JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Da Skudehandler Mogens Jensen Bæch af Løkken, hvis Boe er taget under Skiftebehandling som fallit, har yttret: at han, naar Creditorerne maatte finde dem anledigede til Nedsættelse i deres Fordringer og Henstand med Resten, haaber at kunne betale dem noget mere end de efter Boets Beskaffenhed kunne vente at erholde, saa bliver en Skiftesamling i dette Boe foretaget her paa Contoiret, Mandagen den 19de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at Vedkommende derved kan gives Leilighed til at underhandle i berørte Henseende. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 25de Februar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
En god Beboelse, med Hauge, og Græsning til 2 Køer, kan faaes i min Mark. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Skipper Nicolay Nissen agter at blive færdig at afseile til Kjøbenhavn paa Søndag, den 4de Marts, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Et meubleret Værelse, for en honet Person, med Kost og Logi, kan faaes tilleie hos Jens Sørensen i Nygade. Aalborg, den 24de Februar 1832. Huse til Leie anvises af S. Løth i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
J forrige Michael Tomrads Sted, paa Hjørnet af Hjelmerstald og Møllergyden, er for en Familie en smuk Beboelse til Leie til Paaske Flyttetid, sammesteds kan modtages Jndkvarteringer for billig Betaling, hvorom accorderes med Snedkermester Tvenstrup, Vestergade Nr. 26.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Fastelavns=Mandag afholdes et Borgerbal i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil billetter, a 1 Rbd., kunne afhentes til i det seneste Fastelavns=Søndag hos Jens Borregaard. Aalborg, den 22de Februar 1832. Fiin hollandsk heglet og uheglet Hør faaes til billigste Priis hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Auctioner. Et Stykke Eng, som er opdyrket til Hauge, beliggende ved Madame Jeegs Plads ud til Fjorden, tilhørende Kjøbmand Peder Borreschmidts Stervboe, opraabes til Bortsalg ved 3 Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Onsdagen den 22de Dennes, 2den - 3die -- - 29de - 7de Marts næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. Samtlige Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 9de Februar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Parcellerne Nr. 10 og 11 af Vesterladegaards Mark indeholdende 12 Tønder Land, hvori er nedlagt circa 17 Skpr. Rug og pløiet til 3 Tønder Byg Udsæd, hvoraf omtrent det halve er gjødet, Kjøbmand Peder Borre schmidts Stervboe tilhørende, opraabes til Bortsalg ved 3 Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Onsdagen den 22de Dennes 2den - - - 29de 3die -- 7de Marts næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. Samtlige Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wolfferdts Contoir. Aalborg, den 9de Februar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-29
Rettelse. J Proclamaaet efter Dorthea Nielsdatter af Enodden, indført i de tre sidste af disse Aviser, var, efter en Skrivefeil, sat Waes Sogn, skal være
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Om den sidste carlistiske Sammensværgelse høres fra Paris selv Jntet videre; derimod skrives fra Strasburg, at den har været temmelig alvorlig, at adskillige anseete Pairs derved ere blevne compromitterede og at Carlisterne disponere over betydelige Summer, med hvilke de sætte Folket i Bevægelse og uden hvilke man sandsynligviis vilde have været befriet baade for Oprøret i Lyon og for Urolighederne i det vestlige og sydlige Frankrig. Man anseer ogsaa de Jldebrande, der nylig ere udbrudte i forskjellige franske Tøihuse, for et Værk af dette Partie, hvorfor ogsaa Vagterne ere fordoblede i det strasburgske Tøihuus. Begjæringen om den Neyske Proces's Revision har Regjeringen forkastet. Moniteuren indeholder en Beretning af Seglbevareren desangaaende med følgende Jndledning: Regjeringen, indseende, at den ved ingen Lov er berettiget til den Jndblanding, som forlanges i den af Fyrstinden af Moskoa og hendes Børn indleverede Ansøgning om at faae foranstaltet en Revision af Marschal Neys Proces, har resolveret, at det Ansøgte ikke kan bevilges. Slutningen af Beretningen, hvori det blandt andet hedder, at Marschal Neys Navn ikke trænger til denne Forholdsregel, lyder saaledes: "Regjeringen har ingen anden Myndighed end den, Lovene tilstaaer samme; den kan hverken berøve eller give Rettigheder. Den i Fyrstinden af Moskas Ansøgning ønskede Jndblanding vilde være en Misbrug af Magten, som det er Regjeringens Pligt at afholde sig fra. Denne Regjeringens Beslutning har ellers opvakt ikke liden Misfornøielse, og ansees som Løsenet til et erklæret Uvenskab imellem Hr. Dupin, Neys gamle Advocat, og Ministeriet. En Medlem af de Deputeredes Kammer skal have ifinde med det første at foreslaae, at Neys Aske skal indbringes i Pantheon, i hvilken Anledning man venter et meget stormende Møde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
I Pairskammeret har Commissionen afgivet sin Erklæring over Lovforslaget om Afskaffelsen af Sørgefesten den 21de Januar. Denne Høitidelighed, hedder det i Erklæringen, burde maaskee ikke have været foranstaltet, da Frankrigs Stemme tilstrækkelig protesterer mod hiin Dags blodige Daad; men da den nu engang er bleven til, saa kan man heller ikke ophæve den ubetinget, uden at krænke det deri indeholdte politiske Princip, thi dette at ophæve den ubetinget) vilde være det samme, som at sige: Efterdi Carl den 10de i Aaret 1830 blev styrtet fra Tronen, havde man 40 Aar iforveien ogsaa Ret i at halshugge Ludvig den 16de. Nei, - sagde Taleren - Frankrig vil ikke gaae til Grunde, fordi der er en Arbeidsdag mindre, men meget snarere, hvis det monarkiske Princip, hvilket det ikke kan undvære, skulde faae et svært Stød. Commissionen androg derfor paa, at den 21de Januar ogsaa for Fremtiden skulle være en Feriedag for alle Retter, men at Lovens øvrige Bestemmelser skulde bortfalde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
De Deputeredes Kammer har i de sidste Dage beskjeftiget sig med Budgettet for Underviisningen og den offentlige Gudsdyrkelse. For den catholske Cultus forlangtes omtrent 28 Millioner Franes, men Hr. Luneau forlangte en Nedsættelse af 1/2 Million. Ministeren svarede, at efter det nærværende Antal af catholske Geistlige i Frankrig somtrent 36000, kunde enhvers aarlige Indtægt i Gjennemsnit ikke anslaaes til mere end 800 Franes, hvilket var mindre end i noget protestantisk Land. Hertil replicerede igjen Hr. Luneau, at han formeente, at Besparelsen kunde skee deels ved at nedsætte den høiere Geistligheds Jndtægter noget, deels ved at reducere Bispe- og Erkebispestolenes Antal til det i Concordatet 1801 bestemte. Ogsaa et andet Spørgsmaal kom ved denne Leilighed paa Bane, nemlig om de Prælater, der efter Julirevolutionen forlod Frankrig, endnu trak deres Gage, Dette benægtede Ministeren og sagde, at ingen Biskop fik Gage, med mindre han opholdt sig i sit Stift, men da nu Hr. Marchal og Odillon=Barrot spurgte, hvor da Gagerne bleve af, da Antallet paa Biskopperne i Budgettet var fuldstændigt, om man maaskee gjemte dem for disse Prælater indtil deres Tilbagekomst, tav alle Ministrene stille. Den følgende Dag, da et Medlem forlangte, at de Fraværendes (2 Erkebisper og 3 Bisper) Gage skulde drages fra Budgetssummen, gik Ministeren Montalivet til Bekjendelse og tilstod, at man opbevarede disse Penge for dem, da man hvert Øieblik kunde vente dem tilbage. Kammeret holdt - hvad der er mærkeligt nok - heri med Regjeringen, thi hiint nysnævnte Forslag blev forkastet og de emigrerede Prælater har altsaa den indbydende Udsigt, at de, saasnart de vil vende Næsen hjem igjen, kan paa eenGang hæve deres Gage for 2 Aar, uden i den Tid at have været ved deres Embede. Hr. Luneaus Forslag om Nedsættelse af 1/2 Million i Budgettet for den catholske Cultus blev derimod samme Dag antaget, hvortil det maaskee bidrog noget, at Conseilpræsidenten blev lidt hidsig. J Anledning af den Paastand, at Regjeringen burde see at holde sig til Concordatet fra 1801, paastod han nemlig først noget heftigt, at Kammeret ikke maatte blande sig i disse Anliggender, som alene var Regjeringens Sag; denne Paastand, fremkaldte igjen den noget bidende bemærkning af Hr. Dupin, at Regjeringen i Henseende til Tractater med den hellige Stol især trængte til Kammerets Formynderskab, og dette Udtryk stødte Hr. Perier saa meget, at han igjen paastod, at Kammeret slet ingen Formynderskab havde. J Udviklingen af denne Paastand blev han baade saa heftig og vidtløftig, at endog de Ministerielle bleve noget utaalmodige, og toge dem en lille Hevn ved at lade det Luneauske Amendement gaae igjennem. Saasnart Resultatet af Afstemningen var bleven bekjendt, tog Hr. Perier sin Hat og gik. De saakaldte Folkevenners Forsamlingssal i Gaden Gre nelle St. Honors har Regjeringen nu omsider ladet forsegle, hvorimod Foreningens Formænd, som sædvanligt, protesterede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Grækenland. I dette Land vedvarer Spændingen imellem de tvende Partier. Efter franske Blade stode de Constitutionelle eller Rumelioterne 7 til 8000 Mand stærke imellem Megara og Perackora. En Bataillon af Capodistrianerne var gaaet over til dem og de ventede kun paa, at de Deputerede fra Hydra skulde komme, for formelig at constituere Regjeringen. Capodistrianerne havde afsendt en Deputation til dem, for at underhandle, men man tvivlede paa, at en Overeenskomst vilde komme i Stand. Hvad Partiernes næsten fjendtlige Stilling mod hverandre angaaer, da er den østerrigske Jagttagers Beretning om de græske Anliggender ligelydende med nysnævnte, men den angiver kun Rumelioternes Styrke til 3000 Mand og fremstiller dem i det Hele kun som et ubetydeligt og oprørsk Partie. Deres Hoved fordring er iøvrigt den, at alle de Jonier, der for Tiden beklæde Embeder i Grækenland, skal bortfjernes og frem foralle Grev Augustin Capo d'Jstrias, hvis Valg til Præsident de erklærer for ugyldigt. Det hedder, at Conferentsen i London i den senere Tid ogsaa har beskjeftiget sig med de græske Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Cholera. Fra Paris skrives, at der et Dødsfald har fundet Sted, som Rygtet har tilskrevet at være en Følge af den asiatiske Cholera. Sectionen, der bivaanedes af 22 Læger, synes ikke at have ført til noget bestemt Resultat, thi nogle paastaae at det er den asiatiske og andre, at det er den sædvanlige Cholera. Man er imidlertid i alle Henseender forberedt paa Modtagelsen af denne slemme Gjæst qui vent faire le tour de Europe. En Central-Sundheds-Committee, Choiseul i Spidsen, er stiftet; dens Hovedøiemærke har den rettet paa at forbedre og rense Luften. Den nye Methode at rense Gaderne paa hidrører fra denne Committee; paa dens Forslag ere 27 nye Brønde anlagte, usunde Smaasteder kjøbte og nedrevne, andre Boliger og Sovesteder, undersøgte og rensede o. s. v. Foruden de bevægelige Anstalter til Helbredelse i alle Kvarterer, der allerede ere forsynede med Alting, ere fire store Hoved=Hospitaler indrettede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Blandede Efterretninger. Den kirkelige Takkefest for Choleras Ophør blev den 19de f. M. paa det Høitideligste feiret i Berlin. Choralmelodien. Nu takker Alle Gud!" blæst fra Kirketaarnene, forkyndte om Morgenen Dagens Høitidelighed og i from Glæde vandrede Jndvaanerne i talrig Mængde til Kirkerne for der at udøse for Hærskarernes Gud de Taknemmelighedens Følelser, hvormed Tanken om Stadens Befrielse fra den frygtelige Syge, især paa den Dag maatte gjennemtrænge Enhver.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Hertugen af Susser, Kongen af Englands Broder, har erklæret i Overhuset, at han i sit Testamente har bestemt, at hans Liig skal sendes til Anatomiekammeret, for der at obduceres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
J London gik to Liigtyve ud paa Kirkegaarden, for at stiæle. Den Enes Moder var den foregaaende Dag død af Cholera og begravet ved Siden af et tykt Subject, hvis Grav de agtede at aabne. De opgrov en Liigkiste i den Forviisning, at det var den rette, men da de tog den Døde ud, opdagede de til deres Forhauseelse, at de havde opgravet den ene Liigtovs Moder. De nedgrove igjen Liget, og besluttede, ikke at foretage sig noget videre den Nat. Næste Dag bleve Begge angrebne af Cholera, døde, og bleve begravne ved Siden af det Liig, som de havde i Sinde at bortstiæle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Den norske Biskop Johann Storm Munch er død den samme Dag, da han i Stochholm blev udnævnt til Commandeur af Nordstjerneordenen. Han er imidlertid ikke den første Biskop i Norge, som fik et saadant Hæderstegn efter sin Død, thi Nordahl Brun var ogsaa udnævnt til C. af Nordstjernen, men var allerede død da Ordenen kom til Bergen. Kongen af Sverrig har endvidere udnævnt Høiesterets Justitiarius Mandix og Stiftamtmand Schouboe i Christiansand til Commandeurer af Nordstjernen, og Generalchirurg Dr. med. Prof. Thulstrup til Commandeur af Vasaordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Engelske Blade skildre den Grusomhed, hvormed 68 Aars fattige Børn behandles i Manufacturerne i London. De maae arbeide for en ussel Dagløn 12, 16 ja endog 18 Timer i Døgnet, ikkun med et Ophold af 30 Minuter!! De fleste vantrives under denne skrækkelige Medfart, og døe tidlig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
J Berlin er af den berømte Medailler og Graveur G. Loos præget en Skuepenge til Amindelse om Staden Ber Maaneder. Medaillen er, fortræffelig udført. Paa den ene Side sees Ødelæggelsens Engel, der fra Østen nærmer sig den personifiserede Stad, der søger at afværge ham med Haanden. Som Omskrift læses disse Ord af Apostelen Petrus: "Admyger Eder nu under Guds mægtige Haand." Berlin naaet af den asiatiske Cholera den 31te August 1831. Den anden Side viser den befriede Stad, ligeledes personifiseret, knælende og i Bøn til Gud med Hænderne mod Himlen strakt, paa Himlen viser sig nu Fredens Bue. Her læses, efter Palmen Nr. 130. Hos Herren er Miskundhed og megen Forløsning., Forløst af Plagen den 30te Januar 1832. Den koster i Sølv (efter vore Penge, 14 Rbmk. og i Bronze 7 Rbmk. Den overskydende Jndtægt vil, efter en offentlig Bekjendtgjørelse fra Magistraten, anvendes til at bøde paa de Udgifter Staden har havt i Anledning af Cholerasygen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
J Paris har der aldrig været saa mange Baller som i denne Vinter. Haarkunstnerne (saaledes kalde sig Paryk magerne der) frisere Damerne saa kunstigen, at Frisuren staaer i Harmonie med deres Ansigtstræk. Jsær bruge Damerne en Mængde Blomster til deres Balpynt. Kjø lerne udmærke sig ved brillante Tegninger i Guld, Sølv og Fløiels=Broderier.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Nationalcongressen i Argos har besluttet, at der skulle oprettes trende Sørgepyramider i Aegina, Tyrinth og Missolonghi for Grev Capo d'Jstrias. De skulle indeholde en Jnskription, saalydende Folkets Afsky mod Morderne af Fædrenelandets Fader." Præsidentens Dødsdag skal desuden være en almindelig Sørgedag i 100 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Kadetinstitutet i Petersborg har celebreret sit 100aarige Jubilæum; det er anlagt 1731 af Keiserinde Anna. Historien af dette, Rigets første Kadethuus, vil udkomme i Trykken.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Paganini har nu forladt London og er indtruffet til Aachen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Apenrade. De tvende italienske Sangere Annato og Perechini have givet Concert her med stort bifald og alle Tilstædeværende have opfordret dem til at give en Concert til. J mange Aar have vi ikke kjendt til en saadan Nydelse. Ogsaa Hamborger Blade skildre meget enthusiastisk det bifald, som der i Staden er bleven dem til Deel. De synge Tenor og Baraton og deres Foredrag er saa eiendommelig skjønt, at selv den koldeste Tilhører deraf maa henrives.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Blandede Efterretninger. I December Maaned f. A. forelæste den berømte danske Lærde, Brønsted, i Videnskabernes Selskab i London en Afhandling om de panathenaiske Vaser, af hvilke nogle bleve fremstillede for de Tilstædeværende. Hidtil er Jndskriften paa disse Oldtidsminder aldrig bleven forklaret paa en fyldestgjørende Maade. Forfatteren meddeelte et lærerigt Forsøg til dette antiquariske Problems Opløsning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Oberst Tscherning yttrer sig i et kbhvnsk. Blad imod Professor Sibberns Anskuelser. Denne roser nemlig de Forholdsregel, at Jylland skulde erholde særegne Provindsialstænder. Derved vilde, mener Sibbern, Jydernes hyppige Klager, at Landet regjeres fra Kbhvn. af, ved Mænd, der slet ikke kjende det, blive afhiulpen og en ægte jydsk Opposition vilde befordres, der igjen kunde føre til eiendommelige, Landet gavnende Indretninger, f. Expl. Brænderiernes Frigivelse, en ny Organisation af Toldvæsenet o. s. v. Dette forkastes af Tscherning der fordrer derimod at hele Landet skal have almindelig National-Jnteresse for Øie, og mener han at Jylland vilde, efter Sibberns Plan, komme til, ligesom Slesvig, at ansee sig for en fra Danmark afsondret Deel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
I Kbhvn. Adresse-Avis læses følgende (lumske) Avertissement: "Et Manuskrift betitlet: "Bør en Løgner, en i forsætligt Bedrageri greben Person, være enten offentlig eller privat Folkelærer og Religionens Talsmand, et moralskechristeligt Spørgsmaal, drøftet og besvaret i en Afhandling, helliget Hr. Magister Lindberg, er tabt paa Veien imellem Østerbro og Kalkbrænderiet sidste Søndag. Finderen vilde meget forbinde Eieren ved at aflevere samme paa Fodpostcontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Ved Svendborg var opsat en Kube af Tørv paa 200 Læs, bestemt til Uddeeling blandt Fattige, men Natten førend Uddeelingen var bestemt opkom Jld i Tørvene. Sprøiterne fra Svendborg, Hvidkilde o. fl. St. ilede vel til Hjelp, men da alle Vandsteder vare tilfrosne, lykkedes det kun at faae nogle faa Læs Tørv reddede. At denne Jld er paasat vistes derved, at i Taget af en anden tom Tørvekube fandtes en Haandfuld Blaar, der havde været antændt, uden at forsøget her har villet lykkedes. Alle Undersøgelser uagtet har man desværre ikke kunnet komme paa Spor efter Gierningsmanden. Fra Neustadt i Holsteen skrives, at Udførselen af Kløver frø er der i denne Tid meget levende og at over 70000 Pund heraf alt ere udførte. Man taler meget om en nyHavns og Skibsbroes Anlæg til samme By.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Hovedgaarden Søholt, tilhørende afdøde Kammerherre v. Bertouchs og afd. Frues Bo, opraabes til Bortsalg den 8de Juni paa selve Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Nogle Accorter og Kbhvnsk. Kornbrændeviin er sluttet i Kbhvn. denne Tid, at leveres til Foraaret, for 21 a 28 sk. pr. Pot.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Bekjendtgjørelser. J Anledning af A. Christensens Jndrykkelse i denne Avis Nr. 27, finder jeg fornødent at oplyse: Saasnart jeg blev vidende om at den solgte Koe et kælvede til bestemt Tid, bød jeg Kjøberen: 1) han maatte levere mig Koen tilbage imod at faae sine Penge igjen og Betaling for Fodret den havde fortært; 2) bød jeg ham 2 Rbd. 1 Godtgjørelse, og endelig 3) bød jeg ham en anden ligegod Koe, der nylig havde kælvet, og 2 Rbd. til. - Disse Tilbud kan jeg bevise. A. Christensens skadefrø Avertissement haaber jeg da, efter Retsindiges Domme, vil falde tilbage paa ham selv. Ole Møller i Ulsted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Chocolade. Fineste Vanille Nr. 1, 72 s. Ditto Nr. 2, 64 s. Ditto Nr. 3, 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Fiin Krydder, 36 s. Tages 10 Pund gives 8 Procent Rabat hos Worm paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Fra Pressen er udkommen: 1. Om de danske raadgivende Provindsial=Stænders Væsen og Værd, af Greve F. A. Holstein, andet Oplag, med nogle Tilsætninger og et Svar paa Sendebrevet fra Hr. Dr. og Prof. David, i Anledning af dette Skrift. 56 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
2. Maanedsskrift for Litteratur, 2det Hefte. 3. De officinelle Planter, ordnede efter De Candolles naturlige Plantesystem, ved O. N. C. Schlichtkrull, Cand. philosophie & pharmacia. 40 s.A. Molbechs Anthologie, 2den Deel. 2 Rbd. 48 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Stats-Calenderen for 1832. 3 Rbd. Faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
En Beboelses=Leilighed i Cortes Gyde er til førstkommende Flyttetid at erholde til Leie. J. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
En Jomfru som kan sye Skrædersyning, tillige pænt gjøre med sine Hænder, og kan tage Deel i huuslige Forretninger, ønsker sig Plads til Maidag; hun anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) London. b) Sunderland, c) Newcastle. d) Aabo, e) Hangs-udd, f) Helsingfors, g) Biburg; alle i Finland, h) Danzig. i) Alexandrien. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, f) New Orleans. g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1) Med Hensyn til Chelera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen. c) alle øvrige preussiske Havne. d) Hamborg. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice=Konsuler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 25de Februar 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Nye udkomne Musikalier, af Kjøge=Huuskors, Zampaeller Marmorbruden og Fra Diavolo, samt nye Dandse, findes til Eftersyn hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Dersom der i Aalborg eller et andet Sted i Jylland, skulde findes et Fruentimmer, som var villig til at tage til Læss, som Lærerinde, førstkommende Mai, saa bedes hun have den Godhed, inden 14 Dages Forløb, at melde sig hos Hr. Postmester Sørensen i Aalborg. Foruden de almindelige Underviisningsting ønskes Tydsk, Tegning, noget Fransk og, om muligt, Skrædersyning. Den 1ste Marts 1832. Om de danske raadgivende Provindsial=Stænders Væsen, og Værd, af Holstein, 2det Oplag. 3 Mk. 8 s. - Dansk poetisk Anthologie, ved Molbech, 2den Deel. 15 Mk. -De officinelle Planter, ordnede efter De Candolles naturlige Plantesystem, ved Schlichtkrull. 40 s. - Almanak og Reise=Calender. Faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Da Skudehandler Mogens Jensen Bæch af Løkken, hvis Boe er taget under Skiftebehandling som fallit, har yttret: at han, naar Creditorerne maatte finde dem anledigede til Nedsættelse i deres Fordringer og Henstand med Resten, haaber at kunne betale dem noget mere end de efter Boets Beskaffenhed kunne vente at erholde, saa bliver en Skiftesamling i dette Boe foretaget her paa Contoiret, Mandagen den 19de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at Vedkommende derved kan gives Leilighed til at underhandle i berørte Henseende. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 25de Februar 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Mine præparerede Farvevarer til alle Couleurer til Ulden og Linned, med Forskrivter og Behandlingen, udsælges til nedsatte billigste Priser. Tages deraf i Partier gives Rabat. Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-01
Auctioner. Ved afgangne Borreschmiths Vahre=Auction bortsælges nogle Dousin Flasker gammel Batavia=Arrak.