JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Enhver god Borger, selv den, der uopfordret tilbød Staten et Bidrag af sin Formue, havde forudseet, at een eller flere overordentlige Skatter, og Afgifter vilde vorde paalagte. Dette skeete ved de under 8 April udkomne Forordninger, hvorved adskillige af de Paalæg, som allerede finde Sted paa faste Eiendomme, ere blevne forhøiede. Men Staten behøver deels strax, deels i de første Aar meget betydelige Summer. Hvorledes kunne nu disse indkomme ved Skatterne, og være tilrede naar de skulle bruges, uden at deres Udredelse bliver trykkende for Undersaatterne? For at gjøre dette muligt skal den ovennævnte Fond, eller Opsamling af visse Skatter, indrettes, og nye Sedler, eller, som de i Forordningen kaldes, Repræsentativer, udstædes. At Staten derved vinder, deeld: at den fra har de Penge, den behøver til de forefaldende store Udgifter, – deels: at den har dem uden at laane dem, og at den altsaa sparer hvad der ellers maatte betales i Renter, – deels: at disse Penges hurtige Tilveiebringelse ikke falder Undersaatterne besværlig. – dette vil sees af det Følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Ved alle Slags Seddelpenge ere to vigtige Spørgsmaale at besvare: 1) hvorpaa grunde de sig, og 2) hvorledes er man vis paa at kunne anvende den til Betalinger. Det første er allerede besvaret. Og, for deres Anvendelighed i Handel og Vandel er ogsaa sørget, da enhver, som heller ønsker at faae de almindelige Courantsedler, kan henvende sig til Depositokassen, som paa Skatkammerets Vegne besørger, at de hos Bankens Kasserer dagligen kunne blive omvexlede. Man har sagt: da disse Skatkammerbeviser, skulle inddrages og tilintetgjøres ved Jndtægterne af visse Skatter, hvorledes kunde denne Jnddragelse finde Sted om disse Skatter for det meste bleve erlagte ved Skatkammerbeviser, Svaret ligger i Spørgsmaalet. Naar de ere komne tilbage ved Skatterne, er al anden Jndløsning overflødig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Angaaende de Gieldsbeviser, som Forordningen omtaler ogsaa at kunne vorde udstædte paa de nye Skatter, kan her blot siges, at de ville blive en Slags rentebærende Obligationer, aldeles forskjellige fra Skatkammerbeviserne. af ag
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Det dramatiske Selskab i Christiania har den 6 Nov. givet en Forestilling til Bedste for de Koner og Enker, hvis Mænd eller Sønner ere opbragte af Fienden eller udcommanderede til Landets Forsvar. Den bestemte Priis for hver Billet var 1 Rdlr., men det stod til enhver at give mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Norge indsamles nu Egenødder, som med en Tilsætning af Meel bruges til Brød. Allene paa Cappellangaarden Ramnæs ere af fattige Folk indsamlet adskillige Tønder til Brug i Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Christiania Avis læses følgende historiske Notice, tagen af et gammelt Haandskrivt: den 10aarige Krig med Sverrig, som begyndte 1709, blev til Krigsomkostningernes Fornødenhed betalt meget af Jndvaanerne. 1712 betalte somme Familier i Hallingdalen 10 Rdlr. og andre 12 Rdlr. til Krigstyr. Hvilket vel i vore Tider vilde omtrent udgjøre 40 til 50 Rdlr. Og endda takkede de Gud, at han stræbte med dem til at holde Fienden ude af Landet, og vare tilfreds J Fattigvæsenets Arbeidshuus i Christiania forfærdiges og sælges Svovlstikker, et Exempel, der fortjente Efterlignelse i Kjøbenhavn, hvor polstikker, Almanakker a. ere et saa beqvemt Tiggerbrev for Betlere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Christiania er Rom og Viin næsten ikke dyrere end i Kjøbenhavn, hvor de af mange Grunde dog burde være bedre Kjøb. Saaledes falbydes i Christiania Avis gammel Rom for 1 Rdlr. Flasken, Cognac 80 s., gl. Rhinskviin 1 Rdlr., Muskat Fontignat, Muskateller, Lünel 64 s. Flasken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Af det offentlige Regnskab over Søndags skolens Jndtægt og Udgivter i Christiania, sees, at dens Jndtægt var 368 Rdlr. 78 s. og svarede netop til dens Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Bergens Avis har man nu taget til Gjenmæle mod Hr. Stephanson, som i sin Avis har sagt, at Nordlænderne have givet Bergenserne 2592 Pd. Tørfisk for 36 Pd. Bladtobak. J Junii Maaned blev i Bergen givet 48 a 56 s. for 36 Pd. Tørfisk, og i Aug. 72 s., og for 36 Pd. Bladtobak blev derimod tager 24 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Den gamle Jndustrie at virke Salt af Tang, har i dette Aar havt en heldig Fremgang, i Vendsyssel, mellem Hals og Sæbye, man har i denne Sommer virket flere hundrede Tønder Salt til Salg og egen Fornødenhed. Beboerne brænde den friske Tang til Aske, Asken kommes paa et Tapkar, hvorpaa heldes Vand, saaledes staaer det at trække i 16 Timer. Derpaa aftappes Lagen og kommes i en Jerngryde eller indmuret Kiedel, hvor den koges saalænge til man har Salt; men under Kogningen skummes Lagen, og renses fra Ureenlighed ved at hænge en Skaal ned i samme, hvori Mineralalcalien samler sig. Det virkede Tangsalt ligner stødt Sukker, men er ligesaa hvid, stærk og reen af Smag, som anden Salt, og aldeles fri for Bitterhed. Man regner at en Tønde Salt kan virkes af 8 Tønder Tangaske, og til at koge det, behøves et Læs Grenebrænde. Bønderne fra Dronningslund og tilgrændsends Sogne føre deres Tangsalt til Aalborg og de smaa Kjøbstæder i Vendsyssel, og erholde 7 a 8 Mk. for Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Denne Jndustri er ligeledes udbredt i Aalborg Amt, og noget i Randers og Aarhuus Amter, og paa Samsøe. Den kunde blive en betydelig og vigtig Næringsgreen baade for Dannemark og Norge, naar den blev opmuntret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Det er ikke Hr. Pastor Mourier, der, som offentlige Blade have meldt, er bleven Hr. Pastor Monods Eftermand som Fransk Lærer hos Prinds Ferdinand, men en Fetter af sidstnævnte, Hr. M. N. Puerari, den ældre, forhen Officier, en duelig Videnskabsmand, kommen her til Kjøbenhavn fra Genf som Hovmester i Sommeren 1794.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J forrige Uge døde den berømte Gerner Enkefrue i en Alder af 76 Aar. Denne værdige Kone har i sit Testamente legeret Kjøbenhavns Forbedringshuus 500 Rdl., hvoraf Renterne hvert Aar skulle anvendes til anstændige Klæder for den udgaaende Arrestantinde, der blandt sine Medfanger meest har udmærket sig ved en skikkelig Opfør med det Tillæg, at hun haaber flere ville følge hendes Exempel. Enhver, som veed, hvor nødvendigt det er for en Fange, efter udstaaet Straf, at være forsynet med ordentlige Klæder, hvis Savn ofte kan lægge store Hindringer i Veien for et saadant Menneskes tilkommende Skjebne, vil velsigne den ædle Giverindes Minde, og ønske at ret mange Formuende af hendes Kjøn vilde følge hendes rosværdige Fodspor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Med Fornøielse læser man nu, at Antallet af dem, som ønske at nyde Underviisning i Bergens Søndagsskole, er saa stor, at man ikke kan antage flere end 11 til 12 nye Lærlinger hver Maaned. Med Glæde og Taknemmelighed seer den Danske Patriot Regjeringens Bestræbelser for at udbrede Kundskaber om det Danske Sprog til de Dele af dens Stater, hvor det forhen enten var aldeles ikke eller dog mindre kjendt. Et betydeligt Skridt til dette Maal er allerede gjort derved, at Anordningerne for Hertugdommene, som tilforn blot bekjendtgjordes i det Tydske Sprog, nu tillige trykkes i det Danske. Maaskee tør man haabe, at denne Forandring efterhaanden vil bevirke, at Retten i den nordlige Deel af Hertugdømmet Slesvig i Fremtiden ikke længere vil blive pleiet paa Tydsk, men at Forhandlingerne ville skee paa Dansk, som det Sprog, der ene tales og forstaaes af Almuen og for det meste bruges ved Gudstienesten. Denne Forandring synes at være saa naturlig, at dens Jværksættelse ikke kan paatvivles saasnart Leiligheden og de locale Omstændigheder tillade det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
D. 11 Oct. høitideligholdte det nyttige Selskab i Bergen sin Stiftelsesdag, ved hvilken Leilighed der uddeeltes en Præmie paa 25 Rdlr. og en paa 10 Rdlr. Den første var tilkjendt Leilændingen Svend Olsen Mykelhurt i Hous Præstegield. Han har blandt andet i de 6 Aar han har beboet sin Gaard, opryddet af en forhen med Lyng og Krudt begroet Mark 37, 200 Qvadratalen og gjort samme til god Engbund, indrettet i de to sidste Aar paa denne opryddede Strækning 6 Gjødselshuse, hvorved Jordbunden er meget forbedret, og af forhen udyrket Jord opbrudt 5275 Qvadratalen Agerland, forbedret sin Kornmark saaledes, at han istedet for i de to første Aar kun høstede 13 a 14 Tdr. Korn i denne Høst fik 80 Tdr.; bortryddet af den ny Ager over 100 Læs Steen; indrettet en ny Dæmning for ved Gaarden, og bekostet et nyt Qværnebrug, hvorved Naboerne, som forhen maatte reise en lang Vei sø vært med deres Korn, nu kunne faae det malet hos ham. - Selskabet har udsat en Præmie af 25 Rdlr. for den Bonde, som ved paalidelige At rester af vedkommende Øvrighedspersoner godtgjør 1 tilkommende Aar, at have tilvirket det største Partie Salt i Bergens Stift, og erklærer derhos, at det vil være dem forbunden, der kunne opgive den bedste og mindst bekostelige Maade at virke Salt paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Bergen har Hr. Politiemester Olsen under d. 6 Oct. udgivet en Placat, i hvis Jndledning det hedder: "Da Kornvarer her nu ere saa sjeldne og saa dyre, at den Fattige ei formaaer, at anskaffe sig noget deraf, hvoraf følger, at Potatos (Kartofler) og Spegesild nu næsten ere de eneste Levnetsmidler, hvorved den Fattige kan haabe at kunne, skjønt meget kummerlig, opholde Livet i den tilstundende Vinter; men dette Brødsurrogat (Potatoes) og vil blive, ikke allene dyrt, men endog vanskeligt at bekomme, dersom uindskrænket Opkjøb og Udførsel skal finde Sted, og saaledes fremvirke sand Hungersnød her paa Stedet, over hvilket Klager til mig ere indløbne. For saadant altsaa i Tide at forekomme seer jeg mig herved nødsaget, efter foregaaet Overlæg med høieste og høi Øvrighed her paa Stedet, at bringe i Erindring det høie Kgl. Resc. for Bergen af 27 Sept. 1782. især dets 3die Post, hvorudi det hedder (her anføres denne Post, som siger, at ingen, under en Mulct af 30 Rdlr. for hver Gang og Varenes Confiscation, maa opkjøbe paa Torvene og andre til Udsalg bestemte Steder, mere eller andet end hvad de selv kunne behøve, og ingenlunde til Udførsel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Jkke uden de fødeste Følelser seer man i de Norske Tidender Nordmænds Tænkemaade ved alle Leiligheder i det herligste Lys. Menneskelighed udmærker dette stolte Klippefolk ligesaa meget som dets medfødte Mod og Tapperhed. Oberst Hol feldt har i Bergens Avis ladet bekjendtgjøre, at det Bergenhusiske Jnfanterieregiment har fra Mad. Jbsen, Lærerinde for en Deel af Byens agtværdigste qvindelige Ungdom, modtaget en Gave af 2 Skjorter og 66 Par Strømper til Uddeling blandt vore Norske Krigere, hvis Lod det blev, at stride for Fædrenelandet paa Norges Grændser. Dette Offer paa Fædrenelandets Altar – føier Obersten til – skylder jeg saa meget mere offentlig Bekjendtgjørelse, som det er Damer af første Rang, der i deres Fritimer selv med egne Hænder have bidraget dertil. - En brav Nordmand giør i samme Avis sine Landsmænd opmærksomme paa, at betænke de paa Piquetvagten værende Soldater, som maa være ude hele Natten under aaben Himmel, med stærkt Øl, Smør til Brødet og om mueligt et varmt Maaltid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Da de Engelske i forrige Aar overfaldt vor Øe, var een af deres første Forretninger paa Frederiksberg at fælde Piletræer, hvoraf de gjorde Faskiner, der skulde bruges i Tilfælde af en Storm, som de imidlertid vare for feige til at vove; thi de fandt det mindre farligt for dem selv, at kaste Bomber, Jldkugler a. ind i en Stad, som de fra alle Kanter havde bespændt med deres Batterier. Ved denne Leilighed bleve, foruden mange andre Træer, en Mængde Pile ødelagde i og omkring Frederiksbergby. Jsær blev den saakaldte Pileallee meget ilde medhandlet. Men aldrig saasnart havde Engellænderne forladt Sjælland, førend man og saa allevegne af bedste Kræfter søgte at raade Bed paa alt offentligt og privat Skade, Ødelagde Bygninger bleve, hvor det var mueligt, istandsatte igjen og istedet for de fældede Træer plantet ny Stammer. Saaledes blev der i hele Pilealleen plantet unge Pilestammer paa alle de Steder, som Fiendens Øxe rasede. Med billig Harme seer man nu af en offentlig Bekjendtgjørelse fra Hr. Slots gartner Petersen, at ildesindede Mennesker have borttaget en Deel af disse unge Stammer. Der er udlovet en Belønning af 6 Rdlr. for den, derkan opdage Gierningsmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
D. 28 Oct. lode Hans Kuntzon & Comp. i Trondhjem holde Auction over endeel hvid Batavia Arrak, i større og mindre Foustager, af Capt. Herhard Herkloes directe didbragte Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Christiania Avis indbydes til Jnteressent skab i Kjøbenhavns Skilderie, som man med hver Post lader komme fra Kjøben, havn. - Man kan regne, at et Exemplar af dette Blad koster Jnteressenterne paa denne Maade nogle og tyve Rigsdaler om Aaret. For en saa enorme Priis maa Danske og Norske Læsere forskaffe sig Kundskab om deres Lands og Tidsalders Begivenheder, medens de usleste Tydske Blade og Maanedsskrifter, ja endog udenlandske Modejournaler, forsendes vidt og bredt med de ridende Poster. En herlig Opmuntring for vor Litteratur. Gouverneuren paa Bornholm, Commandeur. Kofoed, er død, hvilken Post nu tiltrædes af den derværende Vice-Gouverneur, Capitain i Sø-Etaten, Carl Rothe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Ved en Russisk Keiserlig Ukase er fastsat, at alle Varer, som fra 1 Januarii næstkommende indføres i de Russiske Stater, være sig til Lands eller Vands, skulde være forsynede med et saakaldet Certificat origine fra den Russiske Consul, eller i Fald ingen saadan findes paa Afsendelsesstedet, fra Øvrigheden sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Hr. Capit. T. C. Stibolt har i Handelstidenden No. 96 taget til Gjenmæle mod det, der i samme Blad har været sagt i Anledning af det, som han i Statstidenden No. 12 har ladet indrykke angaaende Arnage Havn. At det, der i denne Tidende har været sagt om denne Havns Gavnlighed for Danske Capere, ikke skulde anvendes paa Danske Handelsskibe, sees tydeligt no deraf, at han skriver: dersom de bleve heldige nok til at kapre saa mange Priser, at de ikke kun ne rummes i Christiansøes Havn &c." Her tales jo aldeles hverken om Danske Handelskibe eller gives Arnage Havn Fortrin for Christiansøes. Naar Tilfældet er, at der ei kan rummes flere Priser, da er det først at Danske Capere gjøre opmærksomme paa Arnage Havn. Da af det i Handelstidenden anførte erfares tydeligen, at naar et Rev strækker sig 1/2 Miil uden om en Landbugt og giver inden for Rever en Ankerplads paa 4 Favne Vand, saa er det en herlig Cul de Sag, naar man allene vil antage det ene Jndløb, og kan rumme mange Priser og fortjene Navn af en Havn Overalt troer Hr. Capitainen at det, han har anført viser, at Danske Capere meget godt kunne bjerge deres Priser i Arnage Havn Man kan let forestille sig, at Caperne helst ønskede at bringe deres Priser ligge til Kjøbenhavn; kan dette ei skee, maa de takke for Christiansøes Havn, men bliver denne ganske fuldproppet, maa de jo takke for Arnage Havn, om der ei er nogen Losseplads, kunde snart en liden Steenbroe anlægges saa vidt ud, at en Baad kunde lægge til den; at der findes hist og her løse Stene i Bunden, det er jo Tilfældet paa mange Ankerpladse, og disse Stene kunde jo optages eller maaskee undgaaes, om Sandbunden ei overalt er bestrøet med SteenEn armeret Sollingsk Lodsbaad fra Frederiksværn, commanderet af en Maanedslieutenant, har i Nordsøen taget to Koffardieskibe, 1 Engelsk og 1 Svensk, ladte med Rom, Puddersukker, Fransk Brændeviin m.m. En Norsk i Drammen hjemmehørende baglastet Slup, som var bestemt til Dannemark, men blev opbragt til Gothenborg af en Engelsk Krydser og derfra afgik til Engelland, er igjen af en Lods tilbagetaget uden for Sandesund- og indbragt til Tønsberg. Dens i Gothenborg for Engelsk Regning indtagne Ladning, var Brædder, Jern, Kommen, Tran og noget Puddersukker. Caperen Tordenskjold har til Bergen opbragt det Svenske Skib Vandringsmanden, 102 Svenske Læster, ladet med Jern og Planker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Postefterretninger. Hamborg Post, som ankom i Eftermiddags Kl. 2 1/2 har bragt følgende Nyheder: Fra Paris meldes under d. 9 Nov., at, efter de seneste Efterretninger fra Bayonne, Keiserens Hovedqvarteer var i Tolosa. – Marchal Ney og Lefebre have slaaet Fienden paa forskjellige Puncter. Marqvis de la Romana har liidt et fuldkomment Nederlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Ved et Keis. Decret af 28 Oct. er befalet, at alle de Domaine Godser i Tydskland, som ved de forskjellige Tractater ere blevne Keiseren overladte, hverken skulle kunne pantsættes, belægges med Beslag eller bebyrdes med Hypothek, at de hverken skulle kunne sælges eller bortbyttes, det maatte da være under Formerne og Betingelserne i det 2det Senatus Consultus af 1 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Fra Bayonne meldes under d. 4 Nov., at Hertugen af Cornegliano har d. 26 Oct. angreben. alt hvad Fienden havde paa den venstre Bredde af Ebro. Marchallen har taget 1200 til Fanger af Linietropperne, hvoriblandt der er 40 Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Hertugen af Danzig har d. 31 Oct, slaaet de la Romana, som med de bedste Spanske Tropper var rykket frem indtil 3 Mile paa denne Side Bilbao. Hertugen har med Kaarden i Haanden drevet dem foran sig, er rykket ind i Bilbao, og har fortsat Forfølgelsen. - Under samme Dato meldes ligeledes fra Bayonne, at de Franske Tropper have tilfægtet sig en fuldkommen Seier ved Lograno, og at Jnsurgenterne ere fuldkommen slagne; at Marchal Moncey paa den anden Side havde d. 26 Oct. en Fægtning, hvori de Spanske ere blevne aldeles slagne, og have foruden endeel Canoner mistet 600 Fanger, som allerede ere ankomne til Bayonne. Disse Spaniere ere i en elendig Tilstand. Deres Klæder ere lasede og de gaae barfødede. – Fra alle Kanter bereder man sig til et eftertrykkeligt Angreb. Saragossa skal eftertrykkeligen beleires. Et Rygte siger, at Gen. Blake har i en Fægtning mod Gen. Verdier mistet 66000 Mand. - Den Spanske Armee skal deles i 8 store Corps, under Ney, Bessieres, Soult, Mortier, Victor, Moncey, St. Cyr, Hertugen af Abrantes. Der tales og om en Reserve Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Bayonne d. 6 Nov. Keiserens Hovedqvarteer er i Victoria. – Vi erfare fra Spanien, at Spanierne have liidt et fuldkomment Nederlag i Bilbao. Hertugen af Danzig har taget 4 til 5000 Fanger, og deriblandt General Blakes 2 Adjutanter. – De føiede store Anstalter at fordrive Spanierne fra Chros Bredder, have paa alle Puncter havt et fuldkommen lykkeligt Udfald. Gen. Castanos har, efter at hans Forposter vare fordrevne, forladt sin Position ved Soria. Ved denne Bevægelse var la Romana sat ud af Stand at faae Forstærkning fra den Spanske Hovedarmee. Han har maattet fortryde den Forvovenhed, hvormed han er rykket frem. Romana har iværksat sit Tilbagetog i største Lot den, og hans Stilling tillader ham ikke at dække St. Ander, som strax vil blive angrebet og taget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Udenlandske Efterretninger. Rom den 22 October. Roms politiske Stilling ligger endnu i Mørke, fra nogle Engelske Fregatter, som krydse ved Mundingen af Tiberfloden, indsniges dagligen Bekjendtgjørelser om ufordeelagtige Tildragelser, som ikke bekræftes ved paalideligere Efterretninger. Paven lever et eensomt Liv i Qvirinalpalladset, uden offentlig Deeltagelse i verdslige Anliggender. Fra Toscana meldes, at der er lagt Beslag paa al Spansk Eiendom. De Spanske, som befandt sig i Florenz og Livorno ere satte under Bevogtning, og føres efterhaanden til Dison, for at tjene til Gidsler for de Franske, som have lidt ved Urolighederne i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Coursen paa Kjøbenhavn 180 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Af en udførlig Beskrivelse over den Franske Litteraturs Fremgang siden Revolutionen, som National-Jnstitutet i Frankrige agter at bekjendtgjøre, har det foreløbig givet et meget interessant Udtog. Det anmelder deri dette større Verk med følgende Ord, der fortjene saa meget mere at merkes, som de bevise, med hvor megen Jver Litteraturens første Autoriteter i dette Land modsætte sig den i visse Journaler herskende Obscurantisme: "De heftige Stød, som ryste og saa at sige decomponere forældede Nationer, indtil et mægtigt Genie igjencomponerer og forynger dem, meddele sig ogsaa til Litteraturen. Vi agte at beskrive Virkningerne af denne almindelige Bevægelse paa Forfatteriets forskjellige Deele. Vi ville undersøge, hvilken Jndflydelse det 18de Aarhundrede har havt paa vor Tidsalder, og hvorledes vor Tidsalder kan virke paa Fremtiden. - Forgieves raabe Oplysningens Fiender hver Dag paa, at vi gaae tilbage. Det vilde være Tilfældet, om deres Skrig kunde bringe Fortjenesten til Taushed, de vilde virke det, om udelukkende Privilegium paa at skrive tilstodes dem. Det vil være let, at gjendrive de skammelige Angivelser, hvoraf nogle lettroende Fremmede urigtig gen kunde gjøre Brug. Denne sælsomme Catastrophe er ikke indtrussen. Frankrige er ikke bleven ufrugtbar paa Talenter. Vi ville under Napoleons Øine samle de nærværende Elementer til den Franske Litteratur, hvis Mesterverker og Klassikker Misundelse og Uvidenhed i alle Epoker har nedsat, men som stedse var hæderlig, og endnu, uagtet dens liidte Tab, er i enhver Henseende den første Litteratur i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
J Cassel (i Kongeriget Westphalen) er udkommet et Decret, som befaler at oprette et militair Bevaringssted for opsætsige Conscriberede. De indsættes der i Compagnier paa 100 Mand, commanderes af en Officier og Underofficier af Garnisonen, og faae, ligesom de øvrige Tropper, Brød og Løn, men deres Lommepenge gjemmes og uddeles blandt dem, der udmærke sig. De skulle boe i egne Casserner, som de kun maa forlade naar de skulle ud og exercere eller arbeide. Deres Dragt skal være af samme Snit og Farve, som Jnfanteriets Mondering, men af grovere Tøi, og paa Hovedet skulle de bære en bruun Hue. Til Exercisen, faae de Flinter uden Bajonnet. Deres Forretning skal være, dagligen at exercere, men fornemmeligen at forbedre de nærmeste Landeveie. - Man indseer let, at en saa alvorlig Foranstaltning maa betage enhver vranqvillig Conscriberet Lyst til Opsærlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Capit. A. Amondsen har kjøbt Hr. Capit. Linds Gaard paa Vandkonsten for 38,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Spørgsmaal. Hvoraf kommer det, at Fortegnelsen over Planeterne, paa den første Side af vor Almanak, stemmer saa lidet overens med de nyere Opdagelser i Astronomien? Da Almanakkens berømte og hæderværdige Udgivers Navn er Borgen for, at det ikke er en Feil fra hans Side, saa spørges, om de ny Plancter af samme Grund udelades som de gamle Helgene endnu bestandigen indlades, om en saadan Skaansel mod en vankundig Almues Fordomme er passende til vor Tidsalder, Charade, ved Hedegaard, Justitsraad. Med Blus Du ikke alt for tæt Min første nærme Dig, Du ellers let, Om ei Dig selv, dog mig kan skade, Og derved mangen Skilling tabe: Thi var ved Fødselen jeg end af ringe Værd Naar Konst mig dannet har, jeg kostbar er. Min anden af min første kommer frem, Og, pyntet, jeg et yndigt Syn Dig byder, Helst naar en Aphrodit jeg Skygge yder. Mit Hele man i Vinduet hænger, sætter, Og Lyst til mig sligt Skue tit opvækker. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 145.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Nyeste Skilderie af 8 VI. en Hasan seeskeSjette Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 26 November, 1808. Om Æresbelønninger og Ærestegn. (See No. 11. Sluttet.)