Berlingske Tidende, 1772-11-01
Steckholm, den 27de October. Her er nyelig udkommet: Sverrigs Riges Stænders Beslutning, forfattet, samtykt, og afgjort paa den almindelige Rigs Dag, som blev sluttet i Stockholm, den 9de Septbr., (paa 3 Ark in 4to, og bestaaer af 10 spher, MaHoher, hvoraf her meddeeles følgende Udtog. J Jndledningen anmeldes, hvorledes Rigets Raad og samtlige Stænder, saavel for sig selv, som lovlig valgte, og af hjemmeværende Medbrødre befuldmægtigede, have været forsamlede i den K. Hoved Stad Stockholm, og efter var allern. Konges Gustanden Tredies naadige Jndkaldelse i Henseende til den Høystsalige, Høylovlig Ihukommelse, Kong Adolph Friderichs døde, lige Afgang, have der den 13de Junii forrige Aar indfundet sig, samt efter erholden Gienpart af Hs. Mas, naadige Propositioner, og begyndt og fortsat langvarigt Rigs Møde, haveendelig ved Guds Forsen, og Hs. Msts. uforfærdede og vise Messerer, udi en fornyet, antagen og besvoren Regierings Forfatning seet det lykkelige Udfald derpaa at erholdes, som en naadig Konges Omsorg og brændende Nidkierhed for et kjer Fædreneland har sigtet til, hvorved Rigers Velgaaende og Selvstændighed befæstes, Undersaatternes fornuftige Frihed, og almindelige Beste vedligeholdes, samt hver Mands Ret og Sikkerhed befordres. - J . 1. tilkiendegive Stænderne deres omme Deeltagende og billigste Sorg over den saa almindelig ærede og elskede Kong Adolph Frederichs uventelige og hastige Død, og hvorledes de, ved Erindring af den store Konges skinnende Egenskaber, have med den inderligste Urte og Smerte fulgt den høystsalige Konge til sit Hvile=Sted i den Gustavianske Grav den 30te Julii 1771. Rigets Stænder, melde om, hvorledes denne dyrebare Konge har bevaret sig et bestandig Æreminde hos flere Slægter og Tidaldre, og at Menneskeligheden ved saa stor en Konges Grav vist har Aarsag, at beklage, at gode Konger ikke ere udødelige; tillige oftet Gud Taksigelse, som har velsignet vort Rige med en indfød Konge, som har arvet fine store Forældres Tænkemaade, de res Dyder og Kierlighed til Fædrenelandet, og som opliver en værdig Stamme Faders og en dyrebar og mild Konges Jhukommelse, hvis Støv være giemt i Fred, og hvis Navn leve i Høyagtelse og Ære. 5. 2. ommelder, hvorledes Rigets forommeldte almindelige Sorg er bleven formeret ved det Forliis, som Hos Kongel. Majestæt Dronning Lovise Ulric formedelst Hendes høystelskelige Gemahls Død har lidt, en Forliis, som i dette Liv ikke meere kunde oprettes, og som Rigets Stænders Undersaatterlige Pligt kræver, paa mueligste Maade at giøre hendes bedrøvelige Enkestand taalelig og hendes øvrige Liv lættet fra Bekymring og Omsorg, som kunde erindre hende om det smertefulde Tab af den beste Konge og beste Gemahl, saa have Rigets Stænder, saavel i Anledning af Hs. K. Msts. Ægteskabs=Contract af Aar 1744, som de af Hs. Mst. derom gjorte naadige Forestillinger, i Underdanighed foreslaget, at Hs. K. M. Dronningen Lovisa Ulrica maatte aarlig tillægges til Tafel=Penge 30000 Rdlr. i Søe eier, til smaae Udgifter 50000 Daler, til hendes Hof Stat, og Livree 100000, foruden 3000 Daler til en Kammerherres Løn, og 6000 Daler, alt Sølv=Myndt, til Heste For der, Brænde og Kal. Hvad Hs. Majestæts Enke=Sade angaaer, da har Hs. K. Mst. derom udi Riinsberg den 18de Junii h. a. egenhændig underskreret og med sit Kongel. Seg bekræftet og besluttet, at Hs. Mst. i Steden for det i bemeldte Ægteskabs=Contract bestemte Enke=Sæde, Grigsholms Slot og Ladegaard, som et fuldkomment Ægnivalent derfor imodtager Smarists Slot og Kongegaard med de nu der værende Huuse og Bygninger, samt Ladegaard og øvrige Tilhørende, tilligemed den til Bygningens Jstandsættelse paa Grigsholm forhen anslagne Fond, paa de Vilker, at den Summe af 300000 Daler S. M., som kunde udfordres til at sætte bemeldte Slot i Stand, blive anvendte til, derfor at kiøbe og indrette Frederichshof, hver Hs. M. herefter om Vinteren, agter at opholde 43, i Steden for de Gemakker paa Slottet i Stockholm, som Høystsamme hidtil har haft, og som nuverlades til Hs. Msts. Kongens egen høye Disessition. - J 5 3 ommelde Rigets Stænder, hvorledes var naadige Konge har behaget at opfylde det Svenske Folkes langvarige Forlæng, sel efter at faae en nye Bibel Version paa Svensk, og derom yttret sin naadige Attraae udi sin ved Rigsdagens Begyndelse gjorte naadige Proposition. Dette Hs. Msts, naadige og christelige Udkast har hos Rig Stænderne opvakt den taknemmeligste Bestrædelse, at udfinde de tienligste Udveye, hvor ledes saa vigtig en Sag kunde vedbørlig foretages og fuldføres De have desaarsag hos Hs. M. underdanigst anholdt om, at visse dertil beqvemme Mænd maatte faae af Hs. M. naadigs Ordre, paa en vis Dag at forsamle sig i Stockholm, og efter forrettet Gudstieneste i Stor=Kirken at begynde paa Arbeyder, hvorved Rigets Stænder underdanigst udbede sig, at Hs. K.M. selv i egen høie Person naadigst ville behage at aabne denne vigtige Forretning og meddeele Jnstruction, saa at Hs. M. ved dette store Værk altid ansees som Selv nærværende. Til videre Befordring heraf have Rigs=Stænderne foreslaaet de Midler, som, saavidt mueligt, kunde udfindes. - Ud 3. 4 anføres, at ib ant de Aarsager, hvorfor Hs. M. havde, behaget at sammenkalde Rigs Stænderne var og deres egen Ret, paa det Hs. M. i deres Hænder maatte kunde overleve re en yderligere Forsikring om den Ømhed for Folkets Frihe- og Rettigheder, og i Almindelighed for Lovenes uforkrænkede Vedligeholdelse, hvilken Hs. K. M. som en Pligt for den alvidende Gud allerede har paataget sig, og som Hs. M. udi Rigets Stænders Overværelse vil besegle. Videre anføres her, hvorledes den fuldkomne Fortroelighed, som Rigets Stænder alt havde fattet til vor naadige Konge, bygt paa hans høy Kongelige Egenskaber, hvilke have givet saa mange overtedende Beviser paa Hs. Msts. Mildhed og Retviished, ik udkrævede bekommerlige og langvarige Overlæg ved at forfatte hans afleverende Kongel. Forsikring, men hvorledes det i sær at afvende befrygtende Hændelser, at omgierde Stændernes Privilegier og befæste de Befordring søgendes Rettig, der med mere havde gjort Raadslutningerne saa langvarige, hvorpaa og, da endelig den Svenske Konges Forsikring var færdig, til i Un i Underdanighed at fremlægges til vor naadigste Konges Underskrift, Hs. K. M. behagede ubeseet i Naade at underskrive samme. Den Kongelige Kronning blev derpaa udsat til den 29de Mai, og Hs. Msts. Hylding til den derpaa følgende 1ste Junii h. a. §. 5. indeholder, hvorledes Rigs=Stænderne have til Hs. Msts. eget naadige Velbehag overladt, ved sin høye Kronning at stifte en nye Ridder-Orden under Navn af den Kongel. Svenske Wasa=Orden. Saasom denne Jndretning ikke allene bevarer Erindring af en gammel æret KongeSlægt, men og vidner om ver naadige Konges aldrig noksom agtede Omhue for at opmuntre Agerdyrkning, Bergværk, Handel og fri Kunster, saa love vi os og, ved en nyttig Bestræbelse iblant Rigets Jndbyggere, at høste af et saa skinnende som hæderligt Beviis paa Kongens Naade, de sildigste Frugter. - Udi H. 6. forestilles, hvorledes under Rigs=Sagernes Lob, flere, og just fremmede Sager, have givet Rigs Stænderne nok at tænke paa, hvorledes en fra gammel Tid af hos Nationen opvakt Uenighed har adskildt det Forre nings=Baand, som burde foreene Undersaatterne udi indbyrdes Fortroelighed og Kierlighed, at Hs. K. M. udi Sin naadige Tale fra Thronen har søgt at samle de adspredte Undersaatteres Sind, med mere; men at vor naadige Konge, som med Utaalmodighed saae sit store Øyemærke ikke at kunde opnaaes, dersom Lovene ikke bleve handthævede med mere, beredte os omsider under Stormen selv et Lye til nærmere at kunde eftertænke Rigets og vor egen Tilstand, og hvad vort og Efterkommernes sande Beste udkrævede. Rigets Stænder melde, hvorledes de ikke have nødig at igienkalde Erindring af den Forandring udi Rigets Regierings Forfatning, da det Svenske Folk ansaae Konge Magten som alt for farlig, og da man mere frygtede for end elskede Regenten, at de af en lang og tillige bedrøvelig Erfarenhed ere blevne overtydede om, at Regierings Loven ofte er bleven underkastet Forandringer og Jndskrænkninger, hvilke ere skeete paa Konge=Magtens Bekostning; hvorledes Uordener deraf ere opkomne, Lovenes Udøvelse har hvilet i de Lovgivendes Hænder, og de Regnskalgiørende tillige været Regnskabsordrende, baade Dommer og Love have tabt Agt og Lydighed, eftersom Sædernes Fordervelse i Almindelighed har tiltaget; fremmede Hensigter virket paa Raadslagningen, at Ueenigheds Sæd flittig er blevet udsaaet, Had og Hevn udbrudt i offentlige Forfølgelser, anlediget Blods Udgydelse, og opvakt indbyrdes Misfornøyelse og Uroeligheder, at Forbedringer i Regierings=Constitutionen endelig ere blevne uomgiængelig fornødne, til at understøtte en vaklende Bygning, og at den almindelige Sikkerhed udkrævede en nye Act, og nye Underhandlinger, samt endelig at egne Medborgeres Aag, altid utaaleligt, trykte et Folk, som allene under en til Loven bunden Konge, og udi en ved Love bestemt Frihed bør søge sin Opreisning med mere. Det hedder videre, at det var den dyrebare og behiertede Kong Gustanden Tredies Værk, understøttet af Deres Kongel. Høyheders Prints Carls og Prints Frederich Adolphs Tapperhed og Kierlighed til Fædrenelandet, at have reddet Riget, da det var nær ved Undergang, og selv at have løst de Lænker, som trykte fri Medborgere. Rigets Stænderære og erkiende vor milde Konges Nidkierhed og uforfærdede Bestræbelse, og ønske at den Høyeste vilde velsigne hans fuldførte store Værk, da han frivillig har afsvoret den uindskrænkte Magt, ved en igientagen Eed og Forsikring befæstet Svenske Mænds Frihed efter Loven, udi den nye Regierings=Form, som Rigets Stænder, nu for sig og Efterkommerne have antaget, bifaldet, og med aflagt Eed bekraftet den 21de Augustih. a. - H. 7. melder om det faste Haab, som Rigets lænder sætte til Hs. Mste. faderlige Omsorg for at vedligeholde Rigets Forsvars Værk og Fred, ved at beholde Venskab med fremmede Magter, for de Forfatningers Handthævelse, som bidrage til Finantz=Væsenets befæstelse, den almindelige Rigs=Casses Formerelse ved en forbedret Huusholdning, Trolhætte Giennemfartens hastige Fuldførelse, og saa videre. - J 8 handler om de Afgifters Bevilling, som Rigs=Stænderne have paataget sig, hvorfor de og stadfæste den derover udkomne Forordning, og udlade sig tillige med, at det i Henseende til Løns og Betal nings Afgifters, samt Slots Hielpens Oppebørsel med videre maa have sit Forblivende efter den forrige Brug. - J 5. 9. overgive Rigs=Stænderne til Hs. Msts. naadige Omsorg det, som af Banco=Udskottet til at stadfæste og vedligeholde god Orden udi Rigets Finantz= og Mynt=Væsen er foreslaget, for, efterat Banco=Deputerede ere blevne hørte, at tage saadanne Messyrer, hvorved Penge maatte faae en vis og fastsat Værdie, virkelig Mynt maatte begynde at circulere, og den almindelige Credit sættes paa en fast Fod, Uordener afskaffes, og en rigtig Penge= og Vahre Handel igien oprettes, til at afvende alt skadeligt Aager fra Riget og Medborgerne med videre. - J den 10de 5. melde Rigs=Stænderne, at de i Underdanighed forvente Tid og Sted, som Hs. Majest, herefter maatte behage at bestemme til deres Sammenkomst, da de imidlerid ere forvissede om, at Rigets a mindelige Sager sikkerst i Hs. Msts. Hænder beskyttes og bestyres. - Dette Rigs Document er dateret den 9de Sept. 1772, og underskrevet af de Herrer Rigs=Raader og samtlige Stænders Medlemmer.