JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Indenlandsk. De i Kjøbenhavn værende Jøder, - læses der i Politievennen - der føle sig lykkelig ved deres Religion, med dens Ceremonier, som den i Aartusinder har været, befinde sig fortiden i den piinlige Uvished, om de ville vorde dette hellige Gode berøvede, eller ikke, fordi - deres Præst, Dr. Wulff, har paatænkt at indføre Choralsange og afskaffe nogle Bønner. De Ønsket og forandret Ritus, hedder det i Klagen herover, ei udspringer fra Menigheden, indsees ikke, hvorfor man vil paabyrde den en Reform, som en stor Deel af den anseer for et Onde, fordi den strider mod Religionsloven, og dog ei vil gavne mere, end om man gav en gammel Jøde med trekantet Hat og Hageskjæg en Lapseklædning paa, og afragede det agtværdige Skjæg fordi - Moden fordrer det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Ved Trækningen af det 85de kgl. Lbhavnske Klasselotteries 4de Klasse udkom følgende Bagtal: 110, 348, 358, 375, 394 og 400 Hr. Proprietair Conradsen til Nørlund har nu, i No. 212 af Statstidenden, udførligere fremsat følgende, Hr. Fischer paa Augustenborg, tilbudne Væddemaal. Da en Sviptour paa et Par Miil ikke kan ansees for nogen paalidelig Maalestok, saa skal Vædderiet foregaae fra Hamborg over Colding til Aalborg, med en beviislig ægte Fuldblods (mod Halvblods exciperes for Principets Skyld) og ægte jydsk Hest, og med en Vægt af 140 danske Pund, istedet for 125, da Jylland, just ikke er riig paa lette Ryttere. Hver af de væddende Parter deponere 1,000 Rbd. Sv. hos Dhrr. Ehlers & Wieck i Altona, og Ridtet tager sin Begyndelse fra Hamborg den 6te Octobr. d. A., Kl. 6 om Morgenen, saafremt Hr. Conradsen dertil modtager skrivelig Opfordring senest inden 20de Septbr., under Adresse: til Jnteressentskabet for det lange Væddeløb a Aalborg. For den ovenangivne Tid kan en saadan Prøve ikke med billighed forlanges af den jydske Hest, der stedse har nydt jydsk Tractement, uden at være opdraget til Væddeløb, og derfor behøver nogen liden Forberedelse. Det er ikke Hr. Conradsen alene, som har foreslaaet dette Væddemaal; men endeel Landmænd i det nordlige Jylland, der ere sammentraadte i det Ønske, muligen at see Spørgsmaalet: om den gamle danske Hest i Udholdenhed kan maale sig med Fuldblodshesten paa en tilfredsstillende Maade afgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
J Statstidenden har Hr. Fischer indrykket søl gende Svar paa Ovenstaaende: "J Anledning af Hr. Proprietair Conradsens gjennem flere offentlige Tidender gjorte Proposition til mig om et Vædderidt fra den ene Ende af Landet til den anden, erklærer jeg: at jeg ikke indgaaer noget nyt Væddemaal forinden man har antaget det af mig proponerede, og samme er blevet afgjort. Naar dette har fundet Sted, da er det Tid at fremkomme med Propositioner til mig, hvilke da naar de stemme overeens med den sunde Menneskeforstand, ville vorde antagne. - Angaaende Jndkjøbet af een Fuldblodshingst og to Fuldblods hopper, hvilke Hr. Conradsen ønsker at jeg skulde anvise ham, takker jeg for den mig skjænkede Tiltroe, henviser derom til England, og raader Hr. Conradsen til selv at begive sig did, hvor sikkert alle hans Fordringer i denne Henseende ville kunne tilfredsstilles.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
I Helsingøersposten" fortsættes Bidragentil Ordforklaring. (See No. 81 af Thisted Av.) Til en Prøve deraf Følgende: Borgere, Middelstanden i en Stat; men mange rige Borgere ville ikke vide deraf at sige, og afsondre sig fra de øvrige til en egen Stand, der kunde kaldes Borgeradel. Den er for det meste misundelig paa den virkelige Adel, og beskylder denne for Hovmod; skjøndt den i Grunden er langt hov modigere selv. J denne uægte Adelstand gives naturligviis en Mængde uægte Fruer og Frøkener, der dog ikke sætte Næsen mindre høit i Sky, end de ægte. - Jnstrument. J mange Byer ere de eligerede Mænd det Jnstrument, hvorpaa Borgermesteren spiller, naar han vil have Borgerne til at dandse. - Diplom, i samme Lande et Blad, der tilberedes af eet Æsels Hud, for at smykke et Andet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Kjøbenhavns Børs den 11te Septbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 213. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Species, pr. 100 Spec. 151 a 151. Rbd. Sedt. Svenske Sedl pr. Rdl. Rigsgjæld 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91. Rbd. Sedl. (85 a 85 1/2 i Bco.). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 Rbd. rede Sølv. Dito dito 107 1/2 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Kjøbenhavns Havnepriser den 8de Sept. Hvede, 9 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Rug . . 5 - . - . . . . Byg, 2. 4 - 3 - - s. - 4 - 3 - 8 s. br. 3 - 5 - - s. - 4 - - - - Havre. 2 - 1 - 8 s. - 2 - 2 - - s. Ærter . . - . - - s. - . - . - : s. pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Døde. Kjøbenhavn: Mathilde Eleonora Bæhr, fød Callesen; Gjørtlermester og Premierlieutnant i det borgerlige Artillerie, Knud Plesner Dalhoff, 38 Aar; Jfr. Petrea Knoph fra Kragers; Enken Anna Magdalene Lystrup, fød Haagesen, 75. Frederiksberg : ProvstindCornelig Herson, fød Bille, 62 Aar. Braunsberg; handelsbogholder Fr. Stampe, 25 Aar. Rendsborg: Toldforvalter, Kammerherre Frederik Hans Walther Har bon, 67 Aar. Odense : Ane Petersen, fød Andersen, 48. Norup Præstegaard : Viggo Waldemar Hald, 7 Maaneder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
(Forlangte Jndrykkelser.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
I Oekonomien er det interessante Fremskridt, ved en ny triotisk Opfindelse: hvorledes en 100-aarig, yderst brøstfældig Bygning kan repareres paa Vinduesrammer, Karme, Ruder, Dørre, Gerichter, Borde, Vask, tilligemed dens af Ælde fortærede Brøndredskab, alt med ikke meere Material end en halv Fjæl og nogle Spidsnagler, nyligen practisk udført; hvilket Kunstarbeide er til behagelig Eftersyn, for Elskere af Modellerne. En var og megetrørende Brevvexling mellem Thalia og Peder Norsingboe. Peder Norsingboe til Thalia. Skjøn Jomfrue, – Ak Sieur Zeus, sit verbo venia Hvor kunde vel en Gud en Jomfrue kun frembringe, Selv om af Støvets Æt sprang føielig Mama, Skjøn Frøken altsaa Kom min Længsel at betvinge Ak uden Dig jeg ei kan leve, kan er døe, Sær nu jeg ved Din Barm har følet himmelsk Glæde! Ak stiig igjen herned paa denne arme Øe! Arm er den uden Dig, med Dig et Herresæde. Thalia, Vil Du ei, – Jeg stakkels Mortis Søn, Ha grusom est Du Skal jeg da forgjeves vente, Opslide mine Knæe i frugtesløse Bøn? Vel-Alt for Dig, min Skat. - Jeg - Grumme, - lader Dig hente Udi en gylden Karm, bespændt med vælig to, Ja fire Pegas, dem Persens ei har bedre. Thalia. Vil Du ei forlade Himmelboe, Som udi Trojæ Krig til gjorde dine Fædre? Thalia til Peder Norsingboe. Min Peer, Af Staal og Steen mit Hjerte maatte være, Hvis dine Taarers Strøm urørt jeg kunde see. Ustillet Længsel ei din høie Sjæl skal tære, Dit Suk, din Graad, din Bøn har gjort mit Hjerte vee. Jeg kommer ædle Peer. - Den store Jovis Datter Forlader glad Olemp for dig, du Støvets Barn, Og tørret af den Graad, og deler glad din Latter, Din Mad, dit Øl, skjøndt det mod Rectar er kun Skarn. Peder løber glad ud i Gaarden med Thalias, Brev i Haanden, møder sin Rygter, Chresten, og udbryder: O himmelsendte Brev, Kom Chresten, deel min Glæde! Nu er min Sorrig slukt i Nu aabnet Himlens Sal Du græder Chresten, Ja - af Fryd du maa vel græde Nei-Huusbond, – net af Sorg jeg græd: J er jo gal Usalig Mors Kun Skam du har af slig en Gante i Hvor er nu Sands for Kunst? Hvor er nu Sands for Viid Bort fra mit Aasyn, bort, du taabelige Fjante, Jeg aldrig dig vil see, blandt Fæet Livet sliid, Herfrem, J Karle, nu med Vogn og med Fourage, Thi lang er Veien til Olymet høie Top. Herfrem med end en Vogn; Thi Fandens svær Bagage Har Frue Thalia med sin lange Tjenertrop. (Vognene kjøre, Olymp aabnes, Thalia med følge kommer og Alt bliver godt.) Autor til Læseren. Hvo kan vel høre sligt Hr. Peders Klagemaal. og ei udgyde Vand af rige Taarekilde: maae ikke trefold Ærts og trefold hærdet Staal Om Brystet være lagt paa den, som ikke vilde Ret glæde sig ved sligt Thalias Svar til Peer, Ja viid, min Læser, viid. - Jeg sværger Dig der Jovem - Maaskee, o Vanviid, af mit høie Trav Du leer; Ja viid, jeg i tre Dage, jeg atter svær der Jovem, Har føler Veemod Fryd saa underlig beblandt, At fast jeg kunde et een Time Øiet lukke, Mens af dets Taareflod den salte Graad nedrandt Mens nær mit Hjerte brast af tusind hule Sukke. Men, Læser, vær nu glad, Thalia lod sig finde, Og ædle Peders Graad dermed holdt op at rinde. Søfren Christensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
AVERTISSEMENTS. J Følge Eierens, Hr. Proprietair, Landvæsens-Commissair Nyeborgs Begjering vorder, Mandagen den 24de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, foretaget offentlig Auction paa Nørhaaegaard, over Jnden- og UdendørsBesætning, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Porcelain og Steentøi, Glas, Linned og Sengeklæder, Kakkelovne, Kar, Spande og andet Træfang, 150 Faar, Beder og Lam, Heste, Vogne, Plouge og Harver, en Tromle en Kane, en stor Deel Tømmer og Jern, Planker til Møbler, og Hestetøi med meget Mere. Lysthavende indbydes. Thisted den 11te September 1832. Lutzhøft Christen Thuesen fra Kirkebye i Welling Sogn pr. Ringkjøbing har paa sidste Westervig Marked havt det Uheld at miste 2de Kjørehopper, som Natten mellem Tirsdag og Onsdag vare tøirede paa Spoling Mark. Den eene af Hopperne er bruun, stjernet og fjednæset, har 2 hvide Bagfødder og er brændt som stutteriedygtig; den Anden er blankbruun med Stiern; de ere Begge af en 10 a 12 Aars Alder. - Finderen loves en passende Douceur, naar man henvender sig til Hr. Proprietair Schönau paa Abildgaard. Thisted den 14de September 1832. Undertegnede har herved den Ære at bekjendtgjöre for de ærede Herrer og Damer, som fremdeles vil forunde mig deres Næring, at jeg til forestaaende Thisted Marked den 28de Dennes og fremdeles bliver forsynet med et Partie smukke og moderne Manufactur-Varer, saasom: fint og ordinairt Klæde, Kalmuk, Doffilt, flere Couleurer Merinos thibet og franske Dito, tartar-stribede Merinos og Bombasins til Dame-Kaaber, kjöbenhavnske Bomuldstøier, Sirtser, Indienne, Gingens, Puplengs, Gros-de-Neapel, Dreiels Lærreder, Bolstere, londonske Bommesier, Olmerdug, smukke Baand af Silke og Flonmed mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til de allerbilligste Priser. Thisted, den 18de September 1832. W. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
At Undertegnede, efter dertil erhvervet, Tilladelse af høie Vedkommende, har nedsat sig i Nykjøbing Kjøbstæd paa Morsøe, som Modehandlerinde, og forfærdiger alt Slags Damepynt efter nyeste Mode Journaler, saavelsom sorte Silke=Hatte for Herrer, samt har Udsalg af Virekryller med alt andet Slagt Haar=Arbeide; har jeg den Ære herved at bekjendtgjøre for det høistærede Publicum, med bemærkning: at jeg ogsaa befatter mig med Skrædersyening og der giver Jnformation, samt at reel og billig Behandling, samt hurtig Expedition stedse skal være mit Formaal. Nykjøbing den 17de September 1832. C. Tørslev.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-19
Jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen, og anbefaler mig med saavel Dame, som Mands-Arbeide. Hurtig Expedition og reel Behandling skal bestandig være Formaalet for mine Bestræbelser. Nyekjøbing den 14de September 1832. J. S. Hiordt, Skomagermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Ao. 1832. No. 60. RISTEn er Kongelig allernaadigst privilegerede Arveyls lissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 23 September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Politiske Efterretninger. Portugal. Franske Blade indeholde Følgende fra den portugisiske Grændse under 26de Aug: "Den constitutionelle Armee har just nu erholdt en betydelig Forstærkning af Cavallerie, som er bragt dertil af engelske Fartøier. Dom Pedro er nu istand til at kunde vove noget Afgjørende. Hans Hær vil snart være fuldkommen organiseret og med Udsigt til et heldigt Udfald kunne rykke frem mod Lissabon. Der siges at Keiseren vil sende 14,000 Md. mod Hovedstaden og 8000 Md. mod de nordlige og østlige Provindser. Der skal herske stor Nedslaaenhed blandt Miguel listerne, fordi nogle af deres Krigsfartøier ere gaaet over til Admiral Sartorius's Eskadre, – en Tildragelse som er bekjendt nok, skjønt den miguellistiske Regikring søger at skjule det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Breve fra Braga af 22de Dennes tale omen Opstand som skal være udbrudt i Faveur af Dom Pedro, overalt skulle alle dannede Klasser af Jndvaanerne i det hele Land, kun vente paa den constitutionelle Hærs Ankomst, for at erklære sig for Dom Pedro.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Der meldes ogsaa at den spanske Hær paa den portugisiske Grændse skal have faaet Ordre til at rykke ind (sikkert Usandhed!) i Portugal. Den miguellistiske Armee skal ogsaa have faaet Forstærkninger. - Der meldes fra London, at den 13de Septbr. var et Fartøi, med et betydeligt Antal Heste ombord afseiler til Oporto, og flere andre Skibe med 360 Frivillige vare iforveien afseilede. Ogsaa Klædningsstykker, Vaaben og Munition er i stor Mængde afsendt herfra, og i Brest, Cherbourg og andre franske Havne blive Mennesker, Heste og Vaaben indskibede til Oporto, saa at Dom Pedro i Medio October vil kunne have samlet en Magt af 14,000 Md. regulaire Tropper, 6000 Frivillige og 5 a 600 Md. Cavallerie med et fortræffeligt Artillerie Train. Da Regntiden da vil være indtraadt i Portugal, saa vil hans Baade være istand, til at kunne beseile Douro en stor Strækning op ad, saa at han igjen kan gribe til det Offensive, og kan rense det hele paa den nordlige Side af Floden beliggende Land for Fjender.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Engeland. Fra Dower meldes under 13de Septb.: Herfra er i største Hast Dampbaaden Firefly afseilet til Calais, den har 3 kongel. Courerer ombord, paa 2 af samme har den maattet vente i flere Timer, og de have medbragt befaling til at reise Dag og Nat med den største Jilfærdighed, for at indhente Lord Minto, inden han naaer sin Bestemmelse: Berlin (maaskee har ogsaa Lord Minto abnet dette, siden han reiser meget langsomt, den 14de Septbr. er han passeret Aachen. - Tilstanden i Jrland bliver jammerligere Dag for Dag, selv Mænd som den catholske Biskop Doyle erklære sig offentlig mod Tiendens Erlæggelse, i en Skrivelse til den engelske Statholder Marquien af Anglesey, og han siger der ligefrem: "Med Ryttere, Kanoner og Fodfolk kunne de indsamle Tienden, fordi vi hverken have Magt, eller Villie til modsætte os, men saasnart de ere borte, vil den passive Modstand igjen finde Sted. Da Alexander spurgte Præsten i Ørkenen hvad han meente og Jndiens Erobring, tog denne sit tørre Faareskind ned af Skuldrene, bredte det ud paa Jorden og gik derover, Skindet, gav efter for Trykket af hans Fod, men hævede sig igjen naar den var flyttet. Deres Excellence kan lade sig denne Allegorie tjene som Lære.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Cork Cronicle fortæller at for nogen Tid siden skulde hos flere Landmænd udpantes Tienden til Præsten af Ballyvourney. Artillerister med 2 Kanoner, en Trop Landsedragere og 50 Md. Jnfanterie droge ud i dette Øiemeed, tilligemed Districtets Politiebetiente, og desuden vare flere Fredsdommere, Præsten og flere af hans Slægtninge tilstede. Høet blev nu stillet til Auction, men ingen af de tilstedeværende Folk bød derpaa, - da traade Fredsdommerne og de Geistlige frem kjøbte Høet parcelviis og lod det derpaa stikke i Brand. Folket saae med dyb Taushed paa at dets Arbeides Sveed blev givet Flammerne til Priis; i et i offentlige Blade publiceret Brev fra en Handelsbetjent til sin Principal gives Nøglen til denne Opførsel, han skal der have opmuntret ham til en Speculation i Arsenik, hvilken Artikkel skulle i Jrland være stærk begiert til at salte Tiende Høe i; man slutter deraf til, at Bønderne forgifte Høet, og heraf sees Grunden til sammes Opbrændelse. (Redacteuren. maa her gjøre Læseren opmærksom paa, at den forhadte Tiende til de protestantiske Kirker og Geistlige, er en Afgift, som ifølge gamle Love er paalagt selv den catholske Befolkning i Jrland, foruden den Tiende den svarer til de catholske Geistlige, denne Afgift skal rigtignok være trykkende: men den ilandske Pøbel er en raa, grusom Menneskerace, der kan bruges til Alt!) J Castletownroche har nylig en meget blodig Kamp fundet Sted, da et lille District der skulle taxeres til Tiende Erlæggelse, og flere Personer af høi Rang tilligemed endeel Godsbesiddere som Fredsdommere, havde i denne Hensigt begivet sig derhen, ledsaget af et lille Detaschement PolitieOfficianter og Militair, men en Forpagter Doyle og flere modsatte sig deres Jorders Taxation med Magt, og en af Fredsdommerne, Hr. Low, havde nær mistet Hovedet; da en Bonde havde allerede faaet sin Lee og Nakken paa ham, men en Soldat reddede hans Liv, Tropperne fik nu befaling til at give Fyr, hvorved Forpagteren Doyle og 4 andre af de Angribende styrtede døde til Jorden, og 15 andre Personer bleve tildeels haardt saarede. Denne Tildragelse skal have opvakt den fryg ligste Hævngierrighev hos Folket, og man seer med Frygt endnu flere tragiske Sc ner imøde. - Det bekræfter sig, at Carl X med sin Familie staaer i Begreb med at forlade Storbrittanien, og over Hamborg at reise til Grätz, i de østerrigske Stater, hvor et Slot allerede gjøres i Stand til hans Komme. Det skal ikke være i Folge Jnsinuationer fra den franske Regjering, at han forlader Engeland, men fordi at Hertugen af Angoulemes Sundhedstilstand, fordrer et sydligere Clima.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Frankerig. Det lader nu virkelig, som at Hertuginden af Berry er bleven fangen i Nærheden af Bordeaux, da man allerede beskriver hendes tilkommende Opholdsted, der skal sikkres for uden og inden med Kanoner, Laase, Jernstænger o. s. v.; flere kostbare Tapeter og Konstsager, hvoriblandt en Plyche, bringes ogsaa derhen. Man siger, at Hertuginden skal bringes til Blaye. Ved en kongl. Ordonnants har Hr. Sebastiani atter tiltraadt Bestyrelsen af det udenlandske Departement.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Tydskland. Fra Berlin meldes: at den belgiske Gesandt, General Merer, har hos Hs. Maist. Kongen havt sin Tiltrædelses Audientz, som naadigst har modtaget hans Creditio, og altsaa er den belgiske Stat anerkjendt. Af Hs. M. Keiseren af Østerrig er dette allerede skeet, og det belgiske Flag anerkjendt. Høstmaneurerne ved Berlin have taget sin Begyndelse, og en 40,000 Mand Militair af alle Vaabenatter ere der forsamlede. - J Freyburg har der været en Tumult med Studenterne, som ville bringe den for Heiforræderie anklagede Dr. Herboldsheim en Serenade, hvori de bleve forhindrede af de Militaire, som med fældet Bajonet styrtede ind paa dem, adspredte dem, saarede Nogle og toge endeel til Fange. (Hamb. nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Jndenlandsk. Til Examen artium ved Kjøbenhavns Universitet, som begynder den 1ste October, ere 228 Candidater fra de lærde Skoler, og dimitterede af Privard, anmeldte – altsaa et større Antal end i noget foregaaende Aar. - Vi afholde os - hedder det i Statstidenden fra alle Bemærkninger, hvortil denne Anmeldelse giver Anledning. (Tillades det Udgiveren at yttre sin individuelle Mening i denne Sag, da deler han ikke ganske de Betænkeligheder, han undertiden har seet fremsatte i samme Anledning; thi er Aandens Udvikling det høieste Product af Menneskets Tilværelse, skulde det da ikke være glædeligt, jo flere af Nationens Sønner der betræde den Bane, som dog nærmest fører til dette Maal. Klages der desuden ikke næsten i alle Fag og Næringsveie over den store Concurrence, hvorfor det endog ofte falder heel vanskeligt, at faae Børn anbragte i Lære hos Kunstnere og Haandværkere, Efter et bekjendt Ordsprog blive jo ikke Alle, som studere, derfor Præster. Har Staten end ikke Embeder til enhver Videnskabs-Dyrker, da staa jo saa mange andre Veie aabne for ham, hvori han med forøget Duelighed og Jndsigt kan virke til eget og Medborgeres Gavn. Dette kan vist deller ikke undgaae Fædres og Foresattes Betragtning; ligesom det maaskee turde være et af de meest talende Beviser imod Klagerne over Tidernes Tryk, at saa Mange ikke tage i Betænkning at vælge en Vei for de Unge, der altid hører til de bekosteligste, helst i vore Dage, da der ikke gives de Hielpekilder til at faae fattige Børn gratis frem holdte ved Studeringerne som fordum, H. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
En Mand i store Brøndstræde i Kjøbenhavn over terer i Adresseavisen, at han underviser i at lægge Servietter i Figurer til Borddækning. Sammesteds tilbydes i en god Loge i 2den Etage Pladser for Sal sonnen - med pæne Damer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
For kort Tid siden slog Lynilden ned i to Piletræer, tæt ved Nysted. Strax udbredte sig en saadan Brandlugt, at Jndbyggerne troede Byen antændt, hvorfor Allarmtrommerne bleve rørte i Gaderne. Til Lykke viste det sig snart, at den apstandne Frygt var ugrundet. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Under 15de d. M. er Exam- juris Rasmus Brask meddele Tilladelse til at practisere som Prøveprocurator i Randers Amt, imod Forpligtelse at boe i Mariager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Paa Markedet i Hobro, den 18de Septbr., var Prisen paa Sæderug 6 Rbd. a 6 Rbd. 3 Mk. Stude kostede fra 60 til 70 Rbd. jævnligst 64 Rbd., Parret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Den Vestsjellandske Avis meddeler Oversættelsen, af et Brev som er aftrykt i Schillers Biographi af hans Svigerinde, Frue v. Wollzogen, hvori de forevigede sande Stormænd, Hertugen af Augustenborg og Statsministeren Grev Schimmelmann, i Aaret 1792, paa en dem selv og Fædrelandet ærefuld Maade tilbød Tydsklands Digter, Schiller, til at lette ham Nydelsen af sin Rolighed, for 3 Aar en aarlig Gave af 1000 Rixdaler. De ønskede derhos, at Schiller, efter at have gjenvundet sit Helbred, vilde tye til Danmark, og søge Ansættelse i Statens Tieneste, Schiller modtog Tilbudet paa en Maade, der, som Hertugen svarede, forøgede hans Høiagtelse for denne herlige Mand. Det var og hans Agt, at bosætte sig i Danmark; men senere forandrede dan sin Beslutning, af Frygt for et nordisk Klimas Virkning paa sit Helbred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
Hs. svensk, norske Majestæt har nu anordnet, Øen Sjælland ikke længere skal regnes blandt de mistænkte Steder; ligesom og, at for Fartøier, Baade, Vahrer og Passagerer, som ankomme fra bemeldte Øe, en Observations-Quarantaine paa 5 Dage skal finde Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
De hidtil fra forskjellige Egne af Danmark indløbne Beretninger om Høsten lyde meget forskjellige, saa at der ikke endnu deraf kan uddrages noget sikkert Resultat, især med Hensyn til Kornets Bonitet. Hvad Qvantiteten angaaer, antaget man: at Hvede- og Byg-Høsten er god, Rug- og Havre=Høsten middelmaadig. R. A.)J Sagen: Justitsraad og Borgermester Fleischer evntra Mathias Winther, er den 10de September ved den kgl. Lands Over- samt Hof= og Stadsret afsagt Dom, hvorved bemeldte Mathias Winther, er dømt til at bøde sine 3 Mark, samt udrede Sagens Omkostninger. Jngen af de øvrige Sager, han har, ere endnu paadømte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-23
For omtrent 30 Aar siden forlod JohanDürsen, Søn af en i Büsum (i Norder ditmarsken, endnu levende Skomager, efter at være udlært, Apotheket i Heide, og drog, uden Midler, til Petersborg. Herfra gik han med en Caravane, til Persien, og etablerede, da han hjemkom derfra, beriget med Kundskaber og Formue, et Apothek i Petersborg, som han siden har solgt, og driver nu der en anseelig Material-Handel. Den gamle, af Alle agtede, Skomager har 2 Gang besøgt Sønnen der, og Denne, med sin siden afdøde Kone og 12 Børn, i 1828 sin Fødeby Büsum. Paa Oldingens 79 Fødselsdag (15de August d. A.) modtog han fra Sonnen, til BükumKirke, to prægtige, skjønt forgyldte Armstager af det fineste sideriske Metal. Paa Foden ere Giverens, hans elskede Kones og alle deres Børns Navne indgravede, og de Ord: "Af Taknemmelighed mod Büsums Beboere for den venlige Modtagelse i 1828." Naar der ikke er Communion, eller andre festlige Leiligheder, staae de prægtige Stageindbyllede i skjønne, med Guld zirede, Carduans Futteraler. (R. A.)