Berlingske Tidende, 1763-07-01
Den 1ste Julii er Niels Høeg, Raadmand i Wiborg allernaadigst beskikket at være tilligemed Bye= og Raadstueskriver sammesteds. Studiosus Ole Strøm ligesaa beskikket at være Kirkeskriver i Sielland og Forvalter ved Roeskilde Dom Kirkes Gods. Thomas Horrekom allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Førsløv og Svendstrup Meenigheder i Aarhuus-Stift. Hr. Jens Windfeldt ligesaa at være Sognepræst til Naur og Siir Sogner i Riber siist. Hr. Peder Wibe ligesaa beskikket at være Sognepræst for Tødberg og Meylbye Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Johann Christopher Kraft ligesaa at være Sognepræst til Julsters Præstegield i Bergens Stift. Under samme Dato har Jndqvarterings=Commissioner her i Staden ladet bekiendtgiøre: at Mandagen den 11te Julii og efterfølgende Dage, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet bliver paa Kiøbenhavns Raadhuus til vedkommende Værter udbetalt de, ved Rescript af 21de Julii Anne 1758. Allernaadigst bevilgede Qvarteer=Penge, for de heraf Guarnisonen til Holsteen transporterede Under-Officier og Soldater=Koner fra den 16de October Anno 1762 til den 3die May Anno 1763 saaledes: Mandagen den 11te Julii for de som har boet udi, Øster=Strand=Snarens- og Nørre=Qvarteer. Tirsdagen den 12te Julii for: Wester Klæ Klædeboe= og Friemands=Qvarteerer. Onsdagen den 13de Julii for: Kiøbmager= og Rosenborg=Qvarteerer. Tors dagen den 14de Julii for: St. Annæ Øster og Christianshavns=Qvarteerer. Fredagen den 15de Julii for: St. Annæ Wester=Qvarteer. Gothers Gaden, Nye Kongens=Gaden, Vestre Siden, Borre=Gaden, Helsingøers Gaden, Dronningens Gaden og Prinzens=Gaden. Løverdagen den 16de Julii dito Qvarteer Adel=Gaden, med alle de øvrige Gader i bemeldte Qvarteer. Til hvilken Tid de Værter, som har haft nogen af bemeldte Underofficieret eller Soldater=Koner i Quarteer, ville indfinde sig tilligemed bemeldte Koner, da dennem skal vorde udbetalt hvad enhver efter Allerhøystbemeldte Allernaadigste Rescript kan tilkomme. Paa samme Tid bliver Qvarteer=Pengene for det Trundhiemske Feldt Regiment ligeledes udbetalte til den 1ste Junii, da Regimenterne blev embarqveret. Den 4de Julii er Otto Bøhne allernaadigst udnævnt til Amtsforvalter i Amtet Tøndern, i de 7 Geest-Harden, saa og Huusfoged i bemeldte Amt. Under 4de Julii haver Høy= og Velædle Magistraten heri Staden ladet følgende bekiendtgiøre: At Hans Kongelig Majestæt, vores Allernaadigste Arve=Konge og Herre, ved Rescript til dem af 1ste hujus allernaadigst haver fundet for godt derhen at forandre den 14de Post udi det ved Placater af 3die December 1755 publicerede Rescript af 28de November nest forhen: At de Vertshuusholdere, Øltappere eller andre, som tillade Lære Drengene eller andre des lige unge Tieneste Folk, at opholde sig i deres Huse, og der enten at drikke eller spille, skal af Politiemmesteren efter Forseelsens Beskaffenhed, første Gang paalægges en Penge Mulct af een til otte Rixdaler, og den der anden Gang skulle antræffes udi lige Forseelse paa samme Maade mulcteres fra fire til sexten Rixdaler, men 3die Gang straffes ligesom de der forføre Ungdommen efter Lovens 6te Bogs 22de Capitels 3die Articul paa deres Boes=Lod og forvises Byen, og om de ingen Boes Lod have, straffes paa Kroppen med Fængsel og Arbeyd som Forseelsen er til. Under samme Dato er ligeledes fra Høy= og Velædle Magistraten følgende Taxt over Lammeskind bleven bekiendtgjort, nemlig: Lammeskind her i Staden skal sælges og forhandles: 1ste Sort, som slagtes for St. Hans Dag og kaldes Knælinger, 100 Stkr. 11 Rdlr. 2den Sort, som slagtes efter St. Hans Dag til ultimum Augusti, og kaldes Sommerskind, 100 Stkr. 18 Rdlr. 3die Sort som ere store Skind, Væderskind, og deslige, som faldet efter Michaeli, tilligemed Fioringer, og kaldes Høstskind, med deres fulde Uld, 100 Stkr. 18 Rdlr. 4de Sort, som kaldes Klippinger, fordi Ulden er klipped fra Skindet, 100 Stkr. 11 Rdlr. Den 8de Julii Hr. Jacob Clausen, ligesaa confirmeret at være Sognepræst til Hoe og Oxbye Meenigheder i RiberStift. Mag. Hans Gottschalch ligesaa beskikket at være Conrector ved den Latinske Skole i Aalborg. Hans Holck Medinteressent udi Addresse=Contoiret, ligesaa at være Agent, og nyde Rang med Cancellieraader. Feldtpræsten Ludolph Conrad Bargum allernaadigst udnævnt til Pastoprimario ved Kirken i Staden Apenrade, saa og til Provst i bemeldte Stad og Amterne Apenrade og Lygumcloster. Thomas Ludewig Schrøder til at være Tingskriver i Hadersleb=Herred i Amtet Hadersleb. Studiosus Hans Adolph Brorson ligesaa confirmeret at være Copellan og Vicepastor til Jernved Meenighed i Riber=Stift. Hr. Søren Leigh ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Ringsagger Præstegield i Aggershuus Stift. Under Dato den 9de Julii haver Verrayon og M. Munk, med Kongel. allernaadigst Tilladelse bekiendtgjort for Publico et Handels=Societets Oprettelse i Kiøbenhavn, til at handle paa Levantet. Da det allernaadigst haver behaget Hans Majestæt vor allernaadigste Konge, at lade ved sit høye Ministerio anbefale Antonio Mossoni de Verrayon, Hans Majestæts Commerce-Jntendant over den Levantiske og Middel=Søi ske Handel, samt Legations-Raad, tillige med blorten Munk, Borger og Grosserer udi denne Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, at overlegge med hinanden, og forsatte et Udkast, hvorledes der her udi bemeldte Stad beqvemmeligst kunde oprettes et Societæt til at handle paa Le vantet, med alle de Fordeele og med saadan Bedrift, som synes giørligt for Dannemark, og som kunde bevæge Nationen til med Føye derudi at tage Deel, ved det at den forsikres om, at samme bliver anlagt og drevet paa den rette Maade. Saa haver de udi allerunderdanigst Hørsomme. lighed allerede for nogen Tid siden havt den Ære, at fremlegge for det høylovlige General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegio deres Betænkning og Forslag, hvorledes den Levantiske Handel, efter den Jndsigt og Kundskab de haver om samme, best kunde oprettes til Nytte for Hans Majestæts Lande, hvorved tillige fulgte en Plan til det, des angaaende, oprettende Societæt. Udi hvilken Plan de haver søgt, at forskaffe Societætet alle de Herligheder og Fordele, som naturlig viis kand ønskes og udfordres, for at opvække hos de Indtrædende en fuldkommen Tillid og Credit, hvilke Herligheder desuden synes ikke at fornærme nogen af de andre Slags Handel, som allerede ere udi Gang udi Rigerne. Samme Plan er bleven undersøgt udi vedkommmede høye Collegier, og haver der funden almindelig bifald; hvorfor og ovenmeldte Commerce-Jntendant Mossoui de Verrayon, og Grosserer Morten Munk, ved høybemelde te General=Land=Oeconomie og Commerce Collegio Skrivelse af 7de Junii ere blevne beordrede og beskikkede til, ud Anledning af bemeldte indleverede Plan, at forelegge Publico en Subskriptions=Plan til Interessenters Erhvervelse, og derudi at bekiendtgiøre de Friheder, som Hans Majestæt af faderlig Mildhed ved sin Octroy allernaadigst vil forunde Societætet saa snart samme allerunderdanigst vorder søgt. Thi finder meerbemeldte Commerce-Jntendant Verravon og Grosserer Munk, at være deres allerunderdanigste Skyldighed, ligesom de herved haver den Ære, at bekiendtgiøre Publico den ovenmeldte approberede Plan, samt underdanigst, ydmygst, ærbødigst og tienstligst at indbyde alle og enhver efter Stands Værdighed til at tage Deel udi dette Handels=Sorietæt. Planens Artikler er følgende: 1. Societetet, som oprettes for den Levantiske Handel, nyder ene Frihed at handle fra Levantet paa Kiøbenhavn, saa længe sammes Octroy varer, og forstaaes her under Le vantet alle Stor-Sultanens Stater og Havne udi MiddelHavet og videre opad, Kongeriget Tunis iberegnet, saa at omendskiønt det skal staae alle Hans Majestæts Undersaatter frie for, at sende og lade komme Vare til og fra hele Levantet, saa tillades det dog ingen uden dette Societæt, at bringe Vare her til Kiøbenhavn, for samme her at sælge, oplegge eller i andre Maader. Dog da der iblant Hans Majestæts Undersaatter torde maaskee findes nogle, som havde gjort et eller andet Foretagende paa Levantet, og var til Sinds at lade sig derfor til handlede Vare bringe her til Staden, saa er det ey billigt, at de derudi hindres, hvorfor dem forundes Frihed og Tid til at sætte samme udi Værk, værende hele tilkommende Aar 1764, dog med disse utrykkelige Vilkaar, at de des angaaende melder og erklærer sig for Societætets Direction tvende Maaneder efter sammes Octroys Dato. 2. Societætets Capital skal bestaae af 300000 Rdlr. Rdlr., som de udi Societætet Jndtrædende, enhver for saa Dansk Courant, inddeelt udi 1000 Actier, hver paa 300 mange Actier ham lyster, subskriberer sig for udi en Bog, som hvilke Actier Jnteressenterne straxen ved Octroyens Publiskal findes hos den dertil af Ministerio beskikkede Person, at cation erlegge de to femte deel Parter, eller 120 Rdlr. udi den Kongel. Banqve, imod Beviis, forbindende sig des- uden under Forbrydelse af de allerede gjorde Jndskuder, at nemlig to femte deel Parter det første, og den resterende en fournere det øvrige udi de tvende sidst paafølgende Aar, rectionen forlanges, som skal skee med tvende Maaneders semte deel Part det sidste Aar, alt ligesom samme af Di Advarsel førend de tvende sidste Jndskuder. terne en Uddeeling af 5 pro Cento aarlig udi de tre første Aar, 3. Hans Majestæt garanterer allernaadigst Jnteressen af hvis enhver haver betalt paa sine Actier, i Fald Gevinsten, ved hvad Hændelse det og maatte være, udi de trende Aar tilsammen ikke maatte udgiøre saa meget. 4. Følgelig udbetales Jnteressenterne udi de tre første Aar 5 pro Cento aarlig Uddeeling af deres Capital, uden Hensigt til Societætets Tilstand, nemlig af to femte deel Actie det første Aar, af fire femte Deele det andet Aar, og af den fulde Actie det tredie Aar; thi det er for disse tre Aar, og paa denne Maade, at Hans Majestæt allernaaadigst garanterer den ovenmeldte Uddeeling. 5. Efter de trende første Aars Forløb skal der forfattes rigtig Balance over Societætets Tilstand, for at see, om Gevinsten udi disse tre Aar sammenslagne, haver været tilstrækkelige eller ikke, til Uddeelingernes Bestridelse, og om det følgelig giøres nødig eller ikke, at betiene sig af Hans Majestæts Garantie. Det samme skal siden aarlig iagttages, og naar ved den Allerhøyestes Velsignelse erfares, at Gevinsten overstiger den fastsatte Udbytte af 5 pro Cento. skal Halvdelen af det Overskydende ligeledes uddeles til Jnteressenterne, men den anden halve Deel saa vel som den Fordeel Handelen i de første tre Aar maatte have kastet af sig forbliver udi Societætets Casse, for dermed at forøge dets Kræfter, indtil dets Octroy løber til Ende. 6. Til hvilken Ende der aarlig skal holdes en GeneralForsamling, at regne fra den Tid at Subskriptionen er sluttet, hvorudi giøres Jnteressenterne Rede og Rigtighed for Societætets Tilstand og Foretagender, saa vel de der udi det næst afvigte Aar ere satte udi Værk, som de man udi det indeværende Aar tænker at udføre, hvorom de og ellers kand nøye blive underrettet ved Societætets Contoir. 7. Directionen for dette Societæt skal holdes udi Kiøbenhavn, og til samme at forestaae, udvælges iblant Participanterne med fleste Stemmer udi en General=Forsamling, een af Hans Majestæts Ministre til Præsident, og fire Kiøbmænd, eller andre Jndvaanere udi Kiøbenhavn til Directeurer honoraires. Derforuden bliver der een particulier og bestandig Directeur, som udnevnes af de Honoraires Directeurer, og som egentlig skal forestaae, forvalte og foranstalte Societætets Handel og Drift, som at ordinere Varenes Jndkiøb og Forhandling, med anden Correspondence, Bogholderie, samt alle andre Foretagender og daglige Forretninger, som efter Omstændighederne kand forefalde, og ham synes for got at iverksætte, hvilken Particulier-Directeur ligeledes af Directionen gives til Hielp en Fuldmægtig, som skal staae under ham, og i hans Forfald af Sygdom, Fraværelse, eller andre hindringer, efter hans eller Directionens Ordre, forretter alle Ting. 8. Jngen af Directeurerne, uden denne Particulier Directeur, nyder Salarium. Og maa Directionen ikke anvende mere end 2 pro Cento af den aarlige Handel til Contoirs= og Directions=Omkostninger, hvorfor aarlig skal fremlegges Regning til Jnteressenterne. 9. Bemeldte Particulier=Directeur og hans Fuldmægtig, skal ikke kunde drive nogen Handel fra Dannemark paa Levantet for egen Regning. Ligesom det og bliver dem formeent baade at sælge til Societætet, og at kiøbe af samme: og det under hvad Paaskud, og udi hvad for Tilfælde det end maatte være directe eller inddirecte. 10. Omendskiønt dette Societæt ikke oprettes for det første, uden paa 6 Aar, saa vil Hans Majestæt dog allernaadigst forlænge dets Octroy paa andre 6 Aar, og med lig Herligheder, Hans Majestæts Garantie, for Uddeelingen allene undtagen. Saa fremt at Jnteressenterne finder for got, at fortsætte Handelen, og derom giør allerunderdanigst Ansøgning, førend de fom første Aar ere forløbne. Det skal i ligemaade stande Societætet frit for, at forøge dets Fonds, enten da eller forinden, for desto mere at udvide dets Handel. Men denne Forøgelse af Fonds, saa vel som Societætets Fortsættelse, skal ikke kunde gaae for sig, uden at i det mindste de tre fierde Deele af Actie=Eierne, som regnes efter Actiernes Tal, dertil giver deres Samtykke, og underskriver, med denne ydermeere udtrykkelige Betingelse, at saadan Forøgelse, (med mindre samtlige Societætets Jnteressenter, efter Actiernes Antal, det eenstem mig anderledes forlanger, skal skee ved nye Subskription, samt andre Actiers Opretning og contante Betaling, til hvis Erhvervelse de gamle Jnteressenter, i Proportion a deres Actier, frem for nogen anden nærmest skal være berettigede; men ingenlunde ved at opsætte de gamle Actier, eller derpaa at giøre videre Indskud over de første fournerede 300 Rdlr., saa at enhver Jnteressent kand være forvisset om, at han aldrig imod sin Villie kand blive nødt til at forøge den Summa, som han engang frivillig har tegnet sig til Jnteressent for. 11. Paa dette Societæts Actier og deres Uddeeling kand ikke legges nogen Arrest, eller derudi giøres nogen Jndførsel. Ligesom og samme Actier og Uddeeling, hvad enten de tilhører Hans Majestæts Undersaatter eller Fremmede aldeles skal være frie for al Skat og Tynge; men enhver Jnteressent kand sælge og afstaae sit Actie-Brev, ligesom andre Handels=Billetter, uden andre Formaliteter, end de som udi slige Tilfælde ere brugelige. 12. Udi Tilfælde af Freds Brud med de Barbariske eller andre Magter, vil Hans Majestæt allernaadigst tilstaaSocietatet den fornødne Convoi for dets Skibe, baade frem og tilbage, saa at dets Handel ikke, des formedelst kunde lide nogen hinder eller Forsinkelse. 13. Societætet haver Frihed til at lade komme, fra hvilke Steder det finder for got til Kiøbenhavn og andre Steder udi Rigerne, og der oplegge udi Almindelighed alle Slags Stoffer og Vare, som til dets Handel udfordres, saa vel som de Vare det saaer fra Levantet, og samme efter eget Behag igien udskibe, hvilke Vare ører alt udi Rigerne, skal være forskaanede for al slags Afgift og Told=Rettighed, naar de ikke her udi Rigerne afsættes, men alleneste her ere til Oplag. 14. Men hvad de Vare angaaer, som afsættes udi Hs. Majestæts Riger og Lande, da bliver samme at fortolde, som følger, nemlig: Faare=Uld Testik eller Gede=Uld, Gede eller Cameel=Garn og Haar, raae og doblered Silke, samt Silke=Floret, (undtagen de farvede Silker og Silke Floret, hvis Jndførsel forbydes.) Aske og Potaske, Galæbler, Safran og Saftor, Allun, Salarmoniac, alle Slags Gommer, Droguerie og andre til Farverie fornødne Jngredienter, (den forbudne fremmede Vitriol undtagen, de fra Levantet kommende Citroner, Pommerantser og Apelsiner, samt Perler og Ædelstene. Alle disse Vare nyder fuldkommen Frihed for alle Told=Afgifter.