Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-03-16
Den krigerske Aand i Schweiz udbreder sig stedse meere, og rører sig især kraftigt gjennem det Berner HøilandsBjerge og Dale. Nabostaternes fiendtlige Forholdsregler, Truslerne, Noterne, Spærringen, Forbudet imod Vandringerne, Opstillingen af en Troppekordon ved Grændsen, Alt dette har sat Folket i Bevægelse, ophidset den offentlig Stemning, og om end næsten Jngen troer at det kommer til Krig, tale dog Alle, som var den allerede begyndt. Til de forhen omtalte Adresser, der ere indløbne til det Berne store Raad, slutte sig stedse flere og flere. Saaledes have 240 Jndvaanere i det saakaldte Soland i et Bønskrift til Raadet erklæret sig beredte til Kamp paa Liv og Død for Gud, Friheden og Fædrelandet. "Ligesom vi - sige de - ere der i Schweitz endnu mange Tusinde, som have fast besluttet, at vedligeholde det fra Fædrene arvede Klenodie reent og ubesmittet. Handle derfor, Bernerfolkets Repræsentanter, med Bestemthed og vore Forfædre værdigt, saaledes ville vi seire; men iøvrigt hellere døe med Ære, end leve med Skjændsel!" – Fremdeles har "BeskyttelsesForeningen" i Biel i en Adresse høitideligen, i Fædrelandets Navn, opfordret Raadet til, med Fasthed og Troskab at plante Retfærdighedens Banner imod Fyrsternes uretfærdige Anmasselser, og derved redde Schweitz's Selvstændighed." Det hele Schweitzerfolk - saaledes slutter Adressen - vil, som vi, gjerne og kraftigen vise, at vore Fædres Daad, saa hyppigen omtalt og fortalt, ogsaa vil finde os naar Opfordringen til Offer lyder, stræbende efter at vise at den ikke er os en tom Erindring, som forgiæves forespeiler en svagelig Nutid den modige Fortid." Patrioterne i Distriktet Courtelary oprette nu flere Frikorps. Landsbyen Renan allene vil, som der meldes fra Bern, snart tælle henimod 50 bevæbnede Patrioter, fuldt udrustede og beredte til, paa første Vink at reise sig imod Fienden eller imod Aristokratiet. Den nye Militair=Organisation fritager enhver Mand, som har fyldt sit 40de Aar, fra den regelmæssige Krigstjeneste; men Jndvaanerne i hiint Distrikt have nu hos det store Raad ansøgt om bemyndigelse til, at maatte oprette Frikorps af Mænd over denne Alder og af alle de Borgere, som ere fritagne for den regulaire Tjeneste, med Ret til, selv at udnævne deres Anførere, og de tilbyde sig at ville være ei allene Fædrelandets Forsvarere imod Udlandet, men ogsaa en fast Støtte for den Berner Regjering, naar den maatte vorde truet af Utilfredse i det Jndre. "Der Rauracher, udtaler det Ønske, at alle fædrelandsksindede Borgere i alle Kantoner vilde følge dette Exempel, og tilføier: "Lad da Kongerne komme." – Hvorledes det store Raad vil optage de mange krigerske Adresser, er endnu ubekjendt. Seirende har det bestaaet Kampen imod det (S. 153) omtalte Andragende fra 28 Medlemmer, om at det skulde opfordre Regjeringsraadet til, at aflægge Beretning om Fædrelandets Stilling med Hensyn til andre Magters Anmasselser. Andragendet blev forkastet med 153 Stemmer imod 36. Adskillige af de 28 Medlemmer skulle imidlertid ikke derved have tabt Lysten til nye Forslag, men have besluttet, at træde ud af Raadet, og nedlægge de øvrige Poster de beklæde, for at kunne optræde endnu kraftigere imod det herskende System. - En Artikel i "Allgemeine Zeitung, søger at oplyse, at Man har gjort vel i at træffe Forholdsregler imod Schweitz. Den fortæller, at den 15 Febr. holdtes en Generalforsamling i Greyer (Kanton Freyburg) af de i Schweitz værende Tydskere, hvis Øiemed var at forene alle Partier, og saaledes tilveiebringe en fælleds Virken. Man havde besluttet at anskaffe Bajonetter for Haandværkssvendenes Sektion; men Midlerne dertil fattedes endnu. Jblandt de Jndivider, som især skulle være virksomme for disse Planer, nævnes Harro Harring, der skal være ankommen til Schweitz, Rauschenplatt og mange Flere. J dette Land opholde sig iøvrigt langt flere tydske Haandværkssvende, end Man skulde troe, da Mestrene sætte megen Priis paa dem, som gode Arbeidere. Det skal især være den ved Haandværksvende i Baden iværksatte Udbredelse af det revolutionaire Ugeskrift das Nordlicht, som skal have bevæget den badenske Regjering til de strænge Forholdsregler imod disse Folk. Den bayerske Regjering synes især at have, foruden til Kanton Bern, ogsaa et godt Øie til Kanton St. Gallen, hvortil heller ikke udstedes Pas. Ogsaa de tyrkiske Anliggender skulle i den sidste Tid have antaget en krigersk Karakteer. J Konstantinopel har Man nemlig faaet Efterretninger fra Alexandria, der, efter "Allgemeine Zeitung, i høieste Grad have forbittret Sultanen. Det hedder deri, at Mehemed Ali vil forsøge Alt, for formeligen at bryde med Porten. Jøvrigt skulde han i længere Tid have været henfalden i en dyb Melancholie, som, skjøndt han ved de sidste Efterretningers Afgang atter Der saae sig tildeels befriet fra den, dog skal have rystet hans hele Nervesystem saaledes, at han endnu er i en usædvanlig Gjæring og Lægerne begynde at frygte for hans Liv. Med megen Resignation skal han selv tale om sin Død, men derhos ideligen beklage, at han endnu ikke har fuldført sit Forsæt, at støde Sultanen fra Tronen. Desangaaende skal han yttre sig som en Fortvivlet, og med Utaalmodighed vente Jbrahim Pascha hjem fra Syrien, for ganske at indvie ham i sin Politiks Hemmeligheder, og lade ham aflægge Løfte paa, at ville udføre Faderens veloverlagte Planer. Den tyrkiske Kommissair som er sendt til Alexandria, for at modtage den skyldige Tribut, skal han have betydet, at han øieblikkeligen kunde forlade Staden, da han ikke maatte vente nogen Betaling. J sin Forbittrelse over disse Efterretninger sammenkaldte Sultanen strax Divanet, som han skal have forelagt det Spørgsmaal, om ikke Mehemed Alis Færd forskyldte den strængeste Revselse og Fornyelse af Fiendtlighederne. Divanet var vel af samme Mening, men ansaae det dog for bedst, inden Man skred til det Yderste, at raadføre sig med Frankerig og Engelland, hvis Gesandter derpaa have indhentet nærmere Ordre fra deres Hoffer. Jmidlertid har Sultanen besluttet at vove det Yderste, og Rustningerne ere paany i fuld Gang. At den engelske Gesandt i Konstantinopel har sendt Ordre til Malta, at Flaaden strax skal vende tilbage til Smyrna, at den russiske Flaade til Foraaret skal koncentreres ved Sebastopol, og at den russiske Gesandt har advaret alle sin Nations Skibe i Archipelagus, at de ufortøvet maae vende tilbage til det sorte Hav, hører til de Rygter, hvormed Man søger at vise, at de andre Magter ikke ville være ligegyldige Tilskuere ved den Kamp, der synes at forestaae i hine Egne.