JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Adskilligt Nyt. Sidst i forrige og først i denne Uge have vi her haft et ubehageligt Veyr med sterke blæsende Vinde og hvor efter man befrygtelig ey vil faae de bedste Tidende at spørge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
27 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Hoff. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Copulerede. Mester Stoel=Mager Mr. Blomberg og Jomfru Banch Copulerede her i Byen den 24de November.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Ankomne Skibe. Skipper Poul Greeve fra Kiøbenhavn med Støkgods, Skipper Lorenz Alsing, fra St. Ubes med Salt, Skipper Johan Knudt fra Siælland med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Skifte
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader herved bekiendtgiøre: at førstkommende 1ste December Klokken 10 Formiddag, bliver Skiftet efter afgangne Madame Martha Berg Sal. Henrich Hagerups, foretaget i Stervboe-Huuset ved Reberbanen, paa Kalvskindet. bemelte 1ste Septembris Klokken 11 Slet. Formiddag, bliver Skiftet efter afg. NordfarDreng Arnt Sivertsen, foretaget udi Stervboe=Huuset i Jhlen. Samme 1ste Decembr. Klokken 2 Slet. Eftermiddag, bliver paa Byetings=Sahlen, foretaget Skiftet efter afgangne Frue Anna Horneman, Sal. Assessor Ebbe Carstensen. Den 2den Decembr. Klokken 9 Slet, Formiddag, bliver Skiftet efter afgangne Anna Johanna Andersdatter Søeberg, Toldbetient Ole Jørgensen Sunds Hustrue, foretaget i Stervboe=Huuset paa Kalvskindet. bemelte 2den Decembr. Klokken 11 Slet. Formiddag, bliver Skiftet efter afgangne Anna Elisabeth Carolina Ottesdatter, Gartner Johan Peter Baerlii Hustrue, foretaget udi Enkemandens Logemente i Geilen. Samme 2den Decembr. Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Lods Jver Hansen Saxe, foretaget udi Stervboe-Huuset i Goutbech Veiten. Ermelte 2den Decembr. Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Bagen Frantz Kielstrup, foretaget udi Stervboe-Huuset i Strandgaden. Den 8de Decembr. Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Madame Elen Catharina Munch Sal. Christen Svaboes, foretaget udi Sterboe-Huuset udi Kramboe-Gaden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Hvorfore bemelte Sterboets Debi- og Creditorer, samt Arvinger og alle andre, som noget udi disse Skifter kunde have at paastaae eller indgive, sig til fornævnte Tider og Steder ville indfinde, saasom Skifterne derefter, til Slutning blive befordrede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Proclama. J Skifte-Forvalteren udi Christianssund, lader paa sædvanlig Maade i de Tronhiemske Adresse-Contoirs Aviser, inden 4 Uger fra Dato, til sig indkalde Credi= og Debitorer, samt Arvinger efter den paa Søen borteblevne Skorsteensfeyer Johan Gottfried Hoendorph. om nogen skulde finde fornøden at møde, saasom hans ubetydelige Sterboe ey formaaer de allerede indkomne Krav at betale. Christians sund den 16 Nov. 1769. J. K. Christie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Auctioner. Herved bekiendtgiøres, at førstkommende den 27de November Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver udi Cancellie-Raad Arentzes Huus her i Tronhiem ved Anden Gangs Auction opbuden Gaarden Øvre=Stochen, skyldende med Bygsel og Landskyld 1 Spand 6 Marklaug, Hr. Major von Peters tilhørende, og den paafølgende 28 ejusdem om Eftermiddagen Klokken 2 Slet bliver bemelte Gaard samme Sted ved Tredie Gangs Auction opbuden, og den Høystbydende om fornøyeligt Bud skeer, absolut tilslagen, paa Conditioner som paa Auctions-Stædet vorder kundgjort. Tronhiem den 24 Nov. 1769.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Til Kiøbs. Friske Citroner, Hollandske Æbler, Røebeder, Løg, Snit=Bønner og allerbeste Pottetes, samt beste Confect-Figen, Pruneller og syltet Jngefær Suecad og beste Sago, med meere nyelig hiemkomne Vahrer nu tilkiøbs at bekomme hos Lemmich.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
En nye Mands Styr=Slæde med Skiæger, og nyt Greye med Tilbehør, faldbydes og herfra Adresse-Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Agurker og Engelsk Havergryn, er tilkiøbs hos Sr. Hans Nissen. Til Leye.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
En Stue med Seng, Stoler og Bord, samt tvende Overværelser, det ene med Kakkelovn og en Brandfrie Kielder, er at faae til Leye hos Christen Prøys.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Jødernes Ceremonier ved Ægteskabs Skilmisse. Saasnart et Par Jødiske Ægtefolk har sagt hinanden, at de ere sindede, at skilles af, saa maae de siden ikke boe sammen under eet Tag. Ægteskabs Stilsmissen maae hverken. foretages og Fredagen ikke heller omNatten. Der maae i det mindste være tre Vidner, som skal vidne, at de Folk, som skal skilles ad, ere virkelige Ægtefolk. Skilsmisse-Brevet kand skrives af adskillige; men maae altid skrives paa Pergament, og ikke af nogen Fremmet, uden Ordre af ÆgteMandens egen Mund. Det gaaer ikke an, at give noget vilkaarligt Skilsmisse=Brev. Begge Personers For- og Tilnavne maae være accurat indførte, og findes der nogle Personer i samme Stad, som har de Navne, saa maae de være overværende ved Skil misse-Brebets Skrivning: Det maae skrives paa den indvendige Side af Pergamentet, som har siddet op til Dyrets Kiød. Linierne maae trækkes udlad, og Skriveren maae tage sig meget nøye i Agt, at ikke noget Bog stad bliver trakt i det andet. Bogstaverne maae heller ikke strække sig over Linierne, hverken paa høyre eller venstre Side. Det maae være ganske tørt, førend Vidnerne underskriver det, og de maae med samme Forsigtighed underskrive deres Navne. Naar Skilmisse=Brevet er færdigt, bliver det overleveret til Rabbi, som nøye examinerer Sagen og Vidnerne. Førend Skilmisse=Bredet bliver overleveret Konen, maae Rabbi udraabe: At de alle, som haver noget imod det, skal og maae nu sige det, eller siden tie stille. Vidnerne og de, som har underskrevet det, maae være tilstæde, tilligemed en halv Snees andre Personer. Herpaa maae Konen tage Ringen af sin Finger og legge sine Hænder sammen, og lade blive en Aabning oventil imellem de 10 Fingre, hvor Skilsmisse=Brebet kan stikkes ind, men nedentil maae hun slutte Hænderne sammen, paa det at Brevet ikke skal falde igiennem og ned paa Gulvet. Rabbi tilspørger hende derpaa Om hun med god Villie tager imod Skil misse misse-Brevet? Hun svarer: Ja, Videre spørger han, om hun veed, at hun ved dette Skilsmisse=Bred bliver skillet fra hendes Mand, og i al den Tiid hun taler med Rabbi, maae hun have sit Ansigt bedækket. Der maae ingen hielpe hende, at tage imod SkilsmisseBrevet, og hun maae ikke heller gride derefter, førend Manden taler til hende. Manden legger selv Skilsmisse-Brebet i hendes Hænder med disse Ord: Der har du dit SkilsmisseBrev, antag samme af mig; Du skab i Kraft deraf, nu være skilt fra mig. Jeg giver dig tillige Tilladelse, at gifte dig med hvem du vil. Saasnart Manden har sluppet Skilsmisse=Brevet, og hun har ret faaet fat derpaa, maae hun med degge Hænder holde. det op i Veyret. Derpaa tager Rabbi det fra hende, og lydelig oplæser det nok engang, hvorefter han klipper det forsviis fra hinanden, og tager det til sig i Forharing, samt advarer Konen, at hun ikke maae indlade sig i noget andet Ægteskab, førend efter 90 Dages Forløb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Skibsmisse-Brev kan ogsaa overleveres Hustruen med Bud. Ligesaa kan en syg Mand paa Sotte=Sengen give sin Hustrue Skilmisse=Bred, forat befrie hende fra den Ret, som hans Broder ellers har til at ægte hende, naar hun bliver Enke, hvilken Ret. kaldes Chezz. Dette er nu de fornemste Stykker, som ere at observere, ved Skilsmissen. Saasnart den Dag frembryder, paa hvilken Skilsmissen, skal skee, maae begge Ægtefolkene indfinde sig paa det bestemte Sted, hvor Rabbi og i det mindste endda to eller tre andre Lærde, samt Skriveren og Vidnerne maae være nærværende. Rabbi er forbunden til, efter Muelighed at overtale Ægtefolkene, at de skal ikke ophæve deres Ægteskab; men dersom de desuagtet alligevel bliver ved deres Forsætt, saa bliver gjort Anstalt til Ægteskabs=Skilsmissen, men Manden maae først betale Konen det som han har lovet hende i ÆgteskabsContracten. Skilmisse=Brevet maae være skrevet med en Materie, som bestandig beholder sin Farve, og ikke saa lettelig lader sig udslukke. Men man kan tage dertil, hvad for en Materie man vil, som er ligemeget, naar man ikkun kan betiene sig af den til at skride med. Der maae altsaa i et hvert Skilsmisse-Brev indeholdes disse fire væsentlige Stykker, nemlig: Tiden, Stedet, Mandens Frievillie og Konens erholdte Friehed. Naar nu Skilsmisse-Brevet er færdig og bragt i sin Orden, uden at derudi er bleven observeret nogen Feyl, og Vidnerne har underskrevet det, saa maae Manden over levere sin Kone det, og fra den Tii af er hun sin egen, og ikke meere hans Magt. Derover maae Rabbe udraabe Bandsættelse over alle dem, som efter Skilmissen er skeet, foregiver noget, hvorfor Skilsmissen ikke have kundet gaae for sig, eller og vilde søge noget at dadle og udsætte, Skilsmisse-Brevet selv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
En Mand kan skille sig ved sin Kone, i hvor langt hun end er fraværende fra ham, thi han kan sende hende Skilmisse=Brevet ved et Bud, men Konen kan ikke giøre dette, efter di Skibsmisse=Brebet altid maae skrives og optegnes i Mandens Nærværelse og underskrives af Vidner. Raader i et Skilsmisse-Brev er bleven noget forseet i de væsentlige Stykker, og hvoraf de Adskilte har begivet sig i et andet Ægteskab, saa at den adskilte Mand har taget en fremmet Kone, og den adskilte Kone en anden Mand, saa bliver det anseet for Horerie. Ræven og Masken. For temmelig lang Tiid siden, fandt en Ræb ved en Hændelse en Maske med en temmelig stor Mund, som havde tilhørt en Skuespiller. Hvilket Hoved! sagde den betragtende og forundringsfulde Ræb. Uden Hierne og med saadan Flad, Mon det ikke skulde have tilhørt en Sluddrer, J forskrækkelige Talere . . . . Jeg beder om Forladelse. Strudsen. O see, nu vil jeg flyve! saa raabte den Ginantiske, hin kiempe agtige Struds. Og det ganske Fugle-Flok stod længselfuld. Nu vil jeg flyde, raabte han anden Gang, udbredende sine forskrækkelige store Vinger, og skiød sig saa hurtig, som et Skib for fulde Seigl langs Jorden, uden at tabe den ved noget Skridt. See her et Poctisk Billede, paa hine udpoetiske Hoveder, hvilke i de første Linier af deres Uhyre Oder og Sange, praler med de stolteste Sving, og troer at løfte sig langt over Skyerne ja Stiernene selv, men dog stedse hylder Støbet. Ræven og Tigeren. Din Styrke og din Hurtighed, ønskede jeg mig gierne, sagde en Ræv til en Tiger. Og ellers skulde jeg ikke have noget, som anstod dig, svarede Tigeren. Jeg veed nu just intet - End mit deylige Skind, foer Tigeren fort. Det er ligesaa braaget som dit Gemyt, og det udbortes vilde fortreffelig vel skikke sig til det indhortes. Just derfor er jeg en stor Tienere deraf, svarede Ræden. Man bør ikke synes at være det man er. Men vilde Guderne, at jeg kunde omskifte mine Haar til Uld. - . . O! hvor glad vilde jeg bære.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Første Søndag i Advent prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Provst Bang. Frue=K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Dødsfald. Madame Sophia Amalia Wiibe, Sr. Jens Christian Dreyers Kiæreste, død paa Barselseng i sin Alders 36 Aar den 28 Novembr. her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Ankomne Skibe. Skipper Stephen Thode fra Hamborg med Støkgods. Asmus Jepsøn fra Dantzig med Ruug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Efterretning for Publico. Paa Tirsdag førstkommende afgaaer Posten herfra til Nordland, da de Breve, som med samme skal bortsendes, bliver Mandagen forud paa Post-Contoiret indleverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Først i tilkommende Uge bliver NB. Adresse-Contoiret forflyttet til Sr. Peder Tangen Heides forhen, men Sr. Just Hansens nu tilhørende Gaard. Adresse-Contoiret er aabnet alle Søgnedage fra Klokken 6 til til 12 og fra Klokken 2 til 7, paa andre Tider ikke, og allermindst Søn- og Hellige Dage. De, som udenfor disse Tider kommer, enten for at afhente Efterretningene, for at faae Adresse og Anviisning, eller for at kiøbe et eller andet, som paa Adresse=Contoiret til Forhandling kunde være indlagt, kan ey vente da at blive expederede. Tronhiems Adresse=Contoir den 11te Dec. 1769. Kiøb-Slutninger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Frue Provstinde Rosenvinges, solgt sin Gaard her i Byen til Sr. Gerhard Hoe; Commerce=Secreterer Nissen ligeledes solgt sin Gaard til Frue Provstinde Rosenvinge for 925 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Auctioner. Tisdagen den 5te Decembr. bliver paa Altona efter afgangne Peter Christian Didrichsen ved Auction bortsolgt, saavel heele Stervboets Løsøre, som Vaaneegaarden, der ved Første Auction den Høystbydende bliver tilslagen, hvorfor Panthaveren behagentlig ville indfinde sig, for at give sit Samtykke ved Tilslaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Den 22de Januarii 1770, bliver holdet offentlig Auction over de af Hr. P. L. Hersleb, efterladte Bøger og NB. Kaaberstykker, udi Enkens Madame Herslebs iboende Gaard i Tronhiem, hvor Catalogi forinden kan bekommes. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Kirsebær-Brendevin, Rom, god Miød, Agurker og Engelsk Havergryn, er tilkiøbs hos Sr. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Til Kiøbs forlanges. Skulde nogen have et gammelt Positiv at sælge, da anvises til samme fra Adresse=Contoiret en Kiøber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Til Leye. Hos Monsr. Abraham Rath er til Leye at bekomme en Stue med Kiøkken og et Overværelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Bøger. Commerce-Secreterer Nissens, Extract og Register over de fra 1670. til 1768, udgangne Forordninger og Rescripter med meere; tilligemed et hosføyet Alphabetisk og Cronologisk Register, faaes endnu til Kiøbs 1 Kiöbenhavn paa Expeditions-Contoiret, i Christiania hos Sr. Schwach. 1 Bergen paa Adresse-Contoiret. 1 Tronhiem hos Autor selv, paa fin Skrivpapir for 6 Ort 8 Skilling, paa grovere ditto 5 Ort 20 Skilling, paa Trykpapir 5 Ort 8 Skilling. Samme Stæder faaes og Tractatus Philosophi co juridicus de juramento og Com dien Jomfrue Pecuna, hver for 12 Skilling, samt nogle faa Exemplarer af Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger for 1767. for 2 Ort 16 Skill. og 1768 for 5 Ort 8 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
Academiers Stiftelse. Giesen. Dette Universitet kaldes efter sin Stifter Ludoviciana. Det blev stiftet af LandGreven i Hessen Darmstadt Ludvig V. 1605.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-01
da Theologi af den Augsburgiske Confession i Marburg vare blevne aftakkede. 1625. blev det forfløttet til Marburg; og endelig 1650. den 5te May bragt til Giesen igien. Glaschow. Dette Universitet blev indrettet efter Kong Jacob L. Forlangende Anno 1451. af den der værende Biskop William Dumbul. Gøttingen. Blev stiftet af Georg August, Konge af Engelland og Churfyrste af Hannover, 1734, og indviet den 17 Sept. 1737. Derover kaldes det Georgia=AugustaGrifsvalde. Er stiftet af den Pommerske Hertug Uratislaus I. Anno 1456. Anno 1756, holdt dette Universitet en 300 Aars Jubel=Fæst. Grønningen. Blev aabnet af Provintsens Stænder Anno 1612. Det kaldes Stadt og Land-Provincial-Academie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Om Frimurer Loger. Man har i No. 43, mældt, at Frimurer Loger har floreret i Engelland mange Hundrede Aar, derimod er de ældste Loger udenfor Engelland, ey ældre end siden 1732. Saasnart dette Sælskab blev bekiendt i Frankerig, Tydskland, Holland og andre Lande, saa vilde Nysgierrigheden strax vide dets Beskaffenhed og Oyemeed; og siden deraf gjordes en Hemmelighed, saa begyndte baade Staten og Kirken at fatte Mistanke. Den første satte dem i Band i Henseende til det Timelige og den sidste i Henseende til det Aandelige; Pøbelen plyndrede deres Forsamlingers Huuse; Paben i Rom tordnede imod dem, Jnqvisitionen i Lissabon udøvede imod dem sin grumme Magt, og en vis Magistratien af de største Stæder i Sveitz tvang dem til at afsværge alt Frimurerskab. Herpaa udkom særdeles i Holland Bøger, som skulde beskrive Frimurernes Forbindtligheder og Forretninger, men siden deres Forfattere og Forlæggere rettede sig efter Almuens Lettroenhed, saa ophørte disse Bøger af sig selv, thi man blev endelig vaer, at de ikke opdagede Sælskabets Hemmeligheder, som har det man søgte. Visse Præsters Nidkierhed satte Frimurene op dentlig iblant dette Seculi Kiettere, og andre refuterede omstændelig deres foregivne Vildfarelser. Engelland var det eneste Land, hvorudi de tolerere des. De der paa adskillige Stæder, oprettede og florerende Loger, har meget vel kundet overtyde alle andre Lande, at udi dem passerede intet, som var fordømmeligt eller som burde opvække Urolighed. Personer af høyeste Fødsel, Stand og Vilkaar, ja Præster af den reeneste Lære og exemplariske Leb net, bekiendte sig offentlig for Frimurere. De forsikrede, at deres Sammenkomster handlede hverken om Stats=Sager, om Religionen, eller om Amouretter, som vare de almindelige Beskyldninger, men tvertimod, at gode Sæder iblant dem bleve baade elskede og øvede. Endelig blev man kied af at efterforske disse Sager, længere, og saaledes overbandt Sælskabet til Slutning med Ære alle dets Fiender og Forfølgere. Det begyndte nu nu paa nye at oprette Loger uden for Engelland, ja stærk at florere, saasom visse Stæder i Tydskland, fra hvilken Tid det tog til og udbredte sig, saa at Frimurer bleve bekiendte endog i de øvrige Dele af Verden; J Europa finder man nu overalt Frimurere, saavel i Portugal og Spanien, som udi Rom selv. Jblant de berømmelige skal være den saa kaldede store Loge, eller St. Johannes Auxiliaire Loge i Stokholm, hvorudi skal befindes et stort Antal af Personer af Værdighed, og Stand, som 1753, i Anledning af Hendes Kongelige Høyhed Princesse Sophia Albertine Fødsel har oprettet et Børne-Huus med videre, som egentlig ey her haver Sted. Den første Engelske National eller Moder Loge, har nu til Stormæster Jac. Brydges, Marqvis af Carnarbon, og skal der findes udi dette Rige 231 Loger. Man kan ikke egentlig bestemme, hvor mange Loger der er i Dannemark.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Den første Frimurer Loge i Kiøbenhavn var St. Martins Loge, dernæst blev ved nogle af sammes Membris i Aaret 1740. den 30 Novembr. oprettet en Skotsk Loge. Siden efter blev af andre oprettet den Frimurer LogeJorobabel, og i Aaret 1763, etableret en nye Loge, kaldet Poenix. Foruden disse siges der at være endnu tvende andre. Der er og Frimurer Loger i Christiania, ligeledes i Leipzig, Halle Stetin, Berlin, Hamburg, Greif wald, Kønigsberg, Stralsund, Rostok, Brunsvig, Barth og mange flere Stæder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Den Messeniske Krigs Oprindelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
En Lacedæmonier ved Navn 6 nævnes, havde ihielslaget en Messenisk ung Dræng, hvis Fader Philochates besværede sig først derover hos de Lacedammonier, men kunde ingen, Ræt faae, hvorfor han selv hævnede sin Søns Død. Dette ophidsede begge Nationerne saa meget, at de faldt i en blodig Krig med hinanden, hvilken blev ført udi 20 Aar med stor Forliis paa begge Sider. De Lacedæmonier forbandt sig sammen med Eed, at de ey skulde vende til deres Fæderne Bye igien, førend de havde erobret Messemam. Da de havde ligget 10 Aar for Byen, begyndte deres Hustruer til Lacedæmon at knurre, efterdi de kunde ikke leve længer foruden deres Mænd, og derfor med største Jver fordrede dem tilbage. Hvorudover de Cacedammonier sendte dem nogle udvalgte unge Personer til Spartam, af hvilke bleve fødde de Parthenia eller Jomfrue=Børn, saaledes kaldede, at distingere dem fra andre uægte Børn. Disse Parthen, da de bleve gamle, gjorde de et Udtog under deres Anfører Phalante, at søge sig nye Boliger, og efter adskillig Vandring og Flakning, satte sig omsider ned i Jtalien, i de Tarentiners Landemærke. Jmidletid bleve de Messenier, saasom de ikke kunde tvinges med Magt, overbundne med Svig, og bragte under de Lacedæmoniers Aag: Hvorunder da de havde været plagede en lang Tiid, grebe de til Gebær igien, og begyndte den anden Messeniske Krig, hvorudi de indvikklede mange af deres Naboer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
De Corinther holdte med Lacedæmmonierne, men de Argiver, Seconier og Arcader, forsvarede de Messenier; hine stridede for Ære, disse for deres Liv, og og det som var kiærere end Livet, deres Frihed. Hvorfore Lacedæmonterne fik i Begyndelsen meget at bestille og li dede usigelig stor Skade. Da de nu fornumme, at Sværdet vilde ikke hielpe dennem, grebe de til et andet Middel, og underkiøbte de Arcaders Anfører Aristocratem, at forlade de Messenier midt udi Slaget, hvortil han lod sig overtale, og derfor foraarsagede, at de Messenier bleve totaliter, slagne. Deres tappre Anfører Aristommenes samlede sammen sine adspredte Landsmænd, og flygtede hen til det Berg Jram, hvor han forsvarede sig. imod de Lacedæmonier i 11 Aar. Engang da han med sit Folk gjorde Udfald efter Sædvane blev han af de Lacedæmonier greben og kast i en mørk Grav, at han der skulde døe af Hunger, men han flyede paa en forunderlig Maade; thi da en Ræv var kommen ind i samme Grav igiennem et andet Hul, for at søge Føde, fik Aristommenes den fat udi Rumpen, og lod sig geleyde af den til det samme Hul, hvorden var kommen igiennem, hvilket han gjorde saa stort med sin egen Haand, at han omsider undflyede og kom til sit faste Slot igien, hvilket endelig blev indtaget af de Lacedæmonier med Forrædderie, og endeel af de Messenier bleve slagne og endeel fangne. Den tappre Aristomenes brød med de stridbareste af sine Landsmænd igjennem Fiendens Magt og undkom Furierne. Mine Furier, sagde Pluto, blive gamle og ubrugbare: Jeg behøver nogle nye. Gaae altsaa Mercur, for i den øvrige Verden, at udleede trende dertil duelige Fruentimre. Mercur, gik. - . . Kort derefter sagde Juno til sin Opharteerske: Troer du vel Jris, iblant de Dødelige at kunde finde To eller Tre ret fuldkomne tugtige og strænge Viger, Men fuldkommen strænge; Forstaaer du mig, Jeg vil med dem forhaane Venus, som immer skryder af sit Herredømme, over den ganske qvindelig Slægt. Søg overalt, og see endelig til at skaffe dem hid. Nu gik Jris = = = Hvor var vel en Krog paa Jorden, hvor den gode Jris ikke søgte, og endda forgiæbes. Hun kom ganske eenlig tilbage, og Jund raabte hende langt i Møde: Er det mueligt, O Kyskhed! og Dyd! Gudinde, svarede Jris; Jeg havde vel kundet bringe dig tre Piger, som alle vare fuldkomne strænge og tugtige, som aldrig havde smillet til en MandsPerson; ja, som aldrig havde tilladt den ringeste Kierligheds Guist Sted, i sit Hierte, men disvær, jeg kom for sildig. = = = For sildig, sagde Juno. Hvi saa Just i det samme havde Mercur afhændet dem til Pluto. Til Pluto, og hvortil skulle vel Pluto ville bruge disse Dydige. Til Furier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Anden Søndag i Advent prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Wittrup. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Dødsfald. Madame Nyeberg, afg. Sadelmager Andreas Ryebergs Enke, død her i Byen. Ud
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Udpasserede. Hr. Lieutenant von Bylow og Kiøbmand Sr. Niese til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-12-08
Ankomne Skibe. Skipper Peter de Harder fra Christiansund, med Baglast.