Københavns Adresseavis, 1767-09-09
Den Provinz Oulesser, som vi kalder Bengalen heder hos Hinduerne Jaganar, efter den Pagode Jaganar, som er sammesteds. Den bliver mestendeels beboet af Hinduerne, som ere i deres Religion lige saa phantastiske som de i Halabas, og ere 100 gange flere end Mahometanerne. De ere til største Deelen overmaade hengivne til Vellyst, skarp sindige og ramme Tyve. Deres Qvindfolk ere meget dristige og geyle, og betiener sig af alle Slags Kunstgreb til at forføre unge Mandspersoner, i Besynderlighed Udlændinger, som de lettelig kand bringe i deres Garn, efterdi de ere smukke og tillige vel klædte. Folkene lever her meget rolige og fornøyede efterdi Landet er saa frugthart. Antallet paa de Christne er over 20,000. Denne Provinz var i meget bedre Orden og Skik under de Pataniske Konger, da de regierede her og førend Mahometanerne og Mogolerne bemestrede sig den, efterdi der den Tid, i Henseende til deres Religion, saadan som den og var, befandtes en Enighed og Liighed. Erfarenheden har lært, at den Uorden som nu er, er bleven indført med Mahometismo, og at den Adskillighed i Religionen, har foraarsaget en Fordærvelse i Sæderne. Bengalen bliver af nogle Reysende holdt for at være frugtharere end Ægypten. Det forsyner mange fremmede Lande med Riis, Sukker og Sukkerværk. For en halv Krone kand man den have en Snees skiønne unge Høns, saaog billig Kiøb baade paa Ænder og Giæs. Bukke, Faare og Svine=Kiød er her i Overflødighed. Der er ikke noget Land som har saa den Overflødighed og Forraad paa Callicoe, Silke, Salpeter, Lacha, Opium, Vox og Balsam, som dette. For Fremmede er Luften det allerslemmeste. Bengalen, som paa begge Sider af Ganges Floden, strækker sig fra Kaalmahl. ud til Havet henimod 100 Mile langt, er fuld af store Canaler, hvilke ere meget beqvemme til at føre Vahre og Leynets Midler frem paa, de ere i forrige Tider med endelig Fliid og Umage afdeelte fra denne Flod, og strækker sig nu meget vidt op i Landet. Disse Canaler ere paa begge Sider besatte med Stæder og Landsbyer, som har store Marter hvor der voxer Riis, Sukker=Rør, Sesam, Mørbær og andre Træer. Dette, og den utallige Mængde baade at store og smaa Øer, som disse Canaler giøre, pryder Landet; paa en meget uforligelig Maade. Bengalen er fuld af Slotte og Stæder, deriblandt henhører Philipatan, Satigan, Pa tane, Rasan Bazar og Chatigan. Og saasom Jndianerne holder Ganges Floden for at være hellig, saa ere deres for nemste Pagoder byggede ved den samme, hvoriblandt den til Jngaar og Banarus ere de tvende fornemste. Korteligen, her triumpherer rettelig Afandsdyrkelsen. De fornenstStæder ved den vestlige Arm af Ganges, ere først Hughieller Ognii, som er en meget stærk Handelsplads. Hollænderne haver et Factorie til Chincura som ligger stæt derved, og nok foruden et andet til Barnagne, som ligger 20 Mile, bedre ned ad. Noget videre meden for igien, har Eng lænderne ogsaa et Factorie ved den Stad Kalkutta, spin kaldes Halliams Fort, og hemmod 3 Mile neden for Huuhl her de Franske et Factorie til Charnagur al Chandernaar Rassem Baar er en stor og riig Stad, som ligger næsten 1000 Mile oven for Hughii. Her haver baade Lagellændere og Hollændere deres Factorier. Tøiv Mile bedre op ligger Maksudabad eller Raah Mahl, hvilken forrige Tider drev den stærkeste Handel paa Ganges Floden førend den trakte sig derfra til Rassem Bagar, Fyrretyve eller et halvhundrede Mile Listen for Raal Mahi, ligger Mald, en stor Stad, hvor Engellænderne og Hollænderne haver deres Factorier. Den nærmeste Stad derved, hvor Prindsen af Bengalen, som altid er en af Kongelig Familie, residerer, er Patana eller Patna. Hundrede Mile videre op staaer Bannares eller Banarus, som for sin Helligheds Skyld er berømt, og er den høye Skole i Indien. Ved den østlige Arm af Ganges, som er den største, ligger Dakka eller Daak under Tropico Cancri, og denne er den største Stad i hele Bengalen, og egentlig Hoved=Staden. Den er kuns smal men strækker sig langs ned med Floden over halvfemte Miil. De fleste Huse ere kun bygde af Rør og overlagde med Jord Engellændernes og Hollændernes Huse ere bedre og stærkere. Efterdi at Ebbe og Flod gaaer lige op til Dakka, bliver Handelen derved paa dette Sted gjort meget beqvem og magelig. Halvtredsindstyve Mile bedre ned af falder denne Arm af Ganges i en af 100 Mile breed Strækning af den vestlige Munding eller Arm ved Chittagoung i Havet Denne Stad, som Portugiserne kalder Katigam eller Shatigam, er imod Østen hen den sidste i Bengalen og i den store Moguls Rige, men nu omstunder er det en meget læn dig Stad. Død fød Fridericia. Monsr. Brullo, Tredie Lectie=Hører, død den 28 Julii i hans Alders 51 Aar. Frue Oberstinde Andresen fød Stevens, Hr. Oberst Andresens Kiereste, død den 25 Augustii i sit Alders 56 Aar.