JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-03
Tidstleden 14de September er Jndsidder Hans Hansen, som Stiente for Røgter paa Brendegaard, ved Døden afgangen i Nyboe og hans ringe Efterladenskaber strax taget under lovlig Registering, men da det ikke vides hvor hans efterladte Hustrue, Anne Hansdatter og alle hans Børn her i Landet opholder sig, saa indkaldes disse herved med Værger, samt den Afdødes Credi= og Debitorer, om nogen skulle være, i de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Gange, siden denne fattige Boe ei formaaer andet lovlig Proclama at bekoste, at møde paa Brahetrolleborg, Skriver=Stue førstkommende 25de November, da Skiftet samme Tid foretages og om mueligt sluttes. De som udi Stervboen efter afdøde Niels Gudsens Enke her i Byen, maatte have noget at fordre eller gielde, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig hos mig underskrevne, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste for at erlægge til Stervboen hvad de maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Løven og Stervboens Tilstand. Svendborg, den 24de October 1780. S. Müller. Byefoged og Skifteforvalter sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-03
Auction. En Bøndergods i Scham Herred i Fyen, uden fleere Auctioner, Endskiønt Bottigersholms Hovedgaard med tilliggende Kirke og skulle have været bortsolgt den 14de hujus, er dog efter Eierens Begiering 2den Auction derover berammet den 21de October og 3die Auction, da Gaard og Gods absolut bortsælges, foretages den 4de November førstkommende. Auctionen holdes i Hr. Professor von Westens Gaard i Odense, bemeldte Dages Formiddag Kl. 11 Slet. Godsets Beskaffenhed er forhen i disse Tider bekiendtgjort. Conditionerne kan, naar behages, faaes til Eftersyn hos Hr. Professor von Westen, paa Bøttigersholm og hos mig. Odense den 16de Octbr. 1780. J. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-03
Storsdagen den 9 November førstkommende om Formiddagen & Kl. 9 Slet bliver holdet offentlig Auction udi Sr. Hangsteds iboende Gaard paa Nørre Gade heri Byen, over en Deel Mobilier, som var den der logerende og afdøde Sr. Berrig tilhørende, og bestaaer af et udhulet Eege=Chatol, Sølv Uhr, Skender og Sporer, en Deel gode Gang= og Linklæder med videre, hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 2den November 1780. L. M. Bendz. Capital som faldbydes. af Hvem som maatte behøve en Capital paa 66 Rdlr. 4 Mk. til Laans imod sikker Pant og gangbar Rente, enten til 11te December eller og til tilstundende 11te Martii 1781, vilde behage at melde dem enten her paa Adresse=Contoiret, eller og hos Stephan Gormsen i Werninge, hvor Pengene er at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-03
Bortkomne Sager. B. Paa Landeveien imellem Skovfogdens Huus i Morud N. Skov i Wigerslev Sogn og Huuset Wernershuus kaldet, i samme Sogn, tæt ved Agen som skiller Wigerslev Mark og Sogn fra Sønderse Mark, er tabt en stor sort Schildpades Mands=Snuustobaks=Daase uden Scharnering; hvem der om samme kan give nogen Oplysning, eller og forskaffe den her til Adresse=Contoiret, loves en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-03
Undvigte. Da en Dreng Peder Jensen af Bramstolpe Bye paa Grevskabet, Christiansæde Gods i Lolland, som er klæd i en hvid Kofte, en blaae Dito, en stribet Brøstdug, et Par guule Skindbuxer, Skoe paa Fødderne, og Hat paa Hovedet, af middelmaadig Høide, sortebruun af Haar, glat i Ansigtet, 22 Aar gammel, et deserteret derfra den 17de October her til Landet, lagt i Wester Aabye tvende Nætter hos Lars Greve, og været i Arandhuuse og Syltemas=Huusene for at blive sat over til Ærøe med nogle Øeboer, men da dette ikke lykkedes ham, af Mangel paa Pas, som han ikke har uden et gammelt Fæste Brev han foreviser, saa har han formodentlig igien begivet sig her op i Landet, hvor det ikke har været mueligt at finde ham; thi ombedes tienstlig alle og enhver, som bemeldte Peder Jensen maatte forekomme, især om han ved noget Færgested skulle begiere at blive oversat, at de hannem ville anholde og anmelde det til Forvalteren paa Brahetrolleborg pr. Odense, da han strax skal blive afhentet, tillige alle Omkostninger og en Douceur for hans Paagribelse betalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
agen den 10 M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Medicinsk. om den arvelige Sygdom. Den Lære, at visse Sygdomme ere arvelige, haver deslettere funden almindeligt bifald, da den er lige smigrende for Lægen og Patienten. Hvilken Undskyldning kunde være gyldigere for den enes utilstrækkelige Helbredelsesmaade og den andens diætetiske Skiødesynder, end det arvede, medfødte Anlæg til Sygdommen. Saasnart man veed at den haver sin Grund i saadan en undryddelig og af Siæbnen selv beskikket Aarsag, saa er det ingen Under meere at Lægemidler udretter saa lidet, og saa behøver den Syge ikke længere at paalægge sig en Tvang, som dog ikke kan giøre ham nogen væsentlig Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Den medicinske Tilskuer, som bekiender sig for at være en stor Tvivler i alle de Ting, der have deres Grund i Meninger allene, og som aldrig haver ladet sig blinde af den falske Glands, Vildfarelsers Yndere pleie at laane dem, maa naturligviis finde noget at indvende imod en Troe, som ikke er bygget paa en umodsigelig Erfarenhed. De Sygdomme, som holdes for at være arvelige, ere Svindsot; Apoplerie og Epilepsie, Raserie og Melancholie; allehaande udvortes Tilfælde, tilligemed Gigt. Til disse kunne vi regne Smaakopper, Mæslinger og Skarlagensfeber, (ja hvorfor ikke ogsaa Kighoste, da de fleeste Børn dog faae og skulle faae disse Sygdomme eengang for alle. Endeligen er der en vis Syge, hvis Navn skal være en Gaade, som er bekiendt nok for at være alt for arvelig og at kunne forplantes fra de ureene Forældre paa det uskyldige Foster i Moders Liv. At Grunden til de fleeste af disse Arvesygdomme ligger i ligesaa mange medfødte, saare subtile og superfiine, dog altid særskildte Materier, er en næsten almindelig Troe, en siphylitisk, en serophulds, en arthritisk, en podagrisk Materie, en Koppematerie, en Mæslingmaterie, en Skarlagensmaterie, ere i alle medicinske Folkes Munde: og den store Hoben af Lægerne haver gjerne antaget en Theorie, som friekiender dem for nøiere Undersøgelse uden at betage Konsten noget af sin udvortes Værdie, hvilken desværre alt for meget sættes i det Uforstaaelige. Lad os nu sætte, at Cajus haver været saa ulykkelig, at arve af sin Fader noget af det Liggendefæ, som findes let nok i Nicolai Sogns Smaagader; at han efter at være bleven skilt ved saa farlig en Gave, haver faaet Kighoste, derefter Kopper, siden Mæslinger, derpaa Skarlagensfeber og endeligen i sin mandige Alder Gigt, alle hvilke Sygdomme Faderen ogsaa haver havt: saa følger at i denne Caji Blod have opholdt sig sex forskiellige Sygdomsmaterier, hvilhave kunne forliiges og nøie lagttage Rang og Orden, at ved den enes Udbrydelse de andre smukt bleve tilbage, til deres Tour kom, ligesom det kunde være i en engelsk Dands. O hvilke fornuftige og skikkelige Miasmata, og hvilket forunderligt Legeme, der bær i sin Barm en halv Dosin Mordbrændere og Forrædere, og skiller sig ved den ene efter den anden, uden at gaae til Grunde. Men tre Gange O! hvilket Under af en Skabning, der allerede et Øieblik efter - et Øieblik, paa Existentsen Bredde, skiult endogsaa for Gisninger, i en usynlig Sliim, førend Hierte eller Hierne bliver til, førende Lemmerne dannes eller Vædsker avles, der dan allerede eier en Sæd, en undryddelig Sæd til sin Faders Sygdomme,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Det som giver en Mand Expectants paa Gigt, især paa Podagra, det er da egentligen den Legemes Beskaffenhed, det Temperament, som Sønnen haver tilfælles med sin podagriske Papa. En frisk, munter, livagtig Sangnineus hvis Hierte sidder paa det rette Sted, som kan giøre Honneur for sit Kiøn, som kan taale Studeringer og Strapazer uden Anfægtelse og som ofter Venus og Bachus med bonne grace, som kan ved en ophidset Jndbildningskraft i et glædelig Selskab løfte sig over alt det som kaldes Magnus, og naar Vreden kommer paa ham, ærgrer sig ned til Furierne: med et Ord, den Sanguinens som holdes for Sundheds Yndling, hvis Temperamment holdes for en Middel og Maalestok for alle øvrige, den bær i sit Blod, i sit Legeme, i sit Sind, i sine Begierligheder, men ikke i sin Byrd, et Anlæg til Podagra. Physisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
En Natur=Historisk Anmærkning om Pegestikken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Moralsk. Den som haver en dydig Kone, eier en større Skat end kostelige Perler. En saadan Skat havde den store Lærere, Rabbi Meir fundet. - Han saa engang om Sabbaten i Synagogen, og underviiste Folket, da begge hans Sønner pludselig døde hiemme i hans Huus. Begge vare voxne og vel oplyste i Lovene, hans Kone lagde dem paa hendes Seng, og bredde et hvidt Klæde over deres døde Legemer. Om Aftenen kom Rabbi Meir hiem. - Hvor ere mine Sønner, spurgte han, at jeg kan velsigne dem! -De ere gaaet i Synagogen, svarede hun. - Da har jeg seet mig om efter dem, sagde han, men ikke bleven dem vaer. - Hun rakte ham derpaa et Bæger, han tog mod det, lovede Herren for Sabbatens Udgang, drak, og spurate igien. Hvor ere mine Sønner, at de ogsaa kan drikke af Velsignelsens Viin? – De ere ikke langt herfra, saade hun, og foresadte ham noget at spise, som var vel tillavet, og da han havde spiist og takket for Maaltidet, sagde hun, Rabbi, tillad mig et Spørgsmaal! - Saa tael kun min Udvalgte, svarede han. - For faa Dage siden, gav een mig nogle Klenodier i Forvaring, og nu fordrer han dem tilbage. Skal jeg give ham dem igien. - Dette Spørgsmaal havde jeg ikke ventet af min Kone, svarede Rabbi Meir. Vilde du vel undslaae dig for at give enhver sit tilbage, - Onei, blev hun ved; men jeg vilde dog ikke gjøre det uden dit Samtykke; derpaa førte hun ham hen til Sengen, hvor hendes Sønner laae, og tog Klædet fra Ligene. - Ach mine Sønner, klaaede Faderen; mine Sønner - - - og mine Lærere, jeg har opdrager eder, men J have oplyst mine Øyne i Loven. Han vendte sig derpaa om og græd. Endelig tog hans Kone ham ved Haanden, og sagde: Rabbi, har du ikke lært mig, at man maa ikke vegre sig ved at tilbagegive hvad derer betroet os i Forvaring, See, Herren gav, Herren tog; Herrens Navn være lovet! - Ja! Herrens Navn være lovet istemmede Rabbi Meir. Vel den som haver en dydig Kone, han eier en større Skat end kostelige Perler. Hun oplader sin Mund med Viisdom, og paa hendes Tunge er livsalig Lære. Jndfald. Et Menneske forlod Munke=Ordenen, og boede siden iblandt de saa kaldte Viise. - Hvilken Forskiel, sagde en tilham, finde I imellem en Viis og en Munk, Han svarede: Begge svømme over en stor Flod, tilligemed mange af deres Ordens=Brødre. - Munken forlader Flokken, for at svømme des mageligere, og for at komme eene paa Landet. - Den Viise derimod svømmer med Flokken, og rækker undertiden Haanden til sine Brødre. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Befordringer. Den 22de Junii 1780 er Kammerraad Jens Dørcher i Naade entlediget fra hans hidtil havte Controlleur=Tieneste i Ringkiøbing, og under samme Dato er Ulrich Christian Friis igien allernaadigst beskikket til Controlleur sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Den 27de September ere Premier=Lieutenanterne Carl von Bartholin af Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederichs Regiment og Johan Friderich von Lents af det Oldenborgske Jnfanterie=Regiment benaadede med Caracteer som Capitain af Jnfanteriet. Den 24de October er Admiralitets=Secretaire og Ober=Anditeur Niels Perbøl allernaadigst forundt Bestalling som General=Auditeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Under 30te Octob. 1780 er Jens Jermin, Eier af Stamhuset Ausumgaard i Jylland, allernaadigst beskikket til at være Kammerjunker med Anciennete fra 29de Januarii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Fem og Tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Franzosiske Grændser, den 20de October, Nyelig kom hertil en Procurator i Paris, som var meget berømt og formuende, en anseelig Mand, udi kostbare Modens Klæder, og Brillianter paa Fingrene, og sagde: at han var en rig privat Mand fra Normandie, og kommen til Paris formedelst en Proces, betreffende nogle 100000 Livres; han førte alle de behørige Documenter med sig, som han overleverede til bemeldte Procurator. Denne, gandske henrykt over at bekomme saa vigtig en Proces udi sine Hænder, gjorde strax den Forestilling, om Hs. Excellence ikke vilde taae til Takke med hans ringe Huus=Leilighed i Fald han ikke i Forveien havde leiet sig et Hotel for sig selv. Den Fremmede vegrede sig længe for at imodtage dette Forslag, men efterdi Procuratoren nødte ham immer meere og meere, villigede han endelig derudi, og tog sit Logemente udi Værelserne til Gaden, som paa det prægtigste vare meublerede; Procuratoren befalede strængeligen alle sine Folk at opvarte denne rige Fremmede, samt bragte alle til Processen henhørende Documenter paa sit Kammer, for at igiennemsee samme næst paa følgende Morgen. Til Aften blev spiist paa det prægtigste, samt den beste Viin ikke sparet. Rolig og vel tilfreds over saadan en lykkelig Fangst, lagde Procuratoren sig til Sengs, imidlertid forspildte han dog heele Processen; thi den rige Fremmede stod op om Natten, brækkede alle Kister og Giemmer, op, pakkede det kostbareste som han forefandt udi en Couffert, samt hidsede samme ved en Strikke ned paa Gaden, hvor et Par Karle passede paa, han selv undvigte tilsidst ved Hielp af en Stige. Om Morgenen vilde Procuratoren besøge sit rige Partie, og befandt at han havde tabt ved alle Jnstantzer, samt oven i Kiøbet var dømt til at betale alle Omkostninger. Paa Bordet laae en aaben. Seddel, hvorpaa dette var skrevet: De har alletider vunden, nu maa de ogsaa engang tabe; men naar de forspiller denne Proces, saa bliver de nød til at appellere til Lovene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Man taler her om en nyelig opfunden Ventilator, for at rense Luften i Fartøierne, samt om et meget læt Middel til at trække Saltet fra Søe=Vandet, at det kan drikkes, bruges til Brød=Bagning og Kaagning; ligeledes om at rense det Vand som er bleven fordervet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Fra Kaminiek berettes: at i Kimpolungo Moldavinesti er et Misfoster med 2 Hoveder, og 3 Fødder 15 Tom meer lang, meget tyk og stærk, fød til Verden; Moderen saavelsom dette Misfoster døde strax. Den 3die Fod gaaer fra Ryggen af, hvorpaa befandtes 6 Tæer, og i Stæden for Nægle, Høne=Kløer, udi det andet Hoved havde dette Misfoster Tænder som et gammelt Menneske. Paris, den 21de October. Om vores for nyelig siden afdøde berømmelige Digter Hr. Dorat, fortælles følgende Ancodote: Han sad den sidste Dag han levede udi sin Lehne=Stoel, da hans Doctor trinede ind i Kammeret, og følede hans Puls. Nu sagde den Syge til ham, hvorledes befinder de mig? – Kiære Ven, mig synes at deres Bryst bliver mærkelig svagere, og var jeg i deres Sted, skulde jeg . . . . - Gandske godt, jeg forstaaer dem, var Dorats Svar. Doctoren recommenderede sig Nep per havde han lukket Døren efter sig, førend Hr. Dor at saade til sin Opvartere: "De Doctores ere dog nogle Narrer, alletider foreskriver de i Utide; thi just i Dag, og 7, i dette Øieblik, befinder jeg mig ret vel., Herpaa tauge han nogen Tid, lagde Haanden paa sin Pande, betænkte sig et Øieblik, og refiterede tvende Vers, som vare Begyndelse til en Satyre imod Doctorerne, neppe havde han udtalt det andet Vers, førend han tillige med den sidste Stavelse af samme, og saa udgav sin Aand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Sachsen, den 18de October, Universitetet i Halle bekommer, ved den Kongelige Ministers Frieherre von Zedliz Foranstaltning, Hr. Doctor Førster til Professor udi Natur=Historien, som har reist meget omkring i Verden. Glickstad, den 19de October. J Dag blev her oprettet et nyt Komoedie=Huus, paa tvende her værende Borgeres Bekostning. Det er det første som har været til udi denne Stad. Dette, og det indskrænkede Rom, hvor inde undertiden et ellers vel indrettet Theater hidindtil udi de vate Bygninger har maattet hielpe sig, som og for det pariae Øiemmedet og Bestemmelsen af denne Bygning, gav Anledning til en kort Indgangs=Tale, som en Tømmersvend, der udi en anseelig Forsamlings Overværelse satte Krandsen op, efter Haandverks=Brug, holdt paa følgende Maade: Med Glæde besliger jeg dette Sted, og kroner Spidsen af en Bygning, som er bestemt til Publici Fornøielse. Endnu manglede samme her udi en Stad, som har saa anseelige Jndvaanere, saa mangfoldige Angenemheder, og som visseligen ved dens Øvrigheds Omhyggelighed endnu meere vil florere. Hvorfor skulle vi ikke og" saa have noget smukt, Hvorfor skulle vi undvære en Tidsfordriv, som har saa mærkelig Indflydelse paa gode Sæder, eller hvorfor skulle vi for at nyde samme, krybe omkring udi Kroge og nanstændige Stæder, og derved blive belet af vore Naboer. Vii ere derfor de høie Velyndere megen Tak skyldig, som have foranstaltet denne Indretning; Tak de veltænkende Mænd og Borgere, " udi denne Stad, som have fuldført den. Bemeldte Jndretning vil forskaffe en angenem og nyttig Tidsfordriv, samt mange af Jndvaanerne Leilighed til Fortieneste, men visselig, dertil behøve vi dog Forsigtighed og Kingskab. I, som Himmelen haver forsynet med Overflødighed, nyder længe og med Glæde denne Velsignelse, og deeler ogsaa noget med dem, som udi dette Huus beslitte sig paa, at vedligeholde eders Fornøielse. Men J, hvis Jndkomster ere kuns maadelige, betiener eder af Comoedierne, hvortil dette Huus er bestemt, med Overlæg, at de ikke selv og deres, kommer til at mangle det nødvendige, og denne Anstalt, som er føiet udi en god Meening bliver eder til Skade. Fuldkommelig opnaaes Hensigten af denne Indretning, naar den opmuntreres til desto større Fliid i vores Arbeide, og afholder os fra Ødsethed, som enten skader vores Legeme, eller, desværre, hvorpaa vi have bedrøvelige Exempler nok, aldeles ruinerer os, og vi derimod lærer udi dette Huus, hvor skammelige Fylderier, Spil, Hevngierrighed, Løgn og Baataalelse, ja med eet Ord at sige, Lasterne ere. Da geraader vores Fornøielse os selv til i Nytte, og den gandske Indretning Staden til Velfærd, og Velsignelse. Vivat! Kongens, samt alle denne Byes " Jndvaaneres Skaal. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Frankfurt am Mayn, den 16de October. Den 28de i forrige Maaned, fra Klokken 10 om Aftenen, til en Time efter Midnat, saae man her et usædvanligt Nordlys; Himmelen var gandske uden Skyer, dog noget bleeg. Uden Tvivl vare Dunsterne i en temmelig Høide af Luft Kredsen Aarsag dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Leipzig, den 17de October. Den 30te udi forrige Maaned døde her af et hastig Slaa=Flod Hr. Johan Gotte lob Bøhme Chuur=Fyrstelig Sachsisk Hoffraad, HistorioFraphus, og ordentlig Professor i Historien udi sin roesværdige Alders 64de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Berlin, den 18de October. J Forgaars døde her udi sit Alders 73de Aar Hr. Christian Gregory, Assessor og Senior udi det Kongelige Fattiges Directorium, som efter at han havde nedlagt den af ham længe med Jndsigt og Ære førte anseelige Handel, og siden i Aaret 1755 saa udi Rolighed, har han i den Tid, formedelst sin fortræffelige Kundskab, utrættelige og patriotiske Jver, med saadanne Forslag, Indretninger og Forbedringer antaget sig de Fattiges Væsen, at de fornemmeste Fordeele deraf endnu bestandig vedvarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Reisende. Odense, den 29de October Hs. Excellence Hr. Greve von Marschal fra Brunschwig til Kiøbenhavn. Den 31te ejusd. Hr. Schmidt fra Kiøbenhavn til Frankfurt om Mayn. Den 1ste November Hr. Kammerherre von Lüttichau fra Kiøbenhavn til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Bekiendtgiørelser. Served bekiendtgiøres, at en meget beleilig og vel indrettet Kiøbmands Gaard af 2 Etagier 12 Fag Huus til Gaden og 16 Fag til Gaarden, item af 1 Etagie 8 Fag Huus foruden andre teglhengte Skuure og i Vognremise, med Springvand i Brygger=Huset og Brønd i Gaarden, og en stor Hauge=Plads med en Deel vare Frugttræer, beliggende i Svendborg, med dertil hørende anseelige Jorde i Byens Marker, beregnet til en en halv heel Gaards Grunde, er underhaanden at faae til Kiøbs paa meget billige Conditioner. Ligeledes kan bekommes et stort Venge uden for Byens Gerritz=Port, bestaaende af 10 Tønder Rugland, foruden en Maebund af 6 a 8 Læs Høe, som i fordum Tid har været inddeelt i 3 separate Venger, og kan igien blive solgt saaledes, om Liebhaberne det forlanger. J Enden af Venget gaaer et Vandløb baade Sommer og Vinter, hvor tilforn for mange Aar siden har været en Mølle indrettet. Jorden er overmaade god, og giver overflødig Korn og 2de Gange slaaes Klever Græs, og avles megen særdeles god Klever=Frøe, saa at det i Aaret 1779. har givet udi Afgrøde 12 Tdr. Byg 13 Tdr. Rug og 17 store Læs Høe. Venget kan uden stor Bekostning hegne sig selv, da det er forsynet med Grøfter og deels levende Gierder, foruden Pile til fornødne Stavrer. Liebhaberne behager herom at melde sig paa Post=Contoiret i Svendborg. Svendborg den 21 October 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Jomfrue Meyerne i Nyborg, som i nogle Aar tilforn har haft honette Familiers Pige=Børn til Jnformation i Fruentimmer=Videnskaber, og videre til en smuk Opdragelse er fordrende Anbringelser, lader herved bekiendtgiøre til Efterretning for Familier, saavel paa Landet, som i Kiøbstæderne her i Fyen, at de fremdeles agte at vedblive deres hidtil holdte Information; da det indstilles til Vedkommende ærede Forældre, enten at betinge Børnene til Logie, Kost, Jnformation og Ompleyning i Huuset hos Jomfrue Meyerne selv, eller til Jnformation allene; hvorom de ønskede, at de kiære Forældre ville betid anmelde sig hos dem, for derefter at indrette de fornødne Vilkaar paa begge Sider, og ligesom de giør sig en Ære af at anbringe sine Kundskaber til unge Fruentimmers sande Fremtarv og Nytte, haaber de ogsaa allerede at have erhvervet sig alle Veltænkendes Ære, Agtelse, og gunstige Recommendation, som hidtil har anfortroet dem deres Børn, og hvori deres Omsorger herefter ikke mindre skal aflade, end tilforn, saasom de agte med den vindskibeligste Fliid at handthæve deres erholdte Fortrin og Rettighed til Jnformationen. Nyborg, den 18de October 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Concerten, som holdes hos Madame Kyhn, tager de sin Begyndelse førstkommende Tirsdag den 14de No. vember ved sædvanlig Tid Kl. 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Tra Pressen i Odense Adresse Contoir er nyligen udkommet: Accessiones & Annotationes Exigue ad Præcepta Grammatica Latinærin Compendio S. A. - Qvas Pro sum mis in Philologi Honoribus obtinendis - of fert Johannes Sibbern Rectoris Vicarius. Skrivtet 11 Ark, stor Octav, er for 2 Mkr. paa Trykpapiir at faae hos Antor. Kinierede Reserva=Rouller, som kan bruges ved alle Godser, ere her paa Adresse=Contoiret at bekomme for 2 s. Arket, og 2 Mk. 4 s. Bogen. Landtals=Lister, indrettede efter den nu brugelge Maade, at indlevere til Amtstuen, faaes herfor 2 s. Arket og 2 Mk. 4 s. Bogen. Hiøbe= og Leie=Breve at sætte paa Huuse og Gaarde faaes og her paa Contoiret for 2 s. Stkt.