JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-10-13
aa Ditleisbey ved Kingel kan modtages 20 Stkr. Qvægshvider paa Forer denne Mineer. i Slagelse Fattigkaffes Midler er at bekomme til Laans til lette December fortkommende 100 Rdler, imor lovbefalet. Sikkerhed og Renter. Slagelse den 11te Oblober 1797. C. Hochland, Fattigtorstander.
Berlingske Tidende, 1797-10-13
En Person faaer Condition til 1ste Revember d. A., han foreviser de bedste Vidnesborg fra paalidelige Mænd om hans Duelighed, enten som Skriverkarl eller Avlings Fuldmægtig; hvem samme maatte behøve, ville behage at melde sig hos Hr. Hadeler, boende paa Hjørnet af Kronprindsensgade og Pilestræde øverste Sahl. NB. Fra Kiøbenhavns Fælled er bortløben eller og bortstiaalen 2de indbrændte brune Heste, hvoraf den ene er sortebruun og den anden lysebruun, indbrændt paa Baglaaret R. V., og denen har en hvid Bagsokke; thi anmodes enhver, som maatte træffe disse Heste, enten de er omløbende eller blive faldbudne, at anholde dem og melde det til Adresse Contoiret i Kiøbenhavn, som anviser Eieren, der er villig til at betale de paagaaende Omkostninger foruden en god Douceur. Dersom nogen skulle have en Capital af 8, 10, 12 til 13000 Rdlr. at udlaane udi førstkommende 11te December Termin, imod 1ste Prioritets Pandterettighed udi Jordegods i Fyen, udbedes Efterretning derom meddeelt Birkedommer Toftgaard i Svendborg.
Berlingske Tidende, 1797-10-13
NB. Procurator Weidemann er henslattet til Gothersgaden Nr. 2, som er anden Gaard paa høire Haand fra Kongens Ny torv. Fra Stagelse Mark ere 2 Heste bortløbne: den ene er brunagde tig og noget slukeret, har en Biis paa Næsen og en hvid Bagsok paa det fierner Byen; den anden er sort med skimlede Haar imellem, har en stor Stiern, og hvide Sokker paa Bagbenene. Den, som kan opdage og bringe dem til Provsten i Slagelse, eller give ham Efterretning om dem, loves en billig Findeløn.
Berlingske Tidende, 1797-10-13
os J. Anmont, Kongel. Hof=Galanterie og Modehandler, Ø paa Østergade Nr. 40, er at bekomme Vinterkaaber, Pelse. og Rottinggatter af moderneste Facon fra 10 til 46 Rdlr. Stk. NB. En Eiendoms Gaard i Sielland, med anstændig Boepæl, gode Jorder, Besætning og Avlingsredskab, samt, om muelig, saa megen Skov der til Gaardens Brug ud ordres, attraaes tilkiøbs. Kiøbesummen kan i det Hele blive bitalt. Man behager herom at henvende sig til Nyeland i store Helliggeiststræde Nr. 144.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
at disse Tide. den des-
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Lissabon, den 10de September. Jeg kan melde dem den tilforladelige Efterretning, at vort Hof har besluttet sig til, at ikke ratificere Freden med Frank lige. Efterat den engelske Gesandt Walpole havde den 4de 5te faaet tvende Depecher fra London med den Ordre, at bringe vort Hof dertil, at erklære den nylig ved Ridder ranjo i Paris sluttede Fredstractat imellem Portugal og Frankrig for ugyldig, og at understøtte disse Forestillinger sted de stærkeste Trudsler, begav han sig strax til PremairMinisteren Pinto, og Følgen af hans Conferencer med simme har været, at Ministeren Pinto har ved en Expresser, indt den Erklæring til vore Gesandtere i Paris og London, at lem af Ridder Aranjo sluttede Fredstraktat blev aldeles mislliget af Dronningen og skulde ingen Følger have. - De a Lord St. Vinents Flaade nylig her ankomne Tredækkere, Nictor, Britannia og St. Georg, ere i Gaar afseilede serfra til Engeland, og have taget under sin Escorte de 4 sanske Linieskibe, som den 14de Februarii bleve erobrede. Gerz, den 25de September.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
I Dag Morges Kl. 9 er General Meerselt og en Fierde sel Time derpaa den befuldmægtigede Minister Grev Co nil ankommen hertil. Den første er efter en kort Samtale led General Wallis afreist til Udine. Den sidste er endnu br. og man veed ikke, naar han vil afreise, imidlertid arbeili der paa Forskandsningerne og Batterierne Dag og Natfradisca bliver ganske befæstet, og en Linie trukket fra Dui derhen, og derfra til Gorz. Træer og Viinhækker blive buggede, for at have Rum og frie Udsigt. Alle disse fryg lige Foranstaltninger forskrække os dog ikke meget; thi vive megen Aarsag til at troe, at Freden er saa godt som slut Grev Cobenil synes ikke at være sendt for at undertegne leden; men i en anden vigtig Forretning ved Besiddelsetasen selv i Jtalien. - Fra Udine viser man Breve af 23de leptember, som meget bestyrke vor Formodning. Dagen den 22de September, som de Franskes Nyeaarsdag, gav ene Berling. ere os Buonaparte en ualmindelig glimrende Fest, hvortil ogsaa hans Gemalinde var ankommen fra Venedig. - Marquis de Gallo, som Buonaparte fornemmelig skatterer høit, var een af Giæsterne, og den første Staal, som blev bragt paa Bane, var: Keiseren, den franske Republique og Freden leve!
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Manland, den 26de September. De Franske føle alle Anstalter i Jtalien til Krigens Fortsættelse. Fæstningerne Palmanuova, Osopo, Ponteba- og Mantua blive vedvarende forsynede med Levnetsmidler, og Tvebakker, Viin, Brændeviin, o. s. v., bringes i uhyre Mængde dertil. J Venedig og paa den befæstede Post, St. Georgio, oprettes et stort Hospital. De tilkommende Feldttog vil, ifald de finde Sted, blive frygteligere end de forrige. De Keiserlige have aldrig været saa stærke i Jtalien som nu. Derimod er ogsaa den franske Armee 80,000 Mand stærk, uden at regne Cialpinerne, Ligurierne og 10,000 Mand sardiniske Hielpetropper, over hvilke sidste General Berthier allerede har holdt Mynstring. Cavalleriet er velforsynet med Heste; Artilleriet er i beste Tilstand, og den hele Armee er bleven ganske nye klædt paa Jtalienernes Bekostning. Jmidlertid bliver Vaabenstilstanden forlænget til den 1ste October, og først 14 Dage efter sammes Opsigelse skulle Fiendtlighederne begynde igien. Følgende skal efter vore Tidender være det Ultimatum, som Buonaparte efter Directoriets befaling har overleveret de Keiserl. Befuldmægtigede ved de sidste Underhandlinger i Udine: "Rhinen skal være Frankrigs Grændse mod Tydskland, og Frankrig beholder den hele venstre Rhin=Strandbred, enten for sig selv, eller for der at oprette en Republik. 2) De Noriske og Jülliske Alper eller Tyrol og Granbunden blive den cisalpinske Republiks Grændser. 3) Keiseren skal give Slip paa Mayland, Mantua, og overhovedet paa hele Jtalien, og forlade igjen Jstrien og Dalmatien. 4) Jkke blande sig mere i Jtaliens Anliggender. 5) Erholde Gotgiørelse i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Af en anden Skrivelse fra Mayland, den 26de Sept. General Kellermann er ankommen til Palmanuona. Den franske italienske Armee maae allerede den 30te være marchjærdig. De 10000 Mand Sardiniske Hielpetropper, over hvilke General Berthier tilligemed den sardiniske General Cally har holdt Repus, ere og færdige til at marchere. J et Brev, som Buonapar ler nogen Tid siden har skrevet til Ertebispen i Genua, udlader han sig med, at han haaber, snart at komme til Genua General Kreutz er bleven arresteret, fordi man har fundet hos en Præst en Capitidelitions Plan, som han efter Præstens Udsigende havde berømmet af benævnte General, og hvoraf 20 Exemplarer vare blevne sendte til de fornemste Manlandske Familier. - PaaComoi Søen kom man for nyelig efter en fremmed Jngenicur, som opmaalede denne Egn, der blev skult efter ham; men han undtom.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Paris, den 2den October. Directoriets Beslutning, hvorved Lord Malmesburs Ret se fra Ryssel er bleven foranlediget, var fattet den 11te September og staaer nu ikke allene i Redacteuren for i Gaar, men er og i Dag bleven opslaget paa alle Hiørner af Gaderne, og er ordlydende følgende: "Directoriet besluttet at Borgerne Treilhard og Bonier skulle i deres første Conference med LorMalmesburg overlevere en Rote, som var til Hensigt, at erfore, om denne Minister har tilstærkelige Fuldmagter til at give den franske Republik og dens Allierte alle Besiddelser til bage, som siden Krigen Begyndelse vare faldne i Engellændernes Hænder. De Befuldmægtigede skulle forlange Svar herpaa inden en Dage Frist, og naar Lord Malmesburn erklærede, at han ikke har de fornødne Fuldmagter til at bestemme denne Grundvold, som Lovene og Trattaterne, der forbinde Republicen, giør uundgaaelig nødvendig eller naar han ikke inden den foreskrevne Frist giver noget Svar, har han inden 24 Timer at begive sig tilbage til sit Hof, for at erholde til strækkelige Fuldmagter. Denne Beslutning er altsaa den ægteste Oplysning om den afbrudte Underhandling i Rys sel. Man venter nu daglig fra Udine en Coureer med dette afgiørende Resultat af Underhandlingerne, som føres der. Dersom Keiseren itte antager Directoriets sidste Forslag, bliver Krigens Fortsættelse viis. Der siges at vore General ler have, for at paaskynde og tiltvinge sig Freden, ikke sadt sig imod Revolutions Projecterne paa den venstre Rhinbred, og at Republikaniserings Systemmet skulde, ifald Krigen vedvarer, blive befordret i de besatte Lande. Ogsaa det nye Navn, Armeen i Tydskland, under hvilket Directoriet har udbegrebet begge Armeerne ved Sambre og Maas, samt Rhinen og Mosel, bliver anseet for betydende.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
London, den 3die October. Dersom man kan troe visse Personers Udsigende, som staae i Forbindelse med Ministrene, saa har der aldrig været mindre Haab til Fred, endnu. Jkke destomindre afgaae Courerer til Frankrige, og franske Courerer komme hertil. J Gaar Morges ankom her atter een, som overbragte Depecher til Lord Malmesburg. Det synes arvere Ministre og Direcriet i Frankrig finder det langt fordegaarigere at handle der Courerer end ved Gesandtere. De de i Gaar ankomne Devecher fra Franerige vare gunstigere end de forrige, er ikke de kiendt; men at slutte efter det, som var bleven afhandler Stadsraadet, der i Gaar vanforsamlet, lader sig itte meget trafteligt venten thi der skal være bleven besluttet i samme, at tilsende alle Hoffer i Europa, som ikke ere i Krig med Engen. land, en Declaration om den i Lille afbrudte Fredsunderhandling, hvilken Lord Malmeshuen skal have udkastet, og nu er bleven antaget af det hele Ministerium. Sandsynlig er at vore Ministre have tøvet med denne Declaration. fordi de først have villet opvedie de Depecher, som ankom i Gaar. Sir Sidnen Smiths Fader har nylig faaet Efterretning fra sin Søn i Parie, hvori han melder, at han behandlesnu som Krigssange, og at der er ham tilladt, at tale med hans første Stibetientenant. Han giver sin Fader det smig rende Haab, at han om kort Tid skal komme tilbage til England. Urolighederne Jrlandere endnu ikke ganske stilede. For nylig bleve husene omringede af forenede Jrlændere, som fordrede de der værende Geværer og toge dem me sig. I Jrlangaaer det Rygge, at adskillige Regimenter skul blive sendte derhen fra Engelland, og at Armeen sammested, skal bestaae af 100 Mand, for at forsvare Landet imeethvert indvortes og udvortes Angred. Nogle Matroser, som have været Fanger i Brest, ere ankomne til Tork, og have forsikret, at der havde ligget i denne Havn for 3 Ug siden og Linieskibe og 3 Fregatter. Fra Philladelphia er in løbet den Efterretning, at en epidemisk Sygdom hersker de hvilken henriver mange Mennesker, og at mange derse flygte fra Staden for at redde Livet.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Stokholm, den 3die October. Den 30te om Morgenen tidlig er Kongen med et Følge 2 Personer tiltraadt Reisen til Carlskrona for der at imodtasin høie Bind, med hvilken han her den 20de vil holde sit Jn tog. Den i Høistsammes Fraværelse nedsatte Regiering. Commission bestaaer af Rigsdrosten Grev Machtmeistre, Rigskansleren Baron Sparre, Rigsherren Baron Kurk v. Det her værende Borgerskab har tilbudet sig at opbygpaa egen Bekostning det forrige af den nye Steenbroe im lem Staden og Forstaden, hvilket ellers maatte skee paa Kronens Bekostning.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Af en Skrivelse fra London, den 6te October. I Gaar Morges blev af de her i Staden værende Ministe holdt et Statsraad, hvori Svaret paa Directoriets Depechblev undersøgt og antaget. J Følge heraf tiltraadte de Cliden franske Coureer, i Gaar Aftes sin Tilbagerelse, og bleve leidet af den engelske Coureer Hr. Shaw. Vort CabinerSvar skal være meget fredeligt, men da endnu intet er bleve bekiendtgjort hverken af den franske Depeche eller Svaret det paa, saa lader sig intet bestemt siges derom. Det eneste, som forskaffer dette Rygte nogen Troeværdighed, er, at omen skiønt Manifestet fra vort Hof til alle europæiske Hoffer aller de er antaget af alle Ministrene, er det dog endnu ikke kommet for Dagen. Ovenmeldte Coureer de Elue skal være kommet lige fra Ulding til Paris, og derfra over Lillghertil. Ef er hans Ankomst hos Ør Tanning i Londen bleven Coureer, færdiget til Lord Malmesbuen. Denne lede til Staden, over Borgeren de Tingser overleverede ham Dagechen. Ma ford andetalede den Franske at tage en Borvalds Regiering. andet Shaw og sammesteds at opvadte sin Afærdigelse. De alle forblev ogsaa her, uden at man lod nogen tale med ham, indtil i Gaar Morges, da den blev holdt et Cabinetsraad som tre varede længe. Strax derpaa lod man Borgerende Lin sige, at han maatte holde sig særdig til en Afreise, og om Eftermiddagen begav han sig tillegemed lidt Shalg paa Velen.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Den sidste har Lord Malmensgade Svar paa den oversendt Efterretning haag. Formodentlig har Ministrene ved denge Leilighed faaet Underretning om Underhandlingers virkelige Tilstand i Uldine England er sadt i Sitterhed med en hvert Angreb fra Frankrigs Side, fornemmelig Kysterne a Løser, Nordfolk og Samle, som i en halv Tiine kan blive underrettet paa 15 Miles Længde om Fiendens Ankomst. stor at dærke Jrland skulde allene i Cort og Linieskibe overvinre, saasom man var Efterretning om, at Directoriet endnu ere har ladet fare sin Yndlingsplan paa Jrland. Den store Armer i dette Rig har endnutte kunne dringe Roligheden. Stand. For kort Tid siden er atter 4 Flinter og og Plage blevne opdagede i et Huus Fra Lissabon meldes, at vore Tropper have taget Fortet St. Julian i Besiddelse. Dette Fort bestryger den hele store Havn ved Lissabon, og de mindre Havne, som ikke ere langt borte derfra. Det heden . at man har ladet vor troe Alliertes Ministrevide, at den engelske Flaade skulde uagtet Tractaten med Frantrige overvintre i Havnen; men at man var villig til at leve paa er venskabelig Fod med Dronningens Undersaattere, naar inte: blev lagt i Veien fra Portugals Side, men i modsadt Fald skulde man handle efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Hanau, den 3de October. Uagtet alt Haab endnu ikke ganske er forsvundet, saa en dog ikke allene den franske Armee ved Nied og Lahn i Bever gelse, men Efterretningerne fra hiin Side Rhinen, fra Maynz og ovad, ere ligeledes ikke meget glædelige. Allerede for omtrent 8 Dage siden tillode de Franske ikke meere at bringe Korn og andre Levnetsmidler fra et Sted til et andet. De skulle endog paa alle Stæder have ladet beriendtgiøre, at intet saadant mere maatte bringes til Maynz, og at Ladning: Vogn og Heste skulle blive borttagne, og de, som fulgte med, straffede med Døden, naar man traf dem. Tilligemed dette Forbud skulle de i Egnen af Mayne, ved Nanstaden ovad, i Krenznach, Alsen og til Egnen af Worms igien forsamle deres Tropper. - Østerrigerne begynde nu ogsaa at giøre det samme. Til de 2de Batailloner, som allerede ligge i Mannheim, ere endnu tvende Batailloner rykte ind. Rødkapperne, som under Vaabenstilstanden have lagt paa den høire Rhin=Strandbred lige over for Worm, ere satte over Rhinen, og have der i Egnen besat igjen Forposterne. Derimod ere Varastinernerykke videre med Mayn. Overhoveder blive Feldtvagterne og Forposterne igien udsatte. J Mann, selv begynder man at blive virksom, Fæstningsværterne blive paa nye undersøgte, og hvor der mangler noget. revarerte. Skinds, Munition og alle Fornødenhederne til Angreb og Forsvar blive sadte i Beredskab, en Garnisonen, formeret til 25000 Mand, for hviles allerede Qvarterer vare. tilsagte. En Dataillon af de der liggende franske Tropper, er trukket til Dochholm for at besætte tilligemed de mursburg. ske contingeniske Mandskab, den der værende Egn. Foruden disse bliver endnu endeel af Besætningen trukket ud, og andre Tropper lagte ind igien.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Stralsund, den 4de October. Den 4de om Eftermiddagen henimod Kl. 4, ankom her vor tilkommende Dronning, i Selskab med hendes Frue Moder, og Søster, under Ringen med Klotterne og Garnisonens og Borgerskabets Paradering. Det meget glimrende Tog gi over Nye Torv igiennem en Arreport til Gouvernementshuset, hvor Prindsessen blev ledsaget fra Vognen ovad Trapperne af Ambassadeuren Grev Taube, medens der fra Voldene redte 296 Kanonskud i 2de Omgange, og den opmarcherte Garnison gav tvende Generalsalver. Om Aftenen var Staden smukt illumineret, hvorved i Besynderlighed Raadhuuset, Commandantens Huus, Afsistentshuset, Adreporten, Hovedvagten og Kræmmercompagniet udmærkede sig. I Gaarden 6te gil den høitidelige Formælings Act pro forma for sig, hvorved Processionsveien fra Gouvernementshuset indtil Nicolai Kirke var belagt med Bræder og blaat Klæde. Jmellem Kl. 12 og i om Middagen paafulgte Processionen, hvilken blev aabnet af Ambassadeuren Grev Taube og hans Følge. Efter Dem fulgte Landstændernes, Stædernes og Ridderskabets Deputerte, Landraadene, Regieringen, Pagerne, Damerne, Hofmarschal Munk og Staldmester Schwerin, Feldtmarschal Grev Meyerfelt, og strax efter disse Prinzessebruden, ført af General=Gouverneur Grev Platen. Efter Formælingen skedte Tilbagetaget fra Kirken i samme Orden. Om Aftenen blev paa Ridderskabets Bekostning afbrændt et Fyrværkerie. Afreisen til Carlstrone er fastsadt til i Morgen.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Neder Elben, den 13de Octobet. I Dag Middag er indløben fra Holland den Efterretning. at den hollandske Flaade, 15 Linieskibe stærk, er den 7de af tilet fra Terel. Anthentiske Beretninger fra Paris indtil din 6te melde, at de franske Fredscommissarier skulle forblive i Ryssel indtil den 16de October, for at oppebie Lord Matmesburys Tilbagekomst.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Kiøbenhavn, den 16de October. Mandagen den 16de hujus udkom i Classe=Lotteriets 5te Trætning følgende høie Gevinster: No. 16007, 300 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg; No. 15642, 1000 Rd. hos Hr. Seeret. Cigussen i Eckernforde; Nr. 26328, 100 Rd. hos Hr. Moses i Segeberg; No. 28796. 100 Rd. hos Hr. Møller i Kragerøe; No. 2547, 100 Rd. hos Hr. Schjønning; No. 3626, 30 Rd. hos Hr. Kammerraad Winderslest i Kallundborg; No. 29789, 50 Rd. hos Hr. Klining i Tronhiem No. 3046, 50 Rd. hos Mad. Haslund i Bergen; No. 12685, 500 Rd., og No. 701, 100 Rd., begge hos Hr. Jnsp. Collin No. 23173, 100 Rd. hos Hr. Thimm i Hillerød.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Det asiatiske Compagnies Skib Kronprindsesse Lovise Augusta, Capit. Nørager, og det particulaire Skib Amalienborg, Capit. J. Eikel, ere begge komne fra Ostindien med ostindiske Vare.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Fra den 9de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. F. Nyeland, C. Seested, J. Holm, C. Bøysen P. A. Steen, C. Steensen og M. Westergaard fra St. Croix, med Sukker, Kaffe, Rom og Tobar; Capit. D. Lindberg. og R. Brysen fra Grønland med Svæk og Barder; Capit. C. P. Thomsen fra Jsland med Fisk, Tran, Talg og Ulden gods; Capit. T. W. Schmidt fra St. Croix med Cargaison, og Provisioner; Capit. N. Peuree til Nord=America med Jern og Seilduger; Capit. A. O. Port, A. Enberg, L. C. Minor og H. Bruun fra St. Croix med Sukker, Kaffe, Rom og Tobak; Capit N. J. Elborg, S. Jensen og N. M. Kiær, fra Grønland med Spæk og Barder; Capit. N. H. Møller, R. P. Holm, T. Lorenzen, J. Hansen, H. C. Perersen, T. Olsen, M. Hansen og J. G. Tileman fra Jsland med Fisk, Tran, Kiød, Skind, Talg og Uldengods; Capit. J. P. Jensen, J. Rauert, C. Dau, B. C. Kofoed og C. Gotschalch fra Portugal med Salt, Viin og Frugter. Tirsdag Morgen den 24de October afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prictiosa, " Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen for, fra Klokken 11 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir. Baron. Ther. Vinden, 7 Octobr. 28. 4. 1. 111 1/2 Varme. V. N. V. . - - 28. 4. 3. 191. - - V. N. O. V. N. V. 1. - 27. 9. L. S. N. V. 15 - - 28. 2. - . - - N. V. Avnsk. Roi a lien voulu ordonner en dete du 28 April der nier, que ceus, qui par une exemption attaelse af leurs charges avoient jusqutici joui de la franchise des drøits de passage ordinaires aux portes de la ville, doiventen quittant leuts emplois actuels, etre mis i eet egard, aussi bien que leurs successeurs, sur le pied Cautres per sommes non privilegives. Cest par cette Consideration, & i fin destablir un mode de perception plus sur de ces droits, quil at etjuge indispensable, de munir les indvides, en possession de Fexemption en question dune marque, quliis ne Pourront pas sans renonger a Pimmunits Vattachse, se dispenser de prodaire i chaque passage par un des portes de la ville, aux prepases en fonction a la barriere. Cet arrangement syant priis son commenement dele Premier de ce mois, ceur qui en vertu de leurs caar. ges om jusqutici joul de la franchise des droits susmen. tionne, somt indites Ansus adresser sans retard leur demande par ecrit, & de recevoir en suite la marque, qui ra leur etre delierke. Copenhagne & 6 Ocbr. 1797. Premier President, Bourguemaistres & Conseillers de la ville.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Fra den 2de til 17de October 1797 have Asseurance=Promierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : paa PaaCasque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Fra Kiøbenhavn til Danzig og Retour = =- dito til Riga .- dito til St. Petersborg. - dito til Flensborg, Udevalle, Øster paa Norge .- dito til Bergen. .- dito til Amsterdam - dito til St. Croix, St. Thomas - dito til Baltimore .- dito til Ostindien. .- Cronstad til Kiøbenhavn - Fridericia til dito - Bergen til dito . Tronhiem til dito . Amsterdam til dito . Bordeaur til dito . Mallaga til dito . St. Croix og St. Thomas til dito Friderichssand til Drammen Drammen til Helston Bergen til Frederichshald . . dito til Bilbao dito til Bilbao, St. Anders og Barcellona. - Sminder til Amsterdam - Molde, Christianssund til Barcellona 8 8 - Tronhiem til Livorno, Genua, Neapolis = 9 - St. Petersborg til Arendal .- Ostende til Laurv a. .- Guernsey til St. Udes og Retour og Bergen . .- Norkiøbing til Riga og Retour = 6 - Riga til Barcellona - Benicarlo til Ansterdam .- Genua til Livorno . .- Triest til Hamborg . .- Senegal til dito .
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Sørgeligst bekiendtgjøres for Slægt og Venner, at det der dagede det altstyrende Væsen den 22de d. M. ved Døden. at bortkalde min uforglemmelige Mand, Edvard Henrichsen, Christie, i sin Alders 28de Aar, efter 3de Aars lykkeligt Ægteskab, efterladende mig med 3de uforsørgede Børn. Forvisset om enhvers Deeltagelse i denne min bittre Sorg, frabedes Condolence. Hofslund d. 28 Sept. 1797. Birgitta sal. Christie fød Lind.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Hos Bogtrykker F. W. Thiele i Gaarden No. 4 paa Amagertorv dens tredie Afdeling, og hos Cancellieraad Holms Sønner i No. 347 i Dronningens Tvergade tet ved Kongens Have paa anden Sal, faaes for 4 s. et Brev til det kongelige danske Cancellie fra Cancellieraad Holm af 12te October 1797, hvori forekomme Ting, for vigtige til ikke at kiendes og behiertes af Dansk og Norske; med Motto: Fornøden Sandhed er stingen Mand for broget. Lurdorf. Moget til Oplysning for General=Procureur Christian Coll biørnsen fra Riegelse er udkommen fra Pressen og sælges hos undertegnede paa Børsen No. 5 for 4 s., heftet 6 s. Sammesteds haves endnu tvende Breve fra Riegels til Heiberg, om Vinkelskrivere, forherede Præsidentvenne, om Bibellæsning, og om Normandens haarde Bøygde=Lænker for 8 s., heftet 10 sk.; saa og samme Forfatters Brev til Gudenrath, om Falsters Binkedommer=Tieneste, ham af Rygtet tiltænkt, om den afdøde Grev Bernstorff, om Oplysningen i Kiøbenhavn, og dennes fordærvede Smag, Skrivp. 12 s. J. H. Schubothe.