Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-27
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Vi har i en lang Tid ikke henvendt vores Opmærksomhed paa de tydske Stater, endskiøndt de fortiene den fremfor de øvrige Lande i Europa; da de indeholde den største Masse af Oplysning og tillige ere meest befriede for indvortes Partier, og Giæringer, saa at de, efter den rolige og friere Stilling, hvori de nu befinde sig, afgive det meeste Haab om en jevn og stadig Udvikling til det Bedre. Om den mægtigste af de tydske Stater og Europas næststørste Magts, Østerrigs Skjebne under Revolutionen og nærværende Statskraft, ere oplysende Efterretninger meddeelte i No. 44 af denne Aargang, af paalidelige Kilder; disse ere siden blevne bekræftede ved de authentiske Bekiendtgiørelser, som findes i Aprilheftet af den lærde østerrigske Geographs, Frieherre af Lichtensteins, histor polit, statist. Anmelder, som beretter, at det østerrigske Monarchie har, paa en Overflade af 12054 geogr. Qvadr. Miil, en Folkemængde af 27 Mill. og 964000 Jndvaanere; denne Størrelse og Folkemængde besidder nu dette Monarchie, fiden dets Grændser og Besiddelser ere blevne fuldkommen berigtigede, ved den med Baieren d. 14 April d. A. afsluttede Tractat. – Den østerrigske Armee er paa Fredsfod bestemt at udgiøre 250000 Mand; men kan, ved et hensigtsmæssig indrettet Reservesystem, bringes i kort Tid til en Styrke af 700000 Mand. – Siden Østerrig er paa nye kommet i Besiddelse af de venetianske og dalmatiske Søekyster, saa er det blevet til en Søemagt, og Marinen, hvis Bestemmelse er at dække Kystfarten, er nu fastsat at skulde bestaae af 10 Fregatter, 20 Brigger og 50 Kanonbaade. – Den høitidelige Overlevering af Salzborg fra Baiern til Østerrig, i Følge den ommeldte afsluttede Tractat, fandt Sted den 1ste Mai. – Uagtet den tydske Keiserværdighed ikke er bleven oprettet paa nye, saa har dog Østerrig den vigtigste Jndflydelse i det tydske Forbund, ikke allene fordi det er den mægtigste Forbundstat, og fører Forsædet paa Forbundsdagen, men ogsaa fordi at af Forbundets 29 Millioner Mennesker boe de 8 Millioner og 897000, at sige naar Bøhmen regnes med, i den østerrigske Keisers Stater. – Dette mægtige og fordeelagtigt beliggende Monarchies svageste Side er, for nærværende Tid, dets Finanzforfatning, som overhovedet er i vore Tider næsten alle Statslegemers Sygdom, for at bringe denne vanskelige og forviklede Sag i Orden, har Keiseren paa nye oprettet en Finanzministers Post, som i flere Aar har været ubesat, og hvis Forretninger har været lagte under Præsidenten i Hofkammeret; Greve Stadion er bleven udnævt til denne Post, han har ogsaa udarbeidet en nye Finanzplan, som Keiseren har approberet, og som man længe har ventet paa at skulde bekiendtgiøres, da man har vide siden den 9 April, paa hvilken Dag Greve Stadion kom til Wien, at Planen var færdig; endelig er denne vidtløftige Plan bleven bekiendtgjort i Hoftidenden den 4 Junii, ved fire Patenter. Da denne Plan er saa vidtløftig og indviklet, saa har Publikum endnu ikke fældet nogen Dom om den; den almindelige Mand kan ikke fatte den og de meere cultiverede holde endnu deres Mening tilbage; men at Papirspengene vil betydeligt stige i Værdie, holder man for sikkert, og det finder ogsaa allerede Sted, den 1ste Juni stod Coursen paa 335. J Følge denne Plan skal Papiirspengene sættes ud af Cours ved en frie villig, idelig fortsat Jndløsning; Hielpemidlet, dertil bliver Oprettelsen af en Nationalbank, som skal foretage sine Operationer under Regieringens Veiledning, og skal begynde sin Virksomhed, saasnart den tæller 1000 Actie=Havere. Man bemærker den Forskiel imellem denne Finantzplan og imellem de som Kammerpræsidenten Gen. Odonell udkastede i 1810, og Grev v. Wallis i 1811, at i hiin blev ikke Massen bestemt af de Papiir og Kobberpenge, som skulde indløses, men derimod fastsat, at de skulde indløses i 15 Aar, i denne blev derimod Massen som skulde indløses angivet, men Tiden blev ubestemt. Efter Grev Stadions Plan antages den indløsende Pengemasse som bekiendt og Jndløsningstiden overlades til Publikums egen frivillige Medvirkning. De store Pengetransporter, som i denne Tid indbringes til Østerrig fra Frankerig, komme nu Regieringen meget tilpas, at Pengevognene tilforn kiørte i den modsatte Retning var Hovedaarsagen til Finanzernes paafølgende Forvirring. - Endskiøndt Regieringen har i en saa lang Tid befundet sig i den største Pengeforlegenhed, saa finder dog den største Rigdom Sted, hos enkelte Privat-Personer, saaledes er i Mai Maaned død i Wien en nederlandsk Greve Merode, som ikke efterlod sig Arvinger, og denne testamenterede til Stadens Fattigvæsen sin Formue, hvilken beløb sig til over en Million. Den rigeste Privatmand, ikke allene i de østerrigske Stater, men endog i hele Tydskland, er Fyrsten af Lichtenstein, som skal have 1 1/2 Million Gylden i aarlige Jndkomster og hvis Godser ere saamange og saa store, at 297000 Mennesker opholde sig paa dem. Henseende til Landstændernes Forfatning i de østerrigske Stater skeer ingen Forandring, der gives get, men særskildte for enhver Provins. Beskyt nemlig ingen almindelige Landstænder for hele Ri tede ved Keiser Joseph den 2dens herlige Lovbog, ere Undersaatternes Rettigheder og Frieheder fuldkomment betryggede. Men Grevskabet Tyrol har faaet, siden det er kommet tilbage fra Baierns Herredømme under Østerrigs, sin gamle Lands Forfatning igien, blot med nogle Forandringer, som Tidsalderens forandrede Aand udkrævede; denne Landsforfatning har det udmærkede ved sig, 4 Stænder, Adelen, Geistligheden med hele Læ at den er grundet paa en Repræsentation af allerestanden, Borger og Bondestanden; ved Oprettelsen af en Forfatning med Landstænder paa andre Steder, søger man nu at udelukke den anden af disse Stænder. Tyrolerne elske sin Landsforfatning høit og ere det Keiserlige Huus overmaade hengivne; med stor Jubel blev derfore det Keiserlige Patent om Constitutionens Tilbagegivelse modtaget, ligesom ogsaa Keiserens Tale fra Thronen, som han holdt den 30te May i Jnspruck (da han blev paa nye hyldet af sine forhenværende Undersaatter) og som var fuld af faderlige Følelser. - Ved Regierings-Forretninger og ved Reiser har Keiser Franz søgt at formilde Sorgen over sin Gemalindes Død. Fra Jtalien gik Reisen igiennem Tyrolen, herfra har han begivet sig til Salsborg, en anden betydelig Besiddelse, som er vendt tilbage under Østerrigs Scepter, hvorhan ankom den 8de Junii. - Keiserens Datter, Erkehertuginde Marie Louise, som efter Keiserindens Død havde ledsaget sin Fader til Venedig, er vendt tilbage til sine Stater, og er den 12te Mai i Parma bleven hyldet af sine nye Undersaattere. Naades-Beviisninger bleve ved denne Leilighed, forundte Folket, Pengebøder og Procesomkostninger bleve eftergivne. Endeel Statsgodser bleve solgte for at dække Statens Gield. Dagen efter denne Høitidelighed besaae Erkehertuginden det berømte Bodoniske Bogtrykkerie, og Enken Bodoni præsenterede hende et nyt udgivet Pragtværk. Hendes unge Søn, som nu kaldes Francois Charles og ikke mere Napoleon, bliver opdraget i Østerrig og opholder sig paa Slottet i Schønbruun. – Erkehertuginde Clemmentines Formæling er allene bleven opsat formedelst Keiserindens Død. – Hertug Ferdinand af Würtemberg forbliver i sin Post som Gouverneur i Østerrig og Commandant i Wien. –J Følge Keiser Alexanders yttrede Ønske afgaaer Frieherren af Lebeltern, som østerrigsk Minister til Petersborg. – J Wien havde en Deel unge Mennesker exalteret deres tydske Patriotismus i den Grad, at de begyndte at klæde sig i gammel tydsk Dragt; men denne nye Mode fandt ikke Jndgang; Regieringen skal have ladet den hemmeligt forbyde, da denne Udmærkelse kun gav Anledning til Uordener. Og paa Theatret i Leopold-Forstaden ridikulerede man i et satyriske Stykke under Titel af: Gammel tydsk og nyemodisk disse Narrestreger. For at fortrænge de Franske fra deres Jndflydelse i enhver Post, hvori de kunne troe at besidde noget Fortrin, søger man nu ogsaa at hæve de tydske Balletter ved at anlægge en Dandseskole for Børn under Dandseren Horschelts Veiledning, som vækker de største Forhaabninger. – Det vedbliver stedse at være Mode og at tillades i Wien, at man ved Lotterier bortspiller større og mindre Eiendomme, endog Vogne og Heste faaer man paa denne Maade betalt til høie Priser. Wien har nu to Ting at glæde sig til, til de forhaabede gode Virkninger af sin Financeplan og til sin Keisers Hiemkomst, som i en meget høi Grad er elsket af sit Folk. Betragtninger over Naturen.