Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Fra Landhuusholdningsselskabet. Det er indlysende, at nøiagtige Eterretninger og Agerdyrkningens Tilstand i et Lands forskjellige Egne, ere ikke blot for Statens Embedsmænd nyttige, ja nødvendige, men at deres Kundgjørelse kan for den landbrugende Klasse i Almindelighed være meget gavnlig, ved at henlede Agerdyrkernes Opmærksomhed paa Fremskridt og Forbedringer i deres Næringsvei, ikke mindre end paa mulige Misgreb, ligesom slige Efterretninger ogsaa kunde levere sikkre Data til Agerdyrkningens Historie i Fædrenelandet. En Foranstaltning, der sigter til at erholde og derpaa offentligjøre en fuldstændig Samling af saadanne Efterretninger, kan saaledes føre til gavnrige Resultater, denne Sanhed stadfæstes ogsaa ved Erfaringen, især ved Stor brittaniens Exempel. Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig befaling, til hans Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende denne Gjenstand, overdrog Allerhøistsamme, under 28de Juli og 16de October 1821, til Selskabet, at indhente, ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: Hvorledes ere Jorderne beskafne, saavel Jordsmon som Underlag, høie eller side? jevne eller bakkede, lide Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, Findes der Kilder, Jndsøer, Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydeligen aftagen, hvad menes Aarsagerne dertil af være, har man udtørret Søer og Moser, Hvorledes er Klimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt . Hvorledes er Uskiftningen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke Følger har det havt, i Henseende til Folkemængde, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer &c. &c. Hvilken er den almindelige og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser gives derfra, Bruger man Kobbeldrivt med reen Brak, eller Vexeldrivt med Brakfrugter, hvad dømmes derom, Er nogen betydelig Deel af Jorder udlagt til varigt Græsland, Gjør Sommerstaldfodring Fremgang, hvilke Jndvendinger gjøres derimod, Anvendes Kalk, Dynd, Mergel, eller kunstige Gjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at brænde Grønsværen, saavel paa Agre, som Enge, Virkningerne deraf, hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted, leret, mergelagtigt, sandet eller tørvagtigt, Bruges ogsaa Stude til Markarbeide? Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne: erkjendes Svingplovenes (de saakaldte engelske Ploves) Fortrinlighed, Ere de nyere arbeidsparende Redskaber bekjendte og benyttede Er der raae eller uopdyrkede Jorder, optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge, og med hvad Held, Har man, forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude som Arbeidsdyr, og har man til Besætning fornemmelig valgt Hornqvæg eller Faar. Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd, Dyrkes mindre almindelige Sædarter, Foder- og Handelsplanter, Spores Sygdomme hos Kornet, Rust? Brand, har man paalidelige Erfaringer om Aarsagerne dertil; Har man nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden bør have, naar den skal høstes, for at blive bedst Handelsvare? Hvorledes ere Kornvarerne beskafne, før ges der for deres Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltning til deres Tørring, til deres videre Forædling: Er Producternes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom af Mangel paa gode Torve eller Udskibningssteder, Opgive Bønderne endnu Ævret, eller holdes der over Markfred, reises nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle? J hvad Tilstand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvægets Beskaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal, Give Malkekøer eller Fedeqvæg størst FordeelEr Hesteavlen i Til eller Aftagende? Aarsagerne dertil, Udbreder den stinuldede Faareavl sig, er Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogetsteds, og er den indenlandske Faare stamme i Til eller Aftagende: (Slutningen følger næste Gang.)