Berlingske Tidende, 1777-08-15
Siden Begyndelsen af dette Aar ere fra vore Havne udsendte i Søen 64 Skibe af Linien, Fregatter og Chaloupper, og 28 deraf fra 64 til 80 Kanoner krydsede i de Brittiske Canaler, dog uden at kunde forskaffe vor Handelskibsfart Sikkerhed imod de Americanske Kapere, som saaledes have formeret sig, at man ikke troer, at deres Tal, ved en aabenbar Krig med Frankerig, kunde blive meget stærkere. Efter den Bristolske Gazettes Beretning, er dette Aarsagen, hvorfor vort Krigskib, Fondroyant, da det neppe var udløbet, kom for kort Tiid siden ufortøvet strax tilbage, nemlig: Fondroyant jagede efter en Americansk Kaper, men blev vaer 2 Franske Krigskibe, som tog Kaperen i deres Beskiermelse, og berettede vor Capitain, at de vare fra en Escadre af 7 Seglere, som vare blevne udsendte for at beskierme det Franske Flag og Handel, og forlangte tillige at vide, om Fondrovant agtede at indsultere nogen af dem. Vor Capitain besvarede dette Spørgsmaal med Ney, og da han tillige lod sig forstaae med, at han blot ventede den sædvanlige Compliment imod det Engelske Flag, saa have de Franske afslaaet saadant. J alle Franske Havne, leggen man sig for nærværende Tiid efter det Engelske Sprog, allene formedelst Handelen og Omgangen med vore frafaldne Colonier. J de sidste 4 Maaneder skal der allene være taget 34000 Musketer af de Franske Arsenaler, og udskibet til America; og det som ogsaa derhen er bleven afskikket fra adskillige Kiøbmændshuse i Frankerig og fra andre Europæiske Lande, bliver beregnet for dobbelt saameget. Vi have længe frygtet for, at Corfica, naar Frankerig besad samme, kunde blive meget skadelig for Engeland. Nogle Havne paa denne Øe ere gode, og Veien dertil fra Minorca er langt kortere end fra Toulon. Nu erfare vi fra Gibraltar, at 4 Franske Skibe af Linien foruden nogle Fregatten ligge i Corsica. Man længes vel meget efter tilforladelige Beretninger fra America, men man venter nu ikke meer saa store Ting, som forhen. Endog Regieringens beste Venner, som vide Sagernes derværende Tilstand bedre en andre, ere af den Meening, at i dette Aars Feldttog intet afgiørende kan blive udrettet, undtagen ved et Forliig. De Antiministerialske sætte til: "Med Bevilling af Jndependence." Men man veed, at en vis høy Person har udladt sig med: "alting skulle for voves end Jndependence bevilges." Jmellem vort Generalitet og General Wasning, ton er reyst sig en slem Misforstaaelse i Henseende til Krigs fangers Udvexling paa begge Sider. General Howe havde, saasom Washington den 30te Junii a. p. havde foreslaget en Udvexling, i Tillid til hans Æres=Parol, sendt mange fangne Officerer og henimod 2200 Gemeene tilbage, hvilke, indtil den formelige Udvexling skeede, skulle ansees som Krigsfanger. Jmod disse skulle han faae igien ligesaa mange Engelske Fanger, naar de vare der. Denne Stipulation kunde opfyldes, da Hesserne bleve fangne ved Trenton, men man anholdt vore Fanger i 3 Maaneder. Oberst=Lieutenant Walcort skrev desaarsag paa General Howes Vegne, under Dato 2den April til Washington, hvilken Skrivelse General Cornmallis den 3die ejusd. tilligemed en Billet sendte til Washington, og denne sidste har under 9de April fra Morristown selv svaret General Howe, hvorved han gar ham en Copie af den Walcotske Skrivelse, og besværgede sig over samme, som et uhøfligt Brev af Oberst=Lieutenanten, der indeholdt baandgribelige Fordreyninger. General Congressen har ladet alle disse Stykker bekientgiøre, og deraf sees at man paa vor Side forlanger Udvexling Mand for Mand; General Washington derimod vil ikke lade de i Fængslet udhungrede Americaner, som strax efter deres Tilbagekomst have maattet opgive Aanden, passere med i Regningen, og holder General Lees Tilbageholdelse for stridig saavel imod den tydelig gjorte Aftale, som imod Krigslovene. Den 5te Aug. Man foregiver her at have et Brev af 2den Aug. som melder: Contrebandiers, som Dagen forhen vare komne i Land ved Margata, havde iblant andet berettet, at Paqvetbaaden af Nyehork med Depecher fra General Howe var Onsdagen forhen 50 Mile fra Seilly bleven angrebet af en Kaper, og boret i Grund, og at ikkun 12 Mand af Paqvetbaadens vare blevne reddede: man havde af dem iblant andet erfaret, at General Washingtons Armee den 27de Junii var ganske bleven slaget paa et Sted, kaldet Union, saa at Americanerne havde mistet 4000 Mand af deres beste Tropper; og Dagen derpaa havde Sir Willian, Erskine og overfaldet et Corps af 2000 Americaner under General Wifflin paa Rettraden og taget dem til Fanger, Paqvetbaaden var den 7de Julii afseylet fra Nyevork, hvor Rygtet gik at General Washington var død af sine Blessorer, 2 Dage efter Slaget. Af den foranførte Omstændighed at Paqvetbaaden skal være skudt i Grund, kan man let begribe, at Hoffet derom ingen Efterretning har kundet have. -