JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Den Spanske Regjering lader nu udruste 10 Linieskibe, hvoraf 25 allerede skulle være færdige i Martii Maaned. Alle gamle tjenstdygtige Skibe skulle istandsættes i største Hast. Staden Cadix forører Kongen et Linieskik. - 6000 Mand Spanske Tropper marchere til Jtalien, og et endnu stærkere Corps skal marchere til Portugal, formodentlig for at tvinge det til at spærre sine Havne for de Engelske Den Franske Krigsminister har erindret Capitainerne og Lieutenanterne for Ulvejagten om at udrydde disse Dyr, da der under hans Ministerium ikke er bleven dræbt flere end 320 Alve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
De Lande, som Østerrige afstaaer, indbefatte ialt 1297 1/2 Mile, og have 2,746,711 Jndb. og 16,060,000 Flor. Jndtægter. Bayern, afstaaer Warsburg og Schweinfurt (81 1/2 Mile, 243000 Jndb., 2,850,000 Fl. Jndtægter); men derimod har det faaet igjen 613 1/2 Mile, 933,877. Jndb., 6,756,000 Flor. Jndtægter. - Det ny Kongerige Bayern indbefatter nu 1609 1/2 Mile med 3,042, 877 Jndb. og 16,736,000 Fl. Jndt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Würtemberg har faaet 56 1/2 Mile, 154,524 Jndb., 866,000 Fl. Jndk. - Dette nye Kongerige indbefatter nu 242. Mile, 924,463 Jndb., 5, 130,000 Fl. Jndk. - Baden har faaet 62 1/2 M., 183,000 Jndb., 700,000 Fl. Jndk. Det indbefatter nu, i det Hele, 190 1/2 Mile, 615,794 Jndb., 3,700,000 Fl. Jndk. - Salt burg har afstaaet 209 M., 275,237 Jndb., 2, 100,000 Fl. Jnd. Det har faaet igjen 17 M., 259, 331 Jndb., 2,900,000 Fl. Jndk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Kongeriget Jtalien har faaet 711 M., 1,856,000 Jndb., 10,000,000 Fl. Jndk. Det indbefatter nu 1671. M., 5,657,062 Jndb., 4,000,000 Fl. Jndk. - Førstend. Lucca indbefatter 29 1/2 M., 735,000 Jndb., 600,000 Fl. Jndkomster, Peuchers statiske Efterretninger om Frankrige. Fladeindhold 32,000 Lieus, hvoraf der gaaer 15 paa en Grad. 5000 Lieus har Frankrige vundet siden 1799. Befolkningen var i Aaret 1785 efter Recker omtrent 24 Mill. 676,000, Contributionerne beløb sig til 584,600,000. Der boede 916 Mennesker paa en Qvadratmiil, og hver af dem svarede 23 Livres 13 Sous og 8 Deniers i Afgivt. Nu er Befolkningen 3 24 49, 351. Mennesker, hvoraf der leve 1080 paa hver Miil, som bidrage 334,000,000 Livre directe Afgivter. Dette udgjør 9 Livres Bous for hver Person. - Den politiske Administration bestaaer af 10 Colleges electorsur, 12 Colleges d'Arondissements, 3539 Assemblées de cantons; disse vælge de forskjellige administrative Raad, og Fredsdommerne, og koste aarlig 8,328, 400 Fr. 3539 Fredsdommere dømme i alle Sager, som ikke overstige 100 Franker &c. Der gives desuden 427 Tribunaler af første Instanz, som bestaae af 1616 Dommere; 108 Criminalretter, som bestaae af 324 Dommere, og 31 Appelationstribunaler, Disse og Handelstribunalerne kostede i Aaret Kl. 9,044, 367 Fr. - Der gives 3539 Kirkesogne. Gudsdyrkelsen kostede i Aaret IIII. 13,000,000, og 22,000,000 ere fastsatte for geistlige Pensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Forholdet i Henseende til Fødte er som 1 til 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
De uægte Børn mod de ægte forholde sig som i til 6 eller 9, og der er lagt Ægteskaberne Hindringer i Veien, som forøge de nægte Børns Tal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Folkeformerelsen i Kjøbstæderne og paa Landet synes overalt at aftage. Af 31 døer gjerne 1. Mandfolk fra 20 til 40 Aar udskrives til Krigstjeneste; deres Tal beløber sig til 7,612,690 Jndividuer, hvoraf 60,000 udtages aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Agerdyrkningen har aabenbart vundet; mere end Fjerdeparten af Frankrige har antaget den konstige Gjødningsmaade. Siden 60 til 80 Aar er det blevet Mode at have Deffert, hvilket meget befordrer Frugtdyrkning. Revolutionen har overalt bidraget meget til Agerdyrkningens Forbedring, men Militairudskrivningen skader baade den og Fabrikerne. Efter Arth. Youngs Beregning beløbe Jndkomsterne af Jorddyrkning, foruden Fiskerierne og Bjergværkerne, sig til 5,390,000 Fr. Frankrige, har mere Korn end det behøver, og dets Skovvæsen bestyres nu bedre end før. Det forbruger aarligen 50,000,000 Pund Tobak, hvoraf 30,000,000 komme udenlands fra. - Lavister vurderede 1789.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Frankriges rene Jndkomster, naar Kornet koster 2 Sous Pundet, for 1,200,000,000 Man kan anslaae den Viin, som aarlig indføres, til 31,000,000 Muld, hvoraf hvert er 288 Pinter, som i det hele koste 30 Fr. Det udfører over for 33 Mill. hvoraf for 8 Mill. gaae til Colonierne. Det faaer for 3 Mill. Vine fra Spanien. Stutterierne ere i den senere Tid blevne befordrede ved udsatte Præmier. J Aaret Kl talde man i Frankrige 1835, 100 Heste og 6,084,560 Hornqvæg. J Aaret 1788 producerede man 2 Millioner 5 til 60000 Pund Silke aarligen. Bjergværkerne sysselsætte 4,003, 160 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Af Korn consummeres i det Hele for 1,900,000,000,000 Fr. Der avles nu i Frankrige for 60,000,000 Fr. Hamp og Hør, og forarbeides for 160,000,000 Her findes 50 store Bomuldsfabriker og 200 smaa. 60,000,000 Pund Bomuld sendes omkring i Enropa. (fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Regjeringen i Rom leverer fra Tid til anden trykte Fortegnelser over de Forbrydere, som den har paalagt Straf. Forbryderens Navn, Fødested og Brøde findes altid anført i samme. Fra 15 Junii til 13 Julii 1805 - altsaa neppe en Maaned fandtes paa denne Liste 86, som vare dømte til Galeislaverie. Af disse havde 32 begaaet Tyverie, Jndbrud og Stratenrøverie, 9 Mord, 5 Blodskam, og de øvrige fyrgetyves Forbrydelser vare ikke anførte. Naar man betænker, at den blinde Retfærdighed i denne Stat, som kun har to Millioner Jndbyggere, lader her saa mange Skurke gaae aldeles fri og paalægger mangen en stor Forbryder den lemfældigste Straf, saa kan man let forestille sig, hvorledes det i dette Land maa være bevendt med Moraliteten. D. Gall havde paa sine Forelæsninger i Hamborg et Auditorium af 400 Tilhørere. Ogsaa her klager man over, at han behandler sine Modstandere paa en alt for ubehøvlet Maade. Medens Pius VII. var i Paris, for at krone Napoleon, yttrede Romerne stort Mishag derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Man læste endog en Pasquil over Paven, der endte sig med følgende Ord: II sesto Pio, per conservar la fede Abbandond da Martire la sede, Con atto ville a conservar la sede Abbandond Pio settimo la fede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Den vigtigste Udførselsartikel i Russisk Finland har ellers været Bræder. Tilforn blev der udført 100 Ladninger fra Wyburg og 30 fra Frederikshamn. Men siden den Tid, at det er bleven Eiermændene af de Saugmøller, der ligge ved Krongodserne, forbudt at sange Bræder, har Udførslen *) Pins den Sjette forlod som Martyr sin Trone, for at vedligeholde Troen, for at vedligeholde Tronen forlod Pius den Syvende paa en nedrig Maade Troen. af denne Artikel taget betydelig af. Priserne paa Bræder ere derfor stegne meget. For de saakaldte Engelske Bræder betales 6 1/2 til 7 Rubler for Dusinet og for Spanske 5 1/2 Rubler. Den betydeligste Jndførselsartikel er Salt, hvoraf der aarlig indføres 20 til 25,000 Tønder. Spansk Salt gielder nu 50 til 96 Rubler og St. Udes dito 85 a 95 Rubler pr. Læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Staden Periqueur i Dordoogne Departementet opretter nu Keiser Napoleon en herlig Hæders støtte. Periqueur var under Gallierne en Hovedstad og under Romerne Keiserlig. Den besidder endnu herlige Levninger af et Jsistempel og Ruiner af antike Templer, helligede Mars, Jupiter, Neptun, Bacchus, Juno, Rom og August. Den har inden for sine Mure Ruinerne af et Capitolium, to Basiliquer, Gymnaster, Triumphbuer, Vandledninger &c. Den har Levningerne af et Amphitheater, som er 450 Fod i Diameter, og man finder her endnu Spor af en befæstet Søilegang, som tjente til et Tempel for Mars og til et Citadel for Staden. Jmellem alle disse Ruiner, Statuer, Basreliefer, Jnscriptioner a. vil man oprette en Støtte af 17 Metres Høide. Med Fodstykket og Piedestalen bliver den 80 Fod høi. Jndbyggerne i Dordogne Departement kappes om at bidrage dertil ved en frivillig Subskription. Paa to Sider af Piedestalen forestilles Keiserens Bedrivter, Naade og Naadehold. Paa den tredie skulle Subskribenternes Navne staae, og paa den fjerde skal der staae i det Latinske Sprog: "at disse stolte Levninger, fordum helligede Guden Mars, og Vidner til Cæsars Seiere, tjene nu til at kundgjøre en Førstes Hæder, der overgaaer dem saavel ved sine Seiere som sine Dyder. - Municipalraadet besluttede d. 10 f. M., i Følge et af dets Medlemmers Forslag, at denne Støtte, som fordum var helliget Mars, skal opreises igjen midt paa Pladsen, og at Keiser Napoleons colossalske Brystbillede skal sættes oven paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-11
Jernbrug-Selskabet i Stockholm har udsat en Præmie af 120 Ducater for Besvarelsen af det Spørgsmaal, paa hvad Maade kunne de nyere chemiske, physiske og mekaniske Opdagelser gjøres anvendelige ved det Svenske Jerns Tilberedning? Det lover ligeledes den, som godtgjør at have tilvirket i sit Jernbrug 5 Skippund Staal, af lige Godhed som det Engelske, en Belønning af 2000 Rdlr. Det har ligeledes udsat en Præmie af 1500 Rdlr. for Forfærdigelsen af Jernvaltser, med hvilke Plader og Baand kunne udvaltses til lige Godhed med de Engelske De Danske Starandgivter (forsfart, i Mor ge Overhofretten &c. 10200 Rdlr.; Aggerhuus stift 28,243 Rdlr.; Christianssandst. 7519 Rd.; Bergens St. 10, 155 Rdlr.; Trondhjems St. 6123 Rdlr.; Nordlandene 1910 Rdlr.; Finmarken 1300 Rdlr.; Færøe 2280 Rdlr.; det Nordenfieldske Amt 2300 Rdlr.; i Schlesvig, Holsteen og Pløen: Cancelliet og Regjeringen 16,826. Rdlr.; Overretten i Gottorp 8139 Rdlr.; alle Kongel. Officieanteres og Embedsmænds Lønning i Schlesvig 34, 116 Rd.; i Holsteen 21,691 Rd.; i Pløen 12, 443 Rdlr.; Pensioner 79, 145 Rdlr.; Depatementet for de udenlandske Sager og de ved fremmede Hoffer ansatte Ministre 150,000 Rd.; Hoffets Underhold, Kjøkkenet 41,648 Rdlr.; Kielderen 14, 763 Rdlr.; Brød 2737 Rdlr., Voxlys, 2492 Rdlr.; Livriebetjenter 5000 Rdlr.; Brændeved 11000 Rdlr.; Medicin 2400 Rdlr.; Pagernes Livrie, Lampeolie og Sæbe 600 Rdlr.; Meubler, som skulle anskaffes 3000 Rdlr.; Hestenes og Vognenes Beslag 4500 Rdlr.; Postvogne ne 2000 Rdlr.; Jagt og andre Smaaling 2000 Rdlr.; Pensioner i Dannemark og Norge 550,000 Rdlr.; Armeen i Dannemark, Hertugdømmene og Norge 2,000,000 Rdlr.; Søetaten og alt hvad der hører til Flaaden 1,000,000 Rdlr.; alle andre mindre Departementer og Collegier, saasom Mynten, Bergværksdirectionen, Politiekamret, Brand commissionen, Grønl. Jsl. og Færøiske Handelsdirectionen, den Guineiske Handelsdirection, Hof= og Stadsretten, Understøttelse til Fabriker, Manufacturer og deslige 200,000 Rdlr.; de Kongel. Stutterier 12,000 Rdlr.; Skuespillet 40,000 Rdlr.;de aarlige Renter af Gielden 400,000 Rdlr. Totalsum 4,774,215 Rdlr. - Saaledes vare Statsudgivterne omtrent i Aaret 1780 (i No. 32. staaer ved en Trykfeil 1795). Siden den Tid er der, især i Hoffets Udgivter, skeet betydelige Indskrænkninger. Skuepladsen. - Torsd. d. 13 Februarii opføres: Landsbypigen. - Fred. d. 14. Erindringen. - Løverd, den 15. Prolog, og Hussitterne (uden Abonnement).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Løverdagen den 15 Februarii, 1806. Genieprøven. Min Herre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Jeg har en Dreng paa fjorten Aar, som jeg, uden at træde Beskedenheden et Haarbred for nær, kan kalde en Pokkersdreng, og dersom jeg ikke selv vidste det alt for vel, vilde jeg aldrig troe, at han var min Søn. Han har hidtil gaaet i et Institut, og da een af hans Lærere sidst var hos mig, for at hente sin Nytaarsgave, forsikkrede han mig reent ud, at han aldrig har seet Mage til Dreng. Han er saa klog som en Mand paa tredsindstyve Aar, og har lært mere i de sex Aar, han har gaaet i Institutet, end man i min Ungdom behøvede at lære, for at være Rector Magnist, cus. Han kan Latin som en Romer, Græsk som en Græker, Engelsk som en Engelskmand, Fransk som en Franskmand, Tydsk som en Tydsker. Historie, Geographie og Statistik kan han paa sye Fingre. Han kan fortælle dem, hvor mange Piger Storfultanen holder og hvor mange Tobakspiber der aarligen indføres i Frankrige. At han har lært alle disse Ting til Bunds, det har jeg Sort paa Hvidt for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Da Doctor Gall var kommen her til Byen, raadte mine Venner mig at probere han For Spøgs Skyld gik jeg med min Dreng op til ham, og spurgte ham, om han kunde sige mig, hvad der boede i Knosen. Men jeg maa reent ud sige Dem, at jeg ikke lider den Gall, og jeg kan ikke troe, at Verden vil have anden Nytte af hans Pandeskallære, end han selv, som Tobaksdaaser betragtede af de mange Daaser, han faaer foræret. Han kan neppe bruge dem til andet end til – Stads, og det samme troer jeg er Tilfældet med hans Lære. Han svarede mig ordentlig, at han ikke føler Folk paa Pandeskallen. Jh, sagde jeg, hvad er De da kommet her for Han gjentog endnu engang, at han føler ingen paa Panden - det maa være, op af Væggen som en Kat, og da vi nylig var paa Masquerade, sprang kan endog ud af en Loge til alle Tilskuernes Forundring. Jeg har længe pønset paa, at employere Frabaten til noget Reelt. Men det er just der hvor Knuden stikker. Jeg kan i dette Stykke aldeles ikke komme overeens med min Kone. Hvad jeg vil, det vil hun ikke, og naar jeg ikke vil gjøre mit Barn aldeles ulykkeligt, kan jeg umueligt handle efter hendes Hoved. Men forleden Aften kom jeg paa et prægtigt Jndfald, Jeg tegnede alle de Fag, som jeg troede Prengen kunde være meest oplagt til, paa smaa Paa pirslapper, og puttede dem i min Hat. Ny gik jeg ind til min Kone og sagde: Sophie siden vi ikke kunne blive enige om, hvad vor Fredrik egentlig skal være, saa vil vi bære os ad som Jordens Store, kun med den Forskjel at vi ville bruge Papirslapper. See her, min Engel, ligge alle de Fag, som jeg troer vor Søn bedst kunde være oplagt til, hulter til bulter imellen hverandre, ret som i den store Verden, hvor en blind Handelse har kostet Menneskene imellem hinanden, ligesom Brikker, ne i en Gavpose, hvor ofte den, som Naturen har bestemt til at flikke Sko, flikker paa hele Staters Vel, og hvor den, som Naturen ofte har bestemt til at slikke paa Stater, desværre maa stikke Sko. Vi ville nu gjennem gaae alle Lapperne, paa det Du kan cassere dem, Du ikke synes noget om. De øvrige lægge vil igjen i Hatten, ryste dem dygtig imellem hinanden, og trække siden en af dem ud. Det Fag, der findes tegnet paa den udkomne Lap, bestemme vi uforanderlig vor Frederik til Min Kone var fornøiet med Forslaget, og jeg begyndte nu at opraabe Numerne. No. 1. Skue. spiller. Nei, raabte min Kone, det skal vor Søn aldrig blive, Gives der nogen ulykkeligere Skabning, end den, der maa see og græde til bestemte Klokkeslæt, - der maa underkaste sig een af de urimeligste, bestikkeligste og uret færdigste Tribunalers Dom, – Har nogen noget ubehageligere Embede end Skuespilleren, hvis Fortjenester blive gamle og hvis Feil bestandig blive nye, Nei, hellere Lirendreier, kun ikke Skuespiller, Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
J Henseende til den Anke, Hovedestanten og Jntervenienten gjensidigen førte over hinanden, fandt Retten saadanne Data mod den første, saavel under Sagen selv, som i Særdeleshed ved Brugen, af de Documenter, han fremlagde, i hvis oprindelige Titel der var gjort en væsentlig Forandring, hvori Hovedcitanten har søgt Beviis for sit Søgsmaal, som og under en af Contracitanten mod ham anlagt Sag, ved Brugen af den i det d. 22 April d. A. fremlagte Tingsvidne omforklarede Behold nings Forretning, at Justitiens Ret bør forbeholdes mod ham, af hvilken Aarsag hans Paastand, over Jntervenienten maa bortfalde og dennes Paastand derimod tages til Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
J Følge disse Præmisser kjændtes forRet: 1) at Contracitanten skulde være fri forHovedcitantens Tiltale, og at denne derimod bør betale den første de paastevnte 410 Rdlr. 32 s. med Renter; 2) at Jntervenienten Proc. Wilse bør være fri for Hovedeitantens Tiltale; at de brugte fornærmende Udladelser skulle være døde og Hagesløse, og Hovedestanten hode derfor 20 Rdlr. at han endvidere skal betale Contracitanten Proces omkostningerne med 100 Rdlr., og til Justitscassen saa meget som Dom og Segl koste; 3) og endelig, at Justitsen forbeholder sig sin Ret mod Hovedcitanten i Henseende til hans Forhold saavel under denne Sag, in Specie ved Brugen af de under No. 1 og 3 fremlagte Documenter, som og under en af Contracitanten mod ham anlagt Sag, ved Brugen af den i det den 22 April d. A. fremlagte Tingsvidne omforklarede Beholdningsforretningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Med Hensyn til foranførte Reservation har Retten strax beordret Action mod Kyhn, der, paa Grund af, at han ved udtaget Høiesterets stevning, formeentlig havde suspenderet Virkningen af samme, saavelsom af Dommens øvrige Jndhold, protesterede mod det af Actor begjerte Criminelforhør, og siden mod den anlagte Sags Fremme. Men saavel Crimineldommeren, Hr. Assessor Jacobsen, som Retten, forkastede saadan Protest paa Grund af, at det egentlige Fundament til Actionen ei laae i den tagne Forbeholdenhed, der ikke var fornøden for at grunde Actionen, og heller ikke i og for sig vilde have gjort denne nødvendig, men i den Actor givne Ordre, der, som en Actus magistralis, ei qvalificerede sig til Appel. Kyhn indankede imidlertid siden saavel Criminelforhøret og den af Crimineldommeren afsagde Kiendelse (men dog ikke førend Forhørets Slutning), som Hof= og Stadsrettens Eragtning, der paa Begjering blev ham bevilget in forma beskrevet, til Høiesteret. (Dette Udtog af den Kyhnske Proces, er uddraget af Hr. Assessor Ørsteds juridiske Archiv Nr. 6).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Udenlandske Efterretninger. Naar den Tid er udløben, der er bestemt til at indhente de Spilleaftener, som i Anledning af Sorgen over Arveprindsens Død, bleve forbigangne, saa begynde de forhen omtalte Skuespil paa Hoftheatret, som i Fremtiden vil blive en Planteskole for det Kongelige. Eleverne øve sig nu paa Declamationsskolen og bestaae af 5 unge Mandfolk og 14 til 16 unge Fruentimmer. De staae under Hr. Overhosmarchal Hauchs Bestyrelse, og faae hver især 60 Aske, i aarlig Løn. De aabne Theatret med Evalds Harlegnin Patriot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Den almindelige Assurancecasse taber ikke meere end 7000 Rdlr. ved den sidste Jldebrand i Nykiøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Paa Søndag bliver der Høitidelighed ved Hoffet i Anledning af H. H. Prinds Christians forestaaende Formæling, Livvagten er tilsagt at møde i Stads uniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Ved den Maskerade, som Adelen i Kiel anstillede den 30te f. M. i Anledning af de høie Fødselsdage, lod sig tilsyne en Trop Guder og Gudinder, Mars, Saturn, en delig Minerva, og en indtagende Venus med flere; den sluttedes med Neptun, der havde det danske Flag vundet om sin Træfork og sagde om det, at det valede trygt paa alle Have, var tappert i Krig, retfærdigt i Handel, og stedse hans Yndlingsflag; at han havde paabudet Havet Stille, for i Mag at kunne bivaane denne Fest. De andre Gudvæsener havde alle noget at sig ge Prinsen, men ingen sagde det med saameget Udtryk, som en lille 5 Aars Genius. En Trop Oldinger havde forladt Elysium for at kunne sige smukke Ting paa Jorden. De fleste vare af Universitetets Professorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Udenlandske Efterretninger. Jmellem d. 15 og 16 Nov. rasede der saa stærk en Orcan ved Danzig, at mange Skibe strandede. Blandt disse var det Stettinske Skib Bellona, kaldet. Adskillige Sømænd havde bragt Baade, over Land til Strandkanten, for at frelse de Skibbrudne. Disse kastede en tom Tønde over Bord, hvorved Loglinen var gjort fast. Den drev i Land og blev med største Anstrængelse taget op af de skrækkelige Søstyrtninger. Man bandt nu denne Line fast ved en Jolle, og Adskillige kappedes om at føre det lille Fartøi hen til Skibet, men kun een kunde bringe det did. Endelig satte en Engelsk Baadsmand, navnlig Millbanks, sig i Baaden, efterat han havde trukket næsten alle Klæderne af, for i Nødsfald desbedre at kunne svømme. Han havde kun en eneste lille Aare at roe med. Neppe havde han naaet Skibet førend dets heftige Bevægelse og Søstyrtningen kantrede Jollen, Millbanks som ikke manglede Aandsnærværelse, greb i samme Øieblik efter et Toug og halede sig op i Skibet. Man befæstede nu ved Skibet en stærkere Line, som man forhen havde hundet ved den anden Ende af Roller og sendte de Ulykkelige endnu en Baad til Hjelp; men ogsaa denne kantrede. Derpaa satte to Engelske Matroser sig i en tredie Baad, og naaede lykkeligviis Skibet. Men en pludselig Søstyrtning gjorde saavel Baaden som Skibet usynlige. Dette bevægede de Folk, der stode i Land, strax at hale Baaden tilbage, fordi de befrygtede at de Reddede skulde drukne. Den ædle Millbank, udmattet af to Timers Anstrængelse og stiv af Kulde og Vaad hed, kunde kun med største Møie afholdes fra, endnu engang at ile de tilbageblevne Ulykkelige til Hjelp. Jmidlertid blev dog een af dem reddet. Neppe havde Mandskabet forladt Skibet førend en stor Bølge knækkede Stormasten, som trak Besanmasten med sig. Den iøvrigt fortræffelige Redningsbaad svarede ved denne Leilighed ikke til den Grad af Fuldkommenhed, som dens menneskekjerlige Opfinder endnu vilde kunne give den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Det Hamborgske Selskab til Konsters og nyttige Haandteringers Befordring, har d. 30 f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
foræret Kleinsmedmester Habermeil i Hamborg til Belønning for den opfinderske Flid, hvormed han af poleret Jern har forfærdiget en med smagfulde Docorationer forsynet Laas til et Pengeskriin sin Guldhædersmedaille med Paaskrivt: "for at ære Konst og Flid (Kunst und Fleis zu chren." Engelændernes overdrevne Lyst til at gjøre Veddemaal er almindelig bekjendt. En forfærdelig tyk Mand i London, der burde søgt sin største Glæde i Hvile, kunde ikke undertrykke denne almindelige Kløe. Han veddede, at han vilde løfte hundrede Markstene, hvoraf to og to laae et Skridt fra hinanden, i som Qvarteer. Veddemaalet gik for sig i Hydepark, i mange tusinde Menneskers Overværelse. De første 50 løftede han i en Tid af 20 Minuter, men denne Anstrængelse udmattede ham saa meget, at han maatte lægge sig ned. Han tabte naturligviis Veddemaalet, da det nu var ham umueligt, at løfte de øvrige Stene i den foreskrevne Tid. Tilskuerne kunde ikke bare sig for Latter, da den uhyre tykke Bacchuusbegyndte sin Løbebane; efter faa Minuters Forløb var han færdig at puste sig ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-15
Krigsvidenskabsacademiet i Stockholm har i Aar paa ny udsat følgende Prisopgaver: 1) Hvilken er den for nuværende Krigsmaade og Feldttieneste bedst afpassede Inddeling af Tropper til Hest, og Fods, i Henseende til deres ulige Organisering, Udrustning &c., og deraf følgende ulige Benævnelse? 2) Hvilken er den Plan, som bør følges ved Udarbeidelsen af en practisk Haandbog i Artillerievidenskaben, 3) Hvorledes bør Bjerge og Høider betegnes paa Militairkorter, naar deres Opridsning skal blive let og ligeformig, og tillige saa overeens stemmende med Naturen som mueligt? 4) Hvilke Fordeele og Uleiligheder medføre Skibsdokker saavel i Henseende til Fartøiers Bevaring som deres hastige Udrustning og de øvrige Omstændigheder derved, 5) Hvilken er den bedste, sikkreste og mindst bekostelige Maade, at prøve raa Salpeter paa. 6) Hvilke ere de tjenligste Udveie til at skaffe den hvervede Soldat Arbeide, naar han er fri for Tjeneste, paa en for det Almindelige og ham selv fordeelagtig Maade, Besvarelserne maa være forfattede paa Svensk, Fransk eller Tydsk, og indsendes inden 1 September, Ved Prinds Sagens Formæling i München d. 10 Dec. havde 4 Borgercorpser opstillet sig med deres fortræffelige Musik ved Slottet. Den Keiserlige Garde besatte alle Indgangene til Staden.