Berlingske Tidende, 1807-11-06
J Henseende til Synet og Artesterne forbeholdes som nu der forrige Præmiematerier bestemt : ligeledes bliver Æskningstiden at regne inden December Maaneds Udgang 25. Uagtet Selskabet har bevirket, at Pileplantninger, er blevemmere almindelig i Dannemark, end den har været tilforn, saa har dette dog ikke kunne giøre Jndførselen af fremmede afbarkede Vaand og af udenlandsk Kurvemager Arbeide undværlig. Selskabet anseer det desaarsag, som et Formaal for dets Bestræbelser, at opmuntre Kurvemagerne til Forbrugen af dette indenlandske Produkt, og udsætter til den Ende følgende Præmier: Den Kurvemager i Danmark som beviser, at han har i Aaret 1807 forbrugt 300 Bundter af indenlandske afbarkede Vaand til Kurre=Arbeide, kan vente at blive belønnede med 25 Rdlr. eller Selskabets tredie Guldmedaille. mestensang. saasnad) a. Skulde Forbruget af 306 Bundter ikke vorde opnaaet, saa vil Selskabet forholdeviis belønne den af et mindre Antal, dog maae den ikke være under 100 Bundter. Den Premie=Æskende maae ved Beviser fra Arbeiderne i hans Verksted, og ved Qviteringer fra Sælgeren af de forbrugte Pilevaand bevise, at han af indenlandske Vaand har forarbeidet det anførte Antal af Bundter. Ethvert af disse maae holde den tykke Ende 2 Alen i Omkreds. 4de Selskabet vil tage den Kurvemagers Arbeide i fortrinlig Betragtning, som har frembragt det fineste Arbeide i sit Fag. Premien skes inden December Maaneds Udgang 1807. ter kaldt 26. Dannemark eier flere Pilevaand end dette LandsKurvemagere kunne forbruge, og dog forskrive disse endnu aarligen en stor Mængde af afbarkede Vaand fra Tydskland, fordi de ei kunne blive forsynede med denne Nødvendighed fra Fædrenelandet selv. Aarsagen her til synes at ligge deri, at den danske Landmand ikke kiender den lette Afberknings maade, hvoraf man betiener sig i Tydskland, og at han er heller viner den Fordeel, han kan drage af sine med Piil beplantede Diger ved at giøre deres Vaand til et Handels=Produkt, formedelst Afbarkningen. For at hæve hiin første Hindring, lader Selskabet trykke en Efterretning, forfattet af Professor Viborg, om Maaden, paa hvilken Pilevaandene lettest afbarkes, og for at opmuntre Landmanden til at lægge Vind paa Pilevaandens Afbarkning udsætter Selskabet følgende Premier : Den danske Landmand som beviser at han har afbarket eller ladet afbarke Pilevaand voxne i Dannemark, og solgt dem til Kurvemagere, kan vente sig af : Bundterne maatte heide 2 Alen i Omkreds i den tyk Ende og være tæt sammenbundne. Attester om, at han har frembragt dem selv, og fra Kurvemageren, at han har solgt dem, maatte følge med Æstningen, som indleveres hvert Aar i December Maaned. 27. Mange Overdreve og Heder ere, især i Jylland, formedelst Jordbundens sand, gruus- og steenagtige Baskaffenhed, aldeles uskikkede til Agerland, og giøre til Græsgang en saa meget ringere Nytte, som det lidet fremvoxende Græs er blottet for al Læe og Skygge, og hastiger bortsvies af Solens Hede. Med megen større Fordeel kunde disse Overdreve og Heder nyttes til saadanne Træer, som voxe villigen i skarp Grund. Selskabet udsætter derfor : For den, som udmærket sig ved det største og betydeligste Foretagende til slige Overdreves og Heders Besaaning med Fyr, Gran, Lærketræer eller Birk, den første Guldmedaille eller 100 Rdlr. Premien udsættes for Dannemark. Den kan ei askes forinden Plantningen er 5 Aar gammel, og indsendes Æskningerne i December 1812. Attesterne maae bevise, hvor stort et Stykke Land der er beplantet, Træernes Antal, deres frodige Vext Høide og Førlighed ved et paalidtligt Syn taget over Plantagen udi Juni eller Julii Maaned 1812, hvorved tillige Træernes Arter og ungefærlige Mængde af hvert Slags anføres. En af Skoveider Wiinholt skreven Afhandling, indført i Lunds nordiske Landvasens Magasin for October 1802, giver Underretning om hvad der ved Besaatningen m. v. er at iagttage Selskabet beder sig underrettet omdenne eller hvad anden Befageningsmaade der er bleven brugt. 28. Ligesom Selskaber har ved den 7de theoretiske Priis materie indbudet til Besvarelse af adskillige Spørgsmaale, sigtende til at udbrede Opmærksomhed for Valget af de fortrinligste Sorter Kartofler ved Jordbruget, saaledes vil det søge at opmuntre til Dyrkning af Kartofler i det Store paa Marken, nu man her i Landet er overbeviist om, at de et altne kunne anvendes til Føde for Mennesker og Kreature, men ogsaa til Brændeviin. Selskabet udsætter derfor sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. for den Jordbruger, af og uden for Bondestanden, der driver sin Jord uden Hoverie, og som paa Marken avler den største Mængde Kartofler ikke mindre end 300 Tdr. og som derhos med antage lige Beviser godtgiør at have leveter dem i Handelen, det være sig enten ved Salg fra Hiemmet, ved Torve kiørsel eller ved Salg til Handsernes Søestæder. selsmændene ProvindFor den næst største Mængde, ikke mindre end 200 Tønder den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr., og forden Mængde dernæst et mindre end 100 Tdr. et Sølvbæger til 20 Rdlr. De Jordbrugere, som have 10 til 30 Tønder Land at dyrke, kunne æske Premie for halve Mængder og de som have fra 3 til 10 Tor Land, med en Trediedeel. De som boe 4 Mile nær Kiøbenhavn, kunne ikke samaske til Premien. Premierne udsættes for alle Dannemarks og Sønder Jyllands Stifter, og kunne tillige og efter Omstændighederne for en mindre Mængde vindes for Dyrkning af Roer og Bederne, især den høie Bede, en Afart af den almindelige Bede (Beta vulgaris lin.) beskreven i Rasus Fl. 22den Deel, Selskabet vil endog med Fornøielse paaskiønne og efter Befindende forhøie Premien, om i saadan Henseende er viist fortrinlig Tænksomhed og Flid. Kartofler ere endnu ikke ret blevne Kiøbmandsvare i Dannemark, naar undtages, hvad de flittige Jordbrugere i og ved Frederitz levere i Handelen. Der er dog ingen Tvivson, at jo Jordbrugerne, efterhaanden som Kartofler søges og anvendes til Forædling i Kiøbstæderne enten til Brød eller til Brændeviin, endog med Hensyn til Forbedring af Jorden for den paafølgende Sæd, vil tyrke og avle dem Mængde; men det Spørgsmaal kan opkastes : hvorledes skal Kiøbmanden, naar han vil afkiøbe Landmanden sit Forraad af Kartofler, om Efteraaret vogte dem for Frosten. J den Henseende bemærkes, at man ved og omkring Elbenbrugende Skibe som ligge i Vinterleie til Gjemmæsteder for Kartofler. Skulde denne Maade ikke kunne optaget hos os, Som bekiendt ligge enhver dansk Søehavn tomme 1 Fartøier i Vinterlag og ligesaa bekiendter det, at Kartofler, i tilsluttet Masse holde Frosten ude. J de Fartøier altsaa hvor 2 til 3 Luger efter Fornødenhed kunne aabnes eller til lukkes, vilde kunne forvares mange Kartofler til Handel Vinteren og om Foraaret. Selskabet ønsker at underrettes, om saadan Overgiemmen af Kartofler kunde indføres hos os, og vil derfor med Fornøielse vedet Agtelses Tegn hædre den eller dem som de danske Kiøbstæder giør Forsøg dermed, og beviser at det fører til Nytte. Premie Æskningerne indsendes inden dette Aars Udgang 29. Til Kartoffelavlens Befordring i Island udsættes Selskabet for Folk af alle Stænder følgende Belønninger, nemlig :a. Den, som i Jaland selv enten ved virksom Anviisning, ved paa Jsland avlede Kartoflers Uddeeling. til Sæd, eller Kartoffers Frembringelse af Frøe, der i Landet, eller paa nogen anden Maade, kraftigst befordrer Kartoffelavlen der i Landet, belønne med Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., ligesom de trende som dernæst frem for andre udmærke sig, nyde hver især Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. til Belønning. Premierne udsattes for Fraliggenhedens og Stilladsens Skyld for de trende Aar 1808, 1809 og 1810, da de, som for ethvert af disse Aar ville vente at nyde de udsatte Premier, maae æske dem inden ethvert paa følgende Aars Udgang. Fornødne og tilforladelige Attester maae tydeligen bevidne forbemeldte nyttige Handlingers Vished og gode Virkning. b. Lige Premier udsættes paa samme Maade for dem som meest befordre denne Avl i Finmarken og Nordlandene. 30. Ligesom Selskabet har fundet det nyttigt, at udsærte Premier for dem, som befordre Kartoffelavlen paa Jsland, samt i Finmarken og Nordlandene, saa vil det og til Opmuntring for dem, som selv lægge Vind paa denne Avl, udsætte følgende Premier i tvende paa hinanden følgende Aar :v. For den Bonde i Island, som i Aaret 1807 avler den største Mængde af bedste og meelrigeste Pateter, eller Kartofler, ei mindre end 10 Tdr. 15 Rdlr. For ei mindre end 8 Tdr. 10 Rdlr. b. Lige Premier udsættes for Færgerne for samme. Mængder. Premierne maa askes inden December Maaned 1808 og 9 og Avlen med troværdig Vidnesbyrd, blant hvilke man især ønsker Laugmandens, Landfogdens eller Præsternes, bevises. De, som eengang have faaet Premie for denne Avl, kunne herefter ikke vente oftere derfor at blive belønnede. Ligeledes udsætter Selskabet end videre disse Premier: c. For den som paa Færøerne ved Uddeeling at Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst befordrer andres Kartoffelavl der eller Kartoflere Anvendelse i Almuens Huusholdning 15 Rdlr., og for den, som derefter viser næst største Nidkierhed, 10 Rdlr. Premierne eskes til samme Tid, som ovenmeldte, og maae med Æstningen nedsendes tilforladeligt Beviis for det Angivnes Rigtighed. 31. Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Island nyttige Vexter, og ladet samme trykt i det islandske Sprog, uddele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaalrødder (Kaalrabl under Jorden) fortiene, i Følge paalidelige i Island gjorte Forsøg, at regnes blant de nyttigste Planter for Almuen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsætter derfor, for at opmuntre Islænderne til denne for dem fordeelagtige Avl, følgende Premier nemlig : For den, som i Aaret 1808 der i Landet avler den største Nængde, ikke mindreend 10 Tdr. af de bedste og største Kaalrødder, 12 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 8 Tønder - 10 Rdlr. 6 Tønder - 8 - 4 Tønder - 6 - 3 Tønder - Folk af Bondestanden kunne ske alle 6 Premier, men de af andre Stænder alene de 3 første. Troværdige Attester om Sagens Rigtighed, som tillig maatte bevidne, at det alt er af een Mands Avl, maae indsendes inden 31 December 1809. Selskabet agter oftere at udsætte disse Premier, og vi desuden med Fornøielse modtage Efterretninger om andre nyttige Have Vexters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 32 Efterat Selskabet ved at besørge trykt og uddeelt en have Katekismus for Dannemark, har sørget for, at Land-Almuen om Havevæsenet kan erholde den fornødne Kundskab; saa gaaer det nu videre, og opmuntrer Havedyrkningen selv, og til den Ende udsætter følgende Premier: a. For den Gartner, som paa den kraftigste og virksomste Maade udbreder Havedyrkningen iblant Bonder og anden Land=Almue, for den priseligste Handling i denne Sag den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den som herudi kommer nærmest ved største Flid, der tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst derefter den første Solvmedaille eller 20 Rdlr. Atter for den nærmeste Flid og Omhu herudi den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet forlanger ikkun Dyrkning af de Planter, som hos os villigen voxe og ere passende for en Bondehave, saa som hvidkaal, Grønkaal, Gulerødder, Hvideroer, Kaalrabi over eller under Jorden m.v. Ved at udbrede Hovedyrkningen forstaaer Selskabet, at den Premie=Æskende uden offentlig Understøttelse enter har oplært unge Personer i Gartneriet, eller viist Bønderne enten hos sig selv, eller hos Bonden, eller hos tredie Mand, Haandgrebene ved Havens ordentlige Indretning, Besaae ning, Plantning og Vexternes øvrige fornødne Oppasning; og at han ved gode Attester beviser, at Bønderne selv paa egen Haand derefter have nogenlunde rygtet deres Have med Nytte og Fordeel i det paa følgende Aar. Premierne og : kunne derfor ikke askes førende December 18. Selskabet anseer den Gartner for at have paa tigste og virksomste Maade udbredet Hovedyrkningen, som hernhar oplært de fleste Bønder, Bønderkoner eller deres Fol og Børn, hvorved dog tillige vil tages i Betragtning HavVexternes Mængde og Godhed, Egnens Beskagenhed, og Almuens større eller mindre Lyst til Havevæsenet, hvilke, alt i Attesterne maatte oplyses. b. Dersom nogen anden Mand paa slandet, Præst Degn, Skoleholder, Møster eller andre, udbrede Havedyrkningen blant Bønderne i deres Egn, da forbeholder Selskabet sig, efter Vistændighederne, at belønne dem. c. Paa det at de Bøndet, som vilde lægge sig efter den for dem saa nyttige Havedyrkning, ikke skulle mangle Opmuntringer, saa udsætter Selskabet end videre for de Bønder, som paa foreskrevne Maade lader sig oplære i Havedyrkningen, følgende Premier: For den Bonde eller Bondekone, som herudi ha bragt det til den største Fuldkommenhed, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kunne efalene askes af Gaardmænd, men endog af Huusmænd. Ved paalidelige Attester maae det bevises, at den Æskende selv i Sommeren 1808 har uden betydeligt Hielp af sin Læremester bestyret sin Have, hvad og hvormeget han derudi, haver avlet, om han haver solgt eller forbrugt det i sin egen Huusholding. Premierne askes i December 1808. b. Da Proprietairerne ved deres Opmuntring og Tilskyndelse meget kunne bidrage til dense nyttige Sags slemme saa vil Selskabet og offentligen nævne og efter Omstændighederne hædre de Landgodseiere, som beførdte Havedhrkningen. blant deres Bønder. - c. Selske. et vil ligeledes helsme Tegne og Skole. holdere, som selv ved Hverg Anlæg ville foregaa andre med et godt Exempel. Alle ovenstaaende Pitmier udsættes særskilt for alle de geistlige Stifter i Dannemark og Norge. 33. Da Havedyrkningen, især i Norge, ikke have gjørt synderlig Fremgang, fra vil Selskabet ydermere dertil umiddelbar opmuntre Bønder og Huusmand der i Riget ved følgende Premier: For den priseligste og største Flid ved en norsk Bondehaves Anlæg, begyndt 1807, udsættes 20 Rdlr. For den næste Flid 15 Rdlr. For den dernæst 10 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 5 Stifter i Norge. Premierne Ellerinden Aarets Udgang 1888, og maae ved Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskaffenhed, de derudi avlede Urter, Roer og Nødder, samt deres Anvendelse enten i Bondens egen Huusholdning eller til Salg. - Selskabet forbeholder sig ei alene nærmere at opmuntre og belønne Haverasenet i Norge, men vil endog belønne andre Fuden for Bondestanden, saasom Landsbye og Boigde Klokkere, Gaaserlæg Andre, som maatte anlægge Haver efter Bekiendtgiørelsen af dette. E. 32. For de Gartner paa Landet, som paatager sig at anlæggen Bondehave med 50 Stykker Frugttræer, nemlig, 16 Ædle, 16 Pære, 8 Svedske og 10 Kirsebær=Træer, udloves en Premie af den første Sølvmedstille, hvilken Premie stiger med de anlagte Havers Mængde til første Guldmedaille eller 100 Rdlr. Træerne maae være fortrinlig gode; af Æbler: Graven steter, Nonuetiker, Cavillerrouge, Pigeon, Rainet, ter, Krigere tal af Pærer: Keiserinder, Figenpærer, Bergamotter, Viinpærer, Poireblane, St. Germain &c. af Svedsker, de Ungerske og Pund Kirsebær, samt andre 2de Sorter. 2 Til saadan Bondehave, beplantet med 50 Stykker Frugttræer, vilde udfordres et Stykke Lind af omtrent 500 Qvadret Alen eller saameget som udfordres til 4 Skiepper Bygsæd, da der blev 10 Alen imellem hvert Træe, og alle Træerne maatte plantes illige Rader, 10 Alen imelSlem hver tvende. Paa det at Pladserne imellem Træerne kunne blive benyttede til Hovedyrkning, maatte Gartneren, Loplyse og undervise Bønden om, hvorledes han med Nytte kunde bruge Jorden imellem Frugttræerne til Kartofler, Kaal, Rødder. Urter, og fornemmeligen saalænge Trærerne endnu er lige, **De Ved Attester maae nøie oplyses og bevises, at Træerneere god Vext og Grøbe, samt stugthærende, at Haven er va indhegnet og fredet for Kreature, og at Bønderne, iser hvem der ere anlagte Hader, ikker tilforn have havt nogen Have. Det til slige Haver fornødne Antal Træer maae vel formodes, at Vedkommende efter Ansøgning kunne saa fra de kongelige Frugttræesker. Premien udsættes særskilt for hvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark. Draskes ved Udgangen af Aaret 1813. 35. Da Dannemark her allerede en stor Mængde Frugttræer og flere plantes hvert Aar med god Fremgang, og en Mængde tørrede Frugter forbruges i Huusholdinger, hvilke for den allerstørste Deel indføres fra Fremmede, tager Selskabet deraf Anledning til at udsætte følgende Premier: For den største Mængde af tørrede Frugter, foremmelig Kirsebær og Svedskedkommen, som ere saa go Ad. de, at de kunne staae ved Siden af de fra fremmede Steder indførte, ei mindre end 50 Pund, 15 Rdlr. Rdlr. For næst største Mængde ei mindre end 30 Pund, 10 Det maae ved Attester bevises : 1) At Frugterne ere voxne og tørrede her i Landet: 2) At de tørrede have været ligesaa gode og brugbart, som de fra stemmede Steder indførte. 3) Endeligen er det Selskabets Densigt, fornemmeligen at opmuntre Frugter Tortlig til Salg, saa at den Æskende, som beviser, han har solgt størrede Frugter, erholdes Fortrin for den, som ikkun har tørret til eget Huusbrug. En Prøve af Frugterne maae tillige indsendes. Premierne askes ved December Maaneds Udgang hvert Aar. sen. 36. For den bedste Peberrod, avlet her i Landet, i alle Maader lig den tydske, som indføres, udsætter Selskabet følgende Premier. For ikke mindre end 1800 Pund, Selskabets første Sølvmedville aller 20 Rdlr. For ikke mindre en 800 Pund, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Det maae godtgiøres, at Peberoden her i Landet er avlet, og ved Afsætningen befunden efter Hensigten, og en liden Prøve, er Pund eller to deraf, indsendes. Ogsaa maae man offentligen i Aviserne have budt den tilsals under Enskab at være saa god som den tydske, hvilket i indsendt Attester om Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1810 modtages Æskningerne, og maae ulægget være gjort efter Bekiendtgiørelsen af denne Liste, i det mindste Aaret 1807. sen. 37. Da Pløining og Kiørsel med Stude ikke overalt i Dannemark er i Brug, saa udsættes for den Bonde, som beviser, at han i Aaret 1807 har pløiet og kiørt med Stude, ikke mindre end tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end et Par 3 Rdr. Kiørekarlen, som findes villig og giør sig skikket til at pløie med Stude, vil ligeledes komme i Betragtning til en Belønning, dog maae han bevise, at han er indfødt Dansk, Det maae vedbørligen bevises ved Æskningen, til hvilken Tid man har begyndt dette Foretagende, da Præmie kun gives for de Stude, som ere tilvante efter denne Listes Bekiendtgiørelse. Ligeledes maae og anmeldes, hvad Arbeide der paa denne Maade omtrenter forrettet. Præmierne udsættes ikkun for Siellands og Fyens Stifter samt de mindre Øer under Jyllands Stifter, og kunne æskes til Udgangen af Aaret 1808. Da Beboerne paa de mindre Der ikke have nogen lang at Transport, ingen Relser at giøre eller Reisende at befordre, samt sædvanlig mindre Strækning af Jord at overfare og dyr skee, saa er for disse Hesten et lange kostbarere Kreatur at underholde og meget mindre vigtig en Stude: Selskabet vil derfor under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst belønne Studenes Jndførsel paa disse Steder. sin 38. Da de spanske Vadre og Kaar mu lignende. at som kunne erholdes: fra det Kongelige Skriverie paa Esserum, giver en langt store re Fordeel formedelst Uldens Fiinhedende de danske og nerske, denne og forene denne Egenskab med at være ligesaa høindføre som disse, saa u sættes Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 1 Rdlr. for følgende: nind hans nog 1) For den talrigeste og meest fiinuldede Faareflok af reen spansk Race, som haves i Aaret 1808, og bestaaer ikke mindre end af 10 Stykker. nain, for in Vædder af tien spansk Race, hvilken har avlet et fatte end 40 Lam paa godt Faae af Landets Race i Aaret glemt. fra Adminomishage i na 3) For Dito, efter hvilken der ere faldne i Aaret 1808 er færre end 30 Lom paa Faar af første Generationeller Avl deter saadanne, som ere tillagte efter Vædre af reen spansk Naar paa Landets Faar. 4) For Dito, som i Aaret 1808 har avlet ei færre end 20 Lom paa Faar af anden Generation eller Avl, det er, faldt ne paa Faar af første Avl efter Vædre af reen spansk Race og Landets Faar. hun 5) for Dito, efter hvilken der i Aaret 1808 er tillagt et færre end 20 Stykker Lam paa Faar af tredie Avl, det er, Faan som ere faldne efter spanske Vædre paa de under No. 4 ind, omtalte af anden Generation. glaschulernaa6) For Dito, efter hvilken der i Aaret 1808 ere faldne er fække end 20 Lam paa Faar af fierde Generation, det er Kaar, som ere frembragte paa den under Nor omtalte Maadsen. For en Faar firk, et mindre end 20 Stykker, som paa de under Nr. 2, 3, 4, 5 og 6 ommeldte Maader saaledes er bleven forædlet, at den har ligesaa fiin Uld som de spanske Faar af reen, Race. Disse syv Premier udsættes for Norge, Dannemark og Hertugdommene Slesvig og Holsteen, og maae æskes inden December Maaneds Udgang 1808. SaDen som æsker Belønning for Vædre, kan ikke vinde Premie for flere end een Væder paa Gangen. Derimod kan den under No. 1 udsatte Belønning vindes tilligemed een af de øvrige, men den under No. 7 lovede Premie kan ikke tilkiendes een og samme Æskende, tilligemed een af de undet Nr. 2, 3, 4 5 og 6 udsatte Belønninger. Ved Tilkiendelsen af de forestaaende Premier tages Hensyn til de største Antal, Uldens Fiinhed og Racens Reen bed. Der maae til den Ende indsendes tvende uldstøver af hvert Stykke, for hvilket der æskes Premie. Den ene af Prøverne tages paa Rygen og den anden paa Siden af Laaret. Der oplyses ogsaa nøie, hvorvidt de til Avlen brugte Vædre og Faar have været af reen spansk Race. Attesterne om Hjordens Virkelighed og Jndberetningens Rigtighed maat være særdeles nøiagtige og indrettede efter Selskabets Forskrifter. og siun Om de spanske Faars fortrinlige Egenskaber, deres Røg og Pleie, og hvorledes Landets Faare=Race ved spanske Vædre kunne forædles, findes nærmere Efterretning i Abildgaards og Viborgs Veiledning til en forbedret Faare. Avl og de spanske Faars Behandling i Dannemark og Norge. Kiøbenhavn 1800. Paa Tikiøbs Forlag. Disse Premier udsættes fra det Kongelige Ockonomie og Commerer=Collegium i flere Aar. 39. Den skiønne Fremgang, Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bie-Avlen i begge Rigerne, men sær i Dannemark, giør, at det fremdeles udsætter følgende Premier: Jan. For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den 2 Eskende selv har tillagt, og ikke tilkiøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade. erhvervet. 1) For Dannemark. a. En Premie af 30 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke, er end 30 Stader. 20 Rdlr. En Premie for største Antal deres ikke mindre end 13. Rdlr. paale Samling. Folk al Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandværkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kunne alene vinde disse Premier for bemeldte Mængder; men Folk af alldre Stænder kunne samaske med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, dog ikkun til de to første Premier. Herregaardes Eiere ere herfra udelukte. b) J Tilfælde, at de indsendte Æskninger angaae nye Biehavers Anlæg, vil samme blive overordentligen belønnet, naar de skulde komme i Strid med ældre Anlæg. c. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmændenne ulige besværligere, at opbringe det fordrede Antal end andre af Bondestanden; saa udsættes for deres Skyld følgende Præmier: For den største Mængde Biestader med vel opfødte Bier, som Huusmærd selv have tillagt og ikke tilkiøbs. sig, laanteller paa andre Maader erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader, 3 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stader, 20 Rdlr. Forikke mindre end : Fornæste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 8 Rdlr. gotiske, Disse Premier udsættes og for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stift æsk alene med Huusmænd, og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æsknings=Tiden forholdes som ved næstfølgende Præmier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kunne have udestaaende, hos andre, regnes to lige mod et, som de have hiemme. d. Skiønt Selskabet saaledes har udsat Præmier for alle Stifter, udsætter det dog særskildte Præmier for de Biestaader, som efter denne Listes Bekiendtgiørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premieværdige, ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og det ydermere med Fortrin at kunne læske Premier, for halve Mængder imod andre. 2) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar, som foran er meldt. 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. - - - - 20 -- 10 Rdlr. - - - - 8 Folk af Bondestanden kunde vinde disse dremier for det. halve Antal Stader. J de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie=Æskning er saavel for Dannemark som Norge, og som maae vare nøie indretted efter Forerindringerne ved den ne Liste, maae meldes, hvor meget Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt omSvermerne ved Optagelsen er blevet i Behold eller ødelagte, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, ville blive tagne i Betragtning.