JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-10
Fredagen den 24de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen i Aarhuus afholdt offentlig Licitation over Udførelsen af efternævnte for Aaret 1844 approberede Veiarbeide, saasom: Chaussee-Arbeide paa 1590 Favne Vei over en Deel af Wiby og Marselisborg Marker; Leverance af 78 Stkr. Afviserstene samt 74 Kubikfavne harpet og renset Gruus til de forskjellige Chausseestrækninger imellem Bering Bro, Aarhuus og Skeiby Led. Opførelsen af en ny, 3 Alen lang og 9 Alen bred, Bro over Brobækken, udenfor Aarhuus Kjøbstads StudsgadsPort. Conditioner og Overslag bekjendtgjøres ved Licitationen. samt henligge fra den 15de dennes til Eftersyn i Reqvirenten Jngenieur-Capitain v. Wencks Bolig 7 paa Middelgaden i Aarhuus, samt hos Sognefogderne i Wiby- og Weilby. Hads og Ning Herreders Contoir, den 8de Novbr. 1843. Aosenstand. Greditorerne i afgangne Dragon ved det 5te DragonRegiment, Frederik Christian Steffensen Jyllands Bo indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteret Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 7de November og 5te December d. A., samt 2den Januar 1844, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 9de Octbr. 183. S. Poulsen. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
1843 No. 200. Løverdagen. den 11te November. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuu  giveidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Blandinger. Det var den 19de Septbr. at Dampskibet "Clipper, som foer paa New-Orleans, fløi i Luften, lige i det Øieblik, det vilde forlade Værftet, idet alle Kiedlerne sprang. Hele Maskinen, store Stykker af Kjedlerne, svære Bjælker a. tilligemed endeel Mennesker, fløi tilveirs. Da alle disse Gjenstande, der kastedes op i Luften ligesom Vandstraalen fra en Fontaine i forskjellige Retninger, vare komne allerhøiest, faldt de ned igjen paa Jorden, indtil en Afstand af 300 Aards fra Ulykkens Skueplads. De ulykkelige Mennesker, som havde været paa Skibet, bleve forbrændte, knuste, sønderrevne, kastede omkring til alle Sider; Nogle i Floden, Andre om i Gaderne, eller paa den anden Side af Floden. Nogle vare formeligen deelte i flere Stykker; Andre slyngedes mod Husene som Kanonkugler. Mange i Nærheden liggende Huse bleve ødelagte. Privatbreve sige, at man umuligt kan gjøre sig noget Begreb om den anrettede Ulykke. Det var et Billede paa alle menneskelige Rædsler. Skibets Besætning bestod af 43 Mand, og af Passagerer befandt der sig 15 ombord. Meget Faa bleve reddede. De Dødes Antal var 39. Af Mange er der ikke fundet allerringeste Spor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
De voldsomme Octoberstorme have foranlediget utallige Skibbrud i Middelhavet. Havnene ved flere Stæder vare bedækkede med Vrag. Fra Fyrtaarnet ved Cette saa man et nordamerikansk Skib synke, efter at det længe havde givet Nødsignaler, uden at man, oprørt som Havet var, kunde bringe det Hjælp. Ved Midnatstid blev en Deel af Jbbotsons Fabrikbygning i Scheffield for kort siden sprængt i Luften ved en i Kjælderen anlagt Helvedmaskine, et med Krudt fyldt og i begge Ender tilproppet Rør. Braget var frygteligt. Røret var lagt i Nærheden af Gasometret; Hensigten var altsaa, at sprænge samtlige Fabrikbygninger saavelsom Vaaningshuset i Luften. Men en svær, for faa Dage siden opstillet, Jern Skillevæg, forhindrede denne Ulykke, der vilde have kostet mangfoldige Menneskeliv. Nogle Dage iforveien foregik en lignende Explosion i en anden Staal fabrik. Andre Fabrikanter ere skriftligt truede med videre Mordbrænderattentater, hvis de vedblive at sysselsætte Arbeidere, som ei ere Medlemmer af Haandværkerforeningerne. Bestyrtelsen og Forbittrelsen er ubeskrivelig; Kjøbmændene og Fabrikanterne ere traadte sammen, for at raadslaae om Midler til at opdage Gierningsmændene og til i Fremtiden at forebygge slige djævelske Forbrydelser. Man besluttede eenstemmigt, at udsætte en Belønning af 1000 Pd. St. for Angiveren. Belønningen maa være saa betydelig fordi Angiveren strax maa forlade Landet, hvis han vil være sikker paa sit Liv. Jnteressen for det irske Drama's Udvikling sysselsætter for Øieblikket hele Europa. O'Connell og de Troeste af hans Tilhængere skulle nu snart fremstille sig for Assiserne; lykkes det dem, at faae Landsmænd til deres Dommere, saa er deres Frifindelse vis. Men fældes de, vil der paafølge blodige Scener; thi det irske Folk vil ikke taale, at dets Befrier straffes. Derfor har Regjeringen ogsaa været saa forsigtig, at sende en betydelig Troppemagt til Jrland, og endnu to Garderegimenter ere underveis derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Paris fortælles som en mærkelig Kiendsgjerning, at der i Vaticanet i Rom, paa Pavens Befaling, hver Dag bliver læst Messe, for at nedbede Himlens Beskyttelse for Daniel O'Connell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J St. Antoine Gaden i Paris var der, for kort siden, et stærkt Sammenløb af Mennesker. Ved en Afviser sad en ulykkelig, dødsbleg Kone, et Offer for Sult og Fortvivlelse. J sine Arme holdt hun et neppe tvaarigt Barn, som allerede syntes at kæmpe med Døden. Med svag Røst bad den arme Moder om en Gave, for at hun kunde friste sit Barns Liv J en Hast sammenskjøde de Omstaaende en Almisse til hende; men ligesaa hastigt vare to Politiagenter ved Haanden, og truede den Ulykkelige med Arrest, hvis hun ikke fjernede sig øieblikkeligt. Ude af Stand, til at slæbe sig videre, skulde hun just transporteres til Fængslet, da en ung Dame kjørte forbi i en aaben, elegant Vogn. Hun lod holde, steg selv ud og erkyndigede sig om det Forefaldne. Strax lod hun Moder og Barn løfte op i den smukke Vogn; selv hialp den fine Dame til med egen Haand, og bortrullede Eqvipagen for den forundrede og taknemmelige Mængdes Øine. Politiagenterne saae noget flau ud derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Hotel-Dien i Nantes er der sammenstyrtet en heel Sal, hvori der laae 14 syge Piger. Dog kom intet Menneske tilskade, uden Hospitalslægen, som fik endeel Contusioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Luxembourghaven i Paris staae i denne Tid fem Sukkerplanter i fuldt Blomster. De ere 13 Fod høie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Ved Auctionen paa Slottet Glandier kjøbte en Englænder, for 50 Fres., det Glas, hvori Fru Laffarge gav sin Mand Gift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Gaderne i Paris fandtes forleden Morgen bedækkede med Tagsteene, Skilter, Vinduesskaader og Trægrene. Alle disse Ødelæggelser vare foranledigede ved en Nordveststorm, som havde raset hele Natten. Paa Austerlitzbroen havde ved denne Leilighed viist sig et eiendommeligt Phænomen: de tykke Jernstænger, som holde denne Bro, vibrerede nemlig som store Wolsharper, og gave samme Toner som disse. En Abbe Paramelle reiser i denne Tid om i Frankrig, for, mod en bestemt Godtgjørelse, at hjælpe de Grundbesiddere, som lide Mangel paa Vand. Han angiver nemlig, paa hvilket Sted og i hvilken Dybde Kilder ere at finde paa deres Grund. Hans Fremgangsmaade er en Hemmelighed for Alle; men den maa støtte sig paa meget bestemte geognostiske Love, thi den slaaer aldrig feil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Et sjeldent optisk Bedrag har nys, i Chur, saa hele Omegnen i Angst og Skræk. Om Morgenen udbredte sig nemlig et let Taagedække over den gamle By, og aabnede sig hist og her, for at gjøre Plads for Røgen, som steg op fra Skorstenene. Som i tusinde Kæmpe-Prismer brødes, i dette Røg- og Taage Chaos, Efteraarssolens Straaler, idet de her forstørrede Røgstøtterne i det Uendelige, hist opklarede Taagen med et flammende Lys. Byen maa staae i lys Lue, meente Jndbyggerne 4 Melans, og lode Stormklokken lyde. Byerne Zizers, Jgis, ja endogsaa Maienfeld iilte hid til Hjælp. Omegnen vidt og bredt var i et frygteligt Oprør hele Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Gjældstaarnet i Dublin er John OMeara efter atten Maaneders Fængsel, død i et Anfald af Deelirium. Hans egen Søster havde ladet ham sætte, fordi han skyldte hende 5 Pund Den berømte Viinstok i Windfor's Park har iaar 2,350 Druer, hver omtrent paa et Pund Gjennemsnit. Den udbreder sig 130 Fod i Høiden og 26 Fod i Breden, og blev plantet for 40 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Montrouge, en af Paris's Forstæder, er etableret et uhyre Brødfabrik eller Maskinbageri, der drives ved Dampmaskiner og Jernvaltser, som æltDeigen paa en mere fuldkommen Maade, end hidtil ved Hjælp af Hænder eller Fødder. Denne Deig forandres derpaa af andre Maskiner til Brød, som derefter, 1000 Stykker ad Gangen, af atter andre Maskiner skydes ind i Ovnen. Af Steenkullene, der tjene til at hede Dampmaskinerne, faaer man tillige den Gas, der er nødvendig til hele Fabrikens Belysning. Maskinerne udtage derefter Brødene af Ovnen lade dem falde i Kurve og trække disse ind i Magasinet, ligesom de ogsaa udryste Meelsækkene i Deig trugene og befordre det nødvendige Vand og Mælk Denne Jndretning er et ubødeligt Tab for Bagerne i Paris, thi næsten alle Pariserne ville nu ikke spise andet Brød, end det, som kommer fra hiin Fabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
For nogle Aar siden fallerede en Kjøbmand, F.A. Peters, i Lierre. Hans Søn kunde ikke bære denne Tort i sit Fædreland, og vandrede derfor ud. Han gik til Mexico, er der bleven en riig Mand, og lader nu bekjendtgjøre i de Brusseler-Aviser, at han vil betale hele sin Faders Gjæld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Den saakaldte Hertug af Normandiet, der endnu stedse troer, at have Fordringer paa den franske Throne, er nu saa forarmet, at han, i Gjælds fængslet, underholdes af sine Medfanger. Nys havde han pantsat sin Kappe, for at kjøbe Brød til sine Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Følgende Historie, der afgiver et mærkværdigt Beviis paa, hvorvidt Mangens Lettroenhed, trods al Oplysning, endnu i vore Dage gaaer, er bogstavelig sandEn Smedesvend, omtrent tredive Aar gammel, gjorde i Ochsenwarder Bekjendtskab med en forhenværende Slagter. J fortrolig Samtale fortalte han Denne at han endnu aldrig havde staaet i intimt Forhold til nogen Pige. Slagteren, en udlært Bedrager, opfattede strax denne bemærkning, og gjorde Smeden, til hans glade Forundring, den Meddelelse, at en saa agtværdig og sjelden Undtagelse pleiede at belønnes af det patriotiske Selskab med en Guld-Æresmedaille, med fri Borgerret, samt med en aarlig Livrente af 50 2. Tillige lovede han, at bringe hele denne Sag i Orden for ham, naar han vilde give ham 25 3 for hans Uleilighed. Dertil var Svenden meget villig, men det blev ikke derved, først da Bedrageren lidt efter lidt, under allehaande Paaskud, havde aflokket ham over 600 , erfarede han, at det Hele var opdigtet, og at det patriotiske Selskab ikke pleier at udsætte nogen Præmie for slige Dyder, som det desuden er vanskeligt at skaffe Beviis for. Sagen staaer nu for Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
En Vildttyv i Schreibershausen, ved den bohmiske Grændse, har maattet bøde skrækkeligt. En Søndag gik han alene ud i Skoven, og klattrede opad en steil Klippeskrænt, da hans Bøsse pludseligt gik løs og knuste hans høire Knæskal, hvorpaa han rullede ned til Foden af Klippevæggen. Her blev han liggende. Efter en qvalfuld Times Forløb hørte han Køer nærme sig med Klokker om Halsen. Nogle Piger vogtede Qvæg i Nærheden. Han raabte høit om Hjælp. Men det vilde Skovsted var berygtet for Spøgeri, og Pigerne skyndte sig, i deres Angst, at drive deres Qvæg bort derfra. Noget længere nede flød en lille Kilde; hid væltede den Ulykkelige sig under usigelige Smerter, slukkede sin brændende Tørst, vaskede sit Saar og forbandt det nødtørftigt med sit Lommetørklæde. Og nu fattede han den eneste mulige Beslutning, som kunde frelse ham fra at vansmægte. Liggende paa Ryggen, hialp han sig, idet han lagde det saarede Been over det sunde, langsomt og smertefuldt frem ved Hjælp af begge Hænder og den venstre Fod, idet han fulgte Bækkens Løb. Tre Dage og tre Nætter piinte han sig saaledes, uden at møde noget menneskeligt Væsen, uden at nyde saameget som en Bid Brød. Langt om længe naaede han en lille Eng, hvor der, i nogen Frastand, stode nogle Hytter. Men her forlod ham hans sidste Kraft; saa høit han formaaede raabte han endnu engang om Hjælp, og tabte derpaa Bevidstheden. Til Lykke stod en Mand udenfor sin Dør og horte Raabet. Man opsøgte den Ulykkelige og bar ham ind i Hytten. Ved omhyggelig Pleie kom han sig lidt efter lidt, og med Undtagelse af det høire Been, som maatte sættes af, er han nu helbredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
En Bondekone arbeidede for kort siden paa en Mark ved Weitz og havde sit tvaarige Barn hos sig, som hun, da ingen Fare syntes at være forhaanden, ikke holdt Øie med. Pludseligt skjød en Lammegrib ned, greb Barnet, bar det omtrent 50 Skridt bort, og begyndte, for Moderens Øine, at fortære det! Da hidilende Landboere forstyrrede Rovfuglen, var der ikke Spor af Liv i Offret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Den literaire Verden i Wien har i de sidste tre Uger været i stor Bevægelse over de Beskyldninger der have reist sig imod den berømte Digter Halm, at nemlig ikke han, men den ulykkelige afdøde Enkvon der Burg (en lærd Benedictiner-Munk, der tog sig selv af Dage) skulde være Forfatter til de under det psendonyme Navn Halm i de sidste 10 Aar udkomne dramatiske Digte og Skuespil. Halm (Friherre af Munch Bellinghausen), fortørnet over denne Beskyldning, staaer i Begreb med at offentliggjøre sin Correspondence med Enk, samt Alt, hvad der hermed staaer i Forbindelse. Jmidlertid har Mistanken, selv i de høiere Regioner, allerede slaaet saadanne Rødder, at man mener, at Jntet fuldkommen vil kunne rense Halm, uden at han hurtigt forelægger Publicum et nyt Product af sin Muse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Revisor Bohne i Weimar har længe sysselsat sig med Opfindelsen af et simpelt og billigt Jldslukningsmiddel. Paa Storhertugens Befaling blev der forkort siden, i Nærheden af Weimar, anstillet en Prøve. Tre af Lægter og Bræder opbyggede Skure, som vare fyldte med Høvlspaaner, gamle Oliefade, og med andre letfængende, tildeels med Beeg bestroede og med Terpentin bestænkede Stoffer, bleve, eet efter et andet, antændte, og der gjordes nu Forsøg med almindeligt Vand, med Bohnes Slukningsmiddel, og med et, der er opfundet af van Aken. Det sidste vandt Prisen. De Gjenstande, som besprøitedes dermed, bleve ligesom overtrukne med en glasagtig Masse, der holdt Jlden fra dem. Selv tynde Lægter, som vare meest udsatte for Jlden, fængede ikke meere, saasnart de besprøitedes dermed, men forkulledes lidt efter lidt. Midlet fortjener at blive almindelig bekjendt. Til et almindeligt Brandkar behøves 3 Pund stødt Alun, 6 Pund Vitriol og 15 Pund udvasket Leer. Selv et med denne Blanding besprøitet Straatag vilde det være umuligt at faae til at fænge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
De smukke Nürnbergerinder ere besatte af en sand Oppositionsdæmon. Mændene i Nürnberg havde stiftet en Forening, der havde sat sig det Formaal, at indskrænke den overhaandtagende Luxus. Men nu komme Damerne og ville forbyde Mændene at smøge Tobak. Navnligen paastaae de med ubøieligt Stivsind, at Mændene koste langt mere paa deres Piber og Cigarrer, end paa deres Koners Pynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Vagtmester Grewe i Osnabrück tog for fem Aar siden sin Afsked og ægtede en Enkefrue Struch, med hvem han levede meget ulykkeligt. J August d. A. blev Greve pludseligt syg, leed af heftige Brækninger, blev lam paa Hænder og Fødder. De af Lægen Dr. Herberg anvendte Midler forbleve uden Virkning. Han yttrede for Fru Greve, at hendes Mands Sygdom rimeligviis vilde blive meget langvarig. Dagen efter var den Syge død. Dr. Hersberg fattede Mistanke. Obductionen viste, at samtlige Jndvolde vare stærkt angrebne og Maven i den Grad inflammeret, at Greve maatte være død af Gift. Enken blev strax fængslet. Hvad der især spænder Opmærksomheden paa Udfaldet af denne Criminalsag, er den Omstændighed, at Fru Greves første Ægtemand blev funden død i en Brønd; hendes anden Mand døde ifølge en voldsom Brækning, og En af hendes Elskere forsvandt pludseligt og sporløst. Man er nu i Begreb med at opgrave hendes anden Mands Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
En Mand i Berlin, som forleden skulde føres i Gjældsfængsel, bad Retsbetjenten tøve et Øieblik, gik ind i et Sideværelse, og bibragte sig med en Bordkniv saa dybt et Saar, at han døde strax efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Hertugen af Nassau har nylig havt det Uheld, udaf sin Vogn at tabe en 4 Pd. svær Pakke med Coupons, til et Beløb af en Million Gülden. Finderen er lovet en Pension for Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Bremen var der for nogle Aar siden en Skuespildirecteur ved Navn Arnold. Han spillede Bankerot, og flakkede derpaa en Tidlang om i Nordtydskland, tilsidst som Athleten Rappo's Factotum. Siden vendte han sig til America; og hvad Rolle spiller han der, O, en høist original og indbringende. Han er bleven Missionair. J en sort Kutte, med regelret Tonsur og et meget fromttroende Ansigt, vandrer han omkring og prædiker mod den menneskelige Fordærvelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Stadtheater=Directionen i Hamborg har maattet udbetale Fanny Elsler 100 blanke Louisd'or for hver Aften, hun dandsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
En Muurmester i Altona – hans Navn er Drommer - har opfundet en Maade, hvorpaa der lader sig opføre et Fyrtaarn midt i Havet, hvor blot Bund er at finde. Saa vanskeligt det end synes, at løse den Gaade, som ligger i denne Opgave, saa let skal det være, naar man først har Nøglen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Den fra Presseforfølgelsen og Urolighederne i Stockholm 1838 ilde bekjendte Justitscantsler Neermann, der nu er Landshøvding i Smaaland, er fornylig bleven adlet. Freya fortæller i denne Anledning følgende Anecdote: En spurgte en med "Ställninger och Forhallanden velbekjendt Person, om denne Udmærkelse grundede sig paa Neermanns synderlige Fortjeneste af det almene Bedste. "Nei, svarede Denne: det er ikke nok, til Udmærkelse af den Slags behøves der besynderlige Fortjenester."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Meddeelt. Det er kun et Par Aar siden at Jngenieurcorpset, vi kunne gjerne sige: Staten og Videnskaben, leed et stort Tab ved Capt. Adolph Fibigers tidlige Død, i den unge Alder af, om vi mindes ret, 26 Aar. Nu er hans bedste Ven, hans trofaste Ledsager og Medbeiler paa Videnskabens Bane, Capt. Peter Chr. Küker, fulgt ham i Graven, ligeledes i sin blomstrende Alder. Det var to unge Mænd, om hvem man, og det med fuldeste Føie, nærede store Forhaabninger, Begge lige udmærkede ved Hoved, Kundskaber og Hjerte. Fibiger var maaskee mere genial, men som Arbeider, som Forretningsmand kunde han neppe maale sig med Küker. Denne var en af disse sjeldne, værdifulde, i Livet ofte kun lidet paa agtede Personligheder, hvis hele Jid er Arbeide, og det er sandelig ingen tom Floskel, naar vi sige om ham, at han arbeidede sig ihiel. De mange, vidtløftige og besværlige Arbeider, der vare ham overdragne ved Jernbanen i Holsteen og ved Chausseerne i Slesvig, overvældede ham, undergravede hans Helbred, og beredte ham en tidlig Død. Hans Tab som Jernbane-Jngenieur vil neppe være at erstatte; og det maa være en Trøst for hans Efterladte, at Efterretningen om den elskværdige og talentfulde Afdødes Hedengang har opvakt almindelig Sorg hos Alle, der kjendte ham. Saavidt vides, var han født i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Aarhuus. Jagten St. Jørgen, Capt. S. M. Sørensen, heraf Byen, er, paa Hjemreisen fra Hamborg, og Altona, Natten imellem sidste Søndag og Mandag stødt paa under Hirtsholmen, men var senere kommen flot igjen og havde udlosset endeel af Ladningen, der fordet meeste bestaaer af Stykgods, paa forbemeldte Øe, dog vidste man endnu ikke, hvor stor en Skade Skib og Ladning havde taget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Copulerede. J Ladding Kirke den 9de Novbr. Hr. constitueret Skolelærer H. Thoresen og Jomfru Kirstine Lind. – J Randers, Kjøbmand i Hobro, H. C. Morell og Jfr. Mariane Schjødt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Bekjendtgjørelser. At Sognepræst for Ebeltoft og Draabye Menigheder, Hans Arent Steenstrup, 72 Aar gammel, den 9de dennes, efter 5 Ugers Sygeleie af Nervefeber, indgik til et bedre Liv, det bekjendtgjøres herved paa egne og den Afdødes fraværende Børns Vegne, af hans efterladte sørgende Enke. Ebeltoft, den 11te Rovember 1843. Laurine Magdalene Steenstrup, født Holbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
J dette Efteraar have nedenanførte Studerende underkastet sig den ved Placaten af 30te Januar 1838 anordnede medicinsk chirurgiske Exammen, hvorved de ere blevne berettigede til Praxis, nemlig: Johan Christian August Bock, Ludvig Gottschalck, Just Valentin Haurowitz, Knud Peter Holm, Simon Levin, Heinrich Wilhelm Møller, Peter Heinrich Albrecht Perch. Emil Tottrup, Moriz Trier, Carl William Weihe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Det Kongelige Sundheds-Collegium, i Kjøbenhavn, den 6te Novbr. 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Theatret i Aarhuus. Med kongelig allernaadigst Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Søndagen den 12te Novbr., Aften Kl. 6 1, opføres (af det Beckerske Skuespillerselskab: De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Act. – Derefter, Kjerligheds=Drømme, Vaudeville i 2 Acter. For Fremtiden aabnes Kl. 5 1/2 og begyndes Kl. 6 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Onsdagen den 15de November, om Aftenen Kl. 7, holdes extra Generalforsamling i Selskabet Allarmonien", hvor sammes ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Selskabet for Naturlærrens Udbredelse har overdraget til mig at holde offentlige Forelæsninger her i Byen i indeværende Vinter over Lærer om Flectriciteten og Maquetismen. Disse Forelæsninger, hvortil Adgangen er aldeles fri og som ere bestemte baade for Herrer og Du mer, holdes hver Mandag og Onsdag Aften fra Kl. 6 til 7 paa Raadhuset, förste Gang Mandagen den 13de November. Aarhuus, den 6te November 1843. S. Holmstedt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Da Lods herved Havnen Lars Mathiesen Top sidstleden 28de October havde den ulykkelige Skjebne, ved Ud seilingen til et Fartøi herpaa Rheden, at en Styrtesø kantrede Baaden, hvorved han druknede, og han siden den Tid ikke har været at finde, saa er det en Bøn fra hans efterladte Enke og Børn; hvor hans Liig siden maa komme til Land, da at lade ham efter hans Stand anstændig begrave, samt godhedsfuldt underrette Undertegnede derom. Da Ulykken skeete, var han iklædt en graae Klædes Trøie, en blaa Klædes Vest, lyse Engelsklæders Beenklæder og et blaat Tørklæde om Halsen, samt blaa Strømper og Skoe, og paa hans Linned er syet Bogstaverne L. T. Aarhuus, den 10de November 1843. M. P. Rohde, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
Jfølge den Kongelige Generalpostdirections Resolution ere Jndleveringstiderne til efterskrevne Poster, her ved Contoiret fremtidigen bestemte saaledes: 1. Til Brevposten syd paa: Tirsdag Eftermiddag fra Kl. 5 til 9. Fredag Eftermiddag fra Kl. 5 til 9.2. Til Pakkeposten nord paa: Løverdag Formiddag fra Kl. 8 til 10. Pengebreve kunne desuden indleveres noget sildigere, men maae i saa Fald afgaae under Afsenderens egen Forsegling, uden her at blive eftertalte. Jndleveringstiderne til alle de øvrige Poster forblive aldeles uforandrede. Aarhuus Postcontoir, den 11te November 1843. Dhring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-11-11
At Kjøbmand Moses Oppenheims Boe i Randers Dags Dato af undertegnede Skifteret er taget under Behandling som fallit, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Pl. 10de April 1841 § 2. Randers Skifteret, den 8de November 1843. S. A. Koefoed. S. Poulsen.