Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-06-16
Fra Catalonien lyde Efterretningerne mindre trøstelige eller rettere fattes ganske; thi vel havde Man den 5 Juni i Paris faaet Depescher herfra, men endnu den 7de vare samme ikke bekjendtgjorte. Marskal Moncey er kommen tilbage til Girona, hvorfra han dog den 2de atter skal være afgaaet til Vich. Breve fra Perpignan melde vel, at Sellent og Manreza vedvarende holdtes besatte af de franske Tropper, men tilføie, at disse paa denne Kant vare noget fordeelte, hvilket tvinger dem til at maatte selv drage deres Underholdning af Landet, hvorsamme vel falder noget tynd. "Vort Rytterie - hedder det fremdeles - har lidt noget ved Mataros Jndtagelse. Ved Casteltersols Jndtagelse forefaldt og en varm Fægtning. Jndvaanerne og selv Qvinderne: kjæmpede imod vore Folk, men hvorfor Byen ogsaa har lidt stærkt. J Affairen ved Mataro trængte vore Tropper (den franske Besætning skal nemlig uformodentlig være bleven overrumplet ved en Fest, efter at nogle forklædte spanske Officerer, som stode i Forbindelse med Jndvaanerne, havde udspeidet Tilstanden her, frem til Barcellona; men maatte igjen trække sig tilbage, da de Konstitutionelle, rykkede ud af Staden. Men i det Hele ere Efterretningerne om disse Fægtninger saa modsigende, at Man blot veed med Vished, at der den 24 Mai (S. 314) blev stredet med Forbittrelse inde i Mataro, at Fægtningen den 26de atter fornyedes noget længere fremad og et temmeligt Antal Saarede blev bragt til Mataro, hvor en Parlamentair var ankommen fra Barcellona, for at foreslaae en Udvexling af de gjensidige Fanger. Den 4 d. vare ogsaa nogle overordentlige Rygter i Omløb ved Børstidens Slutning i Paris, som virkede uheldig paa Statspapirerne. Der sagdes blandt andet, at de spanske Cortes havde erklæret Abisbal for en Fædrelandsforræder, at Kongen ufortøvet skulde afgaae til Cadix, at den franske Armee i Catalonien var i en meget kritisk Forfatning m. m. Virkelig gjennemstrøife de Konstitutionelle Catalonien saaledes i alle Retninger, at Man med Sandhed kan sige om Mina, han er ingensteds og allevegne. Den sidsti meldte Fægtning ved Vich (S. 326) varede fra om Morgenen Kl. 5 til Kl. 12 1/2. De Franske, som nu anslaae Fiendens Styrke her til over 3000 Mk., ville foruden de e 160 Dræbte have seet hele 50 (!) spanske Officerer liggende paa Valpladsen; men love endnu udførligere Beret t ninger. De saakaldte Miquelets falde ogsaa de franske Tropper til meget Besvær, da de streife allevegne omrikring, og nylig have viist sig ved Olot, hvor et Grenadeer kompagnie, forraadt af Veiviseren, faldt dem i Hænderne. De Franske skulle derfor finde det raadeligt at flytte deres e Syge og Saarede tilbage til Perpignan. Det gielder nu e om, hvorvidt Lacroix Forbindelse med Donnadien kan hjelpe Sagerne i Catalonien igjen paa Fode. J Barcellona er Man ved godt Mod, og Jngen troer her, at det nogentid vil lykkes de Fremmede at faae fast Fod i Spanien, da de ikke kunne vente virksom Understøttelse paa det flade Land, og saavel Stædernes Jndvaanere, som Tropperne og Militjerne ere det konstitutionelle System hengivne, hvilket er ganske modsat de franske Efterretninger, som nu e have ladet de konstitutionelle Soldater løbe deres Vei saalænge, at der umuligt kan være flere tilbage. MedTroeshæren er dette virkelig Tilfældet. Efterat dens Korps vare blevne væbnede og udrustede, ere de saa godt som reent forsvundne, og O'Donnel, Qucsada, Zabala, Garostidi eller hvad disse Herrer mere hedde, hører Man ei engang nævnes. Belver var saaledes besat af 300 Md. Troestropper under Peyra, men maatte igjen rømmes, da de revolterede imod ham. Den Omstændighed, at National=Militsen i Madrid, som bestaaer af de agtværdigste Jndvaanere af alle Klasser, deeltog med i Kampen mod Bessieres, viser ogsaa, hvorledes Stemningen maa være, som Spanierne overalt formodes at følge samme Plan som Wellington ved Portugals Forsvar, der, da han havde trukket sig tilbage lige til Lissabon, og af de Franske blev opfordret til at indskibe sig, kun svarede: i Aar ikke!