Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-01-23
J Berl. Tid, for i Mandags læses følgende Avertissement: Den 20 Januar. Bøn til mine Forældre. Jeg er født paa den Kongelige Fødselstiftelse 1831 den 20 Januar, døbt den 25 Januar 1831 og kaldet Alexander Johan. Derfra blev jeg sendt ud paa Frederiksborg Amt, hvor jeg forblev til jeg var 5 1/2 Aar. Da mine Pleieforældre døde, blev jeg taget derfra og sendt til Kjøbenhavn, hvor jeg er opdragen af menneskekjærlige Folk til mit 14de Aar. Disse lade mig ligeledes confirmere til Paaske og siden tager jeg til Søes. Stolende paa Moderkjærligheden hos Den, som har baaren mig under sit Hjerte og født og udsat mig i Verden, bønfalder jeg om, hvis hun endnu er i Live og erindrer sig den 20 Januar, at hun vilde opgive mig det i en billet, aflagt paa dette Blads Contoir, mærket A. J. No. 85, eller, dersom hun eller min Fader ønskede at see mig, da kan dette ogsaa skee hvorsomhelst. J Mandags Aftes afbrændte Staldlængen paa Gaarden Gyldenholm ved Slagelse. Frederiksborg Amtstid, lover sig de bedste Resultater af det nye Extrapoliti i Frederiksborg og Kronborg Birker, men bemærker: "Folk herude ville da om føie Tid igjen faae Nattero, det er at sige, naar Arrestforvarerne tillige ville lægge sig efter, at holde paa Arrestanterne i Stedet for som her i Hillerød at holde aabent Værtshuus. Forleden Nat krøb 3 Personer ud herfra og ikke af de mindst farlige. Mordsagen paa Lilleeng. (Fortsættelse, see denne Avis af 9ds.) Gierningsmændene til Forbrydelsen - hedder det fremdeles i Aalborg A. - bleve ikke opdagede ved de foreløbige Forhører, men Mistanke, i denne Henseende faldt dog strax paa den fraværende Forpagter, N. C. Christensen, der efter hans Hjemkomst den 2 Septbr. blev arresteret den 3 f. M., saavelsom hans Tjenestepige og den Myrdedes Kjæreste samt en 4de Person, og hvem det blev forklaret, at have brugt Undsigelsesord imod den Afdøde, men hvilke 3de sidstnævnte Personer dog som brødefrie senere bleve løsladte. Ved flere derefter optagne Forhører var imidlertid ingen Oplysning at erholde om, af hvem dette Mord var begaaet, forinden den 17 Septbr., da Arrestanten Niels Chr. Christensen ved Forhør afgav Tilstaaelse om, at en Broder af ham, den medtiltalte Jens Christensen, havde forøvet Samme ved at slaae den Myrdede ihjel med et Langjern til en Plov Natten til Onsdagen den 18 August, og at han (Niels Christensen) havde været tilstede da dette skete. Bemeldte Jens Christensen, der blev antruffen og anholdt i Ormholt Mølle i Vendsyssel, tilstod derpaa i det andet Forhør, den 19 Septbr., at have udført Forbrydelsen, og efter dette og de senere afholdte Forhører have de Tiltalte derom aflagt følgende detaillerede Bekjendelse: Niels Chr. Christensen havde nemlig allerede i Efteraaret 1843 talt med tiltalte Jens Christensen, som dengang opholdt sig paa Kringelhede i Vendsyssel, om, at han var bange for Jens Christensen - den nu Afdøde som allerede den Tid boede paa Lilleeng, fordi han havde truet med at ville slaae ham (Niels Christensen) og denne ikke kunde blive skilt ved Jens Christensen paa Grund af, at han skyldte ham nogle Penge, som han ikke kunde tilbagebetale, hvisaarsag Niels Christian yttrede, at Jens Christensen ikke var bedre værd end at han skulde slaaes ihiel, og opfordrede Broderen til at være sig behjelpelig med at give ham et godt Lag, hvorved han antog var meent, at skille Jens Christensen ved Livet, hvilket Niels Christian imidlertid ikke har villet skulde forstaaes saaledes, men han antog, at naar Jens Christensen fik et godt Lag, dette skulde have hjulpet paa ham. Da Jens Christensen derefter ligeledes kom til at opholde sig paa Lilleeng fra i Efteraaret 1843 til ved Paasketid 1844, var saavel han som Broderen, Niels Christian, ofte i Uenighed med Jens Christensen, der, som det paastaaes, flere Gange truede dem baade med Hug og paa Livet, og naar de derfor vare vrede paa ham, blev det omtalt imellem dem, at han ikke var bedre værd end at han skulde slaaes ihiel, og Niels Christian anmodede Jens Christensen om at være sig behjelpelig dermed, da de saa kunde deele hans Penge, hvoraf det var dem Begge bekjendt at han havde endeel. - Der kom imidlertid ingen bestemt Aftale istand derom, hverken i Vinter eller den Gang Jens Christensen til Paaske reiste fra Lilleeng, men imod Slutningen af Julii Maaned da kom Niels Chr. Christensen til Kringelhede i Vendsyssel, hvor Jens Christensen igjen var i Arbeide, og beklagede sig da atter over Jens Christensens Trudsler imod ham og paa hans Anmodning og Forslag lovede Tiltalte Jens Christensen da at komme til Lilleeng for at hjelpe til at slaae Jens Christensen ihiel, dog uden at Nogen maatte see ham, men han skulde skjule sig i noget Hø i Tørvehuset. ved Lilleeng og passe paa at give Niels Christensen tilkjende, naar han var kommen dertil, for at de saa kunde aftale, hvorledes Drabet skulde udføres den følgende Nat. (Sluttes.)