JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Søefyret ved Rixhøft blev hidtil slukket den 15de Maj hvert Aar og igjen antændt den 1ste August, saaog Havnefyret ved Neusahrwasser slukket den 25de Mai og begyndte igjen at brænde den 25de September.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
J Følge høiere Bestemmelse blive begge disse Søefyre herefter, ligesom det paa Hela værende Omdreiningsfyr, heele Aaret igjennem, uafbrudt antændte fra Solens Nedgang til dens Opgang; hvilket herved bliver bekjendtgjort for de Søefarende, med den bemærkning: at Retningen paa Dobbelt fyret ved Neufahrwasser, ikke er bleven forandret ved Søefyrets Opførselse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Aalborg i det Kongelige Preussiske Consulat, den 16de August 1828. Niels Wigelsen, Vice-Consul.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
At Undertegnede er udnævnt og befuldmægtiget som Agent for det Preussiske Søe-Assurance-Kompagnie i Stettin paa hele Vestkysten af Jylland til Skagen, dette bringes herved til offentlig Kundskab, med tjenstlig Anmodning til Vedkommende, behageligst at underrette mig, naar Preussiske Skibe indstrande eller lide Søeskade i bemeldte District. Thisted, den 24de August 1823. P. Nisson, Hertugelig Oldenburgsk Consul, Agent for Lloyds &c.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
At den offentlige Examen i Aalborg Cathedralskole begynder i Aar Mandagen den 8de September med Kandidaterne, og sortsættes Formiddag Kl. 8-12 og Eftermiddag Kl. 2- indtil den 11te September og derpaa med de örrige Disciple fra den 15de September til Maanedens Udgang, bekjendtgjöres herved til behagelig Efterretning for Disciplenes Forældre, Foresatte og Værger, samt de Velyndere af videnskabelig Underviisning, som ville beære Skolen med deres Nærværelse. Aalborg, den 30te August 1828. Tauber. Forældre og Værger, som have anmeldt Börn til Ontagelse i Aalborg Cathedralskole ved det nye Skoleaars Begyndelse, ville behage at lade disse møde paa Skolen Onsdagen den 1ste October d. A. Formiddag Kl. 8, at deres Duelighed og Modenhed for Skoleunderviisningen kan blive provet. Aalborg, den 30te August 1828. Tauber. l. C. Thiele, physisk og optisk InStrumentmager, fra Kjöbenhavn, er ankommen her til Aalborg, og har medbragt et Assortiment af alle Slags Briller, Kikkerter, Lorgnetter, Krusemaskiner, Kornvægte, Barrometre, Termometre, Natlamper, &c. &c. Jeg logerer hos Gjæstgiver Brünes.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
En beqvem og nærsom Leilighed til Værtshuushold, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Kjøbenhavnsposten. For dette Blad, der fornemmelig indeholder fædrelandske, især Kjøbenhavns Nyheder, og hvis Tendents er at skildre Kjøbenhavn, med al dets Virken og Væsen som det for Tiden er, - kan man tegne sig paa alle Kongelige Postcontoirer, hvor de udkomne No. tillige kunne bestilles.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Capitain Jens Frederik Schiern paa Linderumsgaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter at anmelde deres Fordringer. Hiørring den 25de August 1823. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Auctioner. Mandagen den 8de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Consul Wigelsens Plads ved Nyehavn bortsolgt følgende: 63 1/2 Tylt gode Bielker og Tømmer, fra 24 til 10 Fod. 69 Tylter gode Lægter fra 24 til 18 Fod. 19 Tylter dito 12 Fods Bord. Aalborg den 3die September 1823. Chr. Schaltz.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Efter Begjering af Skifteforvalteren i Kammerherre Major v. Skeels Stervboe, bliver paa Hjermislevgaard i Tolstrup Sogn afholdt offentlig Auction, Fredagen den 12te September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over 5 Kakkelovne hvoraf 3 Vindovne, Sengesteder, nogle Sengeklæder, 1 Kanopee og 12 Stole, 1 Korn-Rensemaskine, 1 Korntønde, noget Jern- og Træfang, m. m.; hvortil Lysthavende indbydes. Børglum Herreds-Contoir i Hjørring, den 1ste Sepember 1828. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Løverdagen den 6te dennes Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction, ved Snorren heri Byen, over: circa 3 a 4000 Tylter drammens Bord, af forskjellige Dimentioner, hvilket herved til Liebhaberes Underretning kundgjøres. Aalborg, den 30te August 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Tirsdagen den 9de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Raadstuen offentlig Auction til Bortforpagtning paa 12 Aar af en stor Deel af Byens Commune-Jorder, saavel udenfor Østerport, som i Østerkjer og Vestermarken, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Septbr. 1828. Schmidt. Paa Hovedgaarden Birkelse i Kjer Herred, afholdes offentlig Auction Mandagen den 8de September næstkommende, over endeel Løsøre, afgangne Kammerherre og Major v. Skeels Boe tilhørende, nemlig: nogle Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, Kiøkken- og Bryggers-Redskaber af Kobber, Jern- og Træfang, Sengesteder og Sengeklæder, 1 Postvogn, med 2 Sælskinds Agestole, 1 større Dito med 4 Agestole, pletteret Kjøretøi til 4 Heste, Læderdræt til 4 Heste, samt endeel Gaards- og Avlsredskaber af forskjellige Slags. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 28de August 1828. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
Onsdagen den 10de September førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, i Følge passeret Forlig, og efter Begjæring af Hr. Procurator Westerbye paa Vedkommendes Vegne, foretaget offentlig Auction hos Jens Pedersen Rakke bye og Jens Pedersen Fladstrand i Sønderharritzlev, over den dem sammesteds tilhørende Gaard, staaende for Hartkorn 5 Tdr. med Afgrøde, saa og over Løsøre og Besætning bestaaende af: Borde, Stole, Jern Bielæggere, Sængeklæder, Kjøkkentøi og Kar, Gaards- og Avlsredskaber, Vogne, Plove, Harver, saa og Heste, Køer, Faar, m. m. Lysthavende ville da behage at give Møde. Hiørring den 28de August 1828. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-04
J Følge det Kongelige Rentekammers Ordre bliver den Jens Waldemarsen forhen tilhørende den Kongelige Kasse for paadragne Restancer adjudicerede Jordlod i Asdahl Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr., stillet til offentlig Auction 3de Gange, nemlig: Løverdagene den 27de September samt 11te og 25de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, de tvende første Gange paa mit Contoir her i Byen og tredie Gang hos forbemeldte Jens Waldemarsen. Maatte Eiendommen ikke ved sidste Auction vorde bortsolgt da bliver den bortleiet paa 1 a 2 Aar. Dette kundgjøres herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning og til Underretning for Lysthavende, samt at Conditonerne, som blandt andet vil bestemme, at Kjøberen frietages for at svare de af Eiendommen, til indeværende Qvartals Udgang, paaløbende Skatter, saavelsom alle navnlige Omkostninger, forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hiørring den 25de August 1828. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Russisk tyrkiske Anliggender. Det var naturligt, at Efterretningen om den russiske Keisers pludselige Afreise fra Armeen til Odessa, i Forening med den Omstændighed, at samtlige i Hovedqvarteret værende diplomatiske Personer, ligeledes bleve indbudne til at begive sig did, maatte foranledige den Formodning, at vigtige Underhandlinger der skulde finde Sted. Da desuden den Efterretning fra flere Steder indløb paa samme Tid, at Hussein Pascha i Storherrens Navn skulde have anholdt om en 3 Maaneders Vaabenstilstand, at denne af Keiseren skulde være tilstaaet, forbandt man endnu hermed den Omstændighed, at Storviziren først nu og netop nu afgaaer fra Constantinopel. Man saae i ham ogsaa en underhandlende Person, som gik til Kongressen i Odessa, eller i det mindste til Conferentser i den keiserlige Leir. Man troede nu at have Kjendsgierninger nok til at danne sig et rimeligt Fredshaab. Men de hidtil fra russisk Side gjorte Anstrængelser, den hele vidtløftige og paa store Resultater beregnede Operations-Plan, dets Hæres seierrige Fremskridt indtil dette Øieblik, gjøre det altfor usandsynligt, at et saadant Forslag fra Fjendens Side skulde kunne antager i det Øieblik, hvor den russiske Hær netop har naaet de 2 vigtigste Punkter, hvorpaa dens Operationer hidtil have været rettede. Der maatte i det mindste have fundet saadanne Fægtninger Sted, som gjorde det usandsynligt for den russiske Hær at overvinde de Vanskeligheder, som Fjenden lægger dem i Veien, men herom har Postdagens Efterretninger intet. De sildigste af disse fra Odessa selv, berette derimod bestemt, at Keiseren allerede den 22de August indtræffer ved Hæren, at denne paa samme Dag vil have erholdt en Forstærkning af 85000 Mand, Garder, og andre Kjernetropper og at da et Hoved Angreb vil finde Sted, om ikke de fortsatte Operationer forinden havde bragt et Resultat med sig. Paa ovennævnte Dag vilde Keiseren selv stille sig i Spidsen for sin Garde, hvis Colonner allerede i nogen Tid havde concentreret sig ved Basardschick. Generallieutenant Rüdiger har opereret i Fjendens venstre Flanke, hvor han truede Hoved-Communicationen ved Hovedstaden. Den største Deel af det tyrkiske Cavallerie og Artillerie kastede sig paa denne Colonne, men den understøttedes af det 7de Armeecorps og nødte Fjenden til atter at trække sig tilbage til Schumla efter et ikke ubetydeligt Tab. General Rüdiger har taget Position i Egnen af EskiStambul og ved denne Operation er Tilbagetoget ad Hovedlandeveien til Constantinopel afskaaret.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Heller ikke fra tyrkisk Side har man Efterretninger, som hentyde paa Fredsunderhandlinger. Den 2den August forføiede Sultanen sig til Port Palladset og havde en Conferents i 3 Timer med Storviziren og Ministeriets fornemste Medlemmer; den Førstes Opbrud til Armeen blev ved denne Leilighed besluttet, og Dagen derpaa tilkjendegivet Medlemmerne af det høie Raad. Storvizirens Faner opplantedes med de sædvanlige Høitideligheder og under de almindelige Bønner i Palladsets yderste Gaard, under et uhyre Tilløb af alle Folkeklasser. Hans Afmarsch med hans Armeecorps var bestemt til den 13de August. Bevæbningen i Hovedstaden gaaer sin Gang og de første Afdelinger af denne Milits ere allerede afsendte til Forskandsningerne ved Kilia og Karaburnu. Uagtet Tyrkernes stedse stigende Enthusiasme er Roligheden og Sikkerheden, uforstyrret. De tyrkiske Besætninger i Fæstningerne ved Donauen ere stærke og gjøre hyppige Udfald.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Grækenland. En Beretning fra Corfu af 16de Juli beretter, at Jbrahim Pascha har offentlig bekjendtgjort sin Afreise og opfordret Grækerne til at komme i hans Leir, for at kjøbe Heste og andre Gienstande, han ikke agter at indskibe. Han har tilkjendegivet Admiralerne, at han saae sig nødt til at inddrive Levnetsmidler med Magt, hvilket af Nødvendigheden foreskrevne Skridt han bad dem ikke at mistyde. Admiralerne have herpaa tilstaaet ham en Tilførsel af Meel og Tvebakker for hans meest trængende Fornødenhed, men alt under den gamle Betingelse at rømme Halvøen. Ovenpaa denne Beretning klinger følgende af 23de Juli ligeledes fra Corfu heelt besynderligt: "Vi have erholdt Efterretning at 25 Skibe, som kom fra Alexandrien, og havde saavel Levnetsmidler som Forstærkningstropper ombord, ere indløbne i Havnen ved Navarin. Vi erfare tillige, at Jbrahim Pascha har afsendt Tropper til det Jndre af Morea, for at indhøste Kornet og bortdrive Qvæget, hvilken Operation har kostet nogle Grækere Livet. Paa denne Efterretning ere de engelske og franske Admiraleden 19de afseilede fra Corfu, og have med samtlige under deres befaling staaende Skibe taget Veien til Navarin.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Hr. Stratford Canning er ombord paa Fregatten Talbot og Hr. v. Ribeaupierre ombord paa Briggen, Olga, afgaaede den 8de August fra Ancona til Corfu En albanesisk Anfører har i Spidsen for 8000 Md. bemægtiget sig Fæstningerne Arta og Prevesa og fordret af Redschid Pascha en Million tyrkiske Piastre til at betale sine Tropper, med den Trusel, at han i modsat Fald agter at sælge begge disse Pladse til Grækerne.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Frankrig. (Fortsættelse, see No. 139.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Den 22de om Morgenen afseilede en engelsk Fregat og Corvet, den første til Malta, den sidste til Corfu Samme Dag forsamlede Senatet og Regjerings-Medlemmerne sig i et overordentligt Møde, for at høre Beretning fra Regjerings-Commissionen, som havde været ombord hos Hamilton. Trang til Penge og denne Englænders Trusler bevægede dem til at give efter for Nødvendigheden og at opsætte Valget af en Souverain indtil videre. Nu havde det engelske Parti Spillet vundet og om Aftenen afgik en engelsk Fregat og en Brig og Dagen derpaa Hamilton med de to sidste Fregatter til Spezzia og Hydra. Ved hans Ankomst paa sidstnævnte Øe begyndte han strax at blokere, den, under det Paaskud at lade sig udlevere nogle Personer, som skulde have plyndret og mishandlet Englænderne; men denne Blokade havde endnu et politisk Formaal. Under Hamiltons Jndflydelse smeddede man en Lov, som sigtede til at overlevere Grækenland til England; og for at forhindre Bekjendtgjørelsen af dette Actstykke, forinden det var besluttet og fuldendt, fandt Hr. Hamilton intet bedre Middel, end at erklære Hydra i Blokade-Tilstand. Efter at dette Document var forfattet efter den engelske befalingsmands Anskuelser, sendte man det til Nauplia, for at underskrives af Regjerings=Medlemmerne; man gik fra Dør til Dør, for at tiltrygle sig Underskrivter, og tilføiede Trusler for dem, som vægrede sig. Med største Strenghed fortsatte Hamilton Blokaden, i det Haab, at intet skulde blive bekjendt i Nauplia, førend Acten var underskreven. Men det Middel, som dette Parti anvendte, bragte Sagen snart til offentlig Kundskab i hele Staden, og Enhver søgte at forskaffe sig Afskrivter. Da Partiet troede at have Underskrivter nok til Actens Gyldighed, saa reiste Herr Trikupi, mindre Græket end Englænder, strax med en Copie til Zante og Corfu, for at underrette Gouverneuren paa de joniske Øer, saavelsom sin forrige Herre, Lord Guildford, om det Passerede.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Memoirerne berette endvidere omstændelig de Jntriguer, som i de paafølgende Aar fra engelsk Side havde hindret enhver Gjentagelse af lignende Forsøg paa at sikkre Grækenlands Uafhængighed, ved at skaffe dem en stor Magts Protectorat. Dette vilde England have sig forbeholdt. Dog var det ikke saameget Morea, den engelske Regjering ønskede at besidde, som nogle Fæstninger paa denne Halvøe og nogle af Øerne i Archipelagus. Herpaa har det kastet sit Blik siden 1822, overbeviist om, at Grækenlands Uafhængighed, saavelsom Ægyptens, vilde være skadelig for dets Handel, saavel i Middelhavet som i Jndien.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Naar saaledes i Grækenland en almindelig Stemning har aabenbaret sig for den Jdee, at kaste sig i Frankrigs Arme, og denne Stemning nu bliver understøttet af et heelt Armeecorps, medens paa den anden Side Englands Handels-Jnteresse vedbliver at ansee Grækenlands Uafhængighed for den eneste fordeelagtige Betingelse, saa ligger vist nok heri megen Stof til Uroligheder i Levanten.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Skrivelse fra Hr. Eynard til Committeen i Kjøbenhavn for Grækernes Understøttelse, dateret Badet i Evian den 9de August. Jeg har den Ære at meddele Grækernes Velgjørere, at jeg har modtaget Breve fra Præsidenten til den 7de Juli. Greven er særdeles tilfreds med den Hengivenhed, som Grækerne vise ham, og han benægter alle de latterlige Rygter, som ere udspredte i Aviserne ham angaaende. Han siger: "Uagtet det møisommelige Liv, som jeg fører her, er min Sundhed god. Visse Correspondenter gjøre sig Umag for at lade mig faae Gift, andre at lade mig flygte ombord paa de her stationerede Skibe, andre at forestille mig midt i daglige Opstande; i Sandhed, det er smaa Aander, der mangle aldeles Opfindelsesgave, som forlyste sig med at smede slige Usandheder. Jeg kan, uden Egenkjærlighed, sige, at den Tillid, som Folket, Jngen undtagen og stedse, viser mig, lader mig bære med indre Tilfredsheds Følelse de umaadelige Byrder, der hver Dag hvile paa mig, og visseligen, dersom jeg kan udholde dem, saa er det fordi denne Følelse gjør mig stærk, og ved Guds Beskyttelse. Præsidenten var gjennemtrængt af ErkjendtlighedsFølelse for de Understøttelser, der ere sendte ham ved Magterne. Derom siger han: "J det Øieblik, da Sundhedslinien havde udtømt alle mine Kilder, sender Forsynet dette Land den Hjælp, som Keiseren af Rusland og Kongen af Frankrig af christelig Kjærlighed, havde bestemt det. Hr. de St. Denis, accrediteret fransk Agent ved Gouvernementet, har nylig bragt os 500000 Franker i Specier. Jeg tør ligeledes haabe Hjælp af Hans Majestæt Kongen af England. Greven har ligeledes nylig modtaget Tidenden om de 50000 Franker, som Kongen af Bayern ædelmodigen har indskudt i Nationalbanken. Han siger fremdeles: "Hans Majestæt Kongen af Bayern har tilskrevet mig, at han har tilladt Oberst Heidegger at forlænge sit Ophold i Grækenland; denne Tidende opfylder mine og Obersteens Ønsker. Jeg kan ikke være noksom erkjendtlig for Alt, hvad dette Land skylder ham. Han er utrættelig i at gjøre Vel. J de Grene af Bestyrelsen han er sysselsat med, lettes jeg uendeligen. Hvilken Lykke for dette Land, om jeg kunde have en halv Snees Mennesker dannede i Oberst Heideggers Skole. Præsidenten er glad ved Udsigterne til Høstens Udfald; ligesaa tilfreds med den Udvidelse som Underviisnings-Anstalterne for Ungdommen faae. -"Agerdyrkningsredskaber, Regnetavler og alt hvad De i øvrigt sender til den elimentaire Underviisnings Brug ventes med stor Utaalmodighed, og vi have stor Trang dertil. Min Flok af Børn bliver Dag for Dag større, og jeg takker Gad, fordi det er kun paa Børneopdragelsen alt mit Haab støtter sig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
J et Brev af 7de Juli, ombord paa det engelske Skib Warspite, skriver Præsidenten følgende: "Paa min Tour har jeg talt med de allierede Admiraler, og har faaet at vide, hvad der foregaaer i Modon, Koron og Navarin, vi have været disse Pladser saa nær, at vi have seet for vore Øine de pialtede Araber, som man giver Navn af Jbrahims regulaire Tropper. Albaneserne, 3000 i Tallet, have forladt Jbrahims Leir, og stillet sig under Nikitas og Kolokotroni i Karystene. Jeg har sendt min Broder Augustin derhen for at paasee, at disse Gjæster ikke skulde blive alt for besværlige.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Vore Forholdsregler mod Pesten har havt alt det Held man kunde vente. Vi have behersket den overalt hvor den har viist sig. Hydra og Spezzia ere ude af Quarantainen, og det skal, haaber jeg, ogsaa snart være Tilfældet med de Byer i Peloponnes, som have været angrebne. Søblokaden udhungrer og desorganiserer Jbrahims Armee. J lang Tid har den kun været os fjendtlig ved Pesten. Den er bet selv for Tyrkerne, overalt hvor de endnu findes paa græsk Jord.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
Jbrahim synes nu stemt til selv at ville forlade Peloponnes, i det Øjeblik hans Fader sender ham Skibe til at seile herfra. Jøvrigt yttrer Præsidenten sin hele Tillid til Forsynet, og sin dybe Erkjendtlighed mod de christelige Magter, som saa virksomt beskytte Grækenland. Naturmennesket Kaspar Hausser.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
J et Par af vore Blade har, fra Blatter for literarische Unterhaltung, været leveret Uddrag af en fra Magistraten i Nürnberg udstædt Bekjendtgjørelse, angaaende et ungt Menneske, som ved Slutningen af Mai d. A. var kommen til denne Stad, med en Ledsager der imidlertid forlod ham udenfor Porten og lod ham gaae ene ind i Staden, til hvilken han, foruden sin usle Klædedragt, kun medbragte et Brev, hvori der bedes om, at man vil gjøre ham til Kavalerist. Af de faa Ord, han vidste at frembringe, erfarede man, at han indtil sin Afsendelse til Nürnberg havde tilbragt sin hele Ungdomstid i et snevert Kammer, kun sparsomt pleiet af et eneste Menneske, og uden nogensomhelst Afvexling eller Ahnelse af en ydre Verden omkring sig. Da denne Begivenhed hører til de sjeldneste, og et Bedrag ved Forstillelse fra Jndividets Side, hvorom man i et af vore Blade har yttret Formodning, "formedelst hans Barnlighed og Originalitet, saavelsom ved Mængden af de Jagttagere, der have omgivet ham, er aldeles utænkeligt, vil det sikkert ogsaa for danske Læsere være interessant at erfare de bemærkninger, som i andre tydske Blade ere blevne meddeelte over dette mærkværdige Phænommen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-09-06
J Morgenblatt for gebildete Stande, No. 166, Juli 1828, læses saaledes en, efter de paa Stedet gjorte Jagttagelser, meddeelt Skildring af hans Personlighed, som indeholder flere i den førstnævnte Meddelelse enten uomtalt, eller i det mindste ei saa udførligt udviklede Træk. Kaspar Hausser, hedder det her, har været i Nürnberg siden den 27de Mai; han har i de fem Uger indtil 1ste Juli stedse staaet i Forbindelse med mangehaande Personer, og paa sin Viis allerede lært meget. Dog afsondrede det Lærte, med Undtagelse af de nye Ord, sig fra hans tidligere Aands-Eiendom derved, at han ved enhver Ting, han først havde lært at kjende i Nürnberg, angav og tilføiede, hvor der havde viist ham den, eller hos hvem han først havde seet den. Han saae ud som om han kunde være henved 20 Aar, naar man betragtede de uddannede brede Skuldre og det paa Kinderne allerede frembrydende Skjæg; hans Gang var møisommelig, især derved, at han endnu ikke behørigt havde lært at bøie Knæene, hvorved det faldt ham vanskeligt at gaae op- og ned af Trapper. Hans Ansigtsfarve var god, hans Hænder fuldkomment uddannede. J hans Tal mærkede man allerede, ei blot paa Ordrigdommen, men ogsaa paa Udtalen, Jndflydelsen af hvad han her havde lært. Fornemmelig har han fra Begyndelsen, af ikke tilegnet sig Udtalen af en i Endestavelserne, men denne er bleven meddeelt ham her, ved Omgang med Personer, som mere bruge Skriftsproget. Hans Sandser ere ikke saameget uddannede som omfindtlige. Hans Øine, som forinden Reisen herhid aldrig havde maalt en større Frastand end af nogle faa Fod, ere af Udseende matte, uden dog at nægte ham deres Tjeneste. Jkke alene ved skiærende Toner, som ved Knaldet af en Pidsk, men endogsaa ved det finere Slag af et Repeteeruhr, udtrykte hans Hørenervers heftige Angribelse sig ved Ansigtsmusklernes krampagtige Bevægelse. Ligeledes gjorde Blomsterdufte og Lugten af en Pommerants et modbydeligt Jndtryk paa ham, han pegede paa Panden over Næsen, og sagde at det her gjorde ham ondt. Hans Oppassere finde, at hans Smagsands forkaste alt andet end Vand og sort Brød, som ubehageligt. Kun Øiet synes allerede tidligere, udentvivl ved hans Legetøi, at have udviklet sig til sandselige Velbehag, hvilket daglig forøges ved Mængden af de nye Gienstande, han har lært at kjende. Lugtens og Smagens Sandser kjende hos ham ikke det Behagelige eller Ubehagelige i deres forskjellige Afvexlinger, men kun det Ubehagelige og dets Fraværelse eller Bortsjernelse; thi han spiser ogsaa, efter hans herværende Ledsagers Udsagn, kun naar Hungeren kræver det, og ikke til bestemte Tider. Hans Høresands har først her lært at kjende det Behagelige, og med Begjærlighed grebet det. Han er flittig ved Klaveret, men forkaster Sang, i det han siger, at man ikke skal skrige saa høit. Meest uddannet eller irritabel synes hans Følelse at være, da han, desuden vant til den største Reenlighed, ængstelig vogter sine Klæder for Støv, og ved at føle sig for med Hænderne, kommer det endnu uøvede Øie til Hjelp, for Exempel, forinden han sætter sig paa en Stoel. (Fortsættes.)