JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Spanien. Den 4de forlod Hertugen af Angouleme atter Hovedstaden, hvor han opholdt sig næsten inkognito. Jmidlertid var Staden efter hans Ankomst illumineret, og et Fyrværkerie afbrændtes udenfor hans Bopæl. Ogsaa blev Aftenen før hans Afreise til Ære for Hs. K. H. paa Hoftheatret opført to af det Franske oversatte Stykker og til Slutning en allegorisk Scene, forestillende, Spanien lænkebunden af en ond Dæmon og forløst af Frankerig!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Ligesom denne Spaniens Befrier er udnævnt til spansk Jnfant og Hertug af Trocadero, er endnu til Afsked overleveret ham en Takadresse, underskrevet af 38 spanske Grander, hvoriblandt Hertugen af Montemar, en Marquis la Romana og Valparaiso, Greverne Fuentes og Miranda, Grevinderne v. Cifuentes og Benavente. De bevidne ham deri deres inderligste Tak for den uforglemmelige Velgierning, han har viist Spanien, hvilken de deele med, det høimodige Frankerig, det oplyste Europa og den hele Menneskehed, med Forsikring, at hans Navn og Daad vil i deres Fødeland gjenlyde fra Slægt til Slægt, og Ønske, at han maa høste samme Lykke og Hæder, hvis Himlen kaarer ham til andre hans Mod og Talenter lige saa værdige Bedrifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Samme Dag, da Hertugen forlod Madrid, blev den første Bataillon af de Kongelige Frivilliges Faner høitidelig indviede i Vor Fruekirke i Madrid, hvorved Mandskabet, paa Kommandantens Opfordring, svoer at ville dø for Kongens, Tronens og Alterets Forsvar. At foruroligende Rygter endnu jævnlig sættes i Omløb, er intet Under. Saaledes udspredtes nylig i Madrid, at Kongen paa sin Reise (hvorom de sidste Efterretninger slet intet melde) var opsnappet af en Guerillashob. Og saa fortælles iblandt flere Excesser og Ballesteros opløste Soldater, at mange af dem have vovet at vise sig paa Veien fra Sevilla til Toledo, og allevegne ødelagt de Landsbyerne til Kongens Gjennemreise opførte Triumfbuer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Det bekræfter sig, at Grev Bourmont den 21 f. M. med Militærmagt har ladet den spanske Kommandant i Cadix, General d'Aunoy, transportere ud af Staden, de han vægrede sig ved at vise ham en foregiven hemmelig befaling til at arrestere alle forhenværende Medlemmer af Cortes, Ministre og øvrige konstitutionelle Anthoriteter, som kunde opspores, og hvorved i det mindste 600 Familier havde faaet ny Sorg. Hertugen deel Parque og General Latre lod han strax derefter sætte i Frihed, og bortsendte den fra Sevilla ankomne Bataillon af LealtadRegimentet (det samme, hvoraf General Campano den 10 Marts 180 betjente sig til at lade fyre paa Cadix's Jndvaanere, efterat Konstitutionen allerede var publiceret paa Kongelig befaling). Man formoder, at Grev Bourmont har været beføiet til denne Forholdsregel ifølge nogle de Konstitutionelle inddrømmede hemmelige Stipulationer til at kunne blive i Cadix to Maaneder, for at ordne Familie Anliggender, og derefter faae Reisepasser. Saa længe her bliver fransk Garnison, søger Man derfor at afværge enhver Reaktion af Roialisterne og tillader ikke engang nogenslags Jnsultering, hvorfor General Bourmont ei heller vilde samtykke i den Høitidelighed, hvormed Konstitutionsstenens Nedbrydelse var bestemt at skulle gaae for sig; men lod den i al Stilhed tage bort ved Nattetid. J Saragossa er endog forefaldet Slagsmaal. imellem de Franske og Troessoldaterne, hvori de Sidste, havde nogle Saarede og deres Anfører, Sønnen Miralles, fik Løbepass.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Den brittiske Gesandt, Sir Court, skal være modtaget temmelig koldt imod de Magters Gesandtere, som have forfægtet Kongens Sag. Man lod det blive ved de uundgaaeligste Høflighedsbeviser, det hedder endog, at Hr. Sachar forlangt et nyt Kreditiv for ham. Jblandt flere have alle Amerikanere, som tjente i den konstitutionelle Armee, faaet befaling at indskibe sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Det af Regentskabet indførte Purisikations- eller Renselsesystem er ophævet ved et Kongeligt Dekret af 29. October, da Omstændighederne nu gjøre samme mindre nødvendigt, indtil Hs. Majestæt selv ankommer til Hovedstaden. Derimod ere, i Betragtning af den stærke Jndflydelse, Journalerne i Engelland og Frankerig have paa den offentlige Mening, alle Engelske Dagblade uden Undtagelse og af de franske de, som meest have Ord for at udbrede onde Grundsætninger, forbudne; selv Antallet af de spanske Journaler vil Man have betydelig indskrænket. Et Rygte bestemmer Hr. Ouprard til Finantsminister, og der underhandles med Held om et Laan af 200 Millioner Realer med franske Huse, da Man haaber, at det restaurerede Monarkie snart vil faae større Kredit end det konstitutionelle. Det Kongelige Huses andet Alcade=Kammer har endelig afsagt Dom i General Riegos Sag, hvorefter han skal hænges, med det Tillæg: at han skal føres til Retter pladsen gjennem Hovedstadens folkerigeste Gader." Hans Godser tilfalde Kongen &c. At Dommen vil blive exeqveret, og Haabet om at han vilde slippe med Landsforviisning saaledes ikke opfyldes, kan sluttes deraf, at han den 5te d. om Morgenen Kl. 10 blev bragt til Kapellet. Efter Sigende har han og forlangt at maatte skrive til Hertugen af Angouleme, som ventelig er bleven ham afslaaet. J sit Fængsel har han udstaaet en haard Sygdom, og var saa blottet for Alt, at hans Læge endog maatte forsyne ham med det fornødne Linned. Jøvrigt er det usandt, at han i Forhørerne skulde have kompromitteret Andre, hvilket heller ikke behøvedes, da de Konstitutionelles Handlinger ligge for hele Verdens Øine. Tvertimod har han ladet det blive ved ganske lakoniske Svar, sin egen Person angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Man har sagt, at Ballesteros ogsaa var fængslet, hvilket dog ikke skal forholde sig saa. Meget mere er det Beslag, som Regentskabet havde ladet lægge paa hans Godser, ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Foruden Grev Onate ere de spanske Grander, Greven af Almeras og Marqvis v. Espinal, ankomne til Bayonne. Ved disse trende Herrers Afreise fra Spanien ere allene 600 Folk, som stode i deres Tjeneste, blevne brødløse. Raadet af Castilien skal have forestilt Hs. Majestæt, at Riget ved de talløse Udvandringer allene i Penge mister, en Kapital af 45 Millioner haarde Piastre. Jblandt de mange Flygtlinger, hvoraf det vrimler i Gibraltar, ere ogsaa Manzaneres, Calatrava, Quiroga, LopeBannoss, Mendizabal og Galiano. Alava og Arguelles skulle have faaet Jndbydelse af to Engelske Pairer, at komme til Engelland, hvortil Sir Robert Wilson nu og er afreist i Selskab med General Lallemand. J Cadi skal herske Utilfredshed og i Stilhed være sammenbragt en stor Sum Penge for Mina. Regimentet Martial angrer nu sin Opsætlighed paa Øen Leon, og endnu den 24 Octbr. lode Tropperne i Algeziras høre et: "Konstitutionen, level.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Storbrittannien. Med Et har Koureren taget Bladet fra Munden om Sydamerikas Uafhængighed, som den paastaaer at være saa godt som afgjort. Kolonierne, siger den, have naaet deres myndige Alder. Om Spanien ogsaa vilde, kan det ikke meere bringe dem under Aaget. Jngen af Fastlandsmagterne ønsker Sydamerikas Uafhængighed, ikke saa meget af Frygt for revolutionaire Grundsætninger, som for at see den engelske Handel derved udvidet. Jmidlertid agter Storbrittannien ingen Minister at sende til nogen Kongres i den Anledning. Uafhængigheden er faktisk fuldbragt. Hele Europa veed, at Vi hverken have ophidset eller understøttet Amerikanerne. Vi have ikke befordret deres Uafhængighed; men kunne heller ikke forhindre den. Vor Politik være som den vil, altid vil der blive noget at udsætte. Herpaa er Krigen imellem Frankerig og Spanien et Exempel. Alle halves Forholdsregler ere under en stor Nations Værdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Vore Konsulers Afsendelse er et Skridt, hvorpaa Fastlands magterne slet ikke vare belavede. De ønskede, at Vi maatte oppebie en Kongresses langsomme og vaklende Forhandlinger. Det have Vi ikke gjort. Ved Konsulers Beskikkelse, have Vi faktisk erkjendt hine Staters Uafhængighed, og det vil ikke vare længe, før Vi ogsaa skikke Agentere og Ministre til Kolonierne. J et senere Numer fortsætter Koureren samme Materie, sigende: de europæiske Magter have lige saa lidt at blande sig i vore Anliggender, som Vi i deres. Spanien har ikke meere somverain Magt over sine Kolonier, end vor Konge, dengang han førte den tomme Titel af Konge i Frankerig. Kolonierne ere de jure afhængige, saasnart de ere det de facto, thi de behøve ikke længer Moderlandets Beskyttelse. Staaer det vel i Spaniens Magt at oprette de gamle Forhold, Eller hvorledesskulde en Kongres=Beslutning herom lyde Maaskee saaledes: Efterdi et Jordstrøg af omtrent 470,000 J Mile med en Folkemængde af 17 Millioner Mennesker, liggende nogle tusinde Mile borte fra Europa, vil regjeres efter egne Grundlove og ikke længer være afhængigt af et Land paa 25,000 1 Mile og 10 Millioner Jndvaanere, saa have Vi forsamlede Magter besluttet: &c. De 17 Miil, lioner ville kun bryde sig lidt om Kongressens Beslutninger, og hvad Midler har den vel til at bringe dem i Udførelse? Jmidlertid har Times alt en udførlig Beskrivelse over den forrehavende Expedition til de sydamerikanske Kolonier. Man vil nemlig leie eller kjøbe Transportskibe i adskillige Europæiske Havne til at overføre 20,000 Mk. Jnfanterie og 2000 Hestfolk. Morillo, som saa godt bekjendt med Terrainet, skulde have Kommandoen, og Expeditionen først gaae til Cuba, derfra til Mexico. For at Planen desbedre skulde lykkes, vilde Spanien love andre Nationer Deel i Kolonialhandelen, med Erklæring, at det selv allene attraaede at gjenerholde sin Souverainitet. Alle slige Forsøg, haabes imidlertid at ville strande paa de imellem de forskjellige amerikanske Stater oprettede Forbundstraktater ligesom Engellands Tarv og Jnteresse byder at medvirke til Planens Kuldkastelse, da Man i andet Fald kunde vente, at see Mexicos, Chilis og Perus Havne aabnede allene for bourbonske Varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Ventelig staaer Statspapirernes Ustadighed paa den senere Tid i Forbindelse med disse nye Udsigter i Politiken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
De franske Fonds vare den 8de sjunkne noget paa Børsen i London, og den 11te var Pengemangelen saa mærkelig, at Spekulanterne neppe kunde faae Penge ringere end til 1 Procent, eller næsten det Dobbelte imod ellers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Blandinger. Tydskland. Den 19 Octbr. blev i Wolsdorf ved Saalfeld opreist et Minde for Prinds Ludvig af Preussen, med den simple Jndskrift: "Kjæmpende for sit Fødeland faldt her Prinds Ludvig af Preussen den 10 October 1806.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Den Kongel. Danske Charged Affaires ved Pavens Hof, Ridder v. Brønstedt, er ankommen til Strasburg. En Viingaardmand i Stuttgardt blev nylig qvalt i sin Kielder af Dampen af den nye Viinmost. To unge Personer, som vilde tille ham til Redning, fik Man dog igjen bragt i Live, Brændende Straae, som nedkastedes, gik strax ud igjen, indtil det omsider lykkedes ved antændt Viin geist at faae Bugt med Dunsten. J slige Tilfælde er det rigtigst at aabne alle Luger, og skyde ned i Kielderen med løst Krudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Preussen. Kongen har befalet at udslette Sir Robert Wilson af den røde Ørne-Ordens Liste, der i Aaret 1815 blev ham, som daværende storbrittannisk Generalmajor, forundt, i Betragtning af hans udviste Mod og i Udholdenhed i den store Kamp for Europas Uafhængighed, og Rolighed; men hvortil han siden har gjort sig uværdig ved sin lidenskabelige Hengivenhed for anarkiske og bevolutionære Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Rusland, Statssekretairen for de udenlandske Sager, Grev v. Nesselrode, har ved en Cirkulair=Note tilkjendegivet de allierede Hoffer, at Underhandlingerne med Porten snart kunne ventes tilendebragte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Norge. Trondhjems Stift har i afvigte Sommer været hjemsøgt af en skrækkelig Landeplage, de saakaldte Lemænd eller Fjeldmuus, der i Millioner have væltet sig frem fra Sted til Sted og for en stor Deel fortæret, baade Ager og Eng, ja ei engang skaanet det tørre Fode i Laderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Spanien. Den 28 Octbr. er Marquis Matoflerida ankommen til Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
General d'Albigna er samme Dag død i Madrid, hvor Grev Bourke og Fyrsten af Hohenlohe ogsaa laae farligt syge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Storbrittannien. To af de til London flygtede Medlemmer af de spanske Cortes have alt udgivet en Retfærdiggjørelse for disse, som Times dog ikke vil lade gielde, men paastaaer, at Cortes har bestaaet af Personer, som vare alt for nøieregnende i det Formelle, men besad for lidt af den raske Beslutningsgave, som er saa afgjørende i Revolutioner. Naar de klage over, at være bleven skuffede af Regjeringen, da vil Man gjerne tro dem paa deres Ord, men bør da heller ikke glemme, at det var dem selv, som havde bifaldet Valget af Ministrene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Beltpassage fra den 15 til 19 Novbr. 1825. Fra Fyen til Sjælland. Forpagterne F. Fog og F. Muus; Sognepræst Svitzer; Garvermester C. Wulff; Major Rissing; Handelsmand O. A. Hanqvist; Sekretair P. Holmer; Kand. juris H. Reedz; Bogbinder C. F. Schrøder; Proprietair Petersen; Jomfrue Holm; Godsbesidder Jversen; Forpagter Jessen; Skibstømmermand, C. Langeland; 1 Stabsofficeer af 1ste jydske Regiment; Sekondlieutenant v. Næraae; Proviant=Regnskabsfører Jerndorff, Hr. J. A. Paulsen; Kancellieraad, Herredsfoged Vett; Greve, Bille Brahe, til Grevskabet Brahesminde, med Tjener; Grev H. Bille Brahe; Handelsexpediteur M. L. Wolffe, Kjøbmændenne M. Symons, S. M. Cohen og J. Meyer; N. L. Fles Kommerceraad og Kjøbmand B. J. Ree; Handskemager J. C. Beck, Jomfrue A. Fog. at mange Fra Sjælland til Fyen. Forvalter P. Svendsen; Enkegrevinde Danneskjold Samsøe, 2 Komtesser, Frøken Kaas, Kaunnerjomfrue og Tjener, Kjøbmændene Nissen og Heimendahl, Handelsfuldmægtig C. Schurmann, Amtsprovst, Dr. philof. Wedel, R. af D., C. A. og C. W. Vett; Kancellieraad, Herredsfoged Vett; Herredsfoged Dankwart; Skipperne P. A. Frandsen og M. Hansen, Styrmand T. N. Thygesen; Kjøbmand N. C. Rønnenkamp; Kongel. svenske norsk Konsul i Barcellona W. G. Westzynthius, Jnspekteur Petersen; Kjøbmand Petersen; Jomfrue Jversen Madame Otzen; Kand. P. Hanschon; Frue Benecke; Betjent Leye, Keiserlig russisk virkelig Statsraad Willson; Lieutenant C. Bigau; C. S. Gantrup; Gartner P. Hviid; Kjøbmændene, M. Sachs og J. H. David.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Kjøbenhavns Børs Kours den 18 November. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Specier: 250, solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Juni 1823) 81 ½ a 82. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 Rbd. r. S. eller 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Roksedl. 14 a 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedl. 58 s. Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Ved Tallotteriets 1216 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 65, 25, 41, 34, 72.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
eertissements. Efter Stykket paa Tirsdag gives en liden Epilog, og slutteligen en trestemmig Sang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Efter Fleres Forespørgsel tjener til Efterretning, at jeg nu haver erholdt nye Sedler til det 71de Kongel. Kjøbenhavnske Klasselotterie, som daglig bekommes hos mig. Odense den 21 Novbr. 1823. Bonnesen, Kollecteur og Guldsmed, i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
At jeg for denne Vinter er forsynet med alle Sorter Bundtmagerarbeide, saasom: Foder til Kaaber, Besætninger til Kaaber og Peltse, alle Slags Vinterhuer, Pelts=Støvler og Skoe; Alt til billigste Priser; har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. Tillige bekjendtgjøres, at jeg kjøber alle Sorter, Skind, som Rævebælge, Hare=, Maar= og Odderskind, og betaler med de høieste Priser. H. Schwarzbrem, Bundtmager Vestergade No. 235.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Jeg Undertegnede bekjendtgjør det ærede Publikum saavelsom Enhver især, at jeg forfærdiger alle Slags Tvist= og Linvæverarbeide, samt Moldom til Klæde og uldne Tørklæder m. v. Odense den 20 Novbr. 1825. Hans Tollerlund, boende paa St. Hans Kirkegaard Nr. 443. L. B. No. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
En Kok anbefaler sig til Odense Byes ærede Jndvaanere, saavelsom Omegnens Herskaber, ved Traktementers Tillavning. De Reflecterende vilde behage desangaaende at melde sig i Gaarden No. 195 paa Vestergade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Skipper M. Hansen, som for Tiden ligger under Ladning i Odense Kanalbassin, agter bestemt at afseile til Kjøbenhavn midt i næste Uge. Skulle nogen have Fragtgods dertil behager de at henvende dem til Kjøbmand Jens Nielsen i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
De øverste Værelser i Huset No. 517 i Klaregaden samt Gaarden No. 431 i Nørregade ere at erholde til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, naar Man derom henvender sig til Eieren, Kjæmnerkasserer Starup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Den i disse Tidender bekjendtgjorte Auction over Wissenberg, Veirmølle, afholdes ikke for Tiden, men er udsat indtil videre. Odense Herredskontoir den 21 Novbr. 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Paa Rødklide ved Faaborg kan bekommes gode og store Karper til 24 sk. pr. Pd., Aborrer til 12 s. pr. Pd. og Sudere til 8 s. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Undertegnede har den Ære at anbefale sig J. (1. som Leietjener og til Opvartning ved Familieselskaber eller andre forefaldende Leiligheder, med Forsikring, stedse at skulle bestræbe mig for, at besørge de mig anbetroede Forretninger med muligste Orden og Akkuratesse, til Enhvers fuldkomne Tilfredshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Odense d. 7 Novbr. 1823. Johan Grangudsi Paaskestræde No. 664.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-21
Da det ved den afholdte 3die Auction over det af Mad Sørensen i Harndrup beboede Huus skeete høieste Bud er er befunden antagelig, saa stilles fornævnte Huus med Humlehauge og Jordlod til en 4de og sidste Auction, som afholdes i Stedet der skal sælges, Torsdagen den 4 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne for denne Eiendoms Salg ere forandrede i Faveur af den eventuelle Kjøber. Middelfart den 15 Novbr. 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-24
No. 163. 52 Aargang. L. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og 6. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 24 November 1823. Jndhold. Spanien (Riegos Henrettelse. Bønlige Ansøgninger i Folkets Navn om igjen at lykkeliggjøres med Jnqvisition og lignende Goder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-24
Spanien. Den 7de om Morgenen endte Riego sit Liv paa Skafottet, Han førtes til Galgen paa en Karre, trukket af et Æsel og den uhyre Mængde, som bivaanede Henrettelsen, viste dog saa megen Menneskelighed, (efter Journal des Debats Udtryk), ikke at insultere den dømte, men først efter Executionen hørtes Raabet: leve Religionen, leve Kongen. En anden Pariser Tidende vil skaane sine Læsere for at gaae i Details om denne Henrettelse, og lader det blive ved den Forsikring: at blot spanske Tropper derved vare tilstæde, hvorimod ikke een fransk Soldat lod sig tilsyne. Jmidlertid var den hele franske Garnison under Vaaben og holdt Gaderne omkring SebadaPladsen, hvor Henrettelsen skeete, besat. Leve den uindskrænkede Konge! var efter samme Blad den sidste Lyd, som naaede Riegos Øren. At han iøvrigt skulde have viist sig meget modfaldet i sin sidste Stund, og flere Gange være besvimet paa Veien til Retterpladsen (som Stjernen fortæller), kan vel være og meget godt lade sig forklare af hans i Fængslet udstandne Sygdom og andre Lidelser; men findes slet ikke bekræftet i den Madrider Tidendes Beretning. Efter denne forlangte han i sit sidste Øieblik selv Bistand af Dominikanerne, hvorved Man lægger Generalen disse Ord i Munden: "Jeg kjender deres fromme Vandel og religiøse Jndsigter. Som Dreng kom jeg daglig i deres Kloster og bivaanede Messen. De gode Munke bibragte mig en dyb Respekt for den hellige Jomfrue. Til Gjengjeld præparerede 3de gode Munket nu og Riego saa godt, at han Natten før sin Henrettelse skal have sagt til en af de Geistlige, som staaer i stor Anseelse ved Hoffet: "Jeg føler, hvor skrækkelig den Tanke at døe paa Skafottet er, men erkjender tillige, at jeg har fortjent endnu langt Værre for alle de af mig og i mit Navn forvoldte Lidelser. Jeg overgiver mig til min Skjebne og længes nu blot efter den evige Hvile. Ogsaa udbad han sig en Notarius, hvem han diktered et Slag politisk og kristelig Troesbekiendelse, hvori han afsværger, sine Vildfarelser og beder Kongen, Nationen og alle Personer, som han kunde have fornærmet, om Tilgivelse. Derefter - siger bemeldte Tidende - forblev han ganske taus lige til Retterpladsen, hvilket ikke kom af nogen Feighed, men af Ønsket efter at gjøre sig den guddommelige Barmhiertighed værdig. Det bør endnu anføres, at Dommen dog inden dens Fuldbyrdelse skal være bleven stadfæstet af Kongen, og da den egentlige Grund til hans Domfældelse ikke var hans Deel i Opstanden 1820. men fordi han, som Medlem af Cortes, havde stemt før Kongens Afsættelse, medens Denne imod sin Villie førtes fra Sevilla til Cadix, saa kunne de øvrige Deputerede, som havde Deel i samme Beslutning, deraf see, hvad de have at vente, hvis de paagribes, som nylig har været Tilfældet i Oropeso med Expræsten de Burnaga, efter at hans Smuthul var opdaget. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-24
Af oplysende Bidrag til den spanske Revolutions Historie. haves alt en interessant Beretning af de to til London flygtede Ex=Deputerede, Oliver og Ruis de la Vega, un ver Titel: den konstitutionelle Regjering sidste Dage i Spanien, hvori de søge at rense Cortes for de mod dem gjorte Beskyldninger i Anledning af Regjeringens pludselige Opløsning og den franske Armees Jndtog i Cadix uden Blodsudgydelse. Til Gjendrivelse af den Paastand, at det spanske Folk ikke yndede Frihedsystemmet, anføres flere Fakta, hvoriblandt, at Konstitutionen i Aaret 1820 blev befæstet i en Tid af 2 Maaneder, uden at finde Modstand, medens der, for at undergrave den, behøvedes i 5 1/2 Aar, umaadelige Pengesummer, store Anstrængelser i af Fanatismen, en fremmed Armee paa 100,000 Md. et 6 Maaneders Feldtog og de første Generalers Affald som Fædrelandets og Frihedens Forsvar var anbetroet. Foruden saa mange alt bekjendte Omstændigheder, vise de, hvor meget de Konstitutionelles Sag tabte derved, at SirkCourt ikke kom til Cadix, hvilket lod formode, at ogsaa den brittiske Regjering havde afbrudt sin venskabelige Forbindelse. med Spanien. Trods de Ulykker, som saaledes fra alle Sider optaarnede sig for Cortes, svigtede deres Grundsætninger aldrig, og skjøndt de ved Afreisen fra Sevilla bleve udplyndrede, underkastede de sig ethvert Savn, i Haab om i at kunne forsvare Cadix. At Ballesteros med sin ypperlige Hær kapitulerede samt Trocaderos Overrumpling satte deres Standhaftighed paa ny Prøve. Endnu paa Bombardementsdagen viste Garnisonen og Jndvaanerne et saa uforfærdet Mod, at Man saae sig nødsaget til at bortvise en Mængde Borgere fra Voldene, som alle kappedes om at ville betjene Batterierne. Desuagtet bragte nogle Generaler og Ministre, som stedse havde erklæret Cadix's Forsvar for umuligt, nogle Regimenter til Opstand, hvoraf de atter toge Anledning til at skildre Tilstanden som uden Redning. Dette satte de overordentlige Cortes i den Nødvendighed, i Mødet den 27de Septbr. at overlade til Regjeringen, i det Tilfælde at den af Magt og Nødvendighed saae sig tvungen dertil, at handle efter Omstændighederne, dog saa at Nationens Ære og Rettigheder iagttages, hvornæst Cortes protesterede imod Alt, hvad der maatte foretages imod disse Rettigheder.