Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Af Denmark delinested, or scetches of the present state of that country, illustrated with Portraits, views and other engravings from drawings by eminent danish artists er nu 2den Deel, trykt med samme Zirlighed som første Deel i Edinburgh, i disse Dage kommet hertil. Hr. Feldborg har valgt til Motto af Ivanboe; "Jeg er en Ven af mit Fædreneland og mit Fædrelands Venner, og ingen Upartisk vil nægte, at Bogen heel igjennem vidner om Sandheden af denne Forsikkring. Overalt søger Forfatteren at fremdrage, hvad der kan bidrage tilat forherlige Fædrenelandets Glands og befæste dets Hæder i Udlændingens Øine. J denne Deel sysselsætter han sig med Skildringen af Nord-Sjælland. Han vandrer med Læserne gjennem Jægerspriis, Frederikssund, Slangerup, Bloustrød, Overød, Sorgenfri, Frederiksdal, Charlottenlund. Alle hans Skildringer ere aabenbart beregnede paa det engelske Publicums Tarv, derfor opholder han sig ogsaa meest ved Gjenstande og Personer, som kunne interessere dette meest. Ved at omtale Mindemærkerne i Jægerspris leverer han korte Levnetsomstændigheder, af Hans Egede, Tycho Brahe, Griffenfeld, Ole Rømer, Tordenskjold, Daniel Rantzau, Holberg, og faaer derved Leilighed til at udvikle disse store Mænds udødelige Fortjenester. Ved at berøre Hans Egede, anfører han af en Recension over Hans Egede Saaby's Dagbog i Grønland, indført i Quarterly Review, Januari 1818, følgende for vore Missionairer saa hædrende Yttringer: "Naar Verdenskortet udspredes for Scandinaven, saa kan han med en billig Nationalstolthed pege paa Grønlands golde Kyster. Uden at den mindste verdslige Fordeel har nogen Indflydelse paa dem, forlade de danske Missionairer alle det selskabelige Livs Behageligheder – ja, selv Solens velsignede Lys, og, understøttet af en urokkelig, men dog maadeholden Jver, blive deres Arbeider Munterhedens Kald, og Dydens Syssel opfylder dem midt i deres Trængsler med Held og Tilfredshed." – J Anledning af Rasmus Bartholin anfører Forfatteren følgende af Edinburgh Encyclopædig, by Dr. Brewster, der vidner om, i hvilken Høiagtelse denne vor store Landsmand staaer i hos Fremmede. Blandt denne Tidsalders (1669) Opdagelser, siger Encyclopædien, gives ingen i sig selv mærkværdigere eller i sine Følger vigtigere end den af den dobbelte Refraction (Brydning af Lyset), som blev gjort ved Rasmus Bartholin. Da han af adskillige danske Kjøbmænd, der besøgte Island, havde faaet en Crystalsteen, der lignede et rohmbisk Prisma, som, da den blev brukket i smaa Stykker, beholdt samme Figur, og siden, efter det Land, den var fra, blev kaldet islandsk Crystal, gjorde han mange optiske og chemiske Experimenter dermed og opdagede, at den besad den mærkværdige Egenskab af en dobbelt Brydning. Han fandt, at een af disse Brydninger, hvis Inder var 1667, blev bevirket, efter Snellius's Lov, der er fælles for alle transparente faste og flydende Legemer; medens den frembringes i Følge en overordentlig Lov, der ikke forhen er blevet iagttaget af nogen Philosoph. En Efterretning om denne Opdagelse bekjendtgjorde vor Forfatter i Kjøbenhavn, Aar 1669, under Titel af: Experiments Crystalli Islandici Disediaclastici quibus mira et insolita refractio detegitur, og han meddeelte siden en Underretning derom, i et Brev til Dr. Oldenburg, der blev aftrykt i Philosophical Trans actions. No. 67." – Et lignende hædrende Vidnesbyrd om Ole Rømer anføres efter samme Encyclopædie. Een af de største optiske og astronomiske Opdagelser i det syttende Aarhundrede var den om Lysets successive Forplantelse og den Hurtighed, hvormed det bevæger sig i bestemte Rum. Denne interessante Opdagelse, der var een af de bedste Resultater af Teleskopens Opfindelse, blev gjort af den danske Astronom Ole Rømer. Galileo, og efter ham Academiet del Cimento, havde forgjeves forsøgt at maale Hurtigheden af dette Element. Ved at undersøge adskillige besynderlige Uligheder i Formørkelsen af Jupitermaanerne, den 9 Nov. 1676, sluttede Cassini og Rømer, at det beroede paa Jupiters Afstand fra Jorden, og at det var nødvendigt, for at kunne forklare det, at antage, at Lyset behøvede ti til elleve Minutter til at gjennemkrydse Jordens Bane. Cassini, der synes først at være faldet paa denne hypothetiske Mening, forlod den snart igien; men Sætningen blev kjekt forsvaret af Rømer, som det omsider lykkedes, til alle Philosophers Tilfredshed, at bevise, at Lyset farer gjennem Jordkredsens Diameter, eller omtrent 190 Mill. (engelske Mile, i elleve Minutter." – Uagtet disse Opdagelser. ere noksom bekiendte blandt alle Videnskabsyndere, saa er det dog altid interessant, at det bringes de Britter, der ofte see med et saa haanligt Blik ned paa alt Fremmed, i Erindring, at adskillige af de største Opdagelser i Videnskabernes Rige skyldes danske Mænds Grandskninger. - Den Forfatter, som Hr. Feldborg opholder sig længst ved, er Holberg; men naar det (S. 73), efter Eichhorn, hedder: "Niels Klim var oprindeligen skrevet paa Latin, hvilket, da de Herrer, som Opsynet over de danske Muser var betroet, ikke tilstrækkeligen forstode, sandsynligviis betryggede Holberg mod Forfølgelse, da er det en Feiltagelse af den tydske Forfatter; thi at Niels Klim nær var blevet confisqueret, sees af Grams egenhændige Brev, indrykket i Journal for Politik, Natur- og Menneskekundskab, 1810. 11. Det er desuden bekjendt, at Holbergs Hovedforfølgere forstode bedre Latin end Dansk. - Dette Hefte er prydet med 8 delige Prospecter af Søllerød, Ny mølle, Brede, Eremitagen, Sorgenfri, Frederiksdal, Bagsværd Sø, Gjentofte, og Portraitet af Søhelten Tordenskjold. Sproget er, som man altid er vant til hos Hr. F., særdeles correct. Sjeldent er Anmelderen stødt paa Udtryk som (S. 68) the Learmed Doctor.