Viborger Samler, 1845-12-06
Schweiz. Efterretningen om Dr. Casimir Pyffers Løsladelse af Arresten har stadfæstet sig; dog skal han, efter Allg. Zeit., have maattet stille en Caution af 5000 Fres. De af Undersøgelsescommissionen forseglede, ham tilhørende Papirer ere blevne ham tilbageleverede. Jngen Undersøgelse har været indledet imod denne af sit Fødeland høit fortjente Mand. De to første Dage af hans Arrest fraregnede, skal den Behandling, han har nydt i Fængslet, have været meget anstændig; kun vilde man ikke inddrømme ham Lys. J 20 Aar har denne Mand været Medlem af det høieste Collegium i Cantonet; i 10 Aar har han fungeret som Præsident i Landets høieste Tribunal; som Gesandt for Canton Luzern har han deeltaget i flere Landdages Forhandlinger; han blev i Aaret 1834 endog udnævnt til Schultheis, og saaledes designeret til Forbundspræsident paa Landdagen i Aaret 1838, men afslog dette hædrende Valg for uddeelt at kunne virke for Justitsvæsenet. Oregonspørgsmaalet. Medens de nordamericanske Journaler af det nuherskende Parties Farve udtale sig med Bestemthed om dette vigtige Spørgsmaal og præke Krig; medens derimod Journalerne af Whigpartiet advare for Følgerne af en Collision med England, deeltage ogsaa de engelske Journaler uden Hensyn til Farven i dette Spørgsmaal. De Sidstnævnte beklage de sørgelige Følger, som en Krig med Fristaterne nødvendigviis maa føre med sig, og erklære at det Sprog, som Præsident Polk og hans Organer føre, gjør enhver Eftergivenhed fra Englands Side umulig, og at det engelske Folk ikke et eneste Øieblik vil betænke sig paa at understøtte paa enhver Maade Regjeringen i at beskjerme Nationalæren. J en længere Artikel søger den engelske ministerielle Journal the Standard at godtgjøre, at de forenede Fristater i Tilfælde af en Krig ikke vilde være sikkre for farlige Opstande i selve Staterne, da deres uforsonlige Fjender - Slaverne - sikkert vilde benytte det gunstige Øieblik til at sætte sig i Frihed. En Slaveopstand og Tilintetgjørelsen af deres Koffardimarine vilde være de nærmeste Følger, som vilde ramme de forenede Stater i Tilfælde af en Krig med England, og man tør derfor vel antage at de ville betænke sig forinden de begynde en Kamp, hvortil kun Had og Jversyge imod England kunne drive dem. Thi i og for sig selv kan Besiddelsen af Oregongebetet være Americanerne meget ligegyldigt, da deres nuværende Gebeet allerede er meget for stort til deres Befolkning; deres Plan gaaer ogsaa egentlig kun ud paa at besætte dette Gebeet for at England ikke skal kunne occupere det, og for at England kan komme til at renoncere paa den Mulighed, ved at sikkre en directe og uhindret Forbindelse med Sydhavet, at give sine Besiddelsers Handel og Velvære i Canada og i det nordlige America et nyt Opsving. Men Erobringen af Oregongebetet vilde være ligesaa umulig for Americanerne som Betvingelsen af de nordamericanske Colonier i sin Tid var det for England, og denne Umulighed støtter sig paa den selv samme Grund, nemlig den angribende Deels altfor store Afstand fra sine Ressoureer og de mellemliggende uveisomme Egne England, i Besiddelse af Canada, i Forbund med Mexico, og beherskende Havet, har den store Fordeel at kunne forholde sig ganske defensiv i denne Kamp, og denne Omstændighed i Forening med den i de senere Aartiender paa denne Side af Atlanterhavet erhvervede Overbeviisning, at man handler fornuftigt ved ikke at opplante Blodbanneret naar det kan undgaaes, vil forhindre Krigen, saafremt ikke de med Vanvid slagne Democrater i de forenede Stater tvinge England til at gribe til Sværdet. Vi ville ikke begynde Krigen", siger the Standard, med mindre at de tvinge os dertil; men i dette Tilfælde ville Følgerne af en Kamp, som de afsindige Democrater, enestaaende, uden Forbundne, føre uden Penge og uden Credit imod en af de mægtigste Nationer paa Jordkloden, falde paa deres egne Hoveder".