JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-05-07
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 30te April og ved Siellands Landsting den 2den Maji derefter, ere Creditorerne i afg. Anna Cathrina Jensdatter Steer og forhen afdøde Mand forrige Over=Mester Peder Frantzen Steers fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise de res Fordringer; saa ere og Arvingerne, særdeles de efter den afdøde Mand, med lovlig Varsel indkaldede at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres Haver nogen noget at fordre udi afg. Jacob Tofte, Lieutenant i Søe-Etaten, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel, at melde sig, og legitimere deres Arve=Ret, samt lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Neapolis, den 10de April. Marqvis del Gallo, som er bestemt til Minister ved det Wienske Hof, har den 4de hujus tiltraadt Reisen derhen. Dersom han ikke finder Keiseren i Wien, har han Ordre, at Reise efter Hs. Majestæt, hvor Høystsamme end maatte opholde sig. Det nye Krigskib, Parthenope, paa 74 Kanoner, og Corvetten, la Stabia, ere efter 6 Maaneders Krydstog, hvori de have udstaaet megen Storm, ganske ubeskadiget ankomne hertil igien. Krigskibet, St. Giovacchino, 3 Fregatter og Corvetten Flora blive i nærværende Tid udrustede, og skulle siden løbe ud for at beskytte Handelen. Paa de her værende Verfter arbeides der uophørlig paa endeel nye Krigsskibe.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Marseille, den 12te April. Man har paa nogen Tiid begyndt med at iagttage al muelig Qvarantain-Strenghed i Henseende til de fra Spanien kommende Skibe. Man forsikrer, at Grev Expilly, som en Fregatte overbragte til Carthagena fra Agier, hvor hans Underhandlinger have havt et maadeligt Udfald, er uagtet Pesten i Algier, gaaet i Land uden nogen Formalitet, for at reise med Posten til Madrit. Dette og andre saadanne Rygter om Spaniens liden Opmærksomhed paa et Onde, hvis blotte Tanke er saa skrækkefuld for alle andre Europæere er Aarsag til den Forsigtighed, hvormed man i den Henseende maae omgaaes Spanierne.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Rom, den 14de April. Hr. Galeppes Ankomst fra Neapolis blev for tidlig bekiendtgjort i Aviserne. J dette Øieblik gaaer igien det Rygte, at han er ankommen hertil, for at overlevere Hs. Hellighed det med Hoffet i Neapolis sluttede Concordat. Om dette er sandt eller ikke, lader sig endnu ikke sige. Nogle Breve fra Neapolis melde tvertimod, at da bemeldte Hr. Galeppi gjorde sin Opvartning hos Dronningen, i Overværelse af Gene fra Acton, samt Statssecretairen Marqvis Carraciole og Justitssecretair Mari, blev det ham sagt, at han ikke meere behøvede at opholde sig i Neapolis; thi Man vilde ikke skride til noget Forlig med den Pavelige Stoel, førend Hs. Hellighed havde bragt Sagerne med Keiseren og Storhertugen af Toscana i Rigtighed. Det Tilforladelige heri lader sig først med Tiden oplyse og bestemme. Man veed, at der i det store Kloster di Mønte Oliveto i Neapolis tilberedes Bærelser for en fornem Person. Dette giver Anledning til at troe, at det maaskee er for Paven selv; imidlertid veed man dog endnu ikke Dagen, som Hans Hellighed har berammet til at afreise til de Pontiniske Moradser, omendskiøndt Reisetøiet er allerede i Orden.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Riga, den 18de April. Da vor Handelsstad ved de nye Indretninger gandske har mistet sine Privilegier, saa have adskillige nye og anseelige Kiøbmænd søgt om Tilladelse, at begive sig bort. Nogle er det blevet afslaaet, men andre have saaet Tilladelse dertil imod 30 Procents Afgivt. Nogle Capitalister have kjøbt sig Godser i Liefland og Curland, og gandske opgivet Handelen.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
De Magistratspersoner, som have taget deres Afskeed, for di Magistraten ved den nye Stads=Indretning mistede meget af sin Anseelse, ere paa anden Maade blevne forsørgede og ansatte.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Maynz, den 27de April. For nyelig havde vi her er meget rørende Optring. Endeel unge Mennesker af den her værende Fattigstiftelse communicerede første Gang. Da denne Andagt var til Ende, lod den af bemeldte Fattigvæsen meget fortiente Hr. Directeur, og Commissair Rulffs nogle af de ældste Arbeidere og de yngste Drenge, eller rettere Børn, og de til Udstyr bestemte SarsSpindersker forene sig med disse Communicantere, førte dem til Slottet, for at forestille Churfyrsten dem, derfra; de fleste Stores Huse, og derpaa tilbage igien til Spindesahlen, hvor de fik Spise og Foræringer. Det var virkelig et smukt Syn, at see saa mange Betlere omdannede til virksomme og for Staten nyttige Mennesker, og for det meste klædte i Producterne af deres egen Fliid.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Paris, den 27de April. Efter Forlydende har Hendes Majestæt Dronningen af egen Drift opsat til en bedre Tiid den til Brussel og Spaa berammede Reise, da man imidlertid kan anvende til andet Brug de 5 a 6 Millioner, som samme vilde have medtaget. Dronningen skal, førend Stænderne kom sammen, ikke have været fuldkommen underrettet og Finantsernes sande Tilstand, og har derfore nyelig gjort den ædelmodige Erklæring: "Havde jeg vidst Finatsnernes Beskaffenhed, saa vilde jeg i Huusholdningen ved mit eget Hof have givet det første Exempel til en Reform; men jeg kunde ikke forestille mig det, eftersom man altid sendte mig 60000 Livres, naar jeg forlangte 30000.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Wien, den 28de April. Privatbreve fra Ukraine melde, at den Russiske Monark, inde har allerede begivet sig paa Reisen fra Kiøw til Cherson, og for det meste vil giøre samme til Vands paa OnieperKeiseren skal allerede den 18de hujus være ankommen til Lemberg og have begivet sig ligge til Cherson.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Prag, den 28de April. J Følge et høieste Hofdeeret af 2den hujus er det Tilfæld indtruffet, at en Geistlig, som var vidende om en undvigt Statsforbryders Opholdsted har fortiet samme blot af den Aarsag, at han ansaae det for uovereensstemmende med en Præstes Caracter, at aabenbare det. Men da er allene enhver beskikket Statstiener, men og enhver Undersaat, betragtet i hvilken Egenskab det end være maae, et forbunden til at angive en Statsforbryder, naar samme Opholdsted er ham bekiendt, saa har Hs. Keiserl. Majestæt befalet, at underrette og betyde den hele Geistlighed om at enhver Præst og Geistlig er forpligtet til at angive en Statsforbryders Opholdsted, naar samme er ham bekiendt, og paa ingen Maade at begunstige hans Fordølgelse, da saavel Staten, som adskillige enkelte Parter ere interesserte i saadanne Begivenheder. Denne allerhøieste Beslutning er derfore ei allene bleven gjort De Herrer Biskopper, men og den samtlige Geistlighed vitterlig til nøiagtig Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Berlin, den 1ste Maji. Paa det Vossiske Forlag er nyelig udkommet: Hr. Ho raad og Doctor Herz's Jndledningsgrunde til hans Forelæninger over Experimental-Physiken. Denne theoretisk og practiskelærde Hr. Forfatter har i Anledning af dette Ver havt den Lykke at faae en meget naadig og bifaldende Skrivelse fra Hs. Majestæt Kongen, der giver et nyt Beviis paa, hvor stor Understøttelse Videnskaberne og de Lærdes nyttige Arbeider, uden Hensigt til Religion, nyde af den naadigste Konge. Enhver veltænkende Patriot vil føle Glæde, ved at læse denne Skrivelse. Høilærde, Elskelige troe Undersaat! "Deres fortrinlige Talenter og Jndsigter i Experimental"Physiken have allerede for lang Tiid siden været mig bekiendte. Jeg har til alle Tider sat Priis derpaa og erkiendt "Dem for en duelig Lærer i dette Fag. Den ansøgte Tilladelse, om at tilegne mig Deres herover udgivende Lærebog, finder derfore ikke mindste Vanskelighed, og jeg inddrømmer "Dem samme hermed ret giærne. Mine Sønners Hofmester, General=Lieutenant Grev von Brühl, har sagt mig at De var villig til at give Dem en grundig Underviisning i denne ligesaa behagelige som nyttige Videnskab, og jeg an Etager Deres Tilbud med Fornøielse og Taknemmelighed. De kan giøre nærmere Aftale med bemeldte General=LieutePant, naar De vil legge Haand paa Verket, og være forvisset om, at jeg, som Deres naadige Konge, vil med Kongel. Hyldest erkiende den Umage, som De ved denne Underviis, ning paatager Dem.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Potsdam, den 24de April 1787. Friederich Wilhelm.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Cølln, den 4de Maji. Stænderne af Brabant have i Brüssel formelig protesteret imod alle indførende nye Indretninger. Adskillige der værende Particulairs have reclammeret deres personlige Eiendom og Frihed; Adelen har i disse Forestillinger stemmet i med og Stænderne have vendt sig til Generalgouvernantinden, Hs. Kongel. Høihed, som og har givet det forønskte Svar At den Nederlandske Constitution skulde blive uforandret og alting paa den gamle Fod, undtagen Justitsforvaltningen, hvori der maatte giøres de nødvendige Forandringer.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Haag, den 5te Maji. Jmedens Petrioterne ruste sig til at indsætte deres nye Raadsherrer i Amsterdam, og afsætte de Herrer Bedel og Deet fra deres Embeder som Borgemestere, have alle i Provindsen Geldern liggende Regimenter faaet Ordre til at giøre sig marschfærdige; Garnisonen i Nimmegen bliver skarp erer, ceret, og de i Provindsen Utrecht cantonerende Tropper ere ligeledes marchfærdige. Disse Foranstaltninger have sat de nye Raadsherrer i Utrecht i største Bestyrtelse, og bevæget dem til at sende Deputerte til alle Ender og Kandter, for at faae Hielpebrødre. Den nye Raadsherre Jwoy, som er ankom men hertil fra Utrecht, forsikrer, at Arvestatholderen har ladet Bønderne i Geldern tilsige, at de skulde holde deres Heste paa Stalden, for at kunne bruges til Kanonernes Bortførelse. Jwoy har forlangt af de her væren de Patrioter Auxiliair=Borgere, og disse have bevilget ham 50; men af samme ville ikkun 3 marcherre, saasom de frygte for, at der vil blive Alvor af i Utrecht. I Gaar har de Hollandske Staters Pluralitet suspenderes adskillige Commandeurer ved General Ryssels Cordon, fordi de ikke have villet adlyde bemeldte Generals Ordre, at marchere ind i Provindsen Utrecht, men holdt sig Stadsraadets og Generalstaternes befaling efterretlig. Denne Sag er høist betænkelig, og kan et give Anledning til en anbenbar Uenighed imellem Generalstaterne og den Hollandske Pluralitet. - Tildragelser af største Vigtighed kan forventes.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Helsingøer, den 11te Maji. Den 8de hujus var Vinden S. V. med godt og stille Veir, og ankom samme Dag 28 Skibe. Den 9de og 10de var Vinden O. S. O., og ankom i disse 2de Dage 105 Skibe fra Østersøen. J Dag er Vinden O. med godt og stille Veir, og ved Postens Afgang vare 10 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Den 8de Maji om Eftermiddagen blev 6 Milepælen opreist lidet uden for Helsingøer ved den nye Kongevei. Som det var den allerførste Milepæl, der er bleven opreist med C. VII. og Krone over, blev ved samme Leilighed fra den Kongelige privilegerede Skydebane affyret 27 Kanonskud, efter Vognmester Peter Sjøstedts Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Kiøbenhavn, den 11te Maji. Den 13de April d. A. er den personelle Capellan Hr. Arnold Meyer allernaadigst beskikket til residerende Capellan for Lindaas Præstegield i Bergens Stift; Student Loren Bynch ligesaa til Sognepræst paa Anholt; Student Søren Bagge ligeledes at være adjungerende og succederende Sognepræst for Onsted og Taaning Menigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Den 27de ejusdem er den residerende Capellan Hr. Andreas Lyman ligesaa beskikket til Sognepræst til St. Mortens Kirke i Nestved.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Fra Stadens Raadstue er den 9de Maji d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det, i Følge Skrivelse til Magistraten af 5te i denne Maaned fra det Kgl. Vestindisk Guineiske=Rente= og General=Toldkammer allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt under 25de i forrige Maaned at tillade: At Staver, Nagler, Eeger, Hiulfæld, og andre lige uforarbeidede Vare af Eeg, maae ligesom al anden Eegelast frie for Told til Danmark og Norge, indpassere.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Til det Asiatiske Compagnie er med seneste Post indløben den behagelige Tidende, at dets Skib, Disco kaldet, ført af Capitain J. C. Køhn, i Januarii sidstleden var ankom men til Cap, og agtede om faa Dage, efter indtagne Forfriskninger, at fortsætte Reisen videre hiemad.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Den 2den Maji var en Candidat til latinsk Examen Juridicum, som erholdt Characteren Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Den 9de og 10de hujus indkom Capit. Jan Riverts af Helsingøer fra Bourdeaux med Viin, Brændeviin og Stykgods; Skibet Prinds Friderich, som føres af Lieutenant Andr. Grove, fra Bourdeaux med Kaffebønner for den K. Vestindiske Handel; Capit. John Leven fra Skotland med Steenkul, og udgik Snoven Finmarken, som føres af Skip ver Pet. Jespersen Lassen, til Jsland, og Huqverten Neptunus af Skipper Casper N. Castrup til Finmarken med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Død. Helsingøer den 9de Maji Kiøbmand Erik Willads Lycke, 65 Aar; har været Formand for Byens 16 Mænd over 20 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Vexel=Cours, den 8de Maji. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 95 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 136 1/4 14 Dages Sigt 137 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 133. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 134. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140 1/2 14 Dages Sigt 141 1/2
Berlingske Tidende, 1787-05-11
AVERTISSEENTS. Hos Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66, ere følgende ) nyelig udkomne Skrifter tilkiøbs: 1) Betængninger til Prøvelse om muelige Forbedringer i Bondestandens Vilkaar uden Fornærmelse for Proprietairen, fremsatte af F. L. Thanch, Sognepræst i Skielskiør, for 16 s. indheftet 20 sk. 2) Jagttagelser over Orienten, uddragne af J. J. Biørn staals Breve paa hans Reise, især hvad som kan tiene til videre Besvarelse af de Michaeliske Spørgsmaale, ved Jørgen Stanning, Sognepræst i Marieboe, 3 Mk. paa Tryk og 4 Mk. paa Skripapiir. Sammesteds faaes og de forhen udgivne Jagttagelser over Egypten og Arabien, uddragne af Hormars, Niebuhre og Forskaals Reysebeskrivelser, for 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapiir. Prisen for det hele Værk er altsaa 1 Rdlr. 1 Mk. paa Trykp. 1 Rdlr. 3 Mk. Skrivp. 3) Om Tiendeydelse og dens muelige Forandring, til Præsteskabet i Nørvangs Herred, af Professor L. Smith, Sognepræst i Weile, 68, heftet 8 s. 4) Den i Sandhed ærværdige Alderdom, forestillet ved Oberst G. Christ. Krabbes Jordefær den 12 Febr. 1787 i Weile Kirke, af Prof. L. Smith, 6 s. Forsøg til at udvikle faste Begreb om Arbeide og Handel, 2 som Midlerne til Velstands Befordring, samt om Penge og Formue; Mynt; Banker, og den i Altona oprettede Bank, foranlediget ved adskillige udkomne Skrifter, angaaende den under 8 Nov. f. A. approberede Plan, til Myntens Forandring i Hertugdommene, og en Bank Oprettelse i Altona; af Etatsraad og Finantz=Deputere, J. Boega - faaes tilkjøbs for 2 Mk. paa Trykpap. og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir hos Bogtrykker Simmelkiær, paa Addresse=Contoiret i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Je respective Venner, som have paataget sig saavel her i Staden, som i Jylland og Norge, at befordre Supscriptionsplanene til den af Secretair og Tolder Olavius udgivende Beskrivelse over Schagens Kiøbstæd, ombedes tienstlig, at indsende dem til Bogtrykker Hr. J. R. Thiele, boende i store Helliggeistes stræde No. 150, jo før jo heller, da Bogen er næsten færdig, Oplaget lidet, og Subscribenterne først bør bekomme det, de have havt den Godhed at tegne dem for.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
J Profts Boghandling paa Børsen No. 11. 12 og 13 er nyelig udkommen Samling af Klub=Sange, hefter en Danske Geographie for enhver, især for Ungdommen Thar nu forladt Pressen. Mine Herrer Subscribenter ville behage, jo før jo heller at lade afvente samme hos mig, Formiddag fra Klokken 8 til 11, og Eftermiddag fra 2 til 4, imod Qviterings Jmodtagelse. Ogsaa er samme nu at faae hos mig for 9 Mk. begge Deele paa Trykpapiir for det hele øvrige ærede Publikum, som ikke har subscriberet derpaa. Den første Deel indbefatter Europa, og den anden Deel Asia, Afrika og Amerika Værket er complet, over 2 Alphabeter stærk, og kan bruges saavel privat af enhver, som ogsaa offentlig ved Ungdommen Underviisning i Skolen med Nytte. Vore Kongelige Danske Lande, saavel i som uden for Europa, ere beskrevne udførligere end fremmede Lande, paa det at vi kunde lære især ret at kiende vort elskede Fædreneland, hvilket udgiør allene over 12 Ark Disse maa man ikke ansee som en blot Oversættelse af den tydske Øriginal; men de ere paa nye blevne omarbeidede efter de bedste danske og tydske Skribenter, og efter de mig meddeelte Manuscripter af lærde Mænd og Velyndere her i Staden, hvilke jeg aflegger tilsammen hermed offentlig min erkiendtligste Taksigelse. Historien, den politiske og geistlige Forfatning er forbundet ved Dannemark a. med Geographien, og om Handelen, Landsprodukterne, Manufakturer og Fabriker i Dannemark handles udførlig, og en speciel Fortegnelse over samme tilføies den først Deel bag Registeret. De øvrige Kongeriger og Lande ere i dette Skrivt ligeledes beskrevne efter en rigtig og tydelig Plan paa følgende Maade: 1) Under hvilken Grad af Længden og Bredende ligge; 2) de fornemste Floder; 3) deres Størrelse; 4) deres Deele, deres Landskaber og fornemste Stæder med udførlige og tydelige Anmerkninger; 5) Antallet paa Jndvaanerne i ethver Rige, Provints og Bye, hvor man har kunne have Efterretning derom; 6) deres Regierings Forfatning; 7) deres Krigsmagt, til Lands og Vands; 8) deres Religion; 9) deres fornemste Landsprodukter, Handelen, Manufakturer, Fabriker, og tilsidst 10) Beskrivelse over Regieringens Vaaben. - Af de tydske Udgaver ere ogsaa Exemplarer at bekomme hos mig. Kiøbenhavn, den 5te Maji 1787. J. Kloppenburg, logerende paa den tydske Frederichs Kirkegaard hos Overgraver Brodersen.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Hos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekommes 1 Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardens ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Haus de HofmaForfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Koret Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrive for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bikube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges nillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærre, og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prispecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten moder eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Jos Brødrene Bering i Pilestrædet Nr. 33 er trykt og i Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur 600 berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiratet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Efgeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Bist Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Em det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21 April, for 6 s. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter De Elskelige Jacob Bang, Vores Justitsraad og Amtsforvalte over Odense, Dalum, St. Knuds og Ruggaards Amier med Frige Exccutores Testamenti efter afg. Kiøbmand Søren Møller, at Vor Kiøbstæd Odense, deres herom anerunderdanige giørte Ansøgning og Begiering, aaernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Fyenske Aviser, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae med Aar og DagVarsel, sub pæna præclusi & perpetuilentil indtalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter forbenævnte afg. Søren Møller, dermed at fremkomme, og saa dan deres havende Krav for dem, som Excecutores Testaamentii, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og "være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Over=Ret. hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig "allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 20de April 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. No. 2. Allerunderdanign læst inden Odense Byetings=Ret Mandagen den 23de April 1787. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J G. Wandeler. Nr. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 25de April 1787. L. M. Bendz. H. Dreier. Saa og behørig protocolleret, testerer. Wandeler.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, og det derefter i Følge Forordningen af 29de April 1785 erholdte Commissorium af 27de April d. A., bliver herved med Aar og Dags Varsel suk pæne præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Kiøbmand Søren Møller, til for os, som Excecutores Testammenti og beskikkede Skifte=Commissarier, at anmelde deres havende Krav inden den bestemte Tids Forløb, da enhver efter deres Fordringers Beskaffenhed skal vederfares hvad Ret er. Odense, den 30te April 1787. Vang. Bendz. Dreier.
Berlingske Tidende, 1787-05-11
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Hans Haagen af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, som Curator i afg. Skibs=Capitain Peder Holms Boe, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og sladt, saa og hermed bevilue og tillade, at Skifte=Commissarierne i bemelte Boe OElskrige Professor Jurie Lauritz Nørregaard og Assessor Ole Thestrup ved Proclama sub pæna præctun & perpeturulener til med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, udresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Skibs=Capitain Peter Holm, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Fortolat anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 9de Februarii 1787. Under Vort Signet, (L. S.