JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Følgende er indsendt.) Tanker ved Formørkelse. Neppe blev den behagelige Maane formorked, Mistede sit klare Skin, Og gik ind i Jordens Skygge; Førend En af de deyligste blant Stiernerne Nær ved Maanen, Af hvilken den havde sit Lys, Mistede sin Glands, Og blev tillige formørket Ved Jordens Skygge. Formørkelsen var stor, Solen af Sorg Falmede derved. De nærmeste Stierner af Bedrøvelse Tabte deres Klarhed; Dog Dog Midt i denne Formørkelse. Hørdes en Engel. Blæse i Trøstens Basune: Værer taalmodige! Om et lidet Øyeblik, Har Formørkelsen Ende; Denne Maane, med sin Stierne, Som begge gik ind i Jordens Skygge, Ere ikke, som det synes, formerkede: Men skinne nu langt klarere end tilforn, - Hvilket om en liden Stund skal erfares, Den falmede Soel til Glæde, De dunkle Stierner til Fornøyelse, Da Soel og Maane tilligemed Stiernerne, Bestraalede af Retfærdigheds Soel, Skal skinne med saadan Glands og Herlighed, Som aldrig faaer Ende. Læsere! Er du en Soel, din Hustrues Mand, Er du en Maane, din Mands Hustrue, Er du en Stierne dine Forældres Søn eller Dotter, Da Skin som denne Soel! At Maanen deraf har Glands og Stiernerne Klarhed. Lys som denne Maane! At Soelen ey formørkes, og Stiernernes Klarhed betages. Funkle som disse Stierner! Ved Soelens Glands og Maanens Skin bestraalede. Følg stedse Dydens klarskinnende Veye. Bliv aldrig en vildfarende Stierne! Der skulde giøre Pletter i Soelen, Der skulde fordunkle Maanen, Være til Sorg for en Fader, Og til Bedrøvelse for en Moder. Skal saa end Soelen, Maanen og Stiernerne. Engang miste sin Glands, sit Lys og sin Klarhed, Formørkes, og gaae ind i Jordens Skygge: De skal dog om en liden Stund Skinne som Soelen J Gud Faders Rige. Fabel om Kokken. hillander fæstede engang en Kok, Der bragte Skudsmaal fra fornemme Stæder, At man forgiæves om hans Lige leder, At han forstoed sin Kunst, og kiendte Retter nok, Samt vidste dem saa lækkert at tillave, Som kræsend Gane vilde have. Phillander blev herover glad, Og ikke mindre blev hans Frue, Thi efter deres Meening, ingen Mad. Der ey var af et Mandfolk lavet, kunde due. De ønskede, at Fare=Dag. Snart kom. Den kom og Kokken med, Han skulde nu sin første Prøve giøre. De ventede nu snart at høre, At Bordet dækket var, og Maden var bereed, For at de kunde ret fornøye deres Smag. Saa snart det Budskab kom de havde ventet paa, De strax i Spise=Salen sig indfandt, Og, da de havde et par Gange vreet deres Hænder, (Som ikke er at undre paa; Thi deres Tænder Løb udi Vand, den Tid de Suppen saae) De satte sig, og skal jeg sige sandt, En tøvede, før de den smagede. Eyl Raabte Fruen, og henslængede sin Skee, Hvor er den Suppe salt, den kan jo ingen spise.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Fra det 6te til det 9de Aarhundrede fandt den ikke noget sikkert Opholds Sted, Krigs Ødeleggelse forfulgte den overalt lige ind til Arabien, hvor den var fremmed og nu afet ubekiendt Tungemaal, da den ikke vidste at tale uden paa Græsk, den maatte altsaa have Fortolkere, som paa Arabisk udtydede dens Meening. J det 9de Aarhundrede begyndte Engeland og Frankerige at tænke paa at kalde Philosophien tilbage, og lokke den til sig ved at opbygge Skoler og Academier for den, men den maatte her igjen have Fortolkere, som paa Latin forklarede, saasom de kunde, dens Arabiske Maade i at udtyde sin Meening, disse Fortolkere bekomrede sig allene og at forklare det, Aristoteles havde lært Philosophien, den havde og ved en langvarig Vane iblant Araberne, som meest yndede Aristoteliske Lærdomme og Læremaade, vænt sig i sær til at tale det, Aristoteles havde lært den, og paa samme Maade, ved nogle uforstaaelige Fortolkere skulde man nu naae Adgang til Philosophien, og ved dem allene tale med den; Vare Aristotelis Lærdomme, uforstaaelige tilforn, saa bleverde nu langt meere; Jkke desto mindre skulle samme dog tiene til at oplyse Theologiske Lærdomme. Ved at blande hine med disse, frembragte man et stort Mørke, og gjorde et Chaos af begge; Her begyndte da den saa kaldte Scholastiske Alder, som alt voxte, ved det Philosophien meere og meere blev indviklet og blandet med Theologien; Man vilde vise i Theologien sit Fortrin af Philosophiens Omgang, herover imod enhver Ting giorde man Modsigelser, disse opløste man igien ved blotte og tildeels ubegribelige Distinctioner, man opdigtede endeel græsselige Ord, og blandede dem med Lærdomme; Dette var en Virkning af en ørkesløs Skarpsindighed hos Munkene. (Fortsættelsen skal følge)
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Adskilligt. Den hellige Confirmations=Act blev sidst afvigte Søndag, som sædvanlig, foretagen her i Byens Kirker, da Confirmanternes Tal vare i alt 22, nemlig: Udi Budolph. Kirke 7 Drenge og 6 Piger, og udi vor Frue Kirke 5 Drenge og 4 Piger Hr. Peder Torp, ældste Raadmand og Postmester her i Aalborg, er Allernaadigst beskikket at være tillige Vice Borgemester her sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Jndkomne Skippere. Fra den 1 til den 7 Octobr. N. Hansen af Redeneslehn, G. Niels. af ibid. C. Tallachsen af ibid. fra Øster=Riisøer. P. Richelsen af Aabenraae, L. Biørnsen af Hals, B. Pedersen, af Nedeneslehn fra Christiania. Th. Fuur af Aalborg, N. Gaarn af Aalborg fra Langesund. M. Wilsnach af Aalborg, J. Mønster af Nibe, L. Larsen af ibid fra Kiøbenhavn. Jens Gaarn af Læssøe fra ibid. C. Wildsen af Aalborg fra Drammen. Am. Olsen af Tønsberg fra ibid. H. Nielsen af Notterøe fra Sogn. S. Larsen af Thismøe fra Moss. M. Wogelius af Ahrendahl fra ibid. C. Olsen af Notterøe fra Slæben.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Udgangne. J Gaarn af Lessøe til ibid.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Den Kiøbenhans Post er i Onsdags udebleven For en skikkelig Dreng, som maatte have NB. Lyst til at ville lære Bogtrykker=Konsten, og om sin Opførsel kan fremvise gode Skudsmaale, er nu enten strax eller til Nye=Aar Tieneste at bekomme i det Kongel privilegerede Bogtrykkerie her i Aalborg, hvor nærmere Efterretning om saadan en Drengs Antagelse i Lære kan faaes hos Sr. Saurbier; Da faadan en Dreng maae være vel voxen og af den Alder, at han har været til Confirmation, han maae og tillige være nogenledes færdig i at læse Skrift af adskillige Hænder, og havde han lært lidet natin, var det saa meget desto bedre, som det og ville da være ikke til ringe Nytte for ham selv, at blive desmeere habil og færdig i denne Videnskab til dermed siden at kunde fortiene sit Brod.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
mine Bekiendtgiørelse. Fra Bogtrykkeriets Presse er udkommet et Brev der indeholder Logomachs og Tam mans Anmærkninger over den forhen udkomne og af Philopon udkastede Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen. Samme er saavel her i Aalborg paa Bogtrykkeritt hos Sr. Saurbier, som og i Kiøbenhavn udi No. 8 paa Børsen hos Hof= og Universitets Boghandler Hr. Rothe, og ligeledes nu i Aarhuus hos Hr. Cramer at faae tilkjøbs paa Post=Papiir for 12 s. og paa Tryk=Papiir for 10 sk. De Herrer Subscribentere ville derfor behage at lade deres betingede Exemplarer afhente imod Betaling for dette Brev Planen tilligemed Brevet er samlet at bekomme paa PostPapiir for 18 s. og paa Tryk=Papiir for 14 s. paa et hvert af forommeldte Stæder.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Directeurerne for det Aalborg Grønlandske Compagnie agte næstkommende 16. Octobr. om Eftermiddagen Klokken 2 at lade stille til offentlig Licitation paa Aalborg Kiøbmænds Compagnie=Huus endeel til bemeldte Compagnies Skibes Udreedning, til Foraaret behøvende Provision, saasom: Øll, Brød, Gryn, Ærter, Flesk, Smør, Kiød, Brændeviin, salted Sild og Stokfisk med videre, som ovenmeldte Sted bekiendtgjort vorder; Til hvilken Tid de ville behage at indfinde sig, som have Lyst at giøre Leverance til billigste Priser.
Jyske Efterretninger, 1767-10-09
Af Sr. Peder Schaltz i Wiborg anvises en Per NB. son, som informerer Børn i det Franske og Tydske Sprog samt Geographie, Skriven og Regnen, tilligemed Spil paa Claveer. Hvo som maatte have Børn hos ham at ville lade informere, vil behage nu strax og herefter fremdeles at melde sig, da de og, som ere udenbyes, kunde med Logemente, Spiisning og behørig Opvartning blive forsynet efter derom treffende Accord. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
De Scholastiker forelagde i en lang Tid allene Mynstere, for den philosophiske Verden, da var den klogest, som kun Tt 3 de de udfinde spidsfindige og unyttige Subtiliteter, og opregne en Hob sælsomme og græsselige Ord, hvormed man søgte at forgive sine Modstandere, hvorved Sandhed selv, som man fægtede for, tillige omkom: Alting skulde da være kort og spidssindig. Efter Reformationens Tider, siger den berømmelige Engelænder Fr. Baco, da Religionens Forplantelse iblant gemeen Mand fordrede tydelige og vidtløftige Forklaringer, saa blev derved en almindelig Mode indbragt, at alting skulde nu være vidtløftig, ordrig, og opfyldt med stændige Jgientagelser. Hvor Viidenskaber og Kunster have bragt sig til nogen Fuldkommenhed, der veed man selv at giøre Mynster, som skikker sig efter Folkes Natur, Som alting i Frankrige efter Smagen skal være meest munter og sandseligt, saa skal derimod i Engeland alting være fornuftrørende og skarpsindigt; J Spanien er man i at tænke og tale fyndig, derimod er man i Tydskland vidtløftig, og for at vise en overflødig Læsning. Men endnu er jeg ikke kommen videre, end at jeg maae spørge: Hvilke af alle disse Moder ere efter hendes Smag; (Fortsættelsen skal følge.) GodEs Følgende Fabel, en Oversættelse af Hagedorns Tydske, Fabler, er indsendt.) Ræven uden Hale. le Dikkel nyelig paa en Prik Fandt, at Snaren kan bedrage, Thi, hvorvel han selv undgik, Lod han Halen dog tilbage. Latterlig og ubeqvem Ey blant Nævene at være, Vil han overtale dem, Ogsaa deres at afskiære. Falend som en Cicero, For at faae dem til at troe. Kom han frem med saadan Tale, Først paastaaer jeg, at en Hale Støder an mod Artighed, Er for tung, som hver Mand veed, Zir Ziirlig sin Person at føre. For det andet skal J høre, Hvad en Doktor lærte mig: Halen giør for kiendelig. For det tredie hindrer den Tit den snildste Ræv paa Flugten; Men, og det til Slutningen, Dens fornemste Feyl er Lugten. Vi veed, hvad du sige vil, Raabt en gammel Ræv ham til: Os forblinder ey din Tale. Staklen er misundelig, Du vil, vi skal ligne dig, Monsteur Mikkel, uden Hale.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
J Onsdags den 14 hujus blev her holdt det sædvanlige Lande=Mode, da Provsten i Børalum Herred Velærværdige Hr. Caspar Conrad Navn Sogne=Præst til Volstrup. og Hørbye=Meenigheder, efter sin Orden prædikede udi Budolphi Kirke over den Text af Matth. 28, v. 20. Lærer, dem at holde alt det, jeg haver befalet eder; og seel jeg er med eder alle Dage, indtil Verdens Ende, og deraf forestillede: Sande Evangeliske Læreres Embeds Pligt og Embeds Trøst. Til Indgang bleve de Ord forklarede Joh. 14. v. 21. Efterat den offentlig Guds Tieneste i Kirken var fuldendt, forføyede sig Hans Excellence Hr. Geheime ConferenceRaad og Stiftsbefalingsmand Baron af Holck samt Hans Høyædle Høyærværdighed Hr. Biskop Brorson tilligemed de samtlige 9 tilstædeværende Hr. Provster sig Par viis til Convent=Huuset, hvor Landemodet blev holdet udi den nye og dertil meget smukt indrettede Sal. Af et Par ubenævnte Christelige Ægte Folk er skiænket og foræret til Budolphi Kirke her i Aalborg en meget kostbar broderet rød Fløyels Messehagel, som sidske Søndag første Gang blev brugt, for hvilken anseelig Gave Hans Høyærværdighed, Hr. Doct. Gudme efter Prædiken gjorde offentlig Taksigelse. UlykUlykkelige Hændelser.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Sidst afvigte Søndags Aften blev her i Stadens ArrestHuus indbragt Delinqventen Christen Jensen fra Dronninglunds Gods, som var den ene af de trende Delinqventer, der Natten imellem den 6 og 7. Augusti udbrød og undvigede af deres Fængsel her udi Raadhuus=Kielderen. (See disse Efterretn. No. 33.) Denne Mand tilligemed hans Kone Anne Hans Datter, der havde forklæd sig, og gav sig ud for at være Mandens Søn, vare begge paagrebne, og bleve ved Hr. Landsdommer de Leths priselige Foranstaltning anholdte paa Nørre-Wosborg, hvor denne forslagen Qvinde ikke destomindre fandt dog nye Leylighed til at undvige fra de Vagthavende Natten imellem den 28 og 29. Septembr. Jmidlertid lod hun dog ikke af at giøre Ondt; Thi strax efter hun var kommen paa frie Fod, har hun brudt ind i et Huus paa Sønder=Wosborg Gods, der tilhører Hr. Fredenreich, og sammesteds slaaet Konen ihiel. med en Bismer, stiaalet hendes Klæder, og derpaa sat Jld paa Huuset. J denne Gierning skal efter hendes Bekiendelse, 3 andre have været implicerede, som mødte hende paa Veyen, og havde truet hende til at følge med, hvilke hun dog ikke kiendte, ey heller vidste, hvor de siden vare blevne af. Men hun er bleven kiendt deraf, at hun havde iført sig den ihielslagne Kones Klæder, og er derfor paagreben, og sidder nu sammesteds under Action for det 4de Mord. Hendes Fremturenhed i de mordiske og fast uhørligste Misgierninger viser, at hun (hvor eenfoldig hun end anstiller sig at være er dog af det Slags, der med allerstørste Forsigtighed paa det haardeste bør fængsles, at hun ey oftere, skulde undvige. Ved det Forhør, som her strax blev paa det allerskarpeste holdt over Manden, har han for saa vidt bekiendt, at Delinqventen Heile Andersen fra Borglum klosters Gods har været Anfører og Ophavsmand for Udbrydelsen, og skal ey længere have været i Følge med dem end til paa hiin Side af Sønderholm, hvor han forloed dem. Hvo der for Resten har været dem behielpelig til at undvige, og Omgangen dermed, vil man ønske, maatte ligeledes blive aabenbaret, at enhver af de Skyldige kunde vedbørlig vorde afstraffet. An Anhang til No. 42.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Fredagen den 16. Octobr. 1767. Den 7, hujus en Time for Solens Redgang har en Skriver=Karl paa Wang i Wensyssel, der i nogen Tid har gaaet i forvildede Tanker, sprunget paa den nordre Side ud af Broen, der ved Gaarden i Aaen, og blev skiønt at Hyrderne fra Gaarden saae det dog druknet, inden de kunde komme derhen ham til Hielp; Paafølgende Dag blev han med stor Møye henimod Kl. 3 Eftermiddag først fundet; Ved den derpaa fulgte SynsForretning befandtes, at han havde givet sig selv adskillige Saar, et paa Struben, et paa den venstre Side af Brystet, og et paa samme Side i Livet tæt under Brystet af hvilket sidste Saar Jster=Hinden var trænget ud.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Den 8 hujus om Aftenen tildrog sig den Malheur i Øster Sundbye ved Aalborg, at en Bondekarl sammesteds har skudt en Huusmand ved uforsigtig Omgang med en dem begge uafvidende ladt Pistol, der gik løs for ham, da den anden kom indi Stuen, som derved blev truffen med 4 store Hagel. Han ligger deraf stor Smerte, men er dog, som der haabes, udenlivsFare.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Jndkomne Skippere. Fra den 8 til den 14 Octobr. P. S. Lehn af Sønderborg fra ibid. C. Hermandsen af Stoche Sogn fra Sogn. And. S. Øngøe af Sandefiord og Torgier Olsen af Thiømøe fra Frederichshald. James Vales af Neucastell fra ibid. Niels Krog af Nyekiøbing fra Drammen. J. Lassen. af Odense fra Bergen. H. Nielsen af Nyekiøbing fra Laurvig. N. Mogensen af Aalborg fra Ahrendahl. J. Jensen af Flensborg fra ibid.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Udgangne. James Vales af Neucastell til ibid. H. Nielsen af Rosterøe og Am. Olsen af Tønsberg til Tønsberg. B. Kund alle sen sen og Mich. Wilsnach af Aalborg til Khvn. L. Biørnsen, af Hals til Hadsund. G. Nielsen af Nedeneslehn til Callundborg. J. Jensen af Flensborg til ibid. G. Siversen, C. Jonsen, C. Tallachsen og N. Hansen alle af Nedenes lehn til Øster=Riisøer. H. Vogt af Sønderborg til Fridericia. S. Larsen af Thismøe til Laurvig. A. Krog af Løvesund til Holmestrand.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Dødsfald. Hr. Anders Carlsen, Sognepræst til Vrensted og Thiise Meenigheder i Jerslef=Herred udi Aalborg Stift, er ved Døden afgangen i sit Alders 71 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
For en skikkelig Dreng, som maatte have NB. Lyst til at ville lære Bogtrykker=Konsten, og om sin Opførsel kan fremvise gode Skudsmaale, er nu enten strax eller til Nye=Aar Tieneste at bekomme i det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie her i Aalborg, hvor nærmere Efterretning om saadan en Drengs Antagelse i Lære kan faaes hos Sr. Saurbier; Da saadan en Dreng maae være vel voxen og af den Alder, at han har været til Confirmation, han maae og tillige være nogenledes færdig i at læse Skrift af adskillige Hænder, og havde han lært lidet Latin, var det saa meget desto bedre, som det og ville da være ikke til ringe Nytte for ham selv, at blive des- meere habil og færdig i denne Videnskab til dermed siden at kunde fortiene sit Brød.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Bekiendtgiørelse. J Fra Bogtrykkeriets Presse er udkommet et Brev NB. der indeholder Logomachs og Ta mans mans Anmærkninger over den forhen udkomne og af Philopon udkastede Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen. Samme er saavel her i Aalborg paa Bogtrykkeriet hos Sr. Saurbier, som og i Kiøbenhavn udi No. 8 paa Børsen hos Hof= og Universitets Boghandler Hr. Rothe, og ligeledes nu i Aarhuus hos Hr. Cramer at faae tilkjøbs paa Post=Papiir for 12 s. og paa Tryk=Papiir for 10 s. DeHerrer Subscribentere ville derfor behage at lade deres betingede Exemplarer afhente imod Betaling for dette Brev. Planen tilligemed Brevet er samlet at bekomme paa PostPapiir for 18 s. og paa Tryk=Papiir for 14 s. paa et hvert af forommeldte Stæder.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
En lystig og skiemtefuld Historie om en reysende NB. Pasager sælges her i Bogtrykkeriet, Stykket for 2 Skilling.
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Det store Grundmuured=Huus paa den Sønden NB. Side af Allgaden i vor Frue=Sogn, som forrige Aar blev sat i forsvarlig god Stand, og siden har været til Leye beboet af Sr. Svindt, der nu agter at flytte herfra Byen til Sæbye, bliver derfor til førstkommende Paaske i rette Flytte Tid ledigt, og kan nu hos Eieren enten faaes til Kiøbs eller til Leye. De, som derfor maatte finde Lyst til enten at ville kiøbe eller leye samme Huus, maae derom, betids melde sig paa Bogtrykkeriet hos Sr. Saurbier, hvor de om Conditionerne kan faae nærmere Efterretning. 1 Af Sr. Peder Schaltz i Wiborg anvises en Per NB. son, som informerer Børn i det Franske og Tydske Sprog samt Geographie, Skriven og Regnen, tilligemed Spil paa Claveer. Hvo som maatte have Børn hos ham at ville lade informere, vil behage nu strax og herefter fremdeles at melde sig, da de og, som ere udenbyes, kunde med Logemente, Spiisning og behørig Opvartning. blive forsynet efter derom treffende Accord. Fra ne, hvilke og sammesteds ere tilkjøbs at bekomme hos Sr. Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkom Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste Befaling Jacob Saurbier. (1) Samling af offentlige Sørge= og af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder: 1) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2.) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel=Prædiken 1760, 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage=Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6. Bededags ner sælges for 20 sk. (2) Trøst i Sorgen, det er, Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædike Klage= og Trøste Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid. den 5 Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s. (3)
Jyske Efterretninger, 1767-10-16
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykket 6 s. Disse ovenmeldte Skrifter ere ligeledes i Kiøbenhavn for samme Priser at bekomme hos Hr. Hoff Boghandler Rothee paa Børsen i No. 8. Desuden ere og her trykte Connossementer at bekomme Ark viis for 4 sk. men Bog viis for 5 Mk. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Jndkomne Skippere. Fra d. 15 til d. 21. Octobr. A. Hans. Winther af Aalborfra Narva. R. Hals af Langesund fra ibid. O. Wrolsen af Nedeneschn, L. Nielsen af ibid. T. Sørensen af ibid, J. Sørensen af ibid. fra Øster=Riisøer. C. Nielsen af Aalborg fra Drammen. C. Jacobsen af Aalborg fra Christiania. J. Svinsaf Løgstøer fra Laurvig. J. N. Haritz af Notterøe fra Sogn. A. Hansen Glene af Thismøe fra Tønsberg.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Udgangne. O. Hansen af Notterøe, C. Olsen af ibid til Krogerøe. C. Hermandsen af Stoche Sogn til Tønsberg. P. Pouls af Aalborg, P. Sørensen af Dragøe, J. Christensen af Aalborg, H. Hendrichsen af Niibe til Kiøbenhavn. E. Hansen af Notterøetil Randers. P Sørens. Lehn af Sønderborg til ibid. F. Krog af Løvesund til Drammen. J Hansen af Thismøe til Laurvig. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg. in Anhang til Fredagen den 22 Octobr. 1763. sinde Anmerkning.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Oversætteren af den i No. 42, indførte Fabel forlanger den Strophe i samme Fabel: Talend som en Cicero forandred, og der i Steden forskal læses: Som en anden Eicero.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Kiøbslutninger. Hr. Cancellie=Raad Jacob Lerche har solgt Ørslef til den forrige Eier af Staarupgaard Hr. Hans Jø. Wiborg. Udi Søndre=Sogns eller saa kaldet Sorte=Brødre Kiøbleve sidstafvigte 16 Søndag efter Trinit. 9. confirmetede i deres Daabes Naade. anden tur- Ind- og Udpasserede sammesteds. Den 14 hur Hr. Major Hans v. Moldrup fra Staarn, gaard til Randers. Den 15. Hans Excell. Hr. Geheimeraad og Justitiarius i Høyeste Ret Mogens de Rosenkrantz fra sin Gaard Spotterup i Salling til Kiøbenhavn. Den 16 Hr. Justice=Raad og Amtsforvalter Lund til Kiøbenhavn. Hr. Made for Kaalund fra Lerchenfeld er den 19 indpassered. Ulykkelige Hændelser. Den 16, hun er en Mand fra Mors nedfalden af et Loft Wiborg, og saaledes derved kommen til Skade at han døde 24. hannem Timer derefter.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Fredagen d. 2 Octobr. vare 2de Fisker=Baade ude paa Havet at fiske ved Holms Land ikke langt fra Ringkiøbing da samme vilde gaae i Land, bleve de kuldkastede af Storm. De 6 i Mand, som vare i den erne Baad, druknede strax; Disse vare alle gifte, og have efterladt sig, foruden Enker, 21 Børn. De andre 6 Mand, som vare den anden Baad, biergede sig en Tidlang paa Aarerne, men de 4 ere dog omkomne i Vandet, og de 2 øvrige komme endelig levende til Land, dog døde den eene saa Timer derefter, saa den 12te af dem allene var endnu i Live den J. H. Octobr. ikke langt derfra har en Skibbygger, som var i Arbeyde, med at bygge en Hav=Vand, da han vilde skyde efter en Skade, i af Vaabe skudt Manden, som han byggede Baaden for, saaledes, at Skudet gik ind i hans Haar=Krog og ud af hans Hofte been. Omendskiønt den i Ringkiøbing værende Chirurgus anvendte al Flid for at hielpe ham, er han dog død d. 5. hujus. al Søe=Skade.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Efter Beretning skal i den haarde Storm, som varede ved i nogle Dage fra d. 3 October af den 6 ejusd. 2 Skibe være strandede paa Thye Forstrand, det ene ved Wangs Aar Wang=Sogn fra Dramen i Norge, ladet med Tømmerlast; Derpaa vare i 2 Mand de 2 af dem bleve udskyllede i Søen af Vandets Overstyrtning, 2 af dem, nemlig Skipperen og en Dreng satte Livet til, i det de skulle bierges til Land; De øvrige 8te ere endnu levende. Det andet er løbet paa Strand ved Klitmøller, i Vester Vandet Sogn er fra Kiøbenhavn, og var ladet med 1100 Tønder Rug, som ved Skibets Brækning strax flød hist og her omkring ved Hav¬Breden; Folkene derpaa bleve alle biergede. Ved Thorup, som er Anner til Klim, ere og 2 Skibe løbne paa Strand, men hvad der er i den, er ikke her kundbart. Der siges, at 2 Skibe ere og strandede i forbemeldte haarde Storm paa Ryssensteens Forstrand, S. V. fra Lemvig.
Jyske Efterretninger, 1767-10-23
Dødsfald. Den 16. Octobr. er ved Døden afgaaen Hr. General=Major Christ. Ditlev v. Lüttichau, Stamherre til Thiele &c. i sit Alders 74 Aar. Den 13 huj. Hr. Christian Wegner Postmester i Aarhuus. Mad. Koefoed, fød Cortsen, i Ruberg Præstegaard. Sr. Raunstrup Sogne Degn til Sulsted og Alstrup, Kiær=Herre. Den 16 hun døde Byefoged Meldahls Enke i Wiborg i sit Landstinget for Nørre Jyllandskal holdes i Wiborg førstkommende 4 Novembr.