Berlingske Tidende, 1813-05-24
Ved den ordentligste Behandling af Tørvemoser forstaaer Selskaber, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Line tvers over hele Meson, saavidt mueligt være kan ; at Vandet enten afledes ved Gravning, Øsning eller ved Maskiner ; at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Torv nær at Gronsværen, uffald og Smulninger af To ven igien nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og unTørvejords Tilvext i Tiden m.v. Ved Attesterne maa Omgangsmaaden, Mesernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den udystgarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares om man der i Egnen forhen har behandlet Torvemoserne for Kat ligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Vedourmelsen vil komme i Betragtning. saaned, varige Indhegninger tilveiebringes, og Steenrødning fremmes For Steengerders Reisning i Norge og Dannemark, bud med Skovene, ver Selskabet følgende Præmier, nemlig :a) For den største Mængde af gode og varige Steengierder, ikke mindre end 600 Favne, det andet Bæger eller 35 Rbdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierderikke min dre end 4000 Favne 20 Rbdlr. for næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 gavne, 15 Rbdlr. gierder eller Gierver af løse Sten vil Selskabet belønne udenfor be Ogsaa Reisningen af de paa Falster brugelige saakaldte Kniplings meldte Øe. 200 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsætte andre til bemeldte 3 Præmier med de halve Mængder, nemlig : med 300, b) De norske Huusmænd kunde ei alene indfinde sig til Æstning med for dem alene følgende Præmier stiftviis: af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke For den største Mængde af gode Steengierder, satte mindre end 100 Favne 10 Rbdlr. for ikke mindre end 80 Favne 3 Rbdlr. Gierdernes Tykkelse eller Bredde neden til maa i det mindste være 3 Qvarteer. eller forordningsmæssige og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra Høiden angaaende, da bør Gierderne være 9 Qvarteer over Jorden, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som muligt. begge Sider opsættes, at de oventil blive i det mindste en halv Alen brede, derne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed tillader. Da den ligeste Linie er den beqvemmene og korteste, saa maa Gierdet udfordres, noget ned i Jorden anlagte. at Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor Fald om de ere forsynede med Jordvold. Det maa meldes, om Vierderne ere dobbelte eller enkelte og i sidste Steen ere tagne af en dyrtet Egn eller Mark, som det for Rydningens Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betyd lig Strætning af Land herved forlanger Selskabet at vide, om Stiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare Skoven. om han har faaet nogen kongelig Belønning derfor, ligeledes bør der med Naar Præmie for saadanne Gierder æskes, bør den Æskende angive, meldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid følge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forve og endelig, at de ere ny og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gier ders Omsætning gives ingen Præmie. Præmien kan ikke æskes igien for de Steengjerder, som i foregaaende Aar er blevne belønnede. Aar efterat de ere opsatte og fuldførte, førend Synsforretning derover Gierder, hvorfor æskes Præmie, maae have staaet i det mindste 2de tages til Præmieæskning, hvilken Forretning tillige bør oplyse, om og hvilke Forbedringer i disse tvende Aar have været fornødne og ere foretagne. c) Saa udsætter Selskabet og følgende Præmier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig : For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 20 Rbdlr. for næste et under 50 Favne, 6 Rbdlr. For næste Mærde, er mindre end 100 Favne, 12 Rbdlr. Pd. - 25 - Præmier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: ning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lig d) Og da nogle tusinde Tønder Sædeland ved en flittig Steenrøde For samme Mængder af dobbelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af Sætte. men bestaae alene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. De dobbelte Steengierder maatte nødvendigen ikke fyldes med Jord naar dermed en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede Præmierne for Dannemark kunne og vindes for enkelte Steengierder, dog regnes 2 Favne dobbelt Gierder lige med 3 Favne enkelt. varigt og tofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være en Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Præmie derfor ventes. de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold De af kløvede eller sprengte Steen opsatte Gierder ville nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne Ved Bedømmelsen bliver ei alene Gierdernes Længde, men Brede og maa være forklaret. fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne Jfald nogen Proprietair vilde tillige æske disse Præmier, da blev den nøiagtigen beviste, at intet hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gietderne, var forrettet, de tre største Præmier af 40 Rbdlr., 25 Rbdlr. og 15 Rbdlr. med de halve e) Bondestanden i Danmark kan ei alene indfinde sig med andre til Mængder, nemlig 300, 200 og 150 Favne ; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid er tillade dem i eet Aar at opsætte saamange Favne, udsættes følgende Præmier : Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Præmie For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 af 20 Rbdlr. for ikke mindre end 30 Favne, en Præmie af 15 Rbdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 10 Rbdlr. Hvilke Præmier udsættes særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i For ikke mindre end 40 Favne, en paa 15 Rbdlr.