Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-15
Debatterne om Addressen i de Proceres Kammer ere interessante; Hr. Mendizabal bestræbte sig forgiæves for at faae en Paragraph udeladt, som med en temmelig bitter Bebreidelse omtaler den hengange revolutionaire Krisis, forgiæves forestillede han Kammeret, at en saadan Udladelse var upassende nu da en almindelig Enighed var tilveiebragt, og at den kontrasterer mod Dronningens forsonlige Tale. Hr. Mendizabal erklærede paa Greve Parsents Spørgsmaal, at den portugisiske Legions Marsch vilde ikke blive forsinket. – Til Barcellona er ankommen en Bataillon fra Malaga, og forventes 3000 Mand fra Portugal, som skulle bestaae af frievillige Portugisere og Udlændinger. J Madrid er det meget roeligt, og man erfuld af Tillid til Ministeriet og de Kortes. Provinsialstændernes Forhandlinger. No. 17 af Stændertidenden, indeholder: 1) Den udførlige Beretning om Sagen angaaende er Udkast til Forordning om Afholdelsen af Høst= og Maanedsting paa Færøerne. Forsamlingens Jndstilling var overeensstemmende med den af den nedfatte Kommittee (Tillisch, Krieger og Salicath) afgivne Betænkning og gik ud paa at den tiltraadte alt Væfentligt i Udkastet, og kun henstillede til H. Mis Overveielse, hvorvidt Maanedstings Jndførelse i Thors havn kunde have til Følge, at det circa 1 1/2 Miil fra Thorshavn hidtil afholdte Vareting kunde gaae ind, hvorved endeel Omkostninger ved vedkommende Embedsmænds Befordring til Tingstedet, samt den aarlige Godtgiørelse til den Kongebonde, som afgiver Tingholdet, formeentes at kunne bespares; hvorhos dog bemærkes "at dette Tings Afholdelse beroer paa en gammel Landeskik. - 2) Den foreløbige Beretning om Forhandlingerne ved Forsamlingens Møder den 27de og 28de f. M. Disse bestode i Følgende: a) Kancellieraad Hempel oplæste et Andragende fra Veierne og Maalere i nogle af Fyens Kiøbstæder, som gik ud paa, at deres Embede maatte sættes paa en fastere og bedre Fod, navnligen ved en tvungen Salt- og Kornmaaling. Den Kongelige Kommissarius oplyste, at en saadan Bestemmelse vilde paalægge Handel og Omsætning en unyttig Byrde og være i Strid med den nyere Lovgivnings Grundsætninger, og Forsamlingen antog eenstemmigen at denne Sag ikke egnede sig til Behandlig af nogen Kommittee; b) Justitsraad Salicath forelæste et af ham udarbeidet Forslag til en Petition om at der maatte blive forelagt næste Stænderforsamling et Udkast til en Straffelov, ved hvilken de endnu gieldende Lov-Artikler, forsaavidt deri indeholdes lemlæstende Straffe, ophæves, og passende Frieheds straffe fastsættes for de Forbrydelser, bemeldte Lovartikler angaae. Da den Kongl. Kommissarius imidlertid bemærkede, at den foreslaaede Forandring ikke vil kunne iværksættes uden en Reform i Straffelovgivningen, der maatte omfatte flere Klasser af Forbrydelser, og da Forsamlingen tidligere havde besluttet at andrage om en ny Straffelov, tog Proponenten sit Forslag tilbage; c) Proprietair Langkilde forelagde Forsamlingen Forslag til en Revision og Forandring i Lovgivningen om Fattigvæsenet. Dette Forslag, som han nøiere motiverede og udviklede, blev udførligen giennemgaaet ved et Medlem af Forsamlingen, der bestred det Punkt for Punkt, og stemte imod en Kommittees Nedsættelse. Et andet Medlem yttrede, at der i Grundprincipet for Anordningerne om Fattigvæsenet torde søges en Hovedgrund til de mange Klager, som ideligen fremsættes om Fattigskattens Størrelse. Der tages nemlig ikke Hensyn til, hvormeget enhver Kommune er istand til at præstere; den tvungne Fattigskat hæmmer den private Godgiørenhed og den lette Adgang til Understøttelse af Fattigvæsenet fører til Lediggang; ved en Reform maatte man i det Hele gaae dybere ind i Sagen; han stemte derfor ogsaa mod en Kommittee. Et trediMedlem bemærkede, at Forslaget vistnok fortiente Opmærksomhed, med at Proponenten, da en nye Kommunallov heri Landet kunde ventes, maaskee deri vilde finde Anledning til at tage sit Forslag tilbage. indtil denne var udkommen. Heri erklærede Proponenten sig enig, og tog saaledes sit Andragende tilbage: d) Forligelseskommissair Thomsen oplæste er Forslag til Politievæsenets Skiærpelse paa Landet, især med Hensyn til Samlinger ved Gilder. Et Medlem bemærkede, at det vilde stride imod billighed at sætte Bønderne under et skarpere Politieopsyn, blot fordi der ofte fandt Uordener Sted ved deres Gilder, og fandt i det Hele Forslaget ikke motiveret nok til Behandling af en Kommittee. Et andet Medlem bemærkede, at den paatænkte nye Kommunallov mueligen vilde giøre Forslaget mindre nødvendigt, og Proponenten tilkiendegav, at han tog det tilbage, for enten at see det indstillet under Behandlingen af Kommunallovgivningen, eller for paa anden Maade at faae de foreslaaede Skiærpelser anbefalede til almindeligt Gavn; c) Kapt. Lieut. Recke oplæste et Andragende, fra de Handlende i Slagelse, Ringsted og Sorøe og Ret til at fortolde i disse Byer, de toldbare Varer, som forskrives fra Udlandet og tilføiede, at lignende Andragender vilde indkomme fra andre Byer. Flere ytrede sig imod en Kommittees Nedsættelse; det bemærkedes, at slig Tilladelse vilde være forbunden med stort Tab for Toldindtraderne, da Sikkerheden mod Toldsvig langt fra ikke er saa stor paa Landet som paa Søen. Paa den Erindring, at den attraaede Tilladelse ei vilde kunne gives, saafremt Konsumtionen ophævedes i Kiøbstæderne da isaafald intet Opsynspersonale der vilde findes, udsatte Proponenten Afgiørelsen af Andragendet, indtil Forsamlingen havde taget Beslutning om Forslaget til Konsumtionens Ophævelse i Kiøbstæderne og indtil de bebudede Andragender fra de øvrige Kiøbstæder vare foredragne, idet han forbeholdt sig at omdanne sit Forslag til et almindeligt Andragende fra alle Konsumtionssteder i den omspurgte Henseende; f) Kammerraad Drewsen foredrog en Petition om en Forandring i Henseende til Arbeidet, paa Chauseerne, hvori han indstillede: at Stændernes Forsamling vilde andrage paa: 1) at ikke blot Landet, men ogsaa Byerne i Fremtiden maatte bidrage til Omkostningerne ved nye Chauseers Anlæg, som til Vedligeholdelsen af de allerede anlagte, og 2) at i ethvert Tilfælde Chausseernes Anlæg og Vedligeholdelse maa bortliciteres og de ved dette Arbeide foranledigede Omkostninger indtil videre reparteres paa Hartkornet. Kammerraad Rasmussen tilkiendegav at have et lignende Andragende fra sit Distrikt. Paa den bemærkning af den Kongl. Kommissarius, at Kiøbstæderne allerede toge Deel i Landeveienes Anlæg og Vedligeholdelse efter deres Hartkorn og det første Jndstillingspunkt saaledes maatte gaae ud paa, at Kiøbstæderne skulde bidrage dertil efter en anden Maalestok, tog Proponenten dette Punkt tilbage, for ei at opholde Behandlingen af det andet og vigtigere Punkt. Spørgsmaalet om en Kommittees Nedsættelse blev besvaret bekræftende. Forinden denne valgtes, forelæste, efter Præsidentens Opfordring, Jørgen Mathiesen, et Andragende om Ophævelsen af Bompengene paa Hovedlandeveiene, hvorefter Anders Christensen tilkiendegav at have et lignende Andragende. Det vedtoges, at een og samme Kommittee skulde prøve saavel Drewsens som J. Mathiesens Forslag Kommittee, Friis, Madsen, Povelsen, Rosenørn, Haastrup. g) Justitsraad Povelsen forelæste det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Betænkning i Sagen over Udkastet til en Plakat angaaende Processens Form i Skovforbrydelses-Sager, og Etatsr. Treschow Udkastet til en Betænkning i Sagen betræffende nærmere Bestemmelse: af Jurisdiktionsforholdene i de Sager, der anlægges til Forfølgning af Lovens Overtrædelse. Begge disse Udkast antoges af Forsamlingen. b) Kammerherre, Wegener foredrog som Referent den Betænkning, som Kommitteen til at prøve Kammerraad Drewsens Forslag om Friereisers Ophævelse eller Jndskrænkning havde afgivet. Da Kommitteens Minoritet, Kancellieraad Haastrup og Jørgen Mathiesen, havde erklæret sig for den Mening, at det saakaldte privilegerede Hartkorn burde deeltage i Udredelsen af de Udgifter, som ville være en Følge af, at Friereiserne ikke længer skulle præsteres in natura, men betales med Penge, foranledigedes herved en Discussion, hvorunder navnligen en af Forsamlingens Medlemmer søgte at vise, at det privilegerede Hartkorns Frietagelse for at deeltage i de omhandlede Reiser formeentlig ikke var tilstrækkelig begrundet i Lovgivningen, hvorefter der synes at være saameget mindre Betænkelighed ved at udvide Forpligtelsen til at deeltage i Udredelsen af det Pengebidrag, som maatte træde i hine Friereisers Sted, ogsaa til dette Hartkorn. Den Kongl. Kommissarius meddeelte i denne Anledning adskillige nærmere Oplysninger, hvorefter det blev stillet under Afstemning, om Sagen ikke saavel med Hensyn til dette Punkt, som i Henseende til flere andre Poster i Samme, burde paanye tages under Behandling af Kommitteen, hvilket med en betydelig Stemmefleerhed blev antaget. 1) Forligelseskommissair Thomsen og Sognefogderne Frederik Jørgensen og Hendrik Larsen overleverede Præsidenten forskiellige Andragender og Besværinger for at tilstilles Kommitteerne til at prøve Forslagene om Veivæsenet, Friereiser og den nye Matrikul." Hertugdømmet Holsteens Provinsialstænder.