JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Det med samme forbundne ReiseunderstøttelsesFond har 500 Rbd. Sølv, i lignende Obligationer og 58 Rbd. 30 s. i Repræsentativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Det bliver i Børsen Halles Abendzeitung, No. 4832 fortalt, at man i No. 11 af den Aalborgske Avis har seet 2 1/2 Spalte ledige, blot med det Ord: Censurhul. Dertil føres den bemærkning: dette har været saa meget Mere, paafaldende, da i de kongelige danske Stater, ingen Censur hersker. Signalistens Forehavende. Hvad er Publikum, Høre hine Personer, og de udenfra Jndkomne til Publicum, eller til de Stemmeberettigedes Tal, og mange flere Spørgsmaale frembyde sig, som det er for vidtløftigt her at udvikle. At Dagen, hvis Beretning i det Hele var kort, har forbigaaet hiint Optrin, kan vel have sin Grund i at man har anseet det for at være af den Natur, at det ikke fortjente at ændses. Om den, der udbragte Signalet, behageligen nævnede sig eller af dem, der kjendte ham, blev nævnt, kom mere Lys i Sagen. Da det i Kjøbenhavnsposten er sagt, og her eftersagt, at hans udbragte Leve Siboni synes at være skrømtviis udbragt, saa synes deri at ligge en Opfordring til ham om at staae frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Blandede Efterretninger. Den brittiske Sømand paa Landjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Den berømte Reisende, Hr. Edvard Ruppel, ventedes i de sidste Dage af November f.A. tilbage til Frankfurt am Mayn. Ved en enstemmig Senatbeslutning er der blevet ham bevilget en aarlig Understøttelsessum af 1000 Fl. for et Tidsrum af 7 til 8 Aar, saavel i Betragtning af hans sidst erhvervede Fortjenester, som for at sætte ham, overensstemmende med hans Ønske, istand til at fortsætte sine videnskabelige Reiser og Grandskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Over Walter Scotts nyeste Fortællinger: Krøniker fra Conegate, hvoraf 1ste Afdeling, oversat af A. P. Liunge og Pastor Brog ger, i disse Dage er udkommen paa Boghandler A. Soldins Forlag, læses en meget anbefalende Bedømmelse i det engelske Tidsskrift: London Magazin. Walter Scott hedder det deri, synes i dette Værk, at have gjenvundet sin Ungdomskraft. Atter uovertræffelig, atter besjelet af den Aand og rig paa den Kundskab om sit Æmne, hvorved han altid henriver sine Læseres Følelser, har han udført disse Fortællinger, der ere indfattede i en med megen Kunst og Omhyggelighed udarbeidet Ramme, med den i Lue farver dyppede Pensel, som man ikke altid gjenkjender i hans sildigere Arbeider. Han har igjen betraadt sin Fædrenebund - Begivenhederne foregaae for størstedelen i Skotland og hvert Skridt, han giør, er raskt og kraftfuldt. - En lignende Dom fældes over dette Værk i Edinburgh Magazin, der regner det blandt Walter Scotts heldigste Arbeider og anseer Jndledningen, der optager de syv første Capitler, for den bedste han har skrevet til nogen af sine Romaner. Strøetanker. (Meddeelt af Sp.) Det er et grusomt og lumpent Ønske at ønske Krig imellem Nationerne, og naar dette Ønske har sin Oprindelse i den gemene Egennytte, som, f. Ex. at vore Producter fandt bedre Afsætning, og altsaa stege i Priis, saa er det tillige det lumpneste af alle Ønsker. - En Krigen derimod en Forsvarskrig for at hævde Menneskehedens uafhændelige Rettigheder, da er den et nødvendigt Onde, og maae foretrække en skændig og Menneskeheden vanærende Fredstilstand. - J saadan Tilstand levede Grækerne førend Opstanden mod Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Kjøbenhavns Børs, d. 19 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 220. Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 156 166 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 1/251 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 85 185 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 77 1/2 77 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-19
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. 113 3/4 113 1/2 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 98 98 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 106 106 1/2 i Banco- i Banco. 4 pC. Dito nye . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 59 1 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 16. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 Februari 1828. Familien fra Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Uagtet Tydskland ikke besidder ringere forraad af større lexicalske Hielpemidler til at lære det latinske Sprog, end af grammatiske, har man dog forlængst indseet Nytten og Nødvendigheden af mindre Lexica i dette Sprog, ligesom i de nyere Tungemaal, deels for Begyndere, og dem, som ei formaae at kjøbe de større Ordbøger, deels for Elskere af Sproget, som ikke attraae at skrive det, men blot at veilede sig ved Læsningen af de romerske Classikere, saavelsom andre Forfattere, der have skrevet paa Latin, og til den Ende ønske den muligste Fuldstændighed af Ord uden at fordre nogen betydelig Mængde af Citationer fra Skribenterne. At de samme Hensyn finde Sted hos os, er aabenbart. Jeg troer det derfor, efter Raadførsel med kyndige Sprogmænd, hensigtsmæssigt, at udarbeide et saadant mindre Lexicon, som med Fuldstændighed forener Korthed og billig Priis. Det vil gaae Middelveien mellem de tydske Lommelexicas summariske Korthed og øiefordærvende Tryk, og det badenske Lexicons Vidtløftighed. J Hensyn til Ordenes Følge agter jeg at bruge samme Methode, som sidstnævnte Ordbogs høitfortjente Forfatter fulgte i bemeldte Verks første Udgave, nemlig at classificere Or denne efter deres Afledning, og at henvise til Primitiverne, paa de Steder, hvor de afledte Ord efter Bogstavordenen hensættes: en Fremgangsmaade, som af kyndige Lærde og Lærere, ansees hensigtsmæssigst, da den baade kan tjene for Begynderen og for den i Sproget mere Øvede. Badens, Bauers, Forcellinis, Krafts og Schel lers Ordbøger ville blive lagte til Grund ved Udarbeidelsen af den latinske, og de fortrinligste danske Forfatteres ved den danske Deel. - Størrelsen af det hele Verk vil udgjøre i det Høieste 75 a 80 Ark, som leveres, for at befordre Afsætningen, for 8 s. pr. Ark paa godt Trykpapir med tydelige Typer, og correct trykt, i hvilken Henseende den muligste Omhyggelighed skal vorde anvendt. - Prøveark ville om føie Tid kunne faaes, og udbeder jeg mig inden Trykningen begynder, Saakyndiges Erindringer meddeelte, om hvad i en eller anden Henseende kunde være at forbedre ved Verkets Materie eller Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
For Jkke=Subscribenter bliver Prisen en Fjerdedeel høiere end den i det foregaaende ommeldte. Paa 6 Exemplarer erholde Subscribenterne det 7de frit. J. C. Lange, Redacteur af Tidsbladet Ny-Freia, Springgade, No. 40, 1ste Sal. C. S. Efterat denne Jndbydelse var reen skreven til Bogtrykkeren, gjorde en Sprogmand, hvis Erfaring som Ungdomslærer giver hans Mening dobbelt Vegt, den bemærkning, at en Ordbog i reen Bogstavfølge er baade mest afsætlig, og meest gavnlig, Afledsfølgen derimod er kun for Sprog grandskeren." Jeg vil nu oppebie, om andre Stemmer ville erklære sig afvigende, og paa hvilke Grunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Handelsmand Koested, til hans Correspondent i Hjarbek. Bevares Hr. Patron Læser man ikke Avisen 1. - Et vakkert Blad med store Kundskaber og meget mere end vi Andre vide - fuldt af Literatur og Moerskabs=Læsning; men ikke frit for Chicaner. Der staaer nu indført det nye Toldhuus i Aalborg, og gjør en Pokkers Blæst for ingen Ting - Hvad er det saa mere en opsmurt Unge af den gamle Siseboe, som jager Skræk i Folk – jo jo! jeg kjender nok Krudet fra gamle Tider. Poeten er gal og hver som synger hans Vise. Hvad vente godt Folk af slig Afgudsdyrkelse? Han lader sig vel nøie med Sang og Hurra, jo Men, han ligner sin Moder, visiterer med største Ondskab, sparker os Andre for Nørrer. "Til Nibe, til Nibe I Halunker. - Saadant er Omqvædet paa Visen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
De bestilte røgede Helt følge i Omslaget Læs selv, og send dine Tanker tilbage med De, thi ogsaa "J Jndvaanere af Hjarbek og all borgerlig Næring vesten for Grundene er bandlyst til Nibe. - Gud frie os. - Forunderlige Ting passere i denne Tid, men jeg blæser i Tyrken og Mad. Catalani, og Til Underretning for de Læsere, som ikke holde Aalborg Stiftstidende, anmærkes: at i samme findes indrykket en Sang, afsjungen i Anledning af det nye Toldhuses, Jndvielse i Aalborg, hvori blandt andre findes følgende Strofer, der synes at have ærgret den ærlige Koested: Gid Liimfjords Bølge kysse maa Rigladte svære Skibe, Naar Huset først maae Tolden faae Lad dem saa gaae til Nibe. holder mig til Tobaks=Fabriken paa Morsøe - En herlig Tobak baade for Borgere og Bønder, Enhver til Fornøielse, og indenlandske Vahrer desuden. Sligt vil svie til de storsnudede Hansestæder - skader paa min Sallighed ikke. Liimfjorden er ganske stille. Jngen Bevægelse i nogen Ting. Skuderne raadne af Kjedsommelighed, og Aalborg vil ikke tabe paa Kornet - En slet Tænkemaade - Jngen Krig Jngen Kapere - Jngen Strandninger - Jngen som consulerer, og Translateurer er reent tilovers. - Ja den Gang blæste det af et andet Hjørne "Til Aalborg, til Aalborg mine Herrer!" nu skriger man til Nibe, til Nibe J Slyngler! Gud straffe dem for slig raaden Tale, thi Øvrigheden vil ikke, og selv mangler jeg Kræfter. Jøvrigt gode Udsigter, Kartofler bringes, og ædes af Mennesker og Qvæg; Øl kan brygges til Nød *); men Melken falder lidt vandet – Gulerødder haves i Mængde, og Træer af alle Slags baade i Kaalhaver og Sandflugten. J Gaar sprang en Læst Sild af sig selv paa Land og skreg efter Salt og Tønder; men vi have ingen **). - Forventende os at de komme til bage næste Aar, behøve de ikke at ædes af Svinene. Helten er ogsaa meget velvillig, stikke Snuderne op, og sidde døde i Jsen - En god Skik, hvormed han kom i Vane i Fjor, ogsaa en god Han deel, som koster ingen Besvær, men spises begiærlig med Smør og Pebber. At Torsken tager Overhaand er ikke vor Skyld - Den indbyrdes Underviisning er indført i begge Byens Skoler, og hvad Marsviin betræffer, da er det Løgn, som skrevet staaer i Avisen ***) - her er intet Compagnie - Han gaaer vor Dør forbi, og blæser os et Stykke - styrer faa øster paa, og siges at æde Silden. Bravo! ad Nibe, ad Nibe, af Nibe til, J Æsler, og deler Profitten med Aalborg. Flittig Hilsen fra Else og Aulalia; men glem ikke de nymodens Træskoe fra Viborg, med Fodbladet af Læder og Krand*) At brygge Øl af Kartofler blev prøvet med Held i det forgangne dyre Kornaar. **) De omtalte Sild vare Brislinger, hvoraf en stor Mængde bleve opkastede af Fjorden i Bugten ved Thisted. *) Viborg Samler. sen nettet til Foden - En herlig Opfindelse for vaade Fødder - De give 12 s. paa Parret, og betrædes af Alle, endogsaa af de naadigste Fruer Meld det til Viborg og lad dem skynde sig: thi Søgningen er stor i disse fugtige Tider. Din sande VenKoested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Blandede Efterretninger. System for Sweriges Hastkultur, er Titelen paa et Skrift, som nylig er udkommet i Boghandelen, og hvis Forfatter er Generallieutenant Greve Bjørnstjerna, Chef for Stutterivæsenet i Sverrig. Vi udtegne deraf de Notitser: at Sverrig udbetaler aarligen en halv Million Rdl. Banko til Udlandet for Heste at Antallet af Heste i Sverrig regnes til 376000, at deraf antages en tredie Deel, eller omtrent 125000, dagligen at være i Arbeide. Forfatteren dadler meget de danske og holstenske Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Skriftet er Anmelderen kun bekjendt af det Svenske Tidsskrift Journalen, i hvis No. 36 for dette Aar mere derom kan læses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
J Christiania forefaldt den 4 Nov. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
nogle Pibnings-Optrin som have havt mærkelige Følger. Theaterdirektør Strømberg havde valgt, et Stykke af et kritisk Emne: Norges og Sverrigs Forening, hvilket Stykke skal have været slet og vakte Misfornøielse. Nu er udkommet et Skrift med Titel: Undersøgelseskommissionens Forhandlinger i Anledning af det Forefaldne i Christianias offentlige Skuespilhuus d. 4 Nov. 1827. Udgivne af Christiania Byes Formænd. 10 Ark 8. 48 Skilling. Det forefaldne havde ved den ligesaa upassende som fejlagtige Maade, paa hvilken samme i offentlige Blade er fremstillet, baade i og udenfor Riget vakt en særdeles Opmærksomhed, og derfor ansaae Formandskabet for Christiania Bye, paa hvis Jndvaanere ved denne Leilighed er kastet Skygge, det for sin Pligt at offentliggjøre de i Anledning af Begivenheden passerede Retshandlinger, for at Enhver, som det maatte interessere, derved kunde erholde fuldkommen paalidelig Underretning om denne Sags virkelige Sammenhæng. Vi henvise vore Læsere til dette Skrift, som vel vil være her at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 219. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-23
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R., Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. na. - 165 1/2 156 Rbd. Sdl. 50 160 3/4 Rbs. Tegn. 8585 1/2 Rbd. Sedl. 77 1/278 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. 112 3/4, 113 Sedler. 9898 1/2 Rbd. r. S. 106 1/2 - i Banco. 98 1/2 99 i Banco. i Sedler. 59 - L. Sterl. Ogsaa denne Gang maa det fra Hr. J. C. Lange indsendte i sidste Nummer ommeldte Stykke. udeblive af Mangel paa Plads, hvilket og med nogle flere meddeelte Stykker er Tilfældet. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 17. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Februari 1828. Et Vivat paa Kongens Fødselsdag den 28 Januar 1828. (Oversendt fra Jylland.) Melosse. Vi Sømænd gjør et mange Ord. Vi sidde her ved gjæstfrit Bord, Som Venner vel tilmode, Nu for der høres dog et OrdOm Frederik den Gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
J Dag det er hans Fødselsdag; Tre Snese Aar han fylder: Og her i dette Vennelag hver ham et Vivat skylder. Vor Konge Patrioters 3de. Og Borgerdyd paaskjønner, Til Landets Held vel anvendt Flid, Han kongelig belønner. han elsker ej blot enkelt Stand; Men ham hver Bonde, Borger, koldat og Præst og Embedsmand. Kan kære sine Sorger. Gud give ham da Løn igjen. Velsignelse ham sende. At han var Danmark sande Ven, Vil sildigst Slægt erkiende. Saa ønske vi da, fro ihu: Gid seent vi ham maa savne! Gid han i Snese Aar endnu Maa Fædrelandet gavne: Replik og Opfordring til Hr. Prof. Fogtmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Nogle Godtfolk har den Skik, at declamt mod Voltaire og Rousseau, Raynal og d'Alembert, med samt alle øvrige franske og tydske saa kaldte Fritænkere. Man betænker ikke, det er dem, som har bekjæmpet den Menneskeheden vanærende Tortur, den djævelske Inqvisition, og de Had mod Guddommen vækkende Kjætterbaal. De har bidraget til Slavehandelens Afskaffelse osv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
De Orthodoxe sætte Christendommens Væsen ikke i sammes moralsk religieuse Tendents, men i Troen paa det Mysterieuse, saasom i Læren om Guds Trehed i Eenhed, om hele Menneskehedens Fordervelse ved Arvesynden, om Engler og Diævle, Spaadomme og Mirakler, Jnspiration, osv. Krugs Yttring i Fortalen til hans Pisteologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Man kan ikke noksom forundre sig over, at der endogsaa endnu, efterat den protestantiske Kille har høitideligholdt sin 3die Jubelfest, gives Protestanter, som enten ikke vide eller lade som om de ikke vide, at deres Kirke skylder Fornuftmæssigheds og Samvittighedsfriheds Principet sin Oprindelse. Thi hvad er denne Frihed andet end Ret til en fornuftig Prøven af Troesanliggender. Hvo der ikke kan finde sig i en saadan Prøven, hvo der støder sig over den deraf fremspirende Forskjellighed i Anskuelser og Meninger, hvo der heller ønsker sig en faststaaende forstenet Troesnorm, lad ham heller forlade vor Kirke, og med Stolberg, Haller, og Consorter tye derhen, hvor man længe har havt en allene saliggjørende Norm færdig. Met Hvasses Carmen til Ravgalismens Priis. Din Priis er stor, du Vrøvlerinde, Frem og tilbage er din Gang: Oplyse vil du med at blinde, Og trylle vil med Ziffersang. Din Kløgt er stor, i Foliant, Men Sandhed knibes i Octaven: Fornuften sygner og er skrant, Og gaaer med Christendom til Graven. Du Tuen gjøre vil til Bjerg, Og Dværgen hæve op til Kæmpe; Men Dværgen bliver dog kun Dværg, Hvor snildt du ham end veed at læmpe. J Paafunds Kap du klæder dig Og synes stor, ja rig, men eier, Af Sandheds Kjortel knap en Flig; Kun efter Vinden Kappen dreier. Du veed at dølge Tidens Brøst, Med glatte Ord og tomme Talen Vil overdøve Sandheds Røst Med din Besnakken, med din Pralen. Hvor Roden staaer, du sætter Green; Du viser Nord og gaaer i Syden: For Brød du giver frem en Steen. For Gryn du kommer Sand i Gryden. Ud krøb du af dit gamle Hul Og listed dig omkring i Borge; Til du med Atten, Nul og Nul Din Bod slog op paa alle Torve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Den Kunst at gjøre Hvidt til Sort Og Sort til Hvidt, sig stor forkynder; Men Smaat er, hvad kun synes stort, Du kom en Hval, gaaer bort en Flynder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
I Anledning af Stykket og Sprog Uenigheden, i Skilderiet Nr. 6. 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Med Rette ivrer den anonyme Forfatter, som underskriver sig 2118, mod det Pedanterie, som vil paalægge Enhver, i Sprog og Stavemaade at følge vilkaarlige, hverken paa bestemt Sprogbrug eller paa sund Logik grundede Regler, men skulde det ikke være endnu mere nødvendigt at advare mod den i dansk Stiil saa almindelige Skjødesløshed, som tilsidesætter selv de Regler, hvis Rigtighed enhver Fornuftig indrømmer, Man vil gjerne undskylde den med store Scribenters Exempel; men disse Mænd ere jo ikke blevne store ved deres Feil kun deres Fuldkommenheder bringe os til at glemme disse; og dog vilde de have forøget deres Roes, om de til deres øvrige Fortrin endnu havde føjet et correct Sprog. Undertiden gaaer man endog saa vidt, at man troer, at correct Sprog lader sig ikke forene med en skjøn, eller i det Mindste med en aandfuld og flydende Stiil. Dette vilde vi maaskee kunne indrømme, dersom det, for at skrive correct, var nødvendigt, hvert Øjeblik at afbryde sin Tankegang for at erindre Grammatikens Regler; men dette behøves meget sjelden: de fleste Tilfælde har man jo Leilighed til at gjennemsee sit Arbeide, før man reenskriver det, eller leverer det til Trykken; man behøver altsaa ikke ved selve Udarbeidelsen at aflede sin Opmærksomhed fra Hovedgjenstanden til Biting. Har man ikke Tiltroe nok til sig selv, hvorfor skulde man da ikke, som saa mange franske Lærde, lade sine Arbeider gjennemsee af en Anden, førend de meddeles Publikum,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
J Øvrigt vil Enhver, som paa en hensigtsmæssig Maade har forberedt sig til det Hverv at skrive, selv i det første Udkast ikke lade indløbe mange Feil, som maatte behøve at rettes ved Gjennemsynet. Til en saadan Forberedelse udfordres deels at man vænner sig til rigtig Tænkning, deels at man gjør sig bekjendt med Sprogbrugen. Det Første er for en Deel Naturgave; men Flid kan dog ogsaa bidrage Meget hertil. Naar man underkaster sine første Arbeider en stræng Analyse, for at see, om Logikens Regler ere nøje iagttagne, vil en saadan Prøvelse ved de senere blive efterhaanden mere og meere ufornøden. Til det Andet, at blive bekjendt med Sprogbrugen, er der intet bedre Middel end flittig Læsning af de bedste danske Skrifter, som Holbergs, Snee dorfs, Schyttes, Bastholm, Birkner, Olufsens – Tullins, Ewald, Wessels, Thaarups, Prams, Baggesens, for ikke at nævne de mange endnu levende Forfattere. Man vil maaskee indvende, at ingen af dem Alle har skrevet Sproget fuldkommen reent; dette vil jeg tilstaae; men man skal heller ikke følge blot En som Mønster; det som de Alle, eller de Fleste af dem, have tilfælles, ikke hvad der blot findes hos en Enkelt, er Sprogbrug. Studium af Lærebøger i dansk Grammatik er ogsaa nyttigt; men man maa vel erindre, at ingen af dem indeholder Alt, hvad der hører til Sprogbrugen; man kan derfor skrive, uden at feile mod en eneste af de i Lærebøgerne fremsatte Regler, og dog skrive meget ugrammaticalsk. Vist er det, at Læsningen af fremmede Sprog undertiden giver Anledning til at bringe udanske Ord og Vendinger ind i Talen; men vi kunne dog ikke derfor afholde os fra at læse disse Sprog. Man maa søge at forebygge den skadelige Virkning, deels ved flittigen at læse danske Bøger tillige, deels ved at deele sin Opmærksomhed mellem flere forskjellige Sprog, hvorved man svækker den Indflydelse, som et enkelt vilde have, deels ved, saameget som muligt, at holde sig til de Sprog, som afvige betydeligt fra Modersmaalet, fordi der ved disse ikke gives saa megen Anledning til at laane Udtryk, som ved dem, der ere nærmere beslægtede med det Danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Indenlandske Efterretninger. J den forløbne Uge bleve to Concerter givne paa det kongl. Theater, ved hvilke begge Madame Catalanis almeenerkjendte Beredvillighed til at understøtte offentlige Indretninger paa ny erfaredes, da hun paa dem begge assisterede. Den første var Søndagen d. 17de til Fordeel for det kongelige Jnstitut til Blindes Dannelse; den anden var Onsdagen d. 20de d. M. til Fordeel for Bombebøssen og Hr. Skuespiller Kirchheiner, efter venskabelig Overeenskomst. Begge Concerter udførtes under Anførsel af Hr. Professor Ridder Schall, og understøttedes af det kongelige Kapels Medlemmer. Ved dem begge var huset aldeles fuldt, uagtet de forhøiede Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Paa Concerten d. 17de for Blinde-Jnstitutet optraadte en af Jnstitutets Elever, Lene Knub, og fremsagde med Hjertelighed et lidet Digt af Hr. Dr. Heiberg, (som læstes i Flyveposten No. 15). En anden af Jnstitutets Elever, den bekiendte talentfulde Tonekonstner Hr. P. Jensen, udførte derpaa en af ham selv componeret Pantasi for Fløite. En tredie af Eleverne, A. Gether, udførte med P. Jensen nogle smukke Fløitevariationer. Hr. Skuespiller Nielsen, dillamerede Th. Thaarups Digt: Fædrenelandskjulighed. Mere om denne Aften i Kjøbenhavns resten No. 15, hvor de øvrige Musik- og Sang nummere anføres. Paa den anden den 20de givne store *) Vocal- og Jnstrumentalconcert, blandet med Declamationer, sang Mad. Catalani en Arie af Mozart, en Duet af Cordella med Jfr. J. Fonseca, en Duet af Rossini med Hr. Kirchheiner, og til Slutning uopfordret God sare Frederik, der istemtes baade af Choret paa Theatret og de forsamlede Tilhørere. Mad.