JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Natten til den 20de d. M. er gjort Forsøg paa at sætte Jld paa den i Nærheden af Odense beliggende Eiby Mølle, tilhørende Hr. Langkilde. Ved det optagne Brandforhør skal det være oplyst, at Gierningsmanden er Møllekudsken, der ved at stifte denne Jldebrand vilde indbilde Folk, at han ved denne Leilighed havde mistet en Pengesum, som han egentlig havde bortspillet i Tallotteriet. (Fyenske Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Trende Personer, hvoraf de tvende Borgere, ere nylig blevne hæftede for intenderet Assurance svig. De tvende Borgere have nemlig været Rhedere af et Skib, hvilket de ved en Estafette erholdt Efterretning om at have lidt Haveri i Nærheden af Callundborg. De assurerede ufortøvet Ladningen temmelig høit, men kort efter blev Svigen opdaget, efter Forlydende ved Hjælp af et feilagtig afleveret (Aalb. Av.) Brev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
J disse Dage har Eieren af Kjærup Gaard og Gods, Hr. Overkrigscommissair Gruner, bestemt, at det Hoveri, som Godsets Bønder hidtil have præsteret, fra 1ste Mai d. A. aldeles nedlægges, paa Gjødningsudkjørselen nær. Den hele aarlige Hoveriafgift er fastsat til 20 Rbd. og 7 Tdr. Byg af hver Gaard, hvilket i Betragtning af det betydelige Hoveri vistnok er et yderst billigt Vederlag, saameget mere som Overkrigscommissair Gruner har renonceret paa alle Reiser og Gangbud, samt paa Vedligeholdelsen af Hovedgaardens Veie, som de fleste Eiere i Almindelighed forbeholde sig ved Hoveriets Nedlæggelse. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Politiretsassessor Bruun, som Cancelliet har sendt til Leire Herred, for at anstille Undersøgelser,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
angaaende det bekjendte Mord i Eiby paa en Huusmand samt dennes Hustru og Søn, er allerede nærved at have bragt Alt for Dagens Lys. Efter hvad vi have bragt i Erfaring skal der ikke alene være tilveiebragt Data for, at det omhandlede Mord er forøvet af 3 Jndivider, som nu ere under Examination, men det skal ogsaa være lykket Jnqvisitor at opdage en heel Tyvebande af 16 Personer, der vel ikke stode i nogen Forbindelse med Mordsagen, men som i lang Tid have bidraget til den Usikkerhed, hvorunder denne Jurisdiction har lidt. Det har opvakt en almindelig Glæde blandt Jurisdictionens Beboere, at der nu ved Assessor Bruuns Hjælp er Udsigt til, at Herredet bliver befriet for disse besværlige Gjæster; men det er ikke noget glædeligt Tegn paa vort Landpolities Beskaffenhed, at Justitscollegiet skal finde sig nødsaget til at udsende Jnqvisitorer fra Hovedstaden, hver Gang en betydeligere Misgierning forøves i Landjurisdictionerne. En Trøst er det dog, at Hovedstaden er i Besiddelse af saadanne Emissarier, som dem, der i det sidste Aar ere udsendte til Vensyssel og Leire Herred. Fra Grunden af vil Manglerne ved vort Landpolitineppe hæves, selv om alle Jurisdictioner erholde dygtige Politimestre, saalænge der ikke gives dannede Medlemmer af Sogneforstanderskaberne eller andre intelligente Mænd i Landjurisdictionerne en local Politimyndighed, et Hverv, som vistnok paa mange Steder under den nu herskende Jnteresse for Communerne Flere villigen ville paatage sig. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Helsingør den 23de Marts 1842. Efterat det Beckerske Skuespillerselskab næsten i fem Maaneder har givet Forestillinger paa det herværende Theater, forlader det i disse Dage Byen. Dette vakkre Selskab, som alt ved dets første Fremtræden her vandt Publicums bifald, har stedse vidst at vedligeholde dette endog i forhøiet Grad, hvisaarsag dets Forestillinger stadigen have været talrigt besøgte, med Undtagelse af nogle faa Aftener, da det havde associeret sig med Brødrene Bills, i hvis Productioner det Helsingørske Publicum ikke fandt Behag. Selskabet reiser nu til Malm, hvor det vil give tolv Forestillinger, og derfra til Østad. Til Efteraaret agter det atter at gjæste Helsingør. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Den 17de d. M. om Morgenen Klokken 4 skød en velklædt Mand sig ved Hesten paa Kongens Nytorv. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Da der paa enkelte Steder heri Landet i den senere Tid har viist sig Tegn til Galskab blandt Hunde, skulle vi efter Opfordring gjentage et tidligere heri Bladet (i Dagen af 12te October 1835) meddeelt Raad mod Bid af gale Hunde: J Persien helbreder man for gale Hundes Bid paa følgende Maade: man prikker en heel Deel smaae Huller, rundt omkring Saaret, lægger en Salve af revne Løg derpaa, over denne igjen et Stykke raat Oxekjød og derovenpaa Jord. Hver Time lægges der saadant frisk Omslag paa, indtil Saaret er lægt. Om denne Methodes heldbringende Virkninger ere Perserne saa overtydede, at de kun lidet frygte sligt farligt Bid. (Dagen.) Farlige Tilfælde af Hundegalskab have ogsaa viist sig i Fyen, tidligere i Søbye, og i disse Dage i Kjølstrup. (Ove Th. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Aalb. Av. har følgende curieuse Meddelelse fra Kjøbenhavn: Ved en Forestilling af Norma i forrige Uge hos Jtalienerne, i hvilken et af de nye ankomne Medlemmer, Hr. Montresor, optraadte og erhvervede sig, ved sit ypperlige Spil og sin smagfulde Sang, fortjent bifald, bemærkede man, at en Dame gav sig til at hysse stærkt, imedens næsten hele Publicum klappede. Det er vistnok sjeldent, at en Dame yttrer sit bifald eller Mishag i Theatret, men hos denne Dame var det ikke saa underligt; hun er nemlig en af den bortreiste Rossis Tilbederæder, af hvilke han skal have havt et stort Antal, og Kjærlighedsveerne over hans Bortreise have formodentlig bragt hende til at søge Regres ved at hysse af hans Efterfølger. Maaskee er den samme Dame ogsaa en Ven af Qvindemancipationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Udenlandske Efterretninger. Den 17de dennes har Sir Robert Peel paa et Spørgsmaal af Lord Russell erklæret, at det engelske Cabinet har taget den bestemte Beslutning at forstærke den indiske Hær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
J Portsmouth drives Forberedelserne til Udrustningen af en stærk Krigsmagt med en overordentlig Virksomhed. Alle permitterede Officerer af den ostindiske Armee have modtaget befaling til at begive sig til deres Poster, for at ledsage de Forstærkninger som ventes i Portsmouth, for i største Skynding at overføres til Jndien. Paa Grund af Peels undvigende Svar i Underhuset paa Spørgsmaalene om de sidste rædsomme Efterretninger fra Afganistan tvivler nu Jngen længere om den virkelige Tilintetgjørelse af den indisk-brittiske Hær efter dens Afmarsch fra Kabul. Rygtet taler om en afsluttet Capitulation, ved hvilken Englænderne havde forpligtet sig til at rømme alle faste Pladser i Afganistan, men da Afganerne havde brudt deres Tilsagn og Englændernes ubehindrede Afmarsch fra Kabul, blev der Jntet af hiin Rømning. Portsmouth ligger Dampskibet Memnon" seilfærdigt til at afgaae med Depescher til China. Efterretningen og Jndtagelsen af Hongschan fu ved Mundingen af Floden Pecho, der fører til Peking, har ikke bekræftet sig. At Krigen mod China nødvendigviis maa indskrænke sig til et forøveragtigt Brandskatningssystem, træder stedse klarere frem, et System, som paa det skarpeste blev dadlet da Elliot gjorde Begyndelsen dermed. Efter hvad en engelsk Officeer fra Ringpo har berettet, skulle Chineserne allerede have gjort store Fremskridt i Krigskunsten, og jo længere Krigen varer jo meere ville de vide at tilegne sig af europæisk Taktik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
J en Skrivelse fra Macao har en fransk Officeer meddeelt adskillige detaillerede Beretninger om Krigen i China indtil Slutningen af October Maaned. Den Modstand, som Chineserne gjøre, er langt kraftigere end Englænderne i deres Bulletins ville tilstaae. Jkke uden betydelige Tab have Englænderne tilkæmpet sig deres Seire; i flere Fægtninger, navnlig i den sidste Tid, have Chineserne kæmpet med et Mod og en Heftighed, der indgjød selv deres Fjender Agtelse. Englændere, som kom tilbage fra Macao berettede, at Chineserne havde ved Cantons Jndtagelse kastet sig med Dristighed over Englænderne, hvis Geværer de grebe ved Bajonetterne, og uden Barmhiertighed dræbt Enhver, som det paa denne Maade lykkedes dem at afvæbne. Englænderne dræbte vel mange Chinesere, men den Vaabenstilstand, som man skyndte sig med at proclamere, var maaskee hine gunstigere end disse. Uophørlig rykke nye Masser af chinesiske Tropper frem og deres Mod stiger med hver Dag. Englænderne ere nødte til at holde sig ombord paa deres Skibe eller i deres Leire, chinesiske og tartariske Skarer, en Art velbevæbnede Guerillas, gjennem streife Landet, bevogte Kysterne, omslutte de brittiske Leire, og bortslæbe og myrde alle de Englændere, som de træffe enkelte eller i smaa Afdelinger. De brittiske Tropper ere udsatte for de største Strabadser, og uhyre Summer koster denne Krig England, deels til Rustninger, deels ved de Tab, som Handelen daglig lider. Chineserne vedligeholde saavel i diplomatiske som i commercielle Forhold deres Characteers Stolthed og Stivhed; de nære en ubetvingelig Uvillie mod alle Fremmede, og kunne ikke fordrage deres Nærværelse. Americanerne vide at høste Fordeel af Fjendskabet mellem Englænderne og Chineserne, med hvilke sidste de stedse mere udvide deres Handel. Af de i Chinhai fundne Acter er man kommen til Kundskab om, at den engelske Capitain, der, uvidende om den første Rømning af Øen Tschusan, havde begivet sig did med Krigsfornødenheder og blev der tagen til Fange, ikke paa Stedet er bleven dræbt, som man hidtil har troet, men at han er bleven bragt til Chinhal, hvor han efter foregaaende Proces og Dom er levende hakket istykker. Keiseren havde udtrykkelig billiget dette, og da Englænderne igjen besatte Tschusan fandt de der en opreist Steentavle, hvorpaa den befaling var indgravet, at ombringe enhver Barbar ved en skændselsfuld og langsom Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Kjøbenhavns Børscours den 22de Marts 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200 1/2. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 100 1/2 a 101 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 105 3/4 a 106 Rbd. i rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 19de Marts 1842. Hvede, sjællandsk, 7 Rbd. a 7 Rbd. 64 s.; Rug, fra Provindserne, 5 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. 64 s.; Havre, 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; Erter, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
(Jndsendt.) Som tidligere yttret, er det i Sandhed meget ubehageligt, at det kongelige Forstcontoir her paa Falster er saa afsides beliggende. Da der i Hanenau Skov bliver forauctioneret deels Gavntræ deels Brænde for mange Penge om Aaret, hvoraf en Deel kjøbes saavel af Landets østlige som sydlige Beboere, for hvem det efter at have kjøbt et Par Numere, ei bør ansees for en Lystreise at gjøre til Egelov – for at afhente en Skovseddel, saa er det vist et almindeligt Ønske, om der i Nykjøbing kunde anbringes en Mand, som var befuldmægtiget til desangaaende at afgjøre det Fornødne, eller i andet Fald, om en Mand sammesteds, mod et billigt Honorar, vilde paatage sig denne Uleilighed. Det er vist en Deel af mine Læsere bekjendt, at et Slags Brødnid eller Avindsyge, som i en tidligere Artikkel i dette Blad har tilkjendegivet sig imod Hr. Skovrider Sievers, fordi han efter langt fraliggende Kjøberes Andmodning, var villig til at paatage sig den Uleilighed at forskaffe dem Seddel, imod at erholde 6 s. pr. Stk., hvilket Jngen burde misunde ham, da det var hans ædelmodige Øiemed, at spare En for en lang og besværlig Reise, har, hvad man ikke noksom kan beklage, foranlediget Hr. Sievers til at undslaae sig for oftere at bevise Kjøberne slig Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
En Landmand i det østlige Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
J Stiftstidenden No. 2829 har en Hr. 11 anmeldt Hr. J. Hansens Regnebog, og søgt, at henlede Opmærksomheden paa Bogen, ved at bemærke, at den indeholder en ret brugbar Samling af Exempler." For rigtig at kunne deele Hr. 11s Mening om Bogen er et nøie Bekjendtskab med dens Jndhold heel nødvendigt; men hvad der, efter vor Mening, endnu maa ansees for nødvendigere, er, at vi maae være aldeles enige med ham, om den (Bogen) virkelig egner sig til at anbefales som ret brugbar. Jkke alt det, som anbefales os som ret brugbart, er efter vort Hoved, og naar Talen er om de Egenskaber, der bør findes ved en Bog, der qvalificerer sig til fortrinlig at anbefales, ere Meningerne vist oftest deelte. At Hr. 11 har den bedste Mening om Bogen, ligger klart for Dagen; men derfor er det slet ikke sagt, at han vil kunne forsvare dens Rigtighed, om anden Mand kom og paastod, at han slet ikke hyldede Hr. 11s Mening, ligesaa lidet som han fandt sig tilfredsstillet med Hensyn til Bogens Jndhold. Vi ville henlede Hr. 11s Opmærksomhed paa Folgende: At anmelde en Bog er en Sag, vi i Almindelighed slippe godt fra; men, naar vi tillige befatte os med at anbefale den, og tillægge den en vis Rang efter den litteraire Rangforordning – da strande vi meget ofte, møde Modstand, og ofte maae vi – med et ikke ringe Haverie, – trække os tilbage. Vi ville bede Hr. 11 at see lidt nøiere efter, muligen han kunde opdage en eller anden Mangel ved Bogen, saa at den ikke fortjener Prædicatet, han har tillagt den; og vi bede ham, at han, som upartisk og sandhedskjærlig Mand, vil, naar Undersøgelserne ere tilendebragte, frit og uforbeholdent meddele os Resultatet. Opfyldes denne billige Begjering, da vil maaskee En og Anden indlade sig paa at kjøbe nogle Exemplarer, opfyldes den ikke, da vil den eller de, som i Henhold til Hr. 11 Anbefaling kjøbte Bogen og altsaa maae beholde den med alle deri fundne Feil og Mangler, muligen faae ifinde at vise Hr. 11, at Bogen ikke svarer til Anbefalingen – at der ved den vare flere Hager til at hænge Hatte paa. Endnu er Bogen vel temmelig ubekjendt; og dog har allerede et Par gamle øvede Regnemestere hvisket os i Øret, at vi i det Hele ikke kunne troe Hr. 11 som et Evangelium, at de antage hans Anbefaling anbragt paa urette Sted, at Bogen ikke svarer til Titelbladet, at dens Jndhold vidner om, at dens Forfatter ikke er nogen øvet Forfatter, at han ikke har været aldeles heldig. Saameget destobedre, om Hr. 11 kan overbevise os om det Modsatte; vi ere ikke tilbøielige til X. & Y. at fordømme Nogen uhørt!!!(Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
J N 33 af "Lollands-Falsters Stiftstidende" spørger en Jndsender: "hvormeget en Tønde Byg, som veier 11 Lpd. 12 Pd., maa veie mindre, naar den kommer fra Møllen?" J Korthed vil jeg i den Anledning svare, at af Perlegryn kan faaes 4 Lpd. af en Tønde, hvorimod ved almindelig Skaling kan faaes 9 Lpd. Forøvrigt vil jeg raade Jndsenderen at være nærværende naar Bygget skalles, for at varetage al Orden, samt ordinere i hvilken Størrelse Grubberne skulle være; naar han dernæst selv vil have den Uleilighed at veie Grubberne, saa faaer han bedst at vide, hvad den omtalte Tønde Byg veier. En Møller fra Sønder-Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Gudstjeneste. Imorgen (Første Paaskedag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10; Anden Paaskedag, Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
(April Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Aar 1842, Løverdagen den 12te Marts, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, afsagt Dom. i Sagen No. 1, Procurator Ring som Actor contra de Tiltalte, den forhenværende navngivne Redacteur af Bladet "Corsaren Jens Christian Lind og Cand. philos. Meyer Adolph Goldschmidt og saaledes: kjendt for Ret: Tiltalte, den forhenværende navngivne Redacteur af Bladet "Corfaren Jens Christian Lind, der hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, samt være undergiven den i Forordningen 27de September 1799. a 20 fastsatte livsvarige Censur. Derimod bør Tiltalte Cand. philos. Meyer Adolph Goldschmidt for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han in solidum med Tiltalte Lind betaler alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Procuratorerne Jydtmann, Ring, Nyholm, Secretair Stahlfest og Lottoadvocat Damkjær med 10 Rbd. Sølv til hver. At efterkommes under Adfærd efter Loven; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab ifølge Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 16de Marts 1842. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
At der paa Wixø ved den nordostlige Deel af Lolland er opreist en Stage med en horizontal hvilende hvidmalet Tønde paa Toppen, hvilket Mærke, overeet med Taars Kirke, beliggende i Baroniet Guldborgland, tjener til Veiledning for at passere imellem Skjellerevet og Kogrunden, tilkjendegives herved for Søfarende. Nykjøbing den 21de Marts 1842. F. A. Wulff. Capitain og Overlods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
At Hans Majestæt Kongen under 2de f.M. allernaadigst har confirmeret Fundatsen for det Lollands-Falsterske Understöttelses-Selskab for Skolelærer-Enker, derom give vi os den Frihed at underrette Dhrr. Interessenter, med Tilføiende, at de nødvendige Forholdsregler, snarest muligt skulle blive trufne for at Selskabet derefter kan etablere sig. Godsted og Vesterulslev Skoler, den 24de Marts 1842. R. Knudsen. D. C. Erichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Nødt Schlesisk Kløverfrøe, faaes i Saxkjøbing hos L. F. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Regnebog, udgivet af Skolelærer Hansen i Maglemer, faaes hos Boghandlerne Berggreen i Nykjøbing, Thjerry i Nakskov og Giegengack i Mariboe for 20 s. enkelte Stkr. og 18 s. Dusinviis. Et Huus med 12 Tdr. Land ved Christiansdahl, er til 1ste Mai d. A. at erholde i Forpagtning paa flere Aar. Christiansdahl pr. Nakskov den 22de Marts A. Remien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Da Postillonen, som Natten imellem den 19de og 20de d. M. befordrede Brevposten til Gaabense, og som, omtrent Kl. 11, er reden forbi tvende Personer paa Hovedlandeveien imellem Bruntofte Skov og Ludvigslund, af hvilke den ene, saavidt han kunde skjønne, havde en Fruentimmer=Hue og Liin paa Hovedet, ikke har nøiere kunnet betegne disse, saa udloves herved en Belønning af 20 Rbd. til den, der kan meddele saadan Oplysning, som kan lede til Opdagelsen af, hvem bemeldte Personer have været. Falsters Birk, Nykjøbing den 24de Marts 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Auctioner. Efter passeret Dom og Udlæg for Actionsomkostningen bliver den Huusmand Peder Jørgensen tilhørende og Lommeløv beliggende Parcel No 2 af Parcellen No 1 af den større Parcel s 1 af Arvefæstegaarden Gangergaard med tilhørende Bygninger bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagene den 31te Marts, 7de og 14de April d. A., Formiddag Kl. 11 Slet. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 18de Marts 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Onsdagen den 30te Marts om Formiddagen Kl. 10 lader Forpagter Wied paa Aalholm ved offentlig Auction bortsælge en Deel Sædevare, af Erter, Byg, Havre, Kartofler, Hørfrøe, samt nogle gamle Køer, Grisesøer og Unggrise, røget Flesk, med Credit til førstkommende Mikkelsdag. Efter Bager Knust's Enkes Begjæring, bliver hendes Gaard, beliggende i Nykjøbings Frisegade under a 5, opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 22de Marts, 29de hver Dags Formidd. Kl. 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
5te April De to første Auctioner paa mit Contoir og den 3die den sælgende Eiendom. Til Gaarden – som bestaaer af 12 Fag Forhuus, indrettet til Værelser og Portrum, 11 Fag Sidehuus til Værelser, Kjøkken og Bageri med Ovn paa 3 Tønders Størrelse, og 6 Fag Baghuus til Stald og Brændehuus - hører en rummelig Gaardsplads med Brøndsted, og en god Frugt- og Kjørkenhauge, og er den vel beliggende til ethvert Næringsbrug, og i Særdeleshed for Kjøbmandshandel. Conditionerne, hvorefter en Deel af Kjøbesummen formeentlig kan blive indestaaende i Eiendommen, er til Eftersyn hos Examinatus juris Gierding her i Byen og paa mit Contoir. Nykjøbing den 15de Marts 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Creditorerne efter afdøde Ellen Hansdatter, Enke efter forhen afdøde Gaardfæster Jørgen Christensen af Øster Radsted, indkaldes herved med lovlig 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Hardenberg den 23de Marts 1842. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Anden Paaskedag udgaaer intet & af denne Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-26
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rodby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Rysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-31
Lollands Falsters SaftsTvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 5859. Torsdagen den 31 Marts. Nok et Par Ord og Capitelstaxten. Endskjøndt der allerede er skrevet Meget og Altformeget om Capitelstaxten, mener jeg dog, at Det, jeg har at sige, endnu bør høres. Sagen er virkelig af stor Betydning; Capitelstaxten har en stor Jndflydelse paa Manges Velfærd, baade paa de Betalendes og de Modtagendes; og her er en heel Classe af Embedsmænd utilbørlig angreben og letsindig beskyldt for, ledet af lav Jnteresse, at have opskruet Capitelstaxten; en Classe af Embedsmænd, for hvis hele Embeds Virksomhed det er af høieste Vigtighed at de have netop Tiende-Ydernes Kjerlighed og Tillid og staae uplettede i deres Menigheders Øine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Paa derom indgivet underdanigst Andragende har Hs. Majestæt under 24de d. M. i Naade entlediget Hans Durchlauchtighed Landgrev Frederik af Hessen som Statholder i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen og Gouverneur i Sønder- og Nord der Ditmarsken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-31
Bemeldte Embeder har Hs. Majestæt under samme Dato allernaadigst overdraget Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik af Slesvig=Holsteen Sønderborg-Augustenborg. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-31
J Torsdags Eftermiddag Kl. 6 ankom Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen tilbage til Kjøbenhavn paa Dampskibet Ægirk. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-31
Vi meddele efter Berl. Tid." følgende Liste over de iaar med efternævnte Skibe udcommanderede Søofficerer: Fregatten Thetis: Capitain Zahrtmann, Capitainlieutn. Jrminger og Grove, Premierlieutenanterne Oxholm Feilberg, Holst, Smidth og G. F. Tuxen; Secondlieutenanterne Købte, Groth, J. S. C. Albeck, Duntzfeldt, T. Pedersen. Corvetten Flora: Capitain C. Paludan, Premierlieutenanterne F. Paludan, Møller og Skibsted. Briggen St. Croix: Capitainlieutenant Secher, Premierlieutenanterne Holm og Bielke, Secondlieutenanterne Schultz, Grev Holck og Colsmann. Dampskibet Hekla Capitain Mourier, Premierlieutenanterne Agerskov og Moe, Secondlieutenanterne Kinch og G. P. Schønheyder. Til Opmaaling: Premierlieutenant Bocher og Secondlieutenant C. V. Schønheyder.