Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-14
Blandinger. Betingelserne for Vaabenstilstanden, som endnu ikke er afsluttet, ere følgende: 1) Fra den Dag i Dag af skal der indtræde en fuldstændig Standsning af Fjendtlighederne tillands og tilvands i 3 Maaneder, med en Opsigelsesfrist af 1 Maaned for hver af de tvende kontraherende Parter. Naar ingen Opsigelse finder Sted, fra den ene eller den anden Part, vil en Forlængelse af Vaabenstilstanden blive anseet som vedtagen paa begge Sider. - 2) Naar Vaabenstilstanden bliver opsagt af den ene af de tvende Kontrahenter, skal det staae begge Armeer frit for, atter at indtage de Stillinger, som de havde inden den 27 Juni. - 3) De ved den danske Marine iværksatte Blokader skulle ophøre. og befaling i saa Henseende skal ufortøvet gives de Kommanderende for de danske Krigskibe. - 4) Alle Krigsfanger og politiske Fanger skulle uden Ophold og uden Forbehold sættes i Frihed. - 5) Alle siden Krigens Begyndelse opbragte og beslaglagte Skibe skulle gives tilbage i et Tidsrum af 10 Dage, efter at Vaabenstilstanden er bleven undertegnet, hvilket Tidsrum ansees for nødvendigt, paa den ene Side, for at sætte Skibene istand til at løbe ud, og paa den anden Side for at fuldføre Rømningen af Hertugdømmerne. Preussen samtykker saavel i eget som i Forbundets Navn i, at Danmark holdes skadesløs for de Reqvisitioner in natura, som ere blevne hævede i Jylland for de preussiske og Forbundstroppernes Regning, og Danmark forpligter sig til at erstatte Værdien af de Ladninger, som ere blevne solgte eller ikke kunne tilbagegives in natura- 6) De tvende Hertugdømmer og de til samme hørende Øer skulle i deres hele Udstrækning uopholdelig rømmes af de danske Tropper og Forbundstropperne. Jmidlertid indrømmes det Danmark at lade de Hospitaler, Depotter og militaire Establissementer, som befinde sig paa Øen Als, bevogte med 400 Mand. Paa den anden Side indrømmes det, at et lignende Antal Forbundstropper i samme Øiemed kunne besætte Staden, Altona og andre Punkter, hvor der findes Hospitaler og militaire Establissementer. - 7) Da begge de kontraherrende Parter ønske snarest muligt at bringe Ro og Orden tilbage i Hertugdømmerne, saa ere de komne overeens om, at Administrationsmaaden, saaledes som den stod førend Begivenhederne i Marts Maaned, skal gjen oprettes, saalænge Vaabenstilstanden varer. Den fælleds Regjering for begge Hertugdømmer vil blive sammensat af 5 Medlemmer, der vælges blandt begge Hertugdømmernes Notabler, og som nyde almindelig Aa telse og Tillid, hvilke skulle administrere Hertugdommeerne efter de bestaaende Love og Forordninger i Kongen af Danmarks Navn, som Hertug af Slesvig og Holsteen, og med samme Myndighed med Undtagelse af den lovgivende Magt. To af disse Medlemmer skulle vælges af Kongen af Danmark for Slesvigs Vedkommende, og de to andre af Kongen af Preussen i det tydske Forbunds Navn for Hertugdømmet Holsteen. Disse 4 Medlemmer have at vælge et 5te, som skal indtage en Præsidents Stilling, og skulde Man ikke kunne komme overeens om dette Valg, saa vil Storbrittannien som mæglende Magt blive opfordret til at betegne det 5te Medlem, som ligeledes vil blive at vælge blandt Hertugdømmernes Beboere. Man er kommet overeens om, at hverken de Medlemmer af Administrationen, der vare i Funktion førend den 17 Marts, eller de, der siden denne Epoke have dannet Regjeringen, kunne faae Andeel i denne nye Regjering, hvilken sidste skal træde i Kraft saasnart som muligt og senest 14 Dage efter at nærværende Overeenskomst er underskreven. - 8) Medens Vaabenstilstanden varer, skulle kun de nedenfor betegnede Tropper kunne forblive i Hertugdom merne, for at stilles til den ved foregaaende Artikel fastsatte Autoritets Raadighed. A. J Hertugdømmet Holsteen denne Provindses Forbundskontingent, reduceret til Fredsfod. B. J Hertugdømmet Slesvig Cadreneaf de i Slesvig udskrevne Tropper. Disse skulle ikke overskride det i Fredstider sædvanlige Antal og skulle have deres Kantonnements saa nær som muligt ved deres Hjemsted. De øvrige slesvigske og holsteenske Tropper, saavelsom de Frikorps, der ere dannede af de Jndfødte fra begge Hertugdømmer, skulle afskediges, og de øvrige danske og tydske Friskarer skulle aldeles rømme Slesvig og Holsteen. Fuldbyrdelsen af denne Artikel vil blive overdragen til militaire Kommissairer, som skulle vælges ad hos af de kontraherende Parter og indbyrdes blive enige i denne Henseende. - 9) Kongen af Danmark og Kongen af Preussen i det tydske Forbunds Navn skulle have Ret til hver at udnævne en Kommissair, som skal residere i Hertugdom merne under Vaabenstilstanden og paa officiøs Maade vaage over Opfyldelsen af forestaaende Vilkaar, saavelsom over Lovenes upartiske Overholdelse saavel for de danske som for de tydske Jndvaaneres Vedkommende. - 10) Hertugdømmet Lauenborg bliver bragt tilbage i samme Tilstand, hvori det befandt sig, førend Forbundstropperne rykkede ind. - 11) De kontraherende Parter ville søge Storbrittanniens Garanti for den nøiagtige Opfyldelse af Artiklerne i nærværende Overeenskomst og Vaabenstilstand. - 12) Det er udtrykkelig vedtaget, at nærværende Overeenskomsts Artikler i ingen Henseende skulle præjudicere den endelige Freds Betingelser, og at hverken Danmark eller Tydskland opgive de Fordele og Rettigheder, som de hver for sig have gjort gjældende. (Forl.) Tilsigelse. Til Exempel paa Stemningen i de tydske Søstæder kan tjene følgende Brev fra Rostock af 4 d. M.i "Hamb. Corresp." "Pintsemarkedet er tilende, og Johannisterminen næsten udløben, og begge ere faldne saa daarligt ud, som vel sjeldent i de sidste Aar. Paa Sælgere manglede det ikke, men paa Kjøbere, og paa Penge var just heller ingen Mangel, men Jngen vil give dem fra sig uden den allerstørste Sikkerhed. Under Alt dette ligger Havnen fuld af Skibe, Rhederne ere udsatte forde største Tab, Handel og Omsætning ligge, og vore unge Søfolk ere tvungne til formelig at tigge om anden Beskjæftigelse, naar de ikke ville sælge den sidste Skjorte paa Kroppen. Alt dette kunne vi takke den ulyksaligste af alle Krige for, som Tydskland nogensinde har ført. Og alligevel farer denne Gjerdekonge, som Weser=Feitung, engang med en billig Vittighed kaldte Kongen af Danmark, lempelig frem mod os. Til Trods for alle saakaldte Forskandsninger ligger Kysten aaben for ethvert fjendtligt Angreb. Soldaterne, hvem deres eget Land trænger saa haardt til, maa gaae i Kamp og Død for en fremmed Sag (Man veed nu af Major v. Wildenbruchs Skrivelse, hvorfor egentlig denne danske tydske Krig føres) og 500 Danske, som i en varm Sommernat kastedes i Land, vilde være tilstrækkelige til at sætte mangen en By i Angst og Skræk, til Trods for al skjønt uniformeret Borgervæbning. Jal Jal Herrerne i Frankfurt kunne sagtens dekretere; vi her i Søstæderne vide bedst hvor Skoen trykker, og der gives vist Jngen iblandt os Alle, som ikke finder, at Ordet "Fred, klinger meest melodisk af alle Ord i Verden. Det franske Blad "Reforme, søger at vise, at Frankerig der har ført sine fleste Krige med Tydskland, ikke bør understøtte dette Lands Bestræbelser for at faae en Flaade samt at det bør alliere sig med de skandinaviske Riger, af hvilke navnlig Danmark, dengang alle Nationer opgave Frankerig, har givet det sande og dyrt betalte Beviser paa Sympathier.