Berlingske Tidende, 1791-04-01
Den 12te April er forrige Stads=Syndicus og første Stadssecretair, Caspar Siegfried Gühler i Altona, allernaadigst beskikket til dirigerende og præsiderende første Borgemester sammesteds. Fortsættelse af Octroyen og Reglementet for den Danske og Norske Species=Banque. (See d. Tid. for Martii Maaned S. 20.) Om Banqvens Fond og Jndskuddene til samme. 11. Enhver Actie i Banqven skal være paa 400 Rdlr. Species, og da Banqvens første Fond er bestemt til ikke at overgaae 2400000 Rdlr. Species, saa bliver det Antal Actier, hvortil kan subskriberes, 6000 i alt 12. Det første Jndskud, som skal være 10 P. C. eller 40 Rdlr. Species af hver Actie, maae de, som subskribere, være betænkte paa at erlægge eller lade erlægge i Kiøbenhavn strax, og i det seeneste inden 14 Dage efter at Subskriptionen er sluttet. Første 11 Junii Termin næstefter erlægge de paa nye 5 P. C., eller 20 Rdlr. Species af hver Actie. Siden efter indskydes, indtil den fulde Indskuds=Sum er betalt i hver 11 December og hver 11 Junii Termin saa meget, som de, der bestyre Banqven, finde fornødent, dog at Jndskuddet paa engang ikke overgaaer 20 P. C., eller 80 Rdlr., af hver Actie, og at det fornødne herom bekiendtgiøres 4 Maaneder i Forveien. Skulde, i den Mellemtid imellem Jndskuds Ter minerne, gives Leilighed for Banqven til at bruge, paa en for den fordeelagtig og med Octroyen overeenstemmede Maade, en større Capital, end den indtil den sidst forbiegangne Termin indskudte, og der ere Jnteressenter, som samme forskudsviis ville erlægge, da skulle de, som bestyre Banqven, være bemyndigede til samme saaledes at imodtage til Afdrag, i næstfølgende Termins Jndskude-Summer, imod at godtgiøre vedkommende Renterne af de foreskudte Summer, fra Kiøbenhavnske den Tid de foreskydes, til den Tid, naar Jndskuddet for falder. 13. Jndskuddene skee med rede myntede Species=Rixelere, eller med saameget af umyntet Sølv eller Dansk Con rant, som udfordres til at erholde, og i Banqven at nedlag ge, myntede Species=Rixdalere til den Sum, som indske des. Og da den hidtil værende Banqves Sedler gaae og giede, medens de ere til, som Dansk Courant, saa kunne saa vel de 2de første Jndskudde, som fremdeles de øvrige, saa længe og for saavidt Species Banqven benytter sig af den 85, givne Tilladelse til Courant=Sedlers Brug ved Vexligen, erlægges, ogsaa i bemeldte courante Banco=Sedler beregnede til Sølv efter Coursen paa den Tid, naar Jnd skuddene skee, med Tillæg af 2 3/4 P. C. til Mynt- og and Omkostninger vil Hs. Majestæt, saavidt Jndskuddene angaaer, have nedsatte til 1 3/4 P. C. 14. Naar de 2de første Jndskudde, i Følge Subskriptinen, ere betalte, erholde de, som have subscriberet og inskudt, Actiebreve, lydende, ingensinde paa Jhændehavren, men paa deres Navne, der have selv, eller ved Ful magt, tegnet sig, og som Jnteressenter gjort JndskuSkulde nogen, efter at bemeldte 2de første Jndskudde er gjorte, ville overlade sin, eller sine Actier i Banqven til at dre, da staaer det ham frit for, imod at den, eller de, som i hans Sted indtræde, da tillige træde ind i hans Forpligtelse ligesom i hans Rettigheder, og at Overdragelsen, saaveBanqven paategnes Actie=Brevene, som indføres i en særdeles Hovedbog, som sammesteds holdes, og hvori Afhænd- og Modtager, enten selv underskrive, eller efter skriftlige ven Fuldmagt, lade paa deres Vegne underskrive, til Fo viisning om Overdragelsens Rigtighed. For enhver saade Antegning og Paategning, om Overdragelse fra Mandt Mand, betales til den Banqvens Betient, som fører Hove bog, 2/3 Rdlr. Species. Ogsaa i halve og 1/4 Actier kunne de fulde Actier, naar de 2de første Jndskudde ere skeete, vorde deelte, og Actie=Brev naar nogen det forlanger, saaledes udstædes; ligesom og disk Actie=Breve paa samme Maade, som de, der lyde paa fudActier, kunne overdrages, men for halve og 1/2 Actier an ges ingen Stemme, naar Stemmer ved General=Forsamle ger finde Sted. Om Banqvens Laan og hvad dertil henhører. 15. Banqven maae, efter sin Evne og Forgodtbefindende udlaane fra 1 Maaned, og ikke derunder, og indtil 6 Ma neder, til saadanne Folk, som ansees vederhastige, og me saadanne ikkerheder, som ansees betryggende, ikke aller for den udlaante Capitals visse og skade løse Tilbagebetaling, men ogsaa for dens Tilbagebetaling paa nommeste Maade, til den Tid som for Laanet bestemmes, saafremt Barqven ikke naar den Tid er udløben, kunde eller vilde fornye Laanet. 16. Jntet Udlaan skeer altsaa directe paa faste Eiendomme, et heller paa Banqvens egne udstædte Actiebreve for den indskudte Fond, siden Banqven ikke derved fik nogen nye Sikkerhed, uden for sig selv ei heller paa saadanne løse Ting eller Vare, der ikke som haandfaaet Pant kunne overantvordes den i Giemme, eller gives under dens Lukkelse, og endelig ei heller paa saadanne Vare, som, om de endog kunde overantvoldes Banqven, dog ere hastig Bedærvelse, Udlækning elle Jndsvinding undergivne. Men 17. Derimod laaner Banqven saameget, som paa dens Vegne skiønnes og findes for godt, ikke høiere end 3/8 Dele eller 3/4 De af Værdien, paa tilstrækkeligt haandfaaet Pant, saasom af Guld Sølv og andre Metaller, raa Producter og Fabrik eller Manufacturvare, som ikke ere hastig Bedærvelse, il ækning eller Jndsvinding underkastede, og Banqven til Gjemme eller under dens Lukkelse overleveres; og Øvrigt paa alle saadanne Sikkerheder, og mod saadanne Forskrivninger, som de, der bestyre Banqvene Laan, kunne og ville, efter det Ansvar, hvori de staae til Banqven, ansee og antage som fuldkommeligen betryggende for Laanet og dets uftilbare Tilbagebetaling. J Valget af Vare, hvorpaa laanes, maae dog stedse, naar Sikkerheden er lige, de indenlandske, til Vindskibelighedens Fremme, foredrages for dem, som udenlandt ere frembragte eller tilvirkede, og blant de indenlandske skal Banqven især have Opmærksomhed paa vel rensede og tørrede Kornvare, som efter Hs. M. Forordning af 6 Junii 1788 oplægges i Magasiner i Kiøbenhavn, da baade Banqven ved det Slags Vare, naar Laanet skeer med vedbørlig Forsig tighed, kan være sikker, og destomere Betryggelse mod Korn mangel kan erholdes. Paa ingen Slags Vare, som ere uden for Banqven, laaner den, med mindre Varene ere ved Brand=Assurancen for Vare og Effecter assurerede mod Jldsvaaade. 18. Til Banqvens Laan henhøre ogsaa dens Disconteringer. Den disconterer nemlig Vexler og Vexelobligationer, naar de, som have udstædt dem, ansees for sikkre, og kan denne Disconto finde Sted ogsaa for ringere Tid end een Maaned. 19. Enhver som vil begiere Udlaan af Banqven, skal derom melde sig ved Directeurerne, som bestyre Udlaanene, for at lade sin Begiering antegne, og tillige for at fremlægge, og i fornøden Fald, nærmere forklare de Documenter, hvorpaa Udlaan forlanges; hvorefter han, enten strax, eller til hvad Tid da fastsættes, erholder Banqvens Resolution. 20. Det skal være til Banqven overladt, at den, for al hvad den udlaaner, eller disconterer med, maae lade sig betale hvad Rente, den finder for godt; dog, at den ikke overgaaer Landets for ethvert Slags Laan, i Overeensstemmelse med Hs. M. Anordninger, nuværende eller tilkommende, gangbare Rente. Renterne betales altid i Forveien, og et hundrede Rigsdaler er den ringeste Sum, Banqven udlaaner. 21. Da alle Banqvens Udtællinger ved dens Laan skee i Speciessedler og Speciesmynt, samt efter Species Beregning, saa blive ogsaa Laanerne pligtige, at betale tilbage, Speciessedler, Speciesmynt, og efter Species=Beregning ligesom og alle Forskrivninger ti Banqven maae være stilede paa Speciespenge. Det samme gielder om Vexel=Obligationer, som i Banqven disconteres.