JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Ruslands bestandigt tiltagende Jndflydelse i Donaulandene, som overhovedet i det vaklende tyrkiske Riges indre Anliggender, maatte naturligviis nærmest være truende for Østerrig, men er ogsaa farlig for hele Europas Ligevægt. Den østerrigske Minister Metternich bevirkede derfor, at Østerrig, England og Frankrig tilsendte den tyrkiske Regjering en fælleds Note hvori de paa det Alvorligste forlangte Fyrst Michaels Gjenindsættelse, medens Østerrig sammentrak en Armee ved den tyrkiske Grændse, for at give dette Forlangende mere Vægt. Men de russiske Agenter i Paris, som have vel betalte Spioner allevegne, fik Kundskab herom, og en Coureer afgik strax med dette Budskab til St. Petersborg. Her blev man meget bestyrtet, men fandt, at det var den letteste Maade at komme ud af Forlegenheden, naar man snarest muligt sluttede sig til de andre Magter, og ved Jilbud, lykkedes det endog, at bringe de nødvendige Ordrer herom til Buteniew een Dag førend de andre Magters Note indløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Det keiserlige Ukas, som paalægger Jøderne i Polen Militairpligt, er bleven suspenderet til 1ste Jan. 1844 og den allerede begyndte Konscription, igjen standset. Jøderne i Warschau havde sendt en Deputation til Petersborg, for at besvære sig over dette Lovbud, imod hvilket de støtte sig paa et ældre Løfte, der saavel i Freds- som Krigstid fritager dem for Militairtjeneste saalænge de ikke ere deelagtige alle borgerlige Rettigheder, lige med Russerne. Skulle Jøderne nu være Soldater, paastaae de ogsaa fuld Amnesti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
J Spanien synes Roligheden nu at være vendt tilbage, men de overordentlige Foranstaltninger, forat hindre et fornyet Udbrud af Bevægelsen, fortsættes dog i Barcelona, da den misfornøiede Befolkning endnu er i Besiddelse af en stor Mængde Vaaben; thi uagtet der var fastsat Dødsstraf for dem, som ikke tilbageleverede de af Regjeringens Rustkamre udtagne Vaaben, savnes ikke mindre end 15 a 16,000 Geværer, som man har vidst at skjule. Den glædeligste Følge af Opstandens hurtige Tilendebringelse er, at Frygten for Uenighed mellem England og Frankrig ganske er forsvunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Nytaarsgratulationen hos de Franskes Konge har iaar været overordentlig stor. Over halvfjerdehundrede Deputerede havde indfundet sig dertil. Kongen saae meget gammel og lidende ud, Dronningen brast hvert Øieblik i Graad. Alt, hvad der minder hende om hendes afd. Søn, fornyer Smertens Udbrud. Hvad der iøvrigt voldte meest Opmærksomhed var det, at man saae Kongen tale med den russiske Minister. Ludvig Philips tilkommende Svigersøn, Hertug August af Sachsen-Coburg, Major i østerrigsk Tieneste, menes at ville blive udnævnt til fransk General. Den treaarige Greve af Paris har allerede en Hofstat af tre Adjutanter, to Ordonnantsofficerer, en Staldmester (for Gyngehesten), en Haandsecretair (til hans Correspondence) og tre Livmedici.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Hvorledes i Frankrig nu Parti Lidenskaberne afsløves og Mænd af de meest modsatte Meninger venligt mødes i de selskabelige Kredse, derpaa havde man Nytaarsdag et interessant Exempel hos Benazet i Paris, hvor den nu af sit Fængsel løsladte Ex Minister Pedronnet var tilstede. Da Rolle, en Radicaler, traadte ind i Selskabssalen, tog Benazet ham ved Haanden og forestillede ham for Peyronnet med de Ord: Hr. Greve, Jeg har den Ære at forestille Dem Hr. Rolle, den første Undertegner af Protesten mod Juli-Forordningerne." Smilende sagde Ex Ministeren til den radicale Journalist: Vi kunne ønske os Begge til Lykke, min Herre, at vi have beholdt vore Hoveder!" Og efter at der var vexlet nogle venskabelige Ord imellem dem, trykkede den Haand, der havde underskrevet Forordningerne, den, som havde opsat Protesten. J samme Øieblik meldtes Hr. Lavocat. Han var under Restaurationen dømt til Døden for Deeltagelse i en Sammensværgelse; men Peyronnet, dengang Cantsler af Frankrig, havde udvirket hans Benaadelse hos Ludvig den Attende. Da Peyronnet, i Aaret 1830, efter Juli-Revolutionen, tilligemed Carl des øvrige Ministre var anklaget paa Liv og Død, havde Lavocat, der selv var Een af Juli Kæmperne, med megen Energ forsvaret ham for Pairsrettens Skranker. Siden den Tid havde disse To ikke seet hinanden. Da Lavocat traadte ind i Salen, ilede Peyronnet ham imode, rystede med Hjertelighed hans Haand- og sagde dybt bevæget: Vi ere qvit, Den unge, begavede tydske Digter Hervegh, hvis Skrifter Ministrene for 5 Fjerdingaar siden forbøde i de preussiske Stater, men som dog selv Kongen af Preussen nærer saadan Agtelse for, at han, under sit Ophold i Königsberg, lod Digteren kalde for sig og i en Samtale med ham yttrede de mærkelige Ord: Vi ville være ærlige Fjender! dette unge Bruushoved havde, støttende sig paa hiint kongelige Udsagn, nylig i et maaskee lidenskabeligt, men aabent og ærligt, Sprog tilsendt Preussens Konge en Klage over, at Ministrene havde lagt ham uoverstigelige Hindringer i Veien for at udgive et Ugeblad i de preussiske Stater. Forsaavidt kunde Tingen vel være i sin Orden; men dette aldeles private Brev læste man kort efter fuldstændigt aftrykt i Leipziger allg. Zig., hvorfra det naturligviis strax videre udbredtes. Herwegh har imidlertid siden fralagt sig al Deel i denne Offentliggjørelse, der maa tilskrives en Vens Ubetænksomhed; men da han den 29de Decbr. ankom paa den Stettiner-Jernbane til Berlin, blev der ikke tilstedt ham noget Ophold i Residentsen; men en Politicommissair førte ham, uagtet hans Protesteren, strax hen i den AnhalterBanegaard, med hvis første afgaaende Vogntog han uopholdeligt befordredes videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
– Efter at de bekjendte Rigsbank=Kobbermark stykker allerede for nogle Aar siden af Nationalbanken ere blevne indløste imod Sølvmarkstykker, træffes der for Tiden Foranstaltning mellem Banken og Regjeringen til, nu ogsaa at inddrage alle de øvrige circulerende Kobbertegn, 6, 4, 3 og 2 Skillingsstykkerne, imod fuldvægtige nye Sølv- og Kobbermynter. (Da.)J Corsarens" Juletræ hang der iaar følgende Presenter: Til Hertugen af Augustenborg: En Afvildning af Roeskilde Domkirke med Devise: En Hertugkrone de Dig offerere, Og alt begynde paa dens Lavelse. O. Hertug, vi Dig unde endnu mere: En kongelig - Begravelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Til Geheimeraad Ørsted: Et Stykke Rødkridt, ned Devise: Som "Folkets Mand har engang hver Til Dig med Stolthed sat sin Haaben. Nuest Du Kongens Mand, og her Til de jydske Stænder: Blot følgende Devise: Vi række Dig Dit Æresvaaben! Singet ved Eders Julebord, Endnu J Sødmælk har til Grøden, Og – kan man stole paa Jert Ord – Til den roeskildske Stænderforsamling - fandtes Faae knap de Lov at skumme Fløden. hverken Present eller Devise; "Corsaren havde reent glemt den. – Til de bevidste Comiteer var en lille Liigkiste, med Devise: Som "Overgang, I her i Dannevang Modtaget blier i angstlig Svæven: Det bliver vist en Overgang, Som da de Skindet flaade af Ræven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Til Algreen Ussing: Et Exemplar af den trykte Fortegnelse over de Bidragydende til Guldpocalen, med Devise: For, hævende Dig til Ærens Top, De vare Dit Ord og Din Æres Forkyndere – Nu ydmygt de skue til Korset opEn bodfærdig Flok af angrende Syndere. Desuden fandtes til Hr. Generalgouverneur v. Scholten: Af den Silke, som Danmark ved hans Hjælp spinder af sine vestindiske Colonier, en Silkesnor Til det kgl. danske Cancelli: Et Exemplar af Bresemanns Samling af Oversættelser fra Dansk til Tydsk. Til den frie Presse: Et Exemplar af Kongeloven, indbundet i Ruslæder. Til Stadshauptmanden: To Batailloner Tinsoldater, paa hvis Officierer Epauletterne kunne forandres efter Behag. Til Pastor Boisen: Et Skjørt, fundet paa den Vei, han gik ad til sit nye Kald, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Altona, den 2den Januar. Aaret 1842 har desværre ikke forladt os med Fred. Vi mene ikke Uroligheden i Luften (den bekjendte Storm), Oprøret i Naturen, hvormed det skjæbnesvangre Aar tog Afskeed, heller ikke den usommelige Skyden og Potte kasten, men den Scandale paa Torvet, som fandt Sted bemeldte Nytaarsnat. Hvori denne Scandale egentlig har bestaaet, beskriver "Mercuren" ikke nøiere men betegner den kun som hidrørende fra den i Brændeviinskipperne begeistrede Janhagel, som Militairet maatte drive fra hinanden, hvorved der vankede blodige Pander.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Kiel, den 3die Januar. Nytaarsnat blev herefter gammel Skik feiret af Studenterne ved Sange paa Torvet under Fakkelskin. Derefter begav Toget sig bort, for at bringe nogle af Professorerne deres "Hoch!", hvilken Æresbeviisning dennegang kun vistes Prof. Falck og Universitetsrectoren Prof. Scherl. Da Studenterne vare dragne bort fra Torvet, optraadte "Sangforeningen" og afsang nogle Sange, samt udbragte Vivat for Konge-Hertugen, og det tydske Fædreland!" Da Studenterne imidlertid havde fuldendt deres Omgang og kom tilbage kastedes Faklerne i et Baal paa Torvet, hvor udbragtes et skingrende Vivat for det tydske SchleswigHolstein. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Slesvig, den 3die Januar. Dersom den nærværende status quo i de slesvigske Anliggender, for hvilken Hs. M. Kongen nu har udtalt sig, skal lede til nogen varig, baade for Hertugd. og for Kongeriget heldbringende Fred, da synes fremfor Alt Arvefølge-Spørgsmaalet i Slesvig at maatte søges løst: thi Afgjørelsen af dette ene Spørgsmaal turde maaskee paa eengang gjøre Ende paa hele Striden om Hertugdommets statsretlige Forhold. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Flensborg, den 2den Jan. J ingen By interesserer man sig vel mindre for Dagens politiske Spørgsmaal og Hertug, statsretlige Forhold, end her i Staden, hvor man ikke bryder sig om Andet end Handels Politiken. Flensborg bestaar alene ved Handel og Vandel; Handels-Elementet er her det aldeles fremherskende, og Hvad som ikke staaer i Forbindelse dermed, derom bekymrer man sig ikke. Hos det commercielle Publikum, der paa saa mange Maader staaer i Berørelse med Danmark og hvis materielle Jnteresser ere saa fast knyttede til denne Stat, er den Anskuelse overveiende, at en Adskillelse fra Danmark vilde geraade os til Fordærvelse. Flensborg er derfor ikke uden Grund bleven kaldt dansksindet, og derover kommen i Miscredit hos sine schleswig-holsteinske Søsterstæder. (Jh. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Faaborg, den 2den Jan. Her er nylig foretaget en ualmindelig chirurgisk Operation. To Smaabørn, tilh. Henr. Wils, havde befundet sig ene i et Værelse, hvor der var henlagt udpillede Snittebønner, hvoraf de Begge nedslugte flere, indtil en Bønne kom i Luftroret paa det ene af Børnene, en lille Pige paa 3 Aar. Da det ikke var muligt at udbringe Bønnen paa anden Maade, end ved Aabning udvendig fra, blev denne Operation heldigt udført af adj. Districtslæge Ortmann, assisteret af Lægerne Rosendahl og Erreboe, samt Krohn fra Brahetrolleborg. Barnet befinder sig, efter denne vistnok sjeldne og farlige Operation, meget vel og er udenfor al Fare, da Saaret allerede er næsten lægt. (Hp. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Befordringer og Afgang. Hs. M. har allern. besk. Cand. theol. R. Schade til Sognepræst for Netbelunde og Sæddinge M. paa Lolland; samt Cand. theol. A. P. Rohde til pers. Capellan hos Sognepr. for Glad sare og Herløv M. i Sjælland. Under f. D. har Hs. M. benaadet Sognefoged og Gaardmand H. Christen sen i Bloustrød med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Dødsfald. Politisecretair og Forstander for Var ton Hospital P. W. Heiberg, Tobaksfabr. Roesvill, Frederikke Boesach (26 Aar), Bager Boldt, Juveleer Winberg (42 Aar). J. L. Surleau 65 Aar), Hørkræmmer Søberg (36 Aar), afsk. Regimentschirurg Schmidt, Enkefrue Munthe, Fr. Angolin; Alle i Khvn. Michael Beyersdorff 180 Aar) i Helsingøer. Niels Hansen (20 Aar gl.) af Assens (død paa Frederiks Hospital i Khvn.). Cancelliraad Westeengaard i Colding. Gjæstgiver Rasmus Nielsen, Eier af Jndslev Kro ved Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Reisende. Med Færgefart, fra Aarhuus til Kallundborg: Studenterne Fr. og N. Juel, Veiopsynsmand Bonnemann med Kone og 3 Børn, Jfr. B. Thybo, Cand. theol. Marzetta, Studios. theol. Fr. Bruun, Kobber handler Melchior, Stud. art. J. Kjellerup, Toldbetjent S. Hansen, Cand. chirurg. M. P. Friis, Jfr. C. Hylting, Brændeviinsbrænder Scholdborg, Farver From.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Bekjendtgjørelser. Paa Raadstuen er tilligemed Skatteligningen for 1843 henlagt til Eftersyn : Sammenligning imellem Grund= og Nærings=Skatten i Aarene 1842 og 18432, hvoraf Enhver strax vil kunne erfare, hvormeget han nyder i Godtgjørelse for Græsningsretten. Aarhuus Kæmnercontoir, den 3die Januar 1843. Nielsen. Gaard Af 495, i ny Smedegade her i Byen, stillet til Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes i selve Gaarden Mandagen den 30te Januar 1843, om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Gaard er i Brandkassen forsikkret for 1510 Rbd. Sølv og bestaaende af et grundmuret Forhuus paa 9 Fag, et Baghuus paa 9 Fag og et Halvtag paa 6 Fag, Alt 1 Etage, tilligemed Gaardsrum og Have samt en Jordlod i Marken af Hartkorn 2 Fdk. 1 1/2 Alb. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, der 29de Decbr. 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Efter Reqvisition af Skomagermester P. P. Liisberg, foretages Auction Onsdagen den 18de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over det ham tilhørende Sted Ms 234 paa Graven, der er bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, indrettet til 2 Værelser og Kjøkken, 3 Fag Halvtagsbygning, Gaards- og Haveplads. Auctionen afholdes i den sælgende Eiendom, og ere Conditionerne samt Adkomstdocumenterne forinden til Eftersyn hos Procurator Brendstrup, og Eiendommen forevises af Eieren. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de Januar 1843. Efter Constitution C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Da det ved Auctionen den 5te d. M. gjorte Bud paa den Kjøbmand Knud Monbergs Opbudsbo tilhørende Gaard Ma 59 paa Søndergade her i Byen, er bleven forkastet, bliver bemeldte forhen i denne Tidende beskrevne Gaard, ifølge Opbudscommissairernes Forlangende, stillet til Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes i selve Gaarden Fredagen den 20de Januar 1843 om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Det bemærkes, at det i Gaarden indrettede Damp brænderi med Tilbehør ligeledes samme Dag bortsælges ved Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens den 29de Decbr. 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
De som maatte have Møddinger liggende oppe ved den vestre Ende af Galgebakken og paa den nordre Side af Veien fra Studsgadsport til bemeldte Bakke, advares om, at bortføre samme inden Januar Maaneds Udgang 1843, for at Vedkommende kan tage deres der ved Udskiftningen udlagte Jorder ibrug, da Møddingerne ellers ville vorde bortsolgte til Jndtægt for Markkassen. Aarhuus, den 27de Decbr. 1842. Markdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Efter Begjæring af Hr. Provst Stabell bliver afholdt Auction paa Hads & Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 18de Febr. d. A., Middag Kl. 12, over Bortforpagtningen af Ormslev Præstegaards Avling, efter saadanne Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen og forinden henligge til Efterretning for Liebhaverne hos Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus og i Ormslev Præstegaard. Hads Ening Herreders Contoir, den 3die Jan. 1843. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver den afg. Billard vært Jørgensens Stervbo tilh. Gaard Matr. Ms 381 paa Vestergrave her i Byen, bestaaende af et 8 Fags 1 Etage Forhuus med 2 Fag Port, et Sidehuus, et Tværhuus samt 2de Halvtag med tilliggende Gaardsplads og Grund, samt de i Gaarden værende 4 Kakkelovne og 1 Kobber Grubekjedel, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te Januar 1843, hver Dags Mandagen den 13de Februar 1843, og Eftermiddag Mandagen den 27de f. M. Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus; men 3die Auction i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Panthavernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers Auctionscontoir, den 15de Decbr. 1832. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Kjøbmand Nicolai Offer Lauritzen forhen tilhørende, men nu af Kjøbmand Offer Amal Preuthun eiende Gaard N 22 paa Søndergade her i Byen med Jorlod, stillet til Bortsalg ved 3 Auctionere der afholdes: Mandagen den 6te Februar 1843, Mandagen den 20de Februar f. A., og Mandagen den 6te Marts f. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i selve Gaarden, der i Brandkassen er forsikkret for 6340 Rbd. Sølv og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 11 Fag 2 Etager, med grundmuret Forside og Kjælder, et nyt Sidehuus paa 13 Fag 2 Etager af massiv Grundmuur og Kjælder paa 7 Fag, 4 Baghuse paa ialt 20 Fag, samt 36 Fag Halvtag, tilligemed rummelig Gaardsplads og Have samt en Jordlod i Marken af Hartkorn 1 Fdk. 3/4 Alb. Gaarden har en for Handel og anden Næringsdrift særdeles fordeelagtig Beliggenhed og Bygningerne ere vel vedligeholdte. Dette bekjendtgjøres herved, i Henhold til Pl. af 22de April 1817, til Efterretning for alle Vedkommende. Horsens, den 23de Decbr. 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst ved Under- og Overretten, ere Creditorer i Boet efter afgangne Billardvært Andreas Jørgensen og efterlevende Hustru Pouline Jørgensen, Randers, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, i Overeensstemmelse mod Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ved samme Leilighed indkaldes den Afdødes Arvinger med anordningsmæssigt Varsel til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Skiftet. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 24de Januar, 28de Februar og 28de Marts 1843, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 15de Decbr. 1842. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
En Gaard, beliggende paa en af Aarhuus Byes Hovedgader, kan faaes tilkjøbs; i Mangel deraf tilleie til Paaske Flyttetid. Man melder sig i en forseglet Billet, mrk. 4, paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Jfølge tagen Bestemmelse i Kjøbmand N. H. Steg manns Fallitbo, bliver det bemeldte Bo tilhørende, i Gaarden Ns 59 paa Søndergade her i Byen opførte, og efter nyeste Construction indrettede Dampbrænderi med tilhørende Kjedler, Rør, Kar, Tønder, Ankere og øvrige Redskaber samt Maltkolle, stillet til Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes Fredagen den 20de Januar 1843, om Formiddagen Kl. 11. Auctionen afholdes i Gaarden 9s 59, hvilken ligeledes samme Dag vil blive stillet til Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Horsens, den 29de Decbr. 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
De saa meget efterspurgte, hermetisk henkogte Levnetsmidler, saasom Ryper, Hjerper, Urhøns, forskjellige steier, Hummer, Østers, Tomater, grønne Ærter, Apricoser, Jordbær, Kirsebær m. m. ere nu arriverede i friske og gode Varer. Endvidere faaes ægte Serepta=Sennop og alle til Colonialhandel henhørende Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Smukke Ride- og Kjørepidske i stort Udvalg og til billige Priser ere ligeledes i disse Dage arriverede. Stearin, og bedste tydske Talglys faaes i forskjellige Størrelser til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Extra godt Kieler=Øl faaes velproppet til 6 Flasken, og 12 Flasker samlede for 3 a 8 sk. Af Fajance føres et betydeligt Udvalg. Horsens, den 8de Jan. 1843. H. C. Finele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Jfølge Begjæring af Opbudscommissairerne i Kjøbmand K. Monbergs Bo, bliver den Boet tilhørende Paa Middelgade Nr. 85 er førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilleie, 2 gibsede Værelser med Kammer, Spisekammer og Kjøkken samt Loftsrum med øvrige Beqvemmeligheder; man henvender sig til J. M. Baastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-12
No G. den 17 4 Januar. Torsdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. 4 Singrist. Redigeres af 8 s. Eingrist, Cand. phi¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-12
Fædrelandet. Tirsdagen den 10de Januar (i Forgaars) var det Hs. Kongl. H. Kronprindsessens Fødselsdag, der var bestemt at skulle høitideligholdes med et stort Bal paa Christiansborg Slot. Det kgl. Theater vilde celebrere den med Opførelsen af den nye nationale Ballet Erik Menved". Jmidlertid var det usikkert om nogen af disse Festligheder vilde finde Sted, da Hs. K. H. Kronprindsen i nogle Dage har været syg og Kronprindsessen heller ikke befinder sig vel. – Hs. Excell. Statsminister Stemann har igjen faaet et Tilbagefald, der atter har nødt ham til at holde sig hjemme og afbryde sine Embedsforretninger. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-12
Hs. Maj. Kongen har sluttet et Mageskifte med Storhertugen af Oldenburg om en heel Deel Byer, Landstrækninger og Jndbyggere. Paa begge Sider ere bemeldte Byer og Egne indtraadte med den 1ste Januar 1843 under deres nye Landsherre, som de fra denne Dag af have at ansee som deres eneste, retmæssige Souverain. Hs. Maj. Kongen har under 17de Decbr. udstedt tvende Proclamationer, en til de aftraadte og en til de overtagne Beboere. "Det kongelige Ord, som i saa høi en Grad har enthusiasmeret "Schleswig-Holsteinerne" (see No. 1 og 3), formenes i flere danske Blade at være den nu i Stændertidenden kundgjorte Meddel. af Commissarius: "Det er Hs. Majestæts Villie, hverken at gjøre Slesvig tydsk eller dansk men at vedligeholde det som Hertugdom met Slesvig. Under 23de f. M. har Hs. Maj. behaget allern. at resolvere angaaende Apothekerprivilegier saaledes: "Uagtet disse, udenfor de enkelte Tilfælde, i hvilke de ere blevne forundte som reelle, maae ansees som personlige, saa ville Vi dog tilstede, at det i Henseende til de allerede existerende Apotheker, der tidligere have været Gjenstand for Overdragelse, maa have sit Forblivende ved den hidtil fulgte Fremgangsmaade, i hvis Følge Kjøberne af slige Apotheker tillige kunne forvente allernaadigst Sanction paa Privilegiets Erhvervelse, naar de paa en fuldkommen tilfredsstillende Maade godtgjøre, at de ere i Besiddelse af den til Apothekets Drift fornødne Duelighed; men ligesom det er en Selvfølge, at der ved Medicinaltaxtens Bestemmelse ikke bør tages Hensyn til, at ældre Apothekere have tilkjøbt sig Rettigheden til at drive Næringen, saaledes skal heller intet ældre eller nyere Apothekerprivilegium være hinderligt i at bevilge flere nye Apothekers Anlæg, hvor det Offentliges Tarv maatte gjøre Saadant tilraadeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-12
Hvad saadanne nye Apotheker angaaer, ville Vi som almindelig Regel have fastsat, at det i Privilegiet udtrykkeligt skal udtales, at Rettigheden til Apothekets Drift kun gjælder for Besidderens Person, saa at der til Privilegiet, naar han enten i levende Live fratræder sin Næring eller ved Døden afgaaer, vilblive aabnet en fri Concurrence af Alle, som besidde de til Erhvervelsen fornødne Egenskaber, uden at den nye Privilegiehaver bliver pligtig at kjøbe Apotheker bygningen, Jnventariet eller Varerne af Formanden eller dennes Bo. Hvorvidt slige Apothekeres Enker kunne tilstedes at fortsætte Næringen, under den i Forordningen af 4de Decbr. 1672 § 12 foreskrevne Betingelse, forbeholde Vi Os i mødende Tilfælde nærmere at bestemme. Professor Clausen har i det sidste N af "Dansk Ugeskrift atter gjendrevet den af flere Stænderdeputerede og Journaler i Hertugdømmerne ofte gjentagne Paastand, at der skulde existere en dansk Propaganda, hvis Formaal skulde være aldeles at danisere Slesvig og indlemme det i Kongeriget. Han opfordrer Vedkommende til at bevise et sligt Selskabs Tilværelse, saavelsom og Alle, hvem den danske Nationalitet er dyrebar, at danne en Conservande for dansk Sprog og Nationalitet i Slesvig.