JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Gent, den 30te November. En Medlem af den patriotiske Commission har i Gaar fore at denne Forsamling, at antage efterstaaende Profeet til herlig: 1) Alle de Privilegier, Friheder o. s. v., som Pro herling. vindserne Brabant og Lemburg nyde, med et Ord, den saa kaldte Joyeule Antrer med de forskjællige gjorte Tilsætninger, skulle være fælleds for alle Velgisk Østerrigske Provindser. 2 Jngen Souverain Lov skal kunne bekiendtgiøres i en af disse Provindser, naar samme ikke er stadfæstet af det soveraine Conseil i Brabant. 3) Paa det at Nederlandenes Souverairikke meere kan lade sig det falde ind, at stifte indbyrdes Uenighed imellem disse Provindser, skal ingen af dem kunne hver for sig bevilge ham nogen Subsidie. 4) De gamle almindelige Stænder skulle altsaa igien begynde deres Forretninger, og i Jan. eller Febr. Maaned hvert Aar forsamle sig i Brüssel, forat bevilge Souverainen de ordentlige og overordentlige Subsidier, og for at regulere alt hvad der angaaer Provindsernes Universalitet. 5) Disse almindelige Stænder skulle bestaae af 6 Deputerte fra hver Provinds, tvende af hver Stand, men Provindserne Brabant og Flandern skulle, som de anseeligste, sende hver 12 Commissarier derhen. 6) General=Gouvernes mentet skal hvert Aar forelægge de almindelige Stænder alle Departementernes Regnskaber uden nogen Undtagelse. 7
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Alle de Personer, hvoraf Gouvernementet kommer til at bestaae; skulle samtlig, med Jndbefatning af General Gouverneuren, den befuldmægtigede Minister og Troppernes General Commandant, være fødte i de Østerrigske Nederlande. 8) Dog undtager man fra denne Regel GeneralGouverneuren og Capitainen, naar han er af Kongel. Familie. 9) General Gouverneuren skal og altid tillige være General Capitain, og følgelig Høistcommanderende for Søldaterne, som Brug var før Revolutionen 1787. Soldaterne skulle sværge Sonverainen og de almindelige Stænder, Troeskabs Eed. 10) Hverken Souverainen eller hans Gouvernement skulle nogensinde kunne give Justitiens Domstole der have at dømme efter de bekiendtgjorte Love, nogen hem. melig Direction, og alle disse, saavel Over, som Underretter, saavel geistlige som verdslige, skulle anmelde Grundene til deres Dom ved sammes Bekiendtgjørelse. 11) J alle Overretter skulle stedse være tvende geistlige Raader, der ere beklædte med de høiere Ordener, som forhen brugeligt var. 12, Universitetet i Løwen skal fuldkommen oprettes igien, og hverken dette eller nogen af sammes Faculteter maae under noget Paaskud forlægges derfra; og hvad dets UdnævnelsesPrivilegier angaaer, da skal der i et National Concilium, som skal holdes 1790, undersøges, om det bør beholde samme. Ligeledes skal samme foreskrive Underviisnings Ordenen. i Theologien og udnævne Professorerne. 13, hvert andet Aar skal holdes et National Concilium under Præsidio af Nederlandenes Primas, Erkebiskoppen af Mechen. Samme skal regulere den Belgiske Kirkedisciplin og det geistlige Departe, ments Anliggender. 13, Kongerne af Frankrige, Engeland, Preussen og Generalstaterne skulle garantere de Bilgisk Østerrigske Provindsers nærværende Constitution, og dersom nogen Tvistighed reiser sig herover imellem bemeldte Provindser og deres Sønnerain, saa skulle de garanterende Magters Commissarier forsamle sig i Brussel, og efterat have tilfulde hørt Parterne, afgiørende have Striden.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Gent, den 2den December. J Forgaars blev Regieringen i denne Stad forandret. A. det gamle Raad har man beholdt 3 Medlemmer; men de øvrige ere valgte efter Borgerskabets Villie. Formodentlig har en saadan Forandring havt Stæd i alle de øvrige Flanderske, Stæder. De Deputerte fra Vestflandern, hvori Yvern er Hovedstaden, ere ankomne hertil, og have tiltraad Conforderationen, saa vi nu og besidde Landet af Dernick og Henne gau. Brugge, Kortryk og Overn hverve hver et regulaire Regiment af 3000 Mand. De smaa Stæder og Provindserne skulle endnu hverve 15000 Mand og et Regiment Dragoner, hvilket alt har saa stort et Tilløb, at over Halvdelen er complet. Tallet paa de Huse og Bygninger, som ved Angrebet i denne Stad bleve opbrændte, beløber sig til 50; og de ved denne Leilighed drabte Personer af begge Kiøn, 6de, som fægtende døde, uindberegnede, 79.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
London, den 4de December. I Glamorgansdire har man begyndt at sede Hornqvæger, med Kartofler. Oxerne æde dem helst. De vaskes rene og gives raae, enten hele eller hakkede. - De nye Amerikanske Staters Cultur gaaer frem med hurtige Stridt. Af et troe, værdigt Brev ville vi kun meddele følgende Prøver. Allen i Philladelphia indfandt sig ved Fæderalprocessionen 500 Skomagere, der høre til Staden. Af Toldbøgerne sees, at de have udført for 7000 Pd. valket Læder til Wirginien og til de sydlige Stater over 70000 Par Fruentimmerskoe. Manufactur Selskabet havde udsat en Belønning for den bedste Bog trykning. En Tydsker vandt den, og man fandt, at Skrifter, Papir og det hele Tilbehør var forfærdiget i Amerika selv. J Pensylvanien ere henved 69 Papirmøller, der giøre Jndførselen af denne Artikel næsten undvendig. J Albann og Boston ere Glashytter, hvis Glas er ligesaa godt og lettere i Prisen, end det Europæiske. J Nyeport ere oprettede Møller til Castor=Olie, hvortil og Nødden voxer ganske god i denne Provinds. Nagelfabrikerne ere i saa god Stand, at manikke behøver mere at indføre denne Artikel. J Connecticurforfærdiges Lærreder i saadan Mængde, at de ere lettere i Prisen end de fra Europa indførte. J Virginien og Maryland avles megen Tobak. J Hartford forarbeides ypperligt Klø de, fornemmelig af Peber og Saltfarve. Den Frank Minister, Hr. Ja, Baron Struben og andre Herrer giøre det gangbart, ved at klæde sig deri. J Connectient avle man smuk Silke, omendskiønt man stedse var af den Mening, at denne Artikel ikke kunde frembringes i en kold HimmelegniØlbryggerierne opmuntre Kornavlingen. Jndførselen af Staal er i en Tid af 2 Aar bleven en Fierdedeel ringere, fordi man har begyndt, at forfærdige det sel Fra Connectient og Nye=Engeland har man, til Ost Vestindien udført 5000 Fade saltet Kiød, der ikke giver det Jrlandske noget efter. En vis Rinsen har opfundet en en nu lettere og mindre kostbar Dampemachine, end den i Engeland brugelige. Den Virginiske og Patormark Kanalen er for det meste færdig og i Boston bygget en smuk Broe. - Agerdyrkningen og Handelen have lige god Fremgang, og Folkemængden voxer anseelig. Vermønt har 200000, og Kotucko 50000 Jndvaanere. Oberste Morgan har anlagt nyt Establissement i Nærheden af de Spanske Grændser ved Ohio=Fløden. Landstrækningerne ved Søerne og fornemmelig ved Niagara, blive stedse talrigere paa Mennesker. Massachuset avles megen Hamp, i Rbøde Jsland med Korn og i Kentucky en Mængde Tobak. Fra Massachuere 44 Skibe gaaede til Ostindien og nogle deraf til Kamsch. ta. J Nærheden af Philladels hia har man aabnet Blye Kobberminer. Det philophiske Selskab sammesteds vil ar udgive et Bind af dets Forhandlinger.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Man troer, at vort Ministerium arbeider paa en Hande tractat med Amerika. - J Kanalen vil man for nyelig be opdaget en Flaade af Krigskibe, der holdes for en Rus Eskadre, som detacheret fra den store Flaade er seilet til Mid havet. Fra Gibraltar maae vi altsaa snart høre noget nærme Paris, den 4de December.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
J Nationalforsamlingen den 3die October sidstleden oplæst en Skrivelse fra Den Corsica, med den Beretning næsten denne hele De havde ved Lyben af Frihedens Navn, kom over fra Frankrige, grebet til Vaaben, ikke imod Frekerige, men ligesom Frankrig og for samme Sag. Korn nerne forlangte, som alle Franske, deres National Ma Regimentet du Maine vilde sætte sig derimod. Manmafegte, og Bladet flød i en af de fornemste Stæder Ca Men ey allene de Fegtende bleve dræbte ; endog Børn myrdede ved Dajonetstik. Ved disse Ord i Strivelsen opvakte Medlidenhed og Afskye hos Forsamlingen og en mindelig Deeltagelse, raabte en af de Stemmer, altid giærne ville undertrykke den sig klagende eller klagende Menneskelighedens Stemme til Dagens og retning. Men den hele Forsamling reiste sig og 3. denne Røst ved at tilkiendegive sin Uvillie. Korstsanerne beklage sig, at af alle Nationalforsamlingens Deere. ser er kun et eneste, nemlig Krigsloven, kommer til dem. De have bemægtiget sig alle Fæstninger og Krudtmagaziner, og omendskiøndt de nu mere end nogensinde tilforn befinde sig. den Forfatning, at kunne giøre Fordring paa deres forrige liafhængenhed, saa forsikre de dog at være Nationalforsamagen fuldkommen hengivne og love sammes Decreter den fuldkomneste Lydighed. Da denne Skrivelse var oplæst, bev besluttet, at Corfica skulde ansees som en Deel af det Franske Rige og Kongen ansøges om at lade alle Nationalformlingens Decreter sendes derhen til Efterlevelse. GrevMirabran foreslog derpaa, at alle Korstkaner som i DeneFrobringstid bleve tvungne til at begive sig bort, efterat de rømmelig havde forsvaret sammes Frihed, skulle tillades: de komme tilbage og nyde alle borgerlige Privilegier. Hr. Gausmar satte sig imod dette Forslag, og det endog til Ære. ser den Høisal. Konges Jhukommelse. Men Nationalformlingen kunde ikke troe, at den afdøde Konges Ære, bested i en af hans Regierings største Feil. Den Tid er nu te meere, da man med Forglemmelse af alle Grundbininger og alle Naturens Følelser troede, at Kørstkalerne tilhørte Genueserne, og at disse kunde sælge eller bortgive en De og et Folk, ligesom man sælger eller bortGiænker en Avlegaard og en Hiord. J Fornuftens og Bil hedens Øine tilhørte Corfica først Frankrig siden i Morges, ma det Oveblik af, at Nationalforsamlingen havde ved sit Deeret antaget denne Des Tiltrædelse og frivillige Underkaselse. Disse Grundsætninger, sagde Hr. Mirabenu, kunde kun forekomme saadanne Mennesker overdrevne, som at Forskrækkelse fare tilbage ved Navnet Frihed, ligesom de atPandskræk befaldne, naar de see Vand. - Uagtet alle mod Nette Hr. Miradraus Forslag gjorte Jndsigelser blev dog sam to uden Jndskrænkelser eller Undtagelser bifaldt af National. samlingen.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Stockholm, den 4de December. Da man har mærket, at Jægerne i denne Krig have været fortrinlig Nytte, saa er der i Finland bleven oprettet et Re ment af samme, som skal være 1800 Mand stærkt og bære Kongens Navn. Det nye oprettede Fricorps af unge Dale rie, som bestaaer af 2000, og ved Elas har holdet sig saa hovert under General Armfeldts Command, er nu paa Parchen til Savolar, for at forene sig med den Savolariske Trigade under Generalmajor Steding. - Russerne have paa Frer veres lette Tropper paa Grændserne, for destamere at Krurgelige os. - Her og i Havnene i den Kinske Havbugt, liver en Mængde smaa Fartøier bygte til Skiær=EscadreneFornærtning. Foruden andre ere deriblant 3 store saa kaldte Karamer, hver paa 24, 36 pundige Kanoner, og 50 Kanonhøver, hver paa 224 pundere.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Warskan, den 5te December. Siden Bender blev indtaget har man tet Nyt fra Møl. Der meldes kun, at en stor Deel af de sammesteds boesatte Tyrker ikke have forladt Bender, men ville leve under Russiske Herredømme. Af Krudt har man fundet i denne Fæstning 12000 Pud (et Pud er 40 Pund Levnetsmidler for1 Aar, 310 Metalkanoner og 24 Mørsere. - Fra Constantinopel har man under 25de October, at der var indløber Efterretning om Belgrads Beleiring og om Umueligheden, at komme denne Fæstning til Hielp, og at man var meget han ge for en almindelig Opstand, omendskiøndt begge Calmakanerne til Lands og Vands havde udstæde Ordre til at forebygge dens Udbrud.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Efter Breve fra Utraine den 26de November er GeneralPopow afgaaet den 24de som Coureer fra Vender til Petersborg, og Fyrst Pottemkin reiste Dagen derpaa til Jasse. Tyrkerne ere fra Bender bragte i 2 Colonner til Jsmailov, men Seraskiern har man beholdt i Bender. Efter det tabte Slag ved Rimmick har Storviziren nedlagt sin Værdighed, og den nu værende Capitain Pacha er bleven udnævnt til Storvizir i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Wien, den 5te December. J de 2de Tillæg, som i Dag fulgte med vor Tidende, og af hvilke det første er af 2den og det sidste af 5te Decbr., indeholdes : "At det er lyttes Oberste Kienmager, som var detacheret med 300 Husarer, 300 K. K. Arnanter og 200 Arnanter fra Landet, samt 2 Kanoner, at omringe og tage til Fanger Woladen i Guurdschower=Raa, Jssuf Pachal, tilligemed hans Secretair, en Dervisk og adskillige fornemme Tyrker i Landsbyen Opnak, som ligger 1 1/2 Miil fra Fæstningen Guurdschov, hvorved 3 Mand ere blevne nedlagte og et Antal af tilsammenddrevent Hornqvæg, tilligemed nogle Heste og 1700 Faar ere blevne gjorte til Bytte." - J det sidste Tillæg af 5te hujus meldes: "at 500 Tyrker til Hest, under Capitain Preders Command, have igjennem Kozaracter Biergene nærmet sig de Keiserl. Grændser, og 3 Gange angrebet den i Knet og Begove=Pollin med 2 Officerer og 150 Mand af Beramilitien paa Patrouille staaende Premierlieutenant Borgjevich, men alle Gange blevne slagne tilbage med Forliig. Strax ved det første Angreb havde Tyrkerne ladet 14 Døde blive liggende paa Pladsen, og faaet mange Saarede. Paa Keiserlig Side ere 2 Serssaner blevne, Lieutenant Borgerich stærkt og 1 Fændrik tilligemed 6 Mandler saarede. De Keiserlige have derved bekommet til Bytte mange Sabler, Hangvarer, Lantser, Klader og Skydegeværer, hvoraf kan sluttes, at mange paa den Tyrkiske Side maae vare blevne dræbte og saarede, som de have slæbt bort med sig, saa at deres egentlige Forliis ikke kan angives. - Landon har skrevet til sin Gemalinde, at han endnu ikke kunde bestemme Tiden, paa hvilken han kom tilbage til Wien, ikke destomindre ventes han snart. Han er endnu i Wallachiet. Orsowa bliver ikke meere beskudt, men blot blokkeret. Fra den store Armee ere adskillige Regimenter paa Marchen, for at tage Vinterqvarterer i Østerrige og Mahren. - De Deputerte fra Bender udbade sig af Fyrst Potemtin 40 Dages Detænkningstild, da de havde stukket ud den hvide Fane, men den Russiske Generalissimus tilstod dem kun 4 Dage. Fyrsten lod sig ser, da de Deputerte bleve ham forestilte, i sin største Pragt, prydet med alle sine Ordenstegn og i Selskab med sine Generaler. Fyrsten truede, at ikke skaane efter de tilstaaede 4 Dage noget Menneske i Fæstningen, men at lade alle nedsable. Alle Batterierne og de til Storm gjorte Anstalter bleve foreviste de Deputerte, som bleve slagne med Frygt og ikke sagde et eneste Ord. Efter 3 Dage capitulerte Besætningen.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Brussel, den 6te December. Det eneste, som i Dag kan meldes med Vished, er, at der virkelig er bleven sluttet en Vaabenstilstand paa 10 Dage med Jnsurgenterne, og i dette Øieblik har man faaet at vide, at denne Vaabenstilstand med General van der Meersen er bleven forlænget paa 2 Maaneder, hvortil dog endnu udfordres den i Gent nedsatte almindelige Commissions Samtykke. - Den første Vaabenstilstand af 10 Dage er ved Oberste leBrons Conference med Jnsurgenternes General van den Meersen bleven bragt i Stand i Leau. J denne første Termin var Talen blot om en foregaaende Standsning af Fiendtlighederne, da Jnsurgenterne imidlertid skulde beholde alt det Land, som de havde taget i Besiddelse. Alle andre Puncter bleve uberørte, og i den 2den Termin af 2 Maaneder skal man arbeide paa de væsentlige Forligspuncter, som ikke allene angaaer Brabant, men endog Flandern, hvor man nu lader sig beroelige med Keiserens tilforladelige Forsikring, at han vil holde Joyense Entree og alle de Nederlandske Provindsers øvrige Privilegier i Ære, og for Alvor tænke paa et Forlig, som skal blive sluttet under Frankrig, Engelands og Preussens Garantie. En Depeche fra Grev Tramtmans dorff til Keiseren, hvilken Jnsurgerne have opsanget, skal have været meget fredelig.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Kiøbenhavn, den 21de December. Den Svenske Fregat Minerva, som krydsede i Sommer i Nordsøen, er ved en ulykkelig Hændelse bleven opbrænde paa Carlscrona Rede.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Den 24de Julii er Sognepræst Hr. Joh Difingthun Wahl beskikket at være Sognepræst til Bamble Præstegield i Aggershuus Stift. Den 20de November er Christian HøeglSandberg forundt Bevilling at være Procurator ved Ober og Underretterne i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Tirsdagen den 29de December, om Morgenen, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og Limodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Barom. Therm. Vinden. 14 Decembr. 28. 2. 9. 5 Varme. V. S. V. V. S. V. B. S. V. V. S. V. N. N. V. 27. 8. 7. 41 - - V. S. V. Fra den 12te til 19de December ere her i Staden copule20 Par, fødte Drenge 39, Piger 28, tilsammen 6 døde Mænd 11, Qvinder 6, Drenge 6, Piger 12, i sammen 35, ere altsaa 32 flere fødte end døde. De Dø ere bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 2, Besøge 3, Druknet 1, Feber 1, Forraadnelsesfeber 2, flammation 2, Kopper 11, Krampe 1, Slag 3, TærenSyge 7, Uangivne Svagheder 2. Avisk MENS.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Den anden Deel af Catalogen over den Grevelige ThottigMontsamling, som indeholder gangbare Mønter og Medailler fra det 3 Aarhundrede indtil nærværende Tider, med ful stændig Beskrivelse, er færdig fra Pressen, og bekommes hos Formiddag fra 8 til 12 for 16 s. paa Skriv= og 8 s. paa Trykp. dos Mag. von Haven, iboende i Friderichsberggade No. 2. Nogle Excinplarer af den første Deel ere endnu tilovers. Lihaberne behage at udmærke sig nogle Rumere, som, naar for langes, skal blive dem foreviste. Auctionen er berammet sidst Februarii Maaned.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
En Prøve af Krøymanns Forsøg til en Reise i Danmark - og Halsteen, hvori forekommer, om Fædrenelandets Ol saaer, Merkværdigheder, Skovens Skjebne, Vildmosernes Bru og en udbredt Tørvehandel - faaes for 8 s. hos Hr. BogtrykkeHolm i Kiøbenhavn, hos Hr. Tærvborg i Ringsted, og hos Wille i Aalborg. Paa samme og forhen bekiendtgjorte Stæder, Wiborg, Svendborg, Faaborg og Nyborg faaes og endnu nogle Exemplarer af hans forhen udgivne Pierer for 12 s. Stykker; at hvilke den vel haarde Recension over Forfatteren i Nr. 16. a. om lærde Sager kan bedømmes. Kiøbenhavn d. 18 Nov. 173. nye Læse= og Tænke Ovelser for mindre og større Børn, ind Ol holdende: 1) En kort Efterretning om Verden og Gan 2) En Selskabs-Leeg efter Alphabetet. 3) Fom og halvfemte sindstyve Tankevers efter Alphabetet. 4) Syv og halvtredsintyve Tankevers efter Alphabetet. 5) 100 Kunststykker for Bør under Ældres Opsigt. 6) 130 Mørke Taler og Spørsmaal. har forladt Pressen og sælges hos Boghandler Buch paa Nørregade No. 245 for 20 s., indb. 24 a 28 s. det fierde hefte af Kritik og Antikritik, som indeholder 12 forskellige Recensioner, er nu færdig, og er at faae be Bogtrykker Popp paa Rosengaarden No. 115 for 1 Rdlr. Trylle. og 7 Mk. 8 s. Skrivp.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Jvende hellige Taler, holdte i Holmens Kirke den ottende mende Søndag efter Trinitatis 1789, og efter Begierne udgivne af Dr. L. Smith, sælges heftet for 14 s. hos BogtrykkePopp paa Rosengaarden Nr. 115. Forsvar for Gouverneur Abbeste, Harrup og Ste i venson udi Sagerne No. 58 og 59 paa dette Aars Høiesterets Orden; Etatsraaderne de Connink og Reiersen, contra Blachs Enke og Compagnie og Banco Commissair Cramer, paadømt i Høiesteret den 27de Junii 1789. Fremsagt i samme Ret og efter Løfte med Anmerkninger og Billag oplyst og udgivet af P. Rosenstand Goiske, Ober Auditeur og Advocat i Høiesteret. faaes hos Hof= og Universitetsbogtrykker Schmitz i Høibroe. strædet Nr. 64 for 24 s., heftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Fuldmægtig Søren Hee af Kiøbenhavn, Bevilling at hans Moder Frue Catharina Gudme Hee, forrige Biskop over Aarhuus Stift, afg. Hr. Jørgen Hees Efterleverske, maae udi Aviserne indkalde bemelte hendes afg. Mands Creditorer.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
J allerunderdanigst Følge heraf indkaldes herved alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre efter bemelte min sal. Fader, at indfinde dem til den anordnede Tid, hos min Moder i hendes iboende Gaard i Aarhuus. S. Hee, Fuldmægtig ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
J Følge Kongel, allernaadigst Bevilling, dateret 200, Novbr. sidst og lydende som følger : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Dering. udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle villerugt: at Vi efter Congenbeslum, Byefoged i Vor Kiøbsand Eddeltort og Herredsfoged i Sønder og Møls Herreder udi Vort Land Nørre Jylland, og Kiøbmand Jacob Kieldrup af Vor Kiøbstæd Aarhuus, som Executores Testamenti efter afg. Kiøbmand Niels Kieldrup, at bemelte Aarhuus, deres herom allerunderdaman giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclamalub pæna præclum & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den . Alborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle og enhver, som maatte foramerne sig at have noget at forder udi fornævnte afg. Niels Kieldrups Stervboe, dermed for dem at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse : Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skabe at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1789-12-21
udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 20de November 1789. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Byefoged Fellum i Ebbeltoft og Kiøbmand Jacob Kieldrup af Aarhuus, som Executores Testamenti efter afg. Kiøbmand Niels Kieldrup i bemelte Aarhuus, Bevilling af maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Afdødes Creditorer, Allerunderdanigst læst inden Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den 20de Novbr. 1789, tenerer N. Hvid. Derefter Justit Protocollen tilført af L. P. Risom. Allerunderdanian fremlagt, læn og protocolleret ved Aarhuus. Raadstue Ret Mandagen den 30te Novbr. 1789. Tenere. L. P. Rusom. Hasselbarch. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre udi der i Aarhuus hendøde Kiøbmand Niels Kieldrups Stervboe, dermed for os at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forlod beviisliggjort at anmælde; hvorhos Stervboets Debitorer tillige anmodes hos og at indfinde sig til Forfalds Tiden med Betaling af hvad de ere skyldige, for at undgaae den Uleilighed, som imodsatte Fald : Sogsmaal medfører. Spheltørt og Aarhuus, den 1ste Decbr. *** C. Billem. Jacob Kieldrup.