Viborger Samler, 1843-10-14
Geheimestatsminister Stemann. J 11te Hefte af "Pantheon, hvormed Hs. Exc. Statsminister Stemanns Portrait følger, samt en kort Biographie af denne Mand, erfares, at Familien Stemann fra Westphalen, der i Begyndelsen af det 17de Aarhundrede, over Hamborg, hvor den første os bekiendte Stemann var Kjøbmand, indvandrede tilHertugdommerne, tilhørte her i flere Generationer fornemmelig Embeds- og Præstestanden, og paa den sidste hentyder det Vaaben, der senere tildeeltes den. Statsminister P. C.v. Stemann er født den 14de April 1764, undervistes privat under den strenge Faders omhyggelige Tilsyn, blev Studen da han var 14 Aar, og manuduceredes af Edvard Colbjørnsen til fuldstændig juridisk Examen, som han 1781 underkastede sig med bedste Caracteer, udnævntes samme Aar til Kammerjunker, og fortsatte 17811783 sine Studeringer i Kiel, hvor han omgikkes fortrolig med Rahbek. J dette Mellemrum foretog han sin eneste egentlige Udenlandsreise, en Udflugt til Nordtydskland, Berlin og de sachsiske Lande, sandsynligviis for at gjøre practisk Bekjendtskab med Bjergværksdriften. Strax efter Hjemkomsten blev han Auscultant, og 1784 Committeret af det daværende Bjergværks-Direcforium. J Aaret 178384 bereiste han de norske og svenske Bjergværker, og blev ved denne Leilighed optaget som Medlem af det norske Videnskabernes Selskab. Han indtraadte i Ægteskab 1788 med en formuende Kjøbmands Datter, Jfr. Wasserfall, blev samme Aar Auscultant i Høiesteret, og kjøbte Gaarden Bentzonslund ved Holbek, hvis Drift har selv ledede, og hvor han i en Række af Aar tilbragte Sommeren. 1789 blev han Assessor i Høiesteret, skal her have sluttet sig til den liberale Fraction, og forblev han yngste Assessor indtil han 1798, da den bekiendte Omorganisation af Amtmandsposterne var foregaaet, udnævntes til Amtmand over det saakaldte nye Sorø Amt. Hermed forenede han fra 1802 Jnspectionen over Sorø Academies Jordegods, og fra 1803 Bestyrelsen af Overhofmesterembedet ved samme Academie. Det var i denne Stilling hans store administrative Talent i en lang Aarrække udviklede sig med en saadan Energi og Omraade, at det skaffede ham en virkelig Navnkundighed, ikke blot i hans nærmeste Omgivelse, men over hele Landet. J Grev Schimmelmanns Alderdomssvaghed deeltog Stemann i Ledelsen af det udenlandske Departement og forestod det efter hans Død i et Aarstid. Han roses for en selvstændig Politik, en rask Handlen under klog Benyttelse af Tidsforholdene, og en kraftig Optræden mod fremmede Magters Repræsentanter. Allerede 1828 blev han Ridder af Elephanten, og 1840 de kongelige Ordeners Vice Cantsler. Han ansees for at have fraraadet Jndførelsen af stænderske Jnstitutioner udenfor Holsteen og navnlig den provindsielle Adskillelse af det øvrige Monarchi. Som Medlem af den Forsamling, der traadte sammen for at discutere Stænderanordningen, gjorde man sig ikke de største Forventninger om ham, men det viste sig, at han netop her gjorde megen Nytte. Han skal ogsaa, hvor det var ham muligt, have virket for omfattende Lovgivningsforanstaltninger. Hans Characteer som Statsmand er fornemmelig en kraftig, men retsindig Villie, utrættelig Nirksomhed og Arbeidsdygtighed, streng Ubøielighed i at fremme sin Overbeviisning om de Rette, forenet med et vist Talent til at sætte sin Mening igjennem, samt Agtelse for Kraft og Dygtighed i Retninger, der ere hans modsatte; energisk Overholden af Principer, uden personlige Hensyn (han skal saaledes i Statsraade ofte have viist stor Uafhængighed), og i det Hele et ægte dansk Sindelag. Man kan kalde ham radical, forsaavidt som han kun under omfattende og indgribende Forholdsregler, og er en Fiende af halve. En saadan Characteer indgyde Agtelse, selv om man er uenig med den i Resultaterne Stemann er under Middelhøiden, men af stærk, undersætsig Bygning, og besidder med sine 79 Aar en næsten ungdommelig Livlighed Som Privatmand udmærket han sig ved stor Jovialitet, en oprigtig og velvillig Deeltagelse for dem med hvem han kommer i Berørelse, hvorfor han ogsaa et i Besiddelse af deres Hengivenhed, samt en sjelden Gave til at vinde en mindre Kreds, uden at træde overveiende frem i større Forsamlinger, Han har havt 6 Børn, en Søn (nu Amtmand i Sorø, og 5 Døttre, af hvilke de to yngste for faa Aar siden ere døde. Paa dette smertelige Tab fulgte Frederik den Sjettes Død, til hvem han var knyttet ved inderlig Hengivenhed, og snart staaer han uden Samtidig blandt os. Han fører et for hans Stand tarveligt Liv, han Bolig i Badstuestræde har aldeles intet aristocratisk Præg intet Spor af Pragt eller Luxus, naar man besøger hans Forgemak, finder man meere simple og gammeldags Meubler, end hos de fleste Borgermænd i Byen. Det turde være at hvis Folket havde kunnet besidde et nøiere, indre Kiendskab til det Stemannske Ministerium, og ikke blot var henviist til enkeltstaaende Resultater, vilde dette have fundet almindeligere Sympathi, man vilde da erkjende, at det saavel ved den Mands Herkomst, der staaer i Spidsen for det, som ved den Aand, der besjæler ham, i høiere Grad end de fleste tidligere, har været et virkeligt Borgerministerium.