Berlingske Tidende, 1774-09-05
London, den 12te Augusti. Nærmere Breve eller Depecher fra Nye Engelland ere, saahidt man veed, ikke indløbne. Af de sidste ere endnu adskillige Particularier blevne bekiendte, iblant andre, at paa den Faste=Dag, som man har holdt formedelst den Bostonske Havns Sperring, have i Bosion selv, og andre af Provincens Sta her de fornemste Bygninger været behængte med Sort, og nogle Exemplarer af den sperrende Parlements=Act, indsvødte : Bay, have paa adskillige Stæder været opslagne. - J Forgaars den 10de huj. vare de Kongel. Ministre formedelst de Americanske Sager forsamlede i stor Conference. Man er formodentlig i Forlegenhed, og endnu i denne Uge skal afgaae nye Jnstructioner til Gouverneurerne udi de adskillige Colo lier. - Jmidlertid lade de nærmeste Virkninger af bemeld3 Act sig kiendeligere spore. En Deel af den Americanske handling er allerede falden i fremmede Hænder, og skulle end kiønt Colonierne af Ærlighed betale deres Gield til vore Kiøbstænd, saa vil dog disse herefter ikkun blive Commissionairet. be hine. J Dag Morges ere atter Depecher indløbne fra bre Ambassadeurer ved det Franske og Spanske Hof, samt saa de Kongel. Ministre ved adskillige andre Hoffer. - Det ersikres nu overalt, at Sir Robert Keith skal formedelst vig le Aarsager med første ankomme her fra Wien, og Mylord Htormont giøre en Reyse fra Paris til Wien. - Hr. Mur by, som var rappelleret fra Constantinopel, har faaet Contra bedre. I Gaar blev i en General Forsamling ved det Ostinske Compagnie besluttet i Aar ikke at sende flere end 14 Skibe China, hvilke tillige bleve tagne i Tieneste. Retour=Ski et Hawke fra Bombay er i Gaar ankommet i Duins, og Ski et, the Stormont, er ankommet fra China til St. Heiena. Den 16de Augusti. Den 12te huj. ankom fra Nye her en Post med Breve fra det heele faste America. Udi en 6te Julii i Nye=Vork holdet General=Forsamling ere tagne Beslutninger af følgende væsentlige Jndhold: "At den Ac den Bostonske Havns Sperring er undertrykkende og conbutionsstridig i dens Grundsatzer, samt farlig for det neele merica. niernes fælles Sag; at ethvert Angreb eller Forsøg paa een at Coloniernes Friheder og Constitution er et umiddelbart Anfald paa alles Friheder; at en Havns Sperring i America, for med Magt at tvinge Americanerne til at underkaste sig de parlementariske Taxationer, strider aabenbare mod Constitutionen, og sigter til at omstøde Jndvaanernes Handels Rettigheder i hele America; at al Handlings Ophævelse imellem samtlige Colonier og Storbrittannien, indtil bemeldte Acter bleven igienkaldet, vil være en Frelse for America, oredde dens Friheder, og at det derimod, dersom man vedligeholder Handlingen, er troligt, at den afskyeligste Gevalt og Undertrykkelse ville triumphere over billigheds Ret, den fælles Lyksalighed og Frihed. At derfor Coloniens Deputerede paa den almindelige Kongretz, som skal holdes den 1ste Septbr., skal blive autoriserede til at forenes med de andre Coloniers Deputerede om saadan Handelens Ophævelse." Dette Skrit af een af de anseeligste Colonier maa giøre et stort Jndtryk paa alle de andre, som og næsten alle Stæder i Colonierne allerede have besluttet, at staae de Bostonske Jndvaanere bie med al muelig Hielp. De Colonier Pensylvanien, Virginien og Nye=Port ville og lade deres Provincial Forsamlinger komme sammen, for, som det heder, at giøre Aftale om Midler til at tæmme Jndianerne paa Grændserne. Fra Boston selv meldes: alt Haab til Forliig med Engelland er forsvundet; vist nok, dersom der havde været ringeste Formodning tilbage til Forliig. saa skulle General Gage allene have prorogeret og ikke dissolveret Provincens General=Forsamling. Følgerne kan ikke andet end blive bedrøvelige, og den Bostonske Handels Sperring skal, isteden for at være en Straf for dem, i Grund ødelegge vor Handling, hvilket vore Kiøbmænd og Manufacturister allerede fole. Efterat en stor Raads Forsamling var holdt om de Americanske Sager, bleve den 12te huj. afsendte Depecher til Coloniernes Gouverneurer, hvorfra man desuden erfarer, at Soldaterne holde Jndvaanernes Partie, og at disse endog synes at have i Sinde, før at angribe, end lade sig angribe, dersom man skulle blive ved at ville tvinge dem til res Friheder stridende Underkaste. lig fra Ostindien komne Efterretninger stemme deri overeens, at Hyder Ali befinder sig i Spidsen af en stærk Armee, og at han ikkun venter paa en god Leylighed til at anfalde vort Compagnies Tropper. Han har vist at drage adskillige Jndostanske Fyrster til sit Partie.