JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
En ung smuk Dame i Gen havde forleden forsøgt, efter Naturen at tegne en høist ubændig Tiger, som tilhører et Menagerie sammesteds. Under denne Syssel maatte hun naturligviis ofte see paa Uhyre med sine klare, venlige Øine, og derved fik det hende saa kjær, at det, da hun, efter fuldendt Arbeid, ikke kom igjen til sædvanlig Tid, blev rasende, og ikke lod sig berolige, før den unge Dame, paa den ængstede Vogters Begjering, havde indfundet sig igjen med sit milde Øiekast og sit venlige Smiil. Saasnart hun traadte ind, lagde Tigeren sig øieblikkeligt paa Jorden, fæstende sine Øine ufravendt paa den smukke Pige, og antog alle de tidligere Yndlingstillinger, for at beholde hende hos sig. Tigerens Raserie fornyedes hvergang, naar Pigen udeblev to Dage efter hinanden, og dens Hylen og Larmen ophørte øieblikkeligt, saasnart hun indtraadte. Det er da unægteligen en Hylding af Skjønheden, som vel kan gjøre en Pige stolt For kort siden blev en Dreng paa femten Aar straffet i Paris, fordi han havde badet sig aabenlyst i Seinefloden, istedet for at benytte sig af et Badehuus. Dette skeer i det saa udraabte Paris, bemærker et tydst Blad: J Tydskland gives der Byer, hvor der gjøres meget Væsen af Blufærdigheden, og hvor ikke bloDrenge, men Drenge og Piger tilsammen, bade sig aabenlyst En Reebslager i London, ved Navn Arnold, har for en betydelig Sum forpligtet sig til baglænds gaaende at tilbagelægge 1000 Miil - tredive Miil (engelske daglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Prindsen af Würtembergs Formæling med den franske Prindsesse Marie skal have stødt paa diplomatiske Vanskeligheder fra det würtembergske Hofs Side (formedelst den forskjellige Religion, og man fortalte den 2de f. M. i Paris, at Prindsen agtede at løse den diplomatiske Knude og Beltet paa eengang, ved uden sin Families Samtykke at hjemføre sin Brud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Retten i Interlacken i Schweitz har dømt nogle Engellændere, der ere gandsbeslægtede med Marquien af Waterford, formedelst nogle af dem begaaede Voldsomheder, til for Svie og Smerte, i Skadeserstatning o. s. v. at bøde 2000 Fr.; alene de indslagne Tænder koste dem 600 Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
En ung Mand, Baron Sten fra S. ved Niersti Rhingau, der allerede i længere Tid havde været i en lidende Tilstand, begav sig for nogen Tid siden til Mannheim, for at raadspørge en der boende engelsk Læge. Denne erkyndigede sig nøie om den Lidendes Tilstand, og sagde derpaa, efterat han havde erfaret Alt: "Det er godt, Kom til mig imorgen Kl. 9 i Havepavillonen; der vil De finde et ufeilbart Middel mod Deres Sygdom." Den unge Baron indfandt sig næste Morgen paa Tid og Sted, lukkede Døren op og - fandt Lægen svømmende i sit Blod. Han havde, som et Offer for Spleen, skudt sig. Den Syge gik derpaa hjem, stillede sig for et Speil, satte en Pistol for Hjertet og en anden for Panden – et Tryk, et Knald, og med knust Hoved og gjennemskudt, Hjerte laae han paa Gulvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Kongen og Dronningen af Bayern samt Keiserinden af Østerrigs Moder have forleden været i stor Livsfare. Paa en af deres Kjøretoure fra Berchtesgade passerede de, i Nærheden af Bartholomæus søen, i en Vogn med 6 Heste for, over et Bjerg, hvis steile, mod Søen vendende Side rigtignok var forsynet med et Rækværk, men paa den største Høide bleve Forløberne og de mellemste Heste sky og truede med at springe med Vogn og Alt i Afgrunden. Lykkeligviis havde imidlertid den tjenstgjørende Livhusar den Aandsnærværelse at springe fra Bukken og overskjære, Skaglerne, saaledes at de 4 forreste Heste bleve skilte fra Vognen. Rækkeværket var allerede knækket, og tre af Hestene styrtede ned af Bjerget med det. De to bleve hængende ved nogle Træer, men den tredie, som styrtede heelt ned, slog sig ihiel paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Actie=Selskabet i Dresden, som fabrikerer uægte Champagne, og som for nogle Maaneder siden havde det Uheld, at den nylig opførste Fabriksbygning styrtede sammen, hvilket indviklede det i en Proces med dens Bygmester, har alt igjen havt Leilighed til at bære Sørgeflor. Der er nemlig sprunget for det imellem 8 og 9000 Bouteiller af dets Fabrikat. Skaden er ikke ubetydelig; men Publikum faaer vel at bære den; thi naturligviis lægges den paa Varerne, der i næste Maaned skulle sælges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Af den Brevsæk, som den 14de Septbr. skulde afgaae med Dampskibet "Lee" fra Hull til Hamborg, ere Brevene, ialt 328, paa en uforklarlig Maade blevne bortstiaalne, og, som man siden har opdaget, brændte. Flere indeholdt Vexler, Brevsækken, til Altona, som var lagt inden i, fandtes gandske tom paa en Gade i Hamborg. Gjerningsmanden er opdaget. Det var en af Dampskibets Matroser. Den norske Hurtigløber Ernst, især bekjendt ved sine Løbetoure fra Paris til Moskau, fra München til Grækenland, og fra Constantinopel til Ostindien, er nyligen fra sin sidste Tour i god Behold ankommen til Carlsruhe. Han agter at foretage endnu eet stort Løb, nemlig fra Afrikas Nordkyst til dets sydlige Spidse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Et beklageligt Uheld har i denne Tid tildraget sig i Hamborg. Tvende som Compagnons forenede unge Jøder, den ene 20, den anden 22 Aar gl., kom den 4de Septbr. om Eftermiddagen paa Møllebroen, ved Siden af deres med Galanterievarer belæssede Kærre, til i Spøg at skyde til hinanden. Den Yngre havde tilfældigviis en udfoldet Lommekniv i Haanden; i samme Øieblik stødte en Tredie den Ældre, ligeledes i Spøg, baglænds over paa Hiin, der, med Kniven endnu i Haanden, uvilkaarlig greb for sig og derved ulykkeligviis kom til at jage den Ældre Spidsen af sin Kniv ind i Hjertet, imellem det sjette og syvende Ribbeen. Han gjorde endnu nogle Skridt fremad, faldt derpaa om, og døde 2 Timer derefter. Den Ulykkelige efterlader en Brud, med hvem han med det første agtede at gifte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Fædrelandet. Aalborg, den 6te Octbr. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Jgaar Formiddags Kl. 11 ankom hertil fra Haderslev den navnkundige Formand i den store Jndustri=Forening, Jens Olsen, og modtoges med særdeles Høitidelighed. Vendelboernes Kornhøst, der vedvarede lige til Mikkelsdag, begunstigedes af ypperligt Veir, hvoraf Marke denne ogsaa nøde Godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Sildfiskeriet er hidindtil næsten udeblevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Aarhuus den 7de October. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
En Begivenhed af ualmindelig Beskaffenhed har i de sidste Dage opvakt største Uro og Bestyrtelse i en By heri Nærheden og Sammes Omegn, og det ei uden Grund; thi der handledes ei om Mindre end Afgjørelsen af det Spørgsmaal, hvorvidt vi have Grund til at rose vort tempererede Climat, med Hensyn til at det ei frembringer hine glubende, snigende Rovdyr, som under andre Himmelegne sætte vort Liv i Fare. En Dag udbryder en panisk Skræk i hele Egnen, Alt styrter imellem hinanden uden at vide hvorfor, man spørger, man svarer kun med Forfærdelsesskrig; man spørger igjen, og som Svar løber det Rygte igjennem Mængden, at – et Udyr, en skrækkelig Slange bølger sig over Marken for at bringe Død og Fordærvelse over By og Jndbyggere. (Skade, at Vedkommende formodentlig ei kjendte Historien med Laocon og Slangerne, da vilde maaskee Mangen, maaskee Mand, maaskee Qvinde, have følt sig truffen, og i Udyret seet en Hævnens Aand, dog Forvirringen var stor nok.) Seer man nu ikke tydeligt, hvor overordentlig en Virkning Patrioternes Omsorg for Bondens Dannelse i de sidste Aar har havt. Flugten var ei total, endeel behjertede Mænd sammentraadte for at bestaae Eventyret med Slangen, som maa beundres saameget mere, da ethvert Bondebarn som en Troesartikel faaer indpræget, hvor heel daarligt vore første Forældre slag fra Historien med Slangen, og vel bevæbnede med Knipler, Hotyve osv. gik de Faren imode; Faren – ja den var ei ringe; thi nu saae Enhver tydeligt, hvorledes en Slangeskikkelse efter Skrækkens Øiemaal. at dømme, af en Mands Tykkelse og 3040 Alen lang) bevægede sig over Marken. Nær var nu rigtignok Mændenes tilkjempede Mod gaaet fløiten, da En af de Omstaaende fortalte, hvorledes han havde læst i Avisen om Søslangen, som nylig havde viist sig ved Norge, (Norge ligger som bekjendt ei meget langt fra Jylland) men til rette Tid faldt det En i Tanker, at Navnet Søslange frakjender den al Virksomhed paa Landjorden. Kort at fortælle, en Mand af Skaren, en Mand, som Byens Aarbøger vist ville forevige, løste Knuden, idet han med en Knippel i Haanden traadte nærmere og fandt – en Bog slange? – nei kun en sort Bog, over fire Alen lang, som herved oplyses fra Adressecontoiret, hvor Samme ligger til Eftersyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Bekjendtgjørelser. Med Veemod maae jeg bekjendtgjøre, at det blev min tunge Lod, den 18de denne Maaned, ved Døden at blive berøvet min inderlig elskede og uforglemmelige Kone, Jnger Holm født Heegaard, i hendes 34 Aar, J 6 Aar 11 Maaneder var jeg hendes lykkelige Mand. Hun var mig en troe Ledsagerinde. Hendes trofaste Kjærlighed, hendes Dygtighed som Huusmoder og hendes vennehulde Omgang var Kilden til min Lykke Med sjelden Taalmod gjennemgik hun sine Lidelser. Thorup paa Samsøe, den 25de Septbr. 1837. D. Holm. Efteraarsexamen afholdes i denne Byes Borger= og Friskoler i følgende Orden og paafølgende Dage: 1) i Frue Sogns Borgerskole Tirsdagen den 10de og Onsdagen den 11te October; 2) i Domsognets Borgerskole Mandagen den 16de og Tirsdagen den 17de Octbr.; 3) i Friskolens samtlige Classer Mandagen den 23de og Tirsdagen den 24de Octbr.; og 4) i begge Haandgierningsskolerne Fredagen den 27de Octbr. Aarhuus, den 5te October 1837. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Ved den offentlige Examen, som afholdtes her paa Seminariet i Slutningen af forrige Maaned, demitteredes 18 Elever, af hvilke 10 erholdt förste Karakteer c: Meget duelig, 6 anden Karakteer c: Duelig, og 2 tredie Karakteer c: Beqvem. Bedste Karakteer tilkjendtes N. P. Nielsen, M. Christophersen, M. Ch. Matzen, J. Molzen, P. Christensen, F. J. Neve, J. Jensen, H. Jensen, H. Jage og C. H. Winther, Næstbedste Karakteer erholdt Ch Simonsen, P. Jensen, P. Kaalund, J. J. Kring, P. Sørensen og S. M. Lund. Tredie Karakteer tilkjendtes L. F. Garde og D. Rasmussen. Ligeledes indstillede sig ifölge dertil erholdt Cancellie-Bevilling 12 Privatister ved De missions-Examen: af disse erholdt 2, M. Andersen og S. C. Nielsen, bedste Karakteer, 4, nemlig N. C. Krogh, H. C. Nielsen, J. P. Aaboe og N. S. Rönne 2den Karakteer, og de andre 6 Hovedharakteren Beqvem, navnlig: J. J. Hansen, S. L. Hansen, M. N. Westergaard, A. 1 Andersen, Ch. Schmidt og C. B. Wolffram. Det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngbye, den 5te October 1837. N. Sidenius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Efter Begjæring af Hr. Major Ridder v. Oppen Schilden til Clausholm, foretages Auction Løverdagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 10, over circa 100 Stkr. fede Beder og Faar. Auctionen holdes i Hr. Gjæstgiver Fullings Gaard. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te October 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Bank=Actiebreve. At jeg, efterat have sat mig i den fornødne Forbindelse, paatager mig mod et passende Honorair, at besørge Qvitteringer og Obligationer omvexlede i Banken mod Actiebreve, ligesom og, efter Octroiens Bestemmelse, at complettere Summer til hele Hundrede, hvilket ikke kan skee ved Correspondence med Banken, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, og ønskede jeg, at de der vilde betroe mig disse Forretninger, foreløbig ville sende mig rigtige Gjenparter af deres Qvitteringer eller ciderede Obligationer, da jeg saa skal melde dem hvorledes Tingene bedst kunne ordnes. Aarhuus, d. 6te Octbr. 1837. N. F. Schmidt, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Undertegnede anbefaler sig til de ærede Familier, saavel i Skanderborg som i Omegnen, som maatte ønske deres Børn underviist i Haandarbeide. Ligeledes kan bekommes endeel forfærdiget Modepynt, og hvad der henhører til samme Arbeide modtages til Omsyning og Opsilkning. Skrædersyning modtages ogsaa Min Bopæl er hos Hr. Guldsmed Schibler. Skanderborg, d. 5te Octbr. 1837. ærbødigst G. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Et smukt Assortement Florsbaand, glatte Atlas og Lystrings Dito, samt smukke Flors= og Silketørklæder, er nylig arriveret og sælges billigt af P. Nørgaards Enke. Bøge-Aske. kan faaes til 2 Mk. 4 s. pr. Skp. hos C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Den af Procurator Jngerslew averterede Plads for en Contoirbetjent, er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
En bruun Vadsæk, som skal tilhøre en Madame Møller, er indlagt i Gaarden No. 894 paa Hjørnet af Volden og Klostergade, hvor den af Vedkommende kan afhentes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Efterretninger angaaende Baron von Racknitz's tydske Coloni ved Floden Nueces i den mexicanske Stat Tamaulipas i Nordamerika, tilligemed Betingelser, for Optagelsen o. s. v., er at faae for 1 Mk. hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
den 9de October. Mandagen med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Nyheder fra Udlandet. Den franske Flaade som krydser ved Afrikas Kyster havde den 21de Septbr. hørt en levende Kanonade, der syntes at komme fra Constantineh. Admiral Lalande begav sig derfor hen til Beyen af Tunis (han laae just paa denne Stads Rhed) for at indhente Underretning, men da han traadte ind i Beyens Audientssal, kom nogle Tyrker ham imøde med den Besked, at Hs. Høihed maatte for dennegang frabede sig hans Besøg. Beyen lod just strangulere sin første Minister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Man havde i Tunis opdaget en Complot, hvis Plan var at myrde Beyen og sætte hans Forgængers Søn paa Thronen. Storherren skal staae i Spidsen, derfor. Alle Konspirenter, Høie og Lave, ere blevne strangulerede. Ogsaa er Storherrens Planer mislykket med Hensyn til Constantineh. Med stor Møie havde han udrustet en talrig Flaade, for at hielpe den betrængte Bey. Men den franske Admiral Galleis havde erklæret den tyrkiske Kapudan Paska, at hvis han ikke strax forlod de africanske Kyster maatte han ikke tage ham ilde op, at han ved første gunstige Leilighed stak hans Flaade i Brand. Det virkede, og den tyrkiske Admiral vendte om igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Som Følge af den persiske Shabs Krigstog mod Herat ere alle brittiske Officerer uden Undtagelse flygtede bort fra Persien. Den engelske Gesandt, Hr. Mac Neil, havde erklæret Shahen, at Prindsen, af Herat befandt sig i en tractatmæssig Alliants med England, og at et Angreb paa ham vilde være et Signal for alle Britter til at forlade Kongen af Persiens Tjeneste. Men det er Ruslands Jndflydelse som har bragt ham til dette Skridt, der let muligt, mener man, vil kunne skille ham ved Liv og Throne. Maneuvrerne ved Wosnessenk ere lykkeligt fuldendte, og Keiser Nicolaus afreist derfra til Sebastopol. Den 5te Septbr. var Keiserinden og hendes Datter Maria indtruffen dertil. Keiseren var reden hende imøde med et følge af 150 Generaler og en stor Mængde fremmede Militairpersoner. J denne Anledning var foranstaltet en Jllumination, som Jngen i Pragt havde seet Mage til. Søiler, Obelisker og Palmetræer glimrede i tusindviis. Paa Pladsen udenfor det keiserlige Palais stode 2000 Musikanter og 3000 Cantonistiangere. Næste Nat var ogsaa Thronfølgeren Cesarewitsch indtruffen til Leiren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
J Spanien gaaer det op og ned. Nu hedder det, at Christinerne have vundet et Par Seire over Carlisterne. Den 22de Septbr. havde General Oraaangrebet dem ved Cuenca, slaget dem og gjort 900 Fanger. Den 24de havde General Carondelet tvunget Bandechefen Zariategui, efter en morderisk Fægtning, til at rømme Valladolid. Man troer nu at være kommet efter Carlisternes Krigsplan. De ville rundtomkring bemægtige sig alle Adgangene til Hovedstaden, og derpaa, naar gunstig Leilighed gives, bemægtige sig baade den og begge Dronninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Til Frankrig var kommet Efterretning om, at der blandt de saakaldte Spahis (Jndfødte som tjene i den franske Hær) var bleven opdaget en overmaade stor Desertionskomplot, hvisaarsag en heel Deel af Overløberne vare blevne skudte og Resten afvæbnede ført til Bona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Den franske Ambassadeur i London, General Sebastiani, har ved sin Tilbagekomst til England havt den Ubehagelighed, at Toldvæsenet har anholdt hans Bagage og konfiskeret tusinde Par Hjortelæders Skoe, og et ikke ubetydeligt Partie brabandter Kniplinger, som skulde været indsmuglet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Fra Livorno meldes: Cholera er nu ogsaa udbrudt her, men ikke i nogen høi Grad, dog ere allerede 20,000 Mennesker flygtede bort herfra, hvorved en Mængde Huse staae tomme. Af nogle seer man undertiden et Hoved halvt skjult rage frem ved Jalousierne og strax fare tilbage, for at den formeentlig pestilentialske Luft ikke skal trænge derind. Om Aftenen antændes store Baal paa Gaderne. Foran Madonnabillederne, der ere smykkede med utallige Lys, synger imidlertid Folket, navnlig Koner og Piger, hvilket ved Stemmernes Velklang, den andægtige Jld og de tillidsfulde Bønner til den hellige Jomfru, fuldelig overtyder dem om, at dette er det bedste Middel til Sygdommens Afvendelse, og det Hele gjør et utroligt rørende Jndtryk. Medens disse fromme Sang- og Bøn-Chor gjenlyde hele Natten, affyre Fritænkerne og Materialisterne store Bøsser ud af Vinduerne, og vedligeholde saaledes en uafladelig Geværild for at skyde Cholera, der svæver i Luften foran deres Vinduer. Om Dagen høres Misericordias Stormklokker, og man seer sex i Beegkapper indhyllede Mænd, der bære en, med et beget Stykke Voxdug bedækker, Baare, anførte af en Syvende, der holder en lang Stok i Haanden, for, medens de skride gjennem Gaderne, at holde det nysgjerrige Folk, der nærmer sig med Gysen, tilbage. Snart efter hører man en fjern Ringen, der kommer nærmere og bestandig bliver stærkere, ledsaget af Trommer og Piber – det er det Allerhelligste som bæres omkring til de Syge. Saaledes bliver Jtalienernes Phantasie bestandig holdt i Skak, og man tænker og taler derfor ikke om Andet fra Morgen til Aften end den skrækkelige Cholera. Alle Forretninger ligge stille, Boderne ere lukkede, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Staden Rostock er som ved et Mirakel undgaaet en stor Ulykke. Den 15de Septbr. hørtes et frygteligt Knald midt inde i Staden. Husene rystede, og man troede forvist det var et Jordskjælv. Men det var et Gasoplysningsapparat som var sprunget. Vardet skeet næste Aften, vilde Ulykken bleven meget stor, thi Huset hvori Gasanstalten var, har tillige et stort Lokale hvori der skulde været holdt Concert, men som nu blev forstyrret, da hele Gibsdækket var styrtet ned, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
J Toplitz tildrog sig den Ulykke sidstl. 28 Septbr. at Grevinde Cholseul=Gouffier styrtede af Hesten paa et Spadsereridt i Selskab med flere andre Damer, og slog sig ihiel paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
J Homburg endtes Efteraarsmaneuvrerne (27 Septbr.) med en sørgelig Begivenhed, idet Husarmajor v. Herrmann blev skrækkelig lemlæstet af et bedækket Batterie, som just brændte løs, idet han kom forbi, blandt andet blev hans ene Arm skudt af. Man frygter meget for hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Fædrelandet. Khvn. den 6te Octbr. No. 171 af Khvnsposten er, formedelst en Artikel med Overskrift: "Den første October bleven lagt under Beslag, og den imod dette Blads Redacteur, Cand. juris Gjødwad, instituerede justitielle Forfølgning af Cancelliet befalet, extenderet til ogsaa at gjelde med Hensyn til forbemeldte No. Ogsaa Redacteuren af den Frisindede, Hr. Claudius Rosenhoff, er under 4de de af Cancelliet beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til tvende i bemeldte Blad indførte Artikler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Det er saare naturligt, at den høist paafaldende Maade, hvorpaa Chefen for Landcadetacademiet har blandet sig i et ham formeentlig aldeles vedkommende Anliggende, de af Lieutenant Hoffmeyer ved Hages Jordefærd fremsagte Afskedsord, har vakt almindelig Opmærksomhed, og er bleven Gjenstand for megen Omtale. Der findes vistnok ikke Mange, hverken blandt Militaire eller Civile, der billige Kammerherre Bardensleths Fremgangsmaade, som synes udsprungen af en Anskuelse om det Militaires Forhold til Regjeringen og til Staten, mod hvilken vor Tids mere luttrede Begreber revoltere sig. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Det kgl. Theater har i Solodandser Poul Funck, som døde den 29de Septbr., tabt et hæderligt Medlem. Skjøndt han i flere Aar beskeden havde veget de yngre Dandsere Pladsen, erindre endnu Mange den Kraft og Lethed, der i hans tidligere Dage udgjorde hans fornemste Egenskaber som Dandser. Hans Dandse-Compositioner udmærkede sig ved Smag og Munterhed. Dandsene i Elverhøi, Bayaderen a. ville endnu længe vidne om hans Talent og hans Fortjenester af Scenen. Hans Caracteer som Menneske i alle Livets Forhold var redelig, godmodig og elskelig. Han blev kun 47 Aar gl. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Den første Opførelse af Pariserdrengen" svarte ikke til Publikums Forventning. Vel var Jfr. Petersen paa nogle Steder, især i Slutningen, fortræffelig, men den Fasthed og Vedholdenhed af Caracteren, man har fundet hos Francisque og Jfr. Schultz, savnede man aldeles. (ET.) Uagtet "Kujonen" allerede ved den anden Opførelse kunde ansees for at være udpebet, blev det dog igaar Aftes opført for 3die Gang. Som man kunde vente vakte det almindelig Uvillie blandt Publicum, at Directionen vilde lade opføre et Stykke, om hvilket det allerede eengang bestemt havde udtalt sig misbilligende, og denne viste sig allerede ved en stærk Hyssen førend Stykkets Begyndelse idet Tæppet rullede op. Hvis det her, som andetsteds, var Tilfældet, at Publicum kunde forhindre et Stykkes Opførelse ved ikke at tillade Skuespillerne at komme til Orde, vilde det vistnok være skeet ved Opførelsen igaar Aftes af Kuionen; men saaledes som Forholdene nu engang ere her, var der for Publicum intet andet at gjøre, end roligt at oppebie Stykkets Slutning. Efter Teppets Fald lød en stærk og almindelig Piben, uden at een eneste Haand rørte sig blandt Tilskuerne paa Gulvet, hvorimod nogle Skraalere i Galleriet udøvede deres Dommerret med roesværdig Udholdenhed. Fra Parterret hørtes flere Gange Raabet: "Directionen leve!" bestandig ledsaget af et ubehageligt Efterspil paa samtlige Piber. (Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
J Mandags begyndte den skriftlige Deel af Examen artium. Til denne Examen have indstillet sig 168 Candidater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Fra Pressen er udkommet: "To Dage i Christiania. Nogle satiriske Billeder." - Og Trochæer og Jamber. En poetisk Polemik af Fr. Paludan=Müller." Hovedstadens første Parfumeur Hr. Capozzi. har beskyldt Khvns første Friseur Hr. Causse for at have solgt eftergjort eller forsaltet Rowlands Macassarolie. Sandsynligviis vil Domstolene komme til at afgjøre denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Jfølge Breve fra Norge er ved Døden afgaaet: Generalmajor Sadolin, Chef for den Christiansandske Brigade, Ridder af Sværdordenen og Dbr. Holmegaarden blev i Fredags solgt ved Auction, i Løverdags flyttede den nye Eier ind i den, og i Mandags Aftes afbrændte den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-09
Adjunct Hviid i Slagelse er død samme Dag som han skulde overtage Redactionen af den vestsjællandske Avis ved October Qvartals Begyndelse.