Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-16
To nye Værker af megen Vigtighed tilbyde sig herved, som Veiledere paa denne vor Vandring, det ene er de to Nordamerikaneres H. C. Careys og J. Leas Værk om Amerikas Geographie, Historie og Statistik, som med mange Kort udkom i London i Fior, 477 Sider stav og hvori Efterretningerne naae til 1822; dette Værk omfatter vel hele Amerika, men er dog kun fornemmelig af Vigtighed med Hensyn til Nordamerika. Forfatteren angiver heele Amerikas Størrelse til 12 Mill. Engelske eller 565, 131 1/2 Geogr. Qvadratmile og de Forenede Nordamerikanske Staters til 97 788 Qvadratmile; men hvori Landet ved Columbiafloden, eller Distriktet Oregan, ikke er indbefattet, hvis Størrelse er anslaaet til 15 896 Qvadratmile. (De Forenede Staters Territorium er saaledes elleve Gange saa stort som Frankerige, hvis Areal kun udgiør 10,000 Qvadratmile, og da Frankerige har 30 Mill. Jndbyggere og Nordamerika er et ikke mindre frugtbart Land, saa følger deraf, at de Forenede Stater ville i Fremtiden kunne erholde 330 Millioner Jndbyggere, altsaa en halv Gang saamange som heele Europas. Der er saaledes endnu Plads nok paa Jorden for Menneskene). Det andet vigtige Værk for Kundskaben om Amerika er Doct. G. Hassels paa Tydsk forfattede Jordbeskrivelse over Amerika, men hvoraf det andet Bind først udkom i Fjor og naaer ikke længere indtil det nordligste Amerika og de Forenede Stater; det er et Værk af stor Flid og det nyeste og bedste som haves; i Aar forventes Fortsættelsen af det. - Hassel antager at Nordamerika udgiør 304,766 Qvadratmile, Vestindien 4530 Qvadratmile og Sydamerika 296, 359 Qvadratmile; men tilstaaer, at en saadan Angivelse kan kun være en Nærmelse til Sandheden, og han formener saaledes at kunne bestemme denne Verdensdeels Folkemængde: Nordamerikas, Mexicos og Guatimalas deri indberegnet til 19 Millioner, hvoriblandt kun 420,000 Jndianere; Vestindiens til 2,423,000 Jndv. og Sydamerikas til 13 800,000, hvoriblandt en Million Vilde, og han anslaaer saaledes heele Amerikas nærværende Folkemængde til 35 1/2 Millioner (eller nu for Øieblikket til 36 Millioner, som vist engang ville voxe til 1000 Millioner) Mennesker, som boe i et Land af følgende Naturbeskaffenhed. Da Amerika strækker sig fra Norden til Sønden, saa har det naturligviis det forskielligste Clima, og Temperaturen afvexler imellem den største Kulde og den meest trykkende Heede. Men i det Hele taget har det det Fortrin fremfor den gamle Verden, at det har i de heede Jordstrøg en langt mere tempereret Luft, som er en Følge af, at det er mere omgivet af Havet og har en større Mængde af Floder og Landsøer end Asien og Afrika; men som igien bevirker, at de nordlige Egne ere forholdsviis langt koldere under samme Grader og kunne derved sættes i Sammenligning med Siberien. For at oplyse dette med et Exempel, saa ligger Paris under den 48 50 og nyder, som bekiendt, et saare mildt og behageligt Clima, og sielden er Vinteren der af Betydenhed; men under samme Polhøide i Nordamerika ligger Canada, et Land, hvori det hersker den strengeste Vinter, hvori de store Floder og Søer ere hvert Aar dybt tilfrosne og Spiritus Vini selv imellem kan fryse. Denne uhyre Kulde tilskrives vel Biergenes Beliggenhed, som aabne Veien for Kulden fra de nordlige Polarlande, som ligge bedækkede med store Snee- og Jismasser, hvilket ogsaa derved synes at bekræftes, at de vestlige Kyster af Nordamerika, som ere bedækkede af de høie Klippebierge, have en meget mildere Temperatur end de østlige Lande; men Biergenes Beliggenhed er dog ikke saaledes beskaffen i Nordamerika som i Siberien, hvor de ligge mod Sønden og lade Landet staae aabent mod Jishavet; men en Hovedaarsag til den uforholdsmæssige Kulde i Nordamerika imod i Europa er upaatvivleligt, at det endnu er saalidet opdyrket; thi naar et Land er opfyldt med Moradser og bedækket med Skove, naar det er meget fugtigt og Solstraalerne ikke kunne ret komme til at opvarme det, saa er det langt koldere end de opdyrkede Lande; derfor var Europa ogsaa i Oldtiden langt koldere end det nu er, og derfor bemærker man allerede at Kulden; begynder at aftage i de Egne af Nordamerika, som allerede længe have været under Culturen. Denne Kamp imellem et Lands naturlige Kulde og Solens voxende Varme, yttrer sig ogsaa deri, at Nordamerika for det meeste mangler det Europæiske Foraars Skiønhed; Heeden trænger tilsidst igiennem med Magt og Vinteren forvandler sig pludselig til den yppige Sommer.