Ribe Stifts Adresseaviser, 1827-02-09
Under Jndsendt læses i Jversens fyenske Avis følgende: Onsdagen den 24de dennes bemærkedes ved Solens Opgang, fra Waldemar Slot, en Baad med 2 Mennesker, siddende fast 1 Jsen i den saakaldte Luge=Bugt, omtrent enfierdedeel Miil fra det nærmeste Land og midt imellem Slottet og Wemmenæfs Bye Medens der træffes Anstalter til at udsætte Seilsbaade i det aabne Vand, og mindre Baade at bringes paa Slæder til det, den i Jsen fastsiddende Baad nærmeste Punct paa Landiorden, løbe en Deel, paa Slottets Skriverstue til Statters Erlæggelse sig befindende Troensens Søe=Folk, i største Hast hjem for at hente meere Mandskab; - og i meget kort Tid, saae man fra forskiellige puncter flere Baade under Seil for, fra Søesiden at arbeide sig igjennem Asen, de Fastsiddende til Hielp, medens andre af disse brave Søemænd fra Landsiden hvortil Jsen laae, at forsøge det samme: men uagtet al Anstrængelse i den stærke Storm og Snee fandtes det umueligt, og Kl. 2 om Eftermiddagen vare Alte igjen samlede ved Slottet med den sørgelige Efterretning, at Redning næsten ei var tænkelig, og fra Søesiden aldeles umuelig; dog, da Skaren af Søemænd, hvoriblandt fandtes Førere af større og mindre Skibe, Styrmænd saavelsom simple Matroser, gifte og ugifte, Alle glødende af menneskekierlig Jver for at redde de i Jsen Siddende, blev enig om, strax endnu at giøre et Forsøg fra Landsiden, og i et Øieblik var en Jolle, Fielle, Liner, Baadshager og hvad som kunne tiene til Hensigtens Opnaaelse, paa forspændte Slæder, der bragte Alt til Landpynten, nærmest den i Jsen siddende Baad. - Først ved Solens Nedgang blev man istand til at gaae ud med en Jolle og et mindre fladbundet Fartøi, der begge gjennem Skraaisen, der laa et langt Stykke fra Landet, for detmeste bleve skudte af Folk der gik i Vandet; - siden blev det mindre Fartøi trukket hele Veien af Folk der gik paa udlagte Fiel le og desuagtet ofte brak igjennem Jsen, undertiden til Halsen. Jollen, der slet ikke kunne bæres af Jsen, maatte vende tilbage. - Fra det begyndte at mørknes, brændte Fyhr i Landkanten, tienlige til Retningspuncter for det til Redning udgangne Mandskab Om Natten Klokken omtent 12, var det lille Fartøi, den fast siddende Baad saanær, at de deri værende Folk kunne anraabes: men det varede endnu noget inden man kunde komme til dem, og da man i Land i flere Timer ikke hørte noget til Mandskabet i det til Redning udgangne Fartøi, begyndte man ogsaa at frygte for dette. En Slæde hentede i en Hast fra Troense endnu et lidet fladbundet Fartøi, hvormed atter 4 raske Mænd gik ud Kl. 2 om Natten, deres Kammerater til Hielp. - Efter et par Timer hørte de dem tale, og erholdt den glade Efterretning, at de Ulykkelige, der uden Proviant havde fat 40 Timer i Jsen, vare reddede og fantes i dette lille Fartøi som 4 Mand nu stræbte at bringe frem, men hvortil Kræfterne neppe meere vare tilstrækkelige Kl. 1 først naaedes Landet og Kling om Morgenen ankom ved Waldemars Slot, Slæden med de Reddede, fulgte af en jublende Skare af dem der havde været behielpelige dertil. De Reddede ere fra Byen Marstal paa Ærøe; - de kom fra How paa Langeland og bleve i Sneefog, efter at deres Aarer vare brækkede, af Strømmen drevet ind i Jsen, hvori de tilbragte 40 Timer uden Proviant og uden mindste Haab at reddes, indtil de om Natten ved de antændte Blus saae at Menneskevenner vare ifærd dermed. Dem fattedes ikke det mindste, og de paastaae, ikke at have føl synderligt til Hunger eller Kulde i de 40 Timer. Den af Troense Søfolk i hele 22 Timer udviste, næsten overmenneskelige Anstrængelse. - Deres Mod og Menneskekierlighed er ophøiet over al Roes: men ikke mindre fortjener at paaskiønnes, at af Wemmenæfs Landboere gjordes betydelige Anstrængelser for, med en Baad at komme igjennem Jsen og paa samme de Ulykkelige til Hielpe og at Stedets civile Øvrighed, Birkedommer von Krogh, med maaske 100 Frivillige, hele Natten forblev ved Strandbredden, for at vedligeholde Blussene og have i Beredskab alt, hvad som til Redning kunde benyttes. Saadanne glædelige Tegn paa ægte Humanitet, bør komme til almindelig Kundskab, og derfor meddeles Jndsenderen. Capiteltaxten paa Afgrøden i Aaret 1826.