JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Lord John Russel (Hertugen af Bedfords stredie Søn, Repræsentant i de Meniges Huus i Engsland for Huntingdonshire, en af Oppositionens talentfuldeste Medlemmer) anførte nylig i en ypperlig Tale for sit Forslag om en Parliaments=Reforms Nødvendighed, som Beviis for Englands tiltagende Oplysning, at der i London er en eneste Boghandling, som aarlig afsætter 5 Millioner Bøger, holder 60 Betjente og sysselsætter mere end 250 Bogbindere; at der i Aaret 1772 kuns vare 4 Lejebibliotheker i London og nu derimod over 100; at der i afvigte Aar er i hele Riget solgt 23 Millioner, 600,000 Aviser. For at vise Avislæsninges Tiltagen, opgav han Antallet paa de Aviser, som udkom i hele det forenede Rige i Aarene 1782, 1790 og 1821, nemlig i det første af disse Aar 79, i det andet 146 og i det sidste 284. - Han viste ligeledes ved at tage Exempel fra Dronningens Sag, at Ministrenes største Tilhæng fandtes iblandt Repræsentanterne for de smaa (raadne) Flækker. i Saaledes ere der 33 Flækker med mindre end 1000 al Jn vaanere i hver, og af disses Repræsentanter vare 44 for og 12 imod Ministrene. Fremdeles for 35 Flækker med mindre end 2000 hver, 55 for og 15 imod. For 76 Flækker med mindre end 5000 hver, vare 93 for og 48 imod Ministrene. For 25 Flækker, hvis Befolkning er imellem 5000 og 10,000, stemmede 27. for og 22 imod Ministrene, og for 31, som have over 10,000 Jndbyggere hver, vare kuns 21 for og derimod 38 imod Ministrene. Lignende Exempler fremførte han udaf andre Parliamentsforhandlinger, hvoraf han beviste Nødvendigheden af en Forandring og foreslog derfor, at endeel Smaaflækker skulle fratages deres Valgret, og samme tillægges de store, folkerige Stæder, som ingen Valgrehave (saasom Manchester, Birmingham, Leeds a., Ministrene og deres Tilhængere af Smaaflækkernes Repræsentanter modsatte sig hans Foreslag, som forkastedes med 164 Stemmer for og 269 imod samme.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
J Raffs Naturhistorie indføres Dyrene talende og ethvert fortæller sin egen Beskrivelse. Muldvarpen fortæller selv, at den er stum. - Et tydsk Conversationslexicon taler under Artiklen "Maane om Jordskjælvi Maanen. - Tyskerne kunne da ogsaa komme frem med saadanne Modsigelser, som man i England altid bebreider Jrelænderne, og giver Navnet Bull.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
En Jrelænder, Herr Cauffield, der var bleven ansat i de skotske Høilande som Vei-Jntendant; efter General Wade, som anlagde de nye Kongeveje igjennem det vestlige Skotland, lod etsteds ved Veien sætte en Steen med denne Jnscription: "Havde, J seet denne Vej, førend den blev anlagt, da vilde I løfte Hænderne mod Himlen for at velsigne General Wade.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
J en Jrelandsk Avis læses følgende Avertissement: "Saasom John Hall har frastiaalet mig nogle Klæder og andet Tøi uden mit Samtykke, bringer, jeg herved til Kundskab, at dersom han ikke lader mig faae Mit igjen, vil jeg offentlig nævne hans Navn. I de tartariske Lande i Asien er det Skik, at naar Konerne komme til en Alder af 40 Aar, maae de siden arbeide som Tjenestepiger og tjene til Opvartning for de yngre Koner, som de maae gjøre Plads, for. Jblandt nogle Stammer kan det undertiden træffe, at disse ere deres egne Døttre, da Døttrene dersteds sommetider, naar de blive mandbare, kunne giftes med deres egen Fader.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
En londonsk Kjøbmand averterede nylig, at han attraaede en Comptoirbetjent, som var vant til stille Levnet, hvorpaa blandt Andre meldte sig, En, som havde siddet syv Aar i Fængsel.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Overkommanden over Artilleriet i Kongeriget Sverrig er for den Tid, i hvilken H. K. H. Kronprindsen er fraværende, overdragen til Marstal Grev von Stedingk og Jnspectionen over de kongelige Liv= og Huustropper til Marskal Grev von Essen. - Øvelsesleiren paa Ødskjold=Kjær skal tage sin Begyndelse den 18de Junii.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Da den milde, aabne Vinter formedelst Mangelen paa Slædeføre saameget har hindret Tilførslen af Brænde til Hovedstaden i Sverrig, har Hans Majestet forhøiet Jndførselspræmien for denne Artikkel endnu 50 Procent.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Sverrig er ret uheldig med sine Consuler i Afrika.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Nylig blev Hr. Graaberg af Hemsø, som faldt i Keiseren af Marokkos Ungade, forviist fra Dennes Riger og Lande. Nu har Deyen i Tripolis klaget for den svenske Regering over den den ansatte svensk norske Consul Hr. Burstrøm, og Kongen har befalet Convoy-Commissariatet at anstille Undersøgelse over hans Forhold.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Man melder fra Bøhmen: "Paa mange Herregod ser kjøbe Bønderne sig nu frie for Hoverie. PrindsRohan, Baron Parish og Grev Thun foregaae de andre Godsejere med et Exempel overeensstemmende med Tidens Aand. Herved formeres Fribøndernes Tal, og dette maa for Landets Cultur have de mest velsignede Følger. Den Tid vil og komme. da de Byrder, som ligge paa Agerbruget, ville bringes til at stemme med de lave Kornpriser, paa det at Landstanden maatte føle en glædeligere Tilværelse. Sparsomheds-Systemmet i Statshuusholdningen bydes overalt af Nøden, og maa ogsaa her lempes efter Statens Pengecapital, da man drager Papirpengene, ud af Omløb og sætter virkelig Mønt i disses Sted, hvilken rigtignok ikke kan fremskaffes i Mængde."
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Fædrelandet. Da Cancelliet har bragt i Erfaring, at det undertiden indtræffer at de Reserver, der ved LandmiliceSessionernes Holdelse befindes at være beladte med saadan Sygdom eller Legemsbræk, at de ifølge Anordningerne qvalificere sig til at tages under Cuur for Amtets Regning, have Ophold uden for Amtet, og der enten ere boesiddende eller have Tjeneste; og da det vilde være ligesaa ubilligt at paalægge de Paagieldende, at vende tilbage til det Lægd hvortil de henhøre, for at tages under Cuur, som vanskeligt for Amtets Læger, at behandle saadanne Patienter, der opholde sig uden for Lægernes Districter, og ofte flere Mile udenfor Amtet, saa skulde Man til fornøden Efterretning og videre Bekjendtgjørelse tjenligst melde: at de med Amtspas fraværende Reserver, der befindes at være i det forommedlte Tilfælde, efter Reqvisition til vedkommende Øvrigheder, bør foranstaltes tagne under Cuur af den beskikkede Læge i det District hvori de opholde sig; hvorhos det paalægges denne Læge, naar Reserven skal møde ved næste Session, uden Betaling at meddele ham Attest om hans Helbreds Tilstand.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Til Cancelliet var indmeldt, at en Enke, som ifølge allernaadigst confirmeret Testamente var tillagt Eiendoms Ret over det hele Boe, mod at betale til den Afdødes Arvinger 400 Rbd. Sølv, havde begjert Skifte, men derhos formeent, at Skifte Sallarium allene kan beregnes af bemeldte 400 Rbd. Sølv, og ikke al det Beløb, hvortil Boets Eiendele for øvrigt ere vurderede, hvorom vedkommende Øvrigheder forlangte Cancelliets Resolution, ligesom ogsaa forespurgte og Enken af det halve Boes Masse bør betale 1/2 pr. Ct. Afgivter efter Forordningen af 18de Febr. 1810. - Herpaa har Cancelliet under 27de f.N. resolveret, at Skifte=Sallariet i det her omhandde Tilfælde efter Forordningen af 5te April 1754, S. 3, ikkun bør beregnes af de 400 Rbd. Sølv; hvorimod 1/2 pr. Ct. Afgivter efter Forordningen af 8de Februar 1810 bliver at beregne saavel af disse 400 Rbd., som af det øvrige af den Afdødes Parti Boet, hvilket Enken kan ansees at arve.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
De ved det kongl. octroyerede Søe=Assurance-Compagnie, i April Maaned 1822 til Udbetaling deciderede Søeskaber ere: 1) For Skibet die Brau Maria, ført af Skipper P. A. Paulsen, bestemt fra Kjøbenhavn til Amsterdam. Dispachen er indleveret den 8de Februar d. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 10de April. 2) For Skibet Emanuel, Skipper C. Wriburg, fra Aalborg til Altona.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Dispachen er indleveret den 14de Februar d. A. For Skibet Prinds Friderich af Hessen, Skipper N. Nielsen fra Brest til St. Udes eller Lissabon, og derfra til Kjøbenhavn. Documenterne angaaende dette Skibs totale Forulykkelse er indleveret den 15de Februar d. A. Erstatningen for disse 2de Sager er anviist til Udbetaling den 16de April.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Den berømte Henderson deler Jslands Geistlige i Henseende til Tænkemaade og Prædiketone i to Klasser: dem af den gamle og dem af den nye Skole. De første karakteriserer den gode Britter, saaledes: "de ophøie ikke den menneskelige Fornuft(dog vel ikke heller Ufornuften) til Voldgiftsmand og hvad der bør eller ikke bør antages som Troeslærdomme, men troe alt hvad Gud (efter deres Fornuft) har behaget at aabenbare i sit Ord, saasom den Helligaands Naadevirkninger, Guds Søns evige Guddom, Helvedstraffenes Evighed &c., medens de af den nye Skole behandle Religionen paa en gan ste anden Maade, i det de meest uddrage deres Prædikeners Jndhold af hedenske Philosophers Bøger, og Moralen hos disse Forfattere, hedder det videre, som, naar den er bedst, dog er tør og smagløs, bliver ganske til Jis naar den forplantes til Jsland."
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Skilderiet har adskillige gavnlige Erindringer, saasom: paa visse bestemte Tider at undersøge alle gamle Bygninger, Kirketaarne og andre Gienstande, som ere udsatte for at omstyrtes af Orkaner: at forbyde Kudske at sidde tvers paa Hesten, med Ansigtet vendt mod den ene Side, hvorved det bliver dem umuligt at varskoe de Forbigaaende; at udelukke alle Ridende fra Philosophgangen og Volden; og endelig, at den afskyelige Skik at blæse Kjød op reent burde forbydes Slagterne, hvilket alt for mange Aar siden ved et udtrykkeligt Lovbud er skeet i det Hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Fra den 6te til 11te Mai 1822, ere ved Aalborg, Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Den 6te Mai, Peder C. Pedersen fra Frederikshavn med Tørfisk. Lars Andersen fra Dito med Dito. Thomas H. Panck fra Kjøbenhavn med Stykgods. Hans Hansen fra Østerriiser med Trælast. Hans C. Kron fra Kjøbenhavn med Stykgods. John Poulsen fra Østerriiser med Trælast og Østers. Peter N. Smith fra Drammen med Trælast m.m. Nicolai Nissen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Johannes Rohlander fra Østerriiser med Trælast. Niels Nielsen fra Helsingøer med Havre. Friederich Andresen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Bengt L. Pihl fra Østerriisør med Trælast. Gudmund Friberg fra Gothenborg med Jern, Søm og Trælast. Niels H. Westernis fra Helsingøer med Kartøfter. C. J. Bosinga fra Dito med Ballast. Hendrich, Petersen fra Østerriiser med Trælast. Gusteen Olsen fra Dito med Dito. Niels Madsen fra Dito med Dito og Jern. Johannes Nielsen fra Drammen med Trælast. Svend Larsen fra Dito med Dito. Kjostel Sørensen fra Arendahl med Trælast og Østers. Den 7de, Poul Jensen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Hendrich Nielsen fra Østerriisør med Trælast. Mads Frantzen fra Dito med Dito. Den 8de, Niels Chr. Koefoed fra Kjøbenhavn med Stykgods. Anders Kolding fra Mariager med Brænde. Lars Fisker fra Helsing er med Ballast. Den 9de, Niels J. Bakke fra Dito med Dito. Hans Jørgen Uck fra Altona med Stykgods. Ole Aslachsen fra Østerriiser med Trælast. Sigvardt Nielsen fra Arendahl med Dito. Jørgen Torværd fra Kjøbenhavn med Stykgods. Lars Reinholtzen fra Laurvig med Trælast. Berndt Tillroth fra Østerriiser med Dito. Den 10de, Johan C. Hanefeldt fra Kjøbenhavn med Stykgods. Jørgen Clausen fra Dito med Dito. Peder Erichsen fra Dito med Dito. Peter G. Hay fra Dito med Dito. Peter Petersen, fra Arendahl med Trælast. Hans A. Staarup fra Kjøbenhavn med Stykgods. Søren Willumsen fra Dito med Dito. Niels Thorin fra Halmstad med Staver. Peter Hansen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Engelbrecht Ellingsøn fra Østerriisør med Tømmer.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Udgaaede. Den 6te Maj, Søren Pedersen til Kjøbenhavn med Rug. Anders Sørensen til Dito med Dito. Den 7de, N. H. Fynboe til Sæbye med Kalk. Anders Johnsen til Holmestrand med Kornsorter. Anders Carlbom til Malm med saltet Sild. Robert Monro til Østersøen med Ballast. John Monro til Petersborg med Dito. Peder Clausen til Sæbye, med Muursteene. Hans N. Serreslew til Flensborg med tomme Foustager. Christen J. Diget til Frederikshavn, med Ballast. Den 8de, Henrick Petersen til Norge med Kornvare. J. P. Bladt til Gothenborg med Sild og Skind. Niels Nielsen til Rørbye med saltet Sild. Friedr. Andersen til Kjøbenhavn med Byg. John Scotland til St. Petersborg med Ballast. L. C. L. Sand til Kjøbenhavn med saltet Sild. Peder N. Fischer til Dito med Rug. Søren Sørensen til Dito med Havre. Den 9de, Gusten Olsen til Norge med Kornvare. S. Stephensen til Kjøbenhavn med sattet Sild. K. Sørensen til Norge med Rug. Den 10de, Niels J. Møller til Aarhuus med Kalk. Gudmund Frieberg til Gothenborg med Sild og Skind. Den 11te, Sivert Nielsen til Arendahl med Kornvare. Ole P. Møller til Kjøbenhavn med tørre og saltet Sild. John Poulsen til Østerriisøer med Byg. Mads Frandsen til Norge med Kornvare. Jørgen Carlsen til Dantzig med saltet Sild. Johannes Nielsen til Drammen med Ballast. Lars Reinholtzen til Norge med Kornvare.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Bekjendtgjørelser. Frie Kockoppe-Jndpodning hver Onsdag Eftermiddag Kl. 3, hos Westergaard. har vundet Borgerskab paa min lærte Reebslager Søgning; Forma at vinde Enhvers Yndest, som handler med mig. Aalborg, den 13de Mai 1822. Johan Hendrich Bauer, Reebslagermester, boendes paa Vesterbroe.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Hos Glarmester Dahlin ved Budolphi Kirke i Aalborg, bekommes engelsk og norsk Kronglas af forskjellige No., Læger og Tegelstrækt, Taffelglas til anseelig Størrelse, som allene forbruges til Skilderier, eller hvor Solen ikke kan virke, er hvidere og ligesaa klar som Kronglas, men staaer sig ikke i Vinduerne; samme sælges meget billigere endKronglas. Dobbelt Karetglas af tykkere Sort, lys dobbelt Marinervaldesglas som søges meget for sin Godhed, russisk Finsk No. 1, bedre og slættere statiner eller pommersk Glas, som ved Leiligheder, Tid efter anden, er indkjøbt til billige Priser, som forarbeides og udsælges meget billig.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Ifølge Skoleforordningens 64, ville Vedkommende, som have besluttet til næste Efteraar at indsætte Börn i Aalborg Cathedralskole, behage inden Juni Maaneds Udgang d. A. at gjøre den befalede skrivtlige Anmeldelse, som angiver Barnets Navn, Födselsaar og Födested, hans Forældres Navne og Stand, den Underviisning, hans hidtil har nydt, og hans Fremgang ved samme Anmeldelsen, som modtages af Undertegnede, maa ledsages af Döbe- og Koppeattest. Aalborg, den 10de Mai 1822. Tauber, Skolens Rector.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Fine engelske Penneknive, er for billig Priis tilkjøbs i Kjøbmand C. Møllers Boutiqve paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger og Huustømmermester Lars Knudsen Lyngbye, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for, ifølge Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 10de Mai 1822. Hornsyld. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Creditorerne i Dødsboet efter her i Byen afdøde Borger og Skrædermester Georg Geitner, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for, ifølge Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres tilgodehavende Fordringer, for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 10de Mai 1822. Hornsyld. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Ved Proclama, som den 22de April d. A. er læst inden Aalborg Byetingsret, og som vil blive læst ved den kongel. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Snedkermester Ludvig Christian Nicolai Ellerbrock, indkaldt i med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. - Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger til for os at anmelde og legitimere deres Arveret. Aalborg, den 6te Mai 1822. Schmidt. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Enhver som maatte have nogen Fordring paa eller efter den her paa Gaarden afdøde Proprietær Arent Peter Warelmann, Birkeskriver ved Ryssensteens Birk, af hvad Navn nævnes kan, bliver herved, overeensstemmende med Lovene, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, under deres Rets Fortabelse, inden den benævnte Varselstid. Kjølbyegaard, den 1ste Mai 1822. N. Skønau, M. M. Conradi, den afdødes Enke. gift med den afdødes Datter, og eeneste Livs-Arving.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Som Lavværge D. C. Prior.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Auctioner. Afgangne Kandestøber Andreas Skyllerstrøms- og efterlevende Enkes fælleds Boe, tilhørende Huus No. 350 i Skolegaden, med tilliggende Frugt= og Urte=Hauge, af Jndhold 334. Alen, samt 2de Leievaaninger betegnet No. 351, bliver stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes i Hoved-Eiendommen, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 2den Mai, ) 2den Gang Fredagen den 17de Dito, ) førstkommende, 3die Gang Fredagen den 31te Dito,7) hver Dags Formiddag, Kl. 10. Naar 3die Auction er tilveiebragt, bortsælges Boets Jndboe. Aalborg, den 12te April 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Da der ikke skeede noget antageligt Bud ved 3die Auction, over Lars Kaldgaards Eiendomme i Nørre-Sundbye, nemlig hans iboende Sted, 1 Parsel af Østberg Eiendomme, 1 Parsel paa Nørre-Sundbye Mark og en halvpart Tørveparsel, saa bliver disse Eiendomme efter vedkommendes Begjering 4de Gang ved Auction i det sælgende Sted, opbudne og om nogenlunde antagelig Bud skeer absolut bortsolgt den 18 Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10, tilligemed endeel Jndboe og Besætning: af Børde, Stole, Sængeklæder, er Kakkelovne, Kobber, Tin og Messing, et complet Brændeviinstøi paa en enhalv Tønde Rum, en Vogn, 2 Heste og en Koe m.v.; hvilket herved til Lysthaveres Efterretning te bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Mai 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-13
Efter Begjering af Prøveprocurator Rascou i Nibe, som dertil beordret for den almindelige Enkekasse=Direction, bliver, grundet paa passeret Forliig og Udlæg, den Gaard i Langdahl, i Blære Sogn, som Kjøbmand Hans Clausen sidst haver beboet, stillet til offentlig Auction i Lang dahl, Torsdagen den 23de Mai førstkommende, Kl. 11 slet Formiddag, for, om antagelig Bud skeer, at bortsælges til Eiendom for den Høistbydende. Gaarden, som staaer for Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. en Fdkr. 1/5 Alb., kan tiltrædes strax, og af Kjøbesummen kan de Totrediedele indtil 646 Rbd. Sølv deri blive indestaaende. er Løgstøer, den 25de April 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Tyrkiet. Nogle Efterretnger lade de tyrkiske Hære i Fyrstendømmene norden for Donau, især i Moldau, faae stedse meere og meere Forstærkning, og andre derimod paastaae, at alle Tyrkernes Tropper trækkes, bort fra Fyrstendømmene og opstilles søndenfor Do hau, blot med Undtagelse af saamange lette Tropper, som udfordres til at afbrænde alle Stæder og Landsbyer og aldeles ødelægge alt Landet, hvortil de ere beordrede, ligesaa snart som Russerne komme hver Grændsen. Hvilken af disse to modsigende Efterretninger der er den usandsynligste, er ikke let at sige.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Fra Grækenland haves ideel Efterretning om Seervindinger, som de drabelige Græker siges at til næmpe sig over Tyrkerne. Snart tilintetgjøres en, snart en anden tyrkisk Hær, snart falder en, snart en anden vigtig Fæstning i Grækernes Hænder, men disse Efterretninger, som for det meste dateres fra de tioniske Øer eller fra Livorno, Marseille og Triest, er man nu bleven saa vant til at høre, at de ikke længere finde den lette Tiltro, som de fandt i Førstningen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
At Grækernes Orlogsflode er bleven slaget af Tyrkerne og flere af deres Skibe brændte, sænkte og landsatte, er af Lloyd's Agent i Constantinopel, indberettet til Assurandørerne i London, hvilket vel i det mindste maa være en halv-officie, Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Fra græsk Side haves derimod Bulletin om at Græserne i hint Søslag have seiret over Tyrkerne. De klage meget over Briterne, som forbyde dem at komme nær detioniske Øer a., men derimod ved enhver Lejlighed favorisere Tyrkerne. Disses Flode skal væ se forsynet med engelske Styrmænd og Lodser, og der ere stedse engelske Kuttere og andre armerede Fartøjer i Følge med Tyrkerne. Den tyrkiske Flode er nu i Alexandtien i Egypten. J Constantinopel er Storadmiralen ivrigen sysselsat med Udrustninger af en ny Orlogsfløde.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Nogle af de exalterede Ungersvende, som ifjor droge ud fra Tyskland for, som man da pleiede at udtrykke sig, at kæmpe for Christendommens hellige Sag imod Jslamismen, ere nu komne tilbage fra Grækenland, og istedetfor at opmuntre Andre til at drage did, advare de derimod og skildre Grækerne med temmelig sorte Farver, som troløse, rænkefulde Skrydere &c.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
England.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Jfølge en Lov fra Kong Carl den Andens Tid kan ingen britisk Lord tilstedes Sæde og Stemme i Parliamentet, naar han bekjender sig til den rommersk katholske Religion. Denne deres Udelukkelse var en Nødvendighed under Carl, som selv hemmeligen var en Katholik, stod i Ludvig den Fjortendes Sold og vilde endog ved Katholikkernes Medvirkning have solgt ham sine Riger for 200000 L. Under Jacob, som var aabenbar Katholik, under Mary, William, Ann og de to første Georger forblev udelukkelsen nødvendig, da Navnet Stuart var nok til at bringe Skotlands Højlændere i Flamme, og en katholsk Kronprætendent altid kunde finde sikkert Tilhang blandt troesforvandte Jrer. Men Slaget ved Culloden satte Hannoverstammen fuldkommen fast paa Britaniens Kongesæde, og den sidste Ætling af Stuarternes ulykkelige Stamme døde i Tredie Georges Tid, saa at al den Fare, som først fremkaldte Loven om Katholikkernes Udelukkelse, siden nødvendiggjorde dens Bibehold, nu er aldeles ophørt. Paa disse Grunde foreslog Exministeren den veltalende George Canning, den 29 April i de Meniges Huus Ophævelse af bemeldmer vare tilstede (alle Medlemmers Antal er 658); Galleriet var fuldt besat flere Timer førend Forhandlingerne aabnedes. Mange talede imod Canning, Mange ogsaa for hans Forslag. Endelig stemmedes: for Cannings Forslag vare 249, imod det 244 Stemmer. Saaledes har de Meniges Huus gjort den høistvigtige Forandring i Britaniens Constitution, at Katholikker kunne faae Deel i Statens Bestyrelse, men det er imidlertid nu ingen Lov, førend det ogsaa antages med Stemmeflerhed i Lordernes Huus og derefter sauctioneres af Kongen. - Af Englands (291) Lorder ere 7, som bekjende sig til den katholske Lære, nemlig Howard Hertug af Norfolk (Rigets først Adelsmand, arvelig Marskal &c); Talbot Greve af Shrewsbury (tillige Greve af Waterford- og Wexford i Jreland); Baronerne Stourton, Petre, Arundel, Dormer og Clifford af Chudleigh. - Skotland har af 77 Adelsmænd, 2 katholske nemlig: Greverne af Traquair og af Newburgh. Skotland vælger til hvert Parliament, 16 Adelsmænd. - Jreland har 214 Adelsmænd, hvoraf 9 katholske nemlig: Greverne af Fingal, af Waterford og Wexford (foranført ogsaa som engelsk Adelsmand), og af Kenmare, Viscounterne, Gormanston, Retterville, Taafse, og Southwell, Baronerne Trimleston og Ffrench. Jreland repræsenteres i Lordernes Huus ved 28 Adelsmænd, som vælges paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Blandede Efterretninger. Nogle tyske Aviser have sagt Paven død, men dette Dødsfald modsiges af senere Efterretninger. Han er tvertimod ret rask efter sin Alder. Han er født 14 August 1742, blev Cardinal 1785 og Pave 1800, da han antog Navnet Pius den Syvende istedetfor sit forrige Navn Gregorius Barnahas Chiarammonti. Jldspaasættelserne paa Byer og Gaarde i Somme Departementet i Frankrig vedvarer, og har endog udbredt sig til de omliggende Departementer.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Ageposten imellem Erfurt og Berlin blev forleden, en Halvmilsvei fra førstnævnte Sted overfalden af fire Røvere, og frarøvet henved 2000 Rigsdaler i Guld, Courant og Skatkammersedler. Postføreren, og Postkarlen bleve dødelig saarede og derefter bundne af Røverne, men Postføreren saarede dog den ene Røver i Brystet. Røverne ere siden paagrebne. ved Nordhausen og Pengene fundne hos dem. Postføreren og Postkarlen ere begge døde af deres Saar.