Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-09-16
Kiøbenhavns Extraordin, RELATIO. Af 16 Septembr. ag Min Herre! fra Lissabon. berættes, at Baronen af Neuhof did var ankommen paa et Skib kaldet Agatha, mens, da hand fornam at være kiendt af adskillige, gik straxen igien under Seigl med samme Skib, Mand vidste vel ikke hvorhen hand tog Veien, dog formodedes, at Reysen gik til Corsica, eftersom Skibet med megen Krigs-Forraad var Udi beladen. Udi Paris. siges nu offentlig, at Kongen af Frankerig har givet den sig der befindende Genuesiske Gesandt denne Forsikring, at hand 8000 Mænd under en høy Generals Anførsel, med en Esquadron af 6 Orlogs-Skibe til Corsica vil afsende, forat tvinge denne Øes Underdanere til sine Vaaden at nedlegge, og den Genuesiske Regiering, at erkiende. Med andre Parisiske Breve forlyder, efter eendeel over Livorno indløbne Breves Formæld, at Kong Theodorus med en anseelig Succurs paa Øen Corsica var an langet. Fra Nancy haves, at et Forliig imellem Deres Allerchristeligste Majest. og Kongen af Pohlen, Hertug af Lotthringen og Vær er vorden underskrevet, i Kraft af hvilket de Lotthringer, ligesom andre Franske Provincers Jndvaanere i Frantzøsk Tieneste skal træde, saa og disse tvende Konger Overløberne imod hinanden skal udvexle. Til Wien, er videre Efterrætning og Bekræftelse indløben, om den før ommældte Seier, som de Russiske sig over de Tyrkiske havde tilfægtet, og det med saadanne Omstændigheder, at det imellem Bezakow og Bender standne Tyrkiske Corpo af 40000 Mænd totaliter af Feld-Marschallen MunMünnich var slaget, og de fra Slauget undkomne saaledes adspredte, at ei 200 Mænd i en Troupe vare tilbage blevne; at StooreViziren havde, efter denne erholdte u-angenemme Tidende, retireret sig over Donau med Armeens Gros, og ladet Janitscharernes Agamed 15000 Mænd efter sig paa hin Side af Floden til Bryggens Bedækning. Den af den Keyserl. Gesandt, Greven af Ostein, fra Nimirow indsendte Keyserl. Orientalske Courier, Dommero, har ogsaa Kundskab indbragt, at den Russiske Feld-Marschal Lasch havde erobret Fæstningen Kircke udi det Crimmiske Tartarie, hvorved hen imod 8000 Mænd vare ombragte. Eftersom nu disse fatale Tilfælde uden al Tvist vil sætte det Ottomanniske Hoff i en stor Forskrækkelse, vil mand nu meget tvifle paa en Beleyrings Foretagende imod Widdin, da enten Freden eller i det mindste en Vaaben-Stilstand snart torde paafølge. Jmidlertid fornemmes, at Besætningen i Widdin havde samme Fæstnings Forstæder afbrændt, til et Tegn, det den var resolveret til at giøre Modstand. Den 2 Sept. ere paa Høy-Keyserl. befaling alle de sig i denne Keiserlige Residence-Stad befindende, og under Tyrkisk Protection staaende Ratziske Kiøbmænds Kram-Boeder vorden tillukte, fordi mand til Constantinopel med de Keiserlige Underdanere paa samme Maade havde forfaret; Li Lige det samme skulde og skee med de øvrige i de Keyserl. Lande sig opholdende Tyrkiske Underdanere. Den Keyserl. General-Feld-Marschal-Lieutenant, Baron af Muflirg, er død Sclavonien af det af Fienden bekomne Saar paa Foden. J Breslau vilde mand vide, at Deres Russisk Keiserlige Majestæt ved sin Gesandt udi Pohlen havde samme Republique ladet tilspørge, hvad den ved nærværende Tyrke-Kriig var sindet at giøre eller lade, og om den ikke igien vilde rive de Ottomanniske Fæstningen Chozim af Hænderne, eftersom høystbemælte Monarchinde ellers selv samme Fæstning vilde borttage og beholde, hvorpaa Republiqven Pohlen skal have besluttet, at lade Cronens Armee opsidde, og imod de Tyrkiske i Marken udrykke, da mand og vil vide, at 10000 Polakker til den Keyserl. Armee skulde støde, og ved Nicolsburg i Mæhren have deres Samlings Plads, hvor Leyeren, paa en Heede ved bemælte Nicolsburg skulde af stikkes, hvorom mand dog nærmere Confirmation vilde indvente.