Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-10
En Politiedirekteur Guilio Besini i Modena brugte følgende Fremgangsmaade imod de for Majestætsforbrydelse Anklagede. J Førstningen blev Arrestanten godt behandlet; men naar Jntet kunde udrettes ved Trudsler, List og Løvter, blev han kastet i et mørkt og usundt Fængsel, hvorhan fordømtes til at blive eller fyldestgiøre sin Jnqvisitor ved at gaae til Bekjendelse. Ved at forsikre en Kone, at der intet farligt var i Sagen, blev hun tilskyndet at formaae sin Mand til at overlevere Lovene af et hemmelig Selskab. Jmidlertid blev han dømt til 20 Aars Arbeide paa Galeierne. De samme Kunstgreb brugtes mod Dr. Farriolis Kone, men Doktoren, af fastere Karakteer end Hiin, forbød sin Kone at besøge sig i Fængslet, for at undgaae Faren, at give efter for besværlige Bønner. - Manzotti, St. Jlarios Sekretair, blev ved Halsen lænket fast til Muren af sit Fængsel, saaledes at han var tvungen til at staae opreist. Man lod ham blive adskillige Dage i denne Stilling, til han begyndte at blive forvirret i Hovedet. Da han bragtes for Besini, sagde han hvad denne ønskede; fortalte Alt hvad han vidste og ikke vidste. Han mistede aldeles Forstanden, og den Ulykkelige hørtes ideligen i sit Raserie yttre Klageskrig og gjøre sig selv Bebreidelser over, at have opofret Uskyldiges Liv for at frelse sit eget. - Antonio Nizoli fra Brescello blev i 40 Dage saaledes indspærret og lænket, at han ikke kunde sidde eller bevæge sig uden med udstrakte Arme. J denne Forfatning blev han angreben af en stærk Feber. Hans Fængsel blev aabnet om Midnat og han bragt for Besini"Skurk! sagde Politiedirekteuren, tilstaa dine Forbryde ser, Jeg veed intet. Jeg veed ikke hvad jeg siger eller gjør. Jeg veed allene, at jeg er uskyldig; men i den Forfatning, jeg befinder mig, kunde jeg sige: jeg er skyldig. I er et Uhyre - underskriv dette Papiir. - Hvad er det for et Papiir. - Det kommer ikke Jer ved. har allene at underskrive det. See Jer omkring. Niszoli saae Bødlerne nærme sig med Svøber i Haanden. Hans Mod og hans Sandser forlode ham og han underskrev Papiret. Besini blev myrdet i Modena af en ubekjendt Haand den 14 Mai 1822. Straffen for en politisk Libel eller verbalt Oprør straf fes i det Østerrigske Jtalien første Gang med carceere duro paa ubestemt Tid - hvilket betegner ensomt Fængsel, uden Lys, undtagen for en halv Time om Dagen, naar Vand og Brød fremsættes, med Jern af maadelig Vægt og Halm at ligge paa. For anden Gang begaaet Forbrydelse er fastsat carcere durissimo, hvori Lys og Føde kun gives eengang i to Dage, og Fangen belægges med Jern, saa tungt, som det uden umiddelbar Fare for Livet, kan bruges, og befæstes i en saadan Stilling, at han aldeles ikke kan lægge sig ned og ene tilstædes at søge Hvile ved at sidde eller støtte sig op mod en Steenpille. Disse Straffe ere, som Man har forsikret, strængeligen blevne anvendte i de sidste to Aar. Saltminerne ved Wielicza ere meget mærkværdige. Lieutenant Lundson og hans Reisefæller havde faaet Tilladelse af Gouvernøren til at besee dem. Deres Ledsager bragte dem hvide Klæder, som de trak over deres egne, for ei at smudse disse. Fire Drenge toge brændende Lamper, og de Reisende bleve med dem, i dertil tilberedte Slynger, nedhidsede et kort Stykke, hvorpaa de satte sig i andre Slynger og kom ned i en fiirkantet Schacht af 40 Favnes Dybde. Derfra gik de over brede Gallerier, der enten vare huggede gjennem Klipper, Salt eller Jord, og i sidste Tilfælde befæstede og jævnede med Træstammer. Siden kom de ned ad adskillige Trapper af Træ, indtil de havde seet alle fem Etager af Udhulingen, der af Arbeiderne ere udarbeidede uafbrudt i adskillige Aarhundreder, og som nu gaae en betydelig Strækning under Wielicza. Den yderste Dybde, de kom ned til, udgjorde 828 Fod Paa Bunden kom de til en Vandpøl i en meget stor Hule, som de seilede over i et Slags Baad. J en anden Hule saae de en smuk Pyramide, opreist, eller rettere udhuggen, til Hæder for den nuregjerende Keiser af Østerrige, saaledes som den gyldne Jndskrift udviser. J en tredie vare tre Salt bugter prydede med en smuk ordnet Bueport og et Transparent. I den fjerde fandt de det Jndere af et Kapel med en Forestilling af den Korsfæstede og andre Afbildninger, f. Ex. af polske Konger. Alt dette var udhugget i faste Saltklipper. Ledsagerne satte bag een af disse et Lys, som gav samme Udseende af et gjennemsigtigt Menneske. Siden kom de igjennem en med Saltønder opfyldt Hule, hvilke allerede stode beredte til at bringes op. J en anden, hvor en løs Bund var indtrængt mellem Saltaarerne, fandtes Træstammer lodret optaarnede paa hverandre for at støtte Gallerierne. Paa et tredie saaes et Maskinerie til at bringe Saltet i Veiret, og de Heste, der for at sætte samme i Bevægelse, vare fordømte til dette Arbeide paa Livstid, saae aldrig mere Dagens Lys. Efter Lundsons Mening gives der i Verden intet saadant Mindemærke paa menneskelig Kraft og Udholdenhed. Da de Reisende, som havde opholdt sig der over to Timer, kom op igjen, forelagdes dem en Bog, hvori de indskreve deres Navne, og hvori de ogsaa fandt Keiseren og Keiserinden af Østerrige Haandskrift, saavelsom Keiser Alexanders. J Anledning af disse høie Besøg havde Vandhulerne været illuminerede, og en stor Koncert opført i Minerne. Efter Ledsagerens Forsikring har Kapellet allerede været til for 300 Aar siden. Følgende er den i No. 20 belovede Sang af Jngemann, som blev afsjunget ved Reisningen af Sorøe Akademiebygning: Nu lystig, J Svende, nu Krands paa Stang! Nu svinger med Hatten og sjunger! For Kongen et Hurra med Spil og Klang, Saa rask det i Tømret runger! Vi mured, tømred med lystigt Mod - Af Gruus Kong Frederiks Værk opstod.