Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Wien. Den 11te Octbr. toge samtlige herværende høie Herskaber til Schönbrun, hvor de kjørte omkring i Haugen, og toge alle Dele af dens Anlæg i Øiesyn. Om Aftenen opførtes paa Slots theatret Operaen, Johann fra Paris. Til Souper havde man indrettet Orangeriehuset, der har en Længde af 100 og en Bredde af mere end 4 Favne. Orangerietræerne yndig blandede med Blomster af hver Art, vare paa begge Sider opstillede amphitheatralsk. Fra Hvelvingen nedhang et stort Antal Sølv Lustres, forestillende lette Grene med Lovværk, og mellem Orangerietræerne fremragede ligeledes Sølvkurve med Løvværk, tjenende til Belysning. J Middelpuncten, hvor Bygningen har en Udhvelving, var paa Nordsiden anbragt et Klippeværk, i hvilket et Vandfald styrtede i det neden for staaende Bassin. Ligeover for, hvor Hovedaabningen er, var i Haugen paa begge Sider opført en høi Brædebygning, som, prydet med Vaser, Søileværker og Statter og oplyst med Lamper, førte til Floras Halvrotunda i Baggrunden. Her stod Gudindens Billede paa et høit Fodstil. Rundt omkring var Rotunden i det Jndre fra Loftet af amphitheatralsk prydet med Blomsterstykker. Ovenfra straalte en skjult Astrallampe, der oplyste Gudinden og den øvre Deel af Templet. Alle til Prangeriet hørende Gange vare meget stærkt oplyst. En herlig Musik oplivede dette fortryllende SynDen indre Belysning frembragtes ved flere end 3000 Voxlys, den ydre, ved 28000 Lamper. Ved to Borde, hvert dækket for 62 Personer og ved fem mindre i Sidebygningen spiste de tilstedeværende høie Herskaber med deres dertil indbudne Hoffolk. - Det Fyrværkerie, som opførtes her d. 20 Sept., overgik i Skjønhed al Best Selse. Jmellem Kl. 6 og 6 begave de høie Herskaber sig i et glimrende Tog til Prater. Foran den uoverskuelige Række af Equipager reed den K. K. Overstaldmester Grev. v. Trautmannsdorff med et følge af Staldmestere, derpaa fulgte de høie Herskabers Vogne med sex Heste for. J den første saa Keiserinderne af Østerrige og Rusland, og ligefor deres høje Gemaler; i den anden Kongen af Danmark og Kongen af Bayern samt Dronningerne af Würtemberg og af Bayern, i den tredie Hertuginden af Oldenborg og Arveprindsessen af Weimar, samt Erkehertug Carl og Erkehertug Palatinus af Ungern; i den fjerde Kongen af Würtemberg; i de øvrige Vogne fulgte Erkehertuginderne, Kronprindserne af Østerrige, Bayern, Würtemberg, Prinds Wilhelm af Preussen, Erkehertugerne, Prinds Carl af Bayern, Hertug Albert og et meget glimrende følge af Generaler og Ministere. Prater selv var yderst livfuld, overalt sadde under Træerne ved Lampeskin, Musik og Belysning glade Gjæster. Efter en Spadserefart i Prater *) begave de høie Herskaber sig ved den indbrydende Nat til Hoflogerne og Galleriet paa den Plads, hvor Fyrværkeriet skulde gives. Dette var opfundet og udførtes af Hr. Stewer, og bestod af 6 Fronter, der symbolisk fremstillede et Blik i Fremtiden, det prophetiske Stiernebillede, det Høieste i Livet, Glædens Kreds, Europas Folketak, og Samdrægtighedens Belte. Skjønnest var Hoveddecorationen, der bestod af en stor Thriumphportal mellem to Piller og af et Tempel, ligeledes imellem to Piller. Hver hentydningsrige Jndskrift, hvert dy rebart Navnetræk hilsedes med freidigt bifald. Kl. 8 kjørte de høie Herskaber igjennem Stadens vigtigste Gader, som vare prægtig oplyste, hjem til Keiserborgen. Toget lignede et Seierstog. Prater er en Egeskov paa den store Donauge imellem Leopoldstad, Augarten og Wien. Den indsluttes af Donau og gjennemskjæres af de skjønneste Gange og Spadsereveie. Man finder herKronhjorte, som ere saa tamme, at man ofte kan fore dem af Haanden. Siden 1766 har man Joseph den Anden at takke for, at Prater er et offentligt Forlystelsested for alle Stænder, da den forhen kun stod 3 Sommermaaneder aaben for Kareter. Her ere a Hovedalleer, der alle føre til Donau. Den ene af disse er for Wiens Jndbyggere, hvad Cavalliergangen i Rosenborg Hau de er for Kjøbenhavnerne.