JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Tirsdagen den 1ste Februar d. A., om EftermiddaKl. 1, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auktion over Priisskibet, Briggen Spalding kaldet, omtrent 55 Commercelæster, der af Lientenant Linde er indbrygt til Kiel, men nu beliggende her ved Byens Skibsbeoe, med sammes tilhørende Inventarium. Konditionerne tilligemed Jnventarie=Liste er forinden Auktionrne til Eftersyn hos Byefoged Nellemann i Svendborg. Svendborg, den 8de Januar 1814. Nellemann. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Mandagen den 31te d. M., om Eftermiddagen Kl. 1, bliver der paa Byens Raadstue foretaget Auktion over Priisskibet Svalding, dek af Lieutenant Linde er opbragt til Kiel, dens indehavende Ladning, der her i Byen, er oplagt, og bestaar af: 1 Casse med fiin Staaltraad, vog 590 Pund. 20 Stkr. ordinair Lærred. 2 Casser med Bøger. (Fortegnelse paa disse kan faaes hos Byefoged Nellemann fra d. 17de d. M.) 3 Sække med Pialter, vog 1978 Pd. 1 Sække med Pennefieder, 48 Pd. 63 Stkr. forskiellige Aaretræer. 12 dito 13 Fods 3 Tom. Fyrreplanker. 42 dito 19 Fods 3 Tom. dito. 75 dito forskellige Fyrrebræder. Baa Stænger 3 Tom. bredt 1/2 Tom, tykt russisk Jern. 454 Stkr. forskjellige firkantet Jern. 12 Bundter 3/4 Tom. firkantet Jern. 11 Foustager Olieblaae Farve. Konditionerne tilligemed Prøver af Varerne er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg, den 8de Januar 1814. Nellemann. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Mandagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auktion over Priidskibet To Wünner, der er indbragt til Ktel af Lieutenant Prütz, dens indehavende Ladning, der her i Byen er beliggende, og bestaar af: 30 Fade Topsukker af forskellige Sorter, vog 25384 Pd. 1 Fad Candis-Sukker, 680 Pd. 36 Fade Caffe, 24130 Pd. 8 Kister Jndigo, 2866 Pd. 4 Kister Kaneel, 2114 Pd. 86 Stkr. Calicus. 65 Sække Caffe, 8469 Pd. Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plakat af 29de September 1813 bestemte halve Deel i red Sølvmynt. Konditionerne tilligemed Prøver af Varerne er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg, den 8de Januar 1814. Nellemann. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Tirsdagen gen 1ste Februar d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auktion over Priisskibet, Galeasen Florentine kaldet, omtrent 35 Commercelæster, der af Lieutenant Linborph er indbrant til Eckernførde, men nu er beliggende her ved Byens Skibsbroe, med sammes tilhørende Jnventarium. Conditionerne tilligemed Jnventarie kisten er at faae til Eftersyn hos Byefoged Nellemann Svendborg. Svendborg, den 8de Januar 1814. Møller. Nellemann. Trykt i Aarhuus Stifts Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Tirsdagen den 1ste Februar d. A., om Formiddagen Kl. 12, bliver her paa Byens Raadstue ved Auktion bortsolgt Priisskibet Emanuel, der af Lieutenant Haderup, er bragt til Eckernførde, dens indehavende Ladning, der er oplagt her i Byen, og bestaar af: 15 Bundter Bombus=Stokker. 23 Sække Allehaande, vog ialt 1550 Pd. 4 Kister Jndigo, 1186 Pd. 55 Sække Peber, 3176 Pd. 6 Pakker Portorico=Tobak i Ruller, 424 Pd. 6 Kister Porter=Øl. 20 Tønder Peber, 2302 Pd. 1 Kiste Muskat=Nødder, 116 Pd. 1 Kiste Muskat=Blommer, 90 Pd. Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plakaten af 29de September 1813 bestemte halve Deel i rede Sølvmynt. Konditionerne tilligemed Prover af Varerne er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg, den 8de Januar 1814. Nellemann. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Tirsdagen den 1ste Februar d. A., om Formiddagen Kl. 9, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auktion over Priisskibet Florenting, opbragt til Eckernførde af Lieutenant Lindorph, dens indehavende Ladning, der er oplagt heri Byen, og bestaar af: 40 Sække Caffe, vog 3676 Pd. 24 Kister Blikplader, 2688 Pd. Engelsk Tin, 1174 Pd. 2 Kister Kaneel, 170 Pd. 1 Kiste Cardemommer, 114 Pd. 8 Fade Caffe, 3770 Pd. 5 Fode Riis, 2176 Pd. 15 Fade Topsukker af forskiellige Sorter, 9416 Pd. 3 Fade Sirup, 3720 Pd. 159 Tønder Sild. 128 Foustager Salt. Blaa Træ, 8322 Pd. Rød Træ, 754 Pd. 4 1/2 Piber Malaga Viin. 9 1/2 Piber Port, Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plakat af 29de September 1813 bestemte halve Deel i redSølvmyrt. Konditionerne tilligemed Prøver af Varerne er at faa til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg, den 8de Januar 1814. Møller. Nellemann. Skrivpapiir af forskiellige Sorter, er nu atte at faae hos Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-21
Et Stykke Garnering er tabt paa Gaden, hvilke m imod en Douceur bedes leveret paa Adressekoutoiret. Leiligheder for 2de Familier, beligggende paa reel Gader, anvises til Leie til førstkommende Paaske er Mad. A. C. Lund, boendes ved Frue=Kirkerist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
No. 10. Aarhuus Stifts Aar 1814. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse-Contoirs med Brevposterne som forsendes. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Løverdagen, den 22de Januar. Fredens almeenglædelige Budskab meddeles i en af Hs. Kong Majestæt den 18de dennes allernaadigst udstædt Parobefaling, saaledes :"Freden til Lands og Vands er sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Jfølge en Jndberetning fra Hr. Major Ridder, Bruun, dateret Colding den 16de dennes, vare de fiendtlige Tropper allerede i Afmarsch fra Haderslev og Christiansfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Efter omtrent nie Aars Fraværelse kunne vi nu snart igjen vente vort (1ste Jydske-) Regiments Hiemkomst, da det, saasnart det er afløst, har Ordre til at marschere hid til Aarhuus. En Deel af Depoten er allerede i Dag indtruffen hertil. Resten ventes i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Den preussiske General Blücher tiente allerede ved Rhinarmeen 1793. Han tilfægtede sig den 16de Jan. 1794 en vigtig Fordeel over de Franske ved Oppenheim. Han udmærkede sig paa ny i Slaget den 9de Maji, fratog Fienden en Canon og mange Fanger. D. 18de Sept. fordrev han de Franske fra Lepstedt med et Tab, af 600 Mand. Han blev siden brugt ved Observations armeen mod Nedrerhin. Allerede i Aaret 1800 var han General og Oberst ved Husarerne. Hans udmærkede Rettrade til Lübek 1806 har især gjort ham navnkundig. J det sidste Feldtog mod de Franske har han ligeledes udmærket sig saare fordeelagtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Hertugen af Bassano (Maret, Minister, Statssecretair, og Storofficier af Wreslegionen, har allerede længe været ansat ved den franske Diplomatik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
J Stutnin en af 1792 sendte den franske Regjering, ham til Engelland, for at forhindre dets Forening med Coalitionen; men hans Bestræbelser vare frugtesløse, og efterat han i Feb. 1793 havde overgivet Lord Grenville sine Depecher, lod denne Minister ham uden at aabne dem, reise tilbage tilligemed hans Secraitair Mokgue. En Tid herefter blev han udnævnt til Ambassadeur i Neapel, men da han vilde begive sig til sit Bestemmelsested, blev han og Semonville tagen til gange af østerrigske Tropper d. 25de Julii i Landsbyen. Novate, og ført til Custine. Men 1795 blev han udvexlet mod Mad. Royale tilligemed de Deputerede og Generaler, som Dumeuries havde overleveret til Østerrigerne. J Junii 1797 udnævnte Directoriet ham til een af de tre Commissarier, der skulde underhandle i Lille med Lord Malmesbury. 1799 blev han Sectetair i Consulernes Statsconseil. Hans senere Forfremmelser og Ophøielser ere bekiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Hertugen af Bellund (Victor), Storofficeer, af Æreslegionen, blev, efterat han 1794 havde tient ved Østpyrenæer-Armeen, ansat ved den italienske Armee, hvor han tiente paa en udmærket Maade. Han udviste især den største Tapperhed den 6te August 1796 i Slaget ved Peschiera; og ydede store Tienester ved sin indighed og sin Virksomhed den 11te, 13de og Januar 1797, da General Provera blev tvungen til at nedlægge Vaaben, og Wurmser trængte ind i Mantoua, Han blev siden Divisionsgeneral. J Februar paalagde Napoleon ham at adsprede de pavelige Tropper, og da Freden fulgte paa dette korte, men vanskelige Tog, udnævntes han i Marts til at residere hos Paven. J Aaret 1800 tiente han ved Reservearmeen i Egenskab af Generallieutenant, hos Berthier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Efter den Tid har han været ansat som Minister ved det danske Hof, hvorpaa han fik Commando i Spanien &c. Hvad han siden virkede som Hærfører forskaffede ham Rigsmarskalstaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Hertugen af Dalmatien (Soult), Rigsmarskal, Storkors af Æreslegionen, havde oprindelig tient som Soldat ved det 23de Jnf. Reg. Jndsigt og Tapperhed banede ham snart Veien til Forfremmelse. 1797 tjente han som Brigadegeneral ved Sambre= og Meu se-Armeen, blev derpaa Divisionsgeneral, og i Aaret 1800 ansat i Jtalien som Gen. Lieut. under Massena, og udmærkede sig paa den meest glimrende Maade, især ved Genuas Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.) For nogen Tid siden blev i Kiøbenhavn holdt Auki tion over et Huus, som, efter de oplæste Conditioner, opraabtes for 1800 Rbdlr., imod at Kiøberen skulde paatage sig de paa Stedet heftende Prioriteter, til Beløb 18000 Rbdlr. S. V. Efterat det ved tredie Auktion var tilslaaet den Høistbydende for 18000 Rbdlr., gjorde Kiøberen Jndsigelse imod, at indfrie de Conditionerne nævnte Prioriteter, paastaaende, at Stedet var bleven opraabt for den Kiøbesum 1800 Rbdlr., og at det burde have været opraabt for 3600 Rbdlr., dersom de skulde kunne tilpligtes at paatage sig at indfrie de paa Stedet heftende Prioriteter. Sagen svæver nu for Retten, og Sagens Udfald beroer altsaa paa dennes Kiendelse, saafremt Vedkommende appellere. - Anmelderen, som i Betragtning af at Sagen er under Rettens Behandling, ikke vover at fremsætte her sin individnelle Mening, troer dog at burde anmærke, at det, for at forebygge enhver Misforstaaelse, vilde være godt, om i Fremtiden enhver Eiendom, der skal sælges ved Auktion, maatte blive opraabt for den hele virkelige Kiøbesum, saaledes som man fra Arilds Tid er vant til, da enhver anden Maade kun leder til Misforstaaelse og Stridigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
I Kiøbenhavn er man nu allerede forlegen for hvad man skal gjøre med sine Kapere. J forrige Postdags Aviser nævnes 4, som en Hr. Ole Andersen i Aviserne indkalder Jnteressenterne af, for at give deres Betænkning om, hvad med samme skulle foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Blandt de mangfoldige Varer af Priisgods, som nu bortsælges i Helsingøer, er allene 46,285 Pd. Rosiner, en Artikel, som man her især i lang Tid har været trængende for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
En bekymret Enke med 7 Børn anraaber i Khvns. Aviser en menneskekierlig Familie om, at antage sig et eller flere af disse som deres egne. Lignende Anmodninger læses fra flere af Tidsomstændighederne nedtrykte Forældre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Randers Magistrat har, ifølge Forordn. af 24de, Januar 1761 iverksat den priselige Anordning, at udnævne 22 Borgere, som Qvarteermestere i Byens forskiellige Qvarterer, for at have daglig Opsyn med, at ingen skiødesløs Omgang skal finde Sted med Jld og Lys m.m. Jo ere det henrundne Aar har været udmærket ved allehaande Krigens Rædsler, og med Hensyn til vort Fædrenelands end blodigere Varsler for det Kommende, des mindre burde af dets Annaler udelades hvad der paa nogen Maade kunde qvæge Menneskevennen. Dog er følgende ædle Handling ikke forhen saavidt mindes offentlig kundgjort. Ved den rædsomme Storm, som rasede paa Vestkysten, Natten imellem sidste 13de og 14de Octbr., dreve adskillige paa Ladepladsen Løkkens aabne Rhed liggende Skibe ind paa Stranden. Jblandt disse Kaperskonnerten Medea fra Christiania med 16 Mand af sin Besætning. Elleve af disse var ved Dagbrækningen bortrevne af Bølgerne, eller nedfaldne fra Masterne, hvor de havde i søgt Tilslugt. Kun 5 saaes endnu hængende i Vanterne. Deres ængstelige hylende Raab om Redning gjennem foer med Gysen de tililende Strandboere og alt opbydes for at komme dem til Hielp. Men det vildt brusende Hav driver tilbage enhver Baad, som søger at nærme sig det, og syntes at afvise ethvert Forsøg, enhver Anstrængelse, der maatte voves til deres Frelse. Forgiæves kaster Søemanden Christen Clemmensen fra Fureboe sig trende Gange i Bølgerne, og forsøger at svømme ud til Vraget, men udmattet ved foregaaende Arbeide mægter han ikke at paa Maalet. Dog behøve de ikke derved at forsage. Kun Øieblikke og snart er den frelsende Skytsengel ved Haanden; thi tilstæde er Skipper Peder Bendixen Brechling, Med en Linie om Livet, kaster han sig ud i Søen, naaer svømmende Skibet, faaer Vanterne faat. De Lidende liste sig ned til ham. Linien kastes om Livet eller hvor bedst gaves Leilighed og trækkes af Strandbeboerne i Land. Allerede er een frelst; Linien hales atter og atter ud, og paa den Maade lykkedes det, uagtet Havets Overskylling, der truer at rive med sig selv den Dristige, som saa vover at give sig i Kamp med det at redde de fire. Den femte faldt udmattet ned og fandt sin Grav i Bølgerne. Klokken var nu og 11 den modige Befrier var tillige saa udmattet ved den overordentlige Anstrængelse, at han selv maatte trækkes i Land. Denne Ædle hører hiemme paa Øen Føhr, og var da ved Chaluppen Einar Tambeskielver fra Odense i Løkken, for at gaae med en Ladning Korn til Norge. Han har forsmaaet enhver Belønning. Sand Glæde er det derfor at kunde fortælle, at hiin Handling bliver af Øvrigheden forestillet vor Konge, der veed at belønne hvad Borgeren paaskiønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Hr. Overkrigskommissair Noergaard, som har kjøbt sig en Landeiendom i Nærheden af Slagelse, holder i Vinter paa Slagelse Postgaard en Gang om Ugen offentlige Forelædninger over Temperamentlæren for en talrig Kreds af Tilhørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
J Slagelse lærde Skoles Protokol findes følgende Mænds Navne med vedføiede Noticer, Nicolai Edinger Balle, fød 1744, Faderen, Degn i Lolland, er død; har berømmeligt Testimonium fra Rector i Na skou; blev demitteret St. Hansdag 1762. - Jens Baggesen, fød 1768, Faderen, Bagge Baggesen, Kornmaaler og Skriver ved Amtstuen i Corsøer; har nydt privat Underviisning af an. . . M. Brorson; har af samme Lærer det bedste Vidnesbyrd om skikkeligt Forhold, Lærvillighed, Flid og rare Naturens Gaver; blev i Betragtning af hans gode Stiil og store Skiønsomhed, og fordi han tillige erholdt privat Underviisning af Magister Gottschalch, sat nederst i mellemste Klasse; Vidnesbyrd ved Exammen 1777, store Naturgaver, Lyst og Flid, ligesaa ved alle de øvrige, demitteret 1782; havde erholdt endeel præmig ingenti. Hans Guldberg Sveistrup fød 1770. Faderen, Cancellieraad og Birkedommer Sweistrup; Vidnesbyrved Exammen 1782, tegner besynderlig vel, gik til Roeskilde Skole formedelst hans Forældres Forflyttelse. Jens Møller fød 1779. Faderen Sognepræst, Vidnes ford ved Examen 1790, hurtig og tro Hukommelse, starp Dømmekraft; 1792, besynderlig Beqvemhed, udmærket Flid, roesværdig Fremgang; ligesaa ved de øvrige. - Ludvig Stoud. Platou, fød 1778; Faderen Sognepræst, Vidnesbyrd ved Exammen 1788, god Skiønsomhed, megen Flittighed; gik til Vordingborg i Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Repræsentanterne for den jødiske Menighed i Kiøbenhavn have oprettel en Fundation, som Hs. M. Kongen allernaadigst har behaget at konfirmere under 24de December f. A., ifølge hvilken, der und, Navn af Godgiørenhed er indrettet en Stiftelse for 21 Familier, hvis Hensigt er, at forskaffe trængende aldrende Medlemmer af Menigheden Huuslye uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Randers Amtstidende meddeler følgende Brudstykke af en Dagbog: 19de Juli 1790 mødte en Russer mig paa Volden og bilsede mig med de Ord: Dobbre Dannes! Jeg forstod ikke hans Tungemaal, men hans Mine var forstaaelig for den gandske menneskelige Slægt. Jeg greb i Lommen og gav ham 1 M., føiende til: Drik Din gode Moders Skaal: Kathrine leve, Ved Kathrines Navn tog Russeren sin Hue af, jeg min Hat og vi skiltes som kierlige Brødre fra hinanden. Saa være det til Dagenes Ende Russiske Ørn, udbred dine Vingers Skygge over mit elskede Fødeland; men skaan det for dine Kløer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Aarhuus. Vinterens Strænghed vedvarer, hvorved især de Fattige lide meget, hvem det er aldeles umueligt at forskaffe sig noget til ind- og udvortes Opvarming, paa en Tid da der for et usselt Bønderlæs Træe ikke fordres mindre end 40 ja end og 50 Rigsdaler. J saadan en Tid er det unægtelig en af de største Velgierninger som kan ydes denne Klasse, hvad 12 af Byens agtede Borgere i Morgen viser den, ved at bespise 150 deraf paa Raadstuen med et godt Middagsmaaltid og desuden en Snees andre trængende Familier hiemme i deres Huus. Gid flere vilde efterligne hine Ædles Exempel, enten med Fødevare eller Brændsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Døbte. Den 2den Januar lod Dannebrogsmand Hans Nicolai Koch døbe en Søn Nicolai, Fadderne: Mad. Wahl og Jfr. Bachras, Seilmagermester Kompel, Skibskapit Grønsund og Tømmermester Bonnesen. Begravne. Den 6te Januar, Anders Christensen Naalew, 58 Aar gl. Den 18de: Christian Justs Enke, 75 Aar gl. S. D.: Ane Mette, 3 Aar gl. Den 21de: Giørtler Frederich Frederichsen, 40 Aar gl. Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Bekiendtgiørelser. En veltænkende Borger, i taknemmelig Følelse af det Held, denne Bye og den hele Provinds i det Øieblik, da en mægtig Fiende paa vore Grændser truede at oversvømme os, har undt ved at see den overhængende Fare pludselig bortfiernet fra os, har for mig yttret sin ufortrødne Villie til at offre endeel af det, som om hiin for os i saa mange Henseender smertelige Tidspunkt var indtruffet, ikke vilde blevet svaret, til at lindre Armodens Trang, som ved den endnu vedvarende Dyrhed og den indtraadte strænge Vinter, for mange er steget til bitter Nød. Jeg er, saa var den brave Mands Ord, villig til i 2 Maaneder daglig med et Maaltid varm Mad. at bespise 2de Fattige, som Commissionen for Byens Fattigvæsen selv vexelviis maatte anvise, og jeg er, føiede han til, overbeviist om, at mange af mine Medborgere vilde giøre det samme, naar de derpaa bleve gjorte opmærksomme. Denne Mandens Yttring og de lignende Følelser, der, mig bekiendt, besieler mange af denne Byes ædeltænkende Jndvaanere, er altfor opfordrende for mig til at jeg kunde afholde mig fra ved denne Leilighed at fremtræde som Armodens Tolk, ja, i fuld Tillid til eders Høimodighed Medborgere, endog at nære det glade Haab ved kraftig Understøttelse af den meere formuende Deel iblandt Eder, ikke blot at see Øieblikkets overgaaende Trang lindret, men maaskee ogsaa, efter en ved nøiere Overlæg udkastet Plan, at udstrække Virkningen af eders Godgiørenhed til den fiernere Fremtid, som et varigt Minde og Eders Følelse for det Ædle og Gode, og, Medborgere, kunde der vel gives en værdigere Maade at feire vores elskte Konges nær forestaaende Fødselsdag paa Aarhuus, den 22de Januar 1814. J. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag den 28de Januar næstkommende, høitideligholdes i Kran prindsens Klub med Bal og Spiisning. Fremmede, som ifølge Selskabets Love, kunne og ønske at deeltage heri, vilde forinden behage at henvende sig til Klubværten Hr. Marzetta, saavelsom hos en af Undertegnede, hvor Entreebilletter til Ballet faaes a 4 Rbdlr. Stykket. Søegaard. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-22
For tvende gode sunde Ammer anviser Gjordemode, Mad. Rasmussen strax Kondition. Ligeledes anvises hun en ung Pige til Barnepige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-28
No. 12. Aar 1814. Aarhuus Stifts. Bar privilegerede: Kongelig allene da Tidende. Adresse-Contoirs med Brevposterne som forsendes. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 28de Januar. Fredagen, den Begge de sidste Siellandske Poster ere formedelst Jis gang over Beltet, udebleven. Derimod er Posten ankommet hertil fra Fenlsborg, men endnu savnes alle udenlandske Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-28
Nye paalidelige Efterretninger fra udenlands Krigs theatret fattes endnu aldeles. Hvad Reisende fortælle om, at Elsas og Franche Comte skulle være i de Allieredes Hænder, hvoraf 160,000 vare gangne over Rhinen ved Huningen, og 120,000 ved Düsseldorff, samt at Mortier med 22000 Mand skulle være total slagen i Holland, behøver altsaa nærmere Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-28
Afvigte Torsdag den 20de Januar indtraf vor elskede Landsfader, Hs. Aajestæt Kongen, paa sin Tilbagereise fra Hindsgaul til Odense, og fortsatte efter et kort Ophold Reisen til Nyborg, hvor Høistsamme, endnu befinder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-28
Reisende igiennem Odense. Den 22de, Hs. Exellence Hr. Geheime-Statsministet Rosenkranz til Kiøbenhavn. Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen til Gyldensteen. 2 svenske Courerer til Nyborg. Hs. Durchl. Prinds Carl. Landgreve af Hessen Cassel til Middelfart. Den 23de, Hr. Generalmajor v. Basse witz til Nyborg. Den 25de, en svensk Coureer til Middelfart. To danske Courerer, Major v. Holst til Nyborg. 2 svenske Courerer til Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-28
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsat.) Blandt alle franske Generaler han ingen staaet i saa mange Aars fortroeligt Venskab med Napoleon som Alexander Berthier, nuværende Fyrste af Neuschatel; han har bestandig ledsaget ham i Krigen. Næst Keiserens Paarørende var han den første Franske, der til Belønning for sin udmærkede Tapperhed blev fra Privatmand ophøiet til somverain Fyrste og Hertug. Han er født i Versailles, hvor han blev opdraget til Krigstanden, og var allerede Jngenieur-Officeer, da de amerikanske Kolonier gjorde Opstand mod Engelland. Han var een af de Officerer, der, efter Ludvig 16des befaling, bleve sendte til Ohios Bredder, hvor han udmærkede sig under la Fayette. Han har deeltaget i alle den franske Armees Seire i Jtalien og Egypten. Trende Gange har han været Krigsminister og engang i Spanien som overordentlig Gesandt. I det sidste Feldtog bestyrede han den store Armees Generalstab, under Keiserens Overbefaling. Joachims, Kongen af Neapel og Siciliens oprindelige Navn er Murat. Han er født i La Bastide ved Cahors i Departementet du Lot, den 25de Marts 1770. Hans Herkomst vides ikke. Han var fra først af bestemt til den geistlige Stand og gik, for at indsamle de dertil fornødne Kundskaber i Toulouse, hvor dengang var et Kulturs=Sæde. Da han imidlertid ingen Tilbøielighed følede hos sig til denne Stand, men tvertimod af gandske Hiette elskede Soldatens Lod, Sysler og Levemaade, traadte han ind i den store Militærskole i Paris, hvor han vandt stu Meddicipel Bonapartes Venskab. Han blev derefter simpel Jæger i Ardenne-Regimentet. Han havde herfra erholdt Orlov og opholdt sig i sin Fødebye, da Revolutionen udbrød. Nu ombyttede han sin Post som Rytter. J Revolutionskrigens andet Aar befandt han sig i Vest pyrenæernes Armee som Underofficeer. Her udmærkede han sig ved mange Leiligheder, og fra nu af vidste han at giøre sig bekiendt som en ypperlig Kavallerieofficeer, der kunde yde Fædrelandet stor Nytte. Da Napoleon modtog befalingen over den italienske Hær valgte i han sin Ungdomsven til sin Adjutant, og nu steeg han snart til General, derfra til Storhertug af Cleve og 1 Berg, og endeligen til Konge af Neapel. J det nuværende Feldtog kommanderede han hele det franske Kavallerie. Jkke mindre end fire Heste bleve paa Armeens Tilbagetog fra Tydskland dræbte under ham. Hhn er nu lykkeligen hiemkommen til sit Rige og modtaget at sine jublende Undersaatter. - Den europæiske Statshistorie kan neppe opvise noget Exempel paa en Mand, der i saa ung en Alder og i saa kort en Tid som han, fra simpel Soldat af, har opsvinget sig til saa høi en Værdighed.