Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-15
Naar der skal være nogen offentlig Religion, er det vel ogsaa nødvendigt, at Børnene gjøres bekiendte med de Sætninger, som adskille deres Religion fra Andres; men dette kan jo gjerne skee i det eller de sidste Aar, før de skulle confirmeres. Naar Man begyndte den religiøse Dannelse med Jndenadslæsning, kunde end- og det mindste Barn, som blot kan læse reent strax tage Deel deri; Barnet blev da itide gjennemtrængt af gode Følelser, fik en Støtte for sin Dyd og en Trøst i Modgang, og Læreren vandt da Tid til at gaae gradviis frem til en fuldstændig Religionskundskab, det vil sige, saa fuldstændig, Fruentimmer behøve den. Den skadelige Jndflydelse, som utidig Religionsunderviisning hvad enten den var for tidlig eller for sildig, saa ofte har havt paa Religiøsitet og Moralitet, vilde paa denne Maade kunne afhielpes. Forstandsøvelser der er anordnet som Hovedstudium i enhver Almueskole, hvortil vel og enhver Pigeskole maa regnes, vilde denne Lære, methode give den bedste Leilighed til, ja nødvendigen medføre. Ved de Forstandsøvelser, Man hidtil har anstillet, har Man især øvet Forstand (o: Ævne til at forstaae og Hukommelse; ved denne derimod vilde Børnene tidligt kunne vænnes til selv at abstrahere sig almindelige Regler af de enkelte Exempler de læse, uden at dog Forstand og Hukommelse derved tabte, og uden at særskilte Timer til Forstandsøvelse behøvedes. Det er, som sagt, godt, at Børn lære Meget, naar det kun læres rigtigt, men Lidet er dog kun nødvendigt for de Fleste, især Pigebørn. Ved denne Jndenadslæsen kunde Læreren da bedste skjønne, hvorvidt ethvert Barn ifølge sin Alder, Bestemmelse, Lyst og Ævne kunde og burde gaae; men dette kunde dog kun lidt nytte, naar, efter den nu almindelige Classeinddeling, 12 til 20, ja maaskee endog flere Elever skulle følges ad. Vel er der i Almindelighed i hver Classe flere Partier, fordi det er umueligt, at saa mange Børn alle kunne følges ad; men derved kan Man dog kun tage Hensyn til den Fremgang, Eleverne alt have gjort, ei til de ovenanførte Omstændigheder. Jeg troer derfor, at en ny Classeinddeling, som foreslaaes i "Maanedstidende for Skolelærere, og Opdragere", 1ste Aarg. No. 2, vilde være meget fordeelagtig i Pigeskoler. Denne bestaaer nemlig deri, at de egentlige Videnskaber eller Hovedfagen havde hver sin Classe, f. Ex. i den franske Time vare fra de forskjellige Classer de Disciple sammen, som kunde følges ad i det franske Sprog o. s. v. Derved vilde det først blive muligt for Læreren at tage Hensyn til sine Elevers Alder, Lyst, Ævne, Bestemmelse, og deres Forældres Ønsker angaaende det, de skulle lære. derved vilde Forældrene sættes i Stand til at see, hvorvidt deres Børn vare i enhver Ting, eller hvad de havde lært, og derved vilde Børnenes Fremgang betydeligen befordres. Thi, forskjellige Partier i een Classe vilde da ikke findes, alle Sinkere vilde kunne adskilles fra de øvrige Børn, og Læreren vilde da kunne indrette sit Foredrag hensigtsmæssigt og passende for alle sine Elever. Den Vanskelighed, der nu finder Sted ved Omflytning efter Examen, eller nye Elevers Jndsættelse i en vis Classe, vilde da ganske bortfalde, og Eleverne vilde i enhver høiere Classe kunne begynde, hvor de slap i den forrige. De, som af Mangel paa Flid, Ævne o. s. v., endnu ikke vare modne til Opflyttelse efter den nuværende Classe inddeling, behøvede efter den nye ikke at spilde et heelt Aar i den gamle Classe; thi i nogle Ting ville de dog vel kunne følges med deres gamle Kammerater. Hvad der nu saa ofte skeer, at umodne Elever maae opflyttes, eller modne sidde tilbage i den gamle Classe, fordi Antallet af Elever i de forskjellige Classer ellers vilde blive for ulige, vilde da ganske falde bort. Kort sagt, utallige Fordele vilde flyde af denne Classeinddeeling, saavel for Eleverne og deres Forældre, som for Skolen, dens Lærere og Bestyrere. Men vistnok vil det og have sine Vanskeligheder, at indføre den. Den Omflytning fra eet Sted til et andet, som derved gjordes nødvendig, var vel ingen uoverstigelig Vanskelighed, naar Man sørgede for god Skoletugt og Orden, Derimod var det værre, om denne Classeinddeling skulde gjøre flere Lærere, nødvendige, da derved Eenhed i Børnenes Uddannelse hindredes; men det troer jeg heller ikke vilde blive Tilfældet. Jeg troer endog, at der kun behøvedes een eller høist to Lærere i hver Hoved disciplin, f. Ex. i Religion, i Sprog, i Historie, Geographie og hvad dertil hører o. s. v. Hver Lærer kunde da have sin Plads som muligt hver sit Værelse), hvor alle de Elever, han paa een Gang skulde læse med, kom til ham og siden bleve afløste af andre. De, som ikke kunde blive sysselsatte hos disse Lærere, kunde imidlertid undervises i Regning, Skrivning, Tegning o. s. v., hvor de ikke behøvede saaledes at være sorterede. Ja Pigeskoler have endog den Fordeel, at Haandarbeidet kan udfylde al den Tid, da Eleverne ei paa anden Maade kunne sysselsættes. Herved finder dog endnu een Vanskelighed Sted, nemlig, at de Elever, som i een Disciplin høre til een Classe, i en anden høre hver til sin Classe; men dette gjør dog egentligen kun Skematets Affattelse vanskeligere, eller hindrer Lærerne fra at faae deres Timer samlede. Dog troer jeg og at begge disse Vanskeligheder deels kunde formindskes, deels end- og vendes til Fordeel, saavel for Bestyreren, som Lærerne, naar nemlig Lærerne i Videnskaberne (Religion, Sprog, Geographie o. s. v.) havde hver sin Dag, da han læste med hele Skolen, den ene Classe efter den anden, hvorved da den Tid, han læste med hver Classe, kunde bestemmes efter, hvad enhver især behøvede. Enhver fornuftig og duelig Pigeskolebestyrer vil altsaa let kunne indføre denne nye Classeinddeling i sin Skole, naar han ellers finder den gavnlig, som Man efter det ovenfor Sagte vel ei kan tvivle om, men streng Skoletugt *) maa der holdes, naar den Omflytning, den medfører, ei skal foraarsage Uorden. (Fortsættes.)¬