JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Jkke mindre sørgelig er den Skildring, som Forfatteren lægger os for Øine, naar han fører os ind i Palladsets Jndre paa en Tid, naar den Sværm af Hoffolk endelig har trukket sig tilbage, for hvilke en Konge ingen Taarer tør udgyde. Der see vi et utilfreds Ægteskab, to Ægtefæller, som aldrig have følt Kjerlighed til hinanden og som ikke formaae ved inderlig Fortrolighed at erstatte Mangelen paa Ømhed; her see vi en ung Kone, skiøn, elskende og dog hadende; hist see vien virkelig god Mand, lidende og plaget af Mistanke, Nedtrykt af huuslig Kummer, naget af den Smerte, ikke at kunne virke alt det Gode for sit Folk, som han følte Evner til, nedlagde Ludvig snart sit Scepter. Efter at have læst disse Memoires, antage vi, at der hos denne Fyrste fandtes mere Modløshed end egentlig Utilstrækkelighed af Evner. Ved at læse dem heelt vilde Læseren ikke uden Deeltagelse overskue en Regierings Løbebane, som begyndte med Utilbøielighed fra den nye Monarks Side, og som endtes med at vædes af de Undersaatters Taarer, som han følte sig tvungen til at forlade.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Uagtet hans fortræffelige Hensigter gjorde Kongen af Holland dog saavel sin Broder som det Land, han regjerede, utilfreds ved et Slags Ubestemthed. Man ventede hver Dag at see ham stige ned af Thronen, ifølge befaling fra Tuillerierne; i dette Øieblik vandt hans Siel Energie, og han svarede Napoleon: "Jeg er blevet skuffet af Løvter, som man aldrig har havt ifinde at opfylde; Holland er kjed af at være Frankrigs Legetøi. Disse virkelig dristige Ord oplivede de Menneskers Forhaabninger, som paa engang vare Kong Ludvig og deres Fædrelands Jnteresse hengivne; men Uvished, nedslog snart Gemytterne paa nye. Uro og Bevægelse herskede paa alle Kanter, da en, i sig selv uvigtig, Begivenhed afgjorde Hollands Skjæbne og bragte det uden videre Omsvøb under den franske Keisers Scepter. Greve de la Rochefoucauld var Frankrigs Gesandt; hans Kudsk, stolt som alle de, der bære Livree, geraadede en Dag, da han var i stor Puds, i Ordvexemed en Jndvaaner i Amsterdam; Trætten antog snart en national Caracteer og udartede til en alvorlig Strid.Da Optrinet forefaldt i Nærheden af Palladset, saa begav Vagten sig derhen, for igjen at bringe Orden, tilveie. Hollændernes Partie, og dette var Kongens, anklagede Kudsken for at have yppet denne Strid, for at forskaffe Frankrig en nye Leilighed til at yttre sin Misfornøielse imod Holland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Af de Undersøgelser, som efter Kongens befaling bleve Anstillede, viiste det sig, at Gesandtens Kudskivirkelig var bleven insulteret uden at have gjort sig skyldii nogen Slags Anledning dertil. Herr de la Rochefoucauld tog officiel Notice heraf, og forlangte en løinefaldende fyldestgjørelse, som om nogle Grovheder, der havde yttret sig imod et Menneske i Livree, kunde antage Caracteer af en svær Fornærmelse imod en udenlandsk Magt; siger Etiketten hertil "Ja", saa siger det mindste Fornuften "Ne". Dette være, som det vil, denne usle Begivenhed, af hvilken man stræbte at drage de vigtigste Slutninger, beskjæftigede Kongen meget alvorligt. Keiseren brød gandske med Kongen, enten han nu virkelig har troet, at man ved at mishandle hans Gesandts Kudsk, har villet og virkelig kunne fornærme Frankrig, eller han med Begjærlighed har grebet det første det bedste Paaskud, for at opnaae Hollands Forening med det franske Rige; han kaldte sin Gesandt tilbage, erklærede den hollandske Gesandt ved det franske Hof, Herr Verhuel, at han ikke meere vilde modtage ham, at han skulde forlange sine Passe og inden 24 Timer forlade Paris. Ludvig, som frygtede sin Broders Havn for Hollænugjerne vilde give deres Minde til at Amsterdam blev sat under Vand, nedlagde sin Krone til Fordeel for sin Søn, men Napoleon satte sig snart, for en Tid, selv fast i Holland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Disse Memoirer, af hvilke ovenstaaende Udtog har været indeholdt i Mercure de France, føre ogsaa vor Erindring tilbage til en Tidsperiode, i hvilken ogsaa vort Fædreneland befandt sig i en vanskelig Stilling. Naar det i vore Dage er en afgjort Sandhed, at Jnteressen for hvad der foregaaer baade i og udenfor Fædrenelandet, nu mere end nogensinde før findes udbredt, hos alle Stænder og Klasser af Folket, og som følge deraf de offentlige Blade ere blevne Læsning for et langt større Publicum end i ældre Tider, saa kunde disse Blade upaatvivlig ogsaa nyttes til at udbrede Kundskaben om de Fortrin, som Fædrenelandet meere eller mindre er i Besiddelse af fremfor mange andre Lande. Naar denne Kundskab nødvendig maa have en forhøiet Kjærlighed til Følge for den Regiering, ved hvis vise og sindige Foranstaltninger det Gode bevirkes og for det Fædreneland, i hvilket Frugterne af disse Foranstaltninger næsten paa alle Punkter falde i Øinene, paa hver den, som ikke er ubefindig nok til at forlange, at et Saar skal kunne lægges med samme Lethed, med hvilket det kan bibringes; naar denne Kjærlighed til Konge og Fædreneland upaatvivlelig er et virksomt Middel til at fremme Opfyldelsen af Pligterne mod begge, saa fortjener den Fædrenelandets Mand, som bidrager Sit, til at styrke og opflamme den, Navn af Hædersmand og de offentlige Blade fremme en vigtig Deel af deres Hensigt, naar de, saavidt deres indskrænkede Rum vil tillade det, virke til en saa ædel og gavnlig Hensigt endnu yderligere Opnaaelse, ved at udbrede Sandheder, som have Hensyn hertil, blandt deres større Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Danmarks almindelige Festdag, den 1ste November, har saaledes foranlediget Herr Pastor St. St. Blicher til at udgive et lidet Skrivt, under Titel af: Danmarks nærværende Tilstand, tilegnet det Høie Brudepar den 1ste November. I den herovenfor fremsatte Aand skal det være dette Blads Formaal, af og til, naar Rummet tilstæder det, at bringe til endnu offentligere Kundskab, de oplivende Sandheder, som denne korte Fremstilling, som den af Forfatteren kaldes, unægteligen indeholder, til Hæder for Regjeringen og til Glæde for Folket.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Kjøbenhavn, den 2den November. Den høie Formæling imellem Deres Kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmine Marie og Prinds Fredrik Carl Christian fuldbyrdedes Løverdagen den 1ste November i Slotskirken. Efterat de til denne Høitidelighed Tilsagte fra Slottets Sale i den i det allernaadigst approberede Ceremoniel befalede Procession havde begivet sig til Kirken, behagede det Deres Majestæter og det høie Brudepar, tilligemed de øvrige kongelige og fyrstelige Herskaber at indtræffe der Kl. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Af det kongl. Capel og de kongl. Sangere og Sangerinder udførtes, førend Vielsen, den første Deel af den allernaadigst befalede Cantate af afgangne Confessionarius Liebenberg og Musikdirecteur, Professor Schall, og derpaa Palmen 520. Derefter forrettedes Vielsen af Hr. Confessionarius Mynster. Kl. 6 var denne høitidelige Act tilendebragt, hvornæst anden Deel af Cantaten og Palmen 523 udførtes. Deres Majestæter, med øvrige kongelige og fyrstelige Herskaber, forlode Kirken Kl. 7. Det behagede Deres Majestæter, med det høie Brudepar, at begive sig til Taffels Kl. 8. Foruden det kongelige Bundterads-Taffel paa 90 Couverts, serveredes ved 11 Marskalstafler for 600 Personer. Taffelet hævedes Kl. 10 og denne Dags Festligheder paa Slottet vare dermed tilende. Medens Høitidelighederne foregik paa Slottet, saluteredes Kl. 4 med 27 Kanonskud fra Tøihuusbatteriet, Kjøbenhavns Fæstning, Citadellet Frederikshavn og Ny holms Søebatteri. Omtrent Kl. 9, da hans Majestæt udbragte det høie Brudepars Skaal, saluteredes ligeledes med 27 Kanonskud fra ovennævnte Steder. Allerede om Formiddagen, den 1ste November, prydede Flaggene hundredeviis Skibene i Havnene, imedens mange tusinde Tilberedelser skeete hos Borgerne for at forskjønne Festen, thi lidt Grønt om den simple Families Lysestage tilkjendegiver en ligesaa varm Hengivenhedsfølelse for Kongehuset som den mere Formuendes smagfuldere Decoration. Efterat den høitidelige Vielsesact var tilende, hørte man Melodien: "Af Høiheden oprunden er, udført med kraftfulde og til Hjertet gaaende Basuntoner fra Nicolai Taarn, og fra det Øieblik af var hele Staden illumineret. Ovenover Taarnet lyste F. W. til alle fire Sider, ligesom svævende i Luften, og over Bogstaverne glimrede den kongelige Krone.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Paa Rundetaarn saaes de høie Formæledes Navne, det danske Skjoldmærke m. m. og paa Rækværket vare Lamper anbragte. Ringmurene ved St. Petri og Helliggeistes Kirker, samt Murene foran Gammelholm og den meyerske Stiftelse, vare prydede med mange Hundrede Lamper, anbragte som Fesions. Ovenpaa Muren, ved Gammelholm vare desuden Flammer i Offerskaalet, der meget forstærkede Belysningen. Paa Kongens Nytorv vare Skuespilhuset og Gjethuset decorerede som Templer, hvilke kunne ansees som det Pragtfuldeste af hele Jlluminationen, og tillige vare Transparenter anbragte. Over Indgangen til Academiet for de skjønne Kunster var et smagfuldt Transparent, hentydende paa Maler Billedhugger= og Bygnings=Kunsten. Hos Stadshauptmanden vare flere Transparenter, i det thottske Palais saaes F. V. med en udmærket smagfuld Krone, over, ligesom og i Tracteur Knirschs Gaard Kl. med Krone, særdeles smagfuldt udført, og hos Guldsmed Stenbach i Klosterstrædet forestillede Jlluminationen er kunstigt Springvand.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Statsministrene Schimmelmanns og Møstings Palaier, Raad= og Dom Huset, Postgaarden, Regentsen, Studiigaarden og Frimurerlogen vare udmærkede ved smuk Belysning og betydningsfulde Allegorier og Jnscriptioner. J Studenterforeningens Locale, GeneralFriboes Gaard, paa Hofapotheket, i Kongens Klub, hos Agent Petersen og hos mange andre Borgere saaes Transparenter og udmærkede Decorationer. Ved Kongens Bryghuus og ved Studiegaarden vare pragtfulde Templer. J tvende af det kongelige Tøihuus's Porte var en med blaa Jld oplyst, overordentligen skiønt decoreret Vaabensal, hvorfra et usynligt Musikchor hørtes. Lignende stærkt besatte Orchestre opførte Musik paa Raadhuset og paa Templet ved Theatret. Et afdet asiatiske Compagnies Skibe var pragtfuldt oplyst og paa dets Gaards Portal var et Transparent omgivet med Lamper. Ved Grosserer Holms Plads var opført en Pyramide, behængt med Lamper, paa hvis Midte saaes et smukt Transparent. To Skibe ved Holmensbro vare oplyste med flere hundrede Lygter, og Etatsraad Holtens Gaard, ligefor Slottet, udmærkede sig ved den meest smagfulde Decoration af Lamper og Grønt, samt Transparenter med de høie Formæledes Navne, tilligemed de, Danske saa kjære, Bogstaver F. og M., med Kongekronen over.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
J Aften brændte, til en Forandring, udenfor Hofraad Hambros og Statsraad Erichsens Gaarde, samt ved Springvandet paa Nytorv og ved Frederiksholms Canal et Slags Lys, der gave et saa blændende Skin, at de meget svækkede Effecten af den almindelige Jllumination.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Efter foregaaende allernaadigst Tilladelse bragte aften Kjøbenhavns academiske Borgere, henved Tusinde i Tallet, Kongehuset deres Lykønskning, idet de, understøttede af tvende Musikeorv, under 250 Faklers Skin, droge i Procession fra Studiegaarden, ned adKanikestræde, store Kjøbmagergade, over Høibroplads, Høibro til Christiansborg Slotsplads, hvor de, efter at have dannet en Halvcirkel, afsang følgende af Hr. Professor Ochlenschlager forfattede Sang, som blev overleveret de kongelige Herskaber af 5 dertil udvalgte Repræsentanter: Elskov, som til Jordens Glæde, Smiler, som en Engel skjøn, Danmarks Ungersvende qvæde. Her din Lov, med Christians Søn. Venus, som med Hymen kommer, J fortroligt Favnetag, Du vor Vinter giør til Sommer, Og din Fakkel Nat til Dag. Gamle Slot sig reiser atter Stort og prægtigt af sit Gruus; Fromt for Altret Fredriks Datter Knælte nys, i Axelhuus. Nu, ved Hymens hellige Flamme. Favner Hun sin Brudgom glad. Hil Dig, Oldenborgske Stamme, Med det eviggrønne Blad, J de muntre Festens Dage, Stimler Hver til Kongens Slot. Ei Studenten staaer tilbage, Thi han elsker tro sin Drot. Sønner af de holde Fædre, Som i tredie Fredriks Færd, Kjærlighed til Kongen hædre Steds vor Flid og vore Sværd. Huus og Gaard og Tabernakel, Alt saa lyst iaften staaer, Kun Studenten kom med Fakkel, Thi han har ei Huus og Gaard. Men langt meer end disse Kjerter, Fredrik, flamme, troe til Død, For Din Stamme vore Hjerter, Som Taknemligheden bød. Hør da, Konge, veenlig atter Unge Skares glade Røst! Bønner for Din Søn, Din Datter, Stige fra de Danskes Bryst. Fredrik og Maria ligne Hver en Fremtids Kongeslægt, Elskte Brudepar velsigne. Himlen, med sin Varetægt!" Efter et tre Gange gientaget Hurra for Deres Majestæter Kongen og Dronningen, det høikongelige Brudepar og det øvrige kongelige Huus, droge de atter i samme Orden, hvori de vare ankomne, igjennem Cavalierløngangen til Ridebanen, hvor de under Marschen, kastede Faklerne, som saaledes kom til at danne tvende Baal. Tilbagetoget fortsattes derpaa videre over Marmorbroen, langs med Frederiksholms Canal, over Nytorv til Studiegaarden, hvor de skiltes ad, efter endnu engang at have gientaget et tusindstemmigt Vivat for Kongehuset.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Fra omtrent Kl. 8 toge de høikongelige Herskaber, Jlluminationen i allernaadigst Øiesyn, ledsagede overalt af den hjerteligste Jubel. Ved Landcadetacademiet og Raadhuset modtoges Allerhøistsamme med Sange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Den inderligglade Deeltagelse, som saaledes Hovedstadens Jndvaanere i disse Dage og Aftener yttrede paa saamange forskjellige Maader, kunde vel ikke overtræffe Forventningen, da Kjøbenhavn netop er frem blomstret under den nuværende Kongestammes lange Regjering, næsten fire Hundrede Aar; men Alle søgte dog ligesom at kappes om at forherlige Høitiden, og Jngen kan erindre en større og dog mere utvungen Orden, thi under hele Jlluminationen kunde man overalt i Gaderne med den største Sikkerhed gaae tilfods.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Paa forskjellige Steder saae man vel Politi og Husarer, men uden anden Virksomhed, end en høftig Henviisning til den Side, hvor men beqvemmest kunde komme frem. Hvad en saadan Orden og Sikkerhed bidrage til at yttre og nyde Glæden uforstyrret, have vi erfaret ved denne festlige Leilighed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Kjøbenhavns Havnepriser, den 1ste November. Lollandsk Hvede. 7 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. 4 Mk. 2 s. Dansk Rug. 4 Rbd. 2 Mk. - s. 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg........... 3 Rbd. 2 Mk. - s. 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 4 Mk. - s. 2 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter.... 5 Rbd. 2 Mk. 2 s. 5 Rbd. 4 Mk. - s. Holsteensk Smør 56 Rbd. - Mk. - s. - 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito. 40 Rbd. - Mk. 2 s. 44 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito. 46 Rbd. - Mk. - s. - 58 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. - Mk. pr. Favn. Cours. Hamborg den 4de November. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9 12 s. London 13 Mk. 7 3/5, Cadir 92 1/4. Lissabon. 33 1/2. Amsterdam k. S. 35, 22, 2 M. 35, 32. Kjøbenhavn 205. Spr. 2 1/3 A. Disconto.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Blandinger. Paa Reisen fra Altona indtraf Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian den 20de October om Aftenen til Slottet Brettenburg, ledsaget af Grev Conrad v. Rantzau, Major v. Ewald og øvrige følge, og blev paa den Brettenburger Grændse modtaget af Besidderen, Grev Carl v. Rantzau, Grev Conrads Broder, tilligemed et talrigt følge. Ved denne Modtagelse yttrede den ædle Prinds det Ønske, at bringe sin kjære Rantzau, et glad Leve, og erklærede lige saa naadigt, da han var steget af Vognen, før han traadte ind, at maatte bringe Besidderen et hjerteligt Leve, hvori hele Forsamlingen høit istemte. En skiøn og smagfuld Oplysning var foranstaltet for den høie Gjæst, som hilsedes paa Slotspladsen af det talrig forsamlede Folk med høi Jubel og et næsten uophørligt Hurra. J Slottet selv modtoges Hs. K. H. af Kantsleren og Raaderne i den holsteenske Overret, Øvrighedspersonerne, Officeerkorpset, Geistligheden a. fra Jtzehoe og Glückstadt. Over Taflet udbragte Prindsen først Hs. Majestæt Kongens Skaal, og efter at ligeledes de høie Forlovede og det hele kongelige Huus vare erindrede, udbragte Hs. K. H. med de vennehuldeste Yttringer Skaaler for sin kjære Rantzau, saavelsom Hr. Major v. Ewald og Hr. Dr. Holmer, som sine kjære Ledsageere paa den nu fuldbragte Reise. Glæden lyste høit i Grev Conrad v. Rantzaus Aasyn, hvis ædle Ønskers Maal nu var opnaaet, og hvem alle Tilstedeværende kappedes om at bevidne deres Agtelse og Kjærlighed. Næste Morgen Kl. 10 indtraf Hs. K. H., ledsaget af den grønne Borgergarde og Officeer korpset, til Jtzehoe, hvor han, efterat have indtaget Frokost hos Hs. Durchl. Prindsesse Julie til Hessen, begav sig til Fods til Hr. Kammerherre og Amtmand v. Levetzaus Huus, hvor Stadens Embedsmænd naadigst modtoges, og fortsatte Kl. 11 Reisen til Louisenlund.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
J Anledning af den høie Festivitet er udkommet: To Partier eller 10 nye udmærkede Francaiser, samlede og uddragne efter yndede Theemaer af Opergerne den hvide Dame og die Vestalin, for Pianoforte, med Anmærkning af de til samme hørende Tourer, af Fr. Knecht, Dandselærer i Wien, og koster 4 mk; de samme udsatte for 2 Violiner, med Tillæg af 4 nye Eccossaiser og 2 Valser, hvoriblandt er den meget yndede Længsels Vals af Beethoven, som koster 3 mk., (faaes hos C. D. Milde, i Kbhvn.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Af en Beretning i Dagen sees, at det Hr. Chr. Lehmann tilhørende Menagerie, som fortiden forvises i Malm og ansees for det største i Europa, blandt Andre fiirfødede Dyr eier følgende: en særdeles skiønZebra fra Sydafrika, en Nilgou fra Hindostan (staalgraa af Farve, Fordelen som en Hests, Bagdelen som en Oxes, Fødderne som en Hjorts og med en Pukkel, som en Camel; en Hest med Horn fra Jndien; et Pantherdyr fra Afrika; en hvid Løve fra Sydamerica; en Leopard; en Jisbjørn fra Nowa Zembla; en Hyæne fra Abyssinien; to Pungdyr fra Ny Holland; et bjørnattet Dovendyr fra Nordamerica, en Zibetkat, en Schakal, en Tigerkat; en Genot, en Agutie, en Myrebjørn; en Dverg-Urang-Utang fra Borneo; med flere sjeldne Aber og en Famile smaa Aber. Til en af Menageriets største Mærkværdigheder, der har tildraget sig mange Naturforskeres Opmærksomhed, hører, at der i eet Skuur findes en Løve og en Tigerinde, der ere parrede sammen og allerede have havt Unger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Brudevielsestalen (af 1ste November) saavelsom den Dagen efter holdte Prædiken ere under Pressen i Kjøbenhavn. En tysk Oversættelse deraf vil ligeledes udkomme.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
J Randers har man nogle Dage førend første Novembers-Fest givet en Benefice-Forestilling, for hvis Jndtægt Fattigfolk erholdte Lys til Jlluminationen. Billetterne a 3 Mk. vare alle optagne. Til Frederik Carl Christian. Prinds af Vanmark, i Anledning af hans Formælingsfest, den 1ste November 1828. Mannerstolz vor Königsthronen, Bruder, goltkes Gut und Blut, Dem Verdienste seine Kronen! Untergang der Lügenbruk! Schiller. Tro, Prinds, ei Den, der hvisler for Dit Øre, At Du er stor - tilbedet, som en Gud, At hvert Dit Ord maa alle Hjerter røre. At Viisdom stempler hvert Dit Fyrstebud! Han lyver. - Tro den sanddruk Røst, som siger, At Dyden kræver Arbeid, førend Løn, At Retfærds Spiir bedst styrer Støvets Riger, Tro ei, at Modens Flitter, Høiheds Stjerne Gjenstraale Dig et Lands Lyksalighed, At Pøbelraab den stille Nød kan fjerne, Der sukker ved det komme Arnested, Men troe, at Plovens Søn er Landets Styrke, At Haandværk gavner meer, end Herrefærd, At Handel, Kunst og Videnskab maa dyrke Hvad Tapperhed omhegner med sit Sværd! Tro et, at Herren skabte Millioner, Til Offerlam for Clerk og Jarl og Drot, At han indvied Altere og Throner, For Jesuiter og Migueler blot, Men tro, det Vanskeligste her paa Jorden, Er, at beherske sig og Folket ret, Skjøndt Jntet lettere, i Syd, som Norden, End, at regjere sig og Riget slet. Og viis, Gud gav Dig Drottens høie Vælde Til Værn for Uskyld - Skræk for Svig og Vold, Gav Friheds Sværd til Trældoms Kryb at fælde, Mod Mørkets Aand Fornuftens lyse Skjold! - Da skal engang Dig Sagas, Rune prise, Og Du velsignes af Dit Fødeland: J Snille liig hiin Christian den Nise, Jgierte lig vor Frederik Vannismand, Blok Tøren.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Literatur i Danmark. Jslands Gjenlyd af Danmarks Høitidsglæde ved den konge sige Formæling i Kjøbenhavn 1828 (1866), ved Finn Magnusen, paa Jslandsk og Dansk. 2 Mk. Kbh. - Nationalsang i Anledning af Deres kongl. Høiheder Prindsesse Wilhelmine Marias og Prinds Frederik Carl Christians høie Formælingsfest, af Johannes Wildt. Mel. Vift stolt paa Codans Bølge. Etuibibliothek for Damer, No. 1, indeh.: Ørnens Rede, en Fortælling af Joh. Schovenhauer. 16 s. Kbh. - Brud og Brudom, en Historie fra det syttende Aarhundrede, at Alessandro Manzoni, oversat af F. Schaldemose, 1ste Deel. 2 Rbd. Kbh. - N. F. S. Grundtvigs christelige Prædikener eller Søndags Bog, 2det Bind, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - Nicolai Søtofts Theater. Første Deel. Tilegnet Deres kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmine Maria og Prinds Frederik Carl Christian, med et Digt: Bryllupsfesten, og indeholdende: Haarlokkerne: Hyrdedrengen; Legetøiet i Ørkenen; Mac Lean. 1 Rbd. 64 s. Kbh. - En raadende Røst til vore vordende Christendomslærere, af pastor emer. N. Blicher. Randers. 1 Mk. (Faaes hos Hr. Sadolin.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Den 8de November.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Ved at bringe til offentlig Kundskab, at Hans Majestæt Kongen allernaadigst har udnævnt vor Stiftamtmand Herr Kammerherre von Castenschiold til Ridder af Dannebrogen, glæder det os tillige at kunne berette, at Hans Høivelbaarenhed i Gaar med Familie er indtruffen hertil. en Schefen for Deres kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmines og Prinds Frederiks Hofstat, vor forrige Stiftamtmand v. Moltke er allernaadigst bleven beæret med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Den øvrige store Deel Promotioner og allernaadigste Udnævnelser ved denne festlige Leilighed skal vore Blade i næste Uge efterhaanden levere. traf. Hallis.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Den 3die November indkom Th. Andersen af og fra Østerriisøer med Trælast. N. Asp af Nibe fra Drammen med Trælast, Jern, Kakkelovne og Boutellier, m.m. E. Ellingsen af og fra Østerriisøer med Trælast. J. Hogensen af Corsøer fra Lybek med Tjære. K. Hansen af og fra Østerriisøer med Trælast. Th. L. Blom af og fra Laurvig med Jern, Salt og Trælast. Afseilet O. Sørensen af og til Kragerøe med Korn og Fedevare. D. C. Berntz af og til Frederikshavn med noget Stykgods. H. Hansen af og til Nykjøbing med saltede Sild. F. Møldenhause af og til Holmestrand med Korn og Fedevare. W. Lind af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild. M. Hockrenter af og til Flensborg med Ballast. Den 4de indkom D. Andersen af og fra Webek med Ballast. Et Sørensen af og fra Tønsberg med Trælast. H. Hansen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. - Afseilet Og Christophersen af og til Carlsham med saltede Sild. H.J. Thrane af Colding til England med Havre. N. Willadsen, af Hou til Nakskou med saltede Sild. D. Madsen af og til Østerrisøer med Korn og Fedevare. J. Ammunsen af og til Arendal med Kornvare. P. Hansen af og til Kjøbenhavn med saltede Sild. Den 5te indkom H. O. Stangebye af og fra Tønsberg med Trælast og Jern. J. Hansen af Stige fra Odense med Humle, Boghvedegryn og Æbler. H. Kaarup af Corsøer fra Callundborg med Hvede. C. Christensen af Løgstøer fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Vinden. Den 3die November, S. O.; den 4de, N. N. O., Kl. 9 Formd., S. O.; den 5te, S. O.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Aalborg Torvepriser, den 8de Novbr. sal. Oxekjød 4 a 6 s.; Lammekjød 4 a 5 s.; Herregaardssmør 18 a 20 s.; Bøndersmør, 13 a 14 s. Pd. - Rug 3 Mk.; Kartofler 8 s. Skp. - Slagtede Gjæs 2, 3 a 4 Mk. Stk. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-08
Aalborg Kirker. Treogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm. Til Aftensang i Budolphie Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen.