Berlingske Tidende, 1782-05-10
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Danske Landhuusholnings=Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere, dem til Agt og Ære. (See No. 37.) 233. Huusmand Lars Evensen Sælet af Sende Præste gjeld i Nedre=Tellemarken, Bradsberg Amt, har af egen Drift, paa egen Bekostning og for det meeste med egne Hænder, anlagt en Stampe Mølle, som hidindtil har der og tilgrændsende Egne været savnet til megen Mangel for Bondealmuen. J Bygningen, som hviler paa Rafter over Elven, har han desuden anlagt en Meelqværn. At denne tilligemed Stamperne kan gaae endog i de tørreste Aarets Tider har han ved en Dæmning gjort Anstalt til Vandsamling, hvorved det overflødige Vand til sine Tider tilbageholdes. Allerede i 2 Aar har Stampemøllen viist sin Nytte for omliggende Egne. For dette nyttige Anlæg tillægger Selskabet denne brave Mand, som desuden berømmes for anden merkelig Flid, sin første Medalje i Sølv. 7 For Huusflid i Dannemark. 234. Madame Bolette Margrethe Freidenreich Hage i Stege paa Møen har i en Tid af 34 Aar udviist en besynderlig jevnlig Huusstid, i det hun har forfærdiget 13881 Alen forskiellige Sorter Tøjer, af Bomuldstøier, Frakketøi, Multum, Flonel, Dynevaar, Dreiel, Lærreder og Netteldug, foruden 23 Dosin Lommetørklæder, samt Nankin, hvoraf de indsendte Prøver alle ere befundne at være gode og endeel af dem meget smukke. Da hun foruden denne bestandige Vindskibelighed dertil har været beskieftiget med Handel og 15 Børns Opdragelse; saa tilkjender Selskabet hende til en ærefuld Agt sin tredie GuldMedalje. 235. Mad. Beyer, Sognepræsten til Bring, strup i Sielland Hr. Beyers Hustrue, har i afvigte Aar af hjemmeavlet Hør og Uld forfærdiget 368 Alen uldne og linnede Tøjer af Klæde, Ems, Vadmel og Lærreder, hvorfore hende tilkjendes til et Agtelses Tegn Selskabets anden SølvMedalje. 236. Mad. Sophie Berg, Skoleholder Bergs Hustrue her i Staden, tilkjendes ligeledes en Belønning af Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr., for at have selv spundet og forfærdiget 33 1/2 Alen fiint Lærred, og desuden 140 Alen af andre Lærreder, Bolster og hiemme gjorte Tøyer, skjønt hun den største Deel af Dagen maae være ved Stolebørnenes Underviisning. Fæstebonden Rasmus Broch i Ølsted Sogn og Bye, Hatting Herred Aarhuus Stift, hans Kone, har fra Michaeli 1780 til Michaeli 1781 forfærdiget 336 Alen uldne og linnede Tøier; men har ingen Prøve indsendt, hvorfor Selskabet ikke har kundet tillægge hende nogen Belønning. Jmidlertid vil det paa nye tage hendes Flid i Betragtning, naar Prøver indkommer. J Norge. 237. Jomfrue Wilhelmine Stahl paa Walle Præstegaard i Sætersdalen i Christiansands Stift, som i de 2 sidste Vintere har forfærdiget 14 Stykker uldne, Bomulds= og linnede Tøjer, Dreiler og Lærreder, i alt 536 Alen, hvortil hun selv har gjort hvert Slag i Væven, og desuden udbredt Kundskab om gode Lærreders Tilvirkning blandt Bønderne i Nærheden, hvor der forhen paa 6 Mile nær Præstegaarden, som ligger 17 Mile fra nærmeste Kiøbstæd, ikke fandtes Vævstole uden allene til grovt Vadmel og Strie. For denne roesværdige Flid, af en Jomfrue paa 21 Aar, tillægger Selskabet hende sin tredie Guld=Medalje til Belønning, og ønsker i Tiden at kunde belønne flere i lige Henseende vindskibelige Hænder i samme Egn. 238. Frue Kammerraadinde Strømboe til Kiørboegaard ved Christiania, som med Datter og Tienestetvende har af hjemmeavlet Uld forfærdiget 14 Stkr. uldne Tøier, beløbende omtrent til 200 Alen, og desuden 300 Alen Lærreder og Strie, tilkjendes til Tegn paa Selskabets Agtelse for hendes Flid dets første Sølv Medalje. 239. Madame Schielderup til Moldegaard i Romsdalens Amt, Trondhiems Stift, som af selv tillagte engelske Faars Uld har spundet, farvet og vævet et smukt Stykke brunt Stof, samt oplært og underviist mange Fruentimmer i Spinding, Væving og Far ving, og desuden er bekiendt for besynderlig Huusflid og Havedyrkning, tillægges for sin berømmelige Vindskibelighed Selskabets første Sølv Medalje. 240. Madame Dorothea Klæboe, Jægtskipper Andreas Klæboes Hustrue, til Skagestad i Stegens Præstegield i Saltens Fogderie, Nordlands Amt, Trondhjems Stift, som i en Tid af 3 Aar har forfærdiget 528 Alen forskjellige Sorter, sterke og tildeels smukke Tøier af hjemmeavlet Uld, samt underviist Sognefolkene i Væving og Farving, tilkjendes en Belønning af Selskabets første Sølv Medale. 241. Lænsmand Johan Jacob Torstenzon til Røchen i Grans Præste gjeld under Christians Amt, Aggershuus Stift, hvis afdøde Kone i en Tid af 12 Aar har forfærdiget 11000 Alen Klæde, Stoffer, Verkener og Lærreder m.v., af egen avlet Hør, Hamp og Uld, gives ligeledes Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. til Belønning. Hr. Lieutenant Joachim von Wessel til Neareqværn paa Hedemarken hans Frue, som i Aaret 1780 blev belønnet af Selskabet. med Medalje for sin Huusflid, har end videre forfærdiget 900 til 1000 Alen Tøjer, hvilke Selskabet til velfortient Berømmelse for hendes Flittighed endnu maae anføre. 3. For Overgang fra standstærende Laster til statstjenlige Dyder, 242. Ældgamle, indgreede, onde Vaners Afskafselse er en ligesaa vigtig som besværlig Sagiser hos Almuen. Ere de ødelæggende for Standen og skadelige for Staten, bliver det saa meget meere fornødent at see dem med Tiden hævede. Land=Almuen i Westre Molands Sogn i Nedenæs Læn, Christiansands Stift, har med mange andre Egne i Norge, i mange Aar forvendt den ellers til sin første Hensigt velbestemte, uskyldige Brudegave til en meget tærende Overdaadighed og Ødselhed ved Bryllupper; thi i Forhold til den man fortærer og forøder ved Brylluppet maae Brudegaven, vare, og i Forhold til Haabet om denne maae Brylluppets Overflod i Mad og Drikke foranstaltes, Tiden ved Fortæringen deraf spildes, og Sundhed selv ynkelig sættes paa Prøve. Naar et Par Bønderfolk derfor vil ægte hinanden, indbyder de, efter foregaaende Trolovelse eller saa kaldet Fæstens Øl, en stor Sverm af Gjester, en 40, 60 til 80 Personer, for dervissere at kunde holde Bryllups Tracte. mentet ud. Med disse høitideligholder de da Brylluppet 4, 5, 6, ja heele 8 Dage tillige, og som oftest paa en Maade der i sig selv er lidet højtidelig. Til disse mange Gjesters tilstrækkelige Beværtning medgaaer da en anseelig Deel, i sær af Drikkevare: Øl, Korn- ja franske Brændeviinet betydelig Mængde, da alting efter det norske Folkes med fødte, i andre Tilfælde meget berømmelige men her kun ild passende, Gjestfrihed maae endelig være fuldt op. Val gjøres disse store Gjestebuder i Haab om at Gjesterne herfor skal vise sig desmindre taknemmelige og ædelmodige ved Brudegave; men de fleste Tider tager man heri merkelig feil da neppe et Par af 50 vinder derved, saakan stoppe de anvendte Bekostninger, men de fleste maae lide et anseeligt Tab, saa de endog ved deres Bryllupper som oftest lægger Grunden til en Gjeld, hvoraf de i deres heele Livs Tid ikke kan rede sig ud, ligesom det ogsaa hos mange liver en Aarsag til den Uformuenhed og trykkende Mangel, som de siden daglig maae føle, der hindrer dem fra alle betydelige Forbedringer i deres Jordebrug: thi det som en Bonde aarligen saaledes kan bortgive i Brudegave, beløber sig undertiden til mere end dobbelt mod de kongelige Skatter. Denne landsfordervelige Vane er endeligen i bemeldte We stre-Molands Sogn, til megen Ære for Sognet, reen bleven afskaffet. Efterat Selskabets værdige Medlem, Stædets Foged, Hr. Justitsraad Niels Seythe, der i adskillige andre Henseender har viist sig at være en god Patriot og Befordrer af Bondens Velstand i hans Kreds, efterat han af en veltænkende Bønde i Sognet, ved Navn Telle Nielsen paa Gaarden Froholt, var bleven underrettet om denne skadelige Skik, har han med en berømmelig Nidkjærhed antaget sig denne Sag, og deels ved fornuftige Forestillinger, deels ved Smaae=Premier til dem, som ikke vilde tage Brudegave til deres Bryllup, bevirket den for Bondens eget Bedste lykkelige Forandring, at Bendegave nu ikke meere tages der i Sognet, da man indsaae, at de store Bryllups=Gjestebuder, der fornemmelig giøres af Egen nytte, ville falde bort af sig selv, naar Brudegaverne ophørte. Bemeldte Tellef Nielsen til Froholt har desuden været der den første, som alle Fordømme og Vaner uagtede, har allerede for 4 Aar siden gjort et Bryllup, og siden efter i 1780 sit eget, uden enten dertil at have et stort Gjestebud eller at tage imod nogen Brudegave. Med en særdeles Fornøielse har Selskabet ladet sig alt dette vel attesteret berette. Til Erindring derfor, at Westre-Mollands Sogn har været den første enige Kreds, i det mindste saavidt Selskabet. er bekiendt, som har afskaffet denne skadelige Skik, lader Selskabet til bestandig Forblivelse i Sognet og til Brug, ved Bryllupper der paa Stedet, et zirligt Sølv=Bæger paa 3 Pæle med Laag Hr. Justitsraaden, som Kongens Foged, tilsende med Anmodning, at han vil behage at see det for Vedkommende i Sognet efter Selskabets Hensig, bevaret og brugt, og i Tiden hans Eftermand, saavidt Omstændighederne tillader det, overleveret. Opskriften paa dette Bæger er følgende: For Afskaffelsen af Brudegave paa Landet i W. Molands Sogn i Nedenæs Lehn, skienket D. K. Danske Landhuusholdings=Selskab, dette Bæger til en ærefuld Erindring og Brug der paa Stædet. Hr. Justitsraad og Foged Niels Skythe gav Anledning, Bonden Cellef Nielsen Froholt forste Exempel. Kiøbenhavn, den 29de Jan. 1782. Fra Bonden Niels Olsen Lie i Oddernæss Præstegield i Christiansands Stift er til Selskabet ligeledes indkommen en Anmeldelse om, at han ved at bortgifte sin Datter har udmærket sig ved samme gode Tænkemaade, og hverken gjort noget stort Gjestebud eller taget imod nogen Brudegave, hvorover Selskabet meget har fornøjet sig, og ønsket det, at ei allene mange heri ville følge hans roesværdige Exempel, men hele Sogne og Provindser nyelig meldte Westre-Molands Sogns. Selskabet vil i øvrigt nærmere herfor skriftlig erklære Niels Olsen Lie sin Agtelse. Hermed sluttes Selskabets Premier, og Belønninger for det forbigangne Aar. De, som hav de den Naade og Lykke at see deres Ære=Tegn forædlede ved at imodtage dem af Hs. Kongelige Høyheds egen høje Haand, vare: Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Schee von Plessen, anført under No. 19 i det foregaaende, ligeledes: Hr. Slotsforvalter Schmidt paa Frederichsberg, Kunstdreier Thun og Mad. Berg efter No. 8, 225 og 236, som ovenmeldt. De Skrifter eller andre Sager, som til bageleveres, bekommes som sædvanlig, naar forlanges. Premierne erholdes, de i Penge efter Anviisning af Præsidio, Medaljerne hos Selskabets Sekretær, som ogsaa tilstiller Vedkommende begge Deele enten med de agende Poster, eller med anden anviist Lejlighed, naar beqvemmere ikke haves, alt mod fornøden Beviis. Kjøbenhavn, den 14de Martii 1782. C. Martfelt, Selskabets Sekretær, samt Etatsraad og Commerce=Consulent.