JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
For nyligt fandtes i Hertugen af Hamiltons Kulgruber ved Wallacetown, i Nærheden af Falkirk, en levende Frø i et omtrent 2 Tommer langt og 2 1/2 Tomme bredt Stykke Steenkul, paa en Dybde omtrent 42 Favne fra Overfladen og 150 Favne fra Bunden af Schachten. Den blev seet af syv Mennesker, da den toges ud af Kullet. Den syntes ikke at have nogen Mund, men derimod, efter Strubens Bevægelser at dømme, at aande hastigt. Den er lille af Omfang, dens Lemmer synes at være længere end sædvanlig og ere af en mærkelig Dannelse, og den er, hvad dermed Hensyn til Stedet, hvor den fandtes, ikke er lidet besynderligt, forsynet med et Par store funklende Øine, J Heidelberg blev den 7de October og Natten foretaget et Mordforsøg paa en afgjort Liberal, en Garver Palm Han blev vakt ved en Banken paa Vinduet, og da han kom derhen, blev en Pistol affyrret; Kuglen foer ham tæt forbi og gik ind i en Ramme om et Maleri. Man er paa Spor efter Gierningsmanden.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Den 18de Septbr. havde man i Schwerin et frygteligt Uveir, der anrettede megen Skade saavel paa Bygninger som paa Træer. Derhos slog Lynet ned i Theatret, dog uden at tænde. Et tydsk Blad har følgende hon mot: Hvad mener De om Sprogkampen i Slesvig=Holsteen," spurgte En sin Bekjendt. Je nun!" svarede denne, ich findendes gang naturlich, das die Danen sich so viel als möglich ausdehenwollen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 22de October. Den med Flyttedagen forbundne Nød for de Fattige gjør sig iaar atter gjældende i forøget Grad, som især maa tilskrives, at Huusleilighederne fornemmelig for dem ere blevne dyrere, paa Grund af, at der ved Opførelsen af nye Bygninger næsten udelukkende tages Hensyn til velhavende Familier, hvorimod saagodtsom Jngen og lader indrette Leiligheder for de fattigere Classer, der dog ner op tiltage meest i Antal. Disse ere derfor tvungne til enten at forblive for en forhøiet Leie i de usle gamle Barakker, der nu eengang ere indrettede til dem, hvorved de komme endmere tilbage, da Fortjenesten ikke er tilstrækkelig til at udrede Leien, eller de blive opsagte, og, hvad enten det derved kommer til Udpantning for resterende Huusleie eller ei, saa ere de dog i lige stor Nød for igjen at faae Tag over Hovedet. – Man har vel talt om, at det skulde være paatænkt af nogle Privatmænd at lade opføre endeel Bygninger indrettede til smaa Leiligheder, ligesom de saakaldte Holms Huse paa Christianshavn; men Udførelsen synes atter at være opgivet. Heller ikke vilde det hjælpe meget om slige Bygninger bleve opførte enten udenfor Byen eller i en altfor afsides liggende Deel deraf, eftersom netop en stor Mængde af de fattigere Familiers Næringsveie gjøre det lige saa nødvendigt for dem at boe i den meere freqventerede Deel af Staden som for de mere Velhavende. – Disse Forhold ville efterhaanden endmere bidrage til Fattigdommens Forøgelse hos os, og det saameget mere som der ikke er noget Middel for de ringere Classer til selv at raade Bod paa deres tilsidesatte Jnteresser; de have ingen Stemme, ingen Repræsentation nogetsteds; det er kun Medlidenhedens Stemme, der skal tale for dem, naar de ikke længer paa nogen Maade kunne hjælpe sig selv, eller ogsaa den Jnteresses Stemme, som har udfundet en ny Maade til at drage Fordeel af dem. Hvis Forholdene derimod vare ordnede som de burde, hvis det var Mennesker og ikke Eiendomme, Communevæsenet havde til Formaal at repræsentere, saa vilde det blive til Pligt for det Offentlige, i dette som i andre lignende Velfærdsanliggender, ogsaa at træffe Foranstaltninger til de fattige Classers Tarv. Nu lader man sig nøie med at henvise til den offentlige Forsørgelse, til Fattigvæsenets Hjælp, og anseer sig for retfærdiggjort og Samfundet for at være vel(Kbhvnsp.) ordnet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
- Den efter "Alt. Merc." meddeelte Efterretning, at Prinds Sayn Wittgenstein a. skulde være udnævnt til Commandeur i Rendsborg, skal ikke være rigtig. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Jfølge Efterretninger med et hertil ankommet Skib, som forlod Vestmannøerne den 26de f. M., vedvarede da (Kbhpst.) endnu Heklas Eruption.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Musikforeningen i Kbhavn, udsatte for en Tid siden en Præmie af 25 Ducater for den bedste Composition af en dansk Musiker, som skulde bedømmes af Schneider i Tydskland. Den unge 22-aarige Musiklærer Niels Theobald Ravnkilde erkjendtes for at have componeret det bedste Musiknummer af de indsendte, nemlig en Composition for 2 Syngestemmer til Pianoforte-Accompagnement, der efter Kjenderes Dom skal være meget fortrinlig. Den unge Componists Talent er altsaa meget lovende for Fremtiden. Musikforeningen har forbeholdt sig at udgive denne Composition, i Trykken. (Flyvep.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
J "Flyveposten foreslaaet en Jndsender en af vore At Unske Anstalter at udgive et Portrait af Lars Ma paa Kloster undlader og bemærker i denne Anledning: "Lars Mathiesen, med Tilføiemlighed, hvis Portrait vilde være overmaade Mange saavel i som Han har siden 1801 været Vært paa selvsamme Fremtiden merederiksberg; hans Beværtningsted, der endnu modtages Bordi sit gamle Præg, var der det eneste, og i hine Herrer. indelige Valfartsted for Bourgostet og de StuCantor Sr. Basseraller "den gamle Lars stadig deeltog. Algaden nær Præst, for hvormangen Embedsmand her, Gode Spiovindserne, knytte sig ikke til dette BeværtBjerregaardeste Erindringer fra deres Ungdom, hvorofte - derved, og hvor mange Gange bliver da ikke Fingiesen ved slige Leiligheder nævnet som den, der i det Hele, og med en vis godmodig Fraternitet, Gjæster imøde."
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Nye faaes Fefter Forlydende er Jernbanen fra Husum til Tønning sikkret, fornemlig derved, at Hs. Majestæt har givet Tilsikkring om, at Finantserne ville overtage 2250 Actier i bemeldte Bane. Ingenieur Metz har inspiceret Banelinien og er i Begreb med at udarbeide Planen til Banegaardene. Man tør derfor antage, at saasnart denne Plan er færdigt, vil der uopholdelig blive begyndt paa Arbeidet. (Do.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Den Kiel-Altona Jernbanes Rentabilitet er nu ikke længer at betvivle. Siden Aabningen i Midten af Septem der f. A. til samme Tid iaar ere 360,000 Personer blevne befordrede derpaa og have givet en Jndtægt af ca. 428,000 Mk. Cour., hertil kommer Vare- og Postfragten c. 226,000 Mk., ialt 654,000 Mk., foruden de staaende Jndtægter, saasom Leien af Banegaardens Restaurationer ofv., som herefter er anslaaet til 17,000 Mk. aarlig. Udgifterne overstige ikke 335,000 Mk., saa at der bliver 335,000 Mk. Overskud, omtrent 5 pCt. af den indskudte Actiecapital, men da der skal samles et Reservefond, saa bliver det aarlige Udbytte foreløbig kun 3 1/2 a 4 pCt. At en Jernbane saaledes fuldstændig forrenter sig allerede i det første Aar, er en saare gunstig Omstændighed, og berettiger efter de gjorte Jernbane erfaringer til det Haab, at det rene aarlige Udbytte om faa Aar vil stige til 6 a 7 pCt., maaskee endnu høiere, da de opstaaende Sidebaner tilfører altid større Færdsel, navnlig vil Varetransporten tiltage betydeligt. Paa den Dresden-Leitzger Jernbane er denne nu 4 Gange større end det første Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
(Alt. Merc.)Der gaaer i disse Dage en Fortælling fra Mund til Mund i en vis Egn af Lolland om en Handel, der skal være passeret imellem en Kjøbmand og en Bonde der paa Øen, og som er af en saa mærkelig Natur, at den vel kunde egne sig til Omtale gjennem Pressen. Fortællingen har rigtignok, som naturligt, endeel Variationer; i Hovedsagen gaaer den imidlertid ud paa Følgende: En Bonde under Grevskabet K. kom fornylig en Aftenstund, i beruset Tilstand, i Kjøbstaden M. i Selskab iblandt Andre med en Kjøbmand, som vi her ville betegne med X.; Talen faldt paa Bondens Fæstegaard, og efter en meget kort Underhandling blev Kjøbmanden enig med Bonden om en Handel, ifølge hvilken Bonden skulde erhverve sin Gaard i Arvefæste og derefter afhænde den til X., med den hele indavlede Sæd, Besætning af Heste, Vogne, Avlsredskaber m.v., for en Kjøbesum af 4000 Rbd. Da Bondens Kone senere bliver underrettet om Handelen, tager hun til M., for at erfare, om det virkelig ogsaa er X.s Alvor med denne Handel. Han forsikkrer hende dette meget bestemt; men erklærer sig dog, paa hendes Anmodning, villig til at lade Handelen gaae tilbage, imod en Godtgjørelse, og reiser derpaa med en Procurator til Bondens Hjem, hvor denne ved et lovformeligt Document forpligter sig til, for at blive i Besiddelse af sin Gaard, at betale X. en Godtgjørelse af 1000 Rbd., af hvilke Halvdelen udrededes strax ved en Obligation. X. vendte nu hjem med vundet Spil; han var saare fornøiet over sit brillante Kjøbmandskab, og gjorde sig ikke lidet tyk af sit Snille, men han fik snart forvunden sin Seier, den almindelige Mening vendte sig imod ham, der forekastede ham hans Færd; han følte, at hvad han havde vundet i Gods, tabte han tifold i Agtelse. Maa det end have været haardt for ham, at give Slip paa den kjære Vinding, saa besluttede han sig dog nu til at gjøre den afsluttede Overeenskomst med Bonden ugyldig, under den Betingelse, at denne erlægger en ret anseelig Kiendelse til sit Sogns Fattigkasse og til Kirken og Fattigkassen i M. Der forsikkres imidlertid, at Vedkommende paa Kirkens Vegne ville nægte at modtage den Gave, der saaledes er tiltænkt den. Kirken – raisonnere de, som det forekommer os, med en meget rigtig Tact er vel fattig; men med Penge, der paa den Maade ere bragte tilveie, bør Herrens Huus ikke ophjælpes." – Saaledes fortælles Historien almindeligst. (Loll. Falst. Stiftst.)J Tirsdags forefaldt i Apenrade en lille Skjærmydselimellem "Dansk og Tydsk. To danske Qvæghandlere og en Reisende sadde i et offentligt Huus tolige ved deres Middagsbord, medens en Harpespillerinde i et tilgrændsende Værelse sang "Schleswigholstein meerumschiungen". Da Visen var tilende vilde hun ogsaa samle ind hos de Danske, men fik til Svar, at de ikke gave noget for denne Vise. Dette toge et Par Schleswigholsteinere, der vare tilstede, sig saa nær, at de trængte ind og yppede Strid, i hvilken de Danske tappert sloge fra sig, saa at Angriberne maatte bøde for deres Overmod. Sagen kom strax for Retten, og de Danske fik den fuldstændigste Opreisning, idet den velrenomeerte Ophavsmand til Striden blev idømt en Mulct af 32 Rbd. (Apenr. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Aalborg, den 25de October. Det Orlamundtske Skuespillerselskab er nu ankommet hertil og aabner imorgen sine Forestillinger med det vittige Lystspil "Den nye Barselstue, der i Kjøbenhavn er modtaget med stort bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Det fuldstændige nye Repertoire bestaar af: "Eiaghs Sønner", "Pak, "Kong Rens Datter", Pigen fra Lyon", "Doctor Robin, "Møllen i Marly, "Adolph og Henriette", "Ude og hjemme, "Oscar", "Syjomfruerne i Charlottenlund, "To Familier paa eet Landsted og "En indtagende Ægtemand. Af ældre Stykker vil bl. A. blive givet: "Axel og Valborg, "Tordenskjold, "Amors Genistreger", Et Feiltrin, "Debatten i Politivennen", "En Fødselsdag i Slutteriet, "Sparekassen" og "Et Eventyr i Rosenborg Have.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Copulerede. J Svenstrup Kirke, den 24de Octbr.: Proprietair Anders Faurschou til Pedersminde pr. Aarhuus og Jfr. Caroline Albrectsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Handels- og Skibsefterretninger. "Læss, den 19de Octbr. Paa nordre Rønne er den 17de de med Byger og tyk Luft indstrandet Kufskibet "Vestal af Emden, ført af Capit. J. Ebeling og paa Reise fra Bergen til Stettin med Sild, ca. 900 Tdr. Skibet er totalt forliist, men Besætningen er reddet. Af Takkelage og Ladning er det meste bjerget og Resten ventes at ville blive det.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Frederikshavn, den 23de October. Natten imellem den 20de og 21de de indstrandede paa det saakaldte "døde Anders Rev ved Deget, den hannoveranske Tjalk "Ane Margrethe, ført af Capit. H. C. Busker, kommende fra Odense, bestemt til Antwerpen med Raps. Mandskabet, 3 Mand, er reddet, og Takkelagen saavidt muligt bjerget. Skibet er efter al Sandsynlighed Vrag; derimod er endeel af Ladningen i aldeles havareret Tilstand bjerget og bragt hertil for strax at forauctioneres. Man venter, naar Veirliget maatte tillade det, at opfiske meer af Rapsen fra Bundstedet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Aalborg Torvepriser, den 25de Octbr. Ny Rug 4 Mk. 4 s.; Kartofler 16 s. pr. Skjp.; Oxekjød 7 a 8 s.; Kalvekjød 8 a 10 s.; saltet Flæsk 14 s.; fersk Flæsk 12 s.; Herregaardssmør 26 s.; Bøndersmør - a 20 sk. pr. Pd.; Æg 18 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 20de Octbr.: I. Abrahamsen, best. t. Grenaa, C. A. Hansen, best t. Odense (udg. d. 22de), og V. Jørgensen; Alle f. Norge m. Træl. J. P. Kløvborg f. Aarh., best. t. Amsterd. m. Byg. D. 21de: H. N. Schaarup f. Nykjøb. p. F.; C. Cortsen og O. Wögens f. Aalb.; H. L. Botgers, H. Rude og J. Rude f. Odense, F. Rosenbergen f. Bandholm; P. Rigkert f. Neustadt; C. Ranerff. Assens; C. F. Bertelsen f. Cor for; I. L. Ranthe f. Roeskilde; E. Hansen f. Aarh.; C.P. G. Anderskou f. Rand.; Alle best. t. Holland m. Rug, Byg, Ærter og Raps. P. Dam f. Aarh., best. t. Hullm. Kludeuld. J. Rostrup f. Newc., beste t. Rand, m. Steenk, (udg. d. 22de). J. T. Abrahamsen, best. t. Aarh. (udg. d. 22de), og H. Thiis, best. t. Aalb.; begge f. Norge m. Træl. D. 22de: C. C. Eyser f. Nakskov, best. t. Holl. m. Ærter, og Byg. A. M. Kenzie og W. Williamson f. Danzig, best. t. Rewc. m. Hvede. D. 23de: J. M. Sørensen f. Stavanger, best. t. Danzig m. Sild. E. Thiis f. Norge, best. t. Aalb. m. Træl. N. Bendixen f. Grenaa og D. Sørensen f. Cappeln; begge best. t. Norge m. Korn. - Udg. D. 22de: C. Jacobsen af Grimst. F. Theil og J. J. Svendsen af Frdhvn. – Tilankers i Skagbugten d. 21de: "Elidat, Gram af Callundb. Under Høilandet den 23de: ". R. Hansen af Faab. – Vinden d. 23de, V., jevn Kuling og tyk Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Reisende. Afgaaede. Med "Liimfjorden, imorges t. Løgstør, Konen Mariane Vang; t. Thisted, Handelsfuldm. Block, Hr. Steenstrup, Komd. Schjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
(Jndsendt.) Replik i Anledning af Jnseratet imod Høstberetningen for Østerhan Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
En Jndsender, der nævner sig A. har i dette Blads Nr. 204 søgt at svække Sandheden af den for Østerhan Herred, i sammes Nr. 182 givne Høstberetning. Er min Skildring, af Egnen endog mørk, saa er den derfor ikke mindre sand, og Jndsenderens paapegede Urigtigheder trænge endnu til Beviis. Ligesom enhver Ørk har sine Daser, saaledes har Hanherrederne ogsaa sit Canaan i Broust og Øland Sogne, vel at mærke med Hensyn til Beliggenheden; thi uagtet det førstnævnte er et meget godt Sogn, og vel det bedste i Hanherrederne, saa behøver man dog ikke at reise ret langt ind i Vendsyssel for at finde, ei blot dets Lige, men langt bedre Sogne. Jeg vil hermed ingenlunde have sagt, at Egnen er en Ørk, thi dette var ligesaa stor en Uret, som det er en aldeles feilagtig Opfatning, naar Jndsenderen synes at troe, at Ordet Siberien endelig skal tages i russisk Betydning. Ethvert Land har, som sit Canaan, saa sit Siberien en mignature, og jeg spørger, om den golde brune Hede, circa 1 1/2 Miil lang, fra Øster svenstrup til Kollerup, og Strækningen langs Nordsøen fra Hvetbo Herreds søndre Skiel til Thy, mindst 6 a 7, muligt 8 Miil, vel kan fortjene et blidere Navn, Forøvrigt nægter jeg ikke, at Hanherrederne have sine Naturskjønheder; thi foruden de af Jndsenderen udhævede, ere de endog desuden rige paa Oldtidsminder, navnlig en stor Deel Kjæmpehøie og nogle Steendysser, hvor der i Middelalderen formeentlig er holdt Folketing. Men alle Egnens skjønne Situationer, uagtet, der endog langs Liimfjorden ere meget smukke, for ei at overdrive ved at kalde dem henrivende, fortryllende 26.,er min Skildring af den dog ikke meget for mørk, thi foruden at den er grundet paa en local Kundskab, erhvervet ved et 20aarigt Ophold her, finder den ogsaa Medhold Hjørring og Thisted Amtsbeskrivelser, hvor Jorderne i Han herrederne henregnes til de ringeste i begge Amter, som de vel og ustridigen ere, og hvor Agerbruget gaaer paa et simpelt Trin. Den nye Matricul bestyrker ogsaa Sandheden af min Skildring, idet Torslev, Hauerslev, Kjettrup og flere Sogne, ja endog den for sin Frugtbarhed saa overdreven udskregne Broust By, have faaet betydelig Nedsættelse i Hartkornet, mange Steder endog til det Halve, hvilket jo klart beviser, at disse Sognes Jorder ere af ringere Bonitet og have forhen været forskattede. Saadanne Kjendsgierninger vil dog vel Jndsenderen ikke modsige. Hvad Nordenvinden angaaer, da er min Skildring ingenlunde overdreven, og foruden at Tusinder have følt dens sørgelige Virkninger – mon den 8de og 9de August 1835 nogetsteds i Danmark efterlod saa sørgelige Ødelæggelsens Spor som her og i Thy, Jntetsteds og heller ei i Vendsyssel – saa behøves blot at kaste et Blik paa Kaartet, langs vore Kyster, for at overtydes om, at Nordenvinden maa i sine Virkninger være voldsommere her, og netop her i begge Hanherreder og størstedelen af Thy, end noget andet Sted i Danmark; thi til vore Kyster har Boreas en fri Flugt, imedens hans Vinger dog stækkes noget af Norges Fielde, inden han tørner an paa de østligere liggende Kyster.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Det omtalte Phænomen, at Havet og Fjorden drage Regn skyerne til sig, saa at Tørken hver Sommer altid varer længere her end andre Steder, er ikke nogen usikker Hypothese, men en virkelig Kjendsgierning, som vi hvert Aar kunne bevise med vore fortørrede Græsgange og Kornmarker, og som end mere bestyrkes derved, at Beboerne paa Han Næs ikke lide derunder; thi Han=Næs er en Halv, med Fjorden imod Syden, en milebred Veile mod Øst og Hanveilen mod Vest, og en saadan Vandmasse maa absolut drage endeel Regnskyer til sig, hvilke igjen maae udtømme sig tillige over den smalle Landstrimmel imellem begge Veiler. – Ved vore Dage forstaaer jeg ikke blot idag og igaar, men nogle Aar tilbage, f. Ex. fra Aarhundredets Begyndelse, som idetmindste ere mine Dage, og det er just ikke mange Aar siden, at der var meget mere Fæstegods i Hanherrederne, end det Jndsenderen nævner. – At Tilstanden i agronomisk Henseende just fortjener at roses for Fremskridt i en Egn, hvor endnu den største Deel af opdyrkelige Kjær og Hedejorder ligge til Overdrev, hvor Pluraliteten endnu dyrke Agermarkerne uden nogen bestemt Jndeling eller Sædfølge, somme Steder endog som Alfæd, hvor skadeligt Vand i stor Mængde endnu hindrer Agerbrugets Fremme, og hvor endnu Vintersæden priisgives for løsgaaende Kreaturer, Faar, Svien og Gjæs, idetmindste paa mange Steder, kan jeg ikke indsee. Jeg har indrømmet, at der gives Undtagelser, og at disse blive flere Aar for Aar, er visselig glædeligt; men ligesaa vist er det, at der her i Egnen, med Hensyn til Agerdyrkningens Fremme, er meget tilbage at ønske. - Hvad Træplantning betræffer, da ere de Exempler, den ærede Jndsender anfører, baade for faa og for smaa til at afgive noget sikkert Beviis for, at den med Tiden kan lykkes her, og der tør ikke mangle Exempler paa det Modsatte. Øland eller Oxholms Skov bærer, paa et ikke lidet Strøg, i en lang Aarrække, sørgelige Spor af Nordenvindens voldsomme, ødelæggende Virkninger. (Jndustrien har jeg aldeles ikke nævnet. Om Tilstanden i Hanherrederne har jeg ellers læst en Skildring et Sted, jeg troer i den danske Børneven, af Hr. Pastor Dreyer i Nors, der i Henseende til Mørkhed ikke giver min noget efter). Sluttelig bemærkes, at jeg aldrig har tænkt paa at skade med min Skildring, ligesaalidt som det har kunnet falde mig ind, at min uskyldige Høstberetning skulde faae en saastor Vigtighed, og jeg indseer heller ikke, at den kan skade andre end de Grundeiere, der, ved brillante Skildringer af deres Eiendomme i offentlige Blade, ønske at lokke Kjøbere fra andre Egne, hvoraf flere forhen maaskee først for til dig have faaet Øinene op. Jstedetfor saaledes at skade, troer jeg nu meget mere at have gavnet med min Skildring, hvilken, om endog noget mørk, dog i det Væsentlige er Sandheden fuldkommen saa nær, som Jndsenderens.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Da min Høstberetning har faaet Plads i Berlingske Tidende, hvori Jndsenderens Jnserat formeentlig ogsaa optages, saa beder jeg, at denne min Replik tillige maatte forundes Plads i bemeldte Tidende. For at vore Læsere kunde vide hvem vi ere, og pi selv indbyrdes kjende hinanden, er det vel rigtigst at vi nævne os, og jeg vil da i denne Henseende gjøre Begyndelsen. Broust Skole, den 20de October 1845. A. Larsen. Skolelærer og Kirkesanger.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Bekjendtgjørelser. at det behagede det alvise Forsyn ved et apoplectisk Tilfælde, den 19de dennes, at bortkalde min kjære retskafne Mand Jørgen Bodilsen af Haurholm, i hans 65de Aar, fra dette Liv til et bedre: dette bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Haurholm, den 21de October 1845. Trine Bodilsen, föd Theil.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Med dyb Veemod bringer jeg fraværende Slægt og Venner det sørgelige Budskab, at den altstyrende Viisdom iaftes hjemkaldte til Lysets Fred min inderligt elskede Kone Ane Marie Faber, født Christensen, i hendes Alders 46de Aar. Fire Børn begræde med mig Savnet af den kjærligste Moder og Hustru. Den Overbeviisning, at den Hedengangne efter sine overvundne langvarige Lidelser, har funden Himlens Ro, bringer mig Trøst i min inderlige Sorg, Postgaarden, den 20de October 1845. F. T. Faber. Dampskibene "Liimfjorden" og "Hebe afgaae sidste Gang iaar fra Aalborg til Nykjøbing og Struer, den 22de dennes, fra Struer og Nykjøbing til Aalborg den 29de dennes. Imellem Aalborg og Thisted, vedbliver Skibenes forenede Fart uforandret til denne Maaneds Udgang. Thisted, i Committeen for Dampskibet "Hebe. den 20de October 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Dampskibet Hebe foretager en Extratour Søndagen den 2den November førstkommende, Morgen Kl. 9, fra Thisted til Aalborg; Tirsdagen den 4de November næstkommende fra Aalborg til Thisted, og afgaaer fra Aalborg Formiddag Kl. 11 eller 2 Timer efter "Iris" Ankomst fra Kjøbenhavn. Skibet. anløber Løgstør saavel paa Hen som Hjemtouren. Thisted, i Committeen for Dampskibet "Hebe., den 20de October 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Theatret i Aalborg,
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Søndagen den 26de October 1845, Kl. 7, opføres (for første Gang). Den nye Barselstue, originalt Lystspil i 1 Act. Derefter: List og Pfleg, ma, Vaudeville i 1 Act af Angely.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Næste Forestilling gives Onsdagen den 29de Octbr. Orlamundt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Liigvogn. Skomager=Liig-Laugets anskaffede nye Ligvogn, med Forspænd af to eller fire Heste, til hvilke haves nye Dækkener, som og de øvrige Reqvisiter, udleies til Afbenyttelse ved Afdødes Jordefærd. Man behager at henvende sig desangaaende til Laugets nuværende Oldermand, P. Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
En anstændig Dreng, der er kyndig i dansk Retskrivning og ellers besidder taalelige Skolekundskaber, kan, paa meget favorable Vilkaar, strax blive antagen i Lære paa Bogtrykkeriet i Hjørring. Det nærmere kan personlig eller skriftlig afgjøres med Eieren Camillo Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
En theologisk Candidat, som formedelst indtrufne Omstændigheder, imod Forventning ikke kommer til at tiltræde den Condition som Huuslærer, hvortil han var engaae, ret til 1ste November forstk., søger en saadan Plads snarest muligt. Billetomkt. K. bedes aflagt paa Adressecomptoiret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Et i Landvæsenet oplært ungt Menneske kan fra 1ste November eller i Løbet af Vinteren faae Condition, naar man med gode Vidnesbyrd melder sig paa Hjørring, Postcontoir. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-25
Et paalideligt Menneske kan strax erholde daglig Beskjæftigelse. Adressecomptoiret anviser.