JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Da jeg formedelst Alderdom og Svaghed ikke længere seer mig istand til at fortsætte min afdøde Mands Bogbinder=Profession, saa vil jeg med største Erkiendtlighed takke de af min Velyndere, som har forundt mig deres Arbeide og Handel til Dato, og ved hvilken Leilighed jeg tager mig den Frihed at anbefale Hr. Bogbinder Wivel heraf Byen, der i en Tid af 4 Aar har bestyret mit Værksted, og til hvem jeg har overdraget den Deel af mit Arbeide jeg ei har fuldendet, til de af mine ærede Kunder som ville forunde ham deres Arbeide. A. M. Hatting, Enke efter Bogbinder Hatting, i Slagelse. En næsten nye 2 Etages Kakkelovn, anvises til Kiøbs af Kontoirist Petersen i Korsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Mandagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, holder Ringsted og Omegns Bibelforening sit høitidelige Aarsmøde i Ringsted Kirke. Sognepræsten i Nordrup, Hr. Rafn holder Talen."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
For nogle faa Børn, der af deres Forældre ønskes forberedte, til Jndtrædelse i Borgerskolen, i Læsning, Skrivning, Regning og Religion agter Undertegnede, fra 1ste Novbr. d. A., at aabne en privat Underviisning fra 1 til 6 Eftermiddag om Vinteren og fra 5 til 7 om Sommeren. Man behage at henvende sig desangaaende til Hagenstrom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
De Jnteressentere i det 88de Kgl. kieKlasselotterie, benhavnske Klasselotterie, der endnu ikke have fornyet deres Lodsedler til 5te Klasse, ville behageligen erindre sig Planens Forskrift, ifølge hvilken Fornyelses tiden til foranførte Klasse her i Staden er udløben den 24de October førstkommende. Slagelse Postgaard den 17de October 1835. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Undertegnede anbefaler sig til de ærede Blomstervenner med en ei ubetydelig Samling af perennerende Ziirplanter til Friland, bestaaende af mere end 800 Species, videre. 64 engelske Georginer af Booths Establissement.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Trykte Priiscouranter kunne erholdes hos Dhrr. Bogtrykker Magnus i Slagelse, Boghandler Milo i Odense og Vog handler Jessen i Aarhuus, hvilke tvende sidste ogsaa modtager Bestillinger, samt hos F. J. Chr. Jensen, Gartner hos Hr. Etatsraad og Amtsforvalter. v. Rambusch i Korsøer. Udmærket smukt, saavel Circassia som Drap Imperial, ligesom ogsaa glat og noppret Coathing til Foer, er i disse Dage hiemkommen hos Bachmann & Gottlieb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
En guul Mynde Hanhund, en hvid Mynde Hunhund, tor gule halvaars Hvalpe, faldne efter ovennævnte Hunde, og to Grav=Hunde, Han og Hun, anvises til Kiøbs hos N. P. Oland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Da Almanakken stedse undlader at kundgiøre det for Skielskiør Kiøbstæd ved Kongeligt Rescript af 29de Mai 1832 bevilgede Marked, med Heste, Qvæg og Victualier, saa bringes det herved til offentlig Kundskab, at dette Marked afholdes den 27de dennes. Skielskiør den 10de October 1835. Foss. Gode Kaage Ærter ere tilkiøbs hos Kiøbmand Kalkar i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Efter et flereaarigt Ophold i Kiøbenhavn, har jeg Undertegnede etableret mig som Skræddermester i Sorøe, og anbefaler mig til Enhver der vil forunde mig sit Arbeide, som skal blive udført efter den moderneste Facon og til billige Priser. Sorøe den 11te October 1855. Hansen, boende hos Hr. Bager Buurmester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
En gammel hvid Tæve=Hønsehund, som lyder Navnet Wal dine, med bruun Plet paa høire Øre, og blind paa venstre Øie er frakommen sin Eier. For Opdagelsen af denne Hund loves en passende Douceur, naar man melder sig enten hos Kiøbmand Heilmann i Skielskior eller Birkedommer Klüwer i Rude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-17
Ved Kiøbenhavns 1425 Trækning udkom: Raad-ERTISSEME(Hermed følger 1ste Vinds 24de Ark af Historiens Philosophie.) ville Amt,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
21de Aarg. LLI No. 84. ag eller: ar Slagelse Ugeblad. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 20. October 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Nogle Efterretninger om Druserne, et Folk paa Libanons Bierge. Sammendraget udaf: Memoire pour servir á Listoire. des Druses, Peuple du Liban; (Par fru M. Venture, Secretaire Interprete du Roi. Tire de 12 Bibliotheque Imperiale et communique par M. Langles, de LInstitut nationale &c.) findes i Annales des Voyages publices par M. Malte Brun. 1809.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
I en Tid af 10 Aar har Emir Jussef været Overhoved paa Bierget. Det er en Fyrste omtrent 40 Aar gammel, som havde givet de skiønneste Forhaabninger. Men han har ikke opfyldt den Tanke, man havde fattet om hans Mod og hans Talenter. Under hans Regiering have Druserne tabt meget af den Anseelse hvori de stode i Syrien. EmirJussef har bedækket sig med Skam, da han lod Paschaen i Seide fratage sig Baruth. (Baruth ligger 5 franske Miil fra Seide, og var den Tid en blomstrende Handelstad. Det var den berygtede PaschaGezzar (Slagter), der fratog Druserne Baruth. De drusiske Emirer residere sædvanligen i DairKamar, en Flekke, beliggende inde imellem Biergene, 8 eller 10 Miil fra Baruth. Der er det, de holde Rigsdage, og afgjøre Nationens vigtige Anliggender. Druserne have ingen Fæstning i deres Lande; men deres ufremkommelige, og for Fienden igiennemtrængelige Bierge, ere dem nok. Et af de bekiendteste i denne Egn er Kesroan. Saaledes kalder man den Deel af Libanon, der strækker sig fra Gebail til Mundingen af Floden Chien, hvis Munding er fire Mile fra Baruth. - Skiøndt Kesroan, staaer under Druserne er det dog kun beboet af kristne Maroniter, som have sine egne Scheiker. De udgiøre en særskilt Regiering, under Beskyttelse af Emtren, hvis skatskyldige Vasaller de ere. J fornødent Tilfælde kunne de stille 12,000 Mand paa Benene til Fædrelandets Forsvar. Kesroan er bekiendt af Viindyrkningen, og især af en kostelig Viin, bekiendt under Navnet Guldviin. Libanons Bierge ere allevegne giennemskaarne af Dale, som Arbeidet og Vindskibeligheden have gjort til herlige Haver. Vandmelonerne, Agurkerne, Raseæblerne og alleslags Madurter groe i Skyggen af alle Arter Frugttræer, som lønne Dyrkerens Omhu rundeligen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Den arbeidsomme Druser forstaaer, at giøre sig den utaknemmeligste Jordbund til Nytte. Han eier ikke en Tomme Land, der kan ryddes, uden at han jo stræber, at lade et Træe eller en anden nyttigere Væxt fremkomme der. De stenige Jorder ere bestemte til Byg eller Tobak, og paa Sletterne saaer man det til Jndvaanernes Føde fornødne Korn. Men disse Bierges fornemste Rigdom er Morbærtræet, som man dyrker allevegne med den største Fremgang. Mod Enden af Høsten skiller man det ved alle sine Grene, der ere overlæssede med en overvættes Mængde fine og saftige Blade, som Silkeormen æder graadigen. Midt inde i Biergene opklækker man denne kostelige Jnsekt i Husene; i Baruths Distrikt lever den i frie Luft, under simple Riis Hytter, hvor man underholder Reenligheden omhyggeligen; det er Qvindernes Forretning. Da den kryber ud, just naar Regntiden har hørt op i Syrien, og naar man ikke hører Tordenen brage længer, giver den almindeligen en meget rundelig Høst. Den Silkeorm, som bliver opklækket i Husene, giver guul Silke, og den der fødes i Hytterne yder hvid. Denne Høst er til Ende i August Maaned; og det er i en Raadsforsamling, hvori Emiren har Forsædet, at man fastsætter Prisen paa Silken, i Henhold til den almindelige Høsts Overflod eller Mangel, samt til den meere eller mindre ivrige Efterspørgsel af fremmede Handelshuse. Det almindelige Torv aabnes derpaa i Baruth, hvor de i Seyde boesatte Franskmænd forføje sig hen, eller sende Faktorer, for at giøre deres Jndkiøb. De kiøbe aarligen 100 Baller hvid Silke af 150 Punds Vægt, som de sende til Frankerig. Ægypten trækker henved 2000 Bæller derfra, og det Øvrige, som kan ansættes til 1200 Baller, bortføres til at vedligeholde Manufakturerne i Damascus og Aleppo Enhver Balle, den ene regnet i den anden, veier i det mindste 1500 Pund. Udbyttet af Silken er tilstrækkeligt til at betale Storherrens Skat, kiøbe Riis og linnede Varer fra Ægypten, som de ikke kunne være foruden, og forskaffe disse Bierges lykkelige Indbyggere de Fornøielses- og Beqvemmeligheds-Artikler, hvormed Franskmændene forsyne dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Naar Silkehøsten er forbi, sysselsætte Fruentimmerne sig med at spinde Bomuld og Floretsikke; dette sidste gaaer til Ægypten, og Bomuldsgarnet tiener til at giøre grovt Lærred af til Landets Brug. Dette er endnu en Vindskibelighedsgreen, som bidrager til disse Biergboeres gode Udkomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Europæerne have aldrig havt et Establissement i Drusernes Land, hvor man, med Undtagelse af Silken, hvis Priis altid bliver drevet meget høit, formedelst Konkurrencen imellem Damascus og Ægypten, finder næsten ingen anden afsættelig Artikel. De Danske have forsøgt, den Tid de sluttede sine Traktater med Porten, at oprette et Kontoir i Ba ruth; men de saae sig nødte til at forlade det igien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Efter dem har en Kiøbmand i Livorno ogsaa forsøgt at aabne et Handelshuus; men hans slette Bestillinger der, ville rimeligviis for stedse opvække Ulyst til et saadant Foretagende. Drusernes Land er stærkt befolket. Den Rolighed man nyder der, forenet med Klimatets Skiønhed, trække en Hob Kristne did fra Syrien, hvilke flygte for Paschaernes Tyrannie. Denne Nation kan lettelig stille 50,000 Mand paa Benene, og det temmelig gode Tropper til dens Bierges og Veisnævringers Forsvar. Men denne Milits, samlet i en Skynding og uden mindste Disciplin, har aldrig udrettet noget Priisværdigt, naar den har foretaget sig, at forlade Biergene for at rykke frem paa Sletten, hvor den ringe Orden, den holder, stiller den for meget blot mod det Kavallerie den skal møde. Disse Armeer koste Emiren aldrig noget, hverken paa et Tog, hvor Haab om Plyndring skynder dem til at følge ham, eller i de vovelige Tilfælde, da Staten er i Fare, eller det kommer an paa at forsvare Fædrelandet. Da lader man Adel og Vasaller opbyde, og alle de drusiske og kristne Scheiker, ere nødte til, at indfinde sig paa Samlingspladserne, i Spidsen for deres Landsbyers unge Mandkiøn; ikkun Overhovederne ere til Hest. Enhver forføier. sig did, væbnet med en Flint, en Stridsøre, en Sabel og et Par Pistoler, og tilholdes at forsyne sig med Krud, Kugler, og den nødvendigste FødeDe leire sig i de Indgange hvor Fienden kan trænge igiennem, og have der en stor Fordeel formedelst den Lethed hvormed de klavre op af Biergene og formedelst deres Kundskab om Veisnævringer og Stier. Denne Militses Mundforraad er ikke til Tynge, den bestaaer i Brød og Ost, som hver Soldat bærer i en Skindpose, der hænger ved hans Side. Disse talrige Armeer forblive ikkun faa Dage paa Benene; thi man kalder dem kun ved Fiendens Nærmelse. Maaden at samle dem paa, er saa besynderlig, at den fortiener Omtale. Emiren skikker Sendebud til alle Landsbyer, og disse raabe: Æren kalder Eder; den som ikke indstiller sig paa dens Røst, vorder en Mand uden Ære. Paa dette Raab samle alle Landets Qvinder sig paa den offentlige Plads; og for desbedre at opmuntre Ungdommen til at ile til Fædrenelandets Forsvar, kræve Qvinderne Vaaden for selv at forsvare det. Druserne besidde Mod og Ærekiærhed. Den Skat de yde Porten, gaaer dem nær, og forinden den vristes fra dem, maa Paschaen i Seyde friste tusinde Vanskeligheder. Emiren og Scheikerne underhandle ikkun i det Fierne om sine Anliggender med denne ottomanske Gouverneur; og til den Ende pleie de at holde en neutral Person, som skal opholde sig hos ham, og overrække ham deres Promemorier, og see paa deres Tarv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
J den sidste Krig bleve Russerne modtagne af dem med aabne Arme. Det Haab, hvormed Druserne smigre sig, at de efter det tyrkiske Riges Opløsning, ere bestemte til at spille en stor Rolle i denne Verden, vil altid lede dem blindt hen i alle de Oprørs-Projekter, som Storherrens Fiender kunne indblæse dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Fra Ægypten er det, at den Befrier, som deres Propheter forkynde dem, skal komme. De havde heftet deres Øine haa Mechemed Bey, da han i Aaret 1778 trængte ind i Syrien, i det Forsæt, at udvide sine vidtløftige Staters Grændser og omstøde den gamle Scheik Daher, som regierede i Acre Den glimrende og hurtige Lykke, som fulgte hans Tog, havde allerede gydet Haab om Fryd i alle Hierter; og man lagde Mærke til, at Sorgen og Bestyrtelsen bleve almindelige, da en for tidlig Død standsede denne ægyptiske General midt i sine Erobringer. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Breve fra Bilbao af 25de September paastaae, at Karlisterne have ladet skyde nogle fangne Soldater af den engelske Legion ved Zornora. En der bekiendte sig til den katholske Retigion, gave de en Geistlig til Forberedelse. – Fra Barcellona hedder det under 27de September: General Pastor har endelig for første Gang, siden han er brudt op herfra, skreven til Juntaen for at give den Underretning om forskiellige af hans foretagne Operationer, som alle ere mislykkedes. Den største Deel af en stærk Afdeling af Linietropperne var ved Kastello bleven ødelagt af Karlisterne, og en anden Gang, da han havde et stort Angreb isinde, var han nær falden i deres Hænder. Han vilde ikke skrive af Frygt for at hans Breve skulde blive opsnappede, men Postens Gang er stedse bleven frie paa alle de Steder, hvor han har været. Meningen er, at han har staaet i bestandig Kommunikation med Montes, der som General=Kaptain af Arragonien ei er af Juntaen i Saragossa bleven afsat. – Man skriver fra Perpignan, at Forbindelsen med Barcellona, Girona og Figuera bliver meget besværlig. Deligencen kan ikke meere passere Veien, der fra Barcellona til Perpignan bliver krydset af Karlisterne, som dog lode den fortsætte sin Tour, Karlisterne synes at ville lade Figueras ligge for at begive sig til Rosas.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Det synes, at Karlisterne i Katalonien gribe om sig, som det i det hele ei kan nægtes, at uagtet de enkelte Fordele, man snart her og snart der vinder over dem, de dog i den senere Tid have vundet Terrain. Journal des Debats begynder en Artikel om Karlisternes nærværende Stilling med Følgende: Medens Spanien hengiver sig til Anarchie og en anden Borgerkrig mellem de forskiellige Liberale truer at udbryde, vedvarer Krigen i Navarra med en iøinefaldende Fordeel for Prætendenten. Den offentlige Opmærksomhed har i nogen Tid, formedelst Tildragelserne i Madrid og Juntaernes Opstand, bortvendt sig fra Begivenhederne i Navarra. Dens Vigtighed er dog derfor ei mindre, meget mere bliver Stillingen dagligen værre, og man indseer ikke, hvorledes Spanien mere kan tilintetgiøre Don Karlos Armee uden ved overordentlig Anstrængelse og stort Offer af Mennesker og Penge. Det er nu de revolutionaire Principers, det er Mendizabals Sag at løse denne meget vanskelige Opgave. Efterdenne Jndledning viser den, hvorledes Karlisterne nu allerede mere end i tre Maaneder have været i uforstyrret Besiddelse af 4 Provinser, naar undtages de 4 største Stæder, Pamplona, St. Sebastian, Vittoria og Bilbao, hvorledes selv disse Stæder have været holden i en bestandig Blokadetilstand af Karlisterne, hvorledes Dronningens Tropper havde tabt alle de befæstede Mellempunkter, der ellers vedligeholdt Kommunikationen; med hvilken Friehed Karlisterne bevægede sig, de havde tilstrækkelige og sikkre Magaziner og øvrigt Krigsforraad; hvorledes endelig de største Anstrængelser og mange Omveie havde været farnødne, for at forene Espaleta, der længe havde været indesluttet i Bilbao, med den ved Ebro staaende Kordova. Og dog vil endog Gazette de France vide, at denne Forening endnu slet ikke har fundet Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Nyeste Post-Efterretninger. Den franske Moniteur har i Breve fra St. Gaudens under 2den October modtaget følgende Underretning om hvad der er forefalden mellem Regieringens Tropper og Karlisterne i Katalonien. Man vil vide, at en Træfning mellem Karlisternes og den med de Kristinos forenede Fremmedlegion har fundet Sted ved Ourganna, i hvilken denne, da den vilde tage Pladsen med Storm, mistede flere Folk, men var dog tilsidst kommen i Besiddelse deraf og havde ladet de deri værende Karlister med deres Anfører springe over Klingen; iblandt dem var den berygtede Munk Benet. Det synes som om Karlisterne paa deres Side have fanget eller dræbt de Kristi nos General Kureca. Det menes for vist, at Kar listerne holde Salinerne ved Gerry, ikke langt fra Arandalen, i dette Øieblik besatte og derved afbryde al Samqvem med det indre Spanien. Af disse meer eller mindre ubestemte Efterretninger synes det at bekræfte sig, at Karlisterne virkelig vinde større Styrke i Katalonien. Dog paastaaer et andet fransk Blad, at det har bestemte Efterretninger om Fægtningen ved Villarcajo, om hvilken vi underrettede vore Læsere forrige Gang. Den skal have varet i 5 Dage, og de overblevne af Don Karlos Tropper have i stor Uorden trukket sig tilbagetil Onnate, hvorhen han selv ilede. – Efter Breve fra Bayonne af 5te October, der beraabe sig paa Efterretninger fra Don Karlos Hovedqvarteer indtil den 30te September, var han allerede igien vendt tilbage til Navarra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Jfølge Efterretninger fra Paris af 10de October er Dekretet om de Kortes Jndkaldelse, som Mendizabal lod udgaae den 28de September, antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
De Kortes Forsamling skal aabnes den 15de Novbr. i den Hensigt, ikke alene at bestemme Valgsystemet, efter hvilket hine Kortes skulle samle sig, hvilke umiddelbart havde at følge de nuværende, men tillige for at raadslaae over andre vigtige Punkter, navnlig for at befæste den offentlige Kredit. Et andet Dekret omtaler Udnævnelsen af en Junta, under Justitsministerens Præsidium, for at forelægge Dronningen et Udkast til en Valglov til Antagelse, som siden efter skulde foreslaaes de Kortes til Sanktion. Ogsaa Organisationen af Madrider og Provinsernes Nationalgarde var dekreteret. – Juntaen i Estremadura havde foruden dens fuldkomne Underkastelse ogsaa tilbudet Dronningen Fond til 10,000 Mands Udskrivning efter Krigsministerens Foranstaltning. - De ministerielle Blade melde, at en telegraphisk Depesche af 7de October fra Narbonne forkynde, at Karlisterne den 5te havde rømmet Junqvera og trukket sig til Llado; hvor der var forefaldet en ubetydelig Træfning. Deligencen fra Barcellona kom ikke over Girona; den fra Figueras er ankommen til Perpignan. Et Brev fra Tarbes af 5te October bekræfter Efterretningen om den Fordeel, de Kristinos i de sidste Dage af September have havt ved Urgel. – Martin los Heros er nu definitivt Minister for det Jndre. Don Alvaro Go med Bercerra er Justitsminister. General Alva er ankommen til Madrid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
J Lissabon blev den 22de September den aarlige Fest, for Dronningens Ankomst for 2 Aar siden festligen høitideligholdt; men der manglede ved Kouren i Ajuda=Palladset mange, hvis Nærværelse man havde ventet, og navnligen Hertuginden af Braganza, Jnfantinden Donna Jsabella Maria, Lord Hovalden og Admiral Gage. En Misfornøielse skal i nogen Tid have yttret sig i Lissabon og endnu mere i Porto og tilskrives den almindelige Formening, at Dronningen staaer under skadelig Jndflydelse, og at Nationens Vel synes at være hende ligegyldigt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Den 23de September bivaanede Dronningen, Keiserinden, alle Pairs og øvrige Adel, tilligemed alle de fremmede Gesandter, en Siælemesse for Don Pedro. Keiserinden betænkte ved denne Anledning rigelig de Fattige og alle milde Stiftelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Medens Keiseren og Keiserinden af Østerrig den 6te October vare til Taffels i Prag, bleve de overraskede med Keiser Nikolaus og Keiserindes uventede Besøg, de vare under strengeste Jnkognito ankomne i den Keiserlige Borg, og bleve paa det hierteligste modtagne. Keiser Nikolaus er derfra gaaet paa nogle faa Dage til Wien og vender derfra tilbagetil Fischbach i Schlesien, for der i Kredsen af begge Herskerfamilierne at høitideligholde Kronprinsen af Preussens Fødselsdag. Om Forhandlingerne i Tøplit under Monarkernes høie Nærværelse der vides endnu Jntet offentligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Den prager Tidende leverer fortsatte Beretninger om Festlighederne i Anledning af de allerhøieste Herskabers Nærværelse der. Den russiske Keiser har blandt andet ladet sig vise den berømte Kampplads fra 6te Mai 1757 og navnlig hiint berømte Træe, der ikke alene er bleven mærkværdigt derved, at Grev Schwerin, hiin store Feldmarschal, der udaandede sit Liv, men ogsaa ved en ædelmodig Handling af Østerrigerne i September 1776, da de under en Maneuvre der i Egnen ved en tre Gange gientaget Æressalve mindedes Helten. Provinsialstænderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Jfølge Stændernes Tidende Nr. 4 har den Kgl. Kommissarius i Møderne den 8de October og følgende Dage forelagt Forsamlingen følgende Lovudkast til Overveielse: 1) Om en Anordning angaaende Kiøbstædernes oekonomiske Bestyrelse, Kiøbenhavn dog derfra undtagen, i det han bemærkede, at det er Hs. Majestæts Hensigt tillige at lade emanere tvende nye Anordninger og Kommunal-Jndretningen i Kiøbenhavn og for Landet; men da der frembyde sig særegne betydelige Vanskeligheder ved Regeleringen af disse vigtige Forhold, saa vil Udkastene til de nævnte Anordninger ikke kunne fremlægges i denne Stændernes Forsamling. 2) Til en Plakat angaaende Forhøielse af den Birkedommerne paa de Kongelige Godser ved Forordningen af 4de Novbr. 1720 tillagte Godtgiørelse af 2 Skilling pr. Tønde Hartkorn istedet for Dommerkorn. 3) Til en Forordning, indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser angaaende Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark. 4) Til en Plakat angaaende Pengevæsnet paa Island. 5) Til en Forordning angaaende Høst= og Maaneds-Ting paa Færøerne. 6) Til en Plakat indeholdende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningerne om den islandske Handel og Skibsfart. 7, Til en Anordning angaaende Told- og Skibs-Afgivterne i Kongeriget Danmark under 4 forskiellige Afsnit. Kommissarius bemærkede, at Etatsraad, Deputeret i det Kongelige General-Toldkammer- og Kommerce-Kollegium Bech var tillagt allerhøieste Ordre til at møde i Forsamlingen og meddele de nærmere Oplysninger, som maatte findes nødvendige, samt at Etatsraaden derhos havde tilkiendegivet, at han i det nævnte Øiemed vilde indfinde sig i Roeskilde, saasnart den Kommittee, der maatte blive nedsat til denne Sags Bedømmelse, var rykket saa langt frem med deres Arbeide, at den ønsker hans Medvirken. 8) Dernæst underrettede Kommissarius Forsamlingen om, at Hs. Majestæt allernaadigst havde overladt til Provinsialstændernes Forsamling selv at udarbeide et Forslag til Ligningen af de Udgivter, som Stænderforsamlingen og de forudgaaende Valghandlinger deels allerede have medført og i Fremtiden ville medføre. 9) Endelig bemærkede den Kongelige Kommissarius, at den eneste endnu ikke foredragne Kongelige Proposition, nemlig Udkastet til en Kriminal lovgivning for Jsland, først vil blive Forsamlingen forelagt i næste Uge, og derfor besluttede Forsamlingen at fortsætte Forhandlingerne i næste Møde med nogle af de indleverede private Propositioner. Kommitteer bleve nedsatte til at prøve disse Forslag, bestaaende af 5, 5, 7 og 9 Medlemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn. Skibet den danske Eeg, Captain J. Rabe, er den 5te April ankommen til Tranquebar. Alt vel inden Borde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-20
Den 7. d. omtrent Kl. 9 1/2 Aften udbrød en stærk Jldebrand paa Humletoftegaard, der eies af Hr. Proprietair Barfod og ligger paa en Parcel af Frederiksdals Hovedgaard (omtrent 1 1/2 Miil fra Kiøbenhavn.) Udhusene ere afbrændte; men Hovedbygningen skal være bleven frelst. 17 Qvægshøveder og endeel Smaakreaturer ere omkomne i Luerne.