JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
1 Potte dansk Brændeviin 1 Pæl dito. 1 Potte dito Aqvavit = = = = = 24 s. 1 Pæl dito 1 Potte Øll Ædike Fridericia Raadstue at Supra Under Stadens Segl. Hans Kongelige Majestæts mig forundte Allernaadigste Bevilling saaledes lydende. Vi Christian den Syvend af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, De Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsten Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giør alle Virteerligt; at eftersom Karen Jens Datter af Breining Møllested udi Toldrughuus Amt i vort Land NørreJylland for os allerunderdanigst haver andraget at efterat hendes første Mand Thomas Rann Aaret 1784. ved Døden var afgangen, og havde efterladt hende med 8 umyndige Børn haver hun derefter indladt sig i nyt Ægteskab med en Bonde Karl ved Navn Jacob Nielsen som strax efter deres Bryllup skal have hengivet sig saaledes til Drukkenskab, at han meeredend en Gang om Dagen skal være Drukken og i denne Tilstand med Hug og Slag, saaledes tyranne sere over hende og Børn at de ofte have maattet fore lade Huus og Hiem for at redde Livet, og endskiøndt han saavel af Øvrigheden, som Provsten og Præsten herfor skal være bleven til rettesat, og formanet at afstaae fra saadan Opførsel imod hands Hustrue og Børn, skal dog sligt ikke have frugtet noget, men han vedbliver det samme Levnet, ligesom han ogsaa efterat have udtaget og pantsat det bedste af deres Jndboe for at Drikke op, nu skal true med at ville sælget deres Gaard og Eiendom, hvorved hun staar Fare for saaledes inden kort Tid, at maae gribe til Bettelstaven, tilligemed hendes Børn. Saa ville Bi efter fornævnte Karen Jens=Datters derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering samt den af os elskelig Hr. Hans de Hoffmand, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over bemelte Coldinghuus=Amt derover afgivne Erlæring, allernaadigst have bevilget og anordner, saa og hermed bevilge og anordne, at bemelte hendes Mand Jacob Nielsen skal ansees at være umyndig, og hun allene være raadig over deres Boes Bestyrelse, under Tilsyn af Børnenes Formyndere Christian Hvas, Bartolomæus Bertelsen, Mads Nielsen og SørenRielsen, alle af Gauerslund Sogn; Dog skal denne Vores allernadigste Bevilling paa behørige Stæder, til alle og enhvers Efterretning læses og bekientgiøres. Forbydendes alle og enhver eftersom foreskrevet staaer at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under vor Hyldelst og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residens=Stad, Kiøbenhavn den 21de September 1787. Under Vort Signet. ( L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Efter Hans Konglig Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved trende Gange efter hinanden til alles Etferretning allerunderdanigst bekientgiørt. Bretning Møllested den 27 September 1787. Karen Jens=Datter, Jacob Nielsens Hustrue. Matten imellem Onsdag og Torsdag den 13de A hujus, da Markeder holtes i Middelfarth er Søebysøegaards Bonde, Jens Nielsen i Næraae, paa Byens Mark frastiaalen en lysebruun Hest, 3 i 4 Aar, havde ingen Aftegning uden nogle faae hvide Haar i Panden og falder noget mørk ned af Bagbenene, middelmaadig af Vext, tynd og spids for til Skulle samme forrekomme nogen Redeligsindet, vilde de strax anmelde det enten til Eieren, bemelte Jens Nielsen, eller paa Søebyesøegaard pr. Odense, hvorfor loves en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-05
Til Publici Efterretning tiener og bekientgiøres herved, at jeg underskrevne har besluttet at nedsette mig her i Fridericia, som Stolemager og tilbyder alle og enhver saaledes min Tieneste, ligesom jeg forsikrer paa billigste Maade at behandle enhver. De kan faae hos mig alle muelige Slags forfærdiget, saavelsom hvad der maatte være brystfeldigt repareret. Jeg logerer hos Sadelmager Han Jørgensen i Strandgaden. Fridericia d. 13de September 1787. Gotlieb Holm Stolemager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Pera, den 29de Septbr. Nor at oplive Muselmændenes Mod og Troe 2 skab, og at antende deres krigerske Jld, anrettede Storherren i disse Dage en stor Høitidelighed; han begav sig med et pragtfuldt Følge, af mere end 3000 Personer, hvoriblandt Stor viziren, Muftien og de første Statsbetiente, til den nye anlagte Fortification ved Mundingen af det førte Hav. Her paatog Muftien, som Alcoranens opperste Præst, sine Cermonieklæder og under Affyring af det talrige Artillerie, indviede samtlige Kanoner og Osmanniske Flage med Rosenvand. J Tusindtal strømmede de Mettroende til denne hellige Cermonie og bøde frivillig Blod og Liv til Rigets Forsvar. Der paa begav Storherren sig med det hele glemtende Følge til den smukke Eng ved Bujukdore, hvor han camperte hele Dagen under 16 prægtige Telte, hvoraf Suttanens riig var beset med Perler og Ædelstene, i hvilken han modtog samtlige Europælske Ministeres Foræringer, som de ellers pleiede at oversende ham ved deres Tolke til Bujukdore. Om Eftermiddagen ind fandte samtlige Ministre sig i egen Person, men bleve dog i nogen Afstand fra Telten. Synet af saa mange anseelige Personer i Europæisk Dragt, besynderlig de prægtig klædte Damer, gjorde et saadant Jndtryk paa Sultanen, at han bestandig havde in Kikkert henvendt paa dem og med megen Munterhed tilraabte, sine Fortroe, lige, at denne Kilældedragt behagede, ham melget. Den Øverste af Gildingene svarede derpaa med en ærefrygtsfuld Jalousie, Deres Høiheds Sultaninder afskye Frankernes Dragt og de alt for Europæiske Hieroglyphe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Fra Tykiet, den 21de September. Den Keiserlige Jnternuarius Baron Herbert, har i sin eftertrykkelige Forestilling til Divanet, fordret Fiendtlighederne udsatte i det ringeste et halvt Aar, især for Handlens Skyld, og for at forekomme de Handlendes Skade. Den Franske Gefandt skal have erklæret Porten: At det var deres Undergang, ifald de offensiv fortsatte Krigen; da hans Hof ikke var istand til at understøtte Porten saaledes, som de behøvede det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Westphalen, den 2den October. Hertugen af Brunswig har lader Expatrioren Capellen, Commandant i Gorinchem transportere til Citadellet i Wesel som en me enedig Krigsfange. Denne tappre Ofsiceer i Fredens Dage, lod strax uden Ophold og imod al Krigsmaneer skyde løs paa en Trompeter som Herruger brugte til at opfordre Byen, og derefter ganske afkiølede sit Blod ved en skarp ladt Kanon, hvoraf Kuglen søgre Jorden paa venstre Fløi af det Marwitziske Regiment. Saasnart han altsaa saae Røgen som et Par derefter indkastede Bomber foraarsagede, capitulerte han strax og ligesaa ædelmodig som han havde ladet skyde paa den værgeløse Trompeter, saa ædelmod og forholdt han sig ved Capitulationen, og imedens Underhandlingen varede, efter hvilke han havde erklæret sin og hele Garnisonen for Krigsfanger, stial sig med samt Garnisonen ud af Bagporten for at bortseigle og Kaps med sine Tilhængere. Denne ligesaa uredelige som upassende Maneuver tilintetgjorde de Preusiske Fodjægere, der strax paa Baade eftersatte og tilbagehentede disse Flygtninge. Preusserne slukkede imidlertid 2 brændende Borgerhuse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Donauen, den 2den October En Cureer som til Wien kom fra Berlin, fik af Keiseren en Gulddaase med 100 Ducaten til Foræring. - Han maae altsaa have bragt gode Efterretninger med
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
London, den 29de Septbr. En af Hovedartiklerne ved den i Versailles den 31te Aug. sluttede Convention er: at intet Engelsk eller Fransk Skib, stort eller lidet maae sendes til Ostindien uden fælleds Samtykke, og altsaa kan Frankrig ikke, som tilforn sende Forstærkning derhen, inden de erklære Krig engang. Physisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
London, den 29de September. Følgende Naturbegivenhed fortiener vist nøiere at eftertænkes: Alt for nogen Tid siden, be mærkte man, at Floden ved Brighthelmstione, ikke meere steeg høit som den i de forrige Aar havde gjort, og erfarede derimod fra Frankrig, at den paa derværende modsatte Strandbredde, paa samme Tid steeg høiere, ligesom den aftog i Brighehelmstone. Jndbyggerne erindrede sig nøie, at der i Aaret 1760 blev gjort en almindelig bemærkelse, at Floden dengang ved Brighthelmston, tiltog i en usædvanlig Høide, og i lige Grad aftog paa de Franske Kyster, hvilket har vedvaret i 27 Aar, og nu atter paa begge Kyster er kommen i Ligning igien, som var førend 1760.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Handels Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Paris, den 20de Septbr. Englands Politik skal for nærværende Tid have saa stoer Jndflydelse hos Divaner, at man holder det for en let Sag, at Porten vil tilstaae de Engelske Havnen Canera paa Øen Candien, og give de Engelske Tørklæder og andre fra England kommende Vahre, Fortrinnet i den Levantiske Havn. - Man vil endnu paastaae Portens Krigserklæring at være et Verk afden Engelske Gesandt i Constantinopel, som dog modsiges fra en anden Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
London, den 29de Septbr. Her gaaer det Rygte, at Hr. Walpoke, Storbrittannisk Gefandt ved Hoffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Lissabon, har bragt Fornyelsen af Handels tractaten i Stand mellem England og Portugal. Det var nødvendigt i denne Tractat mellem begge Nationer at udfinde nogle Forandringer, og at forskaffe de Handlende paa hegge Sider saadanne Fordeele, som med Tractaten mellem England og Frankrige i Proportion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Jndenlandske Efterretninger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Kiøbenhavn den 4de September. Til Exammen Artium havde i September indstillet sig 149 Candidater. Ved Censuren den 28de September bleve deraf 148 antagne iblant Universitetets Studerende. 68 med Charactere Laudabili, 61 med Haud illaudabili, 19 med Non contemmende. Iblant dem, som erholdte Characterem laudabilem, bleve 1 Jonas=Collet, Privatist fra Kiøbenhavn; 2. Willars Lange fra Nyborg Skole; 3) Friderie. de Hoppe, Privatist fra Kiøbenhavn; 4) Johan Cornelius Klingberg, Privatist fra Kiøbenhavn; 5) Frideric. Bagger Bredsdorph. Privatist fra Randers; 6.) Jvar Fugl fra Aalborg Skole; 7) Petr. Laur. Stabel fra Christiania Skole; 8) Jens Slingerik fra Odense, Gymnasio; 9) Johan Caspar. Jacobsen fra Roeskilde Skole; 10) Johan Hagerup Falbe, Privatisi fra Kiøbenhavn, indkaldte for Consistorie, og offentligen berømte for de udmærkede Prøver, som de i foregaaende Exammen havde aflagt paa Flid og Duelighed. - Da Hr. Mauriz Frydensberg i Aaret 1784 havde indsendt til Consistorium Jndfødsrettens store Medaille i Sølv, med Begiering, at samme maatte uddeeles som Præmie til den Candidat fra Horsens latinske Skole, som 1784 eller et af de to følgende Aar kom iblant de Udmærkede, men i Fald ingen fra bemeldte Skole i de 3 Aar blev udmærket, da at gives til den første af de Udmærkede i Aaret 1787, saa blev, i Følge heraf, Medaillen givet Jonas Collet, som den første af de i dette Aar Udmærkede. - Honores bleve holdte den 1ste og Jnscriptionen den 2den October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Universitetets Procanzler, Hr. Doctor J anston, har udgivet en Beskrivelse over Universitets hele Formue og Jndkomster, hvoraf man seer, at det besidder allene i Capitaler 132, 670 Rdlr. 53 1/2 s. og i Legater 387, 647 Rdlr. 76 s. Tilsammen, 520, 318 Rdlr. 33 1/2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Tronhiem, den 25de August Er Hr. Wulfsborg Sogne Præsten til Aamods=Præstegield i Østerdalen valgt til Medlem i det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Ribe, den 6de October. Onsdagen den 3die October var Landemodet i Warde, hvor Stiftamtmanden, biskoppen, og 12 Provster vare tilstæde. Professor Smit i Weile prædikede over Act: 10. v. 34. 38.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Sagen imod den suspenderede Præst Hr. Bakke fra Wenøe blev atter forretaget, og udsat til Landemodet i Ribe den 18de Junii, 1788. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Wien den 15de September. En Borgersdatter her af Byen, som ved be fad Forstand og Skiønhed, men ingen Midler, blev af sine Forældre umenneskelig tvungen til at forlade den hun elskede, og at givte sig med en 60 Aar gammel Enkemand. Da nu ingen anden Redning var, gik den yderst fortvivlede Pige Dagen før hendes Bryllup til den gamle hende bestemte Brudgom med en blottet Dol og sagde: Hielp De mig eller jeg er dødsens, thi Menneskelighedens og Kierligheds Pligter befale mig: ikke at forlade min Elskade. Den Gamle blev rørt, frastod sin Paastand og skienkede hende en Formue af 30000 Gylden, hvorved han ydermeere erklærede at ville være hendes tilkommende Mand. i Faders Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Bekiendtgiørelser. til alles behagelige Efterretning bekientgiører den 2 for sin Kunst berømte Tand=Doctor Jacob Abraham fra Altona at han vil paa en 12. a 14 Dagstid opholde sig her i Fridericia og anbyder saaledes sin Tieneste, 1) i at indsætte nye Tænder, hvor samme ere borte, 2) I et Moment uden næsten nogen Følelse at udtage hule Tænder og Tand=Stumler 3) at tilfylde de hule Tænder med Guld eller Blye 4) at rense Tænderne fra Viinsteen og blive som Elffenbeen 5) overlader for billig Betaling et Engelsk Tand Pulven og Tiuctur som forfrisker Tænderne og Tankiøbet 6) har et Plaster, som ved at paalegge Liigtorne derefter forsvinder uden at komme meere, 7) Jmod Sommer og Leverpletter og svaae Øine, samt Hovedpine har hans og ypperlige Vande, m.v. Han Loger er hos Sr. Niels Smidt i Strandgaden. bletræer, opæskede af Kierne, og siden med er bedste Sorter oculerede, ere, naar de betidbestilles, at bekomme i dette Efteraar, hos Albert Røne, Klokker til Michaelis Kirke her i Fridericia Tare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
at her paa Raadstuen den 20de Septbr. 1787, hvorefter Jndvaanerne heri Staden, som kjøbe eller sælge i smaae Partier af efterskrevne Victualier, have at rette sig, i anledning af nu værende Torve=Priis nemlig: 1 Velbaget Rug=Brød til 46, skal veie 2 1/2 P. 1 dito til 2 s. 1 Velbaget Sigte=Brød til 46, skal veie = 1 P. 12 Lod, 1 dito til 25. = = = 22 L. 1 dito til 1s. 1 Velbaget Hveede=Brød til 16. = = 8 L. 1 Smør=Simle = = = til 1s = = 68 Tvebakker for = 1s. 1 Pd. beste feed Oxse=Kiød = = 1 Pd. middel eller Qvie=Kiød = = = 4 1 Pd. af ringeste Kiød 1 Pd. mærsket Kalve=Kiød = = 1 Pd. ringere dito Lamme Kiød en fierding af beste Sort = 24 s. dito ringere = 165. 1 Pd. grøn Flesk over Siderne = = = 76. = = 6 sk. 1 Pd. dito ringere 1 Pd. Røget Felsk over Siderne = = 11s. 1 Pd. dito over Børsten = = = = = 9s 1 Pd. godt færsk Smør = = = = 12 s. 1 Pd. dito 1 Pd. Hollænder Ost = = 1 Fierdingkar Ærter, 1 Fierdingkar Boghvede Gryn = = 24 1 Fierdingkar Byggryn = = = = 20 sk. 1 Pd. beste Hvedemeel = 1 Pd. ringere dito = 1 Kande beste Øll 1 Kande middel dito = Tynd dito 1 Potte Mjød. 1 Potte dansk Brændeviin 1 Pæl dito 1 Potte dito Aqvavit = = = 1 Pæl dito.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
1 Potte Øll Ædike, Fridericia Raadstue at Supra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Under Stadens Segl. Hans Kongelige Majestæts mig forundte Allernaadigste Bevilling saaledes lydende. Christian den Syvend af Guds Naa Vi de Konge til Danmark og Norge, De Ven deres og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsten Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giør alle Virteerligt; at eftersom Karen Jens=Datter af Breining Møllested udi Coldinghuus=Amt i vort Land NørreJylland for os allerunderdanigst haver andraget at efterat hendes første Mand Thomas Rann Aaret 178. ved Døden var afgangen, og havde efterladt hende med 8 umyndige Børn haver hun derefter indladt sig i nyt Ægteskab med en Bonde Karl ved Navn Jacob Nielsen som strax efter deres Bryllup skal have hengivet sig saaledes til Drukkenskab, at han meere end en Gang om Dagen skal være Drukken og denne Tilstand med Hug og Slag, saaledes tyranne sere over hende og Born at de ofte have maattet forlade Huus og Hiem for at redde Livet, og endskiøndt han saavel af Øvrigheden, som Provsten og Præsten herfor skal være bleven til rettesat, og formanet at afstaae fra saadan Opførsel imod handt Hustrue og Børn, skal dog sligt itte have frugtet no ger, men han vedbliver det samme Levnet, ligesom han ogsaa efterat have udtaget og pantsat det bedste af deres Jndboe for at Dritte op, nu skal true med at ville sælge deres Gaard og Eiendom, hvorved hun staar Fare for saaledes inden kort Tid, at maae gribe til Bettelstaven, tilligemed hendes Børn. Saa ville Big efter fornævnte Karen Jens=Datters derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering samt den af os elskelig Hr. Hans de Hoffmand, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over bemelte Coldinghuus Amtiderover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og anordnet, saa og hermed bevilge og anordne, at bemelte hendes Mand Jacob Nielsen skal ansees at være umyndig, og hun allene være raadig over deres Boes Bestyrelse, under Tilsyn af Børnenes Formyndere Christian Hvas, Bartolomæus Bertelsen, Mads Nielsen og Søren Rielsen, alle af Ganerslund=Sogn; Dogsskal denne Vores allernadige Bevilling paa behørige Stæder, til alle og enhvers Efterretning læses og bekientgiøres. Forbydendes alle og enhver eftersom foreskrevet staaer at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under vor Hyldelst og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residens=Sta Kiøbenhavn den 21de September 1787. Under Vort Signet. ( L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-12
Efter Hans Konglig Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved trende Gange efter hinanden til alles Efferretning allerunderdanigst bekientgiørt. Breining Møllested i den 27 September 4737. Karen Jens=Datter, Jacob Nielsens Hustrue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Politisk. corte ved sin Transport fra Gorinchem til Wesel Cleve, den 2de October. Jistorien har næsten entet Exempel at forevise paa nogen saa lykkelig, forønsket og hastig Revolution, som den de Kongel. Tropper i saa faa Dage have frembragt i Holland, da Landet ikke allene er trukket fra Fordærvelsens og Ødelæggelsens Pyndt; men endog sat i Røe lighed, Fred og Orden. Factionens Hoveder der hidtil commandeerte den hollandske Oversvemmelse, ere adspredte. Van Berkel er i Amsterdam. Gygelaer er bleven usynlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
General Ryssel er i Arnheim og bærer deren stoer orange Cocarde paa Hatteen; den største Deel af den Salmske Legion har tilbuden Arvestatholderen deres Tienneste, og den ulykkelige Copellen har allene den gode Preusiske Escorte ved sin Transport fra Gorinchem til Wesel at takke, at det opbragte Folk ikke har sønderrevet ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Altona, den 4de October. Ved en nylig fra Haag indløben troeværdig Skrivelse, erfares; at man sammesteds ved Patrioternes Desarmering har gjort en gyselig Opdagelse, hvorefter man kan slutte sig til: at der har været bestemt en blodig Scene for de Prinseligsindede Jndvaanere. Foruden alle Slags Mordgevæhrer, fantes i adskillige Patrioters Huuse Strikker med Jernhager, som man mener have været bestemte til at hænge Mennesker op med ved Dørre og Vinduer. I den Patriotiske Drost van der Meers, Huus fandtes endog en hvid Fahne med et Dødninghoved og et Timeglas paa, som formodentlig har skullet give Signalet til det blodige Gilde. Denne Opdagelse paa en Tid da man ventede den Prinselige Familie hertil, har givet Anledning til adskellige Patrioters Arretering, hvoraf een har hængt sig selv. Ved een af Magistraten foretagen, Visitation, har man funden adskillige fordægtige Papiirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Haag, den 3die October. J Søndags blev fra alle Prækestolene i Holland takker Gud for den lykkelige Forandring Amsterdam undtagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Amsterdam, den 2den October. Rygtet gaaer, at 2 fornemme Patriotiske Militairpersoner have gjort sig usynlige - som gjerne er troeligt. De erfarneste Ingenieurer maae tilstaae, at Amsterdam efter sin Beliggenhed kunde giøres novervindelig. Men det er sørgeligt at en saa vigtig Handestad for næværende Tid skal være i saa farlig en Tilstand, og man troer at alle fremmede Minstre i Haag, ville søge at forhindre dens Undergang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
i Haag, den 4de October. Tvende uskyldige af Patrioterne arreteerte Officerer og et Par Magistratspersoner, har Arvestatholderen sat i Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Arvestatholderen har udnævnt Vesitations Commissaiter til at eftetsee de fordægtige Patrioters Huse, og intet Menneske tør sætte sig derimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Rotterdam den den 4de October. Efter Takkeprækenen i Søndags, blev for Kirkedørene givet 2214 Gylden til de Fattige, - af bare Glæde!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Kiøbmændene have her givet et stort Forsoningsmaaltid baade for Patrioter og Prinselige Venner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Lemberg, den 15de September. De til Moldauen marscherende Tyrker have stukken Galagt i Brand, og sendt Prinsen, Opsilant i med 13 fornemme Bojarerdamer, fra Jasy til Constantinopel London, den 21de Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Man forsikrer, at det Kongelige Cabinet, skal have besluttet at erklære alle Hoffer i Europa at Kongen saae sig forpligtet, at understøtte Arvestatholderen imod sine Fiender, og at see ham indsat igien i alle sine Rettigheder, og Privilegier. Skulde nogen Magt giøre et Skridt imod denne Hensigt, saa visse HaMajester holde samme for sin Fiende, og strax erklære dem Krig. Courerene ere med denne Erklæring allerede afgaaede, man siger at Haxris fra Haag og Eden fra Paris snart skulle indtreffe her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
J Dover opplantes Kanonerne ligesom i Krigstider, og giøres mange krigeriske Tilberedelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Frankfurt, den 29de Septbr. Efter Rygtet, skal General Faucit slutte en Subsidie Tractat i Cassel paa 14000 Mand, som deels skulle bruges i Tydskland, deels i Ostindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Tyrkiet, den 23de Septbr. De Tyrkiske Inbyggere i Egnen af Kremetschuck, som have holdt en god Forstaaelse med Russerne, erklære, og nogle have endog reent udsagt til Fyrsten Potemkin, at Russerne slet ikke havde noget Ondt at frygte fra deres Side; skiønt man troer at dette allene er en Listighed, som grunder sig paa Forræderie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
London, den 2den October. En berygtet Røver, Kelly i Trim i Jrland, søgte ved sin Execution at undgaae Retfærdighedens Straf, han havde af sit Sengelagen gjort sig en Tømme med Slynger og Fødderne, og ved den øverste Ende af Hisen var fastgjort en Jernhage, som holdt Strikken oppe, hvortil han ved Stikpenge havde bragt Skarpretteren paa sin Side; men neppe havde han hængt rolig i 8 Minuter, efter al Anseelse død, før Hagen, formedelst Legemets Vægt, gik af Strikken, og foer i Halsen, hvorved han gjorde sig sin Død meget bittrere. Da han blev opskaared, fandt man ved Undersøgelse den ganske Apparatus under Klæderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Wien, den 10de Septbr. J Prag har en Obristlieutenant stukken sin Major ihiel. De stode begge ved et Cairasseer Regiment. Morderen er flygtet til Sachsen, Uagtet der var en ærefuld Duel, kan man dog nok kalde den faaledes der dræber en andens Mediciner. a Castilien, den 14de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
4 Doctor Galardy har inoculeret 223 Perfoner af begge Kiøn, uden at een eneste deraf er død, og de fleste slet ikke været sengeliggende da derimod 35 ere døde af dem, som have havt de naturlige Kopper, og hos mange have de efterladt andre slemme Følger. Denne Læge, er denførste, som her til Lands har indført denne nyttige Cuur, og desaarsag fortjent sig Tak af sine Landsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Wien den 8de Septber. Jblandt 125 barmhiertige Søstre, som her forleden bleve grebne, fandt man dog kun 5 sængte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-10-19
Handels Sager.