Berlingske Tidende, 1834-01-10
Fra London, under 28de December, berettes Følgende: Ophævelsen af de Engelske Establissements i Sierra Leonepaa Vestkysten af Afrika, der blev gjort uundgaaelig ved hiint pestagtige Clima, efterat meer end En Million, 500,000 Pd. St. var udgivet for denne Colonie – sætter den Engelske Regjering i den Nødvendighed at anvise en anden Colonie for de befriede Slaver. Det synes, man har bestemt sig til at anvende hertil de Engelske Besiddelser ved Gambia, nemlig Bathurst og Omegnen, deels formedelst Egnens forholdsmæssigen større Sundhed, deels formedelst den store Lethed, ved hvilken Handelen med det Jndre fra dette Punkt lader sig udvide. Thi omendskjøndt Regjeringen hidtil næsten Jntet har gjort for denne Colonie, har denne dog, ved sine egne Kræfter og naturlige Fordele, naaet en betydelig Grad af Handelsvirksomhed; Udførselen af Afrikanske Produkter beløb sig i Aaret 1832 til omtrent 68,000 Pd. St. Landets Ressoureer begynde først at udvikle. De udførte Varer, bestode i Særdeleshed af Guldsand, Vox, Elfenbeen, Huder, Korn, Riis, Palmeolie og Skibsbygningstræ, hvorpaa den hele Egn ved Gambia er overordentligen riig; af mange fortræffelige Træsorter er Overflødighed, men deres Egenskaber er endnu ikke nok bekjendte i Handelen, til at man kan fælde dem i det Store. Ligeledes finder man Mahagon i Mængde, og af forskjellig Qvalitet, ogsaa Jbenholtaf den bedste Sort i stort Antal, Jndigo, Bomuld o. s. v. Kjøbmændene i Bathurst have i Aaret 1831 dannet et Selskab, for at anlægge Faktorier ved Gambia, hiinsides Pisania, og forat Fulahkaravanerne, der ere bestemte til Riø-Grande og Runnez, kunne paa Halvvejen blive forsynede med deres Fornødenheder. Man haaber paa denne Maade at kunne afskjære Slavehandelen en af sine Tilløbskilder, da Fulaheerne hidindtil kun havde handlet med Slaver, fordi Handelsmændene paa Kysten af Benier, hvorhen de rettede deres Karavaner, ikke vilde imod andre Varer, forsyne dem med deres Fornødenheder. Den vigtigste Jndvending, som man gjor imod Forlæggelsen af et saadant Slavedepot til Bathurst, bestaaer i dens nordlige Beliggenhed, hvorved man vilde være nødt til at lade de tagne Slaveskibe gjøre en længere Fart, end ofte Sundhedstilstanden paa de overfyldte Skibe tillader. Dette var allerede en af de betydeligste Klager imod Sierra Leone, og maatte blive det i en endnu langt høiere Grad imod Gambia. Men man haaber, at raade Bod paa denne Klage derved, at man i Bugten ved Biafra anlægger et Jnterimsdepot, hvor Priserne kunne vorde dømte og Slaverne landsatte, førend de blive bragte til Bathurst. Dertil var tidligere Den Fernande Po bestemt, paa hvilken der i dette Øieblik vare oprettede Establissements for omtrent fire Aar siden; man har imidlertid fundet, at denne De er næsten ligesaa usund som Sierra Leone; og derfor skal der nu gjøres et Forsøg med Den mindre og langt høiere De Annabona. Denne De er den tørreste og sundeste i Omegnen, har ikke over tre Engelske Mile i Gjennemsnit, og hæver sig 3000 Fod høit, Rheden er taalelig, Vand har den i Overflød. Den tilhørte fordum Portugiserne, der havde omvendt Jndbyggerne; men der blev intet Spor tilbage af deres Herredømme uden et forfaldent Kapel og nogle Kors; og Portugal synes at have opgivet alle Fordringer paa samme, thi Den nævnes ikke mere i Bestallingerne for Gouverneurerne paa St. Thomas. Jndbyggerne ere en fredsommelig Menneskerace, der med Fornøielse vilde see et Engelsk Establissement, efterdi det maatte sikkre dem mod Voldsgierninger af de Spanske Slaveskibe, hvilke ofte lande paa Øen og bortføre Alt, hvad de finde. Til samme Tid vilde denne Station være yderst fordeelagtig for den nys aabnede Handel paa Rigerfloden, og frembyde Midler til fuldkomment at tilintetgjøre Slavehandelen paa Kysten af Benin.