Berlingske Tidende, 1831-11-19
Den 1ste November holdt den samsse Radicaleformer Hunt, sit Indtog i Manchester. Han modtoges allerede en Miil udenfor Byen af en stor Almuesværm, som blot bestod af de laveste Classer, under hvis Ledsagelse og Huien han dog ind i Staden. Af alle velklædte Personer paa Gaden modtoges han med øiensynlige Tegn paa Foragt og Mishag. Da han var kommen til den store Plads, bestig Hunt en der opreist Stillads, for at tiltale Pøbelen. Han begyndte sin Tale med disse Ord: "Jeg giør Begyndelsen med at foreslaae tre Vivat; ikke for Kongen, eller for Dronningen, eller Torverne, eller Whigerne, eller Biskopperne, men for Folket!" Denne Inledning fandt stort Bifald hos hans Tilhørere, som udbragte de proponerede Vivat med megen Spectakel. Efterat der igjen var blevet nogenlunde roeligt, fortsatte Hunt sin Tale og udlod sig med de bittreste Klager over Ministeriet og Reformbillen, hvilken, efter hans Anskuelse, ikke ydede den arbeidende Classe allermindste Fordeel Om de Londonske Aviser sagde han, at de stode i Whigernes Sold og de havde næsten alle det specielle Hverv, at angribe ham (Hunt), og det af ingen anden Grund, end fordi han og sig af de arbeidende Classer. Da Veiret ikke var gunstigt, saa afbrød Huus midt i sin Tale og sagde: "Da der er Mangel paa gode Parlamentsmedlemmer, sætter jeg min Hat paa, for ikke at forkjølmig!" Til Slutningen dadlede han Hr. O Connell, fordi han havde modtaget et Embede; dog kunde Hunt, formedelst den heri ved opstaaende, lydelige og almindelige Knurren, ikke vidtløftigere drøfte denne Materie, men fandt sig anlediget til at erklære, at han egentlig ikke dadlede Hr. O'Connell saa meget, fordi denne maaskee troede, at han i sin ny Stilling kunde giøre Landen større Tjenester. Mængden ledsagede herpaa Hr. Hunt til hans Boelig og skiltes roeligen ad. Vore Blade indeholde en her circulerende Liste over de Pairer, som have Sinecurer eller Embeder af Staten, og stemte mod Reformbillen. Først nævnes Biskopperne, nemlig : Erkebispen af Canterbuey med halvfjerdssindtyve tusinde Pund Sterlings aarlige Jndkomster, Biskoppen af Landaff med 13,250, af Winchester med 40,000, af Lincol med 18000, af Rechester med 37,000, af Goucester med 18,000, af Bristol med 15000, af Bath med 17,330, af Exter med 16000, af Lichtsield med 23690, af Salisbuy med 24000, af Oxford med 18,000. Erkebispen af Tuam med 20000, Biskoppen af Bangor med 15,000, af St. Asaph med 15,000, af Colk 6, 400, af Peterborough med 4654, af Durham med een og halvfemtesindttyve tusinde, af Carliste med 48,310, af Leigblin med 10,000, af Cloyne med 7600 og af Kenion med 6, 274 Pund. Derpaa følge Hertugerne, nemlig: af Cumberland med 40000 Pund, af Gloucester med 40,000, af Salborough med 8,000, af Northumberland med 32,000, af Buckingham med 19816, af Wellington med tre og halvfjerdesindstyve tusind som hundrede og een og tredive, af Hausort med 43,600, af Leeds med 14000, af Rusland med 3500, af Dorset med 40,000, af Newcastle med 10,700 og af Manchester med 20 og Pund. Efter disse komme Marqvierne, blandt hvilke nogle nyde 60 30, 20 og 10 Tusinde Pd. Sterl. i aarlig Gage. Med Jnd begreb af Greverne, Viscounterne og Baronerne oppebære samtlige antireformiske geistlige og verdslige Pairer, efter en detailleret, temmelig lav, Beregning, 2 Millioner 161,869 Pd. Sterling om Aaret af Staten! Byen Sunderland, hvor Cholera er udbrudt, ligger omtrent 60 Danske Mile norden for London i Duthamshire imellem Yorkføire og Northumberland, hvilket, som bekiendt, grændser til Skotland. Byen har over 12,000 Jndbyggere og en Havn for smaa, let lastede Skibe, der ligger ved Mundingen af Waar ved Havet. - Man agter nu, at tække en Cordon omkring Byen, Som et Beviis paa de hyppige Henrettelsers ringe Virkning i England anføres: at en Skarpretter, som havde hængt over hundrede Forbrydere, nu selv skal hænges, - for at have stiaalet en Koe!