JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Den 6te d. M. meddeelte Rigs-Erkekantzleren Senatet, tvende Keiserlige Dekretter, hvoraf det første overdrager Storhertugdømmet Berg til Kronprindsen af Holland, Napoleon Louis, dette dyrebare Barn (fød 11 Octbr. 1804), som Kantzleren udtrykte sig, paa hvilket saa mange Folks Blikke ere henvendte. Naar nogen anden Succession tilfalder denne Prinds, falder Storhertugdømmet tilbage til Keiseren, der ogsaa indtil Storhertugens Myndigheds Aar selv bestyrer hans Land. Det andet angik Storhertugdømmet Toskanas Overdragelse til Keiserens ældste Søster Prindsesse Elisa, formælet med Fyrsten(Felix Bacciochi) af Lucca og Piombino. Hs. Keiserlige Høihed faaer Titel af Storhertuginde, og øverste Bestyrelse af Generalgouvernementet i Departementet Toskang. Hun modtager og indsender til Keiseren alle Authoriteters og Borgeres Bønskrifter, har Over opsigt over alle Authoriteter, Politievæsenet, Militærkonskriptionen a. uden dog at kunne forandre eller opsætte Befalingerne fra de Keiserlige Ministre, som alle skulle stilles til Storhertuginden a. Hendes Gemal er udnævnt til Kommandant over Tropperne i Departementet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Den 7de begav Keiseren sig uventet til Militærskolen, og lod Cleverne manøvrere for sig. Hs. Maj. bevidnede Kapitain du Tertre, der har havt den Ære, at give Keiseren selv i flere Aar Underviisning, sit naadigste Velbehag. Den 10de reiste Hs. Maj. til Rambouillet, for der i nogle Dage at møre sig med Jagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Da Parlamentet den 19 Januar aabnedes, forefaldt, som sædvanligt, en Deel unyttige Debatter, angaaende Takadressen til Kongen. Grev St. Viskcent dadlede meget Ministerium, og forsikrede, at det i Ukyndighed i Geographien overgik hiin Minister, der spurgte i Konseilet, om Port Mahon var en Øe, eller hørte til det faste Land. Det skibede Tropper ud i Sønden, for at agere i Norden, og sendte Tropper til Vigo, istedetfor til Corunna &c. Hr. Ponsonby bebreidede Ministrene, at den Danske Marine nu var mere ødelæggende for Engellændernes Handel, end den vilde have været, om Toget til Kjøbenhavn, hvorved deres Reputation havde lidt saa meget, aldrig var foretaget. Hr. Canning svarede, at Ministrene vidste, de vare ansvarlige, men de følte sig ikke skyldige &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Det hedder at Frankerigs og dets Allieredes Ministre ville forlade Konstantinopel, ifald Porten bliver sine nye Forbindelser med Engelland troe. De Spanske Fanger blive, ligesom de komme til Bayonne, vaskede og nyeklædte, og deres Pialter opbrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
General Ferrands Død paa S. Domingo beklages meget. Han skal altid have viist sig meget ædelmodig mod Fjenden, og faldt som Helt i en Fægtning. Kaperen Tilsit har taget et Preussisk Skib, der kom fra Helgoland og var bestemt til London. Medaille Graveur Hr. Andrieux har faaet i Kommission at give Kortspillene meere passende og moderne Figurer. Karl IV residerer nu i Marseille, hvor han finder mere Underholdning, og skaffer Byen nogen Erstatning fordens standsede Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Holland. Kongen har strax givet Statsraadet Efterretning om sin Søns Udnævnelse til Storhertug af Berg, og gjør det ved denne Leilighed opmærksomt paa Keiserens sin Broders venskabelige Sindelag mod dettte Land, som Jntriquantere saa gjerne vilde drage i Tvivl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Spanien. Palafox skal være død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
General Saligny, Stormarskal hos Hs. Katholske Maj., er død af Forraadnelsesfeber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Jtalien. Da man mangler tør Fisk, saa har Paven tilladt Kjødspise i Fasten. - Nød bryder jo alle Love! Store Forandringer ere foregaaede i det Neapolitanske Ministerium. General Regnier er bleven Krigs- og Marine Minister &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Ved et Udbrud af Vesuv vovede for nylig nogle fremmede Reisende sig op paa Bjergets Top. 3 af dem bleve imidlertid et Offer for deres Uforsigtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Schweitz. Regjeringerne i Zürich, Schafhausen og Turgau have i Winterthur holdt en Forsamling angaaende nogle trykkende Toldafgivter, hvis Afskaffelse de allerede havde søgt at bevirke ved Landammannen. Det gjør ellers stor Opsigt, at Badenske Jægere have bemægtiget sig et med Salt ladet Skib paa det Turganske Territorium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Tydskland. Kongen af Vyrtemberg har under Straf af deres Formues Seqvestrering tilbagekaldet alle sine udenlands (i Rhinstaterne undtagne) værende Undersaatter. Øvrighederne i Vestphalen have Ordre at opsøge de Sol. dater, der ere borteblevne fra den anden Division paa dens Marsch til Mez. For at de imidlertid ikke skulle straffes som Desertører, ere de opfordrede selv at møde i PaderbornKongen af Bayern har været noget upasselig. Den Østerrigske Gesandt i Paris skal slet ikke belave sig paa sin Afreise. Da de Viener Frivillige mønstredes, bade kuns meget Faa, tvungne dertil af Svaghed, eller særdeles Familie forholde, om deres Afskeed. 2 Grever have bedet Erkehertug Karl, at de maatte tjene hos ham som simple Volontairs, hvoraf da Aviserne gjøre meget Ny.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Den Viener Hoftidende vedbliver, siger en Fransk Journal, troeligen at opskrive alle Absurditeter af Engelske Aviser. Alt beviser, at Hr. Adair fra Vien af er bleven forsynet med gode Anbefalinger til Hr. Sturmer i Konstantinopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Hr. v. Kotzebue vil nu af en Mængde Journaler sammenskrive een, som han annoncerer under Titelen: Geist aller Journale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Ved de sidste Avancements i den Østerrigske Armee er der lige saavel taget Hensyn til Duelighed og Opførsel, som til Fødsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Preussen. Grev Romanzow passerede paa sin Hjemreise Kønigsberg den 5te d. M. - Kongen gav ham den sorte Ørns Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
J Berlin haaber man snart at see Kongen. Det hele udenlandske Departement ventes med første dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Preussiske Aviser have en Artikel angaaende det sidste Edikt om Sølvets Jndlevering, og ivte meget imod det upatriotiske Sindelag, der ikke engang af 12 Skeer vil opofre 3. henlohes Generalstab, er arretteret formedelst Prenzlauer Kapitulationen. Der siges, at samme Skjæbne forestaaer Fyrsten. Varschau. Rigsdagen skulde aabnes den 10de d. M. og sluttes den 25de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Tyrkiet. Den 27 Januar viste sig den Engelske FregatSøehesten for Konstantinopels Havn, som havde Hr. Adair, ombord. Den 2 Febr. lod han sin Ankomst melde til Reis-Effendi, der strax derpaa lod ham komplimentere ved sin Tolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Hamborg den 21 Marts 1809. Penge-Cours: 100 Rd. H. Bco. - Rd. dsk. Bco. Vexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 240
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Indenlandske Efterretninger. Man veed, at Universitetsbygningen, som ved Jldebranden under Bombardementet i 1807 halv lagdes i Aske, var et af de meest udsatte Steder for Fjendens Kastevaaben. At Communitetslængen bevaredes, er især Hr. Prof. Wad og to af hans Tyende at tilskrive, men mangfoldige vare de Huller og Skrammer den fremviste efter overstanden Anfægtning. Een af de der faldne Granater, omtrent 5opundig, spillede forunderlig omkring i Professorens Værelser, og endte sine Bevægelser ved at blive liggende i hans Sofa. Denne Grangt er ophængt i Gangen der fører til Museummet, i Kjæder, sort anstrøget, og i forgyldte Bogstaver forsynet med følgende Jndskrivter. Paa den ene Side: ALAA. AArbro. rontaurpus, rusrk. prær. Anorts. Atconus. Andronu. nu Carants. to. vinorts. og paa den anden: bucthus, Canato er Caricito. ronustour Kritsrao. fornano. sin til Særkrants Ancaovis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Hr. Professor Guldberg i Kiel har af de Penge, som ere indkomne ved Salget af hans i Anledning Hs. Majestæts Fødselsdag sidst holdte Tale, ædelmodigen bestemt 300 Rd. til Understøttelse for trængende Studentere ved Kjøbenhavns Universitet, saaledes, at denne Sum uddeles i sex lige Dele til sex Studentere, helst Nordmænd, hvis Trang og akademiske Flid dertil fortrinligen anbefalede dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Tre af Universiterets Professorer, til hvilke Giveren havde overladt Valget af disse Studerende, have i Overeensstemmelse med Giverens ædle Øiemed uddeelt fornævnte Sum til sex qvalificerede Jndividuer saaledes, at 4 Nordmænd, 1 Jslænder og 1 Dansk erholdt hver 500 Rd. Jo sjeldnere Exempler paa Velgiørenhed mod denne Klasse af understøttelsesværdige Medborgere i vore Tider ere blevne, desto meere fortjener Hr. Prof. Guldbergs Opmærksomhed for samme at nævnes med særdeles Agtelse og Taknemmelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Efter de forhen meddeelte Føde= og Døde=Lister for de Oberst v. Massenbach, forhen ved Fyrsten af HoNørrejydland ægteviede sig til 3082 Par, fødte 12,708, særskilte Stifter, beløber Antallet af de i afvigte Aar i hele døde 10,048, bliver 2660 flere fødte end døde. J Sønderjydland ægteviede 1692 Par, fødte 7156, døde 7326, bliver 170 flere døde end fødte. Hele Jylland ægteviede 4774, fødte 19864, døde 17,374, bliver 2490 flere fødte end døde. Naar hertil kommer for det Holstenske ægteviede 2551, fødte 11,792, døde 9658, bliver 2134 flere fødte end døde; saa bestaaer Summen for hele Halvøen, af ægteviede 7325 Par, fødte 31656, døde 27032, er 4624 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
En Bogbinder i Kjøbenhavn, ved Navn Kramp, har ved Forsøg skaffet sig Færdighed i at gjøre det saa kaldede Tyrkiske Papir. Det var virkeligen at ønske, at vi dog kunde vinde denne lille Kunstgreen fra de Fremmede, som skiller os aarlig ved en Sum Penge. Hr. Krampes Papirer ere ganske brugelige, og love bedre naar han bliver ved sin Flid og Lyst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Ved Avisens Slutning er følgende overordentlige Efterretning indløbet her til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Helsingøer den 22 Marts. Siden i Gaar har vi her Efterretning om en Revorlution, der imellem den 12 og 15 Marts er udbrud i Sverrig, i Følge hvilken Kongen er sat ud fra Regjeringen og denne provisorisk er overtaget af Hertug Karl af Sødermanland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Feldtmarskal Klingsport nævnes som Hovedmanden for dette Foretagende. Han skal, for at faae samme sat i Værk, have ført et betydeligt Antal Tropper til Stokholm. - Fra Rigets øvrige Provindser ere Tropper tillige marscheret til Hovedstaden. Kongen skal holdes i Fængsel i Gripsholm. - J en af Hertug-Regenten udstædt Proklamation siges: "At Kongen er sat ud af Stand til at regjere." Denne Regjerings Forandring skal af Nationen, som altid mere og meere har følt de skadelige Følger af en Forbindelse med Engelland, være modtaget med almindeligt Bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
J Gaar saaes 2 Krigskibe at komme Nordfra. De gik til Ankers Kl. 10 3/4 noget over Midtsunds herfra - lidt Norden for Høgenæs. - En Kutterbrig har været i Følge, som skal have taget en Dansk Jagt 2 Miil Norden for Gilleleie og skal siden være staaet Bugten ind efter Kapere. -De ankomne fjendtlige Krigskibe ere Linieskibet Orion og Fregatten Tartar paa 44 Kanoner. De have medbragt 140 Danske Krigsfanger, som ere satte i Land til Udvexling. (Jndiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
J Overeensstemmelse med Hr. Oberste Falkenskjoldnyelige Bekjendtgjørelse i Handelstidenden begynder i denne Tid paa adskillige Steder at drive Tang i Land, tjenlig til at virke Salt af; men det varer efter Hr. Oberstens Bemærkning kuns et Par Uger af Betydenhed, siden kuns mindre. - Beboerne ved Kysterne ville gjøre vel i at føre op, sprede tyndt ud, brænde til Aske saameget de kan, før det falder i Regnveir, da Saltet regner af og er tabt. - Asken kan fores hjem og gjemmes paa et reent tørt Sted, indtil man har Leilighedtil den videre Bearbeidning, eller og den kan sælges til Andre, som har meere Leilighed og Brændsel til først at drage Saltet ud deraf paa Tapkarret, og siden at lad Vandet dampe derfra ved Jlden, hvortil Tørv er bedre end Træe, da meest behøves en jevn stille Varme. - Hvad angaaer Tangens Anvendelse til Brændsel under Jerngryden med Lagen i, da blev det i Fjor befunden, at det gaaer ret got an, naar Gryden sættes paa en høiTreefod, eller hænges i Skorsteenslænken saaledes at der kan sættes en Rist derunder, som Tangen kan lægges paa, og Asken falde igiennem. - Tangen maae være vel tør, og kan tildeels være snoet sammen i smaae Knippe, hvilkes beqvemme Størrelse, Løshed og Fasthed, Øvelse vil efter Omstændighederne snart lære. - Naar dertil kun tages den Tang, som har sin Salthed ube skadt da kan Asken opsamles og deraf Saltet udvirkes. -J Foraarets Dage, da der er stærkere Tørre i Veiret, vil det være lettere at faae Tangen tør nok hertil, end mangen Gang i Efteraarets mindre tørrende Lufte. - Dog at styre til jevn Varme ved Tangen, vil fordre nogen Agtsomhed og Øvelse. - Vivild Præstegaard ved Randers den 17 Marts 1809. C. N. Krarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Avertissements. Onsdagen den 29 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Magistratens Foranstaltning ved offentlig Auction bortleiet paa 6 Aar den saakaldet Kalvehauge udenfor Vesterport beliggende, paa de ved Auctionen bekjendtgjørende Konditioner; hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at Auctionen holdes paa Stedet. Odense den 23 Marts 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Onsdagen den 5 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget offentlig Auction udi afgangne Handskemager Michael Gras ses Stervboes Gaard ved Pjente Mølle, over adskillige, dette Stervboe tilhørende, Meubler, bestaaende af Stole, Borde, Skatoller, Dragkister, Senge og Sengeklæder, Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jerntøi, Linned og Gangklæder, samt Jernkakkelovne med videre, hvorover trykte Katalog, kan bekommes 8 Dage førend Auctionen hos Kjæmnerkasserer Starup i Nørregade; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 16 Marts 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Formedelst Alderdom og et svageligt Helbred, som mere og mere tiltager, agter jeg underhaanden at bortsælge imin Gaard her i Odense, beliggende paa Overgade under No. 51, med tilhørende Farverie og Overskjærerie, samt Uldent= og Linnet=Trykkerie, hvorpaa haves Kongelig allernaadigst Privilegium. Til Farveriet medfølger 2 Kipper, 1 paa 8 Tønder og 1 paa 5 Tønder, 1 stor nye Kobber Kjeddel paa 10 Tønder, 1 dito paa 5 Tønder, i dito paa 2 Tønder og 1 god Præsse som staaer i en grundmuret Kielder til Overskjæreriet, 1 Overskjærer Disk med 2 gode Overskjærer=Saxe. Til Ovenmelte følger alt Tilbehør, og kan med Eieren ac co deres. Odense den 24 Marts 1809. H. N. Gunderman, Farver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Førstkommende Mandag den 27 Marts bliver GeneralForsamling i den nye Borgerklub her i Odense, hvortil de respective uden og indenbyes Medlemmer anmodes at indfinde dem om Aftenen Kl. 6, for iblant andet at betale det da forfaldne halve Aars Kontingent. Odense den 23 Marts 1809. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Hos Undertegnede kan bekommes Veling, Poste, Biluder, Propatria og Koncept Papir, Kaffebønner, Risengryn, nye Rosiner, Korender, Svesker, sin Havsan= og Kongo Thee, Tydsk Peberod, Soya, Forme- og støbte Tælle=Lys og forskjellige Slags Material=Vahre. Odense den 23 Marts 1809. J. L. Sonderburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-24
Et Sølv=Lomme=Uhr hvorved var et Haarbaand, er i Gaar tabt paa Odense Vestergade. Finderen deraf ville aflevere det paa Adressekomtoiret mod en billig Findelen. . J Odense Vestergade No. 238 er tilkjøbs et M. 1. Partie gode tørre Egetræes Fielde, pr. Alen. 18 a 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Indenlandske Efterretninger. En Skrivelse fra Helsingøer af 23 d. M. indeholder følgende om det i Sverrig Forefaldne: Vore Efterretninger om den i Sverrig udbrudte Revo. lution, ere vaklende og ufuldstændige. Af alle Kiendetegn, lader det sig slutte, at det stedse meere almindelig blevne Had mod Engelland og den Svenske Nations Overbeviisning om, at den ved en frugtesløs Kamp vilde blive et Offer for sin Bundsforvandte, som manglede Villie og Evne til at redde Sverrig - har for længe siden forberedet denne Begivenhed. Den første Drivt til Opstand synes at have reist sig fra Armeen. Tropperne i det nordlige Sverrig skulle have erklæret sig først, og de i Skaane staaende Tropper sidst. Blandt Tropperne paa Aland skal ogsaa være udbrudt et Oprør. At underkaste Sverrigs Skjæbnes Forfatning Fremtiden en Rigsdags Afgjørelse er, siger man, Tendenzen for alle af det revolutionaire Partie udstædte Proklamationer. - Det hedder, at General Cederstrøm er arresteret af Jnsurgenterne - og at General Armfelt skal have spillet en Hovedrolle ved Sammensværgelsen mod den ulykkelige Konge. - J de sidste Dage af forrige Maaned skal en Embargo have været lagt paa alle Engelske Skibe, men som blev ophævet den følgende Dag. - Strax efter Revolutionens Jværksættelse ere alle Franske, Jtalienske og Hollandske Krigsfanger i Sverrig satte paa frie Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Allerede om Middagen den 20de d. kom en Parlamentær baad fra Helsingborg, som blev mødt i Sundet, og havde 3 Svenske Officerer med, hvilke skulle have forlangt at reise som Kourerer igjennem Danmark til Tydskland og videre men da deres Forlangende ikke uden Regjeringens Tilladelse kunde tilstaaes, maatte de vende tilbage med uforrettet Sag. Næste Morgen gik en Parlamentærbaad herfra til Helsingborg, og et Par Timer derefter kom en fra Helsingborg hertil, som førte 2 Svenske Officerer og en Legationssekretær hid, de samme som vare her Dagen forud. De bleve afhentede i Sundet og skulle, siges der, som Kourerer have taget Veien til Paris, Vien og Haag. En Kapitain og en Lieutenant af Kronens Regiment skulle ledsage dem igjennem Landet til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Den 21de d. havde de nyankomne fiendtlige Krigskibe, et Linieskib 1 Fregat og 1 Kutterbrig, lagt sig for Anker under Kullen saaledes at intet Fartøi kunde komme ud eller ind. Samme Dag tog den sidste en Galease og en Jagt fra os, som formodes at være komne fra Jylland, med Sædevare, og nu sees ligge ved Siden af Linieskibet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Man fortæller, hvilket dog synes utroligt, at de Engelske allerede i d. M. have taget 33 Danske og Norske Fartøier, de fleste bestemte fra Jylland til Norge. Foruden de sidste meldte 140 Danske og Norske Fanger kom den 21 endnu 16 og den 22 atter henved 50 Fanger fra hine Krigskibe. Nogle have beholdt deres Klæder m.v., andre have mistet Alt, undtagen det de havde paa Kroppen, alt ligesom de faldt i meere eller mindre menneskelige Fienders Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
De Danske, som ere faldne i Svensk Fangenskab, skulle især lide meget omt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
En fiendtlig Slup, ventelig fra Kutterbriggen i Landscrona, og liggende paa Luur under Hveen, var i Ondags Eftermiddag temmelig nær under Landet ved Espere paa Jagt efter en fra Kbhvn, nedkommende Brig, men da een af vore Kapere i Helsingøer gik ud for at jage den, flygtede den tilsømt tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
J den første Beretning om Fægtningen ved Rungsted, (No. 41) var efter Dagen meldt, at de 3 Natten mellem den 12 og 13 d. M. af Fjenden borttagne og igjen erobrede Baade havde lagt optrukne paa Landet under militær Bevogtning. Dette gjenkaldes nu i bemeldte Blad med den Berigtigelse: at disse Baade vare store Nordbaade, af hvilke hver kunde føre to til tre Hundrede Tønder Korn; de vare derfor nødsagede til at ligge udenfor Geværskuds Afstand fra Landet, og vare kun besatte med nogle faa Søefolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
En Norsk Matros (ved Navn Erik Andersen) blev i 1807 med Skibet, hvorpaa han var, opbragt til Yarmouth. Han deserterede derfra, for om mueligt at komme hjem; han gav sig siden ud for Svensk, erholdt skrivtlig Protectionsbeviis af en Svensk Konsul, og kom ved Hielp af samme uden Mistanke i Engelsk Koffardie=Fart. Han lod sig nemlig forhyre med en Skipper Davidsen, førende Skibet Alexander af 93 1/2 Tons, hjemmehørende i London, og bestemt til Helsingborg. Han lagde strax en Plan, hvorved han kunde skade Fjenden, skaffe sig sin Friehed og gjøre noget til sin Lykke. Han overtalede Skipperen til at gaae til Søes med den liden Besætning han havde, og som foruden ham og Skipperen kun bestod af en Styrmand og en liden Tydsk Dreng, forsikrende ham, at han baade for sin Duelighed som Søemand og for sit Bekjendtskab med Farvandet, var at regne for 2 Matroser. Den 1 Mai afseilede de fra Yarmouth, og satte Kours efter Skibets Bestemmelse. Hver Gang han havde Vagt ved Roret, girede han saaledes, at de kunde komme under Norge, og da de den 7 Mai var i Læe af Næsset med sydlig Vind borede han 2 Huller i Skibets Boug, under hans faste Koe, og lagde sine Koieklæder over at det indtrængende Vand ikke skulde formærkes. Siden, da Skibet havde 2 Fod Vand meldte han Skipperen, at Skibet var læk. Dette udbredte Forskrækkelse. Skipperen vilde søge Skotland; men han med det øvrige Mandskab forpligtede Skipperen til deres Livs Frelse at søge Norsk Havn i hvor de, nemlig til Eggersund, ankom den 9 Mai f. A. -(Denne Tildragelse har givet Æmne til Kapertoget)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Afvigte Torsdag afbrændte Herregaarden Gieddesdal paa Roeskilde Amt, tilhørende Hr. Brygger Barfred, og i Hollænderbyen paa Amager udbrød i Løverdags Formiddag en heftig Jld, som endnu om Eftermiddagen ikke var dæmper, og truede at lægge hele Byen i Aske. De sidste Dages stormende Veir lade desværre befrygte, at denne før gelige Formodning vil stadfæste sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Over Korsøer meldes under 23 Martii om Aftenen, at endnu var ingen Engellænder i Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Den i Januar Maaned under Norge strandede Engelske Kutter i see No. 45) var Claudia paa 10 Kanoner og 4. Mands Besætning, afsendt fra London med Brevskaber til den Engelske Admiral i Gothenborg, og (som man føier til) ogsaa indehavende Subsidier. Efter forhen at have taget den Stavangerske Kaper Fariseren, kom den ind imellem Havisen og stødte derefter paa det inderste Skjær af de saakaldte Gæslinger, 1 1/2 til 1 1/2 Mil S. O. fra Næsset og 12 Miil fra nærmeste Land, hvor den aldeles gik istykker; dog har man faaet berget endeel af Skibets Kjøl, som var kobberforhudet; nogle Stumper af Seilene og nogle Kanoner, samt endeel Geværer og Sabler. Dens Besætning har lidt meget, da 14 til 16, hvoriblandt 2 Fruentimmer, efterat de om Natten i 14 Timer havde siddet paa et Skær, deels frøs ihiel, deels druknede; de øvrige reddedes ved tilkastede Touge, som de bandt om Livet, hvorpaa de styrtede sig i Havet og saaledes droges op, hvorved mange af de Ber gede bleve beskadigede, iblandt disse Chefen, Lieutn. Antonius Bler William Lord, paa Haanden og i Hovedet. Brevskaberne skulle være styrtede i Havet, men maaskee tør Lykken endnu bringe dem for Dagens Lys.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-27
Kapitain Ogelvie, som den 10de d. M. forlod Norge, med en Retourlasning Tran, Sild Stokfisk a. er den 18de udenfor Arendal bleven opbragt af de Engelske til Gothenborg. Ved hans Ankomst var Revolutionen udbrudt.