JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Kongen i Sverrig har forhøiet det Paalæg paa ind- og udgaaende Varer, hvis Beløb er bestemt til at ved ligeholde Fred med de Barbariske Magter, da Jndtag een af samme forrige Aar et var tilstrækkelig. Forhøiningen er 1/4 af det forrige Afgivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Erkehertug Carl forsikkres, at være udnævnt til Gederatissime for alle Keiserlige Armeer saavel i Jtalien som ved Rhinen. Man siger endog at selv Hoskrigsraadet skal expedere dets Sager i hans Navn. Ved Ruinen skal General Mack commandere i hans Navn. Spanierne have, den 12te Februarii, altsaa to Dage førende Engellænderne fratage dem deres 4 Linieskibe, bortkapret Engellænderne 6 Ostindiske Skibe i Nærheden af Cap St. Vincent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Priserne paa de ved Rentekammeret den 15de de li citerede Kornvare, vare saaledes: Rug, a) til Proviantgaarden fragtfrie leveret i April eller Maji Maaned 1797 fra 13 Mk. 14 s. til 14 Mk. 8 s. pr. Td., i August eller September Maaned fra 14 Mk. 7 s. til 14 Mk. 12 s.; b) til Land=Etatens Brødbagning i Dannemark, fra 14 Mk. 5 sk. til 14 Mk. 14 s.; til Dito i Norge; fra 14 Mk. 13 s. til 17 Mk. 14 s.; c) til Drammens Magazin, fra 15 Mk. 4 s. til 16 Mk. Toradet Byg a) til Grynmøllen, frit leveret fra 12 Mk. 15 sk. til 13 Mk. 3 s., til Afhentelse fra 11 Mk. 6 sk. til 11 Mk. 12 s.; Byg til Drammen fra 9 Mk. 14 s. til 10 Mk. Havre til Forraads Magazinerne i Norge fra 7 Mk. 61. til 8 Mk. Alle disse Bud ere approberede, undtagen det paa det toradede Byg, som skulde afhentes der paa Stedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fra Corunna haves den Efterretning, at det danske Skib Socrates fra Eckernførde, ført af Capt. Fabler, er ved Kysten af Avilla forulykket, og at af Mandskabet. som i en Skaluppe vilde redde sig, allene Styrmanden, blev reddet. Skibet, som dog ikke skal være meget beskadiget, blev derefter indbagt i Havnen og paa Eiernes Regning udlosset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Søndagen den 12te Martii om Eftermiddagen Kl. Slet, blev af en Dreng i Størsbøl Bye, Vester Ny kierke Sogn i Ribe Amt funden en Luftmaschine det endnu var heel, men den brændbare Luft fortæret. Man ønskede at vide hvorfra denne var opstegen. Ved Søe=Etaten skal være opdaget nogle ikke ubetydelige Underslæb (den Hamborg Correspondene nævner Seigldugs Leverancen) hvorover skulle nedsættes en Commission og visse Personer suspenderes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fridericia, den 24 Martii. Copulerede: den 22de S. T. Hr. Ritmester v. Hviid fra Colding, og Jomfue Anna Kirstin Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Døbt. Den 16de lod Gjortler Niels Brandt døbe en Datter, som blev kaldet Jngeborg Brandt. Fadderne vare Christopher Kyhn Skoemagers Kone, Kirstina Hilkener, Reeb stager Anders Michelsen, Jacob Windslew og Christian Grønning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fra 21de til 24de, ere 10 Skibe passerede igiennem Beltes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Ved Tallotteriets 572 Trækning i Wandsbek udkom No. 82, 17, 34. 16, 70.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Avertissement. Paa Selv=Eierstædet Søegaard i Huusbye Sogn, Ringkiøbing Amt, er Ladefogden paa TiimgaardJens Christensen Poulsgaards Hustrue Anne Marie Lorensdatter, som Jndsidder død, strax efter Dødsfaldet Anmeldelse, blev den 3die f. M. Stervboets Tilhørende vagisteret og vurderet paa en Gang, samt den 28de f. M. ved offentlig Auction bortsolgt efter Enkemandens Begjæring, da Boet saa got som befandtes Værgesløs og meget uformuende siden dens hele Formue et blev udbragt til meere end 13 Rd. F. 3 Mk. 5 sk. Heraf sees at ingen Arv kan ventes, da angivne Begravelses Omkostninger, næsten ene opløber til Boets fulde anførte Jndtægts Sum, uden at tale om dette Avertissements, Skiftets og Auctions Bekostninger m.v.; Meensda Enkemanden i Gaar under 30te Dags Forretningen til kiendegav, at hans afdøde Hustrue havde (førend de samt te mentraaede i Ægteskab) en Slegfred=Søn ved Navn Mads Af Davidsen, som skal være over 30 Aar gammel, hvis Opde holdsted nu er og endeel Aar har været ham ubevidst; saa uagtet Boets ringe Tilstand, bliver fornævnte Mads Davidsen som anmeldt eeneste Arving, tilligemed Stervboets Crede og Debitorer, herved 3de Gange i Raad udi Riber Stifte Adresse Aviser, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med he 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde eller mode lade udi m. Sognefogden Christen Felds Boepæla Madom Sogn og By bemeldte Ringkiøbing Amt næstkommende 30te Maji om Formiddagen Kl. 10 Slet, da en Skiftesamling efter bemeldte i Afdøde der den Tid er berammet, under hvilken enhver Ved st kommende anmodes, at lagttage de Pligter han skylder slig de et Stervboe, da han derefter kan vente sig den Ret Lovene, hiemler ham; Og bliver Skiftet om muelig samme Tid Luttet. Pallisberg, den 8de Martii 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Paa høie Skifte Retten S. T. Hr. ved Etatsraad og Amtmand Hansens Vegne, som Committeres paa J. R. Linnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Paa Stamhuset Nør holms Gods i Nersberg Sogn og Bye, Ribe Amt og Stift, døde den 27de Jan. d. A., de Aftægtsmanden Hans Svartzes Hustrue, Mette Tomas ch datter, uden Livsarvinger. Efter de nærværende og til 4 30 Dagen mødte Udarvingers Forklaring, skal den afdøde Kone have havt en heel Broder, Thomas Tomsen, for en 15 Aar siden boende i Amsterdam, og den Tid havde en Som Johannes Tomsen, hvis Moder, bemeldte afdøde Kones Halvsøsterdatter, Cathrine Magdalene Bereicht, da var S. død; men som man nu ikke vidste, om enten Fader eller Søn og endnu er i Live, eller hvor opholder dem. Saa, da Stærvboet intet andet Proclama taaler at bekoste, bliver de, eller om ere døde, deres Arvinger, saavelsom og flere end de allerede angivne Arvinger efter fornævnte afdøde Mette Tomasdatter maatte være til, herved 3de Gange i de Kiøbenen havnske Berlingske og Riber=Stifts Aviser, samt den Alto stnaiske Mercur, indkaldede at møde og legitimere sig, inden de Tider Lovene foreskriver, enten i Stervboet eller hos Skifteforvalteren paa Norholm ved Varde. Norholm, den 2den Martii 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Paa Skifte Forvalterens bil Vegne, som Fuldmægtig i L. Batter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Det er afgjort, at Carnet, som Medlem af Velfardscommitteen, aldrig handlede i Forstaaelse med sine grusomme Colleger. De frygtede hans Lemfældighed. Tilsidst kunde han ei længere tilbageholde sin Afsky, da Roberspierre engang talede om, at man maatte give National=Hevnen en stærkere Sving, svarede Carnot Du er intet uden en feig Tyrann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Feldttoget af Republikens 2det Aar var hans Plan, Han var med i Spidsen i Slaget ved Maubenge, og commanderede een af de Colonner, som med Bajonet ten borttage den Post af Wanigny. Medens det tredie Feldttog varede var han sat udaf Virksomhed. Jntriganter og onde Menneskeer toge falske Masker for, og undertrykkede ham ved ondskabsfulde Denunciationer. Europa mærkede det nok; vi tabte Slag, vi capitulerte ligesom Overpundne; Spanien betalte os intet for vort Blod; Fiendtlige Fanger talede den Tid, ved deres Udvexling, bestandig med de Franske Officierer om, at man skulde bortskaffe den ondskabsfulde, æresyge og grusomme Carnot. De indvortes Fiender hadede ham ligesaa meget. Han havde viist paa sine Sendelser, at han ei duede til at være Chef for Tyrannerne. Da han blev ganske afhængig, erholdt en stor Magt og kunde handle efter sit Hierte, da fornyede han sin Pagt med den fornuftigere Deel af Nationen. Det Partie, som havde gjort Regning paa ham, fandt i ham dem heftigste Modstander. Han forsagede dets Tilhængere fra deres Æmbeder. Engang roesde sig een af dem for ham, at han havde været en inderlig Ven af Roberspierre, Carnot gav ham pludselig Blæk og Pen; "Den undertegn hurtig Deres Afskeedlig sagde han. Overhoved bibragde Carnot dette Partie altid de første Stød, saa ofte det rørte sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Høiesterets Domme: Onsdagen den 8 Februarii. Schønheyder.) Regimentsqvarteermester Frederich Berger, contra Brorson Fuldmægtig Hans Ramløse, som Mandatarius for Jøden, Salomon Jsaachsen i Kiøbenhavn. Oprindelsen til denne Sag bestod derudi, at Salomon Jsaachsen havde omtrent midt i Aaret 1776 tilsendt Citanten en Fuldmagt, for at lade inddrive hos Cay Adolph. Petersen, den Summa 850 Rd. dansk Courant med Renter, ifølge fornævnte Petersens og Johan Friderich Babstes under 14 Mai 1772 udstædte Bodmeriebreve, hvorudi de have forpligtet sig, cen for begge og begge for een, siden Babst var død og for lykket paa Reisen fra Kiøbenhavn med videre. Ved St. Croix Landstingsdom af 6 Augusti 1794 var Citanten tilfunden, til Fuldmægtig Ramløse som Mandatarius for Salomon Jsaachsen, at betale 1887 Rd. dansk Courant, som er Capital og Rener til sidste April 1790, hidrorende fra et af Cay Adolph. Petersen og Johan Friderich Babst under 14 Mair 1772 til Jsach sen udstædt Bodmeriebrev, forfalden til sidste April 1773, og af bemeldte Berger i Aaret 1776 modtaget til Jncassation, med videre 5 pro Cento Renter af den Sum 1020 Rdli dansk Courans fra sidste April 1790, indtil Betaling skeer, samt at er statte Contra Apellanten Processens Omkostninger skadesløs for begge Retter, hvorunder Procurator Salarium for Underretten fastsættes til 30 Rd. og ved denne Ret til 50 Rd. Hvilken Dom deels konfirmerer, deels forandrer Christiansteds Byetingsdom af 2 April 1792. Dom: Regimentsqvarteermester Frederich Berger bør for Salomon Jsaachsens Tiltale i denne Sag frit at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits=Cassen. betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Torsdagen, den 9 Februarii. Klingberg.) Byefoged Hans Cramer Winding, som Fuldmægtig for afg. Etatsraad Georg Hofts Efterleverske, contra Rottbøll ) Procurator Johan Ludvig Rosenstand Goiske(Denne Sag undstod af en Ballance, til Beløb 283 Rd. 4 Real 2 Stuer om Jndstevnte er skyldig paa en af ham til afg. Etatsraad Høst under 8 Januarii 1788 udstædt Extra Rets Pante Obligation for 400 Rd. vestindisk Courant. Herom, er ved Christiansteds Byetingsdom af 9 Augustii 1794 saaledes dømt: at Procurator Rosenstand Goiske bør, imod Opleverelse af den under denne Sag paastevnte Obligation, betale til Byefoged Winding, som Fuldmægtig for Etatsraad Høst, dem efter fremlagt Regning endnu skyldige Balande til 25 Junii sidstledem 283 Rdlr. 4 Real 2 Styver med lovlig 6 pro Cento Renter deraf fra Stevningens Dato den 9 Junii 1794 til betalt, samt denne Processes Omkostninger skadesløs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Derimod var ved St. Croix Landstingsdom af 5 November samme Aar kiendt: at naar Procurator Rosenstand Golske aflegger sin korporlige Eed: at de 200 Rd., han har sendt til afg. Justitsraad Schwartzkopff, som Fuldmægtig for Etatsraad Høst, er ene og allene i Afbetaling paa den udstædte Obligation, og ikke paa nogen anden Transaction, bør han, mod at udbetale Ballancen 21 Rd. 4 Mk. 3s med Renter 6 pro Cento. aarlig fra 25 Junii a. c. indtil betalt, for Byefoged Windings Tiltale i denne Sag frie at være, med videre, men tro ster han sig et til at aflægge denne Eed, bør han til Byefoged Winding i Qvalite som Fuldmægtig, betale den paastevnte Ballance 283 Rd. 4 Mk. 4 s. vestindisk Courant med 6 proCento aarlige Renter fra 9 Julii a. c. indtil erlagt, mod Opleverelse af Pante Obligationen, samt denne Processes Omkostninger for begge Retter skadesløs.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Dom. Byetingsdommen bør ved Magt at stande: dog faaledes: at Procurator Johan Ludvig Rosenstand Goiske udi Processens Omkostninger for alle Retter betaler til afg. Etatsraad Georg Høsts efterladte Enke og Arvinger 150 Rd. dansk Courant. Saa betaler han og til Justits=Cassen for unødig Trette 24, Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fredagen den 10 Febuarii. Klingberg.) Proprietair Johan Lange, contra Schønheyder, Auditeur samt Bye og Herredsfoget SanmelGottlil Dedlau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
(Jndbemeldte Sag angik Auditeur Dedlaus formeentlig begangne Rettens Fornægtelse i ikke at ville meddele Citanten, beskreven en den 28 September 1793, efter Reqvisition af Geheimeraad Scheel, men formeentlig uden Citantens Tilvars ling, afholdt judicial Forretning ved Havet eller Mundingen, af Wester Aabye Aar, angaaende nogle af Citanten nedrammede Rusepæle og iværksat Fiskerie i Anemundingen paa et Sted, hvor Citanten og afdøde Fader, som Eiere af Rødkilde, formeente at have eiet og havt Havnestæd til deres Skibe og Fartøier langt meere end Hævstid. Citanten havde derfor formeent sig nødsaget til ved Stevning til Fyenboe Landstingsret af 20 September 1794 at indstevne Anditeur Dedlau for Rettens Fornægtelse; men Landdommerne have ved Dom af 29 Julii 1795 frikiendt Dedlau for Citantens Tiltale i denne Sag, og derimod tilfunden denne at betale til Jndstevnte denne Jndstevnings Bekostninger med 8 Rd. samt til Justts=Cassen saa meget, som Dommen og Seglet koster 4 Rdlr. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betaler Ti tanten som Tabende 5 Rdlr. Klingberg ) Proprietair Johan Lange, contra Schønheyder) Geheimeraad Hr. Frid. Christ. Scheel, Schønheyder) samt bemeldte Auditeur Dedlau(Denne Sag betræffer bemelte Auditeur og Herredsfoged Dedlaus formeentlig begaaede Rettens Fornægtelse, ved ikke at ville vige sit Dommersæde i en imellem Cikanten og Geheimeraad Scheel svævende Sag, angaaende nogle Pæles Nedrammelse og Fiskeries Jværksættelse af Citanten i Havet ved Aarmundigen af Wester Aabye Aar, m.v. Ved FyenboeLandstingsdom af 25 Martii 1795 er Auditeur Dedlau dømt at udstæde den af ham den 12 Januarii 1795 angaaende Dommersædet afsaade Kiendelse in Forma beskreven, samt betale til Citanten denne Jndstevnings Bekostninger med 8 Rd. hvorhos Citanten er forbeholdet sin formeentlige Ret til at paaanke bemeldte Kiendelse ved aparte Landstingstevning, ifald han dertil endnu skulle finde sig beføiet. Derimod havde Herredsfogden Auditeur Dedlau ved forbemelte Kiendelse af 12te Januarii 1795 eragtet: at han ikke fandt sig pligtig, men holdt det uforsvarligt, imod Geheimeraad Scheels Protest og Erindringer, at vige sit Dommersæde i denne Hovedsag) Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Proprietair Johan Lange til Geheimeraad Hr. Friderich Christian Scheel med 60 Rd. Saa betaler han og til Justitz Cassen for unødig Trette 24 Rdl., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. Klingberg) Proprietair Johan Lange, Schønheyder, Geheimeraad Hr. Frid. Christ. Scheel, Schønheyder.) samt bemeldte Anditeur Dedlau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
(Nærværende Sag vedkommer et fra Geheimeraad Scheels Side passeret Forbud imod et af Citanten tilstevnt SitutionsKarkes Erhvervelse til Albetiening udi en imellem Patterne ved Retten svævende Eiendomstrette, angaaende nogle Pæles Nedrammelse ved Havet eller Aaemundingen af Wester Aaboe, Aae, med videre. Ved Fyenboe Landstings Dom af 28 Octb. 1795 er dømt at de af Auditeur Dedlau den 26de Januarii og 11e Maji d. A. afsagte og her for Oberretten den 5te Junii s. A paaankede Kiendelse bør i alle Maader ved Magt at stande, og betalet Johan Lange denne Processes Omkostninger for Landstinget til Geheimeraad Scheel med 12 Rd. Herredsfogden bemeldte Auditeur Dedlau har ved Kiendelse af 26de Januarii 1795 eragtet: at han ikke dristede sig til at afvise Sagen, efter den Paastand, som Lange ved Fuldmæglig har ladet nedlægge, men tillog samme fremmet; og ved en senere Kiendelse af 11te Maji eragtet at han ikke saae sig pligtig til, men holdt det uforsvarligt, imod Geheimeraad Scheels Erindringer, at vige sit Sæde i denne Hovedsag, men tilholdt Johan Lauge at fremme denne, med unyttig Viidrløftighed fra hans Side forhalede Sag.) Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Prycesses Omkostninger betaler Proprietair Johan Lange til Geheimeraad Hr. Friderich Christian Scheel med 60 Rdl. Saa betaler han og til Justitz=Cassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. Klingberg ) Landsdommer Gustav Ludvig Baden, contra ved Jndlæg ) Landsdommer Ferdinand Tøttrup (Denne Sag bestod deri at Birkedommer Dall deels som den beskadigede Part, deels som Actor havde saggivet Huusmand Christian Clemmensen, i Anledning af, at denne formeentlig skulle have efterskrevet Dalls Navn paa et Brev, og derved erholdt 56 Rdlr. hos Kiøbmand Diderichsen junior i Nachschou. Ved den af Landsdommer Baden, saa Byefoged i Machschou, og Meddomsmænd givne Dom af 17de November 1794 er Christian Clemmensen frikiendt for Actors Tiltale a denne Sag, og Birkedommer Dall at betale Clemensen til Erstatning 50 Rdl., samt under en Mulct af 3 Mk. til denne for hver Dag han har siddet denne Dom overhørig, at udlevere ham hans Gods og Jndboe i den Stand det beviislig var ved Arresten, enten in natura, eller efter uvillige Mænds Vurdering, og endelig at betale alle de paa denne Action og Clemensens Arrest medgaaede Omkostninger. Derimod havde Landsdommer Tøttrup inden Lollands og Falsters Landstingsret ved Dom af 24 Junii 1795 kiendt ovenmeldte Byetings dom at være uefterrettelig, og hiemviist Sagen paa vedkommende Underdommers, Meddomsmænd, samt Actors Bekostning til nye Foretagelse og lovligere Omgang, saavel i Henseende til alt det, som kan tiene til Beviis og Oplysning under Sagen, som i Henseende til de af Christian Clemmensen, havngivne Personer. Dom;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Landsdommer Ferdinand Tøttrup bør paa nye foretage sig denne Sag, og derudi efter de fremlagte Beviisligheder, endelig kiende og dømme. Rottbøll ) Qvæghandlerne Paaske Paaske, Peder Nielsen, Lars Mortensen, Tobias Christopher sen, Thomas June, Johannes Hermansen, og Rasmus Christensen, contra Handels Gartner Mohr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
(Nærværende Sag angik, at Indstevnte har optaget 60 Stykker Qvæghøveder Citanterne tilhørende, som var indgaaet i hans Hauge, samt hvad Erstatning han kan tilkomme for den tilførede Skade m.v. Ved Kiøbenhavns Giæsterets Dom af 5 Januarii 1795 er dømt: at naar Jndstevnte betaler til Citanterne 218 Rd. 4 Mk. 10 en halv Skilling, bor han for deres videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Dom. Giæste Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betale Citanterne som Tabende 5 Rd. Klingberg) Musikant Henrich Hansen, contra Jngen mødte. Niels Nielsen, Hans Rigelsen og dennes Karl Diderich. (Anledningen til denne Sag var, at de Jndstevære, da Titanten om Natten imellem den 29 og 30 Mai 1794 gik fra Kroemand Marqvart Jessens Huus i Møgelsynder og ville gaae hiem havde fulgt efter ham og uden for hans Huus nedstadt ham og sønderslaaet hans eene Been; samt den Citanten derfor formeentlig tilkommende Badskiærlon, Kost og Erstatning m.v. Ved Møgeltønder Politierets Dom af 5 Augusti 1795. vare de Jndstevnte tilfundne at betale Citanten i Badskiærløn. Kost og Tæring for den Tid han har lagt under FeltskiærsHaand 48 Mk lybsk 2 s. og i nogenledes Reparation i Penge, 4 Rd. tilsammen 20 Rd. 2 Ls. Derimod var ved Amtmandens Resolution af 1ste September 1794 de Jndstevnte frifunden for Citantens Tiltale i denne Sag, samt den idømt og paastaaede Erstatning, og ophævet Processens Omkostninger; men derimod tildømt Birkedommer Grynan, som ikke har holdt sig Placaten af 9 April 1783 efterrettelig, at betale en Mulct til Justits Cassen af 100 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Dom. Denne Sag afvises. mødte selv ) Procurator Haagen efter Kongelig Be) faling, contra Wivet. ) Arrestanten Jonas Gustavesen. (Sagen angaaer det af den Tiltalt begangne Tyverie. Han er derfor ved Fridericia Raadstuedom af 24de November 1796 dømt at arbeide 6 Aar i Kiøbenhavns Fæstning, samt betale Jgield til Vedkommende, med videre. Ved Bytingsdommen af 10de October f. A. er han tilfunden at kagstryges og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt betale Jgield til Vedkommende, og de paa Sagen anvendte Bekostninger.) Dom: Raadstuerettens Dom frafaldes; hvorimod Jonas Gustavesen bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar. I Henseende til Erstatningen af det Stiaalne, samt de Jonas Gustavesen idømte Omkostninger bør Byetingsdommen ved Magt at stande. Endelig bør saavel Raadstuerettens Tilforornede, saa mange som i Sagen dømt have, som Byefogden Raadmand Hans Buhl, for ikke at have efterkommet den dem i Forordningen af 3 Junii 1796 dens 35 s. paalagte Pligt, bøde til Fridericia Byes Fattig Casse, de første 20 Rdlr. og den sidste ligeledes 20 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Kongelig alleCesseNo. 25 Tiirsdagende Disse Aviser udgives 2 gange ugentlig, for 1 Coblenz, den 11 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Værkerne af det Neumieder Broehovede ere nu fuldkommen satte i Stand igien og forøgede. Forstandsingerne ved Trier har man begyndt med igien, ligesom med dem her paa Petersbierget. - Alle Tømmerfolk af vor Bye og omliggende Egne ere satte i Reqvisition, for at istandsætte Broerne over Rhinen. Det synes altsaa at en Overgang over Rhinen ikke er langt horte. Man siger, at medens Armeen rykker frem fra Dusseldorf, skal General Hoche, med 15000 Mand gaae over Rhinen, ved Neuwied. - Man venter endnu den Brester Kyst=Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Frankfurt, den 14 Martii. Det synes at Faren ved Rederrhinen dog endnu ikke maae være saa meget nær, siden den commanderende General næsten daglig opholdersig her, endskiønt hans Hovedqvarteer endnu er i Diet. - Frantsosernes Plan, synes at være, med Magt at trænge frem fra Dusseldorf, og med et andet Corps at gaae over Rhinen ved Neuwied, for at falde Tydskerne i Flanken. Ved Overrhinen er alting roligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Batzen, den 5 Martii. General Liptavs Hovedqvarteer er endnu bestandig 3 Salum. I de sidste 8 Dage have Frantsoserne paa alle Punkter gjort adskillige Forsøg for at trænge frem til Baben, men ere bestandig blevne drevne tilbage. Vore Landskytter holde sig saa brave, at Officiererne ere fuldkommen tilfreds med dem. De have i disse Dage gjort 17 Franske Officierer og 71 Gemene til Fanger. J Fægtningen ved Montecoran have Frantde privilegerte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Syer. Tres 28de Martii 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmenhoft i Fridericia. i dette Øieblik at Frantsoserne ved Piavefloden ere blevne soserne tabt henimod 800 Døde. Man forsikkret slagne og at man har gjort 1000 af dem til Fanger. (Denne Efterretning behøver nok nærmere Bekræftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
En anden Tyroler Efterretning taler ogsaa om at derved Plaven ere forefaldne nogle Skiærmydsler, til Frantsosernes Tab, men uden nærmere at angive Tabet.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-28
Fra det Maillandske, den 11 Martii Den store imod Tyrol og Friaul bestemte Franske Armee organiseres daglig meere, og en stor Deel af de 32000 Mand, som til dens Forstærkning, komme fra Rhinen og Frankerigs Jndre, er allerede marschert igiennem Maylland. - Man forsikkrer at man med det første vil udføre en stor Plan. - Buonaparte ventes til Maylland. En Division af den Armee, som truede Rom, gaaer nu til Treveso. De øvrige Tropper blive under General Vanbois=Commando saa længe i de erobrede Provindser af Kirkestaten, indtil Paven har opfyldt alle Fredsbetingelser. I Verona troer man at Frantsoserne agte at erobre bispedømmet Brixen, og Nederkærnthen og saaledes at adskille den Tyrolske og Friaulske Keiserlige Armee. En anden Colonne skulde da, understøttet af en liden Flaade, som man siger at den allerede bliver udrustet, søge at trænge inds Friaul og at besætte Triest.