JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Belgien. Den Londonske Conferents er bleven enig om, at Ratificationsterminen skal udsættes 15 Dage, altsaa fra 15de til 31te Januar. Til denne Ende er en Protocol (den 54de) affattet og Courerer desangaaende afsendte til de forskjellige Hoffer. Denne Protocol er affattet i Nærværelse af Kong Leopolds Gefandt Hr. v. de Veyer og da - siger Coutier - man ikke kunde vente, at denne vilde have samtykt i Forlængelsen, med mindre han havde havt Grund til at troe, at denne Opsættelse vilde lede til Ratificationen, saa tør man vel haabe en Overeenskomst til begge Partiers Tilfredshed, skjøndt man formoder, at en Modification vil forsøges. Bemeldte Protocol var iøvrigt affattet efter Lord Palmerstons Forslag, og som Grund til Terminens Forlængelse angives Aarstiden og den derved vanskeliggjorte Communication. Den østerrigske og preussiske Gesandt bifaldt aldeles dette Forslag, ligesom ogsaa Fyrst Talleyrand, som dog kun underskrev med den Forbeholdenhed, at denne Act ikke maatte præjudicere de Ordrer, der muligt nærmere kunde indløbe fra den franske Regjering. Efterretningen stadfæstes fra Bryssel under 16de Januar, thi Ministeren v. Meulenair sagde to Dage i Forveien til Repræsentanterne: Regjeringen har i Bevæggrundene til Protocollen af 11te Januar, ja selv i Kortheden af den ny Opsættelse og i Actstykkerne af 4de Januar tilstrækkelige Grunde til at berolige sig angaaende Landets tilkommende Skjebne. De, mine Herrer vil vist dele denne Anskuelse, som jeg haaber Fremtiden vil retfærdiggjøre. Tiden maa nu lære, om denne korte Udsættelse vil kunne lede til denne politiske Knu des fredelige Opløsning. J Paris ere rigtig nok Statspapirerne stegne, fordi det Rygte udbredte sig, at de Modificationer, som Østerrig og Preussen fordrede med Hensyn paa Tractaten, kun vare ubetydelige, ogsaa fortælles der, at Cas. Perier skal have sagt til et anseeligt og tillige uafhængigt Medlem af de Deputeredes Kammer: "Jeg er overbeviist om, at England og Preussen ikke ville have Krig, og at begge disse Magter vilde indgaae en of= og defensiv Alliance med Frankrig, naar det kom an paa at forhindre, at Sagen ikke skulde afgjøres med Sværdet, imidlertid ere der dog andre, som mene, at den rette Vanskelighed ved Sagen hverken er at søge i Vien eller Berlin, men i St. Petersborg, hvorfor de ogsaa mene, at den vedtagne Udsættelse er alt for kort. Rimeligviis er det ogsaa denne Vanskelighed, der har foranlediget Rygtet om et nyt Delingsproject, samt om at den hele Sag til Foraaret skulde ventileres og afgjøres paa en almindelig Congres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
De Deputeredes Kammer har nu omsider taget en Beslutning i Henseende til Civillisten; det har nemlig vedtaget, at samme kun skal udgjøre 12 Millioner istedet for de foreslaaede 14, hvilken Forandring ikke synes at være kommen Ministeriet ret tilpas.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
J Anledning af Udtrykket: Erkonge, som Pairskammeret vilde have ombyttet med Konge, har man nu truffet den Middelvei, at begge Navne aldeles udelades foran Carl den 10des Navn ligesom Keiser foran Napoleons.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Moniteuren gjendriver det udbredte Rygte, at National gaarden kun skulde mobiliseres i de Communer, som indeholdt 15000 Beboere eller derover. Saadanne Rygter, siger den, maatte, naar de ikke gjendreves, frembringe en Slappelse i Borgernes Jver og hindre en Indretnings Fremgang, i hvilken Frankrig finder Elementer til Kraft og Rolighed. Til Jndførelsen af et saadant nyt System ved Nationalgarden behøvedes desuden en ny Lov og man har slet ikke tænkt paa at forelægge Kamrene en slig. De Tjenester som Nationalgaarden selv i de svagest befolkede Districter i Vesten daglig yde, og den Jver, hvormed de særskilte Batailloner i de omkring Lyon beliggende Departements tilbøde sig at bryde op under de sidste Uroligheder, ere et Beviis paa, hvormeget Regjeringen tør stole paa denne Borgermilitses Jver og Hengivenhed, hvis gode Aand slet ikke lader sig bedømme efter Folketallet i de Communer, som bidrage til dens Organisering. At Frankrig ogsaa har sine Radicaler, sees af Tonen i en Forsamling, der nylig holdtes i Paris af de saakaldte Folkevenner, ved hvilken omtrent tusende Mennesker, vare tilstæde. De egentlige Medlemmer af Forsamlingen vare lutter unge Mennesker imellem 18 og 30 Aar, iblandt hvilke man ogsaa saae nogle røde polske Huer, et Par National- garde Artillerister, et halv Dusin af den polytechniske Ske les Elever i Uniform, ja endog et Antal Damer, Anditoriet paa Gallerierne bestod meest af Folk af Arbeidsklassen. Præsidenten Raspail (der tilligemed flere Medlemmer af dette Selskab var tiltalt for Udbredelsen af oprørske Skrifter og nu af Jurien vel er frifunden for denne beskyldning, men for sin uforskammede Tale i Retten dømt til 15 Maaneders Fængsel og 500 Frankers Mulct) forelagde Forsamlingen det Theema: hvilke Midler man skulde gribe til for at frelse Folket og bringe det nærmere til Maalet. Republiken. Ti Talere traadte nu op efter hverandre, som reve ned paa Regiering, Kamre, Carlister, Liberale og alle Slags Aristocrater. Ved ethvert Kraftudtryk lød et tordnende Bravo; Messieurs hørtes aldeles ikke men blot Citoyens, som i gamle Dage, og ligesom nylig det ministerielle Blad Gaazette gjorde sig lystig over Lafayettes Trone med republicanske Jnstitutioner og meente, at naar man kun havde hiin, kunde man gjerne skienke ham disse, saaledes blev her sagt reent ud, at naar man kun havde de republikanske Jnstitutioner, var Tronen et høist unyttigt Møbel. Ja, da een af Talerne raabte: Bourbonnerne ere døde, hørte man nogle Stemmer tilføie: endnu ikke alle, og uagtet der nu hist og her blev pebet og tysset, kunde dette dog ikke forhindre, at mange raabte. De skal døe alle. Præsidenten lod sig nøie med at sige: doucement Citoyens, dou cement (o: Vand i Blodet m. H.) hvorpaa fulgte en almindelig Latter. Slige Frihedscener lade dog værre, end de i sig selv ere og vil vistnok være ligesaalidt farlige for den franske Regjering, som Hunts Optøier have været det forden engelske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Det hedder, at Oppositionen vil endnu foretage et vigtigt Skridt med sin bekjendte Protest, nemlig sende samme omkring i Landet for at lade den underskrive af Vælgerne. Man var i Paris begierlig efter at vide, om disse Protestanter vilde blive indbudne til den store Fest, som den 11te fandt Sted i Tuillerierne; de vare imidlertid ikke forbigaaede, selv Formanden Odillon=Barrot havde indfundet sig, desuden Lafayettes Familie o. fl. Lafayette besøgte første Gang efter sin Sygdom de Deputeredes Kammer den 14de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Hertugen af Crillons Datter er nylig i Paris bleven gift med en Neven af den russiske Gesandt, Grev Pozodi Borgo, forhen Capitain i den Kgl. Garde. Efter den patriotiske Bruds Forlangende har han forpligtet sig til aldrig at tjene imod Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Cholera. Breslau er nu, efterat i 10 Dage ingen Tilfælde ere bemærkede, erklæret for sund. J Vien, Berlin og Hamborg forekomme endnu af og til enkelte Tilfælde, i Prag derimod synes den ikke at være i Aftagende; endnu den 14de angrebes 60 og 32 døde. Man har gjort den Bemærkning, at mange Harer og Fisk crepere, hvorfor man begynder at holde disse Dyr for mistænkte. J England er videre Udbredelse ikke bemærket, som et Rygte fortælles, logne, der circulere angaaende denne Sygdom, fortjener den at anføres for sin Curiositets Skyld, at Keiseren af Rusland skal have foreslaaet Keiseren af China at oprette en Cordon paa Grændsen ved Kiæchta, men faaet til Svar, at dette forstod han bedre. Han vidste nok, at Cholera kun bortrykkede dovne, svinske og liderlige Personer, og han saae for sin Part gjerne, om han paa denne Maade kunde blive af med en fire fem Millioner Undersaatter. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen har allern, udnævnt R. af Dhrr. Conferentsraad P. H. Frimann til Commandeur af Dannebrogen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Hs. M. Kongen har allern, bestemt, at enhver teleskopiist Commets Opdagelse skal belønnes med en Guldmedaille (20 Ducaters Værd, naar Opdageren fyldestgiør visse betingelsen. Disse findes i Statst. Nr. 18.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Hs. M. Kongen har allern, behaget at benaade Skibsbygmester J. F. Casparsen med Dannebrogmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Paa Hs. M. Kongens høie Fødselsdag vil opføres paa det Kgl. Theater Zampa eller Marmorbruden, Syngespil i 3 Acter af Melesville, Musiken af Herold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Hs. M. Kongen af Preussen har allen, udnævnt Legationssecretair ved Høistsammes herværende Gesandtskab, Hr. Greve af Seckendorff, til Legationsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Den 16de Januar d. A. holdt Etatsraad og Assessor i den Kgl. Lands=Over= samt Hof= og Stadsret Jacob Stendrup sit 50aarige Embeds-Jubilæum. Den Dag havde han nemlig i 50 Aar været Assessor i bemeldte Ret, saavel under dens forrige Organisation som blot Hof= og Stadsret, som efter at den i Aaret 1805 var bleven udvidet til tillige at være Overret. J Anledning af Dagens Høitidelighed havde hans Colleger, i Forening med en Mængde andre Embedsmænd, som enten havde staaet eller endnu stode i Embedsforhold til Jubeloldingen, foranstaltet en brillant Dine i Höttel d'Angleterre, hvortil Jubeloldingen og hans Sønner vare indbudne. Forskjellige i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattede Sange bleve afsjungne. I Adresse-Avisen Nr. 14 læses følgende fra Mag. Lindberg. Gjentagen Advarsel. Da Redacteuren af, Politievennen" Major K. Kristensen, uagtet min offentlig givne alvorlige Advarsel, har tilladt sig fornærmelige Udeladelser mod mig i hans Blad, har jeg saggivet ham, for at drage, ham til Ansvar efter Lovens Strenghed. Løgn og Fornærmelser mod mig og den Sag, jeg forsvarer, taaler jeg ikke længer, men skal vise hver Mand, at den Trykkefrihed, Loven hjemler, ikke er for trang for Sandheds Tale, og ikke er for vid for Løgnen og Usandheden, som ikke skal raade eller taales."
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Kjøbenhavns Veiviser for Aaret 1832 er udkommen; indeholdende deels Bopæls=Anviisninger, deels under 19 forskjellige Rubriker Efterretninger om mindenyttige Poster, saasom Tiden og Stedet, paa hvilke nogle offentlige Samlinger og Mærkværdigheder forevises; Stadens Kirker med de dertil hørende Præster og Kirkebetjente; udenlandske Gesandtskaber ved det danske Hof, fremmede Staters Consuler &c. &c. (2 Rbd.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Af den omtalte Samling af danske Uniformer, som C. Bruun agter at udgive, er nu det første Nummer, forestillende en Admiral i Stadsuniform, udkommet. (1 Mk. 8 s.; Den 17de Januar solgtes ved tredie Auction for 7120 Rbd. Sølv Huset Nr. 170 paa Hjørnet af Sqvaldergaden og Dybensgade, tilhørende afdøde Skræddermester Rasmus U. Wibergs Stervbo. Eiendommen er assureret for 9300 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Den 18de Januar solgtes ved 5te Auction for 10500 Rbd. Sølv Huset Nr. 76 paa Hjørnet af Vognmagergaden og Slippen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Skrydstrup Sognekald i RibeStift, 210 Rd. - Baalse Sognekald paa Falster, 350 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
- Tjærebye og Alsynderup Sognekald i Sjælland, 300 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 28de Decbr. f. A. er Krigsraad og Bureauchef ved Generalkrigscommissariatet for Danmark, L. R. Theil, udnævnt til virkelig Cancellieraad; den 4de Januar, Sognepræst for Sandbye og Vrangstrup Meenigheder i Sjælland, N. Jensen, bestikket til Sognepræst for Grevinge Menighed sammesteds; Sognepræst for Skarrild og Arnborg Menigheder i Ribe Stift, H. H. Selchier, til Sognepræst for Balslev og Eibye Menigheder i Fyen; Sognepræst for Starup og Nebel Menigheder i Ribe Stift, L. M. Lund, til Sognepræst for Nørre=Vedby. og Nørre=Alslev Menigheder paa Falster; residerende Capellan for Kjøbeløv og Vindeby Menigheder i Lolland,
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Magister Artium H. U. Møller, til Sognepræst for Radslev Menigheder sammesteds; Candidatus Theologi C. J. Schjødte til Sognepræst for Vrou og Resen Menigheder i Viborg Stift; Sognepræst for Østerøens Menighed blandt Færøerne, J. Gad, til Sognepræst for Herslef og Vius Menigheder i Ribe Stift; forhenværende personel Capellan for Skamstrup og Frydendal Menigheder i Sjælland, H. P. Ebeling, til Sognepræst for Spandet Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. C. C. Krag til personel Capellan for Tommerup og Brylle Menigheder i Fyen; den 11te Januar, Legationssecretair og Chef for Expeditionscontoiret under Departementet for de udenlandske Sager J. B. Heide, Legationssecretair og Archivarius ved samme Departement T. R. Stampe udnævnte til Legations raader med Rang efter Rangforordningen af 14de October 1746 dens 4de Klasses Nr. 3, surnumerair Cancellist i bemeldte Departement, C. V. Jürgensen, udnævnt til Legationssecretair, Sognepræst for Strydstrup Menighed i Ribe Stift F. M. Lund beskikket til Sognepræst for Toxværd Menighed i Sjælland; den 13de, Sognepræst for Vaalse Menighed paa Falster, J. Vraae, til Sognepræst for Kippinge og Brarup Menigheder sammesteds; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Odense J. A. Brasen, til Sognepræst for Karrebek Menighed i Sjælland, Cand. Juris P. J. Uldall til Assistent ved Auctionscontoiret i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Under Departementet for de udenlandske Sager. Den 7de Jan. er Conferentsraad P. H. Frimann, R. af D., efter Ansøgning i Naade og Pension entlediget fra hans hidtil havte Post som første Secretair i Departementet for de udenlandske Sager, og i Anledning heraf er 2den Secretair i Departementet, Geheime-Legationsraad J. H. Sick, R. af D. og Domd., udnævnt til 1ste Secretair, 3die Secretair, Geheime=Legationsraad J. Skrike, til 2den Secretair, Archivarius i Departementet, Legationsraad C. G.A. Ponsaing, R. af D., til 3die Secretair, 1ste Cancellist, Legations=Secretair J. B. Heide, til Chef for Expeditions Contoiret under Departementet; 2den Cancellist, LegationsSecretair T. R. Stampe til Archivarius i Departementet; 3die Cancellist, Legations-Secretair M. P. Hvass til 1ste Cancellist, og surnummerair Cancellist, Kammerjunker og Legations=Secretair W. H. Krag til 2den Cancellist i Departementet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de Januar. Rug, Td. 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2radet Td. 4 Rbd. - Mk. 12 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, bradet, Td. 4 Rbd. - Mk. 12 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen Rbd. 2 Mk. 12 s. a - Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 20de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 15 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 881 489 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1 i r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto salod i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 62 a 62 1/2 L. St. Hamborg, den 20de Januar. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 9. London 13 Mk. 6 1/2 s., k. S. 13 Mk. 8 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 45, 2 M. 35, 25. Kjøbenhavn 212. Species i danno. Disconto - 5 1/2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Helsingøer, den 17de Januar. Det Beckerske Skuespillerselskab gjør megen Lykke her, spiller næsten hver Aften for fuldt Huus, og flere Søndage har det været Tilfælde, at der ikke har været Plads nok. J Torsdags gaves til Benefice for den, ogsaa her særdeles yndede Mad. Rosenbusch, "Therese, eller den Forældreløse fra Gen. Hvorefter hun fremsagde en dansk Epilog af Overkrigscommissair Elmquist. Hendes Jndtægt skal denne Aften have været over halvtrediehundrede Rigsdaler, da Mange havde givet over den sædvanlige Priis. (Aarh. Stiftst.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Aarhuus. J Weilbye troer man, at Slagterens Fortælling om, at han første Juledags Aften skulde være bleven overfaldet og frataget 10 Rbd., ikke er andet end Opspind.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Det Werligh Müllerske Skuespillerselskab vil komme hertil i denne Uge. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Den 18de Dennes indkom heri Havnen, Jagten Marie, ført af Skipper Peder Christensen, paa Reisen fra Aalborg til Kragerøe med en Ladning af Kornvarer, nogle faae Fedevarer og lidet Stykgods. Fartøiet var i en saa læk Tilstand at det strax ved Ankomsten sank. Kornvarerne ere allerede bortsolgte og Salg af det øvrige Gods, paa Grund af dets Tilstand, allerede bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Blandede Efterretninger. Ved Rescript af 10de Januar til Amtmanden over Thisted Amt er det bevilget, at der aarlig maa holdes et Hestemarked i Thisted Torsdag og Fredag i Fastelavns=Ugen, hvorimod det Hestemarked, der hidtil har været afholdt sammesteds den 17de Juni skal bortfalde; og ved Rescript af s. D. til Amtmanden over Skanderborg Amt er det bevilget, at der aarligen den 3die Mai maa afholdes et Qvægmarked ved Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Ved Byen Sandvig paa Bornholm er i afvigte Sommer begyndt et Havneanlæg, som ved Høstens Jndtrædelse var fremmet saavidt, at der var opført en 150 Alen lang og 14 til 16 Alen bred Steendæmning, som begyndtes med en Alens Høide og endtes i 5 Alen dybt Vand. Man haaber, ved Landsmænds velvillige Understøttelse, endnu at faae denne Steendæmning forlænget med 60 Alen, saaledes at den kan støtte sig imod et i Vandskorpen liggende Skjær og derfra gives en anden Retning af henved 100 Alens Længde, paa en Vanddybde imellem 6 a 7 Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
For nogle Aar siden forhausedes man over Tyroleren Rappos Kunster, men istedetfor at han gjorde disse paa den flakke Jord udføres de nu til langt større Fuldkommenhed, til Hest i flyvende Galop. Saadanne Virtuoser ere der ved det de Bachske Selskab, fortiden i Kjøbenhavn. Ci allene Kugle og Knivspillet udføres i fuld Carriere men der leges endog med Kanonkugler paa 15 til 24 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
J Odense har etableret sig en Jnstrumentmager Boesen, der forfærdiger baade Flyge= og Taffelformige Piano sorter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Døde. J. Schonning, 78 Aar; Enke=Etatsraadinde Lawas, 78, Aar; M. R. Thaarup, 78 Aar; Qvarteermester ved Holmen, H. P. Ahlstrøm, 74 Aar; Skriver i Cancelliet C. P. Ernst, 48 Aar; A. C. Petersen, f. Momberg (fra Odense), 28 Aar; alle i Kbhvn. S. F. Jørgensen, f. Petersen til Brommemølle. Præsteenke C. Thune, f. Steenberg, 8 Aar, til Vaabensted Præsteg. A. Gudde, f. Witte, til Vemmeltofte. Sara Hert, f. Marcussen (gift i 54 Aar), 72 Aar, i Nakskov. Forhenv. Trompeter Andersen, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Forhenv. Forv. Th. Jensen, 79 Aar, til Hinge Præsteg. Enken M. K. Hegelund, f. Lauritzen, 68 Aar, i Horsens. - Mad. A. M. Hartmeier, f. Beck, fra Apenrade, døde i Flensborg. C. S. Bockendahl, f. Lau, 79 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Pharmacent O. Hjersing, fra Altona, 27 Aar, døde i det
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Bekjendtgjørelser. Efter et Sygeleie af 19 Dage hensov i Dag Morges Kl. 7, til et bedre Liv, min yngste Sön, J NS P. de SREEL, 22 Aar gammel. Overbeviist om, at Enhver, der kjendte ham, deler min billige Sorg, frabeder jeg mig al Bevidnelse om Deeltagelse. Birkelse, den 18de Januar 1832. H. de Skeel, födt Comtesse Trampe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Tre fattige Enker nedbede Himlens Velsignelse over den Ædle, som, unævnt, i Gaar tilstillede mig 5 Rbd. til Uddeling. Aalborg, den 23de Januar 1832. Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
En stor velbygget Baad paa Klink er at erholde tilkjøbs. Lysthavende ville henvende sig til Eieren, Fuldmægtig Hjort i Nørre-Sundby. Til Paaske=Flyttetid d. A. ønskes tilleie 3 a 4 Værelser, med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder; det Øvrige erfares paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
En skikkelig Dreng, som er af god Opdragelse, kan antages i Lære hos Stolemageren Hansen i Kattesundet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
J min iboende Gaard i Urbansgade ere Værelser at erholde til Leie næstkommende Flyttetid. i Johan Gottl. Kohsel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
En 1/2 Td. Kobberkjedel er tilkjøbs hos Nørholm, Uhrmager.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Auctioner. Onsdagen den 15de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, paa Pladsen ved Statsraadinde Kjellerups Gaard ved Stranden, bortsolgt ved Auction, circa 145 Tylter fyrre og gran Bræder, af Længde fra 10 til 14 Fod. Hvilket herved til Liebhaberes Underretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 24de Januar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-25
Jfølge Begjæring af Herr Viceconsul og Kjøbmand Aalbech, som Commissionair for Skipper Peder Christensen, der paa Reisen fra Aalborg til Kragerøe med Jagten Marie hertil Stedet er indkommen under Havarie, bliver Fredagen den 27de Dennes, Klokken 10 Formiddag. paa det saakaldte Kornmagazin ved Havnen, forauctioneret følgende havarerede Varer: 13 Fjerdinger Smør, noget Flesk og Kjød, circa 2500 Pd. Caffe og endeel Manufactur- og Galanterie=Varer, saasom: hvide Chertings, Cambringes, Silkebaand og Handsker, Uhrnøgler, Halskjeder, Hornkamme m. m., hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Frederikshavns Byefogedcontoir, den 21de Januar 1832. de