JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Den 15de April afgik Smakskipperne Soede, Jessen og Peder Rasmussen som den 9de for contrair Vind kom her tilbage, med den samme Fragt som de den 7de havde indtaget. Samme Dato Søren Michelsen med 40 Stude for Sr. Lars Kielderup en Vogn og en Hest. Lars Hansen 41 Stude for Sr. Mads Bygballe, samt 33 Sviin for Sr. Niels Moridtsen. Thurø med 36 Stude for Sr. Poul Klitgaard, og 6 Heste for Hr. Brigadeer Halling. Alle 6 Smakker ere nu i Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Samme Dato afseglede ligeledes Skipper Peder Steffensen til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Copulerede. Den 11te April i Haslund Præstegaard. Hr. Andreas Strøver, Forpagter af Overgaard, og Jomfrue Martinette Hansine Bredsdorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Prædikanterne paa Lang-Fredag. Froeprædiken i Domkirken. Stud. J. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Stud. J. Bech. Hr. Bechmann. Frue Kirke. Stud. Cramer. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Prædikanterne paa første Paaskedag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stifspr. Jansen. Hr. Stiftspr. Jansen. Frue Kirke H. H. Hr. Biskoppen. Hr. Provst Bruun. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Udenlandsk. Frankrig. Daglig fortsættes Arresteringer og Henrettelser af det Hebertske Parties Medskyldige. Ronsin og Vincent, skal, da de saae Oberste Laumur bestige Skafottet, have lydeligen sagt: Denne Skurkes slette Conduite maa vi takke for, at Anlægget mislykkedes. Fra Brest skrives, at man har der 21 Linieskibe, hvoraf 4 Treedækkere, 8 ere udløbne for at krydse, 6 ventes fra Rochefort og 3 ligge i Havnen, tilsammen 38 Linieskibe. 3 Tunesiske Skibe ere lykkelig indkomne til Marseille med Korn. 11 Engelske og Spanske opbragte til Cherbourg med Viin, Kartofler og tørre Frugter. 2000 Franske ere landede paa Øen Choiser 3 Engelske Søemille vestværts for Granville. Fregatten Carmagnole strandede, og man allarmeredes paa Jersey ved dens Nødskud. De Engelske have der 7000 Mand Landmilitz og paa Guernsey 5000. J Toulon har de Franske 4 Linieskibe paa Rheden. Skibet Sanseulotte er udløbet og et andet Skib med nogle Fregatter ligger under Reparation. Et stort Antal Transportskibe udrustes og 20 Battailloner ere opbudne til en hemmelig Expedition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Robespierre og Couthon ere nu Mestere af Paris. Alt skielver for Velfærd Udskuddet, og gandske Frankrig bøier sig for det. Saadan var og Romernes Skjæbne i Marii og Syllæ Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Proviant-Commissarierne beskyldes, at de uddeele Fødevare eftersom Vennerne ere 2 Borgerinder beklagede sig for Stadsraadet, at de havde maattet betale 45 Sous for 2 en ottendedeel Pund Knokler, som havde mere Been end Kiød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Det berettes, at Kornet i den nordlige Deel af Frankrig allerede staar i Ax, hvoraf Prøve er sendt til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
En Journalist gjør derved følgende bemærkning : Saaledes høres alle vore Ønsker. Vi have Jern, Kanoner, Gevæhrer, Salpeter og Brød. Med disse Skat, te, hvortil man endnu lægge 1200,000 Mand og en god Sag, skulle vi vide at forbinde gode Sæder og Dyder, og da skulle vi sige: Den franske Republik er uforgiængelig. Krigsministeren er bevilget 50 Millioner til at proviantere Armeerne, dog faaer Soldaterne ei meere Smør eller Ost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Adskillige Breve forsikkre, at Royalisterne i Vender, under La Roche Jaqvelin, Charette og d'Antichampudgjøre 80,000 Mand. En Hr. von Precy skal have indtaget Staden Limoges. Sveitseren Stoflet commanderer en Legion af Sveitsere og Tydsker. BeaupreauSt. Fulgent, Marault og Cholet skal være besatte af Royalisterne, der har forjaget Convents=Tropperne, hvis General Moulin for kort siden gik i Skole i Nantes, og efterat han havde læst Cornelius troede sig at kunne strax agere en Theemistocles. Han skal have skudt sig for Panden, for at undgaae hans Formands Menous Skjebne, hvem Jaqvelin lod prygle ihiel. Den franske Armee mod Ziveybruck og Blies Castel er mod al Vente kuns befundet at være 5000 Mand, De giøre bart, retirere og giøre Veiene ubrugbare. J Freinsheim har man to Gange ræddet sig fra Plyndring, ved at lukke Portene for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Den med Hebert arresterede men igien frikiendte Læge Laboureau fremkom d. 26de Mart. i Jacobiner Klubben, hvori Legendre præsiderede og udlod sig: Jeg er et nyt Beviis paa den Revolutions Retfærdighed, der beskiæftiger sig med Republikkens Redning. Jeg kom i Lav med Folk, som jeg ei kiendte. Tribunalen undersøgte og kiendte mig som den der siden 5 Aar har skrevet til Revolutionens Beste, og den har givet mig Venskabsprøver, som fordobble min Jver. Jeg veed, at en Patriot maae lide for sit Fædreneland, og jeg beklager, at jeg endnu ikke har lidt meere, naar jeg tænker derpaa, at vore Brødre ved Grændserne maae udstaae saa meget. Han fik et Broderkys af Præsidenten og blev paa nye antaget til Medlem i Klubben. Mueligen har Laboureau været Spion for det seirende Partie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Fra 30te Martii til 9de April skal alle Krøblinger i Paris, som betie paa Gaderne, melde sig i deres Sectioner og der modtage Understyttelse som Municipalitetet anviser dem. Betler nogen efter den Tid, skal den arresteres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Den 2den April skulle alle Primair=Skoler aabnes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Det forrige Kongelige Slot Fontainebleau er nu gjort til en Salpeter-Fabrik. Otto Vanuls, en Nederlænder, som var arresteret i Palladset Luxemburg har styr, tet sig fra 3die Stokværk, og døde et Qvarteer derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Udvexlingen af Franske mod Preussiske Fanger vedvarer. Det berettes, at der af Franske vare 160 Officeerer og 7, 300 Gemeene i Preussisk Fangenskab, men derimod kuns 40 Preussiske Officeerer og 721 Gemeene som Krigsfanger i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Engeland. Parlaments=Handlinger. Oppositionen har gjort adskillige Anfald paa Ministerium, som dog ei har været af følge. Den 18de Martii giorde Lord Guildford i Overhuuset Motion til en Erklæring, at Alliancen med de fremmede Magter havde til Hensigt, at lade Engeland spille en Hoved=Rulle i nærværende Krig og at blande det i de fremmede Magters Hensigter og Projecter, der befordredes ved den tilstaaede Subsidier, Lord Hankesbury meente, at Engeland ikke havde Soldater for lettere Priis, end ved at betale Subsidie=Penge, og ønskede at Engeland paa den Maade maatte være i Stand til at bevæbne den ganske Verden mod et Land som vil styrte alle andre Nationer i Ulykke. Lord Landsdowne bemærkede, at det var Sproget hos alle Magter, som bruge den borgerlige Ordens Vedligeholdelse til Paaskud for deres Despotiske System - Lord Guilfords Motion forkaste des. Den 21de gjorde Hr. Sheridan i Underhuuse, Bevægelse derover, at Ministerne havde uden Parlamentets Forevidende og Samtykke udgivet Subskriptionsplaner i Provincerne til at forøge den militaire Magt i Landet som var constitutionsstridigt. Ministeren Pitt svarede, at det kuns endnu var i Project og skulle til sin Tid blive Huuset forelagt. Men Sheridan oprippede denne Sag den 24de. Hr. Martin, Western, Sanderson, Taylor og For understyttede Motionen, men ingen med større Hæftighed, end Hr. Francis, som blant andet sagde: Har Underhuuset da nogen Tid gjort Vanskelighed eller vægret sig for at give den fornødne Understøttelse? Er det ikke en Beskiæmmelse for Huuset, som man ville sætte dets Tilbøielighed til at understøtte Regieringen i Tvil? Staaer ikke Døren aaben for Ministerne, saasnart de banke, hvad behøve de da at snige sig ind igiennem Vindverne, som en Tyr eller Morder, Er det ikke at sætte Spliid mellem Undersaatterne, naar de kalde dem velsindede, der ville give, men bemærke dem som sletsindede, der ei vilde Hr. Pitt gav tilkiende, at den følgende Dag kunde ventes et Kongeligt Budskab angaaende denne Sag, der og kom, hvori Kongen meldte, at han havde besluttet, til at forstyrre Fiendens forehavende Landgang, at formere Krigsmagten og forventede sig hertil Parlamentets og Folkets kraftige Understøttelse. Circulairerne bleve i Afskrivt fremlagte den 26de af Lord Greenville i Overhuset og den 27de af Hr. Dundas i Underhuuset, hvorhos man foreslog en Takke=Addresse til Kongen med Forsikkring om al muelig Understøttelse til en saa retfærdig og nødvendig Krig, men dette Udtryk fandt og Oppositionen anstødeligt, dog blev det staaende. Den 28de bragtes det samme atter paa Bane af Grev Landerdale i Overhuuset og Hr. Sheridan i Underhuuset. Hr. Fortalede og med i forrige Tone, men General=Advocaten satte ham i en slem Forlegenhed, da han bragte ham i Erindring, at 1782, da For var Minister, var det samme skeet og Circulairer udgivne af Ministrene, uden at nogen havde opholdt sig derover. Pitt talte ikke er Ord, men efterat For var gjort stum, forkastedes ende lig Motionen med 204 mod 34 Stemmer, hvorved Ministerne da bleve frie for Oppositionens videre Tiltale i den Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Efter Lord Elains Ankomst fra Bryssel har der været jævnlig Raadsforsamlinger og det Rygte har udbredet sig, at Kongen af Preussen vel ikke vil agere, som Principal, men vil dog lade 40,000 Mand staae i de allieredes Sold, hvoraf Engeland faaer et anseeligt Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
J Gibralter er indløbet en Convoy af 39 Skibe under Bedækning af 3 Krigskibe, der er desuden 15 Linieskibe og Fregatter, som giør dyr Tid der. Jtalien. J Genua har den franske Gesant Tilly villet stifte Mytterie til Regieringens Omkastelse. Det er røbt og han forlangt tilbagekaldet. Man har der antaget Jacobineren Britsch, som Chef for Artilleriet med Gage af 120000 Livres. J Livorno har en Engelsk og Svensk Capitain duelleret. Disputen kom af et Slagsmaal mellem deres Matroser, den Engelske, som fandt sig fornærmet og udfordrede, blev skudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Polen. Her tager Jnsurrectionen til og i Cracowhar man d. 28de Mart. besvoret Constitutionen af 1ste Maii 1791. En Castellan Rimisewski som ei ville tage Deel deri, er hængt i Cracow, hvilken Stad Russerne havde forladt d. 23de Mart. men nu igien vil angribe. Der skal være 7000 Jnsurgentere, som har kuns slette Forsvarsmidler, men Penge nok, hvormed man meener, at Frankrig har forsynet dem. De har havt smaae Skiermydsler baade med Russer og Preusser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Sverrig. Den Svenske Assessor von Akens Opfindelse til at slukke Jldebrand har fundet bifald hos Kongen af Polen, som derfor med en forbindtlig Skrivelse har sendt ham en Gulddaase besat med Brillanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Tyrkiet. J Constantinopel er Parti mellem Capt. Pacha og Ministerium. Den første holder med de Franske og synes mægtigst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Adskilligt. En Daglønner, som arbeidede ved et nyt Huus i Wien, var saa lykkelig at see over til Gien boens Huus i det Øieblik en skiødesløs Pige lod hendes Hosbond, en græsk Kiøbmands, Demeter Dacos Søn falde ud igiennem et Vindve fra 3die Etage. Daglønneren sprang som et Lyn over Gaden og havde den Lykke at gribe det 3 aarige Barn i Flugten og skiønt han derved selv faldt over Ende, blev dog Barnet uskadt og han mødte Faderen dermed i Døren, da han ventede ikke andet end at see sit Barn ihielslagen. Faderen belønnede paa Stedet Daglønneren med 900 Dukater og tillagde ham en Pensio paa Livs 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
J de til Frankrig grændsende spanske Provincer hærsker smitsom Syge, saa at adskillige Hospitaler har maattet anlægges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Lemmerne af den ruinerede Skoemager Klub i Wien have nu faaet deres Dom til Gabestok, Stokkeprygl, Tugthuus=Arbeid og Landsforviisning. Man siger at nogle Geistlige har staaet i Forbindelse med disse Politiske Reformatorer, og at deres Papirer ere forseglede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Bekientgiørelser. Tirsdagen den 29de April førstkommende Kl. 9 Slet, Formiddag, lader forrige Sognepræst afg. Hr. Henningsen, Enke i Torsagger Præstegaard opbyde ved ffentlig Auction og bortsælge al Præstegaardens Besætning, nemlig : Bæster, hvoriblandt findes 2de smukke sorte raunskoppedHopper, som ere vel tilkjørte, og tienlige for et Herskab; Kiør og Faar, en Chalse, og et nyt Bringe= eller Kryds, tøi med Messing Beslag, en Kariol, en god Postvogn og andre Vogne, Plouge, Harver og alle Slags Gaards- og Mark-Redskaber: Endeligen bliver Sallig Hr. Henning sens Bøger d. 30te April opraabte og solgte, saaledes som de i trykte Cataloger findes anførte. Todberg d. 15de April 1794. Gregersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Da de Bud der skeete paa de 1080 Tornistere som sidst afvigte Løverdag den 12te hujus bleve stillede til Auction ere saa ubetydelige, at man anseer det upassende at forelægge vedkommende høie Collegio samme til Approbation saa bekiendtgiøres herved, at bemeldte Antal Tornister, førstkommende Løverdag den 19de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2, paa nye blive stillede til Auction, for under et, men paa samme Vilkaar som sidst, at bortsælges. Auctionen holdes i undertegnede Capitain von Maule, Boepæl paa saa kaldte Graven. Aarhuus, den 15de April 1794. v. Maul. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
NB. Skulle der være flere Creditorer i Stervboet efter afgangne Madame Anna Marie Møller, Degnen Sr. Hans Dahlsens Hustrue i Galthen, end de som allereede have meldt sig, da indvarsles de at møde i Skiftesamling gen, som holdes i Galthen Degneboelig den 6te Juni næstkommende, til hviken Tid Skiftet om muligt bliver sluttet. Formedelst Fattigdom formaaer Stervboen inte formeligt Proclama at udstæde. Haslund Præstegaard ved Randers d. 14de April 1794. A. Bredsdorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Provst i Galthen Herred, Condition ved Handelen eller en Skriverstue søges for en ung Person 17 Aar, som Lærling; han har faaet de første Grunde i Latinen og ellers har godt lært at regne og skrive. For hans Opførsel og Skikkelighed cavere hans Forældre, som ere agtede Præstefolk her i Stiftet. Anviisning giver. Aarhuus d. 8de April 1794. Frid. Rasch, Udi Sønderhestid i Bugtrup Bye under Weedøe Goder Gaardmand Niels Jepsens Hustrue Giertrud Jensdatte ved Døden afgangen. Skiftet er til Lov befalet Tiiden taget under Behandling, og foruden de nærværende Arvinger blev anmeldt ved Forretningen, at den Afdøde havde haft en Halvbroder ved Navn Jens Rasmussen Huusmand som skal have opholdt sig og været Hyrde i Lading Bye paa Friisenvold Gods, men om denne endnu er i Liv eller hvor han opholder sig, har man er kunnet faae Kundskab om, saa endskiøndt det ikke formodes at noget kan blive til Arv, indkaldes dog herved bemeldte Jens Rasmussen eller hans Arvinger, at møde eller møde lade udi Stærvboen i fornevnte Bugtrup Bye, hvor en Skiftesamling er bestemt den 29de d. M. og Skiftet om mueligt samme Dag sluttes. Ryomgaard d. 9de April 1794. P. Præss. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Det den 18de Junii 1774 efter Sallig Christian Fischer til Allinggaard da begyndte og hidtil under Executores Testamenti forvaltede Skifte, bliver af underskrevne, som nu allernaadigst bevilgede Skifte Commissarier foretaget til, Slutning og endelig Afgiørelse om muelig paa Randers Raadstue Fredagen den 9de Mai om Eftermiddag gen Klokken 3 Slet, der saaledes til alle de Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres og frabeder vi os saavidt muelig ald particulair Correspondence dette Boe betreffende; hvorimod enhver ved og under Commissionen behagelig ville lade fremføre hvad de fornøden eragter Randers den 7de April 1794. Carøe Bredal. Justitsraad og Borgemester. Raadmand og Veiermester,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
En Student som tilbyder sig at informere, og tillige om forlanges, at hielpe i Prædike Arbeidet, er forsynet med gode Attester, søger Condition til 1ste Maji eller St. Hansdag; Anviisningen gives hos Klokker Schytte. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk. Lægsmænds Sedler a Bog, 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-16
Her paa Adresse-Contoiret faaes til Kiøbs. Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot, Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark, 8vo, indheftet 10 s. Beskrivelse over det forhen værende Kongel. SlodChristiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet : Samme, uheftet og uillumineret . 6 s. Disse faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Postmester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchner, og i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Til fælleds Forsvar for den danske og svenske Handels og Skibsfarts Frihed og Sikkerhed, er den 27de Martii sluttet Convention mellem Deres Majestæter Kongen af Dannemark og Kongen af Sverrig. Conventionen bestaaer af 14 Artikler og kan læses i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
De af et Selskab i Christiania udsatte Præmier for de beste Afhandlinger om et Universitets Oprettelse i Norge ere tilkiendte Hr. Secretair Pram i Commerce Collegio de 200 Rdlr. og Hr. Professor Eggers i Kiøbenhavn de 100 Rdr., hvilke Professoren har offereret, til Jndretningens Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Aarhuus. Den 16de ankom hertil Men fra Kallundborg Smakskipper Lars Hansen, som usk ligger for Bordt. Den 17de ligeledes Smakskipperne Peder Rasmussen, Chr. Soede, Søren Michelsen og Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Prædikanterne paa anden Paaskedag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Hemmesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stifsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Frue Kirke. Hr. Provst Bruun Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Udenlandsk. Krigen. De Franske har den 29de Martii gjort et hæftigt Angreb mod den Coburgske Armee, hvorom en Keiserlig Officiel=Beretning mælder følgende: Den fiendtlige General Pichegru rykkede for Dagens Frembrud frem med 30,000 Mand mod Cateau, hvilken Post hindre municationen mellem Cambray og Landrech. De Franske marcherede i 6 Colonner. Den første mod Landsbyen Ors, den anden over Catillon mod Pommereul, den tredie mod Bassupau, den fierde modVassign og Arbrede Guise, den femte over Suplet mod St. Benin og den slette mod Reumont og Troisvilles. Enhver Colonne havde et Detaschement Cavallerie og i Spidsen 2 Cavallerie=Canoner, hvormed de Keiserlige Forposter trængtes tilbage. Gen. Major Baron Krav, som commanderede i Catteau, lod hans Tropper mar here mod Redouterne og for ved Cateau, nemlig 14 Escadroner Cavallerie, 3 Grenadier-Battailloner, 1 Bataillon Jnfanterie, og nogle Grændse-Jægere. Fienden sammentrak 3 Colonner mod Cateau, saa at han kunde kaste Haubitser i Staden og naae Redouterne med hans Cartesche= og Musket-Jld. Gen. Kray lod Canoner rykke frem og ved hans Kryds-Jld ei allene bragte det fiendtlige Artillerie til at tie, men rødte og Colonnerne til Rettrade, under hvilken han anfaldt dem med smaa Cavallerie Detaschementer, og nedsablede mange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Den østerrigske venstre Fløi under Oberste Mihalovich, som havde trukket sig ind i Skoven ved Ors til Pommereul var ei saa lykkelig. Fienden havde angrebet den med største Hæftighed, for at vinde den venstre Flanke af Cateau, og Communication med Landrecy langs med Sambre=Floden. Fændrik Dobrachowitz forsvarede med hans Servier Broen ved Ors med megen Standhaftig. hed, uagtet Jlden af 6 Canoner, som vare rettede mod ham, men da de Franske forcerede Posten ved Catillon, saa nødtes han til at drage sig tilbage. Nu trængte de Franske frem fra Ors og Catillon mod Skoven ved Pommereul og med en hæftig Canonild bragte det Keiserl. Artillerie til at tie, da Canonerer og Haandlangere samtlige dræbtes eller saaredes. Ved deres videre Fremtrængelse, maatte Oberst Mihalowich retirere fra Ors og Pommereul og sluttede sig til en Escadron af Kavannagh og 2 Uhr lan=Detaschementer, som Gen. Kran havde sendt til Hielp. (En Courier bragte Tidende om denne lykkelige Begynbelse til Jacobinerclubben i Paris, som derefter har bekiendtgjort den indlagte Seir - Udfaldet har den ved siden erfaret.) Medens dette gik for sig, samledes de cantonnerende Batailloner og Escadroner paa deres bestemte Larmpladser, og Gen. Major Baron Werneck besluttede, paa Stedet igjen at udjage de Franske fra de indtagne Pladser. Til den Ende formeerede han i Attaqver mod Byen og Redouten af Pommereul, lod Oberst=Bataillon af Brechenville marchere en Fronteunder Capitain Streit, skikkede Oberst Mihalowich vesten og Byen igiennem Skoven mod den fiendtlige høire Fløi, imedens Oberstlieutenant Palfy paatog sig med en Escadron Kyrasserer og en halv Escadron Uh laner at gaae om Byen. Angrebet skede nu paa alle Sider med saadant Eftertryk, at Fienden kastedes over Ende, med betydeligt Forliis maask Flugten og fulgtes paa Veie af Grev Palsys Kyrasserer og Uhlaner, som gjorde 4 Canoner og 2 Munitionsvogne til Bytte. General Werneck opførte et Batterie paa Høien ved Pommereul, hvormed han fordrev Fienden, af Skoven. General Kray angreb de Franske ved Bassupau med Artillerie og Jægere og og dem tilbage til Catillon. Oberste Mihalowick fordrev dem fra Ors, og efter saadan ubehagelig Modtagelse fandt ConventsCommissairen, som commanderede Colonnen mellem Reumønt og Troisvilles, for godt at trække sig tilbage med den høire Fløi til Marets og Bohain. Under dette Forsøg mod Cateau angreeb de Franske Prinds Coburgs Forposter ved Solesmes og Denning, men dreves tilbage med betydeligt Forliis saavelsom og en Colonne, der var rykket frem over Pithon, og nogle, der gjorde forstilte Angreb mod Novelles, AvesnelleSee og Villers Cauchie, hvor de fik slemme Hug at Østerrigerne under Oberstlieutenant Bredescuty, Major, Prindsen af Schwarsburg, Pr. af Lothringen og Grev Heister, der joge de Franske ind i Fæstningen Cambray, og berettes, at de ved dette forgieves Forsøg, har mistet 1200 Mand, men de Keiserlige 139 Mand og 124 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
General Pichegre ruster sig af al Magt til et nye Angreb og var indtil den 5te April i Cæsars Leiren. Man venter med første en blodig Hovedtræfning. Den Engelske Armee har forenet sig med Prinds Coburgs ved Valenciennes, og den Hollandske har sat sig mellem denne Festning og Manbeuge. Man venter og at de Franske fra Cassel og Dynkirken vil giøre et hæftigt Jndfald i Vest=Flandern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Ved Durckheim har Preusserne d. 5te April deels nedsablet deels forsaget 600 Franske, som just vare i Færd med at bortføre et rigt Bytte, hvilket de maatte lade i Stikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Den 31te Martii kom 24 Transportskibe til Ostende, og deriblant de Hessiske Tropper, som meenes at skulle komme til Nienport. Engelske Fregatter og andre bevæbnede Fartøier sværme der paa Kysten og siges, at skulle opbringe alle Skibe ladte med Provisioner til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-19
Fra Frankfurt er mældet, at efter den mellem Engeland og Preussen sluttede Tractat forblive 90,000 Preuser i Feldten mod Frankrig, hvoraf 32000 Mand tages i Engelsk Sold og 20,000 underholdes af Keiseren fra 1ste April. Fra Maynz meldes at de Preussiske Tropper skal inddeeles i 2 Corps. G. F. M. Møllendorffs 49 Battailloner og 60 Escadroner, og Greve Kalkreuths 21 Bataill. og 30 Escadroner. J den Swabiske Kreds ere 18000 Mand satte i Bevægelse. General Jourdan, Broder til Jourdan fra Avignon, commanderer nu den Franske Mosel=Armee. Til Vende har maattet sendes Forstærkninger. Af den Maynzer Garnison 13000 Mand, som var sendt did, skal ikke være uden 300 tilbage.