JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
J en af Justitsraad Borgemester Neckelmann, i Randers anlagt Sag mod Kjøbmændene M. Bering, Steenfeldt. H. Bering og Klubvært Mørch sammesteds, angaaende om ham yttrede fornærmelige Udladelser, var der ved Randers Politiet af den const. Dommer Justitsraad Nyegaard til Steenalt dømt saaledes: 1) De af Rom. M. H. Bering, mod Justitsraad Rickrimann brugte fornærmelse Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Klageren til Fornærmelse, nogen Maade, og for bemeldte M. Bering døde 100 Rbd. Sølv. til Randers Fattigkasse. 2) Naar Rom. D. Steenfeldt med sin corporlige Eed benægter at have yttet: at der blev forget for at Justitsraad Neckelmaan ikke skulde vedblive at være Borgermester til Aarets Udgang te, da bør han for Klagerens Tiltale i denne Sag fei at være, men trøster han sig ikke dertil, bor han bøde 50 Rbd. Sølv, hvorhos fornævnte Yttringer bør døde og magtesløse at være. 3) Kom. H. Beting og Klubvært Mørch bor for Klagerens Tiltale i denne Sag fri at være.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Den kgl. Landsoverret i Viborg har under 24de Novbr. afsagt følgende Dom i denne Sag: "Politiretsdommen og den foregaaende Retsbehandling, af nærværende Sag bør for saavidt paaanket er, uefterrettelig at være, og Jndstævnte, Justitsraad Neckelmann, til Citanterne betale Processens Omkostninger for begge Retter med 30 Rbd. Sølv. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Baade de tiltchenske dramatiske Forestillinger paa Raadhuset i Horsens og den haffmannske Circus gynasticus i Ridehuset sammesteds, ere godt besøgte, skjøndt der undertiden gives Forestillinger samme Aften paa begge Steder. En Jndsender beklager i Horsens Avis, at Musikken til Vaudevillerne ikke altid er tilstrækkelig; at visse ugjennemsigtige Herrer betage en Deel af Damerne paa de første Bænke Udsigten, og at nogle enkelte Smaabetrer i Baggrunden ofte forstyrrer det hele, enten ved utidig Snak eller ved Latter, hvor Manikke burde skamme sig ved Taarer. (!) (Rd. Av.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Den 11te Decbr. om Morgenen, indstrandede for Rorbøll Strand Brigskibet Christine," fra Helsingfors bestemt til Livorno, med en Ladning Bjelker, Planker, Brædder og nogle Spirer. Ski dets Besætning bestaaende af 10 Md., er bjerget, paa Captainen. Monstrøm nær, som druknede ved Skibets Kantring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Ved Thorup Strand skal være inddrevet et Skibsvrag med Kjøken iveiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Kjøbenhavns Børs den 5te Decbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 206; Species 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s.; Be Disconto 4 pCento; norske Speciessedler pr. 100 Specier 170 a 172 1 Rbd. Sedler ; sv. Sdl. pr. Rbd. Rigsgjæld 46 3/4 a 47 Rbs. Tegn; 4 pCento kongel. Obligationer (uden Renter, 90 1/2 a - Rbd. Sed. ler; (87 ½ a 88 i Banco. Nationalb.-Obligationer 14de Febr. 1820) 101 1/4 a 102 Rbd. rede Sølv. Ved Tallotteriets 1228, Trætn. i Wandsb. udkom: 4, 80, 38, 13, 75. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Jndk. Den 11te Decbr., Jacob Thmsen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
(Forlangt Jndrykkelse.) Ved at vælge en Deputeret til Stændernes Forsamling, kan man med Vished antage, at i det mindste Pluraliteten af Vælgerne, saavel paa Landet som i Stæderne, have havt til Formaal af vælge den Mand, som de antage bedst forstod og ville tolke deres Tarv ved Stændernes Forsamling Hvor en enkelt Stad har Valgtet, og vælger en Deputeret i dens Midte, der er det for den Valge te lettere at tolke sine Medborgeres Ønske og Tarv, men hvor 4 Stæder, som f. Ex. Thisted Nyekjøding. Skive og Nibe, kun vælge en Repræsentant der kan det for denne blive vansk ligere at opfylde sit Hverv, thi de forskjællige Stæder kunne have forskellige Handels-Jnteresser, at dette for Exempel kunne finde Sted med Thisted og Nibe, er noksom bekjendt! Desuden kan enhver enkelt lille Stad i commerciel Henseende, have et eller andet Forslag, der ønskedes afhandlet af Stændernes Forsamling, og som eene kunne være af væfentlig Vigtighed for den. Jndsenderen nærer derfor den Overbeviisning, at den for det 8de Valg district valgte værdige Repræsentant Hr. Kjøbmand Faartoft, vil ligesom de øvrige, for flere af de mindre Stæder valgte Deputerede, førend Provindsialstænderne samles, gjøre sig bekjendt med de Stæders Handels Jnteresse, han repræsenterer for at han, naar en for dem vigtig Qvæstion, kom paa Bane i Stændernes Forsamling, kan være tilstrækkelig bekjendt med de forskjellige Stæders Ønsker og Jnteresse. En Vælger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
AVERTISSEMENTS. Undertegnede har nylig faaet til Udsalg det tredie Hefte af Samling af Forordninger, Reskripter, Resolutioner, Cancellie-Circulairer og Promemorier Geistligheden vedkommende, Landsoverretsprocurator Skeel saa at jeg nu er forsynet med den hele udkomne Samling fra 1809 til 1821 inclusive. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-13
Paa Mandag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
No. 134. Ao. 1834. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amlvold og Avertissemendende, Den nordcimbrialte Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 15 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Politione Nyheder. Prankerig. Man er i Paris meget spændt paa Udfaldet af Kammernes Forhandlinger, da deraf afhænger om det nærværende franske Ministerium virkelig kan holde sig, eller, lilke Ministeren Thiers indgav den 2den Decbr. i de Deputeredeskammer et Forslag om Ministrenes Ansvarlighed, i Følge dette skulle kun disse være ansvarlige for Forræderie, Concession o. s. v.; derimod kunne Privates Krav paa Godtgjørelse for begangne Forseelser, ikke komme i Betragtning; kort Ministrene kunne blot drages til Ansvar for en slet Hensigt, men ikke for Efterladenhed. Det nærværende Ministeriums Program, eller egentlig det Væsentligste af dets Politik, er følgende: "Jngen Amnestie, førend de for revolutionaire Angreb, Pinklagede ere dømte af Pairskammeret. Ministeriet ønsker ikke en Amnestie, som hæmmer Retfærdighedens Løb, eller betager den Anklagede Ret til at erklæres for uskyldig." – Valgretten skal ikke udvides. Det vigtigste i dette Program, er den bestemte aabenhiertige Erklæring: "at en bevæbnet Jntervention i Spanien skal finde Sted, saasnart Jsabella den Andens Sag skulle strues med Fare, eller Seiren vende sig paa Dom Carlos's Side." Selv det vollingtonske Ministerium, om hvilket man gjør mere Larm end fornødent, vil det franske Cabinet aabenlyst erklære: hvori dets Politik bestaaer, nemlig at ville ansee en alvorlig Fare for den spanske Frihed, som et Jnterventions-Tilfælde, og ikke at oppebie til man 2 Gange anraaber Frankerig om Hjelp. - Ved Hoffet skal man være meget ængstelig for Udfaldet af den parlamentariske Kamp, der skulle finde Sted sidste Fredag, og man havde, hvis Ministeriet skulle lide et Nederlag, en Liste paa nye Ministre færdig. Det heed endnu den 3die Decbr. i Paris, at Fyrst Talleyrand ikke ville vende tilbage til London; Tiden vil lære, hvad der er sandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Sverrig. Fra Stokholm skrives uder 28de Novbr.: "Jkke liden Opmærksomhed, opvækker naturligviis Constitutions-Udskudets Beslutning af 25de d. M., hvorved samtlige Medlemmer af Statsraadet, med Undtagelse af Grev Mørner, ere satte i Anklage-Tilstand, og stillede for Rigsretten, da ved den, en allerede eengang forkastet Proposition af Regjeringen (Bevilgelsen af 2 Millioner til Landvæsenets Fremme imod Constitutionens Bestemmelser, paa Nye er forelagt Rigstænderne. Aftontidningen siger, at der skal være afgaaet Depescher til de svenske Ministre ved de udenlandske Hoffer, om det Uheld, der er truffet Statsraadet, og Foranledningen dertil. Sagen bliver altsaa paa høiere Steder taget meget alvorligt, og man siger tillige, at Taleren, for Constitutions=Udskudet, Baron Eederstrøm, skal have forlangt Audients hos Hs. Maj. Kongen, men ikke have erholdt den. Ved nærmere at betragte denne Tildragelse, er den i politisk Henseende ikke uden Vigtighed, da Statsraadet ikke kan have noget Ansvar efter Lovene, imidlertid lader det forunderligt, at hele det svenske Regjeringspersonale, formedelst et af Kongen gjort Forslag, er stillet for Retten, og vistnok vil dette give Anledning til lidet fordeelagtige Slutninger hos Folket, om Regjeringens Anseelse og Tiltroe. Nemesis synes at have indfundet sig i Constitutions=Udskudet, umiddelbar efter den uhørte Behandling om Pressefriheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Tydskland. Ved den hannoveranske Lov-Samling under 3die Decbr., er ForbundsForsamlingernes Beslutning af 13de November, med Hensyn til Universiteterne og andre Lære- og Opdragelses-Anstalter i Tydskland, bleven publiceret. Den indeholder 15 S., hvori bestemmes : at for Jmmatriculationen fra Regjeringernes Side, en egen Commission nedsættes, som overordentlige Regjerings-Befuldmægtigede skulle bivaane; for Jmmatriculationen bliver der forelagt enhver Studerende er Reyers til Underskrift, hvori han lover ikke at tage Deel i nogen forbudt eller utilladt Forbindelse blandt Studerende; Foreninger i videnskabelige og selskabelige Øiemeed, kunne blot med Regjeringens Tilladelse, og under de af den bestemte Betingelser, finde Sted. Medlemmer af forbudne Selskaber, straffes med Relegation, og en Relegation af saadanne Grunde, udelukker fra Adgang til ethvert Embede; de academiske Embedsmænd have ikke meere med Udøvelsen af Straffe i Criminal- og Politiesager, og endelig bestemmes, at fornævnte Forskrifter, skulle bestaae i 6 Aar. Der dentsche Con rier melder, at den kongelige bayerske Regjering har udstædt en Ordre til alle Boghandlinger, hvorved der paalægges dem, strax at forevise Censur-Commissionen ethvert nyt Skrift, der kommer dem ihænde, og det under 100 Rthrs. Straf, dette har havt til Følge, at enhver Boghandling i Aschaffenburg, har ved et Circulaire frabedet sig Tilsendelsen af nye Skrifter, der ikke ere blevne forlangte, skulle lignende Jndskrænkninger indføres paa andre Steder i Tydskland, saa ville det ødelægge den tydske Literatur og Boghandel. Beretningerne om den sachsiske Landdags Forhandlinger ere trykkede i Leipzig, og indtage 6120 Qvart-Sider. - Der skrives fra Berlin, at de nordiske Magter ville med Hensyn til de spanske, portugisiske og hollandske Anliggender, optræde afgjørende, dog vil man ikke anerkjende Don Carlos, eller Dom Miguel, da disse Prindser ere upopulaire, men man vil for Anerkjendelsen af Dronningerne Jsabella og Maria da Gloria knytte betingelser, der skulle hemme de truende Fremskridt af de constitutionelle Jnstitutioner, og udvirke gunstigere Betingelser for Don Carlos og Dom Miguel, især for deres Descendentere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Neue Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Indenlandsk. Den 5te De, ankom Helsingøers Vagtskib, Orlogsbriggen Møen, under Commando af Capitain- lieutenant, Ridder Flint, til Kjøbenhavns Rhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Som man erfarer have Dhrr. Geheimestatsminister v. Møsting, samt Etatsraad og General-Fiskal Treschow erholdt kongelig befaling til, som Commissairer at behandle afdøde Prinds Wilhelm af (Kbhvnsp.) Hessen Philipsthals Bo.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Hr. Prof. Mariboe, der alt har bidtaget saa meget til at fremkalde Forbedringer i Underviisningen. hertillands, bekjendtgiør i disse Dage, at han ved Januar Maaneds Begyndelse agter at oprette en Klasse for unge Mennesker, der ville tage AdgangsExamen ved den militaire Høiskole. Dette er en glædelig Tidende saavel for mindre formuende Forældre, som for unge Mennesker, der ville tjene deres Fødeland som Krigere. De, der bestaae i Ad gangs Examen til den kal militaire Høiskole og ikke ville blive ved den som Elever, kunne nemlig, efter en senere Bestemmelse, strax afgaae til Armeen. Hidtil var Enhver, som vilde være Officeer, nødt til at være Cadet, hvilket ikke alen, er meget bekosteligt og medtager længere Tid; men tillige mindre behageligt for Mennesker, der først sildigere bestemme sig for denne Leveve Man kan vistnok forudsige Hr. Professoren et hældigt Udfald af det. te Foretagende, da han allerede ved den sidste offentlige Examen i sit Jnstitut aflagde saadanne Prøver paa sin Fremgangsmaades Rigtighed, at hans Eie vers Antal siden den Tid er voxet til det Tredob(Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
belte. Allerede i længere Tid bemærkede man i Rendsborg, fornemmelig blandt det handlende Publicum, at der var falske Penge i Omlød. Tirsdagen den 25de Novbr. sidstl. blev en sammesteds bosat Kniv smed med Kone arresteret, som mistænkte for Falskmyntneriet. Den indledede Undersøgelse vil snart vise, om denne Mistanke har været grundet, eller (Rendsb. Ugb) ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Nogle Fiskere i Veile forevise i denne Tid enkielden Fisk, de have fanget i Fjorden. Den var 5 Alen lang, omtrent 2 1/2 Alen i Omfang, med Halen paa iværs og svære Bryst og Ryg=Finner. Hovedet var af en egen rund, afstumpet Form, Øinene smaae, Tænderne runde, næsten som Knapper, Farven graa marmoreret eller vatret, Skindet glat og Kjøbet fast. Den var kommet paa Grund, og da just tre Baade vare samlede, fik deres Mandskab (Hemp. Av.) snart Bugt med den. Itzeboer Ugeblad melder, at Professor J. H. A. Torlitz er afgaaet ved Døden Natten imellem den 29de og 30te Novbr. Han var født i Jtzehoe den 3die Decbr. 1777, havde besøgt Blaagaards Skolelærerseminarium, og blev derpaa Lærer ved Borgerskolen i Slagelse. J Aaret 1803 fendtes han med nuværende Provst Strøm i Cregome, til Schweitz, for at lære at kjende Pestaltzzis dengang berømte Jnstitut i Bugdorf. Frugten heraf fra hans Side var en udgiven interessant Reisebeskrivelse. Efter sin Hjemkomst gik han til St. Petersborg, hvor han blev Huuslærer i en fornem russisk Familie. Siden 1824 havde han privatiseret, i Itzehoe. Hans første Forsøg paa Forfatterbanen, var en Oversættelse af Thiemes, første Næring for den sunde Menneskeforstand." hvortil den afdøde Biskop Plum har skrevet en Forerindring. Til sinsidste Dage var han sysselset med literaire Arbeider, navnligen for Jseboer Ugeblad. Den 15de Decbetændtes for første Gang de 2 Lampefyr paa Skjæret Nidingen ved Hallands Kyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
og fra den Dag ophører det hidtil brugte aabne Blusspr. J tykt og taget Veir klemtes i det mind ste hver 1/4 Time med en større Klokke, og ved Skjæret vil altid en Baad være tilstede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
En for Landstænderne valgt Deputeret har i Kjøbenhavnsposten, fremsat det Ønske, at Tiden til Stændernes Forsamlinger maatte vorde bestemt en Vintermaanederne, som den beqvemmeste Tid forde valgte Landsmænd, der allene ved Flid, Paapassenhed og idelig Stræden kunne have deres Udkomme af deres Landbrug.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Fra det kgl. danske Landdrostie i Pinneberg de udsendt Stikbreve efter Chirurg Henrich Willing, som er undvegen fra Bremen, hvor han sad arre steen formedelst Qvaksalverie og et derved foranlediget Dødsfald, og om hvis Paagribelse det et Vedkammende om at gjøre. Ifølge Signalementet taler han Plat- og Høitydsk, Dansk, Svensk, Fransk og Latin. (Sandsynligviis den Samme som for nogle Aar siden blev ligeledes dømt i Kjøbenhavn, og transpotteret bort derfra for Qvaksalvete)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Der skrives nu senere fra Apenrade under 1ste Decber: at Hr. Provst Callisen i Slesvig skal være udnævnt til Superintendent i Slesvig; Slotsprædikant Herbruch i Glückstadt skal være tilbudet Superintendentskabet i Holstein, og skulle han ikke ville modtage samme, ville Balget falde paa Pastor Johannsen i Kjøbenhavn. (Hamb. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Efter Forlydende har der i Altona dannet sig et Selskab, som, i Forening med Deeltagere i Hamborg, agter paa fælleds Bekostning at lade anlægge en Telegraph Linie til Curhavn, for derfra paa enhver Tid af Aaret og i korteste Frist at kunne erholde Handels- og Skibsfarts Efterretninger. Linien vil formodentlig komme til at gaae over Utersen og derfra over Eiden til det Hannoverske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
J No. 35 af Sandhedsfaklen, bekjendtgjør Skibsfører Hans Petersen Fir fra Stege: at Skipper Gad fra Kjøbenhavn, der forte en ulastet Nord baad, nægtede at modtage Dæksladningen af hans i synkefærdig Tilstand værende Fartøi, hvilket havde til Følge, at han maatte sætte lige ind paa Grund, hvorved han mistede sin sidste Eiendom: sit (Rand. Av.) Skib.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, seer sig deel uventet inddraget i en ny Trykkefriheds-Proces med Concertmester Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kal Capel." der have ladet ham stævne i Anledning af det i et i Kjøbenhavnsposten af 14de f. M. indført Stykke, om Concerten den 7de næstforhen paa det kgl. Theater, imod dem brugte ærerørige og i andre Maader fornærmelige Beskyldninger og Udladelser." Redacteuren af Kjøbenhavnsposten kan ikke noksom forundte sig over saaledes at være paafort en Trykkefrihedslog, der er ligesaa curius, som egen i sit Slags, eller dæmpe sin Rysgjerrighed og Længsel efter den Demonstration, som Concertmester Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kgl. Copel paa en saa officiet Maade have lovet at beære ham med. "Og Hvad er det da sporger han, som de have fundet grerorigt og i andre Maader fornærmende for dem i Stykker om Wilmes's Concert? At man i hiin Anmeldelse har fundet det meget at beklage, at en bugato næsten maatte betragtes som aldeles mislykket, skulde dog vel aldrig være en Beskyldning der paafører Straf efter Lovgivningens Strænghed Eller maaskee Concertmesteren og det kgl. Capel ville ethværve en Hof= og Stadsrets Dom for, at bemeldte Fugato ikke mislykkedes:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Den 25de Novbr., om Aftenen, indstrandede paa Anholts østre Red Galeasen "Rudolph." Skye J.G. Tiet af Swinemunde, fra Newcastle med en Ladning Steenkul, samt nogle Kurde Fajance og Glasvare, bestemt til Stettin. Endeel Skibsinventarium og Takkelage, samt 2 Foustager Glasvare og noget Faiance, er bjærget; Fartøiet te derimod i Natten til 27de gaaet i Stykker og drevet bort Hvis. To
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Ved Landsoverretten i Viborg at blandt andet afsagt følgende Domme; J Sagen, Møller Jørgensen i Ny Mølle i Aalborg og Kjøbmand og Møller Chr. Møller af Gammel-Mølle sammesteds Lan gaaende hvorvidt Førstnævnte et berettiget til, i Aaløbet, som fører Vandet til hans Mølle, at sætte Stuse eller Dæmning, som kan forhindre Vandel fra at gaae i det Aaløb, som fører Vandet til Gammel-Mølle, er kjendt for Ret: Møller Jørgensen, eller nu hans Bo, bør, overeensstemmende med den tredie Post i det under Sagen fremlagte Overdag gelses-Document af 26de Juli 1807 fra AalboeByes Magistrat, være berettiget til at sætte Dæmning for Bleggaards Strøm, saaledes at han derved forhindrer den i at tage Løb om af Gammel Mølle. (Ved Underrets-Dommen af 20de Febr. 1832 var Møller Jørgensen, under en Mulct af 3 Rbd. Sølv for hver Dag han sad Dommen overbørig, tilpligtet at skulle igien borttage den af ham anlagte Sluse ved Kjærs Mølles Bagflod, bringe Aaløbet igjen i den forrige Stand og erstatte Eieren af Gammel-Mølle den paaførte Skade, efter uvillige Mænds Skjøn.) - J Sagen: KammerAdvocaten paa Embeds Vegne, contra Tranberg Kirkes, Værger langaaende Eiendomsretten til den Jordstrimmel, som nærmest omgivet Kirkegaardsmuren ved Tranders Kirke, hvilket Værgerne paastaae at være Kirkens Fortoug og som Saadant dens Eiendom, hvorimod Kammer=Advocaten, paa det Hr. Maist. Kongen tilhørende Gods, MesgaardsVegne paastaaer, at berørte Jordstrimmel er en Deel af den Fæster Jacob Sørensen tillagte Lod) er Underretsdommen kjendt ved Magt at stande, Jfølge Samme bør Tranberg Kirke være berettitiget til Brug og Eiendem af det om Sammes Kirkegaards Muur værende Forteug, og hvis Bredde bør være 10 Alen. – Smeden Hvids Hustru, Marie Cathrine Geertsdatter af Viborg der tiligeles for forøvede Gadenordener, deels og for at have slaget Vægteren) bør hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. – ØltappPallesens fraskilte Kone, Juliane Sophie Madalene Flinck, til talt for Barnefødsel i Dølgsmaal og for begaaet Hoet, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Og 5 Dage. – Peder Christian Stephensen og Datter Mette Kirstine Pedersdatter af Læse, (det sigtedes for at have begaaet Blodskam med hinanden, og hvorfor Sidstnemme ved Underretten var dømt til at miste sin Hals og hendes Legeme derefter at brændes, hvorimod Faderen var frifunden) ere ved Overretten Begge frifundne for Actors videre Tiltale i denne Sag, dog saaledes at de in solidum udrede alle af Actionen lovlig (Rand. Av.) flydende Omkostninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
Indsendt. For at fuglere det i No. 133 af denne Avi fremsatte Ønske til Repræsentanten for det 8de Valg. district, tillader Jndsenderen sig at ønske bemeldte Repræsentant et unedbrydeligt helbred og bestandig stille Veir paa sine Reiser til Viborg; thi bliver han syg eller opholdes ved Færgestedet Salling sund af Storm, er det arme 8de District uden Ordfører, da det ikke som de andre Districter eier nogen Suppleant.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-15
AVERTISSEMENTS. Undertegnede agter underhaanden at sælge sin iboende Gaard i Oxenbøll, Vestervig Sogn, af Hartkorn 5 1/2 Tønde. - Bygningerne ere god Stand, Jorderne ere vel dyrkede, i samme er nedlagt dette Efteraar 2 Tdr. Rug, og i sidste Sommer er bjerget og paaført Eiendommene 300 Læs Mergel. - Af Kjøbesummen kan muelig blive indestaaende i Gaarden, 550 Rbd. Sølv. Orenbøll, den 11te Decbr. 1834. Laust Kiergaard. af Ma
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-17
No. 135. Ao. 1834. TIIISTED.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-17
Kongelig allernaadigst privilegeredAmtvavis og Avertissemesildende, ener Den nordrimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 17 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-12-17
Politiske Nyheder. Frankerig. Efter en meget levende Discussion i de Deputeredeskammer, der varede i 2 Dage, meldes der nu fra Paris uuder 7de Decbr.: at Ministeriet har tilkjempet sig en afgjørende Seier. "Kammeret har" – saaledes lyder det af 184 mod 117 Stemmer afgivne Votum, tilfredsstillet, ved de Explicationer, som Ministeriet har meddeelt det i Henseende til dets fulgte Politik, intet fundet i samme, som ikke svarer til de i Adressen udtrykte Tanker." Courerer bleve afsendte til de franske Gesandtere ved de fremmede Hoffer med denne Efterretning. Den indenrigske Minister Hr. Thiers, holdt i de Deputeredeskammer en Tale, hvori han blandt andet yttrer, med Hensyn til Frankerigs udenlandske Forhold: "Schweiz havde man overgivet til de aristokratiske Regjeringer, for at det skulle blive fremmed for Frankerigs Jndflydelse, men disse Aristokratier have maattet gjøre Plads for Folkeregjeringer. En fiendtligsindet Regjering var opstillet som Forpost paa vores Grændse, den har maattet vige for en nentral og venskabeligsindet Magt. J Stædet for Ferdinands Despotisme, er Marie Christinas constitutionelle Regjering traadt. J Portugal har Legaliteten og Friheden indtaget Usurpationens og Tyraniets Sted. At alle disse gunstige Tildragelser have sundet Sted, maae tilskrives Juli-Revolutionen. At de ere blevne anerkjendte af det øvrige Europa, det kan Nationen takke den Tiltroe, som Frankerigs vise Politik har indgydt det øvrige Europa." Bladet Impartial melder: "Vi erfare fra London, at Prindsen af Asturien (Don Carlos's Søn) er med Passe fra Hertugen af Wellington reist igjennem Frankerig. Hans af Hertugen, meddeelte Jnstruxioner skulle lyde paa Halvpens fuldkomne Pacification, ved en ægteskabelig Forening mellem ham og den lille Dronning Jsabella; denne Plan skal være aftalt mellem det torryske og doctrinaire Ministerium" (usandsynligt.)