JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-02-25
Onsdagen den 6te Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction paa Tømmerpladsen Nr. 1 uden for Stadens Vesterport for afg. Tømmerhandler Christian Christopher Badens Stervboe bortsolgt endeel der staaende vestervigske lybske Vahl= og Vragbræder, samt 130 Stkr. Olands 3 Steenfliser, saa og desforuden endeel Vestervigske 2 og 1 Tommes Bræder, samt nogle paa Tømmerpladser, No. 5 staaende Fyrre= og Graneplanker og Brædder, alt imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres til Fuldmægtig Bondrop i No. 29 i store Kongensgade. Det skal nærmer bekiendtgiøres naar de trykte Fortegnelser hos ham kan faaes : Directionen for det kongelig octroierede danske adatiske Compagnie bekiendtgjor herved, at Onsdagen den 6te Martii, Kl. 9 ½ Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vare, saasom : Roget og grönsaltet Flesk, synsk eller langelandsk Smör fransk Brændeviin, Viinedike, haardt Skibsbrød, Bye gryn og Bankebyg. End videre til Cargaison. Petersborg Seildug, slansk Linnet, finsk Tjære, Harpix svenske myntede Kobberplader, Staal, franske Korkeproppe, samt diverse Farvevare. Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tid at indfinde sig de Varenes Qvantitet tilligemed Conditionerne skal blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1799-02-25
Onsdagen den 20de Martii bliver i Gaarden No. 37 i Vingaardstrædet bortsolgt fölgende med Skibet Christianus Septimus hiembragte Vare, hvorover Fortegnelse vil være at bekomme paa Duntafelt & Comps. Contoir, og Varene til Eftersyn i det nærved samme beliggende røde Pakhuus 14 Dage forend Auctionen. nemlig : Circa 300000 Pd. Peber, 1220 Sække og circa 560 Baller. 10000 Pd. Gummi Benzoes i 100 Kister. 30000 Pd. Caliatur. Træe. - 600000 Rd. Batavia Sukker i Kurve, Kanastere og Sække- 240000 Pd. Caffe i 850 hele og 400 halve Baller. 15000 Pd. Sapan Træe, 1200 Pd. Indigo i 17 Casser. 1600 Bundter Snorrottinger, 200 Stkr. Planker i Sorter. 16 Foustager Constantia Viin. En videre : Circa 100 Ballets Cunvare, ankomne deel med bemeldte Skib odeels med Skibet Roeskilde, samt en Deel Rest-Vare. Tirsdagen den 26 Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 og følgende Dage, bliver formedelst Boepæls Forandring paa Eschemoesegaard ved Birkerød ved offentlig Auction bortsolgt adskilligt Jndboe, saasom : Senge, Sengeklæder. Omhænge, Stole, Borde, Speile, Glas, Porcelain, Kiøkkentøi, Avlingsredskaber : Vogne, Plouge, Harver og Tromler, samt Qvæg, Heste og Faar m.v. Betalingen erlægges strax, eller naar paafordres til Hr. Capitain og Amtsforvalter. Selmer paa Hirschholm, hos hvem saavelsom hos Commissionair Rothe, boende paa Amagertorv Nr. 49 Catalogi ere at bekomme og Conditionerne 8 Dage forinden Auctionen kan faaes til Eftersyn. Eschemesegaard den 4de Februar 1799. Directionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Compaame bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 27de Martii, ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn forre. tiget Auction over endeel havarerede Theer af Skibet Prindsens Charlotte Amalias Ladning f. A., som ey forhen har været til Auction, bestaaende udi : i Kister Bohe a 80 Pd. Thar 629 dito Congo & Kampoy a 22 Pd. Thar 24 dito Kampoy a 12 Pd. Nette. 3 dito Pecco a 22 Pd. Thea 27 Daaser dito a 2 Pd. 29 dito Parti Kion Tioung a 2 Rd. 2 Kister Tunker a 19 Pd. Thara. a dito Haysan Schin a 18 Pd. Thers o dito Haysan a 12 Pd. Thars139 Daaser dito a 2 Pd. 22 dito dito 16 dito Thye a 2 Pd. 3 Kister Souloung a 10 Pd. Netto sig og over endeel udskudte og uindskiede chinesiske og ostindiske Vare, som alt 8 Dage forinden Auctionen kan tages i Öiesyn udi Compagniets Pakhuus. Sidst i Martii Maaned bliver et betydeligt Partie af diverse trykkede ostindiske og Bomulds Vare af egen Fabrication, saasom trykkede Kartuner, diverse vævede Tørklæder, Strømper m. v., afg. Directeur Musmans Boe tilhørende, bortsolgt ved offentlig Auction. Dagen og Stedet, samt naar Catalogen kan bekommes, skal nærmere blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1799-02-25
En Brygger= og Brændeviinsgaard, der tillige er særdeles beleilig for en Handlende, og er beliggende ved Torvet i Helsingøer, med tilhørende complet Brygger= og Brændeviinsredskaber, er underhaanden at faae til Kiøbs, naar de Lysthavende derom ville henvende dem til Procurator Beyer i fornævnte Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1799-02-25
En i Skielskiør Kiøbstæd beliggende og af 16 Fag til Gaden, E bestaaende Gaard, meget beqvem for en Handlende, med behørig Brygge= og Brændeviinsredskab, 15 Td. 1 Skp. Sæde. land i en af Byens beste Marker, samt frie Græsning til 4 Høveder, er underhaanden at faae til Kiøbs. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Skoemager Hans Svensen i Skielskiør, som derom giver Underretning. Fn 40 Rdlr. Species Bankoseddel No. 2338 og Aarstal 1796. E er sin Eier frastiaalet; skulde den forekomme nogen Retsindig til Betaling eller ombytning, bedes at anholde Seddelen, anmærke deres Navn og Boepæl samme anbyder eller findes hos, og anmelde det paa Østergade No. 23 hos Ratenburg. eller i Slangerur hos Hr. Peder Rugaard, som derfor giver en god Douceur.
Berlingske Tidende, 1799-02-25
3 a 4 Værelser med Beqvemmeligheder til en liden Huus holdning, søges paa Landet, 2 a 4 Mile fra Hovedstaden, til Paaske til Leie. Skov og Hauge sees ei paa men Rolighed, og hvor det Fornødne til Ophold kan haves for Penge. Anviis. ning gives i Myntergaden No. 124, af Winther.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Paris, den 3de Februarii. Directoriet har vel endnu ikke bekiendtgjort noget officiel af hvad den hertil i Gaar fra Neapel ankomne Coureer har medbragt; men man forsikrer dog som vist, og Moniteurer, indeholder allerede denne Efterretning, at de insurgerte og behæbnede Lazaroner, forenede med Resten af den neapolitanske Armee, have brudt den imellem Championnet og Vicekongen, Pignatelli sluttede Vaabenstilstand, og uventet og pludselig angrebet den franske Armee ved Capuia. Fegtningen skal hade varet i 2 Dage og 2 Nætter. Seieren blev de Franske troe, og de trængte derpaa i største Hast ind i Staden Neagel. Ogsaa der blev endnu segtet, og man kastede fra Tagene Stene, Træstænger o. s. v. ned paa dem, men de beholdte og Overhaanden. Fortet deel Uove blev indtaget af dem, og Hovedsortet St. Elmo skal ogsaa være i deres Magt. Efter Noniteuren er Republiken allerede der bleven proclammeret hen provisorisk Regiering indsat. - Det danske Skib Aler der, Capitain Jansen, som kom fra Lissabon, er ved Endløbet til Havnen ved Fecamp, forulykket, dog er Mandskabet lykkelig, skiøndt med stor Møie, reddet.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Lindau ved Boden Søen, den 9de Februar. J Forgaars kom den keiserlige Feltmarskallieutenant HofArtil. Han har paataget sig Commanden over de keiserlige Tropper ved Boden Søen, Voraelberg og Granbunden, besee denne Stad og dens Militairiske Forfatninger, og er strax afreist igien til Bregenz, hvorfra han har forflyttet Hovedqvarteret tilligemed sin Generalstab til Feldkirchen. Han trækker tilsammen i denne Egn alle Tropperne. Amberg i Overpsalt, den 9de Februar.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Den k. k. Generalfeldtmarskallieutenant Strarran, som manderer Tropperne hos os og i Overpsalg, har faaet fra men en Forstærkning af 4 Batailloner Infanterie og at Kroner Dragoner, og i Weiden er ankommen meget Artilfra Eger forhans Corps, samme faaer ogsaa endnu dag Tropper fra Bøhmen. Der gaaer næsten ingen Dag for Berling. en bi, at jo Afdelinger af 2 til 300 Mand marchere herigiennem. Det sitaranske Corps skal blive formeeret til 25000 Mand, og paa den første Efterretning om de Franskes Bevægelse rykke frem med foreerte Marcher i det Bambergske. Fra Egen komme mange betydelige Munitionsstransporter.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Paris, den 9de Februarii. Kanonernes Torden forkyndte i Forgaars de Franskes Jnd march i Neapel. Følgende er Directoriets Budskab til 500des Raadet derom. Den rommerske, nu neapolitanske Armee, er den 21de Januarii bleven anfaldet af en talløs Mængde, som bestod af Resten af den neapolitanske Armee, af Lazaronerne og Bønderne, som alle vare velbevæbnede, vel anførte og ophidsede af Fanatismen. De bleve fra alle Sider om ringede; og fra alle Sider trængte Frihedsfoldaterne ind i de Stormendes Hobe. Efter Under af Tapperhed, som blot lader sig tænke som troelige formedelst Republikanernes forrige Seiervindinger, ere alle hindringer blevne overvundne, og Armeen har sadt sig fast i Neapel. De neapolitanske Patrioters Energie, som saa længe havde været undertrykt, har yttret sig med Kraft. Deres Stemme er bleven hørt. Den har, forenet med Seierherrens Naade, forvandlet Fanatismen, som man havde vidst at antænde i den vildfarende Mængdes Hierter til Enthusiasme for Frieheden; Den neapolitanske Republik er bleven proclammeret og den provisorisk Regiering er allerede organiseret. Lykke med Republiken Amt des Loix melder endnu følgende Omstændigheder. Den franske Armees Mod og Fremrykken blev standset af Mangel paa Levnetsmidler. Soldaterne vare allerede opbragte mod Ophavsmændene til denne Mangel. Championeraabte, Eders Magasiner ere i Neapel. Soldaterne raabte: Nu da til Neapel! Den utallige Hob Fiender faldt under de Franskes Bajonetter, opfyldte Volturno og den 3 Mile lange Vel til Neapel med døde Legemer. Udmattede af Blodbader, plantede de Franske Seiersbanneren i Neapel. Deres Jndtog sammesteds var en nye Fegtning. Der blev skudt paa dem ud af mange Huse, men samme bleve og derpaa stukne Brand. Mange 1000 Lazeroner ere dræbte. - En til Ancona den 22de Januar ankommen spansk Skibscapitain har berettet, at General Chabot, som commanderer paa Corfu har gjort et Udfald af Citadellet, i hvilket han bliver beleiret slaget Beleirerne tilbage og taget fra dem 6 Kanoner og 300 Fanger, hvoriblandt 25 Officerer.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Augsburg, den 10de Februar. Efter de nyeste Beretninger fra Mayland er de FranskeJndmarch i Hovedstaden Neapel gaaet for sig i de sidste Dags af Januar. De Franskes Jndmarcher i alle Maader under de Omstændigheder, hvori denne Stad var sat, at ansee som en Redning for samme, thi efter mange fremmede i Neapeboesatte Kiøbmænds Udsigende, som ere ankomne med et svensk Skib til Livorno, hærskede det forskrækkeligste Anarchi i denne ulykkelige Stad, som desuden blev truet med en na forestaaende Hungersnød. Vicekongen Pignatelli og Ministrene vare, for at undgaae Voldsomheder, om Natter, flygtede til Sicilien; man vidste intet mere af Magistrat eller Øvrighed. Det i Massa opstaaede Folk rasede med Mord mod alle Fremmede, som det holdte for fransksindede, sprængte mange af samme med Tiærefade i Luften, havde stukket mange Palaier og Huse i Brand, som man holdte for at tilhøre Republikansksindede, og man frygtede en almindelig Jldsvaade Endog den i Spidsen for det opstaaede Folk værende GeneralMoliterni havde, da han blev Folket fordægtig, flygtet med 100 af fine Fortrolige ind i Castellet St. Elmo, ladet der op plante det franske Flag, og kaldet de Franske selv hvilke maatte tilkiempe sig Veien til Neapel ved de blodigste Fegtning ger. - Følgende er Parolbefalingen, ved hvilke de Franskes Jndmarch i Neapel er den 1ste Febr. officiel bleven bekiendtgjort i Maylland; 16000 Lazeroner, forenede med Resten af den neapolitanske Armee og en uoverseelig Mængde af de forbittrede Bønder, vovede at trænge frem fra Neapel, og angride Armeen af Rom ved Capua. Overalt fandt de Deden. Efter en ualmindelig haardnakket Kamp af mange Dage bleve de slagne tilbage til Nrapel. Endnu ikke tilfredmed dette Nederlag, forsøgte de at forbyde de republitanske Tropper Indgangen i Staden, men disse, understøttede af Neapels Patrioter, trængte ind. Man maatte endnu i Dage slaaes Gaderne, og Lazeronerne ere nu ganske under tvungne og adspredte. Armeen af Rom er bleven proclammere: til Armee af Neapel, og Neapel til Hovedstædet for den nye Republik. Det franske Directorium har tilladt General Joubert formedelst hans Helbreds Omstændigheder, at begive sig hiem. General Delmas, som den ældste i Rangen, paatager sig foreløbende Commanden over Armeen, indtil en nye Overgeneral ankommen: monnier. Brigadegeneral og provisorisk, Chef for Generalstaben.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Strasburg, den 13de Februar. Man forsikrer endnu bestandig, at Rhin=Overgangen skal endnu i denne Decade finde Sted, i Fald der ikke indløber noget fredeligt Svar fra Wien. En af vore Tidender indeholder følgende: "Formedelst Overtrædelsen af den sluttede Vaabenstilstand blev Hovedstaden Neapel i 62 Timer overladt til de opbragte Soldaters Hevn. Henimod 60000 Mennesker skulle derved være omkomne. Næsten den hele neder hin ske Armee under Overgeneral Bernaadettes Commando begiver sig paa dens høire Rhindredde til Lahn og Nidda, og er allerede beredt paa at rykke frem paa det første Signal. General Bernadette er ankommen hertil fra Paris.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Rastadt, den 14de Februarii. Den bessendarmstadtske Particulair=Gesandt, Oberste von Pappenheim, som for nogle Dage siden afreiste herfra, har begivet sig til Paris, for at fornye de forhen mellem a rende Tractater. Saavidt man veed, skal ingen separat Fred finde Sted, ifald Deputationen skulde optødes; men den imellem Frankrige og nogle tydske Fyrster allerede sluttede nøie blive lagttaget af det franske Gouvernement Skibsbroen ved Kehl er allerede siden i Gaar igien oprettet. - Til Ristadt skal komme et Detachement Cavallerie, som en Sal. vegarde for de franske Ministre, ifald de franske Tropper rykt, frem. - Grev von Metternich har allerede bortskikket Sølv tøi og andre Effecter. Ligeledes have den chursachsiske er hertugelige bremiske Deputerte ladet deres Sager afgaaetiHeilbrønn. Uroelighed og Bestyttelse hersker her overalt og Landbeboerne i den omliggende Egn flygte allerede med de res Eiendomme til Stæderne.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Af en anden Skrivelse fra Rastadt den 14de Februar. Entelte Particulair=Gesandtere reise daglig herfra. De franske Ministre yttrede herover saavelsom over Jndpaknigen deres Forundring, og forsikrede, at de ikke selv skulle at reise, med mindre der blev givet et utilfredsstillende Svar at Rigsdagen. Jmidlertid er et Fredsbrud neppe at undgaae J Nat udløber den i den franske Note til von Leerbach beramtTermin. En af Overgeneral Jourdans Adjutantere Borger Fløsse, som i nogle Dage har opholdt sig her, skal hav faaet Ordre at oppedie denne Tidspunkt, for strax at under rette Overgeneralen. Den franske Armee vil sandsynlig Morgen rykke frem, og indtage igjen den Position, som den havde inde, da Freden af Campoformid blev sluttet. For den første vil den dog holde sig rolig, og kan ikke vel gaae offensitilværk, saasom dens egentlige Styrke i Nærheden blot de løber sig nu til 16000 Mand.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Maynz, den 13de Februar. De franske Tropper i Naboegnene begive sig, foruden vor Garnison, i forrerte Marcher til Overthinen, til Egnen af Strasburg, hvor de maae indtræffe den 20de. Her og paa den høire Rein Side, hvor der for nærværende Tid ere kun saa Tropper kommer en nye Armee at staae, som kommer fra Nederlandene og fra Met. General Bernaadette ventes her daglig.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Kiøbenhavn, den 1ste Marts. Som Meteorolog maae jeg berette, at Barometret den 24de og 24de December afvigte Aar steeg her paa EdøberPræstegaard til 28 Tømmer og 11 Linier. Min Corresponden paa Mest melder mig det samme derfra, dette var Bakometrets høieste Stand i denne Egn af Norge i de sidste 24 Aar. Den 22de forhen stod Borometret paa 23 Tommer, Linier. Først den 4de Januarii faldt det til 23 Tommer og Linier. Bemeldte 23de December viiste Thermometret 3 brader Kulde og den 24de 16 Grader dito Morgen og Aften, sen 23de lidt skyet, den 24de klar Nordost Vind, men stille 2 Dage. Thermometrets laveste Stand under Fryse Puncten til i Dag, da stært Frost endnu vedholder, var 22 brader den 8de Februarii. J Dag den 15de Februari 18. Grader. J t. Wilse.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Ved Tallotteriets 786 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 68. 15. 66. 86. 63.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Ved min elskere Søsters, Mariane Lutzhøfts föd Hansen, bortgang fra Uret den 30 Januarii. At paa Livets Vey her aldrig groer Lyksalighedens fuldkomne Druer, Dugele, og drøger forfattear liKlavet falskte Kone ved talte Barselleng blev lig herover. Billig er derfor sin Smettog tilhun antageligtelavne: nu nug endnu skalligere tarmelelst et lille Monarier. Vemallig atter jeg lele hænges Aske alle Taarergaden Deel, forgen herstede ning at min Forlums koster seer jeg aldrig mere, men fat lig brøger hillet samles og gen. lellansen.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Avnarikshattes. Et vores tiere Fader, Professer Johan Ludvig Christian, Pantoppidan, Sognepræst til Budolphi Kirke i Aalborg, er efter nogle Aars sygelig Helbred, ved Døden afgaaet den 14 Febr i hans Alders 64 Aar, til største Sorg for os og er andre uforsørgede Sødskende, give vi os hermed den Ære paa egne og Sødskendes Vegne vermodigst at tilkiendegive Slegt og Venner. Andreas og Christian Henrich Pontoppidan, Studerende ved Kiøbenhavns Universitet.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
At min retskafne og gode Mand, Johann Garmann, Eier af Adsteen Kloster ved Stavanger, er til ubødelig Tal og inderlig bedrøvelse for mig og efterladte uforsørgede Børn den 5te Febr. sidstleden ved Døden afgaaet, bekiendtgiøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. At A. sal Garmanus fød Heiberg.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
At Madame Susanne Cathrine Brettendick, Ente efter afgangne Kletter Johan Joseph Haaber, i Dag ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved hendes Familie og Venner af Og som Frecutores Testament, U. Fleiselser. F. Fleischer, Kammerraad. Hof= og Stadsrets=Assessor. Efter en haard Barsinned og 18 Dages udstanden Beleiling.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
af Piner og Smerter, har det behaget den Allerhøieste afvigte Fredag den 15de Februarii, om Eftermiddagen Kl. 3. at bortkalde fra mig og vores umyndige Søn min inderlig elske de og uforglemmelige Kone Charlotte Christiane Eleonora for Bentzen, i sit Alders 23 Aar og 10 Dage. Dette for mig, uoprettelige Tab giver jeg mig den Ære i min dybeste Sorg, at bekiendtgiøre fraværende Slegt og Venner, frabedende mig al Condolence og skriftlig Bevidnelse over samme, som kuns vil fornye Sorgen og Tabet af den dydigste Kone og retskafneste Ægtefælle for Christian Lyders. Byeskriver i Nyekiøbing i Ods=Herred.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Den 9de Februarii behagede det den almægtige Gud at bortkalde fra dette jordiske Liv min inderlig elskte Kone, Friderikke Dorothea født Sehestedt, efter 4 Ugers svær Sygdom, i sit Alders 35 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slegt og Venner. Tombgaard, den 11te Febr. 1799. Sommerhielm.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Den 17de Februarii behagede det den gode Gud at bortkalde min inderlig elskede Mand Carl Friderich Møller i øverste Værebroe Mølle, til den bedre Verden; hvilket jeg ikke skulde undlade hermed at bekiendtgiøre fraværende Slegt og Venner, forvisset om deres oprigtige Deeltagelse i min og mine Børns billige Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Bevidnelse. derom. Johanne Bostrup, sal. Møller.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Torsdagen den 14de Februar, om Aftenen Kl. 8, behagede det Livets og Dødens Herre at bortkalde til det Bedre, den ærværdige Olding Niels Bygum Krarup, i en Alder af 3 Aar. Han var Consistorial=Assessor, Provst over Øie rum Herred og Sognepræst til Veirum Menighed. Hans Kræfter aftoge efterhaanden alt mere og mere, og efter at hade tilbragt paa Sygeleiet de 4 sidste Dage uden Følelse af Smerte, gik under en blid og sagte Søvn hans udødelige Aand over til sit Hiem. Fraværende Slegt og Venner bekiendtgjøres herved dette af hans sørgende efterladte Kone og Børn.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
At det har behaget den Almægtige ved en stille Død den 27de hujus, efter 2 Dages Sengeleie, at bortkalde til et bedre Liv min kiære Svigermoder, Anne Marie Hansen fødWahon, udi en Alder af 15 Aar; dette for min Kone og mig smertelige Dødsfald skulde jeg ikke undlade herved for frave rende Slegt og Venner at bekiendtgiøre, forvisset om, at en hver, som kiendte hendes sande Værd, tager oprigtig Deel udi denne vores Sorg. Helsingøer, den 28de Febr. 1799. Miche.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
de Personer, som i sidstafvigte 11te Decbr. Termin har giørt Jndskud i den under Hs. Kongl. Majestæts allerhøiste Garantie oprettede almindelige Forsørgelses Anstalt, kan daglig afhente deres Policer hos mig i Badstuestrædet Nr. 76.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Den 24de Novbr. f. A. er i Gadsbølle Bye, Wissenkere, Sogn, Ruggaard; Amt, Ravneberg Herred, ved Døden af gaaet Jndsidderen Ole Henningsen, hvis Boe derefter af Selv. eier Anders Marensen i Gadsbølle, der, som Eier af Stedet, hvor Dødsfaldet skeete, formeente sig at være Skifteforvalter, er taget under Registering og Forsegling. Men de bemeldte Anders Marcussen dernæst, som incompetent Skifteforvalter, har til mig, som Jurisdictionens Øvrighed indleveret hvis i Skiftet passeret er, tilligemed et under 23de September 1791 allernaadigst consemeret Testamente af 20 August næstforud, hvorifølge den Længulevende af Ole Henningsen og Hustrue, skulle arve den først afdøde, men efter begges dødelige afgang deres Efterladenskab, i Mangel af anden Disposition, deeles efter Loven imellem deres fenleds Arvinger, og Ole Henningsens Hustrue Maren Clausdatter til lige ved Døden er afgaaet, uden at enten af dem har efterladt sig Livs Arvinger, saa indkalder jeg herved i Følge Placater af 26de October 174 med 12 Ugers Varsel alle de, som formene sig udi bemeldte Afdødes Vor at have noget at fordre i hvad Navn nævnes kan, saadant for mig at anmelde og beviisliggiøre, ligesom og de, som til Stervboet maatte skylde noget samme at betale J saa henseende bliver Stiftet foretaget paa mit Contoir her i Odense Fredagen den 18de Maji førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet; Til hvilken Tid og Sted indkalde tillige med lovlig Varsel, samtlige fornævnte 2de Afdødes mangfoldige anmeldte Arvinger, saa og om flere skulle være at møde, de Myndige selv og de Umyndige og Mindreaarige med Værger og Curatorer for at bevise og lagttage deres Arveret. Odense den 4de Febr. 1799. J. J. Mylius.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
Ved Skiftet efter afgangne Hans Jensen af Strivshuus Brændekilde Sogn, Odense Amt, har hans efterladte Enke anmeldt: at den Afdødes Arvinger ere: Rasmus Hansen Høyberghuus under Christiansdahls Gods, Jens Hansen Vægter i Odense, Hans Hansen Jndsidder i Dannesboehuus, Jørgen Hansen tionende paa Christiansdahl og Karen Jørgensdatter, Enke efter Søren Jørensen i Brolle, hvilke Arving Enken har formeent at være denne Afdødes Næstsødskendebørn eller deres Børn, og flere har hende ikke været bekiendt. To indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte Arvinger, og flere og skulle være, de Myndige selv og de Umyndige og Mindregaarige med Værge og Curatores at møde ved Skiftet, som foretages den 10de Maji 1790 Eftermiddag Klokken 3 Slet paa mavneberg Herredscontoir i Odense. Ligeledes bliver i Følge Placaten af 26de October 1792 indkaldede med 12 Ugers Varsel alle de, som have noget at fordre eller skylde i bemeldte Stervboe, saadant for mig at beviisliggiøre og anmelde, og derefter at møde i Stiftet bestemte Dag, da samme ventes sluttet, og øvrigt tiener til Efterretning, at den allerede anmeldte Giest langt overstiger Stervboets Formue. Odense den 4de Febr. J. J. Molius.
Berlingske Tidende, 1799-03-01
J Følge Placaten af 26de October 1792 bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jndsidderske Helvig Dinesdatter, som den 6te December forrige Aar ved Døden afgik udi Anders Olsens Fæstehuus i Allese under Dallunds Gods, Odense Amt, saadant for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Tillige indkaldes Stervboets Deditorer for at betale hvad de til Stervboet kunde være skyldige Og bliver Stiftet foretaget paa Ravnevern Herredscontoir i Odense Fredagen den 10de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet; Til hvilken Tid endvidere indkaldes den Afdødes Arving, som er anmeldt at være Hans Jacobsens Stedsøn, Hans Nielsen i Allese, med Værge, samt om flere skulle være at møde og bevise deres Arveret til den Afdødes Efterladenskab. der ved offentlig Auclige. Odense den 4de Febr. 1799. J. J. Mylius.