Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1793-04-27
Geheimeconferentsraadinde Bille Brahe Bevilling, at maae udi en Sag imellem hende og Biskop Bloch i Aviserne lade indrykke den i Sagen udtagne Høieste Rets Stævning, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede, Bliver efterstaaende Høieste Rets Stævning af 6te Decembr. 1792 bekiendtgjort: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre vitterligt: At for Os allerunderdanigst haver andraget, Os elskelig Frue Geheimeconferentsraadinde Bille Brahe, Enke efter afgangne Geheimeconferentsraad og Stiftbefalingsmand Bille Brahe, hvorledes hun for sit Vedkommende finder sig beføiet, for Os i Vores Høieste Ret, deels til Confirmation og deels til Underkiendelse, Forandring og yderligere Paakiendelse, allerunderdanigst at indstævne en af Os elskelige Etatsraad og Landsdommer Hans Koefoed og Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendz den 26de April sidstleden, som af Os allernaadigst befalede Commissarier, afsagt Kiendelse i en Sag imellem Citantinden, for saavidt hendes afdøde Mand har været Meddirecteur med af gangne Biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelser og sammes Midler, m. fl. paa den ene, og Os elskelig Doctor Theologi og nu værende Biskop over Fyens Stift Hr. Tønne Bloch, paa den anden Side, betræffende: 1) Om ikke samtlige Stiftelser, uden Forskiel, hvad enten samme af afgangne Biskop Ramus har været bestyret, som eene Directeur, eller der med ham har været fleere Directeurer, bør lige concurrere pro qvota i den fra afgangne Biskoppens Stervboe indkomne Sum for hvad Biskoppen af sammes Midler har indesadt med; item: om ikke de Stiftelser, hvor der har været fleere Directeurer, for den heele Summa, som den afdøde Biskop til samme er bleven skyldig, bør ligeconcurere pro qvota; 2) Om ikke de Stiftelser, til hvilkes Meddirecteurers Sikkerhed afgangne Biskop Ramus under 11te Decbr. 1779 har udstædt en Pante Obligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Panterne ere indkom ne, bør nyde Forlods Betaling, og for det øvrige Skyldige nyde pro qvota Betaling efter den i 1te Post ommeldte Maade, og 3) om ikke samtlige Stiftelser bør nyde pro qvota Betaling i de i Boet forefundne Contanter m.v. Thi som ved fornævnte Kiendelse saaledes er eragtet: at alle Stiftelser, som afgangne Biskoppen har havt i Hænder, enten ene, eller fælles med andre Directeurer, bør lige concurere pro qvotaudi den af Biskoppens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler Biskoppen, som Directeur for hver Stiftelse, især er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu, forinden den endelige Beregning, i Følge det til os ergangne Kongelige allernaadigste Commissori 7de Post, kan forfattes over hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur, enten ene, eller een for alle og alle for en, bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørgsmaalet: hvad afgangne Biskoppen, som Directeur, for hver Stiftelse især bør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur, er det udenfor at Tvivl, at hvor en Mand, efter Fundatsen, eene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den heele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvor han derimod, efter Fundatsen, tilligemed fleere er Directeur, der er han, uden Hensigt til enten ham selv ene, eller andre af hans Meddirecteurer have forødet noget af Stiftelsernes Capitaler naar nemlig hans Boe ikke kan tilstrække til den heele af ham gjordte Gield) jo Stiftelsen alleneste ansvarlig for endeel af Manglen, lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtliges Forsømmelse Mangelen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield til hver Stiftelse især er det der udi den endelige Beregning bør con curere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler, uden Paatale af sine Meddirecteurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det heele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen, frem for anden privat Gield, bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Meddirecteurer bør at tilsvare. Hvad ellers ved det her i Commissionen, under Litr. M., fremlagde Jndlæg af 8de Febr. d. A. er paastaaet, i Henseende til Forlods Udlæg til nogle af de publiqve Stiftelser, til hvilke afgangne Biskoppen har udstædt sin Obligation af 11te Decbr. 1779 paa 10000 Rdlr., med Pant udi sine Eiendomme m.v. derudi ommeldte, da kan denne hverken som Panteforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres, naar den skal have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse ikke af Stiftelsernes Directeurer er før get for Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afgangne Biskop Ra muses Stervboe, ligesom i andre Concursboer, imellem de forskiellige publiqve Stiftelser, som i samme have de heri Commissionen opgiordte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til Forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted; saa kommer dog iblandt de anmeldte Fordringer i Betragtning, No. 4, det Trolliske Skoledepositum, som bestaaer udi 3 Rdlr., der aarlig hos Biskopperne i Fyen skal forblive in deposito, for i paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Opbyggelse, hvilket heele Depositum til afgangne Biskop Ramusses Død, efter den af Commissionen den 19de Martii 1789 afsagde Kiendelse, udgiør den Summa 273 Rdlr. No. 5, den London, ske Danske Lutherske Kirkes Fordring, som vel for de 5 Aar afgangne Biskoppen ei har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen, afsagt i Commissionen den 2den April 1789 udgiør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s., men hvoraf ikkun det sidste Aars Contingent som sædvanlig til Biskop Ramus rigtig var afleveret, men ei afsendt, som sæd vanlig, i 11te Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just Biskoppen ved Døden afgik kan ansees udi Boen af samme Natur, som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6, Helsingøers Hospitals og Skoles Contingent for det sidste Aar Biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen, afsagt i denne Commission den 19de Martii 1789, beløber sig til 350 Rdlr., hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næstforrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depositum. Da nu alle Deposita allerførst, frem for noget andet, af en Stervboe bør udtages, saavidt samme, nemlig der maatte forefindes og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. M. fremlagde Attest fra Skifte-Commissarierne i afgangne Biskop Ramusses Stervboe, af Dato den 8de Febr. d. A., erfares: at ved Stervboens Aabning fandtes ikkuns af reede i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s., saa kan forbenævnte 3de Deposita ikkuns herudi pro qvota nyde Forlods Udlæg, da de, i Henseende til det øvrige manglende, bør lige at concurere med de øvrige publiqve Stiftelser, efter den Maade, som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorio af 12te Decbr. 1788 befalede og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler for samtlige publiqve Stiftelsers Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver særskildt Stiftelse at lagttages. Saa vil Citantinden forvente og for Os i Vores Høieste Ret ved Fyldmægtig allerunderdanigst lade paa staae, at fornævnte Kiendelse, deels skal vorde confirmeret, og deels underkiendt, forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere for Os allerunderdanigst giørende Demonstration og Paastand. Thi byde Vi og hermed allernaadigst befale Eder fornævnte Commissarier, at J rette Eders Leilighed efter her om at møde for Os i Vores for næste Aar 1793. holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour til allernaadigst Paakiendelse vorder foretaget, Eders Kiendelse at til og forsvare. Som Hovedvederpart indstævnes Doctor Theologi og Biskop Tønne Bloch, for Citantindens Fuld mægtiges Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad af samme dependerer at svare, og derefter Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig indstævnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst, Os elskelig Doctor Theologi og Professor Hr. Lorens Ancher, Sognepræsten til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Seidelin, Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael Achen, de 3de residerende Capellaner i Odense, Hr. Christian Gruner, Hr. Tobias Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dann, Odense Byes Magistrat, Borgmester Michael Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavel som og forrige Raadmand Mathias Kurrelbaum, Mar gaards Eier, Os elskelig Generaladjutant og Major v. Schøler, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kannervorff, Professores Gymnast: a) nu værende Hr. Christian Gotthaldt Seydlitz, Ole Nicolay Bytzow, Hans Sibbern; b) De forhen værende: Roeskilde Latinske Skoles Rector Os elskelig Profesfor Johan Henrich Thauber, afgangne Professor og Doctor Theologi Nicolay Engelhardt, Nannestads Enke med Laugværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, afgangne Professor Niels von Havens Arvinger med Værger og Formyndere, og afgang ne Professor og Conrector Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere, Cassereren for den Fyenske geistlige Enke-Kasse, Os elskelig Cancelliegssessor Hieronymus Langsted, tilligemed Stifts provster, afgangne Professor og Rector Søren Anchersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere, Roeskilde Latinske Skoles Rector Professor Thauber, Odense St. Hans Kirkes Værge, Kiøbmand Rasmus Østrup, Odense Frue Kirkes Værge, Kiøbmand Phillipsen, Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn, og forrige Byefoged, nu Etatsraad og Politiemester i Kiøbenhavn, Os elskelig Johan Thomæs Flindt, samt Fattiges Forstander Thomas Basballe, Provsten over Bierge Herred Hr. Jørgen Rasmusen Fogh, Stiftbefalingsmanden over Lolland og Falster, Os elskelig Kammerherre og Baron Frederich Kragh Juel Wind, gen Stavning, Byefor. Sognepræsten Hr. J. ged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstanderen Kiøbmand Krøyer, Sognepræsten Os elskelig Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm Colding og Kirkeværger Ostenfeldt, Arvingerne efter afgangne Biskop over Siellands Stift Hr. Ludvig Harboe, nemlig Os elskelig Amtmand Peder Hersleb Harboe, Kammerherre Johan Friderich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolay Edinger Balle og Cancellieraad Atke, og endelig Skiftecommissarierne i afgangne Biskop Ramus ses Stervboe, Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens-Commissair Hans Dreyer, paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulde nogle fleere af forbemeldte være døde, da deres Stervboes, Enker og Arvinger med Værger og Formyndere, for samtlige, enhver for sit Vedkommende, Procedure, Paastand og Dom at høre og modtage. Enhver medtage det fornødne, da herom skal blive kiendt og dømt, som Lov og Ret medfører. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 6te Decbr. 1792. Under Vort Signet. (L. S.). Allerunderdanigst læst af H. Koefoed. L. M. Bendz. Allerunderdanigst imodtaget. Odense Bispegaard, den 14de Decbr. 1792. F. Bloch. Præsident, Borgmestere og Raad udi Bergen, Giøre vitterligt: At som billetterne ved Rodemæsterne er bleven udleveret, paa hvad som at enhver af Byens Jndvaanere er paalignedfor dette Aar at betale til Byens Udgifters Bestridelse af Bye, Lygte og Jnqvarterings Skatter, saa har Magistraten, i Følge skriftlig Anmeldelse fra Kiemmerne, dog maattet fornemme, at lidet eller saa godt som intet af disse Skatter er bleven betalt, og hvorover Kiemmerne sættes udi Forlægenhed til at kunde svare og betale de mæsten daglig indfaldende Udgifter ved Kiemmerierne udi diverse Begivenheder.