Viborger Samler, 1840-08-11
Prof. Clausen: "Andragende fra Pastor Lütken i Mehrn om huusvilde Almisselemmer;" 53) Tømmermand Andreas Richter: "Gjentagelse af hans i 1835 indgivne Besværing, over formeentlig tilføiet Uret, 51) Prof. Clausen: "Petition fra det pædagogiske Selskab i Kjøbenhavn om en selvstændig Overbestyrelse for det hele samlede Skolevæsen; 55) Kammerraad Drewsen i Forening med Justitsraad With: et Forslag ang. Salget af offentlige Stiftelsers, Lehnes og Stamhuses Bøndergods;" 56) Mads Hansen: "Andragende fra endeel Beboere i Wissenberg Sogn, indeholdende nske om, at den nye Matrikul ei maatte indføres (afgivet til Petitionscomiteen);" 57) Agent Voigt: "Besværing fra Byfoged Bierfreund i Anledning af en hans Embede paalagt Byrde" (afgiven til Petitionscomiteen. – J det ellevte Møde anmeldte Præsidenten, at han af Cancellieraad Hempel havde modtaget 58) en Petition fra 53 Jndbyggere paa Langeland om, at "Stænderforsamlingen ikke maa andrage paa Skattebevillingsret eller nogensomhelst anden væsentlig Jndskrænkning i Kongens souveraine Magt. Cancellier. Haastrup tog et Andragende om den nye Matrikuls Jndførelse tilbage. Til foreløbig Behandling foretoges Udkastet til en Anordning ang. Udnævnelsen af Medhjælpere for Secretairerne ved Provindsialstænderne. De ansatte Protokolførere udtraadte. Comiteen havde andraget paa, at Forsamlingens Præsident efter Overlæg med Forsamlingens Secretairer skulde have Tilladelse til at antage tvende eller efter Fornødenhed flere Medhjælpere af Mænd, udenfor Forsamlingens Medlemmer; ligeledes foresloges, at Protokolførerne foruden 4 Rbd. i Diæter skulde have 2 Rbd. i Honorar daglig. – Dernæst foretoges til foreløbig Behandling Udkastet til en Anordning om Forandringer i Bestemmelserne ang. Salarium for Høiesteretsadvocaterne og Procuratorerne ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn og Landsoverretten i Viborg i Justitssager, ved hvilket Udkast Comiteen Jntet havde fundet at bemærke. Endvidere Udkastet til en Placat ang, yderligere Nedsættelse af Brandcontingentet af de i Kjøbstædernes Brandkasse forsikkrede Bygninger. Comiteen (Svane, Stenfeldt, Ussing) foreslog, at det under Kjøbstædernes Brandforsikkring, opsamlede Fond, naar det har naaet en Størrelse af 500,000 Rbd., ikke yderligere skal forøges ved Oplæggelse af Renter, men at disse derimod samtligen anvendes til Dækning af Brandforsikkringens Udgifter. Som en Følge deraf vil Brand contingentet endnu betydeligere kunne nedsættes og for Bygninger, der have betalt Brandcontingent i 20 Aar, aldeles bortfalde. Med Hensyn til det første Jndstillingspunkt i Algreen Ussings Forslag om et toaarigt Finantsbudget har Comiteen i det tolvte Møde fremlagt Betænkning, der gaaer ud paa, at Comiteen, formedelst Tidens Korthed, maatte ansee det for umuligt, at der endnu inden Sessionens Slutning skulde kunne blive forelagt de nuværende Stænderforsamlinger noget fuldstændigt detailleret Finantsbudget for Aarene 1811 og 42, for, efterat være blevet prøvet af samtlige fire Forsamlinger, at ophøies til en for dette Tidsrum gieldende Finantslov. Derimod holdt Comiteen for, at Proponentens Øiemed kunde opnaaes derved, at Forsamlingen androg paa at et saadant Budget for ovennævnte to Aar maa blive udarbeidet og forelagt en i næste Foraar sammenkaldt extraordinair Stænderforsamling, hvis Hs. Majestæt ei maatte finde, hvad af andre Grunde vilde være ønskeligt, at den første ordinaire Forsamling i det næste Sexenium kunde sammenkaldes til nysnævnte Tid. Da Proponenten derpaa tilbagetog sit første Jndstillingspunct, imod at Comiteens Forslag traadte i Stedet for samme, blev det, paa et Medlems Andragende, besluttet, at Sagen paa ny skulde tages under Behandling af Comiteen. - Følgende Andragender bleve af Præsidenten anmeldte: 59) Mathiesen; Andragende fra Skolelærer Ring i Widskjølle om at forhielpes til Godtgjørelse for Skolejord, Offer m. m.; 60) Rye, Petition fra 109 Borgere i Stege og 149 valgberettigede Grundbesiddere paa Møen om Forening af de tre Stænderforsamlinger og Skattebevillingsret for samme; 61) Recke, Petition fra endeel Beboere i Corsøer og Omegn af samme Jndhold, 62) Proprietair Hansen: Andragende fra Særslev og flere Sognes Beboere, Veiarbeidet angaaende. Trettende Møde. Præsidenten anmeldte: 63) Wegener: Andragende fra Tølløsegaards Godsers hoverigjørende Bønder om Fritagelse for Hoveri, 64) Samme: Andragende fra J. Neergaard til Nyoldsgaarden og Anordningernes Ufuldstændighed til at kunne faae en Øvrighedsperson tiltalt, 65 Tutein: Forslag om at Adgangen til Postforsendelse maa staae aaben for alle Journaler og Tidender, 65) Thomsen, Forslag til en Skærpelse i Henseende til Politi lovenes Overholdelse paa Landet (afgivet til den i Landcommunesagen nedsatte Comite), 67) Recke: en af Kjøbmand Schou i Slagelse forfattet Afhandling om Skattefordelingen i Kjøbstæderne (afgiven til Comiteen i Sagen angaaende Skatteligningen i Kjøbstæderne. – J det fjortende Mød anmeldte Præsidenten 68) Voigt: Andragende angaaende Jernbane-Anlæggene i Hertugdømmerne, samt at Comitebetænkning var indkommen over Lovudkastet angaaende nødvendig Appel i criminelle Sager. Helf. Avis siger, at den første Deel af Petitionen fra Middelfart om Skattebevillingsret synes at have mere hjemme i et geistligt Foredrag. – At hiin bemærkning ikke er urigtig, vil man erfare af følgende Citat af bemeldte Petition. Et gudfrygtigt Liv er den første Betingelse for enhver Enkelts Vel, og et gudfrygtigt Folkeliv er den første Betingelse for hele Folkets Vel. – Men hvad er et gudfregtigt Folkeliv, Det er ikke en sygelig Hængen med Hovedet ikke tungsindige Betragtninger af Tidens Brøst, ikke vemodige ørkesløse Klager over det Onde og Jammerlige, som findes i Verden. Nei, et gudfrygtigt Liv er et Liv i Gud, og just derfor et Liv i Kraft, i en saadan Kraft, som i Guds eller, hvad der er det Samme, i Sandhedens Tjeneste kæmper mod alt det Lave, Slette og Fordærvelige, mod alt desom træder i Veien for gode og gavnlige Kræfters Udvikling, og for alt det, der fremmer Guds Villie med Menneskene paa Jorden, som er stigende Fuldkommenhed, Held og Lyksalighed."