JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Mandagen den 16de samme Maaned, Kl. 10 Formiddag, sammesteds, og Mandagen den 30te næstefter, om Formiddagen Kl. 10, paa den sælgende Eiendom, opraabt til absolut Bortsælgelse. - Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Byfoged-Contoiret i Nykjøbing, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse. med Pl. 22de April 1817. Tirsdagen den 1ste Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction over en stor Deel Ind- og Udbo paa samme Eiendom, efter Reqvisition af samme Udlægshaver. Winthers Mølle ved Thisted, den 21de September 1835. Sørensen, constitueret Auctionsdirecteur i dette Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Bladet Times veed vel ikke meere, end enhver anden Uindviet, om hvad der egentlig forhandles i Toplitz; imidlertid giver det sig dog Mine af at være saare vel underrettet i følgende Tirader. Det gjælder formodentlig noget Vigtigere end blot Spaniens Jnteresser, at de tre absolute Monarker ere samlede i Toplitz. Den russiske Diplomatil har, i de senere Aar, uafladeligt arbeidet paa at undermidnere den gode Forstaaelse mellem den engelske og den franske Regjering; man giør sig vel Haab om, naar man faaer disse to Magters Jnteresser satte i Modsætning til hinanden, da snarere at bringe Frankrig tilbage paa den hellige Alliances Bane, som Juli Revolutionen fik det til at skeie ud fra. Da vilde man ogsaa lettere kunne foretage sig et Korstog mod Liberalismen i Spanien, og Belgien maatte de vel lægge sin Constitution paa Hylden, medens Rusland fik Leilighed til, med Beqvemhed at fremme sine Foretagender mod Tyrkiet, som nu falder lidt vanskeligere, saalænge Frankrig og England ere enige. Dette er udentvivl den Opgave, som Forsamlingen i Toplitz skal løse. - Ruslands Forhold til Tyrkiet er iøvrigt et Yndlingsthema for Øieblikket i de engelske Blade. Noget underligt tager Raisonnementet herom sig ud i Coureren, eftersom det er et ministerielt Blad. Det hedder nemlig deri. "Den russiske Diplomatik har, ved de fleste Leiligheder, viist sig meget snu, ved det sorte Hav har den sat sin Villie igjennem og, naar den omsider engang har naaet sit Maal, at gjøre en Ende paa det osmanniske Rige i Europa, saa en Storbrittannien vel neppe competent til at gjøre den Bebreidelser derfor. Storbrittannien har selv, i de andre Verdensdele, underkastet sit Herredømme saamange Millioner Mennesker, at det vel neppe tør dadle Rusland, naar det vil gjøre noget lignende, og desuden vilde Tyrkiets Underkastelselleunder Ruslands Scepter, vel være en Velgierning, baade forieTyrkiet selv og for Menneskeheden, thi dermed vilde Christendom og europæisk Cultur blive udbredt ogsaa i hine Egne. Slige Attringer i et Blad, som gjælder for et af det ministerielle Partiers troeste Organer, kan ikke andet end vække nogen Opsigt, og samtlige andre, baade toriske og higske Blade, hæve ogsaa deres Stemme derimod.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Grækenland. Det seer ikke godt ud i denne gjenfødte Stat. Til delse andre Onder, som altid pleie at følge med Reorganisationer, komme nu ogsaa epidemiske Sygdomme, Kongen har forladt Athenen af denne Grund, og opholder sig midlertidigen i i Argos. Grev Armanspergs Familie har endog indskibet sig til Constantinopel, et Sted, man ellers ikke skulde synes at burde vælge som Tilflugtsted, for at undgaae ondartede Sygdomme. Men det er ikke blot de physiske Onder, der hærie den unge Stat. Den laborerer af mange andre Svagheder. At Kaletti traadte ud af Ministeriet, vakte almindelig Misfornøielse. Man trøster sig imidlertid med, at han, da han gaaer som græsk Gesandt til Paris, vil kunne give det fran skee og engelske Cabinet en nøie Kundskab om, hvorledes det egentlig har sig med Grækenlands Anliggender. Finantsvæsenet er her, som overalt, Anstødstenen. Da Frankrig, England og Rusland i sin Tid, hver for en tredie Deel, garanterede det græske Statslaan paa 60 Millioner, var det en Betingelse, at disse Magter tillige skulde kunne tale et Ord med om Anvendelsen af dette Laan. Man er nu af den Mening, at baade Frankrig og England have ifinde at sende Commissairer til Grækenland, for at gjøre et Blik indi Forvirringen af det græske Finantsvæsen. Man er desværre overbeviist om, at en heel Mængde himmelraabende Misbrug ved denne Leilighed ville komme for Lyset, og at man vil gjøre Opdagelser af det ubehageligste Slags. En stedse vedvarende Spænding med Porten bibrager heller ikke til at gjøre Tilstanden bedre, men den synes dog at maatte kunne hæves, da den dog i Grunden, for Øieblikket, kun hidrører fra nogle Fordringer, som Sultanen gjør fra Etikettens Side.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Blandede Efterretninger. Under Maneurerne ved Kalisch indtraf den 16de September det ulykkelige Tilfælde, at en russisk Krudtkarre, uden at man hidtil fyldestgiørende har kunne forklare sig Aarsagen, fløi i Luften og dræbte 2 Kanonerer, samt kvæstede en Stykkudsk. Begge de østerrigske Erke=Hertuger holdt ikkun 10, og Kongen af Preussen selv neppe 200 Skridt fra Batteriet. Maneurerne endtes samme Dag med en concentreret Bevægelse imod Staden Kalisch, som derved blev beskudt af 136 Jldsvælg. Den 18de om Aftenen afbrændtes det meget omtalte, store Fyrværkeri der forestillede et natligt Bombardement af en Fæstning og sammes Forsvar. Raketter i tusindviis gjennemskare Luften, og ligesaa mange Lyskugler af forskjellig Farve frembragte det meest imponerende Skue Før Fyrværkeriet antændtes, udførte samtlige tilstedeværende russiske Musici, 1700 i Tallet, en stor Marsch, hvorefter flere Hundrede Sangere istemte nogle Stropher, hvis Tutti ledsagedes af Kanonsalver. Veien imellem Leiren og Staden var oplyst ved bengalsk Jld. Den 19de var igjen Maneuvre, som endtes med at Staden blev indtaget med Storm af de forenede preussiske og russiske Colonner, hvorpaa begi Monarker, under Troppernes stormende Hurraraab, omarmed hinanden. Veiret har siden Maneurernes Begyndelse været meget gunstigt. Den 28de og 21de skulde Tropperne atter bryde op, for at tiltræde Tilbagemarschen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Fra Portsmouth skrives under 15de Septbr., at Linieske bet Asia, paa 80 Kanoner over Hals og Hoved sammesteds blev udrustet, for, i Tilfælde af pludselig Ordre, strax at kunne stikke i Søen og forene sig med en temmelig betydelig Eskadre paa 12 Linieskibe, der udrustedes i de andre Havne. - J Toulon bleve 3 Corvetter og 2 Fregatter udrustede til at krydse ved de spanske Kyster, et Linieskib og en Fregat, som skulde have været oplagte, havde faaet Ordre til igjen at lobe ud, og endelig var der ogsaa kommen Ordre, til flere Dampskibes Udrustning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Fædrenelandet. Aalborg. Ved de her i Stiftet holdte Præmiepløininger, vandtes Præmierne saaledes: 1) Ved Hæstrupgaard pr. Hjørring, d. 28de Septbr.: Gaardmand Christen Nielsen i Vellingshøi 1ste Præmie, 35 Rd.; Grund. Rasmus Daugaard i Hverp, 2den 36 Rd.; Avlskarl Lars Nielsen paa Lundgaard, 3die, 20 Rd.; Tjenestekarl Christen Nielsen hos Justitsraad Koefoed i Hjørring, 4de, 20 Rd.; Grid. Michel Larsen i Skibsby, 5te, 15 Rd.; Avlskarl Niels Windstrup hos Provst Kabell i Hjørring, 6te, 15 Rd. Grud. Berthel Larsen i Bagterp, 7de, 16 Rd.; Boelsmand Jens Christensen i Gaarestrup, 8de, 10 Rd.; Grid. Christen Nielsen i Gjeurup, 3de, 10 Rd.; Grid. Anders Mortensen i Høngaard, 16de, 10 Rd. 2) Ved Sohngaardsholm pr. Aalborg, d. 1ste Octbr.; Grund. Michel Larsen i Skibsby, 1ste Pr., 35 Rd.; Anders Pedersen Skillhuus Vilmosegaard, 2den, 30 Rd.; Skolelærer Jacob Nielsen i Klitgaard pr. Nibe, 3die, 20 Rd.; Tienestekarl Søren Poulsen i Vadumtorp, 4de, 20 Rd.; Avlskarl, Søren Pedersen fra Sønderskjersgaard, 5te, 15 Rd.; Christen Nielsen i Gjeurup, 6te, 15 Rd.; Jens Jensen Mygdahl paa Sohngaardsholm, 7de, 10 Rd.; Peder Christensen Smed i Gammel Hasseriis, 8de, 10 Rd.; Peder Nielsen i Astrup, gaardbrugen, de Enkes Søn, 9de, 10 Rd.; Jens Jensen i Skibsby, 10de, 10 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Blandede Efterretninger. Af de fra samtlige Jurisdictioner i Danmark indkomne Jndberetninger om de i Aaret 1833 forefaldne Sager, angaaende Lovovertrædelser og de derfor tilfundne Straffe, har Cancelliet, forsaavidt de ved de civile Retter paadømte Forbrydelser betræffer, ladet forfatte fire schematiske Oversigter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
I Henseende til de Sager angaaende Hoer og Leiermaal, der i Aaret 1833 ere afgjorte ved Resolution, hvilke ikke ere indbefattede under disse Schemata, bemærkes Følgende: i Danmark, med Undtagelse af Jsland, Færøerne og Vestindien, ere i fornævnte Aar 53 Personer, som have at traaet Straffen bestemt ved Resolution, i Medhold af Forhanseet med Fængsel paa Vand og Brød, hvorimod Hoer straffen for 5 er formildet til Bøder, og for 32, paa Grund af den forrettede Ægtefælles Forbon, aldeles eftergivet Desforuden blev ved allerhøieste Resolution En fritage for denne Straf. Fremdeles bleve ifølge Collegiets Resolution 21 Jndivider, der have underkastet sig Straffens Bestemmelse ved Resolution, deels for qvalificeret, deels for 3die Gang begaaet Leiermaal, straffede med Fængsel paa Vand og Brød; og for en Mandsperson af den mosaiske Troesbekiendelse, der havde begaaet Leiermaal med en Tjenestepige, blev Straffen, ifølge allerh. Resolution, eftergivet hvorved erindres, at dette Slags Leiermaal, som følge af Rescript 14de August 1833, ikke længer er Gienstand for Straf uden under samme betingelser som andet Leiermaal, J Jsland Sønder=Amt ere i det hele 32 og i Nord= og Øst=Amtet 35 Sager angaaende Hoer, i Overeensstemmelse med Rescript af 21de Mai 1823, afgjorte ved Overøvrig, hedernes Resolution; ved allerhøieste Resolution er Hoer straffen for et Jndivid formildet ved Bøder, og Straffen for en Tjenestekarl og Tjenestepige, der have begaaet gjentaget Leiermaal med hinanden, ligeledes formildet til Bøder. Med Hensyn til Vest=Amtet paa Jsland er Antallet af Hoersager ikke opgivet, og paa Færøerne er ingen saadan Sag forefalden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Hr. Algreen-Ussing har i Dansk Ugeskrift, meddeelt len, i ægte liberal Aand skreven, interessant Artikel om de mosaiske Troesbekjenderes borgerlige Stilling i Danmark, hvori han gjør opmærksom paa, hvor meget den danske Regjering til alle Tider har ladet sig det være magtpaaliggende, at forbedre hines Stilling her i Riget, og i alle Anliggender, der ikke staae i uadskillelig Forbindelse med Religionen, pillet dem paa lige Fod med de Christne, og slutter: Det bør heller ikke betvivles, at Regjeringen stedse vil virkfrem i denne Aand, og at hiin Religions Bekjendere, ligesom de tiltage i Oplysning og Dannelse, ville blive deelagtiggjorte i de enkelte Rettigheder, fra hvilke de endnu ved Lovgivningen ere udelukkede, iblandt hvilke vi nævne som den første og vigtigste Deelagtighed i de stændiske Rettigheder."
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Jblandt de Stemmer, som hidtil have ladet sig høre imod den indbyrdes Underviisningsmethode her i Landet, har ved neppe nogen saa meget Krav paa Opmærksomhed, som Hr. Stiftsprovst, Dr. Frosts, der har udtalt sine Erfaringer angaaende denne Gienstand i et eget lidet Skrift: "Bemærknigner over den indbyrdes Underviisningsmethodes, hvilket allerede har oplevet andet Oplag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Hr. Overlærer J. Hage har taget Parti for Dansk Forkeblad imod de forhen omtalte bemærkninger imod samme og i selve Bladet fremsat de Grunde, paa hvilke han bygger Ønsket om dets Vedbliven og Nødvendigheden deraf. Medrette mener han, at hans bemærkninger kunne have Krav paa Apartiskhed, da han eller har erklæret sig imod den Maade, hvorpaa Skriftcommitteen har udtalt sig imod Misbrug af Pressen. Committeen opfordrer paany saavel Forfattere som Oversættere til at understøtte dens Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Prof. David har efterladt sig en Opsats i Fædrelandet; som Læderfabricationen, der begynder med den sørgelige Paastand, at Garvningen og Læderfabricationen staae paa et unaturligt lavt Trin hos os; Skind og Huder udfore i Mængde, medens ikke ubetydelige Qvantiteter, især at Læder, indføres; Garveriernes Tal i Hovedstaden er sunket fra 30 til 20, og alle disse tilvirke ikke saameget tilsammen, som før 5 eller 6 af de største, med Handske mageriet, hvori Odense og Randers forhen udmærkede sig, staaer det ikke stort bedre; Handskemagerlauget i Odense havde i Lahns Tid 500 Mestre, 70 Svende og 50 Drenge, i nu beløber Mestrenes Antal sig ikke til en Trediedeel af hiint, og disse forarbeide tilsammen ikke saameget som 1 af de virksomste i forrige Tider!" J Randers er Handskemagernes Tal indskrumpet fra 28 til - 3. Beregninger og statistiske Bidrag følge som Bilag hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
J en Artikel i Kjøbenhvansposten" om Veivæsenet hedder det: "Jkkun faa Gienstande spænde Landmandens Opmærksomhed for Øieblikket mere end Udfaldet af den Hansenske Sag i Fyen mod Veivæsenet, ikke for hvad der kan, ansees som Personligheder i Sagen, men for Haabet om, at denne Sag muligen kunde foranledige en Omvæltning i det, man kan vel med Rette sige, al Virksomhed undertrykkende Veiarbeide for Landmanden." Som Landmandens sidste Haab, angives, at Veivæsenets Reform fik kerlig er en af de Gienstande, hvis Vigtighed ikke kan undgaae de mange dygtige Mænds Opmærksomhed, som nu træde sammen den 1ste October, og at Forslag desangaaende, og fra saadan Kilde sikkert ville møde allern. Bønhørelse. Den 7de Septbr. er af tvende smaae Piger i Floutrup, Selde Sogn, i Salling ved Bredden af Liimfjorden fundet en, fra Fjorden inddreven, sort, tilproppet Flaske, hvori var indlagt en med Blyant paa Tysk skreven Seddel, saaledes lydende: "Albert Schaltz fra Rostock, førende Galeafen Henriettel, hvilken den 9de August 1835 under stærkt Søgang og frygtelig Storm kantrede 8 Mile fra Bovver, i Nordsøen, uden Haab at redde Livet. Gud være vore arme Sjæle naadig!" (Viborger Samler.)J Randers Avis læses følgende mærkelige Avertissement fra Hr. Clausen paa Lesagergaard: Eftersom det kgl. Rentekammer under 22de f. M. har nægtet mig Afskrifaf Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindsbølles Jndveret: ning af 26de Februar 1831 til Collegiet, som formeentliskal indeholde den Usandhed, at den til Huset i Østervelling By under Ulstrup Gods hørende Jordlod, af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr., der var Mads Holk i Fæste overdrage, i Aaret 1831, skulde være beliggende sønden for Veien ti. Grensteen mellem Smedens Lod østlig og Præstegaardens Lod vestlig, istedetfor at den efter Udskiftningsforretningen af 1789 var andensteds udsat, nødsages jeg herved til, offentlig at anmode bemeldte Godsinspecteur - som en Mand, der utvivlsom tør være hiin Jndberetning bekjendt at forsyne mig med Afskrift af dette Document, som et aldeles nødvendigt Actstykke i den i berørte Anledning for Retten verserende Sag, hvilken jeg, som forhenværende Godsforvalter paa Ulstrup og som Huusfæsterens Nabo, har fundet mig opfordret til at overtage. Som bekjendt vare de usalige Følger af hiin Jndberetning, at Huusfaster Mads Holk paa Kongens Gods i der standhaftig paastod sin Ret til den udskiftede Lod, som han endog drev i et Aars rolige Besiddelse og som var ham hjemlet i Collegiets Fæstelofte af 30te Juli 1831 - som Voldsmand, blev dømt at betale 3de 40 Lod Sølv, derefter indsaa i Fængsel i Viborg paa 30 Dages Vand og Brød, omsider alt hans Jndbo offentlig ved Auction bortsolgt og endelig Udkastelsesforretning foretaget mod Konen og 3 smaae Børn, hvorved Udkastelsen paa Gaden af det mindste Barn, 1 Aar gl., som endnu laae i Buggen, i den Grad bragtet Moderen i Raseri, at samme paaførte hende Vanvid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
J Anledning af Ovenstaaende har Redactionen modtaget følgende til Optagelse her i Bladet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
J Randers Avis Nr. 147 af 14de Septbr. 1835 sees, en Hr. Clausen til Lesagergaard at slaae ind paa den brede og magelige Vei, hvis Riddere, - i Lidenskabens Tjeneste, og naar al værdig Begegnelse af en indbildt Urets brister dem - endnu stedse troe, i en Avis at have et Baghold, hvorfra de, efter Behag, kunne regalere deres Antagonister med Strømme af Skjeldsord og onde Tilegnelser. Neppe fortjener et Product af dette Stempel noget Svar, naar man har sammenholdt dets Paradoxer og læst dets Aand; thi der er kun liden Ære at vinde i en Strid med saadanne Vaaben, for et saadant Forum. 1 Godsinspecteuren, hvis Vandel og Jdræt overalt finder en anden Erkiendelse end den, Hr. Clausen søger at berede ham, kan altsaa vel fritages for at gaae i Skranken med Hr. Clausen, imedens en uinteresseret Trediemand, hvis Sands oftere er bleven forarget over lignende Avisfærd, lidt nærmere betragter hiin Harangue.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
En Huusfæster Mads Holk, der havde Fæsteløfte af 130te Juli 1831 paa et Huus i Østervelling, skal være bleven dømt ved Retten som Voldsmand, have maattet lide Vand= og Brød=Straf, mistet sit Jndbo ved en derefter hos ham afholdt Auction og være bleven udkastet af Huset; alt som Følge af en Jndberetning til Rntekammeret af Dato 26de Februar 1831, som Hr. Clausen uden videre Legitimation behager at formene skulde indeholde usandhed. Vanskeligt bliver det at opfatte, hvorledes en Erklæring, saaledes kan virke Tab af Rettigheder, som ei endnu paa den Tid ere til, og i alt Fald, hvorledes en Række af juudicelle Acter og Virkninger skulde kunne udspringe af en Erklæring til Rentekammeret, der, som bekjendt, ikke tages til Fundament for nogen Dom eller Retshandling. Vi skulle troe, at de vedkommende Tribunaler, uden al anden Undersøgelse, og hildede af en Erklæring, som de end ikke kjende, eller i det Høieste af et derpaa bygget Responsum, have sammensvoret sig, for at skille Mads Holk i Østervelling ved sit Huus!! Rettens Acter ville noksom kunne caracterisere slige Inserater og den, som vedkjender sig samme. Pamphleren laborerer ogsaa formeget af Mangel paa Logik, til at vinde Tro om Andet, end at personlig Animositet har styret Forfatterens Pen, og det saameget mere, som man ellers ikke seer, med hvad Skiel Hr. Clausen fremtrænger sig med et saa frysende og paradox Udfald, eller hvorledes han, der ikke gererer sig som Sagfører, bliver opfordret til at antage sig Sagen, thi, som forhenværende Godsforvalter paa Ulstrup, eller som Mads Holks Nabo, hvilken sidste Egenskab vel flere dele med ham, erholder han ingen Rettergangscompetence. At de kongelige Collegier ikke for saadanne Uvedkommende opslaae de Erklæringer, hvorved de skulle sikkre sig Embedsmænds uforbeholdne Meddelelser, vil forekomme Enhver rimeligere, end at Hr. Clausens Jndrykkelse skulde kunne være Vidne om nogen god Følelses Drift eller om nogen Hensigts Reenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
erkjendtgjørelser. De Værelser, som for Tiden beboes af Hr. Capitain v. Koefoed, ere til næste Flyttetid at faae til Leie. min Fraværelse henvender man sig herom til Hr. L. Bøggild. Schaumburg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
J Overeensstemmelse med Plane af 4de Februar og 22de August 1825, maae Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarteringsholdelse i det Høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressenter for Halvaaret fra Paaske til Michaeli 1835. For et med Givt belagt Lægd 43 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rigsbankdaler Grundtaxt, og for et med Udgivt belagt Lægd 28 3/4 sk. pr. Rigsbankdaler Grundtaxt, hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne Nr. 2, 6, 10, 14, 18, 22, 26, 30, 34, 40, 44, og 236 ikke have været belagte med ordinair Jndqvartering fra Paaske til Michaeli Flyttetid 1833. Aalborg Raadstue, den 1ste October 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Hos Meieriforpagteren paa Sohngaardsholm er at bekomme gode Knaposte a 10 s. Pd. og ret gode Huusholdningsdste a 5 Mk. Lpd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Hos B. sal. Philipsons er nylig hjemkommet et Parti smukke kjøbenhavnske Bomludstøier i nyeste Mønstre, sorte & couleurte Merinos, Tartan, Gardin=Netteldug, Hampelærreder, Bommest, Flanell, Silke Tørklæder & Forklæder, Bomuldstrømper, Handsker, Lystrings=Baand, Strimmelbobbinett & tonderske Traadblonder, samt et Udvalg daglige Halstørklæder m. m. Calmuk, Klæde, Bomuldslysegarn, couleurte, blegede og ublegede Tvister, graat og hvidt Strikkegarn, Bomuldsnøglegarn & Sye-Silke i alle Couleurer faaes hos B. Sal. Philipsons. Hjörnet af Bispens- og Jomfruannegade. Skudsmaalsbøger, anordningsmæssige, faaes hos Thøger Petersen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Ved Proclama af Dags Dato ere Creditorerne i Stervboet efter Huusmand og Smed Mogens Jensen i Sønderpraa, Braa Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for under tegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 28de Septbr. 1833. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Da det ved Licitationen den 5te i d. M. gjorte Bud paa Leverancen af 70 Tdr. Rug til Commandantskabet i Fladstrand ikke har vundet Approbation, saa bliver ifølge Hjørring Amtmandskabs Ordre ny Licitation over Levering af bemeldte 70 Tdr. Rug afholdt paa Thingstedet heri Byen Onsdagen den 14de October næstkommende, Kl. 11 Formiddag, efter Conditioner, som henligge til Eftersyn paa mit Contoir. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 28de Septbr. 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Licitation. Fredagen den 16de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, afholdes : Licitation paa Kjær og Hvetbo Herreders Tingsted i Nørre-Sundby til Jstandsættelse af nogle Mangler ved Sundby og Hvorup Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Omkostningerne ved Reparationen ved Sundby Kirke ere i Overslaget anførte til 76 Rbd. 3 Mk. 12 s., og Reparationen ved Hvornp Kirke anført til 81 Rbd. - Mk. 4 s. Conditioner og Overslag fremlægges ved Licitationen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2den October 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Ifølge vedkommende Forlig og Panthaveres Reqvisition holdes Auction i Enkemadame Kjeldbergs Gaard ved i Stranden Fredagen den 9de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over noget, Brygger Frederich Bernhardt tilhørende Løsøre, saasom en Kobberkjedel paa 220 Pd., en stor Deel Halvtønder, Ankere og Halvankere, nogle Bryggerkar, 2 Vogne, 1 Slæde, 1 Par Heste, 2 Sviin, noget Byg og Havre i Straa, 10 Læs Hø, 20 Tønder Steenkul, 300 Stkr. Bouteiller, nogle Sengeklæder m. m., hvortil Lysthavende in bydes. Aalborg, den 1ste October 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Placat. Ifølge passeret Forlig og Udlæg bliver, efter Begjænring af Procurator Dannisøe i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, en, Gaardmand Christen Sønderstrup tilhørende, Parcel, Nr. 7 af Beistrup Nørgaards udstykkede Hovedparcel, af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., beliggende i Beistrup Sogn, Øster=HanHerred og Hjørring Amt, bortsolgt ved en eneste Auction, der afholdes Mandagen den 26de October førstkommende, som Formiddagen Kl. 11, hos Gaardmand Christen Sønderstrup i Beistrup. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 1ste October 1835. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne Fru Justitsraadinde Hillerups og forhen afdøde Mands Bo, bliver paa Hovedgaarden Borglumkloster Mandagen den 19de October næstkommende, og følgende Dage, Formiddag Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ind- og Udbo, bestaaende af Vorde, Stole, Speile, Sengesteder, Klæderskabe, Sengeklæder, Dækketøi, Kjøkkentøi af Kobber og Messing, endeel Porcellain, en Kareth, en Postvogn med Kalesche og et Par andre Vogne, 3de Kaner, samt endeel Bøger, med meget mere, hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Det bemærkes: at Cataloget 14 Dage forinden Auctionen ligger til Eftersyn hos Hr. Kammerraad, Procurator Juul i Aalborg og Hr. Forvalter Würtz paa Børglumkloster. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 23de Septbr. 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Fortegnelse. lover uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Septbr. Maaned 1833. Port. Hvorfra. Til Hvem.