerede formange for vore Forretninger og da Bourienne kort efter ville højtideligholde sin Frues Nedkomst og ikke kunde faae Tilladelse af Bonaparte at være borte fra Kabinettet, tog han sig selv Lov og blev borte. Statsraad Portalis bragte da Sagen i Stand for Bourienne, Bonaparte tilgav ham og giorde ham til Statsraad. At Bourienne nu mishagede Konsulen, var vel ikke (siger man) fordi han havde sine Penge hos Coulon for at vinde paa dem da Konsulen gjerne seer, at man nytter Tiden til at sikre sig for Fremtidens Uvisheder; men fordi Bankerotten gjorde saa stor Opsigt, fordi Bourienne søgte at redde Coulon og derfor endog pantsatte sin Frues Juveler, for at skaffe ham Penge.
Viborger Samler, 1802-12-06
Man kand til disse 2 Spaadomme endnu føje den tredie, der er udspekuleret efter en engelsk Avis, at nemlig Englands Ministre, nok ville være maadeholdne i at forlange Erstatning for det Frankrig har vundet siden Amiensfreden; men og blive bestandige i at paastaae at beholde nogle af de endnu ihændehavende Erobringer til en Kiendelse, Affindelse o. s. v. (Maltha er formodentlig een af de attraaede Stumper.)
Viborger Samler, 1802-12-06
London den 19 Novbr. Oppositionsmændene benytte sig af den almene Opmærksomhed hvormed enhver betragter det nylig opdagede Komplot mod Kongehuset, til at yttre den Formening, at Ministrene muligt ønske denne Stemning vedligeholdt, for desbedre at indlede Nationen enten i en ny Krig eller nogen anden af deres Rettigheders Ophævelse. De finde det usandsynligt, at en Forsamling af 40 til 50 Mennesker i et Ølhuus kunne have nogen sammenhængende Plan eller udføre den, og Oberst Despard, der har givet sig af med dette Pak mener man vel er noget skyldig, men dog ej saameget som de paa ham alt forhen forbittrede Ministre ville forsikre. Man har hos een af de arresterede funden endeel Eedsformularer, meget svagt trykte paa tykt brunt Papiir, hvorved den eedgiørende forbandt sig til at blive Storbrittannien og Jrland troe, og ikke ved Belønning, Frygt eller Straf lade sig bevæge til at aabenbare den forehavende Plan. (Der staaer er hvilken Plan, ligesom og enhver skal have underskrevet den uden Vidners Overværelse.)
Viborger Samler, 1802-12-06
Paris den 22 November. Det 3 Maaneders Ophold i Lord Whitworths Hidkomst koster ham en 100,000 Franker; thi ved sin Ankomst fandt han, at hans i August fra London, bortsendte Linned og Meubler, der paa Overfarten havde taget Søevand til sig i Kasserne, for endeel er meget fordærvet, da det i al den Tid har staaet uoppakket her. Endog den Statskareth, hvori han agtede at kjøre til sin første Audients, er saa ilde handlet, at han maae lade være at bruge den.
Viborger Samler, 1802-12-06
Fra Domingo er Lecteres Adjutant kommen hertil; hans Efterretninger gaae til 10 October. De sige: Regntiden begyndte i Aar 14 Dage senere end sædvanlig, neml. den 7 October; men i Capstaden vare de smitsomme Syger meget ondartede. Af de afvæbnede Negeres Gevæhrer vare 45000 Flinter i Tøihusene og man ventede endnu 15000. Negergeneral Belair havde vel paa ny prøvet paa en Opstand med nogle hundrede Røvere; men han er fangen og skudt. J September prøvede især de Sorte paa en ny Opstand, fordi saamange franske Soldater laae syge i Hospitalerne; men den polske Legion, der kom dertil den 2 September, forfulgte dem tappert. General Leclere er utrættelig i at besøge Hospitalerne og Kasernerne og 17000 Pider Maderaviin, men man beregner, hvorden gule Feber skrækker ham ikke fra at vise dem al mulig Hielp. Generalinde Leelere vil ikke forlade sin Mand saalænge den gule Feber regierer, hun siger til dem der anmode hende derom "Førstekonsulens Søster, maae og vide at døe i Leiren.
Viborger Samler, 1802-12-06
Erkehertuginden af Parma skal aarlig have herfra 200,000 Gylden (40,000 Zekiner) i Pension.
Viborger Samler, 1802-12-06
Man mener Bonapartes Stedsøn, den unge Beanharnois gifter Minister Talleyrands Broderdatter. Man mener ikke Bourienne igien bliver Kabinetssekretær. Hans Frue skal have forlangt hans Antagelse af Bonaparte, der modtog hende artig og lovede ham enhver passende Plads, men kuns ingen i Palæet. Regieringen skal ville, at Elsflether Tolden vedbliver at ydes.
Viborger Samler, 1802-12-06
Abbed Deslille har nu tag et sin Professor Plads.
Viborger Samler, 1802-12-06
En 13 Aars Dreng har ihielskudt sig selv med Villie, hans Fader er Bogtrykker Gulbert. Da ingen Kræmmer ville sælge ham Krudt, kiøbte han Raketter og pillede Krudt af dem.
Viborger Samler, 1802-12-06
Fra Bourdeaux er i October udskibet til Hamborg og Holland 908 Fade rød Viin og til Rusland 387 Fade hvid Dito. Schveits den 20 Novbr.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den Berner Regiering paalægger nu alle de Byer og Stæder en Krigskat, som have sat sig i bevæbnet Jnsurrektionsstand. Ney truer alle dem, der endnu ei ville være roelige, med fransk Garnison. De franske Tropper besoldes vel af Frankrig; men fødes af Schweits. Arresterede ere Berner Patricierne: Simmer, Erlach, Mullinem, Watterwyl og flere. Bachman skulle og have været heftet; men han og Merian ere flygtede. J den korte Tid den første helvetiske Auxiliær=Halvbrigade laae i Bern, deserterede 400 Mand af den.
Viborger Samler, 1802-12-06
Blandede Eterretninger. Den østerrigske Keiser, der siden Freden i Aachen 1748, har kunnet vente, at Parmas Hertugdom engang kunde tilfalde hans Familie, mener man gjør Paastand paa en Erstatning derfor af Frankrig, og man undrer sig i Wien meget over, at Spanien har i sin Convention, bortgivet det, der ikke tilhørte den. Nu har man da baade i de østerrigske Lande Bøhmen, Ungarn og Jtalien faaet den Regn, man mener at nære sig med. Jtaliens Veie ere nu saa opblødte, at Postmesterne allerede klage over dem. I Ungarn sporede man et Jordskielv den 26de October. J Kronstadt raaerede det i 5 Minuter og beskadigede Kirker, Taarne og nogle Huse. Mange Skorstene faldt. Kongen af Preussen lader af sine Magasiner bage Brød for de Fattige til lettere Priis, (nemlig 5 Pund for 8 s.) saa har han og forbuden Kornudførsel og at brænde Brændeviin af Rug - af Hvede er det tilladt. Reding, Aufdermaur og Hirzel, ere af 12 Jægere bragte i Arrest paa Fæstningen Aarburg. B. Reinhard fra Zürich, der stad i Begreb med at reise som Deputeret til Konsultaen i Paris, blev og arresteret men siden løsladt. Merian skulle gaaet samme Vei, men da han ej var hiemme, lagde man 30 franske Soldater i hans Gaard.
Viborger Samler, 1802-12-06
J Stokholm er paa Ridderholmen kommen Jldløs i Kammerretten, der udbredte sig til den gamle Slotsbygning, der for det meste blev lagt i Aske, da Jlden varede i 35 Timer. De derværende Kollegier have dog reddet det betydeligste af deres Arkiver. Kongen uddeelte selv Ordrer til Brandens Slutning og man lod nogle Mure sprænge ved Kanonskud hvorved nogle Mennesker omkom.
Viborger Samler, 1802-12-06
Den tyrkiske Pacha i Ægypten har tiltaget sig Navn af Vicekonge og befæster i en Hast Palæet som Bonaparte før beboede, da han venter at blive belejret af de oprørske Beyer, der have Overægypten inde og allerede 5 Gange have slaaet hans Armee. Englænderne, som under General Stuart ligge i Alexandrien, ere 4000 Mand. Den tyrkiske Pacha kan for sin Død ikke lide dem, da han troer de understøtte Mamelukkerne imod ham.
Viborger Samler, 1802-12-06
J Regensburg er nu antaget een af Rusland og Frankrig forfattet fuldstændigere Forklaring af nogle Dele i Erstatningssagen.
Viborger Samler, 1802-12-06
Det samme Jordskielv som man den 26de Octo fornam i Warschau, Moldau, Wallachiet, Ungarn &c. indtraf og samme Dag i Moskou, det revnede nogle Huse og nedstyrtede Kieldere.
Viborger Samler, 1802-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Ved Resolution af 29de f. M., har hans Majestæt allernaadigst befalet, at naar Tiender, som til høre offentlige Stiftelser, blive fæsteledige skulle de overlades Tiendeyderne for bestandigt, naar en fuldkommen Erstatning for Tiendernes da havende Værd kan erholdes ved den derom imellem Stiftelsernes Jnspecteurer og Tiendeyderne treffende Forening, hvilken da indsendes til Cancelliet til Confirmation; men dersom slig Forening ei kan opnaaes, skal derom desuagtet skee Jndberetning til Cancelliet, forsynet med vedkommende Jnspecteurers og Directeurers Betænkning.
Viborger Samler, 1802-12-06
J Aaret 1801, ere fra alle Norges Havne bleven udført 959 Skibsladninger Trælast og 249 Skibsladninger med Fiskevare.
Viborger Samler, 1802-12-06
Bonden Gudmund Jonsen i Jsland, der med eget Livs Fare og med Trudsler til sine medhavende 4 Folk for at følge sig i det haarde Veir, reddede et næsten druknet Menneske og siden afslog at modtage til sine Folk en Belønning af 4 Rdlr. af den Reddede, har Hs. Majestæt foræret Guldmedallien for ædel Daad og tilladt ham, at bære den paa Brystet.
Viborger Samler, 1802-12-06
Viborg Torvepriser den 4de Decbr. Rug, Tdn. 7 Rdlr. 32 s. Byg, Tdn. 3 Rdlr. 16 s. Kartofler, Tdn. 1 Rdlr. 64 s. Smør, Pdt. 14 s. Oxekiød, Pdt. 4 a 6 s.
Viborger Samler, 1802-12-06
Bfordringer og Afgang. under det danske Cancellie: Sognepræsten for Bredstrup Meenighed i Ribe St. M. A. Thomsen, besk. til Sognepræst for Herslef og Vius Menigheder i samme St. Sognepræsten for Hvidberg, Ørum og Lodberg Menigheder i Aalborg St., D. Gottschalk, til Sognepræst for Aars og Haubroe Men, i Viborg St., Cand. Theol. L. C. Fussing til Sognepræst for Horne og Asdal Menigh. i Aalborg Stift, Candidatus Theologi P. N. Hiersing til residerende Kapellan for Byrom, Vesterøe og Hals Menigheder paa Lessøe; Sognepræsten for Krarup Menighed J. Bang, konfirmeret til Lærer ved SkolelærerSeminariet paa Brahetrolleborg i Fyen; Personel-Kapellan C. U. Amundin ligeledes til Sognepræst for Tommerup Menighed i Sjælland; Exam. Jur. H. Aaboe til Sorenskriver over søndre Søndmøers Sorenskriverie i RomsdalsAmt; Exam. Jur. J. H. Aas ligeledes udi Tromsøe og Sen jens Fogderier under Finmarkens Amt; Cand. Chir. M.C. Rønne og A. F. W. Ruhde til Reserve=Chirurger ved det chirurgiske Academie i Kjøbenhavn; Regiments=Chirurg J.C. Wittasech til Chirurg i Slagelse Herred, Boeslunde, Korsøer, Taarnborg, Lundforlund, Gjerlev, Vemmeler og Hemmershøi Sogne undtagne, samt i Løve Herred i Sjælland. De øvrige følge i næste No.).
Viborger Samler, 1802-12-06
Vacance. Dybbe og Ramme Sognek. i Ribe Stift, 200 Rdlr. det residerende Kapellanie til Michaelis i Fridericia og Annexet Erritzøe, 420 Rdlr. hvoraf svares 140 Rdlr. til Sognepræsten, Provst Hasse, for hans Embedstid, Land Sognekald i Aggerhuus Stift, 600 Rd., Kintzervige Sognekald i Bergens Stift, 462 Rdlr. 1 Mk. 16 Sk., Døde. Korn.: Enkemad. Karen Leyes, fød Lind, 75 A. Enkemad. Janette Bevier, 79 A. Friderich August Berg, 21 A. C. P. Kirchmann. Søren Steeman, Fuldmægtig ved Kunstkammeret, 45 A. Roeskilde: Kiøbmand Ole Brønnich, 36 A. Holstebro. Jomfrue Claudiane Voigt. Øeland i Thy. Proprietær Jens Stigaard, 68 A. Viborg, Consumtionsbetient Anders Andersen Jl kom, 43 Aar. Niels Jonasen Skomagers Datter, Christiane, 10 Uger. Gienpart.
Viborger Samler, 1802-12-06
Kongelig Reskript. Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg.
Viborger Samler, 1802-12-06
Vor synderlig Bevaagenhed! Da til Vort Danske Cancellie er indkommen Forestilling, angaaende Forandring, saavel i Tiden, som Maaden, hvorpaa SynsForretninger over Kirker afholdes; Saa give Vi Eder hermed tilkiende, at Vi, efterat samtlige Stifts-Øvrigheder i Vort Rige Danmark, have til Vort Danske Cancellie afgivet deres Betænkninger, denne Gienstand betreffende, allernaadigst ville have anordnet og fastsat følgende Bestemmelser: 1. At der over enhver Kirke, i det Eder anfortroede Viborg Stift, skal aarlig i Juni Maaned tages Syn af Herredsprovsten og 2de uvillige af Retten udmeldte Mænd, nemlig een Tømmer= og een Muurmester, hvilke under deres Hænder og Tilbud af Eed, skulle forklare, i hvad Tilstand Kirken befindes, da Provsten tillige skal attestere og indføre Beretning derom i Embedsbogen, hvorefter Synsmændenes Forklaring, skal, ved Aarets Udgang indsendes til Biskoppen, for at bevares i Stifts-Archivet, efterat de fornødne Anmeldelser i Vort Danske Cancellie og til andre Vedkommende ere gjorte. 2. At der over de Kirker, som eies af Herredsprovsten, skal tages Syn paa lige Maade, i den Kirken nærmest boende Præstes Overværelse, lom ligeledes attesterer og derom indfører Beretning i Embedsbogen, med videre; men Synsmændenes skriftlige Forklaring indsendes af Provsten ved Aarets Slutning til Biskoppen, for at forvares i Stifts-Archivet, da han tillige meddeler Cancelliet Beretning derom. 3. At vedkommende Kirke-Eier, til saadant tagende Syn, skal, under en passende Mulkt for Udeblivelsen, være pligtig, paa een af Provsten i Forveien bestemt Dag, at afgive 2de velbespændte Vogne, een til Provsten og een til de 2 udmeldte Synsmænd, samt betale til hver af disse sidste nævnte 48 Skl., naar de til Synsforretningen ikkun maae anvende en halv Dag, og 1 Rdlr. til hver, naar en heel Dag dertil er nødvendig. 4. At der til en forsvarlig og vel vedligeholdt Kirke skal udfordres, at Loft og Gulv er ere brøstfældige, at Taget er heelt og tet, at Murene og Tømmer værket er i saadan Stad, at Nødvendighed ei udkræve Forbedring i det første Aar, efter at Syn er taget, og en lig: at Vinduer Porte og Dørre ere saaledes beskafne, at de kunde holdes for anstændige og brugbare, hvorom SynsForretningen skal indeholde speciel Forklaring, og endelig 5. At naar vedkommende Kirke Eier skulle finde sig misfornøjet med det tagne Syn, saa staaer det ham frit for, paa egen Bekostning, at lade afholde et lovligt Oversyn. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette og vedkommende saadant til Efterretning at tilkiendegive. befalende Eder Gud, Skrevet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 19de Novbr. 1802. befaling.
Viborger Samler, 1802-12-06
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Moltke. Rejersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Lassen.
Viborger Samler, 1802-12-06
Stiftamtmanden og Biskoppen over Viborg Stift, angl. hvorledes Syns-Forretning over Kirker herefter skal afholdes m.v.
Viborger Samler, 1802-12-06
Fredagen den 3die December, blev i Viborg Domkirke til det hellige Lære-Embede indviede, Hr. Hans Otto Brøchner, Sogne=Præst for Tørring og Heldum Menigheder i Ribe St. og Hr. Peder Nielsen Hiersing, residerende Kapellan for Byrom, Vesterøe og Hals Menigheder paa Lessøe. Domtirkens Capellan Hr. Tileman intimerede over Rom. 10, v. 2., heraf blev forestillet: Den rette tristelige Religions-Jver. Ordinations=Texten var Chr. 10. v. 7, hvoraf blev betragtet: Jesus ved sin Komme til Verden, som Mynstret for alle, især tiltrædende Lærere, 1. J en levende Folelse af sin Kommes allerhøieste Vigtighed. 2. En indvortes brændende Attraae efter at opfylde sin Kommes Hensigt. conf. Psal. 40 v. 9. den ordinerede Hr. Brøchner prædikede over 1, Cor. 15 v. 58, og deraf viiste: 1 Apostelens Opmuntring til a) ubevægelig Fasthed, b) vedvarende Tilvexti Herrens Gierning 2. Et saadant Forholdsvisse Belønning baade her og hisset. Designation.
Viborger Samler, 1802-12-06
over de Gevinster, som i det 49de Lotteries 5te Classe ere faldne i Jnspecteur Baadsgaards Collection her i Byen: No. 14702 med 20 Rd. No. 14705 med 20 Rd. No. 14706 med 20 Rd. No. 11713 med 20 Rd. No. 14715 med 20 Rd. No. 14716 med 20 Rd. No. 14718. med 20 Rd. No. 14720 med 20 Rd. No. 14722 med 20 Rd. No. 14723 med 20 Rd. No. 14724 med 20 Rd. No. 14725 med 20 Rd. No. 14727 med 20 Rd. No. 14728 med 20 Rd. No. 14730 med 20 Rd. No. 14731 med 20 Rd. No. 14734 med 20 Rd. No. 14735 med 20 Rd. No. 14736 med 20 Rd. No. 14743. med 20 Rd. No. 14744 med 20 Rd. No. 14745 med 20 Rd. No. 14751 med 20 Rd. No. 14752 med 20 Rd. No. 14759 med 20 Rd. No. 14763 med 20 Rd. No. 14769 med 20 Rdlr. No. 14770 med 20 Rdlr.
Viborger Samler, 1802-12-06
Copulerede: (Fortsættelsen følger.) Viborg. Avlsmand Morten Nielsen og AnneMarie Mortensdatter, Enke efter Niels Hvass.