JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Forpagtning. a lingen af Baroniet Adelersborgs Hovedgaard under Holbeks Amt I Sielland, bliver Torsdagen den 6te September dette Aar om Formiddagen Kl. 11 vel offentlig Auction paa bemeldte Adelersborg opraabt til Bortforpagtning i Elleve Aar fra 1ste alai 1811 at regne. Forpagtnings-Conditionerne ville om nogle Dage være at erholde Kiöbenhavn i Kronprindsessegade Nr. 394, i Roeskilde paa Giestgiver, gaarden Prindsen og paa Adelersborg hos Forvalteren ved Baronier, Til foreløbig Efterretning for Lysthavende tiener : at Gaarden har 11 Hovedmarker samt i Hielpemark og meget betydelige Enge, tilsammen af Areal 1112 Tönder Land foruden Græsgange paa Öer i Lammefiorder, af Areal 119 Tönder Land; at der til Gaarden hörer et Meierie af 300 Køer, og hæves (naar Konge og Kirketienden særskilt beregnes) Tiender af 2408 Tönder Hartkorn, at Gaardens Avlingsdrift er deelt i 90 Hovninger, hvoraf Forpagteren vil faae 3 at besörge. verdborg Sogns Kirke Tiende bliver ved offentlig Auction bortforpagSttet paa 10 Aar førstkommende Torsdag den 19de Julii. Liebhaberne. ville behagelig møde i Hellevads Mølle hvor Auctionen holdes bemeldte Dags Formiddag ved 10 Slet. Gaunøe, den 27de Junii 1810. Giellerup, Forvalter. orsdagen den 19de Julii 1810 om Formiddagen Kl. 10 bliver ud- Magistratens Forsamlingsstue paa Postgaarden holdet Auction over Jntraderne af Port- og Passagepengene ved Kiøbenhavns Stads 4 Porte, nemlig Vester, Øster, Nørre og Amager, til Bortforpagtning udi 1 eller 3 Aar fra 1ste September 1810, efter de Konditioner, som 8 Dage forinden Auctionen kunne erholdes til Eftersyn paa Raadstuens 2det Secretariats Contoir i bemeldte Postgaard. Kiøbenhavns Raadstue, den 25de Junii 1810. Over=Præsident, Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Auctioner. Tirsdagen den 3de Julii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 3 og 2, lader Hr. Agent og Viinhandler Klingberg ved offentlig Auction 2de Gange opraabe for om antagelig Bud skeer til den Høistbydende at bortsælge sit iboende Huus Nr. 43 paa Hjørnet af store Kongensgade og Tvergaden. Conditionerne ere til Eftersyn paa Justitsraad og Hønsterets navorat Klingbergs Contoir i Bryggergaarden paa Hiørnet af Nyegade og Gammeltorv.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Udenlandske Efterretninge:
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Stockholm, den 22de Junii. Jblandt de mange fra hinanden afvigende Fortællinger og Maaden af paa hvilken den ulykkelige Grev Axel Fersen blev myrdet den Dag Hs. v. Kongl. Høihed Kronprindsens Lig førtes her til Staden, synes følgende at være overeensstemmende med Sandheden: Da Toget, som Grev Axel von Fersen var reist imøde, befandt sig paa Adolph Friederiks Torv, raabte flere Stemmer iblandt det talrigen forsamlede Folk, om man havde Stene, Ja! Ja, Stene for Fersen, gienlød det fra alle Sider. Jmidlertid gik Toget langsømt fremad. Hurraraabet blev bestandig stærkere og i store Nyegade fløi den første Steen giennem Vinduet paa Grevens Karet. Flere Stene og Træesstumper fulgte de efter, saa at Marschallen, i Nærheden af Ridderhuus=Torvet, saae sig nødt til at stige ud og søge sin Tilflugt i et Huus. Processionen forfulgte sin Vei; men Folket blev tilbage. Det vilde have Greven fat Generalerne Adiercreutz og Silfersparre søgte at berolige Folket, som 1 med rasende Skrig forlangte man skulde udlevere dem Kronprindsens er Mordere. Den Sidste gik ind i Huset og det lykkedes ham at bringe i Greven ind i et afsides Værelse. De af Folket, som vare styrtede ind i med, kastede Grevens Ordenstegn, Kaarde og Kappe ud af Vinduet, 3 og Folket rev det i tusende Stykker. General Silfersparre talte med Folket og gav sit Ord paa at han vilde føre Greven som Fange til Raadhuset, dersom man lovede ham ikke at udøve nogen Vold imod ham; men man vilde intet høre, og han var nødt til, for ikke selv at blive myrdet, at føre dette ulykkelige Offer frem. Generalen steeg til Hest; Greven gik tæt ved Siden af ham. Alt trængte sig til, man kastede med Stene og slog med Stokke og Paraplver paa ham. Denne strækkelige Medfart blev fortsat over hele Torvet. Greven blev ført op adRaadhuusstrappen; men strax igien kastet ned af Folket, myrde paa Steenbroen og nedtraadt. Legemet blev nøgen afklædt, og henkastet paa Torvet til almindelig Skue. Folket vedblev at rase og forlangte at faae fat paa Grev Ugglas, forhen Overstatholder, ca andre Person ner. Alt Militair blev samlet; Artilleriet sperrede Passagen over Nørre-Broe. Eftermiddagen var blodig. Man var nødt til at skyde paa Folket. Mange faldt. Tre Dragoner tilsatte Livet. Først Kl. 11 om Aftenen blev Roligheden igien tilveiebragt. Men endnu Kl. 10 begav en Hob sig til Grev Ugalas's Huus og slog alle Vinduerne ind, og havde Dragonerne ikke renset Gaden, saa havde Greven heller ikke kunne undkomme. Det fersenske Huus blev besat med 300 Mand for at forsvare Grevinde Piper, hvem Folket gjerne ønskede at bemægtige sig. Man siger at hun i Stilhed er bleven bragt til Wexholm. Grevens Liig blev om Natten bortført paa en Politie=Vogn. Den 27de Junii. Da Borgerskabets Officerer og øvrige Militaire den 21de dennes forsamlede sig paa Børsen, modtoges de af General, Overstatholder og Commandeur Skiøldebrand, med følgende Tale:
Berlingske Tidende, 1810-07-06
J et saa vigtigt Øieblik som dette, har Kongen, med uindskrænket Tillid, opfordret den Troeskab og Fædrelandskierlighed, som altid udmærkede Stockholms Borgerskab. Og hvem skalde Medborgeres Liv og Eiendom med mere Sikkerhed kunne anbetroes end dem, hvis egen Velfærd uadskilleligen er forenet med Statens Opretholdelse Kongen, hvis sølvgraae Jsse alt helder ud over Graven, nedsank i dybeste Sorg ved Tabet af sin Søn, vor elskte og aldrig nok begrædet Kronprinds - paa nye bedrøvet ved Udbrudet af det tøileslyse Reserie, der sønderbrød Samfunds=Ordenen - og end mere over de Midler, den høieste Nødvendighed omsider fremtvang for at afværge almindelig Forstyrrelse. - Kongen vil uden Tvivl med trøstende Tilfredshed erfare den Jver og Enighed, hvormed Stockholms Borgerskab i Dag forsamler sig, for at hævde den neppe gienvundne Rolighed. Jeg for min Deel agter den Ære høit at commandere frie og lydige Mænd, som af egen frie Villie væbne sig for det almene Vel. Maatte jeg ikkuns kunne føre denne Commando saaledes, at Venskab for mig blev sen af Drivefierene for den nødvendige Lydighed og nøiagtighed i Tie mesten! Brigade Chef, Borgemester og Ridder Oldenburg tolkede Borgerskabets uindskrænkede hengivenhed for Kongens Person, dets brænden, de Nidkierhed for at vedligeholde Orden og Rolighed, samt dets Høisøgtelse for den befalingsmand Kongen havde givet det ; hvorefter Bor herskabet, tilligemed den hele talrige Mængde Tilskuere, opløftede og Efte gientage det Udraab: Kongen leve 4. Overstatholderen har dernæst i Daa udstædt en Proclamation til alle Hovedstadens Jndvaanere, for at forsikkre dem om Regieringens vise Nidkierhed for at forekomme al Uorden af Jldesindede, samt opfordre dem til ærlig og troefast at medvirke til samme Øiemeed. Flere Gange har det været sat Jld paa forskiellige Steder i Staden, i de sidste 8te Dage, og saadant skeer maaskee for at drage det Militaire hen paa et vist afsides Punkt, men Overstatholderen har foranstaltet det Fornødne. at saadant alt skal kunne afhielpes, uden at det Militaire derfor paa noget Sted skal savnes. Jmidlertid maae ogsaa alle saavel Huuseiere som Leiere staae til Ansvar, og alle Dørre og Porte skulle lukkes med Laae og Stænger førend den sædvanlige Tid, og alle Luger nøiagtigen eftersees. Bisættelsen af Hs. Kongl. Høiheds Liig er efter Kongl. Befaling bleven udsat.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Paris, den 22de Junii. Generalerne Rogniat, Waller og Musier udmærkede sig ved Beleiringen af Fæstningen Maquinensa. Det Bytte der blev gjort, bestod i 45 Kanoner, 400,000 engelske Patroner, 50,000 Pd. Krudt, en stor Mængde Jern og Levnetsmidler for 20,000 Mand i 3 Maaneder. Maquinensa ansees med Rette som Nøglen til Cbro. Overbringeren af Capitulationen medbragde 10 erobrede Faner, som i det 3die Corpses Navn skulde nedlægges for Hs. Majestæts Fødder.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Den 25de Junii. Keiserinde Josephine er med et talrigt Følge afreist herfra til Badene i Aix i Savoyen. Den 6te Julii skal Hertugen af Montebellos Bisættelses Høitidelig hed finde Sted. J alle Rigets Fæstninger skulle Sørgefestligheder opføres paa denne Dag. Den 26de Junii. Siden den 14de Julii 1790, da de Deputeerte fra alle Frankrigs Nationalgader confødereerte sig i 400,000 Tilskueres Overværelse, har Marsmarken intet Skuespil fremviist saa skiønt, som ved den Fere forrige Søndag blev givet Deres Majestæter af Keiseraarden. Da Deres Majestæter viiste sig paa Militair skolens store Balkon, bleve de hilste med Glædesraad af mere end 200,000 Mennesker, som fra Paris og de omliggende Stæder havde forsamlet sig, for at see Deres Majestæter og bivaane Festen. Jndtil Kl. 3 om Eftermiddagen underholdtes Folket med Skuespil, Orchestre, Dands og all haande Lige, saavel inde paa Marsmarken selv, som i de tilgrændsende Alleer. Den egentlige Fest begyndte Kl. 6 om Eftermiddagen med Veddeløb, der anstilledes saavel til Hest som til Vogns, og afvexlede med Beridderkunster. Til Seiervinderne uddeeltes Belønninger. Kl. 8 opsteeg en meget stor Ballon, der derigeredes af Mad. Blanchard, som, efter at have svævet frem og tilbage over Pladsen og rakt Blomsterkrandse til deres Majestætet, lod Ballonen giøre frie og hævede sig. Efter denne Scene afbrændtes Fyrværkerierne, som det behagede Deres Majestæter selv at antænde. Da dette var til Ende, begav Deres Majestæter sig ind i Dandsesalen, der var anlagt i Napoleons=Qvarteret. Ved Indtrædelsen i Salen opførste det Keiserl., Orchester Musik; oven paa denne fulgte en Ballet, og derpaa aabnedes Ballet. Kl. 2 om Natten begyndte Soupeen. Alle Steder ved Marsmarken og Napoleons=Qvarterret vare illuminerede.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Scilla, den 9de Junii. En Mængde med Artillerie forsynede Transportbaade afseilede i Morges, under Eskorte af 5 Kanonbaade, fra Pictranera til Bag ara. Den fiendtlige Florille søgte at forhindre det, men blev tilbageviist af Kanonbaadene og Landbatterierne. Canalen mellem Scilla og Fyrtaarnet er ganske frie fra Kiender. Veirliget er saare skiønt, allevegne fra erholder Transportslaaden Forstærkning, og man troer at den om 10 Dage vil være fuldtallig. Ved Armeen hersker ingen Syg dem. Kongen selv nyder det bedste Velbefindende, og leder saavel Kongerigets Bestyrelse som Expeditionen med største Jver.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Amsterdam, den 30te Junii. Efter Breve fra Plousieres, befinder Hs. Majestæt Dronningen, skiøndt endnu meget svaa, sig dog i Bedring.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
London, den 16de Junii. Man venter at Parlementets Mø er blive endte næste Onsdag, og troer at Ministrene, et Par Dage før sammes Prorogation, ville anholde om Burdetts Frigivelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
En vestindisk Flaade paa 75 Stilere et lykkeligen ankommen til vore Havne. Det Røgte at Admiral Cochrane skalde have indtaget PortoRico, synes ugrundet.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
J Ostindien have vore Tropper den 7de Juli f. A. indtaget Fatningen Mallia med er Tab af 82 Mk.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Generalerne Fergusen og Cockruner ere afseilede til Cadix.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Den 22de Junii. J Gaar den 21de bev Parlamentet i Kongens Navn prorogeret til næstkommende 21de August, ved en Tale af de til begge Huse afsendte Lords. J denne Tale dito i Hs. Majestæts Navn takket for de skeete Bevilgninger, fremdeles bleve Erobringerne i Vestindien omtalte samt at Portugal og Spanien skulde blive forsvarede med Kraft. Dernæst anbefalede Hs. Majestæt til Repræsentanterne, ved Tilbagekomsten til deres Grevskaber, at opmuntre Folket til Lydighed mod Lovene. Hs. Majestæt indseer, hedder det til Slutningen, at Vedligeholdelsen af huuslig Fred og den offentlige Rørlighed, under Lovenes Beskyldelse og overeensstemmende med disses Magt, høre til de vigtigste Pligter Høistsamme er sit Folk skyldig. - Strax efter Parlamentets Prorogation ere Sir Burdett og Mr. Jones satte i Frihed. Den Sidstes Venner havde gjort store Anstalter, for at før ham med Pragt tilbage til hans Huus; men Baronetten unddrog sig sine Venners Jver, ved at forlade Tower paa Vandsiden, lod sig sætte over Themsen og reiste til sit Landsted i Wimbledon. Kun med Møie og ved Lord Mairas, sin Kones og sine Fortroeliges Tiltale, lod han sig bevæge til at tage denne Beslutning. Saasnart det blev bekiendt at Burdett havde forladt Tøwer paa den anden Side, satte Triumphoget sig med uforrettet Sag langsomt i Bevægelse, og tilbragte 3 Timer paa Veien før det kom til Burderts Huus, hvor man da adspredte sig. Men Folket løb endnu længe igiennem Gaderne og tvang om Aftenen Jndbyggerne i adskillige Qvarterer til at illuminere.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Den bekiendte Cobbet, Udgiveren af Weekly Political Register, blev den 15de Junii indstævnet for den Kongl. Ret, i Anlednin, at en Libel mod Regieringen. Han havde nemlig sagt, i Anledning af at nogle tydske Elquadroner bleve brugte mod et Lecal-Miliz=Regiment, der havde gjort Oprør, at den brittiske Regiering betiente sig af fremmed Magt til at plage Engellænderne. Man troer at Coboet vil blive dømt til Fænselsstraf.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Efter de sidste Efterretninger fra Spanien var General Hille rykket frem for at forene sig med Ballesteros. J Cadix var til den 30te Maji endnu intet af Vigtighed forefaldet.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Regieringen har Depescher fra Lord Wellington, som gaae til den 31te Maji. Da de afgik var endnu intet forefaldet. Den franske Armee under Marschal Massena er voxet til 70,000 Mand, og danner en Linie fra Salamanca til Trurillo. Antallet paa vore og de portugisiske Tropper udgiør ikkuns 40,000 Mand, naar de fraregnes der ligge i Garnison og ikke ere tienstdygtige. Det engelske Hovedqvarteer er i Collorico, det portugisiske i Formes. Vore og Fiendens Forposter staae hverandre saare nær og et Slag er uundgaaeligt. Med Skibet Massette som er ankommet hertil fra Tortola, erholdt vi den Efterretning, at Provindsen Caraccas har erklæret sig uafhængig.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Den 17de afgik et Statsbud til Plymouth, hvorfra det skal afgaae med en Parlementair til Morlaix. Nyeligen opbragte den franske Kaper Superieur, der føres af en Engellænder ved Navn Agar, et engelsk Skib uden for Port de Pair paa St. Domingo. Dette Skib havde 70,000 Piastre ombord som skulde have været til Nassau. 3 Dage efter tog samme Kaper et spansk Skib med 40 Flygtninger fra Cadix, der vilde nedsætte sig paa Cuba, og havde 140,000 Piastre og mange andre Ting af Værdie med sig. Efterat have plyndret Skibet, tillod Kaperen Folkene at gaae hvorhen i de vilde. Superieur gik derpaa med sin Prise til St. Barthelemy, hvor Pengene bleve udskibede og fordeelte, og man formoder at den svenske Gouverneur har havt Andeel i dette Foretagende. En engelsk Fregat og en Brig lagde sig for Barthelem, for at reklammere Superieur og Byttet, og da Gouverneuren har vægret sig ved at give den forlangte fyldestgiørelse, saa er Fregatten forbleven paa Stationen for at blokere Havnen. Briggen afseilede til L. Cochraae, for at indhente Ordres. Kaperen vil nok blive hentet ud med Magt. Jmidlertid lader Gouverneuren det ommeldte Skib udruste som en Corvette, og bestemmer den til at afgaae til Sverrig med Deveser.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
J Følge Ordre fra Admiralitetet have mange Amerikanere, der tiente paa vore Skibe i Vestindien, erholdet Afskeed.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Fra Overrhin, den 21de Junii. Adskillige Courerer fra Constantinopel ere i største Jil reiste til Paris, hvorhe i de efter Formodning overdringe vigtige Depescher. Den engelske Gesandt Hr. Adair har endnu ikke fundet det raadeligt at forlade Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Wismar, den 28de Junii. 4 store engelske Baade lagde nylig tæt ind her til Havnen, og forlangte et amerikansk Skib udleveret, der var taget af en fransk Kaper Denne besynderlige Anmodning blev naturligviis afslaaet, og da Garnisonen rykkede ud, gik de tilbage, men truede at komme igjen i større Antal. Amerikaneren blev stukket i Brand; men den største Deel af Ladningen var allerede i Forveien bleven løsset.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 415 p. C. 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Blandede Efterretninger. Den 15de Julii bleve alle Klosterne lukkede i Rom og sammes Distrikt. De skulle nu forandres til Skole, og andre Jnstituter.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Efter nylig skeet Optælling indeholder Triest 1406 Huse med 29908 Jndvaanere. Den engelske Flaade er forsvunden fra Farvindere er. J Hannover er i denne Tid en betydelig Mængde falske 3 Marien Groschen Stykker i Omløb.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 6te Julii. Kaper-Skonnerten da var sunken N. V. for Saltholm er i Gaar indbragt af 3 Galeaser, De Skibe, som i Dag ere indkomne syd fra, berette eenstemmen de have seet et Orlogsskib under StevnsKalleboestrand, den 5te Julii. Kanoriollen Nr. 4 er at kommen hertil fra Kiøge. Den beretter at have seet et fiendtligt 7 Kanonskib til Ankers imellem Mandehovedet og Mørn, Corsøer, den 4de Julii. De 3 Orlogsskibe, som saa længe la sydlig for Sprogøe, lettede den 29de Junii og gik norden om Øer formodentlig for at vente paa en Chalup der var i Land paa Sprogs for at borttage hvad Gods de der havde. Den 30te om Aftenen ankred de 3 Orlogskibe norden for Sprogøe, og ligge endnu der uforandret til Ar ters, omtrent 1/2 Miil fra Øen.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Helsingøer, den 4de Julii. I Aftes faaes fra RakkehovTelegraph den engelske Fregat at ankre 1 Miil N. V. for Gilleleie Siden i Gaar er 8 forskellige Koffardifartøier passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Helsingøer, den 5te Julii. Siden i Gaar ere 8 Koffardieskib pesserede Sundet, hvoriblandt en svensk baal stet Brig med Splislag og Vimpel. Den var armeret med 4 Topundigere og bemandet med 3 Mand under Søelieutenant Askelins Commands. Den kom fra Carlscrona og er bestemt til Gothenborg. Den engelske Fregat Nord paa let et i Gaar Aftes og gaaet til Søes.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Callundborg, den 30te Junii. I Gaar Eftermiddag Kl. 3. lettede den store Flaade som kom Syd fra og gik Nordefter. Alle Sti bene ankrede i Nat norden for Revsnæs; men ved Dagens Komme gide igien under Seil. De ere endnu ikke af Sigte. 3 tremastede Skibe sees at komme Syd fra; formodentlig de Rangskibe, som have lagt ved Sprogøe. Et Linieskib, som kom Syd fra i Forgaars og lagde sig til Ankers nord for Revnes, gik med Flaaden Nord efter.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Callundborg, den 4de Julii. I Gaar lettede de 3 ved Roms liggende Orlogskibe, og gik Syd efter af Sigte. De kunne ikke sees Dag for Disighed.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Trondhiem, den 22de Junii. Det velgiørende Selskab i Tronhiem var Torsdagen den 31te Maji samlet paa det Kongl. norske Vedenskabers Høresal. Adstillige af Medlemmerne savnedes, hvorfor Commissionen har offentliggjort hvad og hvorledes der er bleven ardedet i Selskabets Anliggender. Af denne Fremstilling sees, at Selskabet med Jver har har søgt at virke i Overeensstemmelse med dette Formaale: at forekomme Armod, udbrede Arbeidsomhed og standse Jmmoralitet. Medlemmernes Antal beløber sig til 23. De for dette, Aar indkomne Bidrag udgiøre 1000 Rdlr. 2 Ort 9 s., foruden hvad der er bleven leveret i Kornec. Til Understøttelse ere antagne 55 Familier, hvis Personale i alt udgiør 183 Personer. Commissionen see imidlertid dog Fremtiden med Mismod imøde, saasom Huusie en og Levnetsmidlerne stedse blive dyrere, og man ingen sikker Regning ken giøre paa de ubestemt indkommende Bidrag, den frygter for et see sig nødsaget til at nedsætte Antallet paa de Fattige den kan antage sig med mindre flere Medlemmer ville tiltræde, hvilket det lader til at den ikke tør haabe.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Odense, den 2den Julii. Den 27de f. M. holdtes her det aarlige Landemøde. Amtsprovsten, Hr. Holm, prædikede over Texten Mach. X. 3146, og blev da første Gang det Kongl. Reskript af 5te Maji 1809 bragt i Opfyldelse. Efterat H. H. Biskoppen havde lykønsker Stiftet, med dets nye Stiftsbefalingsmand, som første Gang tog Sæde i Sanodet, og de sædvanlige Forretninger vare endte, forelæste Hr. Biskop pen en Afhandling om : "Nogle af de Aarsager, hvorfor Pesfanskribenterne i Jesu Tid og nærmest den, i deres Skrifter intet berøre og hans Mirakker. Hr. Professor Andresen, Sognepræst for Vissenberg Menighed, forelæste en Afhandling som Konfirmationen, denne Hardlings Høitidelighed, Vigtighed og Forberedelsen til samme m. m. hvis Fortsættelse han lovede næste Aar. Den som Philolog og Lær ved Odense Kathedral-Skole fordum bekiendte Veteran, Hr. Provst Gotschalk, havde oversat de 3 første Bøger af Johan Chrysstoms af Bøger og Præste=Embedet, næst efter hans Levnets Historie i Kon hed af Cramer, og en Forerindring efter Schrørch, og oplæste det 300 og 5te Kapitel af den 1ste, og det 14de af den 3die Bog, med Løft om de øvrige Bøger til næste Aar. Hr. Knap, er ognepræst for Trokeborg og Krarup Menigheder, fremsatte: Betragtninger over Religions Lærerens Kald, foranledigede af Dagens Tone og Nutidens herskende Aand". Efter benævnte Reskript 4 5 gav H. H. Biskoppen et Reciover endeel af de nyere indkomne theologiske og vædagogiske Skrifte baade af fremmed, som og vort eget Lands Litteratur. Det bler vedt, ger, at denne raisonnerende Bogfortegnelse skulde trykkes, for at bring den til almeen Kundskab for Stiftets Geistlige, og saaledes forsættes. Da Synedet blev enig om, og Forfatterne intet derimod havde at erindre, var det tilladt enhver Videnskabsmand at bivaane Forelæningerne, i hvilket Haab en stor Deel af Stiftets Geistlighed og andre Lærde havde indfundet sig, og hvilken Publicitet man formener, vil have sin betydelige Nytte.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
Efter nogle Dages overordentlig Varme, som i Gaar steeg 25 Grader, trak hen mod Aften et frygteligt Tordenveir op i Vesten, som imell m. Kl. 8 og 9 medførte en Orkan, hvis Lige man her neppe kan erindre sig. Det blev ligesom en pludselig Formørkelse, der kun oplistes af de hyppige Lynglimt; Husene knagede, Træer omkastedes, Ta stene nedstyrtede og Hvirvlen opfyldte Luften med Gruus, Hagel og Jisstumper i hverandre. Paa Frue Kirkes nordlige Side er en sto Strækning af Blytaget sammenrullet af Vinden. Man befrygter at dette Uveir paa sine Steder har anrettet store Ulykker. Sydvest paa skal Orkanen have været ledsaget af et skrækkeligt Skyebrud. Baade Orkanen og Tordenen trak i N. N. O. Kiøbenhavn, den 6te Julii.
Berlingske Tidende, 1810-07-06
En roesværdig Føielighed er den som den første Præst ved den fransk reformerte Menighed (her ansat siden 1786) har udviist, da han efter de Ædstes og andre Personers Forestillinger, har, for det almindeller Vels Skyld, givet Slip paa endeel af de Udmærkelser, der i Kraft af et sauctioneret Regulativ fra 1793 ders 18de 5, og i 3 at den høie Stifterindes Anordning af 1714 kunne tilkomme ham. Daa det nær at Hr. Veiærværdighed fremdeles kaldes Pastor primarius 2 forbeholder sig dette Embedes Privilegier, (ligesom og den anværende Forskiel i begge Præsternes Løgning vedbliver) har han indvilget i forFremteden stedse at besørge alle ministerielle Forretninger afveriende med den anden Præst endog uden Hensyn til Høitiderne. Ligeledes er alt hvad som angaaer Confirmanderne giensidigen bleven reaueret. Den Generalforsamling altsaa, som i Følge den anden Præsts og Kirkeværgernes Foranstaltning skalde have havt Sted den 25de Junii sidstleden, for at afgiøre denne Saa, er bleven tilbagekaldet, og Anliggendernes i Gang i Kirken, skal paa nogle Punkter nær og Reglementernes Kraft i øvrigt uskabt, være den samme som den har været fra 1794 til Hr. Majestæt har, ved Resolution af 10de d. M., allernaadigst tilladt, at Haandværkerne ved den norske Artilleriebrigade maae, uden Hielp af Svende og Drenge, i deres Fritimer arbeide med egne Hænder for alle uden Forskiel; dog maae de ikke arbeide i Guld og Sølv ei heller maae de af dem, som have lært Muur=Professionen, opføre nye Skorstee i Kiøbstederne, eller den, som har lært Børker Professionen, forfærdige hele, halve og Fierdingtønder. Denne allerhøieste Resolution er ved Plakat fra det danske Cancellie, under 22de Junii, d. A., bekiendtgjort.