JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-09-01
Hannover. De Veie, som Himmelen har til at opdage Misdædere i Landet, ere nok en Tid lang skiulte for Menneskenes Øine; men omsider, naar de aabenbares, maa de agtes at være herlige for den heele Verden. Til et Beviis om alt dette tiener, hvad nyelig er passeret med 16 Straten Røvere, som man bragte fra Eichsfeldhid til denne Stad, hvoriblant befandtes 3 Jøder og 2 Qvindfolk, og er det saaledes dermed tilgaaet. Den heele Bande af Tyvene skikkede een iblant dem hid til Staden, for at spionere, naar Pengene skulde herfra bortskikkes til Armeen ved Rhinstrømmen, paa det de samtligen kunde luure paa Byttet, og faae det, om mueligt var i deres Tyve=Hænder. Fordi nu Tyven, som saaledes blev udskikket, havde en Søn blant vore Soldater, som meget vel vidste om Handelen, at denne hans Fader var med i Tyvenes Selskab, da formanede Sønnen hannem meget indstændig, at slide sig løs fra dette onde Selskab, paa det Lønnen efter slig en Misgierning skulde ikke paa hannem blive fuldbyrdet. Værten, hos hvilken den gamle havde taget sit Logement, hørde denne Samtale mellem Faderen og Sønnen, som disse holdt for dem selv i Enrum og traadde paa sidstningen ind i Stuen, formanende ham ligeledes at afstaae fra sit liderlige Forsætt. Man tog herefter en Præst til Hielp, som bragte det endeligen saa vidt, at den Gamle skulde sættes paa fri Foed, og siden blive en Fange-Foged; saafremt han vilde angive de andre Stallbrødre. Hvorpaa man gav hannem 20 Rdlr. paa Haanden, samt et i Grev og Ordre til alle Dommere, at lade ham være saa meget Mandskab følgagtig, som han forlangede. Da nu dette saaledes var bleven satt i Værk, skrev den nye Fange-Foged til alle Tyve, at de skulde indfinde sig udi et Værtshuus, fordi han havde noget vigtigt med dennem at overlegge; hvorom han strax gav Efterretning til Amtmanden sammesteds, for at holde det forlangede Mandskab parat, og at han skulde tage baade hannem og den heele Bande udi Arrest; thi han vilde selv indfinde sig blant sine Cammerater paa det de ikke skulde fatte nogen Mistanke om hannem. Dette Anslag gik lykkelig frem, og bleve de, som indfandt sig til samme Tiid, alle tagne ved Hovedet, sluttede i Jern og Lenker, og bragte som Fanger hid til Staden. Hvad nu videre med dennen skal foretages, det vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 24 Septembr. er Michael Feld Allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan til Nykiøbing, Loderup og Elsøe Meenigheder paa Mors. Willum von der Lippe er Allern. beskikket til at være Postmester i Bergen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 28 Sept. haver Hans Kongl. Majestæt Allern, beskikket Hr. Conferents-Raad og indtil den Tiid  for FinanFor October-Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
en Christian Urtegaard, efter hans derom allerunderdagjorde Ansøgning, til at være Amtmand over Andtvorschou nig. søer Amter. Samme Dag haver Martin Henrich Con som Cammer-Raad, faaet Allernaadigst Bestalling, her at være Amtsforvalter i Wahrdener Land udi Grævskabet denborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 1 Octobr. ere General-Majorerne, Hr. Henrich von cholten, Ridder, Drabanten Hauptmand, med General-Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet; og Hr. Geheime-Raad og Cammer-Herre, Christian Friis, Græve af Friisenborg, med General-Lieutenants Caracteer af Cavalleriet gratificerede, Samme Dag har forrige Geheime Cabinets-Secreterer, Peter Ramshart, erholdet Allernaadigst Confirmation paa Høyst-Salig Kongens ham den 15 Sept. 1727, givne Rang, som virkelig Justitz-Raad, med Caracteer af Justitz-Raad. Iligemaade haver Henrich Ludolph Mack, Borger og Kiøbmand udi Altona, erholdet Allern. Bestalling herefter at være Raadmand sammesteds Den 6 Octobr. indfaldt Hendes Kongelig Høyheds Princesse CHARIOTTE AMALII høye Gebuhrts-Dag, paa hvilken Hendes Kongelig Høyhed, det Kongelig Arve-Huus til Glæde, indtraadde Hendes Alders 29 Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 8 Octobr. haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst ladet ved Trykken udgaae et Patent om Høyeste Rett udi Danmark for Aar 1735. Ligeledes er af samme Dato fra Pressen udkommen en Kongl. Allern. Forordning, anlangende en vis Taxt at sættes paa Skind, og i hvad Tilfælde de maa udføres af Landet, samt at de ikke ved Land-Prang paa Landet maa selges, men skal til Kiøbstæderne henbringes. Samme Dag er Kobber-Told- og Tiende-Controleur i Trundhiem, Andreas Rogert, Allern, besikket til at være tilligemed Assessor udi det Nordenfieldske Berg Amt, og derforuden benaadet med Caracteer af Cammer Asse for. Saa er og Bolle Willum Luxdorph Allern, beskikket til at være Stiretairer i det Danske Cancellie. Jligemaade er Secretairer Jens Severin Warberg Allern, bestilt til at være tilligemed Aar 1784. med Assessor i høyeste Rett. Terkel Kleve at være Secreterer. det Danske Cancellie. Knud Gregorius Klauman ligesaa. Peter Hedder, hidtil Capellan udi Syndre Ditmarsken, har faaes Allern. Confirmation til at være herefter Sogne-Præst sammesteds. Hr. Caspar Roager er Allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Størdahlens Præstegield. Christen Andersen Høyer ligesaa til Hammer, Sulsted, Horsens og Alstrup Meenigheder i Jydland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 14 Octobr. haver Hans Kongl. Maist. Allern, ladet ved Trykken publicere en Forordning om Korn-Skatten i Danmark for Aar 1735. Iligemaade er samme Dag udgaaen en Tydsk Forordning, angaaende Kornets Udskrivning i Hertugdommene, Slesvig, Holsten, samt udi Herskabet Pinnenberg, for tilkommende Aar 1735.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 15 Octobr. er Morten Hartman Allern, beskikket til at være Bye og Raadstue-Skriver i Roskilde, samt Herrets=Foged i Ramsøe Thune Herret. Reymer Johansen er Allern confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Mariboe og Hillested Meenigheder i Lolland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 19 Octobr. blev atter det Høye Kongelig Arve-Huus glædet, da samme med Fornøyelse saae Hendes Kongelig Høyhed Princesse LOVISSE med forønsked Sundhed at opleve den første Dag af Hendes Alders 9de Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 22 Octobr. haver den Kongl. Danske Resident ved det Stoer Brittanske Hoff, Justiz Raad Christian August von John, faaet Allern. Bestalling, tilligemed at være virkelig Estats Raad. Samme Dag er ved den Kongl. Liv-Gaarde til Hest Obr.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Lieutenant Carl Gotthelf von Jrminger af Oberste Kaases Regiment Allern. beskikket til Second-Major og Chef for den anden sted avanceerte Oberste Stevens der hafte Compagnie; Saa er og Ritmester Frederich Carl von Ripur med Caracteer som Ma for af Gaarden til Hest gratificeret. Ved Oberste Kaases Regiment er den derved som Stabs-Ritmester med Majors Caracteer staaende Carl Leopold von Halverstad, til Chef for Oberst Lieutenant. ge disse, and har Hennen, mine Senge nement. De Obrehans Regiment er Captain Christoph Friderich von Rome Major, Caracteer af Jnfanteriet benaadet. JernaaJ de Doctor Medicinæ Lydelig Hansen, som Garnisons Medicus i Glückstad Allern, bleven bestilt. Ydermeere haver den udtil værende Pastor Adjunctus til Starup og Grarup, Hr. Caspar von Sadern, faaet Allern. Confirmation og Bestalling herefter at være virkelig Sogne Præst, og hans Faders den gamle Pastoris Emerti Hr. Sebastian von Saldern til Starup og Grarup, Successor i Amtet Hadersleven. Hr. Hago Frederich Mortensen er Allern beskikket til at være Sogne Præst til Kleve Præstegield i Christiansands Stift. Hr. Johan Henrich Weyheat være Sogne-Præst til Suderøe Kald paa Færøe. Ditlen Blangsted, at være Sogne Præst til Rødding og Skrave Sogne i Riber=Stift. Hans Christophersen Svabonius at være Sognepræst til Waage Præsterald paa Færøe. Otto Holmboe at være Residerende Capellan til Aggers Meenighed i Aggershuus Stift. Anders Trap er Allern, confirmeret at være Præst paa det i Aar til Ostindien destinerede Skib, Cron-Printzen kaldet Sebastian Stabel ligesaa Confirmation, at være Medtiener og Capellan pro Persona til Tingvold Præstegield. Mogens Mule er Allernaad beskikket til at være Secreterer i det Danske Cancellie Hall, Lauriz Hemmer Trap, at være Raadmand i Aalborg. Claussen Kirchman, Tolder i Wordingborg, at være tilligemeByefoged sammesteds. Anders Ramel at være Byefoged i Na schov og Herretsfoged i Sønder-Herret i Lolland. Samme Tid er Adam Møller Allern, bestilt til at være Huff- og Artenie-Smed ved Frederichsborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 24 Octobr. indfaldt Hendes Høyførstelig Durchleuchtigheds Marggrævindens af Brandenborg Culmbach, SOPH CHRISTII, Fødsels-Fæst, da Hendes Durchl. med stoer Fornøyelse saae den første Dag af Hendes Alders 68de Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Den 29 Octobr. er ved Drabant-Gaarden, Major Ernst Friderich von Fineck, af General Major Schaffeligt de Munkades Re Aar 1784. Regiment, som Under Forer med Oberst Lieutenants Caracteer af Cavalleriet Allernaadigst bestilt. Ved General-Major Schaffelitzky de Muckadels Regiment er Lieutenant Joachim Broctor af den Kongl. Liv Gaarde til Hest Allern, beskikked, som Second Major og Chef for den andensted avanceerte Oberst=Lieut. Finecks der hafte Compagnie. Ved Liv-Gaarden til Hest er Cornet Drochsel til Lieutenant avanceret. Ved Fridericia Fæstning er Proviant Ammunition- og Material-Forvalter, Barthold Brand, med Krigs-Raads Caracteer benaadet. Samme Dag er Hr. Gødert Terchelsen Allernaadigst confirmeret at være Nederst Capellan til St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn. Peter Jacob Brock ligesaa at være Capellan pro Persona til Holme dals Præstegield i Bergens Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Tydskland. Det gaaer gemeenlig saa til over den heele Verden, at, hvor først det ene Onde har indfundet sig, der ere strax mange andre Fatalitæter i Hælene efter, for at være Vidne til det første Onde. Saaledes har det sig ogsaa paa denne Tiid med det Tydske Ruge Thi det er ey alleene dermed nok, at Krigen selv har ført saa mange onde Sviter med sig, i Henseende til at Landet er udarmet paa mange Stæder, hvor den Fiendtlige Armee har spillet Mester men ogsaa maa dette store Riige paa sine Steder tage mod FranskJndqvarteering Vinteren over, ja, Landet kand end ikke vente sig nogen Rolighed, førend begge Partier ere gaaen i deres Vinter Leyer, saasom Franzoserne endnu have Ondt i Sinde, til at vinde een og anden Avantage mod de Kæyserl. frie Riigs-Stæder, og i sær mod den Churfyrstelig Residentz-Stad Mayntz, om Alting ellers favorabelt vilde udfalde for de Franske Vaaben. Derforuden er Hans Kæyserl. Majestæt meget omhyggelig for hvorledes han i Tilde kunde anskaffe de behøvende store Bekostninger til Krigens Fortsættelse, i det Hans Kæyserl. Mayst. maa underholde 2 store Armeer udi Jtalien og paa den Tydske Bund, saa og tillige sørge for Armeernes Forøgelse mod Foraaret, paa det ikke hans trende mægtige Fiender, nemlig: Frankrige, Spa For October Maaned. Spanien, og Sardinien, skulde profitere af den Vanskelighed i fald saadant ikke skeede. Jkke mindre falder dette tungt, at Kæyseren nok vil indgaae Freds-Tractater, men dog tillige med sine Riigers og Landes Restitution. Man stoeler nok paa Englands Hielp og Bistand, for at faae det, som tabt er, tilbage; men man kand dog ikke saa aldeeles forlade sig derpaa, at det Stor Brittanske Hoffes Venskab skulde tage Part i Kæyserens Forliis, helst saasom Krigen, og Alliancerne udi samme, ere snarere be begyndte, end endet. For Resten vil Tiiden lære os, hvor langt dette Venskab strekker sig, og om ikke den uforbigængelig Fornødenhed skulde kunne trække baade England og Holland tilligemed i Krigen, for at see Alting faae et fornøeligere og bedre Udfald.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Holland. Der er vel ingen af alle de Neutrale Puissancer, som meere ønsker, at Freden kunde snart sluttes, end denne Republique; thi den havde da slet intet at beklage sig over, helst, eftersom Krigen har berliget Republiqven Holland frem for nogen anden. Derfore giør man sig den Tanke, at, da de mange Coureerer nu ideligen gaae fra og til den Haag, det ufeilbarligen vil komme til et Forlig mellem de stridende Partier med det snareste Republiqven giør og derforuden denne visse Slutning, at, eftersom det StorBrittanske Hoff søger at give alle Freds-Handlinger des større Eftertryk, det baade har styrket sin Magt ved det Danske og Svenske Hoffes Alliance, saavelsom ved sine egne Troppers Forøgelse til Lands og Vands, saa at Frankrige derover ingen Hielp meere kand vente sig fra Sverriges Riige. Langt meere maa den Franske Konge staae i den Betænkning, om hand vilde vove noget Fiendtligt imod det Engelske Riige, saafremt det skulde bryde løs med Krigen; thi England søger endnu med det Gode at vinde baade den Franske og Spanske Konge, og, hvis dette ikke kand gaae for sig, da at forsøge det med Force. Hvordant nu Alting er i sig selv, saa spiller dog England sin Rolle derved, i det manikke vil bryde overtvers med Kongen af Spanien, for derved ikke at stride mod det Stoer Brittanske Riges egen Interesse. J det oprieAar 1784. øvrige kand Holland saa lidet som England lade sig disse i Søvn men enhver vil nok i Tilde være betænkt paa, at holde Ballancen mellem Kæyseren og hans Fiender, at disse sidste ikke skulde gjøre for store Progresser.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Frankrige. Det synes, at Hans Allerchristl. Majestæt finder ikke saa stoer Behag i Krigens Fortsættelse, som i at faae sin Villie fuldbyrdet med Kong Stanislai Ophøyelse paa den Polske Throne. Dette er egentlig Guldblet, hvorom saa hefteligen trættes saa at man heller vil indgaae ved det Franske Hoff alt, hvad som Kæyseren forlanger til at faae en raisonable Satisfaction for den Overlast, som Hans Kæyserlig Majestæt har maattet lide udi Jtalien, end at afstaae fra sit eengang fattede Forsætt. Den Seyer, som den combineerte Armee ved Gustalla har erholdet over de Kæyserlige, skulde aldrig være saa kiær, at man jo langt heller elskede at vinde det, som man søger ved det Franske Hoff, nemlig: at reussere udi de Ting, som man gjerne vilde have god Fremgang udi, til at indlegge Ære baade for sig selv saa velsom for den, som man i Riiget favoriserer, og den indplante de Kiærlighed selv finder raadeligt, at stride for til det Alleryderste. Dog om denne Sag ikke skulde opnaae sin forønsked Virkning, da torde nok Krigen saa længe vedholde, indtil alle stridige Partier selv kiedes ved, længere at proseqvere Stridighederne. Endeligen kand denne sidstleden Sommer nok aflegge sit Vidnesbyrd, at det Franske Riige har Kræfter nok, til at drage Kaarden af Balgen, og frygter ingenlunde, at Fienden allerne skulde tvinge samme at stikke den for Tiden ind i Balgen igien.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-10-01
Jtalien. Det er nok remarqvable, at Fiendtlighederne imellem de strivende Partier udi Lombardiet ere udi trende Battailler øvede med laadan Fyrrighed, at det eene Partie vilde ikke give det andet udi Bravour noget efter, saasom man derforuden baade fra det Vieveriske saavelsom fra det Franske Hoff forsikrer, at man snart vil lade det ankomme paa den 4 Træfning, for at see, hvo af begge Parter skal For October-Maaned Aar 1784. skal meest vinde derved; men saa er dette dog en selsom Ting, at den Kæyserl. ligesaa vel som den combineerte Armee har derved indlagt sig Gloire, i det Seyeren har Tid efter anden favoriseret dem begge. Jmidlertid hvad Krigs=Conjuncturerne selv er angaaende, saa maa man billig med Forundring ansee den Politiqve, som det Spanske Hoff bruger, i det samme har vidst med saa stoer Conditte at afvende, at dette Riges Tropper ikke kunde agere conjunctim med de Allierte udi Lombardiet, men allerne søgte at udføre sit Øyemeed med Kongerigets Neapolis Erobring. Med lige Forundring maa man betragte den Beskaffenhed, som findes udi Lombardiet, i det Spanierne slet intet ere komne de Allieerte til Hielp, og dog endnu forblive Venner imellem dem selv indbyrdes. Aarsagen, hvorfor saadant ikke er skeed, maa nok være denne, fordi Kongen af Sardinien prætenderer, at ville, som Generalissimus, allerne føre der Commando. Man kand ey heller forbigaae at observere, hvad Spaniernes egentlige Hensigt monne være ved den tilkommende Freds Slutning, at, naar den eengang efter deres Ønske skulde paafølge, og Kongerigerne Neapolis og Sicilien beholdes af Jnfanten Don Carlos i roelig Possession, de da allerede forud giøre sig den Tanke, at udbreede deres seierrige Vaaben mod de Africanske Kuster, for at vise deres Tapperhed ey allerne imod de Europæiske Lande, som hidtil er seet, men ogsaa imod Søe-Røverne i Barbariet, til at være dem en Skræk i Fremtiden. Jkke mindre er dette en Prøve af Spaniernes Klogskab, i det de saa mesterligen have vidst at ombytte deres egne Troppers sønderrevne Klæder med de fangne Tydskers gode og nye Mondour, og at tage samme fra dem i Steden at hine finge deres gamle igien. Endeligen er dette og priisværdeligen af Spanierne, som af Fiender gjort, i det de enten have taget deTydske Krigs-Fanger i deres Sold, for derved at forstærke deres Armee og desbedre at forsvare Landene mod Kæyserens Vaaben, eller og, naar nogen af dennem ikke vilde tage Spansk Tieneste, de da bleve overførde enten til Africa, for der at stride mod Barbarerne, eller og til Spanien, for derved i Landet at forblive, og glemme deres eget Fæderne Land, for hvilket de i saa Maader ey meere nu kand stride. Aller beste,
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 31. Decembr. 1782. er ved Søe Etaten, Capitaine Dietrich Mühlenfort med Commandeur-Capitains Caracteer Allernaadigst bleven gratificeret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 23 Juni 1784 haver Hans Kongl. Majestæt Allernaad. beskikket Ditlev Conrad Reventlau til at være Kammer-Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 24 Sept. haver Hans Kongl. Majestæt Anern, beskikket For November-Maaned Hr. Hoff Jægermester, Carl Christian von Gram, til at være tillige med Cammer-Herre, Junker, Mogens von Plessen, Den 28 Sept. er Cammer Allernaadigst bestilt til at være Cammer-Herre. Den 22 Octobr. er Christen Hanssen Friis til Lundgaard Allernaadigst beskikket til at være Cancellie-Assessor.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 1 Novembr. haver Hr. Marcus Moldicke, S. S. Thea Professor Publicus, i denne Kongl. Residentz-Stad udi det øverste Auditorio, holden en meget grundig og vel forfattet Oration, til at celebrere den for 217 Aar siden begyndte Reformation og Lutherske Lærdom. Samme Dag haver Hans Kongl. Maist. Allern, bestilt Tolderen udi Præstøe, Hans Kirchman, til at være herefter Tolder i Wordingborg. Saa er og Engelbrecht, Hanssen Allern, beskikket til at være Tolder i Præstøe i Hans Kirchmans Sted.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 5 Novembr. er ved Hendes Majestæts Dronningens Regiment til Fods, Lieutenant Georg Henrich von Mørner med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Samme Dag er til Liv-Regim. Dragoner, i den afdøde Stabs-Capitaine Otto Dietrich Baron von Schacks Sted, den hidtil som Stabs-Capitaine ved Oberste Dombrochs Regiment staaende Jacob Friderich Ernst von Mørner igien som Stabs-Capitaine forflyttet; og ved Oberste Dombrochs Regiment er Capitaine, Georg Henrich von Mørner, igien som Stabs-Capitaine bestilt. Iligemaade Mag. Christian Nold Allern. confirmeret at være Sogne-Præs for Carrebecks Meenighed i Sædland. Matthias Fellumber Allernaadigst beskikket til at være Vice-Raadmand i Aarhuus Bye og Raadstue-Skriver, Christian Krag, at være tilligemed Raadmand i Horsens.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 8 Nov. haver Hans Kongl. Majest. Allern, beskikket Second-Lieutenant ved Corps des Grenadiers, Wolf Veit Christoph von Reitzenstein, til at være tilligemed Hoff-Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 12 Nov. har Philip Gardelin erholdet Allern. Confirmation, at være Commandant paa Fæstningen ChristiansforSam Aar ny Samme Dag er ved General Rumsens Regiment, Capitaine og Drabant ved den Kongl. Drabant-Guarde, Matthias Frigast til Ritmester og Chef for et Compagnie Allern, beskikket; Og ved Oberste Neubergs Regim, er den derved staaende Capitaine-Lieutenant med Ritmesters Caracteer. Iligemaade Johann Christoph Seiz til virkelig Ritmester og Chef for et Compagnie avanceret. Jens Lassen er Allern. confirmeret, at være Sogne Præst til Weggerbye og Dislef Meenigheder i Viborg Stift, efter den der nu værende Sogne-Præst. Johann Norman ligesaa, at være Capellan pro Persona til Lysabel Meenighed paa Alsøe. Hans Jørgen Helsinge ligesaa til Skougens Præstegield i Trundhiems Stift. Conrad Ryder, ligeledes at være Capellan pro Persona til Ræhr, Vixøe og Hansted Meenigheder i Aalborg Stift. Ydermeere haver Johann Christian Schmith faaet Allernaadigst Confirmation til at være Birkeskriver til Frydendal og Tolløse Birker i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 19 Nov. haver Hans Kongl. Majestæt ved Trykken ladet udgaae en Anordning, angaaende Brand-Væsenet i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Samme Dag er ved den Kongl. Drabant Gaarde, Second-Lieutenant Holger Wind af det Oldenborgske geworbene JnfanterieRegiment, til Capitaine af Jnfanteriet og Drabant, i den andensted placerede Capitaine Frigastes Sted avanceret. Ved de Fr. nske geworbene Jnfanterie-Regiment er Capitaine Lieutenant Ernst Henrich von Halle med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Iligemaade er Conrector Peder Rosenstand Golsche i Wiborg, Allern beskikket til at være tilligemed Lector Theologiæ sammesteds. Hr. Erich Pontoppidan, at være Slots Prædikant til Frederichsborg Slott og Sogne-Præst til Hillerød, og Herløv Meenigheder. Hr. Ludvig Wegerslev, at være Sogne-Præst til Hackenbierg Meenighed paa Alsøe. Ligesaa Paul Christian Zoga, at være Feldt-Præst ved Hr. Græv Holstes Regiment. Saa er og Peder Hielm Allern confirmeret at være Capellan pro Persona til Strands Residerende Capellanie i Christiansands Stift. mande. Den For November Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 22 Nov. haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst beskikket Arved Pedersen Fischer til at være Consumptions-Skriver ved den liden Toldboed ved Børsen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 25 Nov. haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst beæret, til Hendes Majestæts Dronningens Fødsels-Dag, med Dannebrog Ridder-Ordenen, efterfølgende Riddere. Hr. Johann Friderich von Brochenhuus, Kongl. Majestæts General Major af Cavalleriet saa og Oberst over det andet Fynske Regiment til Hest. 2. Hr. Frederich Hans von Walter, Kongl. Majestæts General Major af Jnfanteriet, saa og Oberst-Lieutenant ved LivGuarden til Fods. 3. Hr. Christian von Lerche til Lerchenfeldt og Ruugaard Kongl. Majestæts General-Major af Cavalleriet, saa og Deputered ved Land-Etatens General-Commissariat.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 26 Nov. haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst ved Trykken ladet publicere 2de Forordninger: Den Ene, om Matricul-Skatten og Rytterholds Penge, saavelsom Oxe= og FleskeSkatten udi Danmark, for Aar 1735. Den Anden, om Skatternes Paabud i Norge, ligeledes for Aar 1735.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-11-01
Den 28 Novembr., som tillige var den første Søndag i Advent, og Begyndelse til et nyt Kirke=Aar, indfaldt Hendes Kongelig Majestæts, vores Allernaadigste Dronnings Høye Gebuhrts-Dag, som den Allerhøyeste Gud til Lov og Ære, og det Høy-Kongelige Huus til Fryd og Glæde, i og efter Ge Tienesten, paa Fredensborg Slott Høytideligen blev erindret, paa hvilken Hendes Majestæt fuldendede sit 34 Alder Aar; og til den Ende ere efterfølgende faa Linier allerunderdanigst forfattede. Foypriiset Fødsels-Fest, hvor Fryd til Fryd sig føjer Forønsket Tiid, hvor Nyt med Nyt foreener sig Thius og ES Huus sig tusindfold fornøAt denne Dages Glands er frem for mange riig et Herlighed og Pragt, i Deilighed og Ære, Saa længe Yndest skal med Purpur samlet være. De of Aar 1784. Det er jo Siælens Liv, at den i GUD sig fryder, Naar Herrens Naade er, som Lysets Glæde, nye Det er jo denne Dag, som Lys og Klarhed yder Til Hendes Majestæt; Thi maa da Mørkheds Skye Sig ey herefter meer til Hendes Bryst indtrænge, Mens Gud vil Hendes Fryd, samt Aarene forlænge.