JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 25de Februar. Jgaar Aftes besøgte Hs. Majestæt for første Gang efter Hertuginden af Augustenborgs Død den italienske Opera. – Jmillem tvende af det italienske Operaselskabs Medlemmer, Rossi og Stella, har der i denne Tid været et Slags Væddemaal, idet Begge nogle Aftener efter hinanden have optraabt i en og samme Rolle, nemlig som Epardi i "Lucia di Lammermoor". Paa Grund af Rossis smukke Spil og klangtige Stemme har man almindelig tilkjendt ham Palmen. – Man antager almindeligt, at den ved Guldbergs Død ledigværende Advocatpost i Høiesteret vil blive Orla Lehmann tildeel ved hans Tilbagekomst fra Paris. "Dagen" og "Berlingske Tidende have meddeelt en kgl. Resolution, hvorved det er blevet Dr. med. Hannover tilladt at deeltage i den forestaaende Concurrence om det ledige Lectorat i det lægevidenskabelige Facultet ved Universitetet, med Udsigt til at forundes Lectoratet, dersom han seirer i Concutrencen, uagtet han bekjender sig til den mosaiske Tro, uden at han dog derved har Adgang til i sin Tid at indtræde i Consistorium. Saameget vi nu end deele det sidstnævnte Blads Glæde over den Humanitet, som, i Modsætning til tidligere Tiders og andre Landes snæverhjettede Jntolerance, udmærket denne Resolution, saa maae vi dog for det Første bemærke, at ogsaa dette Fremskridt, lider at den samme Halvhed som saa mange andre hertillands, idet Udsigten til at indtræde i Consistorium udtrykkelig er Hr. Hannover som Mosait formeent, uagtet man skulde synes, at hverken i almindelige Universitets-Anliggender eller i det lægevidenskabelige Facultets Forhandlinger kan Troesbekjendelsen være af væsentlig Betydning, saa at denne Clausumaa forekomme ufornøden, thi man maa naturligviis forudsætte, at en Mosait som Assessor Consistorii af Delicatesse vilde afholde sig fra Deeltagelse i de Forhandlinger sammesteds, der angik den christelige Tro og Theologie. Dernæst ville vi bede den "Berl. Tid." erindre, at det ingenlunde er tredive Aar siden at man lagde Philologer af den mosaiske Troesbekjendelse Hindringer i Veien for Ansættelse ved de lærde Skoler, men at det kun er et Aar siden, at den selvsamme Direction, som endnu styrer Universitetets og Skolernes Anliggender, resolverede, at det vel kunde tillades en philologisk Student af den mosaiske Troesbekjendelse at underkaste sig den philologiske Embedsexamen med Undtagelse. af Religionsprøven, men at han ingen Hovedcharakteer, kunde erholde, hvoraf Meningen fornuftigviis maa antages at skulle være den, at man ikke vilde tilstede ham Adgang til et overordnet Lærerembede ved de offentlige Skoler. (Fædrel.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
J Fædrelandet opfordres de, som ønske ved fælleds Samvirken at bidrage til Maadeholdssagens Fremme Danmark, til at tegne sig paa en Liste, der i dette Øiemed er henlagt paa Bladets Comptoir, indtil et Møde kan blive afholdt, saasnart et nogenlunde tilstrækkeligt Antal har tegnet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Jforgaars er en herværende Gjordemoder bleven arresteret, som anklaget for Forstermord, ved hvilken Leilighed tillige den unaturlige Moder er bleven et Offer. Moderen, en her i Byen tjenende Bondepige, der var frugtsommelig ved en Karl og allerede i 6 Maaneders Svangerskab, henvendte sig efter Karlens Tilskyndelse til ommeldte Gjordemoder, som da ogsaa skal have været villig til at udføre Fostermordet. Hun maa imidlertid have baaret sig uforsigtigt ad, eller den Frugtsommelige for seent have søgt hendes Raad; thi efter Fostermordet fik Moderen en voldsom Blod spytning; hun blev bragt ud paa Hospitalet, og kort forinden sin Død aabenbarede hun her Aarsagen for Lægen og en Præst. Gjordemoderen har imidlertid hidtil nægtet Alt, ja, hun skal endog have lagt Haanden paa Liget og svoret, at hun er uskyldig i Mordet. Om imidlertid denne Eet vil frie hende, er et stort Spørgsmaal underkastet, da den allerede iforveien skal hvile stor Mistanke paa hende.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Ledige Embeder. Marstal Sognekald paa Ærø, 320 Rbd. Beftofte og Thiislund Sognekald i Ribe St. 426 Rbd. (Opsl. vacante den 22de Febr.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Befordringer. D. 1ste de, er der meddeelt allerh. Confirmation paa den for Politiseer. og Fuldm. i Kbhavns Politiret, M. Lund, af Directionen for Fødsels- og Pleie stiftelsen udfærdigede Bestalling som Jnspecteur ved fornævnte Stiftelse. – D 21de ds. er Fuldm. under Stats gjælds-Directionen, Secretair P. Møller, udn. til Told og Consumtions=Kasserer i Skjelskør. – D. 16de ds. er med kongl. preussisk Consul, Kjøbmand P. J. Kall i Frederikshavn, Bevilling til at være Strandingscommissionair i Hjørring Amt, Læssø inclusive. Odense allarmeredes den 24de de, ved Brandraab, og erfaredes da, at det var i Hørkræmmer Ullums Tørrehuus, hvori var 300 Lpd. Hør, som tildeels ødelagdes. Huset, som laae ganske isoleret i Haven og tæt op til Rosenbækken, reddedes for endeel ved Brandvæsenets hurtige Ankomst.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
En af de ved Fabrikken arbeidende Tugthuusfanger blev slemt forbrændt. (Hemp. Av.)J Raageleie, under Frederiksborg Amt, boer en 75 Aar, gl. Fisker, ved Navn Magnus Larsen, der til sin Pleie og Medhjælp har taget et Fruentimmer i Huset til sig, ingenlunde nogen Unam, men en 62 Aar gl. Enke. Disse to gamle Mennesker boede fredeligt sammen i een Stue uden at søge Seng med hinanden, indtil Amtmanden over Frederiksborg Amt fik ifinde at udstæde et Decret, hvorved han befalede dem at flytte fra hinanden. Deres Jndsigelser nyttede ikke, og da de, i Bevidstheden om, at deres Levnet ikke afgav eller fornuftigviis kunde afgive nogen Forargelse, deels ogsaa fordi de umuligt kunde undvære hinanden, ikke efterkom dette Decret, bleve de Begge satte under Justitiens Tiltale, og dømte baade ved Under- og Overretten til 8 Dages Fængsel; en Straf, de nu udstaae, uden engang at kunne faae Sagen ind for Landets øverste Domstol. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Endeel Jndvaanere i Viborg ere traadte sammen for at foranstalte et Plantage-Anlæg udenfor Byens Mikkels port, nordvest for Veien til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Seiladsen, der hidtil endnu tildeels har været uhindret af Jis her paa Fjorden, er foreløbig standset af Jisdrifter, der ogsaa i de sidste Dage have vanskeliggjort Overfarten til og fra Sundby, saa at Færger igaar endog have været flere Timer underveis.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Jfølge senere Efterretninger fra St. Gilles var man ivrigt beskjæftiget med at bjerge af Ladningen (Egestaver)
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
fra den inddrevne, her hjemmehørende. Brig "Søren Winkels Minde. Om Skibet kunde sættes ud, var endnu uvist. Briggen, der endnu slæbte sine Seil og øvrige Tilbehør med sig, maa sandsynligviis være forulykket ved Kuldseiling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
En Mærkelighed er det, at man paa dette stærkt besøgte Farvand ikke før har fundet Sporet af et saa længe savnet og som aldeles forsvundet anseet Fartøi, Sydposten ankom igaar Eftermiddags Kl. 4. Pakkeposten, der ligeledes har været forhindret af Sneen, ankom først i Eftermiddags Kl. 2 1/8. Da Personposten imorgen først vil kunne ventes seent, udgaaer nærværende Avis idag istedetfor imorgen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Copulerede i Veile den 25de Febr.: Bager T. Olsen. og Jfr. C. M. Buhl.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Døde. Enke efter Commandeur-Capitain Braag i Søetaten, Anna Kirstine Gotlobgine, f. Børresen; Capit, og Toldbet. J. H. Chievitz, 65. A.: Jnstitutbestyrer S. Chr. Eberhardt, 86 A. Capit. N. M. Neumann, 57 A.; Enkemad. C. Chr. Fahnøe, 74 A.; Alle i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Jndsendt. Et Par Ord til Hjørringensernes Overveielse. For en Deel Aar siden stod det foriale Liv paa et lavt Stade i Hjørring som i saa mange andre Smaabyer, ja man kan sige, at der egentlig slet Jntet eristerede, der kunde fortjene denne Benævnelse; thi det er vitterligt nok, hvor fordærvelig en Kasteaand der da huserede i Byen, og hvo veed ikke, at Kasteaand forholder sig til det sociale Liv som Vand til Jld, Embedsclassen afsluttede sig til et lille Aristokratie, og dannede en Forening, som man kaldte den adelige Klub, eller, for at bruge et mere betegnende Udtryk, der blev anvendt af en gammel Spøgefugl: "den purificerede Klub. Borgeren holdt sig til sin nærmeste Omgangskreds, og opstod end stundom Længsel hos ham efter at deeltage i et større Samfundsliv, saa kunde den dog kun fremtræde under Formen at et pium desiderium, som maaskee Fremtiden vilde virkeliggjøre. Den ugifte mandlige Ungdom havde ingen anden Udvei, eller saae idetmindste ingen anden, end at tilbringe Tiden med Kortspil og Bægerklang hos Een eller Anden af de tjenstfærdige Aander, der altid ere ædelmodige nok til at tage sig af Ungdommen" og gjemme dens Penge. Omtrent saadant er det billede af Hjørrings selskabelige Liv, som Fortiden, seet i Mindets Huulspeil, har opbevaret os. Meget har, Gud skee Tak! forandret sig, og en ny Æra er ogsaa her at regne fra den Tid, da Communalaanden atter kaldtes tillive og indorganiseredes i en bestemt Form. Herved er Muligheden given til at bringe Borger og Embedstanden hinanden nærmere, og vi tvivle ikke om, at velsignelsesrige Frugter allerede have viist sig. Men
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
endnu savner Hjørring et Samlingsted for sine Jndvaanere, og det er dette Savn, vi ville bringe i Erindring, samt foreslaae et Middel til dets Afhjælpelse. En egentlig Klub kunne vi ikke tilraade, men derimod en Læseforening, hvor Blade og de gavnligste udkommende Bøger vare til Afbenyttelse; hermed burde tillige fremfor Alt være Leilighed til Conversation forbunden. Praktiske Vanskeligheder ville her, som overalt, let kunne bortryddes, naar først en kraftig og energisk Villie tog sig at Sagen. Med 100 Medlemmer til 3 Mk. maanedlig Contingent vilde allerede kunne anskaffes et Par Værelser tilleie – et til Læsestue og et andet til Conversation – og de vigtigste Blade og Bøger. Kortspil maatte være udelukket, da det er en erkjendt Sag, hvilket Baand derved lægges paa den almindelige Conversation, hvorimod Schal og Camspil vel kunde taales. – Dog, vi skulle ikke gaae i Detail, det er os kun om at gjøre, at J deen maatte gaae op for Hjørringboerne i sin hele Betydning; thi Realisationen vil, derom ere vi overbeviste, ikke falde vanskelig. Vi slutte da med paa det Varmeste at anbefale Sagen til omhyggelig Overveielse.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
En Ven af Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand Eggerich Nicolai Issen, Sognepræst for Öster- og Vester-Assels Menigheder paa Morsö, Ridder af Dannebrogen, efter 33 Aars kjærlige og lykkelige Ægteskab,, blev mig og vore 3 fraværende Börn ved Döden berøvet den 18de dennes i sin Alders 86de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for Slægt og Venner. Han var Ordets nidkjære Tjener i 49 Aar. Tvende forudgangne Hustruer, og 6 Börn modtage ham i Evigheden. Som trofast og kjærlig Mand og Fader være hans Minde mig og 3 Börn til Velsignelse. Österassels Præstegaard, den 22de Febr. 1843. H. M. sal. Issem, föd Germann.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
At min inderlig elskede Mand, Niels Nielsen Hvostrup, Kromand i Rostrup, efter 21 Aars kjærligt og lykkeligt Ægteskab, blev mig og vore 5 Børn og 2 Stød børn ved Døden berøget den 22de dennes, i sin Alders 74de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner; en forudgangen Hustru og en Datter modtage ham i Evigheden. Som trofast og kjærlig Mand og Fader være hans Minde velsignet! Rostrup Kro, den 25de Februar 1843. Bergitte sal. Hvostrup, fød Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
De endnu ubetalte Regninger fra Bo handler Løventhals Bo bringes herved i Vedkommendes behagelige Erindring, og bedes afgjorte snarest muligt. Aalborg, den 27de Februar 1843. N. C. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
2de meublerede Værelser, samt Staldrum til 2 a 4 Heste, samlede eller hver Deel for sig, ønskes tilleie til næstkommende Flyttetid. Adrescomptoiret anviser. Have, Blomster= og Mark, eller Oekonomifrø, er som sædvanligt frisk og paalideligt i god Qvalitet at faae hos Thomas Boss, Gartner paa Aalborg Østerbro. (Priisfortegnelsen herover er at erholde.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Fredagen den 3die Marts opføres. til Benefice for Hr. Titchen jun.)(første Gang). addin, eller: den forunderlige Lampe, original romantisk Skuespil i 3 Acter, med Sange og Chor og Dands, af A. Ochlenschläger; indrettet til Opførelse paa det kongl. Theater efter Forfatterens dramatiske Eventyr: "Aladdin."
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Næste Forestilling gives paa Søndag. P. J. Titchen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Søndagen den 5te Marts næstkommende afholdes Bal for Selskabet "Den borgerlige Forenings Medlemmer i det dertil leiede Locale paa Algaden. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Den Mand, som under Navnet Peer Christian paa Aalborg Markedsdag den 12te October f. A., Kl. imellem 10 og 11 om Formiddagen, afkjøbte mig forskjellige fortoldede og frigjorte Varer, men som efter Forløbet af omtrent 1 a 1 1/2 Qvarteer kom tilbage og meldte, at Toldvæsenet havde frataget ham Varerne, og paa Grund deraf forlangte og fik sine betalte Penge af mig tilbage anmodes om inden den 8de dennes at møde enten hos mig eller paa det kongelige Toldkammer heri Byen, for at meddele nogle Oplysninger i denne Sag. Aalborg, den 1ste Marts 1843. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Den Leilighed i Snedkermester Bræstrups Gaard i Slotsgaden, som har været beboet af afdøde Enkefru Lund, er at erholde tilleie til nu anstundende Paaske Flyttetid, hvorom underhandles med Undertegnede. Aalborg, den 28de Februar 1833. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Masker, saavel af Vox som Pav, i forskjellige Qvaliteter, ere arriverede til Bernh. Rees Bog- og Kunsthandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Steentrykkeri i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Efter at jeg har tilkjøbt mig en betydelig Deel af det nu ophævede kongelige Steentrykkeri i Kjøbenhavn, har jeg anlagt et lithographisk Establissement her i Byen, At her nu lithographeres og trykkes alle mulige Slags Signaturer, Vignetter, Adresser, Blanquetter, Breve, Priiscontanter, Vexler, Musikalier, samt alt tabellarisk Arbeide, bekjendtgjøres ærbødigst herved. Odense Nørregade Nr. 437. Gartner.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
NB. Smukke Vexelblanquetter, danske og tydske, sælges her paa Steentrykkeriet for 7 Mk. pr. 100 Stkr.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Tvende Hingste bedække fra Dato paa Randrup. 1. Oscar, indbrændt 1830, blankbrun uden Aftegn, 10 Qvart, 5 Tomm. høi 2. Azur, Skimmel af det Frederiksborgske Stutteri, 10 Qvart. 2 Tomm. høi. Hopperne anmeldes, og Prisen, enten pr. Hoppe, 2 Rbd. eller 1 Rbd. ved Bedækningen og 2 Rbd. til naar Hoppen bliver drægtig, betales til Forvalter Krogh. Randrup, den 1ste Marts 1843.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
En fortrinlig Kornrensemaskine, især egnet til Brug paa en Herregaard, anvises tilkjøbs fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Patent Gjødning. Paa ovennævnte Gjødske fra Grosserer Joseph Owens Fabrik modtages Ordres hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
En Bog er tabt i Bispensgade. Eieren anviser Adressecomptoiret. Udkommen er, og faaes i enhver solid Boglade:
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Lægebog for dem, der ikke kunne faae betimelig Lægehjælp. Af Aug. Thornam, Bataillonschirurg, Koster indbunden 4 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Jdag ankomne Nyheder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Den tranqvebarske Missions Historie, fortalt af J. Ferd. Fenger, 2 Rbd.; Forsøg til en ny Lærebog i den christelige Religion for Almueskoler, nærmest efter Balles, af Katechet P. C. Rasmussen, 32 s., C. C. Bøiesen, Tiltrædelsesprædiken i Tugt- og Rasphuset, 12 s.; Prædiken i Bibelselskabets Møde i Horsens den 12te October 1842 af Pastor J. Hansen, 12 s.; Forgt, mig ei for 1843, med 10 Lithographier og Almanak, 72 s., Digte af Sophus Zahle, samlede og udgivne efter hans Død, 1 Rbd.; Carl Bernhards Noveller, 4de Binds 1ste Hefte, 48 s.; Dickens, Nelly og hendes Bedstefader, 2den Deels 1ste Hefte, 72 s., Paris's Mysterier af Eng. Sue, udgivet af L. Fribert, to Dele, 1 Rbd. 32 s.; Davis, Beskrivelse af China og dets Jndbyggere, oversat af Moltke, fjerde Hefte, 64 s.; Skriver bog med dansk Skrift af Ed. Bjerring, 1ste Hefte, 16 s.; Lægebog for den, som ikke kunne faae betimelig Lægehjælp, af Aug. Thornam, 56 s., Theatre de lenfance, public par Joh. N. Høst, 32 s.; Børneskuespil, oversat fra det Franske af J. N. Høst, 32 s. Faaes i Bernh. Rees Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Ved Proclama af 22de dennes, der er læst ved Underretten, og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter Avlsbruger Clemen, Larsens afgangne Hustru, Johanne Marie Larsdatter, her af Byen, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1843. Mørch. Wølfferdt. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Ved Proclama af 22de dennes, der er læst ved Underretten, og snarest muligt vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Viinhandler svend Peter Petersen Kiær, her af Byen, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1843. Mørch. Wølfferdt. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Fredagen den 10de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Begjæring af Kjøbmand og Biceconsul Sørensen heri Byen, i hans Gaard og paa hans Tømmerplads, afholdt offentlig Auction paa 3 Maaneders Credit over: a. Et betydeligt Parti Kartofler, som deels ere ubeskadigede, deels frosne. b. Et Parti Tømmer, Lægter og Brædder. c. Nogle Bygninger til Nedbrydelse. d. Endeel af Jlden beskadiget Tømmer. e. En Slump gammelt Jern. f. Endeel Muursteen og Muurbrokker af Bygninger m. m.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Auctionscontoiret i Hobro, den 27de Fedr. 1843. Holm, const.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-03
Aalvor Stiftsvende Adresse-Avis. Aar 1843. No 45. Fredagen den 3die Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-03
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-03
Gudstjeneste. Første Søndag i Faste prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. – J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun. J Nørretranders Kirke Kl. 9 Messefald.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-03
Udlandet. J Preussen er emaneret en ny Cabinetsordre angaaende Censuren for Aviser og Flyveskrifter og en Jnstruction for Censorerne. J Motiverne hertil siger Kongen, at han har bemærket, at saavel Censorerne som den høiere administrative Autoritet er for nøieseende med Artikler der angaae Drøftelsen af Gjenstande vedkommende Statens Forvaltning, eftersom det er Hs. Majestæts Villie, at enhver anstændig og velmeenende Discussion af offentlige Anliggender skal være tilladt og at Censorerne sig herefter have at rette. Jmidlertid finder Kongen paa den anden Side, at "Dagbladenes tiltagende Udskeielser" gjøre en ny Jnstruction for Censorerne fornøden. Efter denne have Censorerne først at forhindre Bøger og Artikler, som gjøre den christelige eller nogen anden i Staten dyrket Religion til Gjenstand for Tvivl eller endog for Spot; endvidere hvad der støder an imod Moral og gode Sæder; endvidere Skrifter, der angribe Preussens eller nogen anden tydsk Forbunds stats Værdighed, Sikkerhed eller Forfatning. Hvad den Sidste angaaer, da tør der ikke trykkes nogen Yttring, der angriber den preussiske Stats menarkiske Princip eller de i Samme bestaaende stænderiske Jnstitutioners lovligt foreskrevne Grundlag eller søge at vække Utilfredshed med det monarkiske Princip eller med nævnte Jnstitutioner". Hvad Lovgivningen angaaer, da ere Domme eller Yttringer, saavel om bestaaende Love som om Udkast til nye kun tilladelige, naar de fremkomme i "beskeden og anstændig Form og velmeenende Hensigt (!)". Det Samme gjælder Bedømmelse af Forvaltningen og administrative Handlinger. Cen for har altsaa, naar Noget forelægges ham til Trykning ikke blot at see paa Jndholdet, men ogsaa paa Tonen og Tendentsen og derefter at indrette sin Dom. Sluttelig tør Censor heller ikke lade Noget publicere, der har en Krænkelse af Andres personlige Ære og gode Navn til Hensigt. Disse ere de Bestemmelser, der til Statens formeentlige Sikkerhed fastsætte Beskaffenhed af, hvad der maa trykkes. Som Norm for Beskaffenheden af Censurforvaltningen og af Censorer er ogsaa, til Pressens Sikkerhed, emaneret en Anordning, der fastsætter en ny Organisation af Censurens Jndretning. Til Censorer skulle kun vælges Mænd af videnskabelig Dannelse og prøvet Retskaffenhed. De ansættes og afskediges af Jndenrigsministeren.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-03
Over-Tilsynet med Pressen er overdraget Over-Præsidenterne i de forskjellige Provindser, under hvilke de saaledes sortere, og til hvilke Forfatterne kunne henvende sig med Besværing over Censor i første Jnstants. J Spidsen for den samlede Censurforvaltning staaet Jndenrigsministeren, som meddeler Bevillinger til nye Tidenders og Tidsskrifters Udgivelse og approberer Valget af Redacteurer for de indenlandske privilegerede Blade samt bestemmer, hvilke udenlandske politiske Blade, der tor erholde Adgang til Riget. Uafhængig af Censur-Forvaltningen indrettes en Over-Censur-Domstol, der skal bestaae af en Præsident og idetmindste Medlemmer. To af de Sidstnævnte skulle vælges iblandt Medlemmer af Videnskabernes Selskabs Akademie og Universitetet i Berlin, og de Øvrige blandt Personer, der have Egenskaberne til høiere Dommerembeder. Saavel Præsiden, som Medlemmer udnævnes af Kongen efter Statsministeriet Forslag og beklæde deres Post mindst i 3 Aar. Denn Overeensurdomstol skal i sidste Jnstants afgjøre de Besværinger, der føres over Censorerne, samt ligeledes fælde endelig Dom ved Suspension af Privilegier og Concessioner til Blade og Tidsskrifter, ved Bortfjernelsen af Redacteurer for privilegerede og concessionerede Blade etc. og i de Tilfælde, Rettigheden til Boghandel eller Bogtrykkeri ved Cens surlovenes Overtrædelse maatte forbydes. Ved denne Domstol ansættes en retskyndig Statsprocurator, der har at forlange Overeensurdomstolens Afgjørelse i alle Tilfælde, hvor det Offentliges Jnteresse kræver det og ved Forhandlingerne at forsvare denne Jnteresse. Petitionen for Ophævelsen af Forbudet imod "Rheinische Zeitung" er afsendt til Kongen. En af Bladets Geranter, Hr. David Oppenheim, og Dr. med. Stucke ere afgaaede til Berlin for at bevirke Forbudets Ophævelse. – Man vil vide, at det fremtidigt vil blive Jøderne tilladt at indtræde i Frimurerordenen, hvilket hidtil i Preussen ikke har været Tilfældet. Kronprindsen, som er Logernes Protector, skal især interessere sig herfor, J London staaer Discontoen (Vexelrenten) fortiden kun i 1 1/2 a 1 3/4 Procent pro anno. Capitalisterne ere i den største Nød og klage Jammer og Vee over, at de ikke kunne faae deres Penge anbragte. – J England betaler det sig ganske overordentligt at være Biskop. Efter Examiner have saaledes alene 3 biskopper, som i 15 Aar have beklædt dette Embede, efterladt deres Familier tilsammen en Formue af 700000 Pd. Sterling (ca. 6 1/2 Million Rigsbankdaler). Jblandt disse befandt sig en Biskop af Clogher, som uden en Shillings Formue begav sig til Jrland og efter 8 Aars Forløb døde med et Efterladenskab af 400,000 Pd. Sterling. Biskoppen af Clogne havde for sine Børn sammensparet en lille Skilling til Beløb af 120000 Pd. Sterling og en Biskop i Wales, som døde for kort siden og hvis Bispedømme kaldtes fattigt, havde dog ved fornuftig Oekonomie kunne efterlade sine Arvinger 100,000 Pd. Sterl. J England kan man saaledes vistnok have Grund til at ønske sig Bispen til Morbroder, og end mere til Papa.