JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-09
Saa var det dog vel ikke usandsynligt, at der kunde gives Tilfælder, hvori disse Væsener virkede paa denne Klodes Indbyggere. Problemet staae derhen. Jeg har fortalt mit Eventyr mit Sagn, eller – om man lyster – min Novelle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-09
Jndtil 1685 besad bemeldte Strasburgiske Kirke hiine Dyrfigurer; men i bemeldte Aar bleve de af en katholsk, under Architekten Joseph Lauten. schlorger arbeidende, Muursvend ødelagte, fordi Forestillingerne saarede hans Følelser. - Artigt nok er det, at disse Figurer kom en luthersk Boghandler dyrt at staae. Han vidste nemlig at erhverve sig hiint Træsnits Plade af Fischart, lod aftage en Deel Aftryk, og solgte dem til en Festdag 1728. Sagen kunde ej blive længe skjult for Magistraten, der dømte ham i en Kirkebod, nemlig at staae i har Skjorte og barfodet, med en Fakkel i Haanden og en Strikke om Halsen, ved Kathedralens store Indgang, og derefter at være landsforviist. De Exemplarer, der kunde opdrives, bleve brændte af Bødlen. (Fiorillo.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-09
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Januar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 208. Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 72 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 148 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. kgl. Oblig. (ul. N.) 97 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . ..... i Banco. Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820. 107 1/4 - i Sedler. Dito Dito. . ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 101 – r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 74 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Nyeste Skilderie a øbenhavn. To Syvogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Januar 1830. Bemærkninger om indbyrdes Underviisning, fremkaldede ved høivelbaarne Hr. Grev Holstein til Holsteinborgs Svar paa høiærværdige Hr. Biskop Dr. Mønsters Spørgsmaal: "Skulde der i Danmark virkeligt være gjort formeget for indbyrdes Underviisning?"(Slutter, see forr. Nr.) uanuar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
En stor Skole maa have saamange flere Apparater (S. 80) Nskolens (100-110 Børn) har kun eet Tabelapparat, og jeg mener idetmindste 200 Børn kunne nøies med det samme; Dubletter af nogle faa Tabeller undtagne. Efter Debheds Beregning (S. 87,90) skulde en indb. Underv. Classe have idetmindste et Minimum af 73 Børn. Dette støtter sig imodsigeligt paa en urigtig Anskuelse, conform mod mine ovenstaaende Udviklinger, betræffende S. 74. Endvidere, §. 52 af Bestem, siger vel, at ingen Afdeling (Tabel) maa have mere end 3 (betingelsesviis 4) Elever, men hverken forbyder den at der haves færre, eller byder, at alle Classer skulle være besatte. Begge Dele rette sig efter Elevernes Fremrykning og Antal, ikke omvendt. Barnet rykker frem fra Tabel til Tabel, ligesom dets Færdighed tillader, enten ene eller i Forening med dets Kammerater, om det havde nogen paa samme Tabel, hvis ogsaa disse ere modne dertil, og saaledes er den formeentlige Ulempe hævet. Hvad der derimod kunde møde var, at Barnet stødte paa en Tabel, der allerede var fuldtallig; men blandt Normalskolens 100-110 Elever generes vi høist sjeldent af det Tilfælde. – Saaledes vil s. Fordringer kunne tilfredsstilles selv med en Classe af kun 10 Børn, og saaledes bortfalde de øvrige Betænkeligheder S. 89, 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Mine Bemærkninger om Raisonnementet betræffende Geografiskolen (S. 103, 104) høre ligeledes under mine almindelige. Kun maa jeg tilføie, at mig synes at Spørgsmaalet; til hvilken Ende gjør man sig denne Umag, (nemlig, at sætte Børnene til forskjellige Kaart), staaer i Modsigelse med Afhandlingens almindelige Fordringer, der, og det vistnok meget rigtigt, dadle at standse det ene Barns Fremskridt for det andets Skyld. Under enkelte specielle Omstændigheder kan dette være et Foster af Nødvendighed; men hvi skal det nu med Magt skee ved Geografiunderviisningen, Jeg kommer atter til at nævne, at Læreren, ikke kan være overalt, følgeligt ikke beskjæftige sig ene med Geografiunderviisningen, følgeligt maa være glad ved Bihjælpernes Understøttelse; men have disse allerede Vanskelighed ved at oversee og undervise smaa Afdelinger, hvormeget mere ikke da end større, Men Læreren kan stundum være der, og da henvender han sig efter Omstændighederne til Een eller flere eller Alle, træder han atter bort, saa har hver Afdeling sin afmaalte Grændse inden hvilken Bihjælperens større eller mindre Viden lettere bevæge sig, end i et større Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Efter mit Foranstaaende vil det være overflødigt at berøre de S. 124 13, citerede 2 Skrivter af Dhrr. Prof. Eggers og Major v. Krohn, idet disse, ligesom Dhvbyds. Afhandling, opstille Fordringer til en Underviisningsplan, vor indb. Undv., efter min Mening, fremlysende af mit Foregaaende, er istand til at fyldestgjøre; kun maa jeg bemærke, at jeg kun kjender disse Skrivter af og formedelst de omtalte Citeringer, ligesom og at de ingen Indflydelse have havt paa mine Fremstillinger, idet disse ikke alene forud laae ordnede i min Overbeviisning, men ogsaa vare antydede ved Indstregninger i Margen af Afhandlingen, foretagne efterhaanden som jeg skreed fremad i den, altsaa inden jeg læste Citeringerne. Jeg har saaledes stræbt at offre en simpel Skiærv til Sandhedens Drøvtelse, idet jeg har søgt at udvikle mine Anskuelser, forsaavidt disse maatte kunne modificere det Væsentligste af Debyds, II. B. Har jeg feilet, saa, jeg gjentager det, ligger Feilen i min Overbeviisning, ikke i min Villie. Jeg har stræbt at fremstille den Maade, hvorpaa jeg har opfattet Aanden i Udførelsen af indb. Undv. efter de i Danmark approberede Bestemmelser; og meget skulde jeg feile i min Dom, om ikke en saadan Udførelse for en betydelig Deel skulde tilfredsstille de Fordringer, Debhed, visse ligt meget hensigtsrigtigt, og visseligt overeensstemmende med Mængdens, gjøre paa en velorganiseret Underviisningsplan. Jeg har stræbt at vise, at Frihed og Tvang her paa en hensigtssvarende Maade kunnet gaae Haand i Haand, som de ifølge Menneskenaturens Krav maae gaae hele Livet igjennem. Jeg har udtalt min Overbeviisning, at disse Fordringer desværre vistnok paa meget faa Steder fyldestgjøres, men det er jo ei Metodens Feil. Vil man drøfte og anvende den upartiske og uden Fordomme eller Spidsfindigheder, med Lyst, Jver og ærlig Villie komme den Jnteresse og Opmærksomhed, Metoden har vakt fra Bestyrelsens Side, og de i Dybheds Afhandling angivne, ved den fremkaldede, eller i Virksomhed satte Foranstaltninger, pligtmæssigen imode, og derhos mindes, at Talen hos os kun er om Anvendelse paa Elementerne, saa skulde jeg feile meget, om Metoden ei skulde berede sig et gunstigere Omdømme, føre til et heldigt Resultat, og saaledes afvæbne mangen Sarcasme, der nu rettes mod den, og ikke altid er fremkaldet af saadanne Motiver, som det, der fremlyser af Døbheds Svar: drøftende Sandhedskjærlighed. Om dettes egentlige Vehikel: Er der i Danmark gjort formeget for indb. Undv., skal jeg ei ansee mig competent til at fælde nogen Dom; men vistnok kan Ingen nægte, at der i Danmark er gjort Meget for den. Jeg deler Svarets Ønske, at Metoden ei maa blive befalet, ikke dets Frygt, at den vil vorde det. Maatte den rigtudstrøede Sæd ikke falde i golden Jord, men lønne de landsfaderlige Hensigter med Held, og bære Frugter i Velsignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Kjøbenhavn i December 182. A. Jacobi. Til Hans Højærværdighed, Herr Hospræst Schjødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
J Anledning af Confirmations Handlingen den 4de Octbr. 1829. opaagaaer Du ædle Sandheds Tolk, med vennesalig Røst, Lig hin Johannes, han vor Christ's den Elskelige, Du Hjertet byder Ro, og evig Godheds Trøst, Og byder Aanden trygt til alles Fader stige. 2) Den ærede Digterinde som i Oct. f. A. fik dette Blads Redacteurs Svar om Digters Optagelse, haved Svagelighed været hindret fra for nu at sende det; hvilket bemærkes i Anledning af, at det nu først er optaget. Hvor lød din Stemme huld i Herrens Helligdom, Johannes egen Røst man troede der at høre, Da til de Unge Du med Mildhed raabte: Kom Følg mine Varsels Raad, De skulde sikkert føre gjennem Livets Vei, naar Trængsler møde, trygt. J Modgang skulde de for Fristelse bevare; Ved dem J skulde see til Døden, uden Frygt, Og Livet Eder skal Guds Kjærlighed forklare. Ja, Jesu Læres Præst. - Din Aand, Din Hu Din Barm, Som hans af Kjærlighed til Menneskerne giøde; Derfor saa kjærligen, saa himmelreen, saa varm Hen Evangelig Ord fra Dine Læber fløde. Kraft var Dit Alvors Ord til dem om Christnes Pligt. Haab, var Dit Trøstens Ord for deres Fremtids Dage. O, byd Algodheds Gud, at uforglemmeligt Jgjennem Livets Vei det maatte dem ledsage, Men Du, Højværdige. - Min Harpetones Lyd, O, lad den her min Tak, mit Venskabs Offer bringe. Den vidne skal for Dig mit Hjertes rene Fryd Da, henrykt ved Dit Ord, paa Bønnens Andagts Vinge, Højt i min Barm det slog, og - Amen! Amen bad For unge Christne Flok, og for de trende Kjære, Som jeg, det vidner jeg for Herrens Aasyn glad, Har med oprigtig Aand indprentet Jesu Lære. Min Svaghed styrked han, som kjender Hjertets Vraae, Til Troens første Lys i deres Siæl at tænde; O, naar jeg sukkede: Gud, lad den ei forgaae, Da hvisked Tillids Aand, Til Fakkel, som skal brænde For Tid og Evighed, ved Schjødtes vise Aand Den Gist opildnes skal, i deres Barm du bragte, Da slog mit Hjerte fro og fra min matte Haand Med saligt Haab til Dig, de unge Børn jeg rakte. Velsignet være Du ei blev mit Haab til Tant. Du ængstede dem ej ved Herrens Rædsels Torden. Til Kjærlighedens Gud, Du deres Hjerter bandt, Til Tro, til Haab, til Dyd og Trofasthed paa Jorden. Du lærte Veien dem til Hjertets sande Fred, Og - Læren maatte dybt i deres Hjerter trænge; Thi, som Exempel staaer Du i din Menighed. O, ædle Lærer, staae endnu iblandt os længe! Al Jorderiges Held ledsage Dine Trin! Som Fader, Ægtemand, som Ven nyd Livets Lykke! Graae Haar, den Hæderskrands som Dyden giver Skin, Til hin Johannes Aar, Din ædle Pande smykke. Frederiksberg den 4de Octbr. 1829. J. M. Jessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Jndenlandske Efterretninger. Banet Vei over Øresund. (Af en Skriv, fra Helsingøer af 6 d. M.) "Da jeg gjerne vilde besøge Sverrig i denne Vinter, som i den forrige, saa gik jeg igaar Formiddag over til Helsingsborg. Uagtet Snefoget og Taagen var saa tyk, at jeg ikke kunde see mange Alen for mig, saa var dog Vandringen aldeles ikke forbunden med nogen Fare, da jeg havde ligesom en slagen Landevei for mig; ogsaa blev jeg paa Tilbagegangen indhentet af to Kaner, som fore mig forbi. Jdag have vi havt deligt Veir, og Svenskere i mange hundrede Tal, til Fods, til Hest og i Kane ere passerede herover, ligesom ogsaa mange Danske have været i Helsingborg. Det er et underligt Syn at see al den Færsel over den glatte Havflade, saa langt Øiet kan naae strækker den lange Skare sig, som en Myretne paa Marschen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
De offentlige Bibliotheker paa Jsland, Færøerne og Grønland, hvortil Professor og R. af Dr. Rafn modtager Bidrag, have i det forløbne Halvaar vundet betydelig Til vært især ved en Deel fra England sendte kostbare Værker. Jslands Stiftsbibliothek i Reikevig tæller nu 5620 Bind og Nummere, Islands Nord og Øst-Amtsbibliothek paa Øfjord 1232, Færøernes Amtsbibliothek i Thorshavn 2053 og Bibliotheket i Godthaab paa Grønland 82 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Hvad denne Grønlandske grundlagte Bogsamling angaaer fornemligen bestemt for de nærværende og fremtidige Embedsmænd sammesteds, da havde Hr. Prof. Rafn brevvexlet angaaende Oprettelsen af en saadan paa Godthaab med Inspecteuren over det sydlige Inspectorat, Hr. Capitain-Lieutenant Holbøll, som ikke blot er villig til at paatage sig Bestyrelsen, men ogsaa selv tilbyder endeel vigtige naturhistoriske Skrifter, samt en Samling af Naturalier til at forene med Stiftelsen. I Haab om, at en saadan Stiftelse vil ligesom hun i Island og paa Færøerne, vinde Medborgeres velvillige Deeltagelse, gjør Hr. Profess. opmærksom paa, hvilke Skrifter der med Hensyn til den indskrænkede Afbenyttelse kunne være fortrinlig ønskelige. Foruden Hovedværker og Systemer i de forskjellige Videnskabsfag kunne dertil henregnes Skrifter betræffende Missionsvæsen, samt naturvidenskabelige, økonomiske, geographisk historiske og deslige, som kunne forsyne Embedsmændene med Jndsigter, der ville gjøre dem det mueligt, bedre at benytte deres Stilling til at virke til Gavn for Fædrenelandet, og til Berigelse af de forskjellige Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Af Hans Majestæt Kongen er dertil skienket 55 Bind, nemlig Conversations Lexikonnet, historisk Ordbog o. M., og fra andre ere i alt 27 Bind indkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Antallet af Interessentere Mestere, Svende, og Drenge i 53 Kjøbenhavns Lauge var ved Slutningen af Aaret 1829 i alt 3848 Interessentere og Mestere, 5159 Svende og 2563 Deen ge, i alt 11570 Jndivider. Af samme hørte til Handelslaugene. Interess. Sv. Drenge. 1. Hørkræmmere . . 2. Jsenkræmmere. 3. Urtekræmmere 2000 133 124 4. Silke=Ulden og Lærredshandlere. . 166 73 126 5. Vinhandlere og Fas bindere. Jalt: Samlingen af danske Biskoppers Portraiter i Roeskildes Domkirke, hører til de for Fremmede seeværdige Gjenstande. Samlingen ansees ikke endnu sluttet, men man glæder sig fornemmeligen ved den som Archæolog, og Mytholog berømmeligst bekjendte Biskop over Siellands Stift, Oct. Münter's Omhyggelighed for paa alle Maader ved interessante Stykker, at see den formeret. Til de nyeligst hidkomne Stykker hører Billedet af den hellige Biskop Ansgarius, som efter en meget gammel Original er copieret af Professor Bendixen i Hamburg. For nogle Aar siden kom saaledes ogsaa til Samlingen Portraitet af den berømte Biskop Peder Jensen; af Dronning Margrethes Tidsalder. Det er copieret af et i Domkirken selv værende i Steen hugget Billede af Biskoppen." Berl. Kunstblatt. Oct. 297.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
En Bogsamling for Haandværkstanden i Aarhuus By er der gjort Begyndelse til ved Bestyrerne af Aarhuus Stifts offentlige Bibliothek. J det Øjemed at forskaffe Haandværkstanden i Aarhuus Bye beqvem Adgang til saadanne Skrifters Læsning, som deels kunne have gavnlig Indflydelse paa de forskjellige Nærings drifter, deels i Almindelighed befordre den aandelige Dannelse og i Fritimer skienke en behagelig og nyttig Tidsfordriv, have bemeldte Bestyrere anseet det for hensigtsmessigt, om der kunde oprettes en særegen dertil passende Bogsamling, hvorfra Haandværkere under visse Vilkaar kunde erholde Bøger tillaans. Efterat Sagen var forestillet Stifts Øvrigheden har denne bifaldet Planen og samtykket i, at en Samling af Doubletter, som Stiftsbibliotheket eier, maa anvendes som Grundlag for samme. - Herved og ved nogle Gaver fra Private er Begyndelsen allerede gjort. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Blandede Efterretninger. Storthinget i Norge aabnes i Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
efter Grundloven, som har bestemt sammes Samling hvert tredie Aar. Efter de tilendebragte Valg er Tallet af de udkaarede Repræsentanter, denne Gang 81. Af disse kunne 40 henregnes til Embedsklassen, nemlig: 3 Advocater, 2 Amtmænd, 2 Byfogder, 1 Foged, i Høiesterets=Assessor, 9 Militaire, 1 Overbirkedommer, 1 Overlærer, 1 Postmester, 10 Præster, 5 Sorenskrivere, 1 Statsraad, 2 Stiftsoverrets=Assessorer, og 1 Tolder. De øvrige 41 Repræsentantere ere 1 Candidatus Juris, 1 Gaardbrugere, 2 Haandværkere, 1 Klokker, 14 Kjøbmænd, 2 Lehnsmænd, 3 Proprietairer, og 1 Skipper. Af de Valgte have 19 været paa forrige Storthing, og 6 have været paa de foregaaende. Pluraliteten er altsaa Mænd, der ei forhen har havt Sæde paa Storthinget. Ulovlig Sportulering. Ved en norsk Provsteretsdom af 12 April 18 blev en Sognepræst, for at have afkrævet to Tjenestepiger en for høi Betaling for Udflytnings=Attester, dømt at bøde 16 norske Speciesdaler til fattige Præste-Enker, samt desuden, for at have tilbageholdt den ene af bemeldte Tjenestepigers Attest, at erlægge en Mulkt af 20 norske Speciesdaler til Sognets Fattige, ligesom og at tilbagebetale det for meget Oppebaarne, nemlig til den ene Pige 59 Skill.; til den anden 24 Skill. – Endeligen at betale alle af Sagen flydende lovlige Omkostninger, hvoriblandt Salarium 50 Spd. til Actor, og 30 Spd. til Defensor, samt Skyds og Diæt til Provsterettens Medlemmer, og Sagførerne. Ved Aggershuus Stifts Consistorialrets Dom af 17 Jan. 1829 blev Provsterettens Dom kjendt ved Magt at stande, dog at hin Mulkt af 16 Spd. skulde være nedsat til 8 Spd. - Norges Høiesteretsdom af 9 Dec. 1829 lyder: "De ergangne Domme og den brugte Retsbehandling bør, paa Grund af at Provsteretten ei har været beklædt med det lovbestemte Antal geistlige Medlemmer, uefterrettelige at være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
De beskjæmmede og uforskammede Kritikere af Fordomme. Ferguson havde i de yngre Aar lagt sig efter Portraitmalerie og just fuldendt en smuk ung Dames Billede. Hendes talrige Venner toge Deel deri og berømte Stykket; men der var dog ingen blandt disse, som jo med Kiendermine havde bemærket en liden Feil. Naar samme var forbedret vilde Ligheden, vorde fuldkommen, Ferguson bad alle disse Kritikere paa en vis Tid til sig, og efter hans Anmodning forebragde nu hver især sine Meninger. Han modsagde Ingen, tog Pensel og Palet i Haanden og lod, som om han rettede samtlige bemærkede Feil; hvorefter han vendte Portraitet om mod Forsamlingen. Uforbederligt, Fuldkommen truffen, nu mangler intet Træk!" raabte fra alle Sider smigret Egenkjærlighed. - Og dog gjenmælede Ferguson, undersøger engang Pensel og Billed. Begge vare ganske tørre og Kritikerne gik beskæmmede fra ham. Staden Paris's korte Historie. Pariserne, et slavisk celtisk Folk, havde bygget det gamle Lutetra paa en lav moradsig Ø i Seine allerede for Christi Fødsel. For dens smudsige Grund skal den have været givet Navnet den kidne Stad. Da Romerne oversvømmede Gallien, afbrændte Indvaanerne deres Stad. Romerne opbyggede Lutetia igjen, men den blev fra Julius Cæsars Tid ubetydelig, indtil Keiser Julian opbyggede sig et Pallads her. Chlodowig, den franske Konge, boede i Paris; hans Efterfølgere sjelden. Carolingerne opgave endogsaa Besiddelsen af Staden, og Paris tilhørte Greverne af Paris, hvis Spire, Hugo Capet, 98, besteg den franske Throne. Siden blev den de franske Kongers Resident, indtil Ludvig XIV, som i Aaret 1649 havde fordrevet Frondeurerne fra Staden, ophøiede Versailles til et Konge-Sæde. Først i Aaret 1184 lod Phillip August Paris brolægge, hvortil en rig Privatmand, Gerhard von Poissygav 11,000 Stykker Sølv. Britterne under Henrich V, erholdt Besiddelsen af denne Stad ved Forliget til Trøyes i Aaret 1428 uden Sværdslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
J Aarene 1589 og 1590 blev Paris forgiæves beleyret af Kongerne Henrich III og Henrich IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Paris har været Skuepladsen for flere Mordscener. J den vilde Mordfest den 12 Juni 1418 bleve de fangne Armagnacker Offere for Pøbelens Raserie. Hvo kjender ikke den skrækkelige Bartholemæus Nat (den 24 Aug. 1572) Hvo erindrer sig ikke med Rædsel hine berygtede Dage den 2, 3 og 6 September i Aaret 1792? Hvo overhovedet vil ikke gjerne trække et Forhæng over Rædselscenerne, som under den franske Revolution foregik her, Paris har Frantz 1, Bourbonnerne og især Ludvig XIV, at takke for sin Skjønhed, men Keiser Napoleon kun Fuldendelsen af nogle tidligere Anlæg og Bygninger – J den nyere Tid traf den besynderlige Skjæbne denne mærkværdige Stad at den to Gange i to paa hinanden følgende Aar blev erobret. J Aaret 1814, den 31 Marts, drog under den bevægede Folkemasses Jubel Alexander, Keiser over alle Russer, og Frederich Wilhelm, Konge af Preussen, i Spidsen for deres Tropper ind i Paris, og i Aaret 1815, den 7 Julii rykkede Engelænderne og Preusserne for Stadens Barierer, der strax uden Modstand bleve dem overgivne. - Store Jldebrande rasede her i Aarene 585 og 1034; ogsaa blev Staden i Aaret 1206 ødelagt ved en Oversvømmelse. (Welt-Panorama von Joseph Oehlinger; 4 Heft. 2 Aufl. 1830.) Det gaaer Historien ligesom Religionen. højen Majestæt staaer den der, tilbyder Menneskene gavnlige Lærdomme for deres Lyksalighed, rækker dem goddædigen den trofaste Haand, for at lede dem, igjennem Livets Vildstier, til et skjønt, ophøiet Maal, men den ene Deel forstaaer den ikke, den anden agter den ikke, og den tredie misbruger den endog til onde, fordærvelige HensigAnekdoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
En Erkebiskop bivaanede en af Pater Andres Prækener. Erkebiskoppen faldt i en sød Søvn. Prædikanten blev det var og sagde midt i sin Præken: Klokker, luk Døren i Hyrden sover, Faarene ville løbe af Stalden. For hvem skal jeg saa forkynde Guds Ord, Denne Apostrophe frembragde en saa almindelig Bevægelse hos alle Tilstedeværende at Erkebiskoppen nok maatte blive vaagen, og da han hørte Aarsagen dertil, tabte han Lysten til at nikke paany.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Ved Kampement ved Ofen i Ungarn 1774. kom en ubekjendt Tilskuer, hvis mageløse Høide forbausede. Keiseren selv kom hen til ham, og spurgte: hvor mange Fod – Schube - han holdt. Manden, som ej kjendte Militair-Sproget, svarede troskyldig: Et Par Skoe, og et Par Støvler. Nu det er mig kjært, tilføyede Monarken, som gottede sig over Svaret, der har han 3 Ducater til et Par Tøfler ogsaa, paa det at han kan have den hele Garderobe samlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-12
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Januar 1839. Hamburg 2 M. - a vista 208. Species 288 Specier solgtes til 12 Rbmk. 72 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 148, 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 49 - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 1/2 97 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 93 1/2 93 3/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 108 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . 107 1 1 - i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 212.) – r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn hos i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 – r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 99 3/4 100 i Banco. Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer, 75 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-16
Nyeste Kjøbenhavn. Skilderie, Syvogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Edinburgh *). mosagoner Umulig lander Nogen i Havnen ved Leith, uden at han føler sig fristet til at besøge Edinburgh - dette nordlige Athen, for hvilket Leith er et Piræus. Edinburgh kan man kalde de brittiske Øers litterariske Hovedstad, thi ingen anden Stad, maaskee selv ikke Leipzig undtagen, driver en saa betydelig Boghandel, (Walter Scotts Romaner ere herfra udgaaede i Verden i mere end 10 Millioner Exemplarer) og Edinburgh Review er en Domstol i England med Hensyn til Smagen. Men ikke blot denne aandige Glands, som udbreder sig over den skorske Hovedstad, ogsaa dens Beliggenhed, dens Omgivelse, dens Oldsager gjør den til et anseeligt Punkt for Reisende. De maleriske Skjønheder ved Landskabet af Edinburg, ere vel ikke saa berømte som de af Lausanne eller Neapel, men de frembyde det herligste Panorama, som man kan tænke sig, naar man staaer paa Arthur=Stolens Top og i et Blik seer for sig den gamle og ny Stad, Leiths mæandriske Løb, Friths (fretum) afurblaa Vandspeil med de grønne Øer *) Voyage dans Eccosse centrale, en 1823, extrait des ovrages de M. Descoudray, ancien officier de Marine. – Das Ausland 260. 1829. Løverdagen den 16 Januar 1830. Jech Keith, Jechcomb og Jech Garrie, som hæve sig op af samme, de gothiske Bygninger paa de rundtomkring liggende Høje og denne Horizont, der lægger sig som et gyldent Net om Bjergkjeden af Pentland, Braid, Costorpsine og om de steile Høje ved Salisbury og endnu dybere inde aabner sig i Grevskaberne Fise og Lothian.