JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Wesel, den 15 Januarii. De Alliertes Tapperhed ved Waalen bliver daglig sat paa Prøve, imidlertid er det dog meget at befrygte, at de tilsidst ville blive nødte til at vige for den fremtrængende Fiendes Overmagt. Endnu den 10de foretoge Engelskmændene et heftigt Angreb imod Franskmændene, fornemmeligen for at faae Thiel tilbageerobret. Men Fienden holdt sig i sin Stilling, og de maatte, med et ikke ubetydeligt Forliis, trække sig tilbage. Tre engelske Oberster bleve blesserte, og en Hannoversk Major gjort til Fange. Følgen af dette mislykkede Angreb var, at den combinerte Armee maatte forlade Waalen, og poste re sig ved Leck. Den keiserlige Armee ved Pandern kunde nu ey heller længer soutenere sin Post, og satte sig Natten til den 11te bag Rhinen, hvor de bleve angrebne af Franskmændene, og mistede omtrent 200 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Amsterdam, den 17 Januarii. Hvad man sidst formodede, er desværre skeet. Man veed nu, at Franskmændene, efter adskillige for de Allierte, ilde afløbne Træfninger, have bemægtiget sig de Grebske Linier, hvoraf følgen var, at de Keyserlige, Engelske mændene og Hannoveranerne maatte begive sig paa Retiraden, og efterlade sig deres Artillerie, Munition, og endeel Fanger. – De Utrechtske Stater have siden sluttet en Capitulation, men som i sig selv er en Overgivelse paa Naade og Unaade, og i Gaar Morges marcherede et Corps af 2000 Franskmænd derind, med 80 Hautboister foran. J Spidsen for dette Corps skal den bekiendte General Daendels, med omtrent 100 emigrerte Hollandske Patrioter, have været.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Da Provindsen Hollands Forsvarsystem formedelst den vedvarende stærke Frost og den kiendelige Modløshed ey længer giver noget rimeligt Haab, saa have Generalstaterne udnævnt en Deputation, som bestaaer af de Herrer von Spaan og van Royer, hvilke skulde ufortøvet reise enten til de franske Convendeputerte i Herzogenbusch, eller til den commanderende General i det franske Hovedqvarteer i Culenburg, for at handle om Capitulation eller Overgivelse, da man dog ey seer nogen Muelighed til at undgaae een af Delene. Bestyrtelsen og Forvirringen iblant Regieringslemmerne, saavel i Haag som her er nu steget til det høieste Om Statholderens Bortreyse have Rygterne været forskiellige, men alle hidtil ugrundede. Man fortæller, at Prindsesserne og Prindserne havde besluttet at giøre Søe reysen til Engeland; men at den stærke Jisgang og Stormen havde gjort dette umueligt. J Gaar hedde det, at Prindsesserne den foregaaende Nat vare, under en Escorte af 60 Gardere, reyste fra Haag, og havde taget Touren over Alphen. Men fuld Vished har man ikke herom. Man lægger til, at Arvestatholderen vilde selv forblive i Haag, indtil den afsendte Deputation var kommet tilbage. Saameget er vist, at man Natten til den 15de har været i Færd med at indpakke de bedste Sager paa den gamle Slotsgaard i Haag. Om den nærværende Tilstand kan man deraf giøre sig et Begreb, at der i de sidste 3 Dage er hidkommet over 2000 Vogne med Flygtende af forskiellig Alder, Kiøn og Stand. Vort 36 Mænds Collegium har i Dag været forsamlet fra i Morges Kl. 8 til Middag Kl. 1. Resultatet af denne extraordinaire Forsamling er ubekiendt. Vor Agio, som i Gaar stod 82, faldt strax ved Børsens Begyndelse til 79 1/2, og inden dens Slutning til 69.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Fra Dordrecht Kanten høres ikke noget af Betydenhed. Jmidlertid ere Dige Posteringerne imellem Gorcum og Dordrecht forladte, og det hollandske Hovedqvarteer er flyttet til Woerden. – Jisen er nu saa stærk, at de sværeste Fragtvogne kunne gaae over den. Heusden har capituleret i Gertruydenberg, hvis Commandant har Ordre at forsvare sig til det yderste, bliver beskudt med gloende Kugler. Disse have allerede tændt paa forskiellige Steder i Staden, og i den næstliggende store Landsbye Raamsdonk ere 30 Huse lagte i Aske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Den spanske Gesandt er i Forgaars reist fra Haag til Hamburg. Rygtet siger, at nogle engelske Marodeurs have underveys taget hans 6 Heste bort fra Kareeten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Leipzig, den 17 Januarii. Efter private Breve fra Warschau, skal det være alle de fremmede Gesandte sammesteds betydet, at deres Functioner ophøre. – Fyrste Repnins Manifest og Edsformularen for Jndvaanerne var allerede bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
J Eisenach er der udgaaet en mærkværdig Politieanordning, angaaende Leiebibliotheker og Læseselskaber. Efter denne Anordning maa fra dette Aars Begyndelse enhver, som i Eisenach udleyer Bøger, indestaae for deres Jndhold. Og skal den, som udleyer en Bog, i hvilken der forekommer Grundsætninger og Steder, som stride imod Religionen, Statsforfatningen og gode Sæder, erlægge 2 Dalers Mulct. Under 10 Dalers Straf maa ingen oprette Leiebibliotheker eller Læseselskaber, naar han ey i Forveien har udvirket Politiets Tilladelse dertil, og modtaget sammes Forskrivt. Saavel Fortegnelsen over Bøgerne, som Bøgerne selv, skulle forsynes med Politiets Stempel, og for enhver udleyet ustemplet Bog, erlægges 8 Dalers Mulct. For hver fra fremmede Leiebibliotheker uden Politiets Tilladelse i Circulation bragt Bog, ligesom og for hver Aargang af de uden Politiets Samtykke forskrevne Aviser, betales en Mulct af 5 Daler, hvoraf Halvdelen tilkommer Angiveren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Thorn, den 17 Januarii. J Warschau arbeyde Russerne Natten med Dagen paa at faae de polske Armatur= og Munderingskammere bragte til Prag J Warschau hedder det nu igien, at Preusserne skulde rykke derind. Hvormeget man nu i Almindelighed ønsker dette, saa vil det dog nok ikke skee saa hastig. – Den fra Warschau udmarcherte Krongarde, om hvilken det i Førstningen hedde, at den var gaaet til Grodno, skal i Wengrow have taget russisk Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Feldtmarechal Suwarow, som fra Wien har faaet Marie Theresie-Ordenens store Kors, lader nu bortsælge det Polakkerne fratagne Saltforraad, endskiønt dette for en stor Deel virkelig er østerrigsk og preussisk Eiendom. Koskiuskoler, saasnart han med hans Adjutante Fischer og Niemezewitz, samt de øvrige fangne polske Generaler, var ankommet til Petersborg, strax bleven transporteret videre til Schlusselburg, hvor han skal blive temmelig godt behandlet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Breslau, den 17 Januarii. Kongen af Pohlen har paa sin Reyse til Grodne maattet tage russisk Befordring, siden Postmesterne paa Touren til Litthauen, deels ingen Heste havde, og deels af Mangel paa Underhold havde forladt deres Stationer. Det seer virkeligen ud, som Kongen ey har i Sinde at komme til Warschau igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Kiøbenhavn, den 30 Januarii. Torsdagen den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag celebreret med Cour ved Hoffet, og derefter det Kongel. Taffel til Middag af 20 Couvert, hvorved opførtes Taffel Musiqve af Hr. Kammer-Musikus Kirckhof paa Harve. Foruden det Kongel. Taffel, var til Middag Marchals Tassel paa 84 Couvert, og Rosen paa 24 Couvert. Til Aften var Apartement, og derefter det Kongel. Bunterads=Tassel paa 46 Couvert, og Marchals Taffel paa 80 Couvert, samt Rosen paa 20 Couvert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
J Tallotteriets 715 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Vielens aandelige Lyst=Hange, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Plalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. . Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-30
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 2den Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfols Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten, 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction anden Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marcus Gothard Holm i Kiøbenhavn. Og tredie og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Kiøbenhavns Aar No. nu muur, nant. Post-Tidender, som Udhuus, Mandagen, den 2 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Paris, den 9 Januarii. Efter Barras's Forslag decreterede Conventet med almindeligt bifald, at den 21de Januarii (Ludvig den Sextendes Henrettelses Dag) skulde som en Fest høytideligholdes i Paris og over hele Frankerige, og at denne Fest hvert Aar skulde igientages. Næstkommende 21 Januarii skal der ogsaa afgives Rapport om Ludvig den Sextendes Børn, og paa hvad Maade de bedst kunne skaffes ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Fra Herzogenbusch meldes, at to Gesandte fra Arvestatholderen, en Hr. von Brantsen og en Hr. von Roevelger, vare sammesteds ankomne, men havde fortsat deres Reyse over Brüssel til Paris. Deres Ærinde skal, efter Sigende, have været, at handle om en Vaabenstilstand, ja endog om Fred, hvilken sidste dog nok vil finde mange Vanskeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Den 30te December gjorde vor Brester=Flaade sig seyl færdig. Den bestaaer tilsammen af 63 Krigskibe, hvoriblandt 35 af Linien. J Stedet for det strandede Linieskib, Republikaneren, er le Fougueux sendt fra Rochefort til Brest. – Samme Dag var en Bataillon Chouans ankommet til Brest, hvor den havde nedlagt Vaabnene, og taget Tieneste under Marine=Regimenterne. Bentabolles Forslag, at ey allene Forfatterne af royalistiske Skrivter, men ogsaa Bogtrykkerne, skulde paa det alvorligste straffes, er af Conventet blevet forkastet. Kulden er nu her overordentlig stærk. Den er i Dag 13 Grader. - Med Trykkefriheden er det nu kommet saa vidt, at General Dumouriers Memoirer ere her i disse Dage eftertrykte. Mercier har i Conventet gjort følgende Erklæring: "Jeg er overbeviist om, at man aldrig ønsker den forrige Regieringsform tilbage. Men derimod saae man gierne, at den nærværende kunde faae en fast Grundvold. Hidtil har Misforstand været den største Hindring. Yttrer man f. Ex. en alvorlig og fornuftig Tanke, saa hedder det strax, at man vil aabne Dørren for den unge Capet; at man vil indføre Monarkiet igien; at man er Royalist. Folket glemmer ikke saa let, at det har seet Blod flyde i store Strømme. Det saae det flyde efter dets Repræsentantes befaling. – Folket forlanger ingen Konge; det forlanger Rolighed. Republiken er der, vil man, at den skal agtes, saa sørge man for, at den bliver agtværdig. Jngen Tvang, intet Magtsprog. Moderation, grundet paa Dyd, er Sielen i en republikansk Regiering. En politisk Jnqvisition er langt afskyeligere end en theologisk. Retfærdighed, og den allene, er det, Franskmændene ønske sig. De have ikke kuldkastet en Trone, for at give Plads for et blodtørstigt Decemmirat; de have ikke styrtet Anarkiet og Skrækkesystemet, for igien at blive en Despots Undersaatter. De have sveret, at de vilde være frie, og de kiende ingen anden Friehed, end den, Republikens eengang antagne Love tilsige dem. Af alle Jntriquens Producter fra Revolutionens Begyndelse er neppe noget urimeligere og jammerligere, end Constitutionsacten fra 17917.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Canton Bern har en Fordring paa Staden Lion, af 3 Millioner og 588083 Livres. Conventet har decreteret, at denne Sum skal betales af National-Skatkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Man tvivlede længe om, at vore Troppers Foretagender imod Holland vilde lykkes, men den vedvarende stærke Frost har ryddet alle Hindringer af Veien, og Velfærdscommissionen har givet Nordarmeen Ordre til at bemægtige sig Holland, det koste hvad det vil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Frankfurt, den 13 Januarii. Ogsaa for den Frankiske Kredsforsamling har Hs. Kongl. Preussiske Majestæt udladt sig, at han gierne vilde giøre sit, til at udvirke en Vaabenstilstand. Den i benævnte Kredsforsamlings Forestilling yttrede Anmærkning, at Hs. Preussiske Majestæt havde især bidraget til det tydske Riges Krigserklæring imod Frankerige, er paa tilbørlig Maade blevet gjendrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Da Beslaget paa udenlandske Eiendomme, ligesom den fastsatte Varetaxt, nu er ophævet, saa have mange Handelshuse i Paris fornyet deres gamle Bekiendtskab med deres Venner i Tydskland, og tilbudet disse deres Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Efter private Breve fra Paris er Prindsen af HessenRheinfels nu sat i Friehed, og en Skuespiller, la Rive, har givtet sig med en vis Ex-Grevinde Sombreuil. Vel fortælle vore Aviser os, at det østerrigske Huus har begyndt en Fredsunderhandling med Frankerige, og at den Toscanske Minister, Marchese Manfredini, er fornemmeligen beskæftiget med denne Mægling; men denne Relation trænger dog til Bekræftelse. Det hedder ogsaa, at der er sendt to franske Deputerte med Fredsforslage til Schweitz; men de nyeste Efterretninger fra Paris tale aldeles ikke om Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Wesel, den 15 Januarii. En Keyserlig Officeer, som i Gaar Morges passerede her igiennem, og som havde været Øyevidne til det sidste blodige Optrin ved Pandern, har berettet os følgende: "Da Franskmændene den 9de og 10de, i forskiellige Corps af 4 til 5000 Mand, havde gjort adskillige Angreb mod det Pandernske og de ved Waalen liggende Skandser, men vare hvergang tappert blevet tilbagedrevne af de Keyserlige, rykkede den hele fiendtlige Leyr den 11te ud, og drev en Mængde Bønder foran sig, som maatte bestrøe den tilfrosne Waalstrøm med Halm, paa det Passagen kunde blive des sikkrere. De Keyserlige, som havde besat den saa kaldte Sternschanz, gjorde fra alle Sider en skrækkelig Kartetskeild. Uagtet denne Expedition kostede en stor Mængde af Fienden Livet, lode de sig dog ikke afskrække. J al Stilhed, uden at giøre et eneste Kanon eller Flint-Skud, trængede Franskmændene sig frem over deres dræbte Medbrødre, og gik med fældet Bajonet løs paa vore Skandser. De Keyserlige Tropper, som i 5 Dage havde staaet under Gevær, saavel i Pandern som i Stiernskandsen, saae sig tilsidst, efterat de havde bragt det sværeste Skyds bort, nødsaget til at forlade deres Post, og at gaae tilbage over Rhinen. Efter General Alvinzis Befaling bleve 8 Kanoner i Forveien fornaglede, og kastede i Graven" Den Efterretning, at Engelskmændene havde slaaet Franskmændene ved Thiel, og at Østerrigerne igien havde taget deres forrige Positioner, er ikke blevet bekræftet. Paa den anden Side af Rhinen have Franskmændenne ved Emmerich og Elten et Observations-Corps af 2000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Garnisonen i Amsterdam skal kun bestaae af et Regiment Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Amsterdam, den 18 Januarii. Efter al Rimelighed ville vore Porte snart blive aabnede for Franskmændene; thi da vore Allierte have forladt os, saa ere vore egne Forsvarsmidler utilstrækkelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Det Hollandske Hovedqvarteer var, efter de seeneste Beretninger, endnu i Woerden, imellem Leyden og Utrecht, Arnheim er nu ogsaa i Franskmændenes Hænder, efterat Østerrigerne havde liidt et stort Forliis i Egnen deromkring. – Antallet paa de her ankommende Flygtende bliver hver Dag større og større.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Zwoll, den 18 Januarii. J Gaar Middags, ved 12 Slet, ere Franskmændene rykket ind i Uetrecht, som har overgivet sig ved Capitulation. – Staden Amersfort er ogsaa i Gaar, efterat den i Forveien var bleven forladt af Engelskmændene, taget i Besiddelse af Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Hollandsk Grændse, den 19 Januarii. Man troer nu, at alle de forenede Nederlandes Provindser søge, saa godt som mueligt, at capitulere med Franskmændene. – Rygtet og Rotterdams Overgivelse er endnu ikke bekræftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Ossnabrück, den 19 Januarii. Hvert Øyeblik kan man her vente det Engelske Hospital. En Deel af den sværeste Engelske Bagage har allerede naaet Binsendorf, halvanden Miil herfra. - Ligesom Franskmændene trænge længer frem, udbreder Forfærdelsen sig alt videre og videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Kiøbenhavn, den 2 Februarii. Capitelstaxt for 1794 i Siellands Stift. Rug, Tønden 3 Rdlr. 3 Mk. Byg, Tønden 2 Rdlr. 5 Mk. Havre, Tønden 1 Rdlr. 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Observationer. Meteorologiske Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Vinden. 26 Januarii Kulde. S. O. N. N. V. N. O. N. V. . II. 9. N. V. N. V. Februarii 28. 2.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Udi afvigte Uge fra den 24 Januarii til den 31 dito ere i denne Kongelige Residence-Stad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 29, Piger 24, tilsammen fødte 53. Døde Mænd 25, Qvinder 14, Drenge 12, Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 2. Blodgang 1. Brystsyge 9. Falden til døde 1. ForraadnelsesFeber 2. Galdefeber 1. Gicht 2. Hastig død 1. Jnflammation 2. Kighoste 1. Kopper 2. Krampeslag 2. Kræft 2. Mæslinger 1. Slag 4. Steen 1. Svindsoet 2. Trødske 1. Tænder 4. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 3 Vattersoet 3. Tilsammen døde 61. Ere saa 8. flere døde end fødte. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaa og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes-Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Delens gandelige Lyst-gange, udi hvilken en Guldelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GlidsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poniteentze Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Der ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-02
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.