JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-11-24
Inder Stamhuset Constantinsborg er i Haureballegaards Amt i Brabrand Sogn og Bye død Huusfæster og Skræder, Peder Hansen Wardinghuus, og efterladt sig Arvinger foruden Enken, angivet en Søster, Anne Hansdatter, og en Halvbroder, hvis Navn ei vides, men skulle begge opholde sig i Rudkiøbing paa Langeland, og som Boet ved 30. Dagen er befundet saa fattigt, at det ei nær kan betale Gielden, følgelig ikke heller formaae formeligt Proclama, saa indkaldes bemældte Arvinger, tillige om fleere ere til, herved, om de nødig eragte, at møde 6 og 12. Uges Dagen den 29. Novembr. og 10 Januar. førstkommende, da Skiftet i Stervboestedet foretages, og efter Omstændighederne sluttes. Constantinsborg den 26. Octobr. 1780. N. Hofman.
Jyske Efterretninger, 1780-11-24
paa Stamhuset Birchelse Gods i Aabye Sogn, Friistrup, Skulde imod Formodning nogen have at fordre efter den Bye, ved Døden afgangne Fæster, Christen Laursen, da ville de møde udi Stervboegaarden, i bemældte Friistrup den 18 Dec. førstkommende, for at angive og beviisliggjøre, hvad de i saa Fald fordre; Ligesaa indkaldes til samme Tid at møde alle de, som til berørte Afdødes Stervboe i nogen Maade kan være noget skyldige. Birchelse den 7 Nov. 1780. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Pitersborg den 7. At aabne en Fart fra det vestlige Ocean i det østlige igiennem Jishavet, bliver efter mange saavel af Russiske, som Engelske, Søefareres gjorte Undersøgelser endnu hidtildags holdt for umueligt. Nogle Lærde have alligevel villet anmærke, at denne almindelige Meening grunder sig allene paa de hindringer, som ved slige Forsøg ere uundgaaelige, og at det store Mellemrum fra de Samojediske Havbredde indtil Nordpolen ikke er overlagt med ævig Iis. eller kan være tom for Øer og Beboere. Ligesaadan tænkte ogsaa den berømte Engelske Søefarer, Cook, der, som bekiendt, satte sit Liv til under den 75. Gr. Brede, og den 198 Sr. Længde. Den sandsynlige Muelighed til at aabne denne Fart, og den heraf forventende store Fordeel har nylig foranlediget den i Jenisen sig opholdende Archangelgorodiske Kiøbmand, Hr. Omitri Labanov, ved nye Forsog at bestemme, om der ikke imellem det hvide Hav og det Ischukozkiske Forbierg skulde være at finde en Søevei og Øer. Han har til den Ende ladet bygge 3 Brigantiner, og affærdiget den ene til Archangel, den anden til Mundingen af Leng og den tredie til Kamtschatka; de stak den 9 Jul. d. A. i Søen, og altsaa kan man i næste Aar vente Efterretning fra dem.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
London den 14 Novembr. Hoftidenden for i Dag indeholder den Efterretning, som en Expresser fra General Clinton har overbragt, angaaende blandt andet, at den Amerikanske Generalmajor Arnold er overgaaen fra Rebellernes Armee til den Kongelige, og ankommen til Nye=Pork. Aarsagen hertil skal være, at han fandt sig misfornøiet over, at General Ga tes var bleven ham foretrokken, og derudover corresponderede han med General Clinton, at han med 3000 Rebellere vilde gaae over til ham, hvilket skulde skee saaledes: Arnold vilde udvirke af General Washington, at han maatte blive detascheret med 3000 Mand paa en Expedition, hvor da Arnold skulde blive omringet af de Kongelige Tropper saaledes, at han tilligemed sit heele Corps maatte give sig til Krigsfanger. For at giøre nærmere Aftale herom sendte General Clinton sin General=Adjutant Major Andree, der var klæd som en Bonde, til Rebellernes Leier. Da han kom til Forposten, blev denne forklædte Bonde anholdt, hvilken bød den sit Guld=Uhr og 80 Guineer, for at slippe igiennem, hvorudover han blev mistænkt for at være meere end en slet og ret Bonde. Man førte ham derpaa til General Washingtons Hovedqvarteer, hvor ham blev gjort nogle Spørsmaale, som han ikke vilde besvare, hvorfore der blev fremkaldt nogle Personer fra Nye=Pork, om nogen af dem kiendte ham, og da blev det opdaget, hvo han var. Han blev derpaa nøievisiteret, og man fandt nogle Papirer hos ham, som angik denne Sag, angaaende General Arnold, hvorefter Washington lod ham lægge i Bolt og Jern. Saasnart dette rygtedes i Leiren, og General Arnold fik det at vide, tog han i største Hast Flugten, og kom endelig med stor Nød til Nye=Pork. Jmidlertid sendte General Washington strax en Trompeter til General Clinton, og lod ham vide, at Major Andree var bleven arresteret, og tillige forlangte General Arnolds Udlevering imod Major Andree; i Vegrings Fald vilde han lade Majoren, som en Spion, ophænge i det høieste Træe, som fandtes i Leiren. General Clinton lod ved Trompeteren svare tilbage : At Arnold var kommen til ham som en Deserteur, og det var hans Pligt at beskytte Overløbere, tilmed vare disse 2de Offcerers Charge ganske ulige, hvorover Washington blev saa forbittret, at han strax lod Major Andree ophænge, som en Spion.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Warschau den 15. Novembr. Den nye Constitution angaaende Vexeler, som ere afskaffede, giør stor Opsigt, allerhelst da de Store og Adelen efterdags ikke meere skal udgive Vexeler, end ikke til Kiøbmænd og Bankerere. Alle de, som have Vexeler, skal inden 12 Uger lade dem protestere og indskrive i Grod. Adskillige Store, som have udgivet Vexeler, have strax Dagen derefter, da denne nye Constitution blev bekiendtgjort, manifesteret. Altsaa ville mange, som ved Vexeler have troet at profitere noget komme temmelig tilkort derved. Disse manifesterte Vexeler skal beløbe sig til over 100000 Dukater.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Harlem den 18 Novembr.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Hoffet i Madrid havde nylig ladet bekiendtgiøre, at de Engelske Efterretninger om en Opstand i det Spanske Syd=Amerika havde været overdrevne; men det kan derfor ikke holde de Uroeligheder hemmelige, hvilke virkelig i Januar. Maaned ere forefaldne i Arequipa i Peru, da Toldhuuset sammesteds, Corregidorens Huus og et Contoir, hvori vare 30000 Piastrer, den 14, i samme Maaned virkelig ere blevne plyndrede af Oprørerne, og alle Fængslerne opbrudte, indtil endelig et Corps Tropper slog Rebellerne, hvoriblandt befandt sig 800 Jndianer, med et stort Forliis af Døde og Saarede tilbage, og derved satte Roligheden igien i Stand.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Cleve den 19. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
De nyeste Breve fra Haag mælde, at Generalstaternes Svar paa Ridder Yorks Memoire vil afgiøre, om der skal blive Krig eller Fred imellem Engeland og Holland. Disse Breve mælde videre, at det første er uundgaaeligt. Aalborg den 30. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Hans Majestæt har under Dato Christiansborg Slot 2 den 22 Novembr. 1780. allernaadigst udgivet Placat, at den Artikel udi Enrollerings=Forordningen, som forbyder alle Uenrollerede at fare til Søes, med videre indtil nærmere Anordning skal være ophævet, hvorved giøres vitterligt, at som Hs. M. allernaadigst har fundet for got, ei alleene indtil videre, og saa længe det maatte behøves, at ophæve den de Enrollerede ved Forordningen og Søe Enrolleringen og seenere gjorte Anordninger, forundte Tilladelse at fare med fremmede Nationers Skibe, men og at forbyde alle Søefolk udi Hs. M. Riger og Lande, være sig Styrmænd eller enrolleret Matroser, ligeledes indtil videre, at lade sig hyre med deslige, Skibe, eller at gaae ud af Landet, for at tage Hyre paa fremmede Steder, og derved unddrage sig fra den forestaaende Udskrivning; saa, paa det herved ikke maatte foraarsages nogen skadelig Standsning ved Koffardie Farten og Handelen vil Hs. M. herved allernaad have den Artikel udi Enrollerings Forordningen, som for byder alle Uenrollerte at fare til Søes, med videre, ind nærmere Anordning ophævet, og maae det være Skipper ne paa alle vore Undersaatters Skibe tilladt at hyre saa mange Uenrollerte, som de til Fartøiernes Besætning be hove, og kan erholde, hvilke de, ubehindrede af Øvrigheden eller Toldbetienterne, maae ved Udgaaende medtag naar disse alene ere forsynede med Attest, at de ei ere enrollerte, nemlig de, som henhøre til noget Gods, fra deres Huusbond, med hvis Tilladelse de desuden maae være forsynede, andre paa Landet boende fra deres foresatte Amtmand, og Kiøbstæd Jndvaanerne fra Magistrat ten eller Byefogden; dog at de efter deres Hiemkomst fra Farten igien indfinde sig, og tilhøre de Steder, hvorfra de ere permitterede.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Afsagte Domme i Høiesteret. Løverdagen den 11. Novembr. No. 92. Peder Thomsen c. Daniel Rasmussen. Birkedommerens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning betaler Peder Thomsen til Damel Rasmussen med 50 Rdlr., saa betaler han og for unødig Trætte til Justitskassen 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. No. 93. Geheimeraad Grev Skak c. Niels Nielsen med fleere Skakenborgs Bønder. Jndstævnte bør til Citanten betale deres forfaldne og herefter forfaldende Landgilde enten med Species in Natura, eller i Dansk Courant, med den Opgield, som Forordningen af 2. Januarii 1776, bestemmer, eller herefter maatte vorde bestemt. Processens Omkostninger ophæves, til Justitskassen betale Jndstævnte som Tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Torsdagen den 16. Nov. No. 96. og 98. General KrigsCommissair Hielmerone c. afgangne Kammerraad Richters Stervboe. De i første Post ommældte af Citanten til afgangne Kammerraad Henrich Molrath Richters i Snapstinget 1776. betalte 100 Rdlr. bør afgaae i de til samme Tid forfaldne Renter. Den i tredie Post idømte Erstatning for de ved mislig Betaling foraarsagede Udgifter bortfalder. J det øvrige bør Commissariernes Dom ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler General Krigs=Commissaire Marcus von Hielmkrone og Kammerherre Christian Friderich Tønne Lüttichau, een for be ge og begge for een, til Contra Citanterne med 80 Rdlr. saa betale de og paa samme Maade til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Casse 5 Rdlr. No. 101. Sognepræsten Hr. Worsøe med fleere c. Capellanen Hr. Gruner. Afgangne Commerceraad Lauriz Hvids Stervboe og Arvinger bor til Contra Citanten betale de omtvistede 1000 Rdlr. med Rente 4 pro Centum fra Commissions=Stævningens Dato den 15 Februar. 1779 til Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mr. Den 27. Novembr. Hr. Wandall tilsendt fra Hattemagerne. Den 28. Ligeledes under Forsegling med Hos skrivt: Til fattige Nødtrængende og Sengeliggende 2 Er 22 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Døde. Den 20, hujus her i Byen afg. Skibstømmermand Martii nus Gorrus Hustrue, Kirsten Nielsdotter, 70 Aar. Den 27. le Dag Pigen Karen Jacobsdotter, 31 Aar. Den 28. Skræginuurmester Morten Thommesen Schaaning, 49 Aar. Samlersvend Søren Madsen Sparre, i sit 35 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Bekiendtgiørelse. Hvo der har i eller 2de Leievaaninger at bortleie førstkommende Paaske Fyttetid, da anvises Leier dertil her fra vogtrykkeriet. Het efter Borger og Farver, Palle Toftums her i Byen afdøde Hustrue, Hedevig Zille Brochenhuus Poulstrup, besyndte Skifte bliver end videre udi Stervboet foretaget næstsommende 11. Januar. 1781, om Eftermiddagen Klokken 2 slet, til hvilken Tid Panthaverne og øvrige Creditorer, som ndnu ikke have anmældt deres havende Fodringer, med samme i Stervboet vilde fremkomme, og derhos være betænkte paa sit afgive deres Erklæringer, om de saadant deres Tilgodehavende Enkemanden ville betroe, eller i vidrig Fald paastaae sam ne af Stervboet udbetalte. Aalborg den 30 Novembr. 1780. Hvor en god og fordeelagtig Condition til næste Paaske bliver vacant, og for en ugift Person er at faae, som vil og sin paatage sig at være baade Tiener og Podemester tillige, herom gives Underretning i Aalborg Bogtrykkerie, naar saadan en sig sammesteds inden Nye=Aar anmælder.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Paa Strømmen imellem Nibe og Giøl er funden en liden Jolle, lignende en Bergens Baad, som var nedsiunket i dybet; Eieren deraf kan mælde sig hos Skipper Hans Hieting i Aalborg, som giver Oplysning om, hvor den biergede baad kan afhæntes imod dette Avertissements Bekostning, og en billig Biergeløn til Finderen heraf.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Nit nu beboende Sted her i Aalborg paa Hiørnet af Nye og Brødergaden kan faaes til Kiøbs, og beboes til næst stemmende Paaske rette Flyttetid, da Liebhaberne kan med mig herom accordere Johan Sahlqvist, Bødker.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Paa Draxgaards Gods under Aalborghuus Amt, Hellum Herred, Bælum Sogn i Lille Brøndum, er død Huusmanden Niels Olesens Hustrue, Anne Berthelsdotter uden Livs Ar hugger : Stervboet er til lovbesaalede Tider taget under Behandling, og befundet saa ringe, at det ikke nær vil blive tilstrække lut til Gieldens Betaling. Foruden de nærværende Arvinger stil være en Brodersøn, navnlig Berthel Andersen, tienende S. T.) Hr. Justitsraad Ryberg i Aalborg, og en Broderdoter, Maren Sørensdotter, som skal tiene (S. T.) Hr. Oberstneutenant Trappand paa Overbyegaard ved Horsens; hvilke gaværende Arvinger herved indkaldes at møde i Stervboet den 11 Decembr. eller 3 Febr. førstkommende, til hvilke Tider Skif sit foretages, for deres Arveret at observere, om fornødent ere sigtes; med det samme indkaldes og Credi= og Debitorer, om ogle ere, som endnu ikke have mældt sig. Refsnæs den 20. Novembr. 1780. - C. Nissen.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Hvor en Student kan faae Condition paa Landet til førstkommende Paaske eller før, for at informere et Barn i Latigen, som allerede har gjort nogen Fremgang, og hvor tillige lian faaes Leilighed til at ove sig paa Prædikestolen (om forlantes) gives Anviisning hos Andreas Aarøe.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
En Capital, stor 766 Rdlr. 64 s. Mariager Kirke og Fattige tilhørende, kan til næstkommende Snapstings Terminen 4 Junii bekommes til Laans hos os underskrevne imod tiltrækkeligt Pant i faste Eiendomme og lovlig Rente. Maria er den 17. Novembr. 1780. J. Jæger. H. Hjorth. sill Vandmølle, beliggende i Hornum Sogn, en Miilsvel besten Hobroe, bliver efter Eierens, Christen Bruuns, Forlanende stillet til offentlig Auction sammesteds Tisdag Formiddag den 12. Decembr. førstkommende, og kan saa af Kiøberen tiltrædes næststundende 1. Maji. Hartkornet til denne Mølle er Mølleskyld 2 Tdr. 1 Fdkr. og Jordskyld 2 Skpr. 2 Fdkr. halvanden Alb. paa hvilket lidet Hartkorn dog dette Aar skal være saaet 13 Tdr. Rug, samt til Foraaret kan saaes 4 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre og 1 Td. Hveede, foruden at der for Eftertiden, er Leilighed til, at Avlingen kan forbedres meere end dobbelt. Til Møllen er god Maling og Vand, og dens Bygninger, Huse og Mølleværk i forsvarlig Stand, samt dertil et Stykke ege Underskov, som til stor Nytte og Brug kan anvendes med Tiden; ligesaa kan avles 10 til 12 Læs Høe, forres og græsses 7 Heste, 16 Fæhøveder, 60 Faarhøvder og 6 til 7 Svin m.v. hvilket alt Liebhaberne behagelig ville tage i Øiesyn, og derefter ved Auctionen indfinde sig. Mariager den 17. Novembr. 1780. H. Hjorth, Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Jvor 12 til 16000 Rdlr. til næst forestaaende Snapsting kan faaes til Laans paa Pant i godt Jordegods, anvises her i Bogtrykkeriet. imod Pant udi Jordegods til næste Snaps 6000 Rdlr. ting at faae til Laans, anvises her fra Bogtrykkeriet. Førstkommende Snapsting forlanges til Laans 8 til 900 2 Rdlr. paa tilstrækkeligt Pant i Gaard og Tiende m.m. hvorom nærmere Underretning kan faaes i Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Med Skiftet efter her i Byen, den 7. Maji sidstleden ved A. Døden afgangne Maren Pedersdotter Møller, forrige Borger og Værtshuusmand Morten Jversen Hjorts efterlevende Enke, er saa vidt avanceret, at Boets Eiendeele efter foregaaende lovlig Behandling paa sine anordnede Tider ved Auction er udbragt i Penge, ligesom og modtaget de til Stervboet indkomne Fordringer; og da efter et imellem den sal. Kone og hendes for en Deel Aar siden fradøde Mand oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, dateret 30 August. 1770. Boet efter den Længstlevendes Død efter Loven skal deeles imelem begge forbenævntes da levende Arvinger, og disse paa 30. Dagen efter Dødsfaldet ere anmældte at være paa den sal Mands Side: 1. En Heelbroder, Andreas Hjort, Degn i Gunderup; 2. En dito, Mads Hjort, som, saavidt vides, er levende og opholder sig i Kiøbenhavn; 3. En dito, Jørgen Hjort, er død, og efterladt sig a) en Søn, Frantz Hiort, Sadelmagersvend i Westphalen, b) en Datter, Mariane, gift med Jver Hiort, Sadelmager, c) en dito, Else Marie i Callundborg, og d) en dito Christiane i Kiøbenhavn, disse tvende sidste, saa vidt vides, ugifte; 4. En Halvbroder, Tøger Hjort, har været Skovrider, og opholder sig i Eistrup; 5. En dito, Jørgen Hjort, død, og efterladt sig a) en Dotter, Henricha Hiort, gift med Johan Reinert, Sadelmager her i Byen, b) en Søn, Andreas Hiort, Degn i store Brøndum, c) en dito, Claus Hjort, er Maler sammesteds, d) en dito Jver Hjort, Sadelmager, boendes i Diorup ved Lundbech, e) en Totter Mette Marie og f) en dito Anne Marie, begge opholdende sig i store Brondum, og skal være ugifte; 6. En Heelsøster, Marie Hjort, er Enke, og boende i Kiøbenhavn; 7. En dito Karen Hiort, gift med Niels Møller, Pottemager i Siem paa Baroniet Lindenborg Gods. Paa den sal. Kones Side vides ikke at være nærmere Arvinger, end Sødskendebørn med hende, nemlig 1. Afgn. Thomas Nielsen Oigaard, forhen Bødker her i Byen, hans eeneste efterladte Dotter, Anne Cathrine, ugift sammesteds; 2. Afgangne Christen Pedersen Snedkers Børn, der ere: a) en Søn, Peder Christensen, Snedker i Kiøbenhavn, b) en Datter, Kirstine, gift med Christen Friis, forhen her i Byen, en dito Christiane, ugift i Svendstrup, d) Inger, gift med Johan Eich, Matros; saa blive i samme Anledning forbenævnte de Afdødes Arvinger, samt om flere skulle være, de Myndige selv, Enker med Laugværge, og de Umyndige med Værger, tilligemed Creditorer indkaldede, ligesom ved lovligt Proclama skeet er, de første deres Arveret lovligen at anmælde, og de sidste med deres Fordringer, beviislig og lovskikket at fremkomme enten ved den paa Aalborg, Raadstue 12 Uger fra Dato den 14. Februarii 1781. om Formiddagen Klokken 10 Slet holdende Skiftesamling, eller i det seeneste inden de i Loven foreskrevne Tider. Aalborg den 22. Novembr. 1780. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1780-12-01
Paa den høie Skifteforvalters Hans Ho grevelige Excellence, Hr. Greve v. Ostens Vegne, som Committeret, Petersen. red Jetsmark Sogn, Kaas Bye, er uden Livs Arvinger ved Paa Biørnkiærs Gods udi Aalborghuus Amt, Hvetboe He Døden afgaaen Gaardmand Jens Jensen Smeds Hustrue, Magrethe Thomasdotter; Stervboet er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling med Forseigling og Registerinsamt paa 30te Dagen igjen aabnet og vurderet; og da Sterboet ikke formaaer ordentligt Proclama, eller intet i nogen Maade kan blive at arve og deele, saa bliver dog Dødsfaldet herved 3de Gange, saavel i de Aalborgske Jydske Efterretninger, som og tillige i de Kiøbenhavnske Berlinske Tidender bekiendtgjort, med Begiering til Arvingerne, som er berettet at være 2de Brødre, navnlig Jørgen Thomsen og Beent Thomsen, der ventelig skal have deres Opholdsted i Kiøbenhavn, at møde eller møde lad ved Skiftesamling 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som ble ver den 23. Novembr. dette Aar, og 4. Januar. 1781. Ti samme Tid og Sted indkaldes og Stervboets Credi= og Debetorer, de første for at bevise deres Fordring, og de sidste at betale, hvis de i saa Maade ere pligtige, da enhver skal vederie res hvad Ret er. Biørnkiær den 12. Novembr. 1780. J. F. Mathisen, En Person, som for nogen Tid siden har erholdet Exame- Juridicum, og om sit Forhold kan forevise paalidelige Attester, søger Condition nu strax eller til Nye=Aar førstkommes de, som Skriverkarl ved et Stifts eller Amts=Contoir, Am stue eller Skriverstue, hvo samme maatte behøve, vilde beha at mælde sig her i Bogtrykkeriet, da hans Opholdsted skal beve dem tilkiendegivet. Saavel Creditorer, som Debitorer, i Stervboet efter den og falske Bancoseddeler dømte, og i Viborg arresterede Degn, Niels Sørensen Broust, indvarsles 3de Gange i disse Efterretninger til Møde enten selv eller ved Fuldmægtige i Nær borg Degneboelig, Tisdagen den 5. Decembr. indeværende Aar og Tisdagen den 16. Januar. tilkommende Aar, da Samlinaf Skifteretten skeer og Formiddagen Klokken 10. FarstruPræstegaard den 10, Novembr. 1780. P. Bering.
Jyske Efterretninger, 1780-12-08
Med dette No. følger et Auctionsblad over afgangne Niels Larsen Hvidbergs Efterladenskaber som ved Auction den 19. Dec. skal bortsælges udi Hr. Søren Hvidbergs Gaard her i Byen. Fra Leiren ved St. Roch den 26. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1780-12-08
Siden den 17, hujus fyrer Fienden daglig med Gra ster, hvoraf en for nyelig stak det oprettede Paraperi Brand, men som strax igien blev slukt af vore Forpoter. Han skyder og med Kanoner, men uden Virkning. Paa samme. General-Commandanten over Blokaden har meget meere ved Artillerie=Capitain, Don Diet, ladet forstørre Parapeten, for der at plante endnu fleere Norsere af stort Calibre. Omtrent 1000 Mand bedæki Arbeidet, som om Natten gik saa got fra Hænderne. i Fienden aldeles ikke blev det vaer, thi ellers havde han vist søgt at forhindre det.
Jyske Efterretninger, 1780-12-08
London den 17 Novembr. Angaaende den Amerikanske General Arnolds Undvigelse berettes end videre, at, saa snart Washington opdaeede Forræderiet, lod han tilligemed Rocheambeau Ar sjeld indbyde til et Middagsmaaltid, for ved denne Leilighed at lade ham gribe, men Washingtons Fløi Adjulaant, som overbragte Indbydelsen, var saa uforsigtig, at kan lod nogle Ord falde om en Spions Arrestering, hvilet Arnold strax forstod, og derfor svarede Adjutanten at ville strax komme, da han imidlertid strax begav sig paa Flugten. Arnold har efterladt sin Gemalinde og 4 Børn i Westtoint. Saasnart han fik Major Andres Skjæbne af vide, skrev han følgende Brev til General Washington Med koldt Blod saa ubesindig at lade en tapper Brittisk Officeer henrette, kan maaskee ikkun være et Forspil til meere Blods Udgydelse ved slig forefaldende ulykkelige Leilighed. Nøden tvinger mig til at efterlade Kone og Børn i Deres Leier, hvilke ved ethvert helligt Baand ere mig dyrebare. - Skulde de paa nogen Maade voldsom blive medhandlede, saa tag dette til Erindring, at jeg skal hævne deres lidte Uret i en Strøm af Amerikansk Blod., Nye York den 13. October. Arnold Major Andres Opførsel ved hans Henrettelse har opvakt en almindelig Forundring. Den ellers skammelige Galge syntes ham at være en Ærestytte, og den fatale Karre en Triumphvogn. Endnu i de sidste Øieblikke saae han ganske uforfærdet omkring sig, kaldte alle tilstedeværende Rebell-Officerer til sig, og sagde med høi Røst: "Jeg anseer denne Time for den berømmeligste i mit heele Liv efterdi jeg døer for mit Fædrenelands Tieneste. Betænker, at jeg gaaer min Død imøde paa en Maade, der tilkommer en Brittisk Officeer, men at Deres Chef ingen Ære har af min skammelige Henrettelse. Han bandt selv for sine Øine, lagde selv Strikken om sin Hals, raabte: Jeg er færdig, og sprang med det samme ud fra Karren. Viborg den 27. Novembr. Under 30 Octobr. har Hans Majestæt allernaadigst resolveret, at Tolder=Tienesten i Viborg skal ophøre, og de Forretninger som fra Toldvæsenets Side der maatte forefalde, henlægges, som i andre Landstæder skeet er, til Consumptionsforvalteren at forrette ex Officio.
Jyske Efterretninger, 1780-12-08
Aalborg den 7 Decembr.