Norske Intelligenssedler, 1792-04-18
Christiania den 18 April 1792. Beskrivelse over Snargen. en liden Gaard ved Christiania. Nogle Ar maatte jæy holde op med Vede-Sæden, da jæy formedelst fræmmet Sæd fik Kornet besmittet med Kul-Aks, som jæy havde megen Bryderie mæd ganske at fa udryddet; dæt bæste Rad dærimod (sa vit jæy syntes) ær: at anskaffe sig ubesmittet Sæde=Korn, i det mindste sa meget, at man dærav til næste Ar kan faldænfulde Sæd, dætte ma lægges for sig sælv paa et rent Sted, tærskes pa en væl færet ik rænset Lave, hælst æfter Bog-Vede, Ærter ak Vinter=Rug, vorved Laven æller Loen bædre ræuses; siden hænlægges i rene Binger æller Tønder, som æy ær besmittede av dæt forrige Kul-Støv, som ær Hoved Arsagen; jæy troer næsten, at i dette Støv ær sma Jnsækter, som fra Roden smyer sig ap i Akset. Kornet hær bliver jærne for modent ænd hos mine Naboer, hælst siden Kjær ak Sumper kam av Ængene. Av et sa lidet Jorde-Brug kan nu væl ikke sælges meget Korn (hælst vor man ser meget paadan jævne Mælke-Sjilling) dog saa meget, at dærfar kan kjøbes den manglende Rug ak Malt til en medelig Husholdning af 8- 10 Mænneskeer; Gryn ak Vedemeel males af egen Avgrøde. Derimod kan, æfter bæste Aver slag, av Mælk, Fløde, Uld, Siind, samt nogen Fartjæneste med Hæstene, arlig indbringes 100 til 110 Rdlr.; mæn vad forbruges til Husholdningen, nar dætskulde sælges æfter middels Priis, av Mælk, Smør, Uld, Siind, Talg, Kjøds. v. vil vist beløbe 140 til 160 Rdlr., som dog ær uberæynet, vad kan vindes arlig ved Haven ak Fiskeriet samt den Fristys, som man har av Hæsterne, der næppe skulde betales med 50 til 60 Rdlr., av Fiskerne, Huse ak Grund-Læye faes 10 til 12 Rdlr.; Brød ma man ak overlade Fræmmede farbi farende, vilket ak samme Ar jiver en liden Fardeel. De almindelige Udgifter af Garden, samsjylder 10 Lispund Salt, er: 3 - 4 Rdlr. Skatterne, 7 - 8 Mk. Tienden, 1 Rdlr. til Jndlæg, 12 Stilling Skole-Pænge, masse lidet meere, samt nogle Ganges Frisjys, var man æy læyer den fra sig at nogle Dages Væy-Arbeyde arlig; vores høyeste, æller befrygteligste, Øvrighed hær ær Frissys=Skafferen af Væy-Rodemæsteren; Skolemæsteren derimod tør ey meget befale, Lensmanden, i Hænseende til Myndigheden, ær Medium inter utrumqve, hans Symbolum synes ak at være: Medio tutissimus ibis. Far det til Garden egentlig hænhørende Arbæyde kan nu udjives arlig 40 til 50 Rdlr., uberægnet vad Nytte Pigerne, samt ær 2, kan jøre med Luging, Høying, Sjæring, Løving a. v., samt vad egentligere hænhører til Hushaldningen, (Vedhugning, Slagting, Mølle-Kjøring m.v. som kan mædtage 1/2 Snes Rdlr., desuden til Tjære, Hæste-Skonning, Tilsyn til Baderne, Gards-Redskabet at halde ved lige 10 - 14 Rdlr.; desuden den fornødne Tilsyn til Huserne, dær samme Ar kaster lidet, andre meere, dog, nar man skulde give arlig Læye, vilde dog væl arlig oversjyde 30 - 40 Rdlr.; i Hænseende til Skaven kan intet bestemt Averslag jøres; dog betaler den vist Rænte af et Par Tusinde Rdlr., uden at formindskes, mæn vil man spare den nogle Ar, vil dæn have dabbelt dæn Kapital, sa sikker dær staende, sam i Hamburger Bank 4. Fæ-Havnen. Havnen til Garden ær mere tør end vad, da jæy ændak har ladet udgrave Sumper, vis Græs smagede æy Kreaturene ak har mindre Kraft; foruden mange gode Slætter bestar Udhavnen av Myrer ak Bjærge eller Klipper, vori ær Deels harde, Deels løse Stene, Deels Skal-Bjærg : øv, næsten alt aver groet med Skav, Mose ak Græs, ak alleværne ær god Tilkamst. Dænne Havn er ganske tilstrækkelig til ammælte Antal Kreature, var forhæn al i et, men jæy har ladet dæn avdele i 2 Parter, at taget nak 1 Part imællem 2 Ænge, vor dær ær meget Græs, mæn lidet at fa for Jsen (Leen) imællem Sten, Skov ak Klipper Kort Beskrivelse over Snarsen, af da vær har sin Tilgang fra Gaarden, havner Kreaturene vækselvis i vær at dæn2 - 3 Uger. J Havnen som ak i Ængerne gror en Mængde Løg, Timian, Merian, gule (dog de vilde ær vide) Rødder, Mynte, Hyperikum, Bukke-Horn at øv, samt jør Kreaturene sunde af friske, i 22 Ar har jæy æy mistet uden 1 Krie (av Finne skud sam man kaldte det), næppe 1 Far av Sygdom, ingen Hæst; et nyfød Lan æller Kalv kan væl, dog gjælden, styrte, dæt skal at være meget sunt for Hæster af Fæ, at Fæ-Dammen har nogen Tilflydelse fra Møg=Dyngerne, sam dæt af ær hær Av Hæste=Kreature har jæy kun kjøbt 1, næmlig 1 sort Happe, som mange Gange har betalt sig, da jæy har faet adskillige Hæste-Fol av hende, sam jæy har apfødaf salgt, 1 Happe har jæy behalt, samær Moderen ganske lig, bægge smukke al stærke. Av Far plæyer jæy æy pasætte meere ænd 1 Gra-Buk, 2 Jæld Bukker af 5 Søyer; meget sjælden far en 2 Ars gammel Søye mindre ænd 2 Lam, som hun ganske væl fræmføder, vortil Hoved Arsagen nak ær, at Bukken altid ær et Tvilling-Lam. 3 - 4 Jældbuk-Lam sætter jæy 1 Ar am paa For, lader dærmed følge 1 Søye-Lam til Betaling for 2, tager dæm betimelig Jæm næste Høst til god Havn, sa bliver de dryere at slagte, at jiver imidlertid 14 - 18 Mærker Uld: jæy klipper væl mine Sauer 2 Gange om Aret, lader dæm af sta tæmmelig kalt, uden nar de Læmmer, mæn klipper dæm aldrig mod Jule-Tiden, vorved mangen Sau styrter om Varen. J Ængen af Havnen ær væl ikke stor Averflødighed paa ædle Løv-Træer, dog nu sa meget (kan blive bædre), at i For=Knibe kan brydes nogle Hundrede hænimod 1000 Kjærv af Æsp, Ragn, Silie, Alm af Lind; mæn arlig kan 200 Ore=Kjærv brydes til Sauene, vilket samt Talle af BriskeBar ær sunt far dæm am Vinteren; desuden plæyer Pigerne af Hus=Konen rispe 50 til 80 Sækker Løv tjænlig til Sørper, av dæt nedfaldne Løv, samt tør Tang, samles en Deel at strø under Kalver, Far af Svin. Til Havnen kan man af ræyne nogle sma Øer æller Halmer, vorpa Sauene slippes ved Pintse-Tid til MikkelsDag, vor de blive meget fede, da jæy av 2 1/2 Ars gammel Buk sjælden far mindre, væl mere, ænd 1 Bismerpund Talg; Hæsterne sættes af undertiden dær ud; dær ær mange dæylige Blomster af sunde Urter. 5. Skaven. Æfter Gaardens Størrelse af den bekvæmme Beliggenhed, ær Skauen av æy ringe Betydelighed, da dæri findes en god Deel Sav-Tømmer, en Mængde Hus-Tømmer, Last, Stalper, Rækker, Brænde-Ved a. sv.; dæt meste ær Fyr, dernæst Gran af Or æller Æl. Æfter at have benyttet mig af det store Vind-Fald i Aret 1775, har jæy næppe salgt far 10 Rdlr. af min egen Skav, mæn ladet far Betaling hugge nogle 100 Favner Ved paa andre Stæder til min Hushaldning, af sælget nogle Favne dærav; dog har jæy jævnlig rasket ap dætnedfaldne, tørre, Rødder, Kvist a. øv til Jæmme-Brug. Vil min Æftermand i nogle Ar bespare Skaven, vil dæn jæmme for ham en behagelig Kapital, som vil altid blive sikker at tage til. Til Jærde=Fang behøves æy nu sa meget, da alle fornødne Jærder ær i Stand, vortil kan faes nak av Vind-Fald, it ved at blæ æller tynde dæn tætte unge Skav, samt Stør av Ener af Gran=Kvist, voraf min meste Jærde-Stør ær tagen, ti en uvørren Stør=Hugst ær stor Skade for Skauen. Fra fardum ær, jæy ved æy til vad Brug, apbrydet en Mængde middels Steen pa belæylige Stæder, meget nyttig til Steen-Jærder, Fæhuser a. øv.; desuden findes fiirkantede smaa Gra-Sten, ligesaa slætte som Mure-Steen. J Skauen kan vælændnu findes store Stykker nær Ængene, sam ær ganske bekvæmme til Ager af Æng; men vilde man tage dæm fra Udhavnen, matte ænten Kreaturene sulte, samen liden Gaard ved Christiania. som ær slæt Fardel, æller man matte fa dæm i mager Sæter, vorved mistes dænsjønne Sammer=Møg, afte nogle av Kreaturene sælv, samt de jævnlige MælkePænge m. m. æller man matte rydde bort til ny Havn en stor Deel Skav, som dog bør være Gardens Skat-Kammer; bædre jør man da, am man vil kjøbe nogle Hundrede Læs Jødsel i Byen af brede pa Ængene, dæt lønner sig væl, hælst nar man kjører dæt pa dæt lætte Js-Føre am Varen. Jæy har aldrig kjøbt Jødsel, da jæy ikke ær sa væl kjænt i Byen at kunne fa dærfra, at at kjøbe dæn av de am liggende Husmænd, synes mig ganske utilladelig; mæn jæy har aptaget næsten 900 Læs Ager-Jødsel af den store Fæ=Dam, nak rænset en anden Dam, benyttet mig af farradne Tuer, Rødder, Sumper a. øv., kjørt jævnlig Jord, Tang, FlisMokkel m. m. i Fæ-Garden æller Kveen; dog findes hær en Myr, sam læt kan udtørres af aptages, da Træerne star pa høye løse Tuer, mæn dæt bør æy sje, førænd man behøver den i Myren staende Skau, ligesam af den Tømmer=Skau, sam paa Syndre Kant sjygger for Solen. En anden sjøn Myr ær hær ak, som mest bestar av forraadne Træer, Bar, Løv, Mose, af 1 Alen ned i Jorden findes mang Almer af Eger, samt ændnu ær ganske brugelige, mæn dæri har jæy en god KalrodHave, som kan meget udvides, at dærav har jæy kjørt Tid efter anden nogle Tusinde Læs pa tørre af sandige Agre, samt alle Stæder vor kunde falde nogen Hævd æfter Kreature af Mænnesker. Paa dæn østre Kant i Skauen, æller Tangen, findes en lang med Græs begroet Gang, kaldet den Filosofiske, fordum JamfruGangen, som nogle Hundrede Skrit i lige Linie, næsten sam i en Dal, har høye ranke Fyr af Gran-Træer pa bægge Sider; den sluttes ned imod Søen ved KangsHavnen med en rund Ore-Lund, vor æfter Gangen udbreder sig paa bægge Sider; hær finder Trosten, Vippe-Stjærten, Bosinken, Erisken, Duen a. øv til sin Tid Behag at lade sig høre. Paa den væstre Kant ær af mange behagelige Væye i Skauen, it Høye, sam har godliende Udsigt. 6. Haven. Haven ligger pa den sydre af østre Kant straks neden for HusVaningen, ær 168 Fod lang, 112 bred, i 4 Kant, af kan i lige Linie blive 2 - 3 Gang sat stor. Min Fader satte Haven i meget smuk Stand, havde meget sjønne Frugt-Træer dæri, sam alle trivedes væl, mæn da Garden kam i Fræmmedes Æye, fordærvede Jedder Træerne; nu ær dæri kun Kirsebær, af PlommeTræer, samt en Mængde Stikkelsbær, Solbær, Bringebær af Rips. Dæt ær en meget søn Urter=Have, som faruden at give mig Farnøyelsen af sunt Arbeyde, hele Aret ijænnem næsten vær Dag fræmviser sine sunde af behagelige Frugter paa Bordet, fleere at bædre ænd de Poeten vil at vi skal være fornøyede med: Cum dat oluscula mensa minuscula pace qvieta, ne pete grandia, lautaqve prandia &c., Ordspr. 15. v. 17. J sær plæyer lykkes Bønner af adskillig Slags Ærter, samt dog far dæn magreste Jord, ak jødsles kun 1/4 af Haven arlig; de gra Spurre a. v. sam ødelægger Sukker-Ærterne, sees aldrig hær. Ganske nær forbi Haven rinder en tæmmelig Bæk, sam jærne kan ledes ind i Haven, dog ær af Fæ-Dammen nærVed til Haven gar man ijænnem en stor Avsats, vori Muld-Bænker, Asparres af Blomster-Korter; lige dærimod pa en Bakke har jæy fyldet ap, vor Ærter a. øv kan haves tilligere, ak Frø=Sarter bædre modnes. Desuden ær en liden Have ved den nedre Bygning, vor nu sættes Potetes, it Myr=Haven, vor mest Rode-Kül, dærved en stor Dam, vori ær sat Karusser. 7. Færskvand ær bade gat ak nak pa Øen den fornæmste Kilde, æy langt fra Husene, vælder ap under et høyt Bjærg æller Klippe i en Steen-Brønd: Hograt. Kort Beskrivelse over Snaren, erat in votis, modus agri non ita magnus, hortus ubi et tecto vicinus jugis aqvefors &c. dæn gar dærfra i en tømret Brønd, dærfra i 2 Damme, vori Karusser; med smukt klart Vand, at vaske mæd, blege K. v.; desuden ær tæt ved Fæ-Huset en stor Dam, som nu ikke kan mangle Vand, deri ær en stor Mængde sma, dog fik større Karusser; desuden findes adskillige Stæder at frisk Vand, især pa dænsaa kaldede Leren, vor i den største Tørke ær stor Averflødighed paa gat, klart af kalt Vand. 8. Søen runt om med sine mange Bugter, Øer, Halmer J. øv jiver fart den Behageligheden megen Nytte ak Bekvæmmelighed. Dærav haves mangen nydelig Ræt Fisk, som ifte fanges med Behagelighed; hver 100 Vad=Drætter ær an Øen ak Halmerne, samt 2 - 3 Støsler til Bund-Garn; samme Aringer stimer, ind i den lange Bugt en Mængde Sild, Makrel, Horn-Sæl) Fisk, Tarsk C. øv Nogle Fiskere fra Pebervigen har far arlig Afgift Frihed at fiske, dog ær Garden farbeholden al Slags Fiskeri, samt en Deel af Bugten, dær allene skal være til eget Brug, vor jæy sælv har haft megen Farnøyelse af at sætte Garn, ak i stille Væyr kan se Fisken paa dæm, uden Jælp tage dæm ap, Fisken av, grede at stramme dæm saaledes kan de sta ude i mange Dage, ak imidlertid tages mangen Øret, Türsk, Flynder, Pigvar, Bjærgjylte, Kulmund, Lyr d. øv, som man da slipper i HytteFad J. s. v., afte har jæy staet ved Bryggen ak seet Fisken rykke i Garn-Snoren, sam ær over Vandet. Rever æller Bakker (en lang Snor, sam lægges pa Bunden, med Kroger 1 - 2 Alen imællem, vorpa Ræger æller sma Fisk) fanger mangen stor Tarsk, Flynder, Ha . øv., samt All, sam at tages i Tiner, vori lægges Sild, Ægge-Skal, Ærte-Sjælmer a. øv. Ligeledes kan man med Lyster stikke adskillig Slags Fisk, deels ved brændende Tyri (fedt Træ) om Natten, deels ved stille ak varmt Sol-Siin om Dagen. Alle Væyne runt am Øen ær bekvæmt til Krog=Fiskeri, sam væl undertiden jiver lidet, mæn afte lønner Umagen; bag i Snars-Sundet støder afte sammen mange Bøder, vor faes sjøn grav Bjærg-Tarsk, dær ær liges god am Sammeren, nar dæn ær ræt frisk, sam am Vinteren, mæningenstæds hær ser man av dæn blege Ler-Tarsk, samme Ar kan ak med Krog fiskes en Mængde Makkel. Far dæm, sam har Lyst til Sjytterie, jives at hær god Anledning, især med Ænder, Müger, Snepper, Alker d. fl. it. Er=Fugle am Varen, vilke man kan jæne ligesam tamme Jæs, ved at ro af skade fræm at tilbage i en halv Sirkel, ind imod det Sted Sytteren har lagt sig, man ma æy vænde Stævnen til dæm æller ræyse sig i Baden, sa tager de Flugten, it ma man lægge 1 1/2 Made Krud i Jeværet, ti far de æy Død=Skuddet, sa farstikker de sig. Mager kan ak fanges saledes: Man stikker en rund Pind ijænnem en stor Kark, binder paa den ene Ænde 3 - 4 Fiske-Kroger, bukker Agnoren lit ud, sætter sma Fisk, Sild, Levver dærpa, binder en Snor paa den anden Ænde af Pinden med en Sten i Ænden af Snoren, sykker den ned i Vandet saledes, at Pinden stor noget under Vandet, da Magen sluger Krogene i sig; dærtil plæier kamme en Mængde Müger, ær man da tilstæde, kan man sjyde i Flakken; ude pa Halmerne findes af Oter æller Adder, sam kan lakkes med en Pibe. Søen jiver af megen Bekvæmmelighed at føre Vare ak Materalier, it Brænde-Ved til Byen, nar dænundertiden ær dyr; ak altid findes hær jærne Læylighed ved Fiskere at andre at fa Bud til Byen. Dætte følger gratis med Jntelligenz-Sedlen No. 16. 1792.