JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1801-01-01
Upassende Bøgers Brug i Friskoler. Hr. Udgiver! Da det til Fortvivlelse for den Uformuende trykkende dyre Aar har, i Forening med en anden Aarsag, som ikke her kan nævnes, men som enhver Haandværker paa Forespørgsel kan opgive, ført saamange af de mindre Haandværkere og Professionister i Bettelstanden, og vil, efter hvad Udsigten endnu er, bringe mange fleere derit saa er der ganske sandsynlig Formodning om, at Personalet under Fattigvæsenet er saaledes tiltaget, at Direktionen har været betaget baade Lejlighed og Pengeevne, til at udføre noget af det meget Gode, som den Kongelige approberede Plan fra den 59 til 82s. foreskriver i Henseende til de under Fattigevæsenet henlagte frie Skoler. Imidlertid ønskes, at indtil ovennævnte gser kunne udføres, de i bemelte Skoler anskaffende Begyndelsebøger saasom a he og Katekismer, blive valgte af en anden Sort, der ikke, saa at sige var stridende mod Hensigten af ovenanførte, især 61, 62, 63 cser. Det er en Ynk endnu i disse Skoler*) at see, med hvilken Sløvhed, Ulyst og Unytte, de smaae Børn spilde Tiden paa den gammeldags a h e, i hvilken hverken Troens Artikel eller Daabens og Alterens Sakramente men allene Hanen, som staaer bag i, er dem fattelig eller begribelig. Ligesaa jamerlig tyg*) Jeg, er ikke vis paa om de her ommelte Bøger bruges i alle Fattige-Skolert men i ges der den ældgamle Katekismus, hvor Lu-thers Trudsel til Paven er indførtt da der dog gives en meget morende og fattelig ab e af Provst Rasmussen, ligesom der og gives senere og bedre Udgaver af Katekismer, naar man endelig vil, at smaae Børn skal gjøre Begyndelse med Religion, hvilket dog saa ofte og grundigt er modsagt, og nu nylig i sidste Minerva, ved en ypperlig Afhandling af Hr. Frechland.
Politivennen, 1801-01-01
Atter for Vesterbroes Beboere. At Vesterbroes Beboere, der aarlig tiltage, behøve nødvendigen Gadeoplysning, lige med Hovedstadens, er ingen Tvivl om. Af samme Aarsag og for at afhjelpe denne Mangel, have Beboerne selv betalt og ladet anskaffe de paa Broen befindende Lygter, der i nogle Vintere saavelsom dette Efteraar ere til ingen Nytte, da de ikke antændes. Den største Del af Fortogene kan nu ingen i de mørke Aftener passere, uden Livsfare, da paa samme er dybe Vandhuller, Træer og høje Jordog Steenbankert uden for Fortoget og Rendestenen staae i Slagtertiden en Mængde Arbejdsvogne, hvorover de Gaaende falde, og i tykt og mørkt Vejrlig, kan det ene Menneske ikke komme det andet til Hielpt hvad maae nu ikke Rejsende lide? Da Bekostningen til at oplyse Broens Gade saalænge som Pasagen varer, i det mindste til Portens Lukning, vilde ikke blive saa betydeligt saa maae ønskes, at dette maatte tages i nøjere Overvejelse, it. at Fortogene maatte blive ryddeliggjorte for Fodgængere, og at Arbejdsvogne ikke maa faae Sted paa samme.
Politivennen, 1801-01-01
Til Helsinge Præst. Den af mig i Politivennen No. 108 og 117 fremsatte Anmældelse vedstaaer jeg saaledes, at jeg kan og vil, om og naar maatte forlanges, ved Tingsvidne bevise dens Sandhed. Forudsat dette, behøver jeg ej yderligere at godtgjøre Handlingens Umoralitet, da Poli- tivennens Læsere selv kunne bedømme den. Jeg troer derfor saa meget mindre at burde afgive noget detailleret Svar paa Præstens i s. B. No. 124, som dette er skrevet saa lavt og saa meget under al Kritik. Men, da der i dette Svar findes nogle forblommede Hentydninger, hvorved Præsten søger at kaste en ufordeelagtig Skygge paa mit Rygte, saa nødsages jeg herved at opfordre ham til, at angive for Publikum enhver min offentlige eller private Handling, der maatte bære Præg af Umoralitet, eller maatte stride mod de Pligter, der paaligge mig i min Stilling i Staten. Kan han detre, skal hans Udtryk: aat Bjeg med Godgjørenhed vil skjule Ting, som VVerden ikke lyster at seeV villigen tilstaaes at være Sandhed. i andet Fald tillades mig at regne ham til den Klasse Mennesker, der ved fejge og lumske Vaaben søge at undergrave Medborgeres Agtelse. Bødstrup den 15 October 1009. van Deurs.
Politivennen, 1801-01-01
Forslag til bedre Fisk og bedre Fiskekøb i København. Indvaanerne i Skagen fange daglig en stor Mængde Fisk, som de af Mangel paa øjebliklig Afsætning tørre og udbringe i hele Skibsladninger. Fra Fladstrand, Sæby og den hele Egn fiskes ogsaa betydeligt. Dersom nu et eller to dertil bygte Fartøjer eller Kvaser gik imellem disse Havne og Hovedstaden, og hidbragte fersk den Fisk, de skjønne Flyndre og Pivarrer o. s. v. som ellers tørres, da troer jeg vist Rederiet vilde profitere, og saavel hine Fiskere som København vinde betydeligt.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) Husejeren af No. 111 i Pilestræde over hvis uterlige Gaardrende, der udløber lige under Trappen og spærrer Fortoget, der tilforn er klaget, har ikke forbedret dettet tillige ere Fortogsfliserne ganske brukne. 2) Mon ikke Helliggejstes Kirkes Opsyn engang vilde kaste et Øje til det saa jammerlige Fortog foran Kirkegaarden i Vimmelskaftet? Sikkert haaber man at Vedkommende ikke i tilstundende Viter bruge den Maade som i forbigangne. naar endelig Fortoget ophugges at lade alle de paa Kørebroen udkastede Klamper ligge der til de optøes. Jkke allene var Vimmelskaftet af denne Aarsag farligt for Fodgængere i afvigte Vinter, men Kjørebroen selv vil (ilke af Vægten, men af den forskællige Kuldegrad, som ved en saadan Dynge bevirkes) give sig op paa et Sted medens den tæt hos synkert og vore slette Kørebroer behøve virkelig al mulig Skaansel. 3) Ved Rundekirke lige for Indgangen til Taarnet, er imellem Fortoget og Rendestensbrættet et Hul, i hvilket jeg i Dag (8redagen d. 24 Oct.) ved Forbigaaende gleed med mit Been og havde ufejlbarlig brækket det dersom jeg ej ved et Par tilkommende Mænd var bleven understøttet. 4) Aftenen d. 24 d. vare mange af store Købmagergades Lygter ned mod Torvet meget svagt brændendet et Par slet ikke tændte. Skidenheden vil jeg ikke tale om, da de, er almindelig for næsten alle Stadens Lygter. *) Paa Hjørnet af Rosenborggadi og St. Gjertrudstræde uden for No. 89, ligger endeel Tømmer, som med Enderne stilkere 4 a 5 Alen uden for Hjørnett samme ønskedes borttaget, da Folk i Mørke falde derover. 6) De i Politivennen omtalte 4 Vogne i samme Gade ere forøgede til 5, hvoraf de 2de ere satte omme i St. Gjertrudstræde. 7) Paa Kongens Nyetorv, ligeover for Komedie Huset, ligge Fortogsfliserne ganske skraae. Vedkommende giøres herved igjen opmærksom derpaa. 8) Samme Uorden har Sted uden for Hovedvagten paa Kongens Nytorv.
Politivennen, 1801-01-01
Sammenligning imellem Priser Paa endeel Levnetsmidler i Paris og i København. I No. 131 af Politivennen er sagt at Levnetsmidlerne i Paris ere i langt lettere Pris, end i Kjøbenhavn. For den som deels endnu huske den Dyrhed Engellænderne ved en ikke for ædel Krig for 8 Aar siden havde frembragt i Frankerig, deels studse tilbage ved den blotte Tanke, at Danske lide mere i Fred end Franske i Krig, vil jeg nedskrive adskillige de almindeligste Fødevarers Priser saaledes som samme vare i Fjor i Sept. da jeg var i Paris, (ved Breve er jeg forsikret om at disse ere faldne i Aar) og ligeoverfor Priserne paa samme Fornødenheder i det udhungrede Kjøbenhavn for 3ote Okt. 1800.
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Engelland. (Fortsat.) Magistraten i London nedsatte en Komittee til at udforske Aarsagen til Dyrtiden. Imellem Audientsen for den første Deputation fra Magistraten til Kongen, og den offentlige Thronaudients, som Kongen saae sig ifølge Stadens Privilegier nødt at give Den anden Deputanion, havde Kongen ladet Parlamentets Sammenkaldelse forkynde, og altsaa svarede han paa den beskedne Ansøgning, at han allerede af egen Drivt havde forekommet deres Forlangende. Det vil nu vise sig hvad Parlamentet vil kunne, og kan ville, gjøre mod Landeplagen. De fleste Destillerere og Brændevinsbrændere have besluttet at holde inde med deres Brændinger indtil Nøden er lindret. Førommeldte Kommittee aflagde den Rapport: at de Londønske Viktualiehandleres og deres Udsendingers Spekulationer vare Hovedaarsagen til Dyrtident da det ved disse Menneskers Manøvre og Kontrakter med Forpagtere og Bønder, hvorefter disse maae sælge alt uden Undtagelse allene til dem, er udvirket at næsten ingen fra Landet kommer til Torvs, som tilsorn. at det Onde langt fra at standse vilde gaae til en gyselig og uberegnelig Grad uden Regieringens kraftige Mellemvirkning. Raadsherren Va.thman erklærede at saa sandt dette var, saa unægtelig havde dog ogsaa Krigen for en stor Deel Skyld i Landets Ulykke, deels ved de høje Paalæg, deels ded at unddrage Armene fra Agerdyrkningen, 1) Skulde vore Distillerere og Brændere føle dette Exempel for stort for sig at efterligne? endelig og ved at tilslutte de fjendtlige Havne, og tilsidst ved Regjeringens store Leverancer. Ved Slutningen af sin Tale udbrød han: Et højst bedrøveligt Syn, at see det nys saa lykkelige Folk forjaget fra sin elskte Oxesteg og truet med Hungersnød. *) Raadsherren vilde maaskee forandre sin Mening, hvis han saae vor Elendighed her, hvor vi ingen Krig have havt i 80 Aar. Unægtelig have de aarlige store Licitationer bidraget til at forhøje Prisernet men dem kunne vi da nu haabe at være forbi! B*) En Københavnsk Raadmand kunde Udraabe: Et sørgeligt Syn, at det Folk, hvis Lykke nys almindelig føltes, nys gjenlød fra danske Læber og pristes af Alskens Udlændingers Penne, nu ikke mere kan gotte sig ved det elskte Flesk, neppe kan skaffe sig Smør, og snart ligesaa lidet vil formaae at smage ægte Rugbrød, som det hidtil har været umligt at faae ufordærvet Melk! Oghvo beregner Følgerne for Vinteren, med mindre Regieringen bringer Redning!
Politivennen, 1801-01-01
Til det Danske Cancellie. Da det efter Rygtet alt mere og mere bliver gængs, at melde sig med Fordringer i afdød Mands Stervbo, som man med Vished veed ere falske, men som maae betales, da den Afdøde ej kan staae op og nægte sin Underskrivt, og de Venner, der bruge saadan Næringsvej, vist ikke tage i Betænkning at bekræfte Rigtigheden af et saadant Dokument, saa var det at ønske, at vort saa virksomme Cancelli vilde, til Betryggelse for den almindelige Sikkerhed og Redning for saa mangen Enke med Børn, som paa denne skændige Maade seer sig deres Formue berøvet, træffe nogen Foranstaltning, hvorved dette Onde kunde forebygges.
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Kjøbenhavn. Et Bevis paa vor Regierings Forsorg for de mange ved den nærnærende Dyrtid Lidende er følgende (taget af Kollegialtidender): Under 24 d. M. har Hs. Majestæt allerpaadigst tilladt Bagerne i Kjøbenhavn indtil videre, foruden de sædvanlige og i Laugs- Artiklerne ommeldte Brødsorter, at bage og udsælge saavel Brød af Byg, og af Byg og Rug blandet i lige Dele, som og Blandings-Brød af Rug, Byg, Hvede og Erter efter passende Forhold, alt efter de, paa saadanne Slags Brød, af Magistraten nærmere bestemmende Taxter. J øvrigt skal Taxten saavel paa disse Brødsorter, som den paa Rugbrødet, under, d. M., allerede satte Tart, ved November Maaneds Udgang af Magistraten atter tages i Overvejelse, og efter Rugens, Byggets, Erternes og Hvedens Priser paa den Tidnærmere bestemmes. Regieringens Hensigt, ved at skaffe Armoden Lejlighed til at erholde Brød af Kornsorter, der hidtil have været mindre dyrk end Rugen, at lindre dens tunge Kaar, er umiskjendelig ædel. Det gælder nu om ikke Byg o. s. v. vil snart, af samme Aarsager som Rugen, stige til det Umaadelige. En Ting, som man maae befrygte, bliver, at reent Rugbrød herefter neppe vil blive at faae. Ligesom det synes ikke let at bedømme, om et Brød af blandet Meel har Taxtens Blanding, eller om der er mere Byg o. s. v. og mindre Erter. Særdeles stor synes mig Vanskeligheden at ville vorde ved Brød af tre eller fire Sortet Korn. Imidlertid bør man ikke tvivle om, at Vedkommende, hvis Sag det skal være at kjende paa opkommende Klager over Blandingsbrød, jo igjennem Physik eller Kymi ville skaffe sig den hertil nødvendige Kundskab.
Politivennen, 1801-01-01
Spørgsmaal fra en Elsker af Prædikener. Øvad kan være Aarsagen, hvorfor Fredagsprædikanterne ikke nu som fordum indrykkes i Addres Contoirets Efterretninger? Savnet deraf har foraarsaget mig Ubehageligheder. Naar jeg bemældte Dag søgte til en af Stadens Hovedkirke for at høre den Sædvanlige, erfarede jeg uegertiden Hensigten af min Nærværee gandeske uopfyldt - i hans Forfald saae jeg en øremmed betræde Talestolen og min (ang var forgieves. Kunde ikke Bestyrerne af disse Prædikener blive enige om, at indsende deres Navn til Contoiret? sikkerligen vilde Indrykkelsen ikke nægtes - nu fornemmelig da denne offentlige Tidende udgaaer dagligt altsaa kunde Mangel paa Rum ikke tjene til Undskyldning.
Politivennen, 1801-01-01
Klage over Fattigvæsenets Direktion. I et Nummer af Politivennen, har forhen været paaanket, at vore Prosessorer endnu udstæde akademiske Proklamer paa et Sprog, der ikke almindelig forstaaes. Indeholder Programmet noget nyt og godt, hvi meddeles dette da ikke paa Modersmaalet? Hvo skulde troet, at der i et latinsk Program stod noget om vor Fattigvæsensdirerion, eller hvo vilde søge det der? Dette er imidlertid Tilfældet med det af Rektor sidstleden ved Doktor S. Bugges Disputats Udggne. Nandidaten siger i sit Levnetsløb: "ester saaledes i ti Aar at have lagt Vind paa Mediemen, og i saa mange Aar øst Undervisning paa det fortræffelige Fredriks-Hospital, troede jeg mig ikke uværdig til at vorde ansat som Distriktslæge. To Gange ansøgte jeg herom hos Direxionen. Men denne Post blev ikke mig betroet. Iblandt de mig foretrukne Mend var maaskee een eller anden værdigere, nogle derimod vare yngre Examinerte, og andre vare endog Haudilladabilister. Jeg haaber at denne Forseelse ikke bør tilregnes Diretionen mediennske Medlemmer. Hverken Vrede mod bemeldte Direxion, eller Misfornøielse med mine Foresatte, har frembragt denne Klage, men blot ønsket, om muligt, at spare. mine Kommilitoner for lige Krænkelse.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) I denne Uge saavidt jeg erindrer i Onsdags saae man et Spektakel ved Hømagasisset ved Volden, hvor en levende Hest var falden ned i disse store aabne, heller Kanaler, end Kloaker, hvorover der dog adskillige Gange har været ført Anke. Gid Vedkommende dog engang vilde finde billigt, at de bedækkedes, forinden de ved en (særdeles mulig) Ulykke nødes dertil. 2) Uden for Drejers Klubs Hus i Læderstræde er en Lygte, hvis Spejl er sat saaledes, at alt Skinnet falder ind i Døren og derimod Gaden er ganske mørk. Vel er det rimeligt, at Lygten er Klubbens egen, thi tændte Byen den, saa var det skammeligt om Spejlet sad saaledest da midlertid Klubben, hvis den blot vilde oplyse Gadetrappen, kunde udvirke dette tilstrækkelig foruden Speilt da Gaden paa dette Sted, fordi Synagoglygten uvist af hvad Aarsag ikke mere existerer, er mørk, og da videre Klubben bør formodes at ynde den gode Regel: lader saa eders Lys skinne o. s. v. torde man nok anmode den om, enten at sætte Speilet imellem Lyset og Muren eller ganske boritage det. Paa Hjørnet af Badstustræde og Læderstræde lod Distillereren idag sin Port ud til Badstustrædet staae aaben, hvorved hans Folt, ved at styrte i Karrene i det snevre Rum let kunde komme til at stænke de Forbigaaende med koldt eller kogende Vand. Man ønsker at dette ikke maae skee herefter.
Politivennen, 1801-01-01
Indsendt fra Hr. Dr. Bugge. I Politivennen No. 132 har jeg med største Forundring og Misfjornøjelse, ganske imod min Villie fundet den Deel af mit curreuluii vitæ oversat, som angaaer Direxionen for Fattigvæsenet. Oversætteren har, af Mangel paa Sprogkundskab, ladet mig sige følgende, som lyder anderledes i Originalen. Hverken Vrede Imod bemelte Tirerion eller Misforaøjdelse med mine Foresatte, har fremSproget. bragt denne Klage. " Enhver i nogenledes kyndig Mand vilde have oversat dette paa en ganske anden Maade. Mine Ord ere følgende: NNoe amimus iusestus erga Præfectos pauperumnt neg mnaiVcitig in vros milii anlepositost hiaseo Paa Dansk lyVlineas provocarunt. der det sidste saaledes, ej heller har Uvenskab til de mig foretrukne Mænd, frembragt disse Linier. Da efter Rygtets Sigende nogle have i Sinde i denne Anledning offentlig at angribe mig, saa erklærer jeg, at jeg i dette Tilfælde ikke agter at svare. Thi min Tid er mig for kosthar, og min Rolighed mig for kjær, til at indlade mig i en Pennekrig. Derimod er jeg villig, naar jeg for Domstolen opfordres til juridisk at bevise Rigtigheden af den Deel af mit Levnetsløb, som er indført i Politivennen No. 132. Bugge. Doctor i Medicinen og Candidat ved Frederils Hospital.
Politivennen, 1801-01-01
Fynsk Smør og holsteensk Smør. At godt holstensk Smør er bedre, end slet synsk Smør, vil ingen nægtet og slet fynsk Smør har man forhen ofte truffet, fordi Fynboerne ikke vare nøjagtige nok i at sortere det. Nen efterhaanden lære de dette, og det vil engang blive almindelig bekjendt, at det gode fynske Smør ikke eftergiver det gode holstenske. Da imidlertid mange Husholdere, ifølge den gamle danske Nationalegenskab, at foretrække det Fremmede, ikke ere fornøjede, med mindre de faae holstensk Smørt saa underrettes disse om, at Holstenerne, der kjende hin vor Egenskab paa en Prik, selv købe det synske Smor her i Havnen, lægge det om, og sælge det med 6 til 8 Rixdalers Profit til disse patriotiske Købere.
Politivennen, 1801-01-01
Om den Rumfordske Suppe. I Paris og flere store Steder kunne de Fgttige paa dertil indrettede offentlige Spisekvarterer faae Rumfordsk Suppe for deres Skilling, Burde man ikke i det saa armodsfulde København, med større Føje, aabne de mange Trængende Adgang til dette saa sunde og fødende Næringsmiddel, der evig vil gjøre sin Opfinders Navn velsignet. Da denne Suppe nødvendig maae koge i 5 eller 6 Timer, saa vilde Ildebranden, hvis den ikke koges i store Portioner, snart tilintetgjøre den Fordeel, Ingredientsernes Ringhed ellers giver. Dog maae man ønske, at om et Rumfordsk Suppchus indrettedes, ved offentlig eller privat Omhu, man da vil drage Omsorg for, at Suppen strax, første Gang den sælges, er god og rigtig tillavett thi kun alt for ofte skeer det, at den almindelige og ufornustige Modbydelighed mod alt Nyt faaer dobbelt Styrke, ved de første mislykkede Forsøg til det Nyes Indførelse.
Politivennen, 1798-01-01
Snedkerdrengetanker om Politiet. Mandagen den 20 d. M. omtrent Kl. 4 om Eftermiddagen da jeg gik ud af Vesterport, naaede jeg, paa det Sted hvor Fortoget paa venstre Haand begynder, to Snedkerdrenge med en Bærebør fuld af Skyde-Skiver. Uagtet Vesterbroes Kjørebroe er fuldkommelig bred, var den Dag ganske reen og tør, og frie for Vogne, og uagtet Fortoget var fuldt af Folk, vilde dog den ene af Drengene endelig ind paa Fortogets brede Steene med Dragten, men den anden svarte: at der var for knap Plads førend de kom bedre hen; da jeg gik lige bag efter dem, og fandt det at være en ublue Uforskammenhed, at disse Drenge ikke allene vovede saa ganske at overtræde Anordningerne, men endog uden mindste Nødvendighed at uleilige alle de Spadserende, saa tog jeg mig den Frihed at anmærke: at om der endog var Plads nok, saa maatte de dog ikke gaae der med Dragten; heel fortørnede spurgte de mig: hvem der skulle forbyde det? og da jeg naturligvis nævnte Politiet, fik jeg dette mig fuldkommen fyldestgjørende Svar ledsaget med en Skoggerlatter: " Ja Politiet! det ligger paa Loftet." Drengene gik ind paa Fortoget da de fandt for godt, og mig for min brugte Frihed ledsagede de paa Kjøbenhavns Drengevis, især naar de troe Politiet saa vel forvaret, lige ud til Skydebanen, hvor de gik ind. Hvilken Snedker det er, som forfærdiger Skiver for Skydeselskabet, og hvilke af hans Drenge han den angivne Dato og Klokkeslet havde udsendt, er let at opdage.
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Engelland. (Fortsat.) Ved opslagne Plakater er det bleven bekjendtgjort, at Kartoflerne blive at faae for lettere Pris for Stadens Regningt det samme loves at skulleskee med Kjødet. Imedens hele Londons Magistrat er overbevist om, at Opkøbere og Landprangere foraarsage Dyrtiden, har Statssekretæren, Hertugen af Portland skrevet en Pjes, hvori han sætter hele Skylden paa forrige Aars Ufrugtbarhed. Fer mangen Herremand vil sligt maaskee synes meget begribeligt, men for andre neppe. Det engelske Ministerium har besluttet at foreslaae Parlamentet at udsætte store Premier for Indførsel af Korn. Man besluttede at formere Korntilførselen skee, og endda Penge spares, ved at foretrække Nikolastirkesplads for Vejsenhusets. Endnu maae jeg anmærke at de i forrige Nummer opgivne Maal ere tagne med Skridt, og altsaa ikke kunne være nøjagtige indtil Tommer og Linier. fra Østersøen! Hvor meget Korn vil ikke denne Beslutning faae udsmuglet fra Danmark! Fortsættes.)
Politivennen, 1801-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Den i Politivennen paaankede Ligegyldighed imod Danmarks gode Sprog har Hr. Kurtin fralagt sig, ved, istedet for tydsk at bemale sine Butikdøre med dansk Indskrivt. 2) Den paaklagede Pæl, som stød op paa Hortoget ved Nabogaarden til Grev Schimmelmans Palæ, lige over for Etatsraad Bruuns Gaard, er fløjset.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) Da det Kongel. Tegter i Sømmer er blevet saa forandret, saa spørges om der ej med det samme kunde have skeet en bedre Indretning med dens Lampe, at den ej skulde overdryppe Folks Klæder. Indsenderen heraf med flere havde just det Uhæld, Fredagen den 31 October d. A., at faae sine Klæder bedærvede med Olie. Den respective Direrion gjøres derfor opmærksom herpaa, for at kunne forebygge sligtt for ubehageligt er det at give sine Penge ud i den Hensigt at møre sig, og saa tvertimod at faae sine Klæder fordærvede, og gaae misfornøjet bort. Man haaber at hermed skeer en bedre Indretning. 2) Rendesteens Brættet for Trappen ved No. 8 i Klareboderne ligger løst, saa det vipper, og saaledes har det allerede længe ligget, jeg saae en i Søndags at falde over det, hvilket er en Skjødesløshed, som ikke burde have Sted." 3) I Hyskenstræde vil Politiet ved Gjennemgang og Eftersyn finde tre eller flere Porte, som alle aabne sig ud ad, en Uorden, der skiller Fodgængerne ved deres Fortog, og som man haaber maatte rettes. 4) Uden for Hattemager Viertels Gaard paa Amagertorv er Rendebrættet saa farligt for Gaaende, at man bør vente et Bedre lagt med det snareste. *) Den venskabelige Klubs Gaard har ud til Kristenbernikovstræde to Tagrendepiber som skorte 2, Alen fra Fortoget, og udbøje sig der, netop passende til at sprøjte dem, som i denne smalle Gade, af Frygt for Vogne, søgte op paa dette Fortog, lige i Ansigtet. Videre ere Lygterne paa Klubbens Gaard ud til samme Stræde saa uhældigen kort udstaaende fra Muren, at Tranen netop drypper paa Fortogsfliserne. En saadan Klub som den Venskabelige vil sikkert raade Bod paa disse Fejl. 6) Naar man i et Stræde saa smalt som Kristenbernikovstræde o. dl. seer Lygter klinede op paa Muren ved hver Side, da de dog her meget mageligen, ja langt mageligere kunde hænge i Midtent saa skulde man næsten troe, at Københavnerne havde en abderitisk Afsky for de midtvejs hængende Lygter just fordi de bruges i Paris. Huset tæt op til ovennævnte Klubs Gaard, i samme Stræde har ogsaa to meget for korte Tagrendepiber.
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i Engelland. (Fortsat.) Man driver nu i Engelland fornemmelig paa, at formere Korntilførselen fra fremmede Lande. I en middelmaadig Stad i Skotland have de Formuende sammenskudt 40000 Rixdaler, for deraf at give Premier til dem, som indføre Korn til denne Stad. Da nu Regjeringen, som man har Grund til efter de sidste Avisefterretninger ogsaa kraftig vil belønne Indførselen fra Østersøen, saa er det at vente, at Engelland endelig vil blive forsørget. Men maatte man spørge: hvorfra skal dette Korn komme, da alle Kornlandes Regieringer, den Danske, den Preusiske, den Russiske, have sorbudt Udførselen? Svaret kan vel ikke blive andet, end dette. Fra Kornlandene. En Premie er af Regieringen udsat forIndførselen af Riis. *) For at forebygge det Kornsmuiglerie, som det maae befrygtes, at disse i England tagne Forholsregler maatte forvolde, troer jeg det sikkert vilde være nyttigt, om det for det kongl. Gen. Toldkammer bevisligt maatte godtgjøres af Vedkommende, at hvad der angives at udføres fra Prøvindserne til København og Norge, virkelig kommer did. Kartofflerne ere faldne betydelig i Prisen siden de nye Udsalg af denne Artikel aabnedes for Stadens Regning, ligeledes er det lovt, at Kjødudsalg skal aabnes med det første for Stadens Regning. (Fortsættes.