JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Handelsefterretninger. Stettin den 11 Jan. Paa Torvet i Overgaars steeg Hveden paany 2 a 3 Rd. høiere, og bedste Ukermaksk betaltes med indtil 81 a 82 Rd. Siden har man kunnet kjøbe billigere. Rug betaltes paa Torvet igjen dyrere; men der var ikke megen Omsætning. Byg at levere til Foraaret vedbliver at søges, men af vægtig Vare kan kun lidet erholdes; lettere Vare er stegen; flere Partier 18 8 Pd. Oderbrugh ere solgte til 32 Rd. For Øieblikket er ikke paa Markedet Havre pr. Leverance; men der er Kjøbere til den sidst betalte Priis, 24 Rd. Store Erter af bedste Slags holdes i 48 Rd., men der er ikkun lidet at erholde. Vinter Raps holdes fremdeles i 80 Rd., og Zink i 5 3/5 Rd., uden Omsætninger. - Christiania den 9de Januar. Tilførselen af Kornvarer fra Østersøen og Danmark til Drobak continuerer, og forlanges, i Drøbak leveret, for østersøisk Rug 4 1/2 Spd. 2. Md. Credit, god Dansk Rug 4 Spd. 2 Md., 2 radet Byg 14 Ort 18 s. a 15 Ort, Gradet Byg 14 Ort 2 Md., Hvede 7 1/2 Spd. cont., alt pr. Tde. - Hamborg den 15de Januar. Allerede i Dag otte Dage var Markedet ryddet for skjøn Hvede, og siden er da ogsaa kun gjort lidet deri. Lysten til at kjøbe har taget noget af siden vi fik den engelske Post af 4 dennes, og man byder mærkeligt lavere. Dansk 124131 Pd. Rdlr. Cour. 150-180. - Rug in loe holder sig, ved liden Handel. Til 5467 Bco er omsat Vare fra Danmark Østkyst. Byg in loco betalt med indtil 90 Rd. Cour.; svømmende, hertil bestemt, Vare solgt til 8488 Rd.; fra Danmark og Holsteen at levere har været livlig Handel til Bcomk. 7. 10– 8 Mk. - Havre mærkeligt mere stille, og med mange Sælgere, til 4044 Rd. Bco. - Erter og Bønner uden Handel. Rapssæd holdes høit, og der bydes ikke over 140-142 Rbd. for skjøn Vare. Jdag, efter den Engl. Postes Ankomst af 11 dennes, blev for Hvede budt 8 til 10 Rd. lavere; men man holdt, især in loco paa Grund af det ringe Forraad, paa de forrige Priser, – Af Byg fra Danmark solgtes idag endnu 1000 Tdr. til 7 Mk. 10 s.; men nu kan man kjøbe i Partier til 7 Mk. 8 s. Bco. I Uld er det, som sædvanligt paa denne Aarstid, stille. Dansk Lod= og Sommer=Uld 12 13 1/2 s; islandsk 77 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Ledige Embeder. Et Copiist Embede ved Kjøbenhavns Politieret og Politiets øvrigs Forretninger. Skovfogedtjenesten i Handewittbusch under Flensborg Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Befordringer og Afgang. Valget af Sognepræst F. Feddersen i Garding til Provst for Landskabet Eidersted, er allernaadigst stadfæstet; Toldassistent C. Carstensen i Kiel udnævnt til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Dahme, under Cismar Amt; Capitain a la suite i Søe-Etaten og constitueret Krydstoldinspecteur A. D. Schulz, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Veile; de constituerede Fuldmægtige J. T. Schlotfeldt og P. Erichsen samt de constituerede Copiister R. Rønnan og L. Boolsen udnævnte til Fuldmægtige, og de constituerede Copiister C. H. Molt, C. A. W. Mandahl og A. Hermansen samt Kammerskriverne J. Christen, E. M. Ahlmann, A. F. Seedorf og E. Hertzsprung til Copiister i de tydske Contoirer under Collegiet, samtlige fra 1ste Januar d. A. at regne; Districtsjægermesteren i Hertugdømmet Lauenborg, Kammerherre og Hofjægermester C. B. Linstow, forundt Embedstitel af Først= og Jægermester med Rang No 9 i Rangforordningens 3die Classe. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Da der i denne Tid har været Valg iblandt nogle Candidater af de mest Skriftkloge af Bondestanden i Nørre Vedbye Sogn, Falsters Nørre Herred til Sognefogder, hvoraf haves 2de i dette Sogn; giver Jndsenderen heraf sig den Frihed at spørge Vedkommende, hvorfor der just udelukkende skal vælges iblandt Bondestanden, da det dog er vitterligt, at der i Sognet gives adskillige Beboere uden for Bondestanden af langt dueligere Subjecter som drive Bøndergaarde, til Exempel Hr. Junior, der ikke kan være mere fri for Sognets Byrder og Bestillinger end enhver Anden af Beboerne, og er ung og rask, hvilket udfordres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Vacant Skolelærer-Embede. Anden-Lærer-Embedet ved Rødbye Borgerskale samt den med samme forbundne Organist-Tjeneste, søges hos undertegnede Direction, og har følgende Jndtægter: 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura; 25 Tdr. Byg efter Cap. Tarten, fri Bolig med Hauge, 6 Favne Brænde, hvoraf Stolestuen tillige opvarmes; 3 Tdr. Land Jord; Michaelis Løn 8 s. Sølv af hver Familie i Communen, omtrent 15 Rbd.; for afgiven Jord til Gymnastik Plads 5 Rbd.; af Organist-Tjenesten i fast Løn 46 Rbd. 2 Mk.; til samme henlagt Michaelis Løn omtrent 15 Rbd., for Orgelet at spille ved Bryllupper og Barnedaab, samt at fungere som Bedemand – naar dette forlanges – anslaaes til omtrent 10 Rbd. Anden-Lærer holder Boelingen vedlige for sin egen Regning, samt underviser hele Borgerskolens Drenge Antal i Gymnastik uden særlig Godtgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Skole-Directionen for Lollands østre Provstie den 16de Jan. 1839. R. v. Jessen. Kofod=Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
J Bogtrykkeriet i Nykjøbing faaes: Schemata til Ministerialbøger a 3 s. Arket; dito til Pastoraternes Fattigregnskaber a 3 s. Arket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Paa alle andre Sorter Schemata, saavel til Protocoller som til andet Brug, saaog Blanquetter, til Regninger a., der stedse ville blive expederede hurtigt og billigt, modtages Bestilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Committeen for den Lolland-Falsterske Afdeling J af Selskabet til Hesteavlens Fremme vil indfinde sig Onsdagen den 30 dennes om Formiddagen Kl. 10 paa Gjæstgivergaarden i Maribo og Torsdagen den 31 dennes paa Gjestgivergaarden i Nykjøbing til samme Klokkeslet, for at søge at gjøre Jndkjøb af Føl og Plagge faldne efter de heri Stiftet opstaldede Fuldblods- og ædle Hingste og indbydes herved de som have saadant Tillæg at sælge, at ville møde dermed til ovenmeldte Tid og Sted, der kjøbes kun vel voxet vel fodret og feilfrit Tillæg og høieste Priis vil omtrent være for 2 Aars Plagge 120 Rbd. og for 3/4 Aars Fol 60 Rbd. Ourebygaard, d. 20 Januari 1839. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn-Lehn. Friis. Saavel Commissionen til at undersøge alle det frederiksborgske Stutteries Oekonomie vedkommende Gjenstande, som undertegnede Direction har i en allerunderdanigst Forestilling andraget, at det ville være til Gavn for Landets Hesteavl og til Besparelse for det Offentlige, om en Deel af Remonten til Hans Majestæts Stalde blev opkjøbt i Landet, og som Følge deraf en nye og betydelig Reduction af Stutteriet fandt Sted, saa at dette for Fremtiden fornemmelig blev et Stamstutterie, for ædle og forædlede Heste, og, paa enkelte undtagelser nær, ophørte med Tillæg af Heste til den kongelige Stald, saaledes som det allerede ved allerhøieste Rescript af 4de Marts 1833. er bestemt, at Remonten til de øvrige Kongelige Herskabers Stalde ikke meer skulde leveres derfra. Det bemærkedes, at der upaatvivleligt snart i Landet vilde kunne indkjøbes det tilstrækkelige Antal Heste af brunt, sort, rødt og graat Lød, passende til Hans Majestæts Brug, da Fuldblodshingster allerede i længere Tid ere brugte som Beskelere i de fleste at Landets Provindser, ligesom ogsaa, at en offentlig Bekjendtgjørelse om dette Jndkjøb rimeligviis endmere vilde fremme Tillæget af saadanne Heste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Hans Majestæt har derpaa under 12te denne Maaned, blandt Andet, allernaadigst resolveret følgende: 1. at Stutteriet herefter skal betragtes som et Stamstutterie, for Fuldblods= og ved Fuldblod forædlede Heste, med fortrinligt Hensyn til Hesteavlens Forbedring i Landet, at der fra Udgangen af Aaret 1840 ikke skal leveres andre Heste til de Kongelige Stalde, end Remonten til det hvidfødte og blaaskimlede Spænd samt Rideheste til Hans Majestæts egen Brug, og at det som Følge heraf maae kundgjøres, at Remonteringen til den kongelige Stald fra Aaret 1841 af skeer ved Indkjøb i Landet, 3, at Stutteriets Styrke herefter skal bestaae i 7 a 8 Hingster, 40 Følhopper af Fuldblod og Halvblod, 5 hvidfødte og 4 blaaskimlede Hopper, at Afkommet, med Undtagelse af den Deel, der behøves til Stammens Vedligeholdelse og til de under 2 nævnte Heste skal bortsælges ved Auction i det første eller andet Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Ved at bringe denne allerhøieste Resolution til almindelig Kundskab maa Directionen tilføie, at de af Stutteriets Hingster, Følhopper, Foler og Føl, som paa Grund af ovennævnte Reduction skulle sælges, ville til Foraaret blive stillede til Auction, deels i Sielland, deels i Jylland, paa Tid og Steder, som nærmere skulle blive bekjendtgjorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Den Kongelige Direction for Stutterievæsenet og Veterinairskolen, den 19de Januar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Paa Hans Majestæt Kongens höie Födselsdag, den 28de dennes, afholdes Bal paa Gjæstgivergaarden i Saxkjöbing, hvortil Lysthavende. indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
For en ordentlig og ædruelig Karl er til første Mai dette Aar en Condition ledig, naar Vedkommende henvender sig til Gjæstgiver Thomsen her, Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Kjød og Flæsk modtages til Røgning af Undertegnede til billige Priser. Hans Poulsen, Bødkermester, boende i Østergade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Auctioner. Ifølge passeret Forliig og Indførsel samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Anders Bertelsen tilhørende i Troelsebye Bye, Søllested Sogn, Lollands Sønder herved beliggende, Huus med tilhørende Jord, der staaer for Hartkorn Ager og Eng, 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 3/4 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 4de og 18de Martz samt Tirsdagen den 2den April d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2de første paa Nakskovs Raadhuus og den 3die paa selve Eiendommen, som agtes bortsolgt. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817, saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Nakskov den 20 Januar 1839. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Skov-Auction. Løverdagen den 26de Januar bliver ved Auction bortsolgt, endeel Bøgetræer paa Roden paa Haulykkegaards Marker, tjenlige til Gavntræe. Auctionen begynder Kl. 10 ved Haulykkegaard. Knuthenborg den 16de Jan. 1839. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Larsens Enke, Maren Knudsdatter i Kraarup og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre Districts Skifteret, Eremitagen den 16de Januar 1839. Trap. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Lollands Falsters ler Sles Tidende. No 10. Fredagen den 23 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Fædrelandet. Til Berigtigelse af nogle Yttringer i Cand. Lehmanns Angreb i Kjøbenhavnsposten, paa Conferentsraad Collin (s. f. A.) erklærer Prof. Clausen, at det er skeet ifølge hans udtrykkelige Anmodning, fremsat i det første Committee-Møde efter Generalforsamlingens Valg, og tiltraadt af Fleerheden af de Tilstedeværende, at Confr. Collin, - efterat det af Committeen var overdraget til denne, Prof. Thiele og Prof. Clausen, som Formænd at udføre de løbende Forretninger – er vedbleven efter den Tid at lede Forhandlingerne i Committeen for det Thorvaldsenske Museum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Paa en Overøvrigheds Forespørgsel om hvorvidt Bagerne i en Kjøbstad kunde forundes Ret til at sælge Meel, har Cancelliet svaret, at der med Hensyn til at Bagerne, efter hvad der var oplyst, have havt Udsalg af Meel, og da ingen særlig Corporation for Tiden er i Besiddelse af en slig Ret, ikke findes noget til Hinder for, at de herefter falholde Meel og Gryn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J Cancellie=Skrivelse af 20de Octbr. f. A. er det antaget, at den i Frd. 24de Octbr. 1837 § 22. foreskrevne Tid af 3 Uger i hvilke Overslagene over Communal-Afgifter og Ligningslisterne skulle ligge til Eftersyn, ikke er præclusiv, men at det ogsaa efter Udløbet af denne Tid er tilladt at fremkomme med Besværing over Ligningen, dog at Vedkommende, for at Skatteopkrævningen ikke skal standses, i saa Fald foreløbig svare det Bidrag hvortil de ere ansatte, imod at det, som der ved endelig Afgjørelse omsider maatte befindes at være afkrævet dem formeget, liqvideres i deres Afgifter for det følgende Aar.¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Af Dagen erfares, at Hr. Licent. Juris, Overauditeur Petersen, har i Anledning af det ved ham udarbeidede Lov-Lexicon, brugbart ogsaa for Norge, modtaget af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig den svenske Fortjeneste Medaille i Guld, paa hvilken Medailles Forside Hs. Majestæts meget lignende Brystbillede findes. Af det ovennævnte Lov-Lexicon er nu 3de Bind udkomne, og at det, der af samme er udkommet, er brugbart, vil vi ingenlunde nægte. Men hvad vi med Føie kunde ønske er, at Udgivelsen fremmedes med større Hurtighed. J Aarene 1837. og 1838 er kuns udkommet 3de Dele, indeholdende de Bestemmelser, som kunne henføres under Lit. A. til D. incl. Er dette skeet med den størst mulige Hurtighed (vid. Forerindringen til Værket) og vi følgeligen kuns kan vente et Par Litr. expederede aarligen, vil Værkets Tilendebringelse endnu medtage en Tid af 8-10 Aar, og hvad væsentlig Nytte det i den Tid bringer den praktiske Jurist, føles bedst af Enhver, der dagligen maa hentye til slige Kundskabs=Kilder. Hr. Overauditeuren vilde derfor sikkerligen gjøre sig sine længselfulde Subskribenter, meget forbundne ved at oplyse dem om de Hindringer der ligge i Veien for en hurtigere Udgivelse, og, saafremt disse ere uovervindelige, at underrette dem om i hvilken korteste Tid Værket kan ventes fuldendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Der Freischuz fortæller fra Rendsburg følgende Told-Anecdote: Af de i Omegnen her ansatte Toldbetjente erholdt den, der er stationeret i en Landsby, som man her for Spøg kalder Neapel, nylig en Aften en anonym Skrivelse, hvori han underrettedes om, at hvis han vilde følge med Overbringeren, vilde denne forskaffe ham en god Steeg. J sin roesværdige Tjenesteiver efterkom han denne mystiske Opfordring, satte over Eideren med sin ubekiendte Fører og fulgte ham i bælmørk Nat hen over øde Marker og Moser. Efterat de havde vandret omtrent i to Timer kom de til en eensomt liggende Gaard, hvor Føreren bankede paa et af Vindueskaaderne. Dette saavelsom Vinduet bleve aabnede og Toldbetjenten anmodet om at begive sig ad denne usædvanlige Vei ind i Huset. Pludselig befandt han sig nu i et meget comfortabelt, klart oplyst Værelse, hvor han blev modtagen af en meget venlig Familie, der indbød ham at deeltage i det øieblikkelig serverede Aftensmaaltid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Ved den forcerede Marsch paa knudrede Veie og Fodstier var hans Appetit bleven vakt, saa at han tog godt for sig af Stegen, men derhos dog leilighedsviis forespurgte sig, hvor han da egentlig befandt sig og hos hvem han havde den Ære saa uventet at spise til Aften. Herpaa erholdt han imidlertid kun undvigende Svar, og efter tilbørligen at have restaureret sig med Spise og Drikke, tiltraadte han sin Tilbagemarsch af samme Vei, han var kommen. Man formoder, at ved denne eventyrlige Promenade er den bedste Steg gaaet hans Næse forbi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Ved Aftenunderholdningen den 20 de modtog Thorvaldsen den Hylding i Skuespilhuset, der forlængst har været tiltænkt ham, men hvortil en passende Anledning, som saa let kunde være givet fra Theaterbestyrelsens Side, hidtil endnu ikke havde været tilstede. Efterat Hr. Nielsen nemlig, paa den derom skeete offentlige Opfordring, havde fremsagt Oehlenschlägers smukke Digt: "Velkomst til Thorvaldsen og det talrigt forsamlede Publikum ved et stormende Bifald havde gjort de deri udtalte nationale Følelser til sine, lød fra alle Sider af Huset et Thorvaldsen leve!" som ledsagedes af en mange Gange gjentagen enthusiastisk Applaus og Bravoraab. Thorvaldsen, der bivaanede Aftenunderholdningen i en Loge i 1ste Etage, ved Siden af den Digter, der paa en saa værdig Maade har tolket Folkets Beundring for den store Konstner og Stolthed af at kunne kalde ham sin, bevidnede dybt rørt sin Tak for denne nye begeistrede Yttring af national Erkjendelse. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J en Udflyttergaard fra Voldbye i Nærheden, af Grenaa slog Lynilden forleden Dag ned; Udhusene med deri værende Kornvarer bleve Luernes Rov. Det er mærkeligt nok, at paa samme Dag og paa samme Tid af Dagen slog Lynilden for 21 Aar siden ned i og afbrændte en Gaard som laae tæt ved Siden af den, som forleden fortæredes af Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Under 27 December f. A. er det allernaadigst tilladt Generaladjutant, Generallieutenant F. C. v. Bülow at anlægge og bære den ham af Hertugen af Sachsen-Meiningen tildeelte Decoration som Storkors af den Sachsiske Ernestiniske Huusorden. Lige Tilladelse er under 29de f. M. allernaadigst meddeelt Geheime-Statsminister, Overskjænk, Grev A. C. P. Rantzau til Breitenburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J Anledning af den danske Skonnert 3die Elbe's Medfart ved den spanske Kyst hedder det i en Correspondenzartikel fra Madrid i Augsburger Allg. Zeit." denne Tildragelse bliver af de herværende engelske og franske Diplomater betragtet som aabenbart Sørøveri og man er betænkt paa alvorlige Forholdsregler for at gjøre Ende paa et saadant Uvæsen, som alle Nationers Skibe ere udsatte for. Den herværende kongl. danske Charge d'Affaires, Hr. dal Borgo di Primo, vil sikkert ikke undlade, ved sit Hof at gjøre alle Skridt, for at den danske Skibsfarts Jnteresser vorde sikkrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Om Thorvaldsen fortælles følgende Anecdote: En Mand viste ham nogle Conditorfigurer af Suk de ker, idet han gjorde den bemærkning: De seer, Hr. Conferentsraad, at man ogsaa kan modellere i Danmark. Derom har jeg aldrig tvivlet, svarede Konstneren, jeg indrømmer ogsaa, at disse Figurer ere smagfuldere end mine." (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Til den theologiske Embedsexammens mundtlige Deel i Januar d. A. fremstillede sig 18 Stud. theologie, af hvilke 9 erholdt Charakteren Landabilis, 5 Haud illand, og 4 Non cont.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Det kongelige danske Cancellie har nu beordret Action anlagt imod Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, Hr. Cand. juris J. F. Gjødwad, i Anledning af de af dette Blads under Beslag lagte Ra 7 og 16 samt det under Artikel Nyhedspost i No 13 anførte første Stykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Hvorledes Kiels Handel er i Tiltagende, viser en Oversigt i Berl. Tid. over denne Byes Skibsfart i de sidste 4 Aar. J 1835 var Antallet af de ind- og udgaaende Skibe 2422 paa ialt 27913 Comm. Læster, i 1838 derimod 3126 paa ialt 33568. C. L. – J end større Grad er Transithandelen stegen. Forhen pleiede c. 12000 Collis (Pakker eller Kasser) at transiteres over Kiel, i Aaret 1836 udgjorde Tallet af disse henved 29800, i 1837 over 59000 og i sidste Aar endog 73000. Dette saa betydelige Fremskridt tilskrives især den indenlandske Omsætning; imidlertid tør Kiel under de nuværende Forhold ogsaa regne paa, at see sin Transit handel fra og til Udlandet udvidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J en Artikel i leipz. Allgem Zeit." fra London af 29de Decbr. f. A. hedder det blandt Andet, at Englænderne for ingen Nation føler oprigtigere Venskab og Hengivenhed end for den danske, hvis ældre Historie saa glimrende spiller over i Englands egen. Derfor kaldte ogsaa Nelson, efter Slaget ved Kjøbenhavn, den 2den April 1801, i sin Skrivelse til Prindsregenten, de danske et Broderfolk o. s. v. (Broderfolkene havde paa denne Dag givet hinanden de varmeste Beviser paa gjensidig Broderkjærlighed.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Universitets=Bibliotheket har i f. A. modtaget en meget betydelig Gave af franske Værker, deels i reen videnskabelig, deels i practisk Heenseende og for Kundskaben og den franske Jndustrie og nogle af Administrationen høist vigtige Værker, udgivne paa den franske Regjerings Bekostning. Chefen for de franske videnskabelige Expeditioner til Jsland, og Spitsbergen, Hr. Gaimard, hvem denne Gave fortrinligen skyldes, er under hans Ophold i Kjøbenhavn i disse Dage bevidnet Universitetets Erkjendtlighed for den uegennyttige Jnteresse og Velvillie han har lagt for Dagen. (Dagen.) Blandt de Mange, som have lidt Skade ved det ualmindelige Høivande, hvortil Stormene i denne Tid have bragt Liimfjorden, har især den 7daarige Olding, Forvalter Mulvad, boende i Branden ved Fuursund, fristet en haard Skjæbne. Den 8de Januar bleve Gaardens Bygninger omringede af Bølgerne, som mod Aften trængte ind i alle Huse og nødte den gamle Mand med Familie og samtlige Huusfolk at tye op paa Loftet, da snart en bølgende Søe, hvorigjennem Jngen i Mørket vovede at vade, skilte dem fra det høiere Land. Vandets Magt underskar Sylstene, nedslog Væggene, opbrød Gulvene og de vaklende Huse truede hvert Øieblik med at nedstyrte over de ængstede Beboere. Den i Morgenstunden tililende Hjælp kunde kun med Fare kjøre ud til Gaarden, hvor Vandet stod til Vindueskarmene. Menneskene og Kreaturerne bleve frelste. En Deel Boskab blev bragt i Land, dog i mere eller mindre beskadiget Tilstand. Mangfoldige Gjenstande derimod ere bortskyllede, især af Pakhuset, hvor Fedevarer, Salt og Kul aldeles bleve Bølgernes Rov. En stor Lykke var det vel, at ingen af Husene faldt, ogsaa er Tabet paa Foder og Korn kun ubetydeligt; men alle Bygningerne ere saa beskadigede, at deres Jstandsættelse overgaaer den huusvilde Mands Evne. Den for velhavende Mand er sat i trængende Kaar og det maa befrygtes, at han, ved i mange Timer at staae i Vandet for at bjerge, har lidt et endnu værre Helbreds tab. (Vib. Saml.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J Choret i Kalslund (Carlslund) Kirke i Thørninglehn, findes en udhugget Egeramme, som melder, at derunder ligger begravet Poul af VillebølOm ham fortælles, at han for blev kaldet PoulBartskiær, og at han formedelst begaaet Mord havde været landflygtig, indtil han under Krigen med Sverrig 1613 vovede sig ind i Landet, og lod sig antage som Matros paa den kongelige Flaade. Og hændte det sig da, at han i Slaget under Femmern var tilstede, da Kong Christian den Fjerde mistede sit ene Øie. Da man nu den Gang ikke havde nogen Bartskjær paa Flaaden (2), saa tilbød han sin Tjeneste. Og da han havde gjort sine Sager til Kongens Tilfredshed, gav denne ham Lov til at udbede sig en Naade. Poul Bartskjær fortalte da Kongen sin Misgierning, og bad ham om at maatte nyde Fred og Frelse, hvortil Kongen svarede: "Ja min Fred skal du have, men Frændefred maa du først selv forskaffe dig!" Efter de gamle Tiders Sindelag hævnede sig nemlig den Dræbtes Slægt paa Manddraberen, hvis denne ikke forsonede den ved Pengebøder.) Kongen gav ham ogsaa den Gaard i Villebøl, hvori han boede, at have fri for Skatter, saa længe han levede. – Om samme seierrige Søslag imod de Svenske fortælles ellers ogsaa, at, da den saarede Konge styrtede, en befalingsmand forskrækket herover commanderede en Matros op i Toppen, til at stryge Flaget, for at Fjenden skulde høre op at skyde paa det ham saaledes overgivne Skib. Men Matrosen kunde ikke bringe det over sit Hjerte, at lade Skibet komme strax i Fjendens Hænder, og forviklede med Villie Flaget i Tougene. Jmidlertid kom den tappre alderstegne Konge sig igjen af sin Besvimmelse, og belønnede Matrosen med en Gaard i Amtet Haderslev. (Dannevirke.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Fra Kiel hedder det, at dette Aars Omslag har været meget besøgt, og, som man mener, meget stærkere end ifjor.