Københavns Adresseavis, 1782-07-09
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning og Hør= og HampAvlens Tilstand i Fyn, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogne, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet før 31 Desember dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Danmark saavel i Henseende til Statens som til Ejernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardenes Størrelse har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge o. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises, om det er nyttige, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller omdet kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selvejer= eller Fæste=Gaarde, om de gjøre Hoverie eller ikke, om de ere i Fælledskab eller haver sine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder; om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker, om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie, eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge, hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemmeGaardernes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug Spænd, efter Kreaturers Antal 9. d.; men der maae tillige, vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre, han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som vel ikke havde al den til at vinde Hoved=Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger, efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1782. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premie, For den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling, med Sæd=Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jordebrugvar at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændighed af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrekkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Indretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet inden 31 October 1782. 4. For den ordentligste, nøjagtigste og fuldstændigste fysisk ekonomiske Beskrivelse, over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet. fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden GuldMedalje. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte, vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1 October 1782. 5. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ey reent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt, 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige: og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestanden skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid, i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til fælles og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng, med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige, og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskaber, forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledninfor Jordegods=Ejere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1782. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provintse maae være forskellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stif eller Amt. 6. Huusstandens Jndflydelse paa det Heeles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten mere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stil velskreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en konomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdingen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Flid, Fremhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Bagers, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger, og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele, og Pligt mod alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og FrugtHaver, eller andensteds Klogskab ved Møblering, Pynt Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed, herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle=Maaden meere sees paa, end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skjøn noget af det vigtige uden for Kogekunsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders, Hovedegenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og HandleMaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden god Bog efter de højere og her især tilligtePligter kunde og med Nytte erindres, og Huus=Andags med sine Børn og Tiende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borger stands Nytte i Almindelighed, deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskellige Huusholdings Handler og Leve Maade. Højere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive forvidtløftig, og for dets oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunde gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1782. 7. Da Selskabet anseer det for mueligt, at Kjøbenhavn herefter kunde have en større Nytte, af sine Felleder til Græsning end hidindtil; saa udsætter det sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. for den beste Efterretning om den beqvemmeste Plan og Jnddeeling til Kjøbenhavns Felleders fordeelagtigste Anvendelse til Græsning for Byens Kreature. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1783. 8, Felledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie, For den merkeligste, derhos oplyselige og paa Erfaring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Fælledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strekninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg=Avlens Forbedring m.v. den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed eller de forbedrede Strækningers Størrelse vil Selskabet forhøie denne Premie, og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien maatte æskes inden 1 November 1782, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes. 9. For en Agerdyrknings, Have= og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet. ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien er forfalden til 1ste October 1783. 10. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet for Veirligets skadelige Indflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet sin første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1784. 11. For den, som meddele Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalk jord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Forden næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge, Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed, med Efterretning om det f. C. ligger langt fra Strandbreden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller en, om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring, eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen, eller ikke, om Stedets Ejer m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1 Novembet 1782. 12. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende: 1) Hvorvidt HampNedsænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Omdet er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørrehuse eller i Ovne? J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest foret saadant Tørrehuus eller en Hør=Ovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scalaa, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1 October 1782. Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie om Tørre=Husets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 13. Da Landmanden ei kan ventes at dyrke nogen Plante, hvor fordeelagtig den end er, forinden han bliver fuldkommen, underrettet om alt hvad der ved sammes Avl, samt videre Behandlingsmaade og Brug er at lagttage, saa troer Selskabet det at være meget nyttigt, om Jndsigter og Erfarenhed vilde lade sig opmuntre til at udarbeide slige, Afhandlinger om enkelte Planter. J Overeensstemmelse hermed udsætter Selskabet for det første en Premie af 50 Rdlr. eller den anden Guld=Medalje For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling om Krap=Rodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Maling og Jndpakning med videre. Jfald Forfatteren, har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger, f. E. de af du Hammel, d'Ambournai og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingen indsendes inden 1 October 1782. 14. Foren ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om TobaksPlanten hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, giver Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1 October 1783. 15. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøjagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør een eller flere Handels Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Vau, Safran, m.v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets tredie GuldMedalje eller 25 Rdlr. For næst beste Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1ste October 1782. 16. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riget ere i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekjendt, at al god Agerbrug, maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning, og fra Beregningen over Gjødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strækning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nyelig meldte Maade viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hjemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg=Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn=Avl. For C. Fordeelen af Qvæg Avlen, af Kjør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de GræsArter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs, Festuca ovina) m. v. sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn=Sorterne indbringer. For den beste af lige Beregninger Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næste derefter dets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinter=Forring. For Ex, af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Brussica rapa) Kaalrødder, m.m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Korn=Priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet, agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1ste Oktøber 1782. 17. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer, og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendte, saa udsætter det sin anden Medalje i Guld, For den beste og fuldstændigste Afhandling og alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaa Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere, maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. Hvad Natur=Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed, kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed, Ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det og en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifterne indsendes inden 1ste October 1782. 18. Selskabet ønsker at forskaffe Land=Almuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed indrettede Underviisninger om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Gjæs, Ænder og Kalkuner, m.v. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes den anden GuldMedalje eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt overflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøie at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst=Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gjerne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjende med bestemt Vished allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme, Planen og Indretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriver i Spørsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunde læses og have fuld Meening, om man end gaaer Spørsmaalene forbi Disse Skrifter maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for sine Reglers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmerkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaa Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølv=Medaljer, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden maatte behage at indsende inden den 1 October 1782. 19. Da Tyboe=Ostes Egenskaber ere særdeles forskellige fra alle andre danske Oste, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels gjør dem begierligere end andre indenlandske, og Oplysningen derom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte, saa giver Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet om Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningen, eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføiet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste eller ikke. I Tilfælde, Aarsagen ligger i visse Planter eller Græssorter, ønsker man dem enten nævnte med linnæiske Navne eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe indsendte. Dersom Aarsagen er Kunsteens, maatte Middelet nøie beskrives af sin Tilberedningsmaade, med videre. Jfald Efterretningen oplyser tillige om denne Ostes hele Tilvirkningsmaade, den Mængde, som deraf paa visse Steder eller i Almindelighed gjøres, om Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøie at kjende denne Omkreds, m. m., saa vil samme ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen indkommer til Aarets Udgang. 20. For den ordentligste, tydeligste og fuldstændigste Afhandling, som viser den simpleste, sikkerste og beste Maade at tillave og bevare Most paa saaledes, at samme kan efterfølges endog af Almuen paa Landet, Selskabets første Sølv=Medalje. Det som anføres maae være grundet paa Erfarenhed. Premien udsættes baade for Æble= og Pæremost. Finder Selskabet mere end een Afhandling i denne Fald merkelig, vil det belønne dem særskilt, ja give dem højere Premie end anført, især om samme skulle indeholde nogen merkelig Opdagelse af en eller anden kunstig Drik af Æble= og Pæremost, som var særdeles nyttig, men ikke tilforn be(Fortsættelsen følger.) kjendtgjort.