JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Om Natten fra den 6te til den 7de Januar blev i Landkirchen og flere i Nærheden liggende Landsbyer i Landskabet Fehmern en Tyve- og Mordbrænder-Vande paa femten Personer, hvoriblandt nogle Fruentimmere, i al Stilhed grebet og bragt i Forvaring til Burg Fængslingen skete i Følge Udsagnet af et ungt Menneske, som allerede nogen Tid forhen var blevet arresteret; samme tilstod, i det med ham Dagen iforveien holdte Forhør, Gjerninger, som Banden allerede i flere Aar udøvede og forhvilke den menneskelige Følelse gyser tilbage. Hanhar blandt andet bekjendt, at den store Jldebrand i Landkirchen for nogle Aar siden, ligesom ogsaa mange andre i de sidste Aar paa Fehmern forekomne Jldebrande, ere anlagte af Vanden og Forberedelserne dertil gjorte længe forud, saaledes have de gjemt Begkrandsene, som de rum Tid iforveien havde forfærdiget og hvormed de til en og samme Tid antændte Landkirchen paa flere forskjellige Steder, indtil Skrækkensdagen. Ved den strax i de Fængsledes Boliger foretagne Huusundersøgelse har man i en Sandbunke fundet 40 Rbd. 8 Sk. og paa et andet Sted adskilligt stiaalet Sølvtøi. De Fængsledes Forhør, som strax den 7de dennes begyndte, vil sikkert bringe en Række Forbrydelser for Lyset.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Flensborger=Ugeblad har med Aarets Begyndelse faaet et større Ydre. Eckernforde Tidende udkommer nu to Gange ugentlig.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Den 18de Januar, saaledes beretter Rends borger Ugeblad af 9de dennes, kommer ChausseeCommitteerne af alle i den oprindelige Plan nævnte Stæder og Byer (med sandsynlig Undtagelse af Hadersleben, hvorfra endnu ingen Efterretninger vare indløbne) samme i Rendsborg til en Generalforsamling, for at fatte de passende Beslutninger, hvis Udførelse, ligesom ogsaa hele Foretagendets øverste Styrelse skal overdrages til en Central-Committee, der skal vælges i denne General-Forsamling.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Actiernes Antal var i Rendsborg steget til 267. gsaa Underskrivterne for andre Bidrag havde betydeligt tiltaget. Bemærkninger om Høveriet. Den Trang til Hoverifrihed, som allerede i nogle afde sidst forløbne Aar i en mindre, men for Tiden i en meget forøget Grad yttres af hoveripligtige Gaardmænd, grunder sig sikkerlig ikke saa meget i streng Overbeviisning om Gavnligheden af denne Frihed, hverken fordem selv eller for Staten, som i det Haab, at dette Arbejde skulde bortfalde uden noget synderligt Vederlag, til Godsejerne. Et talende Beviis for Sandheden heraf synes at fremlyse af Tiendevæsenets nærværende Stilling. Det er nemlig en Erfaringssag, at Tiendeydere i de første Aaringer efterat Forordningen af 8de Januar 1810 emanerede, indstrømmede med Begjæringer om at faae Tiende ydelse i Regen paa Marken forandret til faste Afgivter, men længe varede det ikke, for Yderne mærkede, at naar de skulde give nogenledes sand Værdi for Tienden, var Fordelen derved mere chimærisk end virkelig, hvis Aarsag de ommeldte Begjæringer mere og meere aftoge, og i den senere Tid næsten aldeles udebleve. Herimod kan ikke med Grund indvendes, at da et saa betydeligt Antal allerede have erholdt faste Tiende afgivter, maa deres Tal, som søge saadant formindskes; thi der er endnu et meget stort Antal tilbage, som yder Tiende i Kjærnen, og var den omhandlede Forandring af Ydelsesmaaden saa absolut fordeelagtig, som Mange paastaae, maatte vistnok fem og tyve Aars Erfaring ganske tydeligt have belyst dette, og man maatte altsaa snarere vente Tiltagen end Aftagen blandt dem, som ønske Tiendeafgivterne bestemte.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Da det imidlertid ikke er min Hensigt paa dette Sted at skrive nogen Afhandling om Tiendevæsenet, skal jeg blot, for det Tilfælde, at det her i Forbigaaende Fremførte modsiges, forbeholde mig yderligere Deduction. J det man neppe, uden at tilsidesætte Kjendsgjerninger, kan nægte, at enhver Hovedgaards Avling, stor eller liden, kan dyrkes og drives nogenledes godt uden at Hoveri dertil præsteres paa den nu sædvanlige Maade, saaledes maa man og, saavidt skjønnes, paa den anden Side indrømme, at dette ikke lader sig gjøre ved faste Tjenestefolk alene, uden altfor stort Tab for Godsejeren, eller altfor byrdefuld Erstatning af den hoverifriblevne Bonde, efterdi der gives Tider paa Aaret, hvor der ikke haves Brug for et saa talrigt Personale, som til andre Tider maa ansees aldeles nødvendigt. Der maa altsaa substitueres en anden Arbejdskraft til de større Gaardes Drivt, naar det nu bestemte Hoveri afgaaer, og denne Kraft maa formeentlig hentes fra Huusmænd, som enten allerede paa de vedkommende, Hovedgaarden underliggende, Bøndergodser, eller der kunne etableres.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
J Almuens moralske Frihed vandtes rigtignok ikke det allerringeste ved en saadan Forandring, da jo mange flere Familiefædre, end efter Tingenes nærværende Orden, derved maatte underkastes Hoveripligt, og saaledes berøvedes den Frihed, uden hvilken, efter Tidens Jndlingsudtryk, Mennesket gaaer i Trældom, og om den i statsoeconomisk Henseende var hensigtsmæssig, tør nok være flere Tvivl underkastet, end man, ved løselig at overskue Sagen, antager. Er man, som jeg troer, enig i, at det Gangdagsarbejde, som tabes ved Ophævelsen af Gaardmænds Hoveri, bør erstattes, saavidt muligt, ved Pligtarbejde af Huusmænd, saa maa man tillige være enig i, at Godsejeren sættes i Stand til at forskaffe sig dette Arbejde. Flere Godser ere nu vel forsynede med saa stort et Antal Huusmænd, at, naar de forrette Arbejde til Hovedgaardene for deres fulde Jordebogsafgivt, vil intet videre Gangarbejde ordentligviis behøves, uden forsaavidt dette bør og kan udføres af faste Tjenestefolk; men endeel Godser mangle Huusmænd, og paa andre Godser er det Arbejde, de ere pligtige at præstere, deels utilstrækkeligt, deels betinget paa saadanne Vilkaar, at det ingenlunde kan erstatte Hoveriet.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Hvorvidt Afskaffelsen af Hoveriet i productiv Hensyn vil blive saa heldbringende for Staten, som de, der ride denne Kjephest, paastaae, lader sig ikke godtgjøre ved Calculationer eller Exempler, hentede fra Udlandet, hvor locale Omstændigheder kunne være anderledes, og hvor Statsforfatningen muligen er langt forskjellig fra vor. J denne Sag maae Kjendsgierninger og Erfaringer i det egentlige Danmark tale, og da turde maaskee Resultatet blive endeel modsat af hvad Hoveriets Modstandere for Øjeblikket ville erkjende. For at komme til den størst mulige Vished i denne Henseende, er det, efter min Formening, nødvendigt, at indhente Oplysninger om Forholdet imellem de Producter, en vis Størrelse hoverifrit Hartkorn, mod en lige Størrelse hoveripligtigt Hartkorn aarligen frembringer og afhænder. At slige Efterretninger vanskelig ville kunne erholdes, er rimeligt, men at det ikke hører til Umulighederne, tør jeg antage, og at Sagens Vigtighed fordrer det, tør jeg paastaae. Jmellem sammengrændsende Egne maatte Sammenligningen naturligviis finde Sted, og saaledes vilde passende, for at nævne nogle Exempler i Sjælland, en forholdsmæssig Deel af det Kongelig odsherredske Gods kunne sammenlignes med Adlersborg, Egemarke, Alkestrup og Aggersvold Godser; Jægerspriis, Gods med Svanholm, Overborg og Pagtevold Godsen; hoveri frie Bønder mellem Roeskilde Kjøbstad og Holbek Amt skjæl med Vibyegaards, Ledreborg, Lindholm, Ryegaards Trudsholm, Eegholm og Krabbesholm, Godser o. s. v.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Hvad der ved slige Sammenligninger kunde tjene til nogen Veiledning troer jeg et Tiendeafgivterne, især hvor disse ere stipulerede siden Forordningen af 8de Januar 1810 udkom, ligesom og vedkommende Tiendetageres Tællebøger, hvor Tiende ydes i Kjærven, maae kunne afbenyttes. Men bedre er det, ikkun at anvende disse Hjelpemidler som subsidiatre, og derimod søge at formaae Vedkommende til, paa Tro og Love, at opgive deres Production i nogle af de kommende Aar, hvilke Efterretninger dernæst kunde tages under Overveielse, og Bedømmelse i en af de følgende Stænderforsamlinger. Til at modtage ommeldte Opgivender vilde Præsterne og Skolelærerne sandsynligen findes villige, og da disse Embedsmænd i Almindelighed kjende, eller i det mindste, med liden Umage, kunne forskaffe sig Kundskab om Hoveddelene af enhver Mands aarlige Production i Pastoratet eller Skoledistrictet, saa turde man vel med temmelig Paalidelighed bygge paa de saaledes tilvejebragte Oplysninger. Nøgle, og det et ikke lidet Parti, paastaae, at Moraliteten lider ved Hoveriet, og søge at drage Beviis for denne Paastand deraf, at Samling af flere Folk stedse giver Anledning til Usædelighed og andre mod god Orden stridende Handlinger.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Efter et overfladiske Blik synes Sagen virkelig saa, og man gaaer, naar ikke en skarp Prøve anstilles, lettelig over til dette Parti, hvis Pligt det imidlertid maa blive at bevise: 1. At Hoverigodsernes Beboere begaae flere criminelle Forbrydelser end et omtrentligt lige Antal af den hoverifrie Almue. 2. At de ligeledes gjøre sig skyldige i flere Politi forseelser. 3. At de ere mere drikfældige og hengivne til Slagsmaal. 4. At der gives større Ufordragelighed og flere Rets trætter imellem dem, hvorved deres borgerlige Stilling maae tages i Betragtning. 5. At der gives flere Ægteskabsbrud. 6. At der fødes flere uægte Børn, og 7. At der gives flere Fattiglemmer. Alt dette er aldeles ikke vanskeligt at faae, næsten til Evidence, oplyst, og indtil dette skeer, og Hoverigodsernes Jmmoralitet derved lægges for Dagen fremfor de hoverifrie, kan jeg ikke give en Mening Medhold, der strider mod min Erfaring, og hvis Rigtighed hidtil blot er beviist ved illusoriske Grunde.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Som bekjendt have Bønderne paa de Kongelige Domainer eller saakaldte Ryttergodser i over et halvt Seculum været fritagne for Hoveri, med Undtagelse af nogen Høhøstning af endeel Sogne ved Frederiksborg. Disse Bønder, in Specie det odsherredske Gods, ere desuden paa saa mange Maader hjulpne, favoriserede og opmuntrede, at ingen privat Mand kan, med den bedste Villie, opoffre saa meget for sine Godser, og dog spores ingen almindelig Velstand imellem dem, ligesaa lidet som deres Agerbrug og hele landeconomiske Færd staaer paa et høiere Trin end Hoveribondens. – Skal man altsaa slutte herfra, hvortil man synes at være fuldkommen berettiget, er det vistnok fejlende at hidlede Bondens maadelige Agerbrug fra Hoveriet, hvoraf igjen følger, at sammes Afskaffelse saa meget mindre bør fremtvinges. Det vil desuden ikke være den nogenlunde opmærksomme Jagttager ubekjendt, at de i Landets forskjellige Egne strøede hoverifrie Bønder saare sjeldent ere forud, men nesten stedse staae tilbage med deres eget Arbejde, ved Siden af de hoverigjørende Bønder i samme By, og det vil næsten aldrig indtreffe, at en Bonde faaer sin paa Marken staaende Sæd fordærvet, eller andet Arbeide til urette Tid udført, fordi han er hoveripligtig; i det mindste har min fem og tyveaarige Bestyrelse af Hoverigodser ingen Exempler opviist, naar nøje Undersøgelse er foretaget i Anledning af et saadant, høist enkelt Foregivende. Jdet jeg slutter disse Bemærkninger, paatvinges mig den Tanke, at ikkun ved at overdrages Eiendomsret kan Bonden, hvorunder ogsaa forstaaes Huusmænd, opnaae sand Frihed og blive lykkelig Statsborger. Saalænge blot Livsfæste, eller det, som fortjener endnu mindre Anbefaling, Forpagtnings- eller Lejecontracter meddeles, nytter Hoverifrihed lidet, og det fortjente desaarsag vistnok nøje Prøvelse, om det ikke var hensigtsmæssigt at tilbyde samtlige Beboere paa de for den Kongelige Casses Regning overtagne Jordegodsers Eiendomsret, i hvilket Punkt jeg ikke anseer Statens og Beboernes Fordeel for uforenelig. Videre at gaae ind paa denne Sag for nærværende Tid, ligger uden for mit Formaal. Alkestrup, i Januar 1838. Lützhøft, Landvæsenscommissair og Godsforvalter.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Festen paa Kenilworth romantiske Syngestykke.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Jmorgen Aften opføres: Speilet eller Den Fortrolige, Lystspil i 1 Act af Scribe, oversat af Hr. H. P. Holst, og Preciosa, lyriske Drama i 4 Acter af Wolff, med Munk af Carl Maria v. Weder. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 19de Januar 1836. Hamborg 2 M.a vista 203. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 a 18 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2 a 103. Dito i Sedler 103 1/2 a 104.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Norske Speciesedler 179. Svenske Sedler 48 1/2 a 48 1/2 8 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 a 101. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank-Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 101 ½ a 102.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Døde. Den 10de dennes berøvede Døden og vor elskede Datter Nicoline, i sit 25de Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Roeskilde, den 18de Januar 1836. M. M. Winther, J. Winther, fød Nørager.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Consumtions Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Den 15de Januar, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, hensov min gode og retskafne Hustrue, Ane Marie Johnsen, forhen givt med Skræder Zitan, i en Alder af 37 Aar. Dette bekiendtgjør jeg herved sørgeligst for Slægt og Venner. Kiøge, den 18de Januar 1836. J. H. Lunan. Skrædermester.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Literaire Anmeldelser. Paa "Dagen" og "Søndagen", som begge fra Aarets Begyndelse redigeres af Hr. Th. Overskou, saavelsom paa "Dagen" alene, modtages Subscription i Stormgaden Nr. 186, 1ste Sal, og i Provindserne paa alle Post-Contotrerne; og for ikke at forøge den ved Post-Gebyhrerne høiere Priis paa "Dagen" i Provindserne, følger Søndagen", uden nogen forhøiet Betaling, til alle Abonnenterne af "Dagen" i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Blandede Avertissementer. J den stormfulde Nat fra den 18de til den 18de December f. A. forliste total Skipper Franz Ehler, med Jagten Bertrude" fra Fehmern, paa Hjemreisen fra Helsingøer; formodentlig er Fartøiet kantret i Nærheden af Møen. Jfølge Skipperens sidste Brev fra Helsingøer til sin Kone, medtog han paa denne hans sidste Reise omtrent 950 Rbdlr. r. S., som sandsynlig vare gjemte i hans grønmalede Skibskiste, hvorpaa stod hans fulde Navn Frans Chler. – Da nu mulig. Fartøiet, eller, naar dette er sønderslaaet, den omtalte Skibs kiste kunde være opskyllet paa Kysten, saa anmodes herved Alle og Enhver, som derom kunne give nogen Oplysning, behageligst at meddele denne til Undertegnede, som vil ansee det foren behagelig Pligt at kunne meddele den forarmede Enke med fine 4 Smaae noget Trøstende i denne sørgelige Anledning. Kjøbenhavn, den 18de Januar 1836. Peter Rahlff.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Nybrogaden Nr. 6. Et pent Landsted med Vænge, Hauge, Stald og 2de Kjøkkener, kan faaes tilkjøbs eller i Forpagtning paa flere Aar paa billige Vilkaar, det ligger i den skjønneste Egn 1 1/2 Miil fra Staden, Besætning kan medfølge. Billetter mrkt. Nøisomhed, Nr. 29 bedes aflagt paa det Berlingske Contoir i Pilestræde 118 med Bopæl. Under samme Mærke er strax et lidet Huus i Nørre Allee tilleie billigt til en liden Familie. 178 Rbd. 57 s. Sedler og Tegn af Ledreborg Grevskabs Overformynderies Midler kunne erholdes tillaans, imod anordnet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede befuldmægtigede Overformynder. Ledreborg, den 14de Januar 1836. Borgen.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Bjergede Sager.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Paa Søegaard og Aaborg Forstrande her under Amtet, er i Slutningen af f. M. løst af Havet inddrevet, 80 Foustager Talg tildeels beskadigede og uden kjendelige Mærker, tildeels ubeskadigede og forsynede med paamalede og paarevne Nummere og Mærker, saaledes som samme i en lovlig optaget Mærkeundersøgelsesforretning findes nøiagtig specificerede. Blandt de almindeligste Mærker findes den ene Ende paamalet DPH og paa den anden Ende 1 med forskjellige hosføiede Nummere, ligesom nogle Stk. fandtes paarevet paa Siderne 13. 5. Thi indkaldes herved Eierne eller andre rette Vedkommende sub poena præclusi et perpetui silentii at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendomsret. Ringkjøbing Amthuus, den 15de Januar 1836. Neergaard.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Tjenestesøgende. En ordentlig og ædruelig Mand, som har boet paa Landet, og som har lært Hjulmands-Professionen med videre, og selv har Værktøi, men mangler dog det andet Fornødne til at drive den med, ønsker sig derfor at komme paa en større eller mindre Avlsgaard som Hjulmand; han er tillige villig til at forrette andet Arbeide, som han tillige er godt over 1. Billetter desangaaende, mrkt. M. S. Nr. 28, bedes indlagt paa dette Blads Contoir, Pilestrædet Nr. 118, i Løbet af 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Tilleie. Til næste Flyttetid bliver Stueetagen ledig i Gaarden Nr. 119 i Pilestrædet. Foruden en Sat og et Værelse paa to Fag til Gaden findes der et stort Hjørne Værelse til Gaarden, et dito paa to Fag, tvende Portkamre, det ene paa to Fag med Kakkelovn, Pigekammer, Spisekammer, Pulterkammer og Kjøkken, to rummelige Kjeldere, foruden tvende fælleds Tørrelofter og Vadskerkjelder; Alt med fire forskjellige Indgange til to Trapper Desuden hører til denne Lejlighed en stor Qvistral paa tre Fag og et Lofte kammer. Anviisningen herom skeer paa förste Sal i Mellembygningen. Sælges.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
En meget indbringende Eiendom paa Vestergade heri Staden, anvises tilkjøbs af Procurator Dahl, boende paa samme Gade Nr. 43. Lys.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Af F. C. Hommels Støberie faaes hos Undertegnede: gode hvide Formelys 6–8-10 paa Pd. for 22 s. Pd. dito Spedels 8-10-12-14 paa Pd. for 20 s. Pd. L. Schjødte. Frederiksborggaden Nr. 14.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Et godt forarbeidet Jernvengeskriin, Dorlaase, Meubellaae og Sengeskruer med mere, kan bekommes i Holmensgade Nr. N. Christophersen. 140, hos Dansk malet Sandel 11 s. Pd., hollandsk malet dito 10 s., Bruunrødt 4 s., fiin Krav 30 s., guul Harpix 8 s., samt fiin, haard, hvid Sæde 18 s. Pd., bekommes paa Østergade Carl Rentzmann. Nr. 13 hos Farverie.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Et complet Farverie-Jnventarium, bestaaende af 2 Kypper, 3 Kjedler, 1 Presse med Tilbehør, 2 Overskjære-Saxe med Disk, endeel Trykkeforme, 1 Trykkerbord og 1 Noprebord, er underhaanden at erholde tilkjøbs enten samlet eller stykkeviis hos Farver C. J. Møgelgaard i Kallundborg.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Nestved. Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard, Matricul, Nr. 141, paa Torvet heri Byen, tilligemed det derværende Brændeviinstøi af 6 1/2 Tøndes Størrelse, som for nogle Aar siden af Nyt er indrettet. Til Gaarden hører en god Jordlod, paa omtrent 20 Tdr. Land geometrisk Maal, samt en særdeles god og indbringende Frugt- og Kjøkkenhauge. Gaarden har en særdeles god Beliggenhed for en Handlende eller Bager og den kan, om det ønskes, ogsaa sælges uden Brændeviinstøiet. Conditionerne for Salget erfares hos Lieutenant, Procurator Clausen heri Byen og Eiendommen paavises af mig selv Det bemærkes: at i Gaarden har i flere Aar været dreven Kjøbmandshandel. Nestved, den 12te Januar 1836. N. Fuglede.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Hellige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Auctioner. Wordingborg. Jfølge Skifterettens Foranstaltning Boet efter afdøde Ane Sophie Schade, bliver det samme tilhørende i Bakkebølle Bye, Wordingborg Landsogn beliggende Eiendomshuus, som bestaaer af 7 Fag 1 Etages Muur, og Bindingsværksbygning med tilliggende Hauge og et Vænge, af omtrent 1 1/2 Skp. Lands Størrelse, stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, som afholdes: Mandagen den 3de Februar 1836, Kl. 11 Formiddag Mandagen den 22de Februar – Kl. 11 Kl. 12.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Mandagen den 7de Marts De tvende første paa Raadstuen her i Byen, og den tredie selve Ejendommen. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Wordingborg søndre Birkedistricts-Contoir d. 16de Jan. 1836, Reldeblad.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Wordingborg. Jfølge Skifterettens Foranstaltning i Boet efter afdøde Ungkarl Hans Jacobsen Gielf i Græsbierg. Wordingborg Sogn, bliver nogle Jordeiendomme paa Nyeraad Skov, Steensved kaldet, og paa Wordingborg Byes Steensved, indeholdende omtrent 20,580 Al. geometrisk Maal, og forbemeldte Boe tilhørende, stillede til Bortsalg ved trende Auctioner, som afholdes: Mandagen den 8de Februar 1836. Formiddag Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Mandagen den 22de Februar Mandagen den 7de Marts De tvende første paa Raadstuen her i Byen, og den tredie hos Forpagteren af Jorderne, Tingmand Willum Henrichsen af Græsbierg. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Wordingborg søndre Birkedistricts-Contoir, d. 16de Jan. 1836. Neldeblad. Stege. – Efter Begiering af Stege Kiøbstæds Skifteret, bliver ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagen den 10de og 24de Februar samt 10de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, bortsolgt Gaarden, Brandforsikkrings No. 52, paa Stege Kiøbstæds Torvegade, med alt sammes rette Tilliggende, tilhørende afdøde Gjæstgiver Niels Stubs Stervboe. De 2de første Auctioner afholdes paa Stege Raadstue og 3die Auction i Gaarden, som agtes solgt, Alt efter Conditionerne, som forinden Auctionerne ere til Eftersyn paa under tegnedes Contoir, og hvilket herved til Liebhavernes og Pantecreditorernes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Stege, den 11de Januar 1836. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
J Følge Amtets Ordre bliver en Marqvar Sørensens Enke i Giersing Sogn tilhørende, den kongelige Kasse for resterende Statter tildømte Parcel Nr. 28 i Asp. Sogn, Hierm. Herred, Ringkjøbing Amt, som staaer for Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, af hvilke de 2 første afholdes paa Hierm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den 3die i Lille Statsbergi Asp Sogn, saaledes: 1ste Auction Fredagen den 19de Februar næstk. 2den Auction Fredagen den 4de Marts, hver Dags Formiddag Kl. 11. og 3die Auction Løverdagen d. 18de Marts, Formiddag Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bliver herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjort til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 3de Januar 1836. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Vare-Auction. Onsdagen den 3die Februar 1836 og følgende Dag lader engelsk Vice-Consul, Hr. W. Chapman, formedelst Bortreise, sælge ved Auction i Gaarden Nr. 3 paa Strandgaden heri Byen: 850 Bout, særdeles fiin Portviin, 500 dito dito, 400 dito bedste Sort Madeira (westindia madeira, 50 halve dito dito, og circa 170 Bout. Santerne, Barsac. Bucelos, Carcavello, Tinto og gammel Rhinskviin. Vinene ere af udmærket Qvalitet, og til Betryggelse for Kjøberne findes hver Bout. af Port- og Madeire Vinen, der har været aftappet til eget Brug, forsynet med Hr. Chapmans Segl. Endvidere bortsælges endeel fiint couleurt Porcellain, fine engelske Glas og Karafler, mahognie Borde, Stole og Sophaer, med Krølhaars Stopning, Skabe, Senge, Speile, 1 Taffel- og i Stue-Uhr, engelske og danske Gulvtæpper, dito Sengetæpper, Sengeklæder samt Krølhaars Madratser m. M., Alt Hr. Chapman tilhørende. – Auctionen begynder hver Dags Formiddagen Kl. 9 1/2 og Vinene sælges om Middagen Kl. 12 og om Eftermiddagen Kl. 5, om Onsdagen. Vederhæftige Kjøbere tilstaaes 2 Maaneders Credit med Betalingen, der erlægges til Procurator S. Nyeborg. Helsingør, den 18de Januar 1836.