JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
J disse Dage uddeeles Renterne af Sal. Himmerigs Legat i Aalborg. Efter 11 Dages afbrudt stærk Hede paa fulgte i Mandags Eftermiddag en stærk Torden, som trak op over Odense og slog ned her tæt ved Byen i Munke Mølle, dog ikke i Møllehuset, men i Vaaningshuset nogle Skridt, derfra og som beboes af Mølleren Hr. Krag og Familie. Efterat det to Gange havde lynet med skrækkelig og nær paa følgende Skrald, fulgte omtrent Kl. 3 1/2 under et forfærdeligt Regnskyl det tredie og stærkeste Lyn, som tra Huset og foraarsagede et Knald, som nogle Serunder døv gjorde Beboerne, der saa hastig, som de kunde fatte sig, undersøgte alle Værelser, og befandt, at Straalen, uagtet den stærke Damp, der lignede Krudtrøg og som slog dem imøde, ingensteds havde tændt. Virkningerne af Stødet vare følgende: Af Skorstenen, hvorigiennem Lyner, var gaaet, var den øverste Deel nedstyrtet, og det Øvrige oven for Taget revnet. Paa adskillige Steder af Skorstenen paa Loftet var Kalken sprængt bort og de tvende Tag. svær paa begge Sider af Skorstenen ganske spaltede. Ved de Jernrør, som fra Kakkelovnene stod i Forbindelse med Skorstenen, var Straalen ledet ind i nogle af Værelserne. hvor den havde efterladt sig adskillige Spor, paa eet Sted, ved at gaae igjennem Væggen, for at følge langs ned med en paa Modsiden ophængt Bøsse, og derpaa vende tilbage igien giennem samme Væg, paa et andet ved at opsprænge de Trætavler, hvormed Pladsen under Kakkelovne, var belagt, og, skiønt de vare Slagne fast med Søm, kaste dem hen omkring i Værelset; paa et tredie ved at altive Hasperne af Vinduet og sønderbryde dem, staae Ruderne iin og svalte Rammerne. Straalens Gang kan ikke ret bestemmes; men dens Virkninger sees næsten i alle Værelserne, og, hvad der var det besynderligste kun de bleve ganske eller meest skaanede, hvori Menneskene opholdte sig. Da tilfældige og lykkeligviis i det Øieblik heller Jngen befandt sig i Kiøkkenet, hvor Straalen, var faren giennem Skorstenen og derfra ud igiennem Viin duerne, saa komslet Jngen til Skade. Paa Marken og adskillige andre Steder her omkring i Nærheden er Luften bleven præsset saa stærk, at adskillige Menneskeer bleve deels nedkastede til Jorden og deels kastede nogle Stridt til Siden. Hestene for nogle Bøndervogne her paa Gaderne bleve ogsaa løbske ved det græsselige Skrald. Den kiølige Luft, der sædvanlig pleier at indfinde sig efter et Torden, veir, har efter dette ikke funden Sted, saa det lader til at der endnu er Mere ivente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
J Mandags henimod Aften ved en Karl ud og vilde svømme en Hest ved Dalum Mølle, i Nærheden af Odense men blev tumlet af Hesten og druknede, uden Muelighed, til at blive reddet. Hesten svømmede derimod i Land I London læser den almindelige Mand i det Mindste een Avis om Dagen. Theepapes er for ham en ligesaa nødvendig Ting som en Tobakspibe eller Daase er forden danske Tobaksbruger. Den formuende Mand den lever indgetogent, læser i det Mindste 3, nemlig 2 om Morgenen: en Ministerial= og en Oppositionstidende og et Aftenblad. Hvo som derimod besøger Kaffehuse, Klubber, Taverner, Subskriptionshuse eller den kongelige Jnstitution, som de fleste Londoner i Almindelighed pleie læser hver Dag alle de fornemste Aviser, hvoraf der udgives 7 om Morgenen og 2 til 3 om Aftenen. Enhver som nogenlunde tager Deel i de offentlige Anliggenders Gang (og man veed jo at Politiken er alle Engellænderes Kiephest) kan næsten heller ikke lade een eneste af disse Afviser være ulæst, fordi den Ene stedse har Nøget som den Anden ikke har, eller og de imodsige og berigtige hinanden, saa at man ikke kommer paa fast Grund med et Rygte, førend man overseer Summen af alle Fortællingerne. J den engelske Modeverden seer det i denne Tid ligesaa uroligt ud som i den Politiske. Een Manufaktur true, den Anden med et nyt Slags Vare der skal fortrange de Andre, saa at disse igien maae føle Anstalter til Modværge. Jsær er i denne Tid udbrudt en forfærdelig Straa krig i London imellem de forskjellige Arter af Straahatte, hvoraf man med det første venter at erfare Udfaldet. Blant de nyere engelske Opfindelser er ogsaa den, at man paa en Paraply kan udspænde een eller flere Arme, uden at de Andre følge med. Opfinderen kalder dette Slags en Paratout, fordi man kan bruge den som Lyseskiærm Kaminskjærm, Soelskjærm, Regnskjærm o. s. v. I Paris derimod har man opfunden et nyt Slags Senge den kaldes Lits en chaire precher, paa Dansk Prækestols=Senge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Under General=Toldkammeret: Den 8de Juni er M. F. Krag, hidtil Toldkontrolleut i Tøndern, beskikket til Toldforvalter i Bredstedt, og afskediget Fændrik J. Wildenradt til Toldcontrolleur i Tøndern. - Under General=Postamtet Den 17de Juni er Told= og Konsumtions Kasserer i Holmestrand H. Leschly, udnævnt tillige at være Postmester sammesteds Volontair C. F. Søllerød ligeledes til Postmester i Frederik stadt. - Under Finans=Collegium: Den 17de Juni er ved Reylsions=Contoiret ved Lottoet i Kiøbenhavn, Jnterims=Assistent J. Boetius, udnævnt til virkelig Assistent, og N. Kjerkgaard til Jnterims=Assistent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Løverdagen den 21de Maj. No. 168. Schønheider, Afgangne Grosserer Niels Brochs Boes ExecutoJ res testamenti, contra Rottbøll i Veiermester Morten Kirketerp med flere Credito J rer i Bertel Morchs Boe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
(Sagen betræffer Citanternes i Loven og Vexelretten grundede, Paastand : at den, efter de af Morch paa dem trasserede og af den betalte Vexler, i Morchs Opbudsboe anmeldte Fordring stor 21631 Rd. bliver klassisiseret efter Vexelret, m.v.) Dom: Grosserer N. Brochs Stervboe og Arvinger, samt Grosserer Jens Laurizen og Niels Broch Hansen bør være berettigede til, for deres efter de omtvistede Vexler tilgodehavende Fordringer 21631 Rd., med Renter 4 v. C. fra Vexlernes Forfaldstid og til Betaling skeer, enhver for sit Vedkommende, i Bertel Jensen, Morchs Boe at nyde lovligt Udlæg lige med andre Creditorer efter rigtige Gieldsbreve, Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitscassen betaler Veiermester M. Kirketer, med de flere Indstævnte som Tabende 5 Rd. No. 265.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Mødte Procurator Assessor F. Horn efter Kl. Befaling, contra Dreier tiltalte Jørgen Høy. (Han er tiltalt for førstegang begaaet simpelt Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Dom: Landstingsdommen (der tilfinder J. Høy at arbeide 2 Maaneder i Møens Tugt= og Forbedringshuus) bor ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Mandagen den 23de Maj. No. 266.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Mødte Procurator Overanditeur Goiske efter Kl. Befale, contra Horn J Arrestanten Anders Hansen. (Han er tiltalt for andengang begaaet Tyverie. Dom: Stifts Overrettensdom (der tilfinder ham at arbeide i nærmeste Fæstning i 3 Aar) bør ved Magt at stande ; dog saaledes: at han arbeider i Fæstningen i 4 Aar. No. 267.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Mødte Procurator H. Haagen efter Kl. Befal, contra Morgenstierne Arrestantinden Anne Kirstine Carlsen, afg. MuurJsvend Niels Olsens Enke. (Hun blev tiltalt for vidende at have modtaget stiaalne Koster til Salg.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Dom: Anne Christine Carlsen bør hensættes til Arbeide Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar. I Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger bør Hof= og Stadsrettensdomfor saavidt hende angaaer, ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
No. 268. Mødt. I Procurator Wivet efter Kal. Befal., contra Morgenstierne Arrestanten Laust Albretzen. (Han er tiltalt for begaaet Qvægtyverie paa Marken.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Dom: Landstingsdommen (hvorved han er tilfunden at stryges til Kagen og arbeide i Kbhvns Fæstning sin Livstid) bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Actor for Herredstinger Procurator Anthon Møller bør udrede Arrestantens Varetægts og Underholdningspenge for 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Tirsdagen den 24de Maj. No. 271. Modte 1 Procurator Klingberg efter Kal. Befaling, contra Rosenstand Arrestanten Slagtermester Johan Henrich Lødel. (Han er tiltalt for at have, paa en bedragelig Maade tilvende sig Handskemager Hans Mortensens Underskrivt under et Beviis hvori denne tilstaaer at skylde ham 1400 Rdlr.) Dom: J. H. Lødel bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i fire Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Torsdagen den 26de Maj. No. 70.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Klingberg Hørkræmmer Termose, contra Rottbøll J Grossererne Christensens Sønner & Harboe, som 1 Mandatarier for G. H. Hanrath i Amsterdam. (Sagen angik 2691 Gylden hollandsk Courant, eller 1399 Rd. 2 Mk. dansk Courant som Indstævnte affordrede Citanten efter Conto Courant.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Dom: Hof og Stadsrettensdom (hvorved Hørkræmmer Twermose er tilfunden til Grossererne Christensens Sønner & Harboe, som Mandatarier for G. H. Hanrath i Amsterdam, at betale de paastævnte 1399 Rdlr. 2 Mk. dansk Courant med Renter 6 pro Centum fra 30te Juni 1801) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Indstævnte med 60 Rdlr.; Saa betaler han og til Justitsrassen for unødig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Løverdagen den 28de Maj. No. 78. Rottbøll I Grosserer Johan Ludvig Frederich Zinn, contra Klingberg Assistent Friderich Christian Schwabe. (Sagen angaaer Schwabes til Citanten under 19de October 1795 udstædte Bodmeriebrev, stor Kapital 1741 Rd. 3 Mk. med 15pr. C. Præmie for Henreisen og ligesaa meget for Hiemrelsen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Dom: Hof= og Stadsrettensdom (hvorved Indstævnte Assistent F. C. Schwade bør for Citanten J. L. F. Zings Tiltale, denne Sag frie at være) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitscassen betaler I. L. F. Zinn, som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 1 Julii, Kiøbmand G. Döckers Søn, Gerhard Vilhelm, Fadd. Barnets Moder, Jfr. Döcker, Kontroleur Fenke, Kiøbmand C. Döcker og Hofviolon Rauch. Den 2den: Tiener O. Larsens Datter, Laurine Christophine, Fadd. Md. Theilgaard, Jfr. Holm, Kiøbmændene Berg, Jürgensen og Rasmusen, Guldsmedene Schiøthe og H. Theilgaard og Uhrmagerne Schmidt og Foersom. Den 4de: Mette Jensdatters Søn, Jens, Fadd. Md. Tidemann, Jfr. Hansen, Skomager P. Mathiesen, Snedker Tidemann og Avlsmand A. Thomasen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Kopulerede. Den 1 Julii, Stoelmager R. P. Krag og Pigen Maren Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Begravet. Den 1 Julii, Skrædermester L. Prip. ere
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
AVERTISSEMENTS. Hvor 3 til 4 Læs got, vel indbierget Hestehøe af forrige Aars Grøde, strax tilkjøbs kan bekommes, derom giver AvisErpeditionen Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Mandagen den 11te Julii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2, lader Hr. Frans Vilhelm, Stengel formedelst Forandring af Boepæl 2den Gang stille til offentlig Auction og strax om antagelig Bud skeer bortsælge sit iboende og tilhørende Huus paa bispens Plan her i Odense bestaaende af 8 Fag 2 Etager, Muur og Bindingsværk, ved indrettet, med 2de Stuer, Kiøkken, Spiiskammer, Gaardsrum med Brendehuus og en smuk indhegnet Hauge, alt paa de Conditioner der paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Odense den 5te Julii 1803. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Jordbær, Torneroser og Sukkererter sælges i Nedergade No. 694.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Den 24de Mai sidstleden er her paa Holchenhann ved Døden afgangen Jens Lange Leopold, hvis Efterladenskab strax blev taget under Skifte=Rettens Forsegling, Registering og Vurdering; men da samme er befunden saa ringe at intet Proclama kan udstædes, saa bliver i Overeensstemmelse med Plaagten af 26de October 1792 den Afdødes Credi= og Debitorer herved indkaldte at møde for Skifte=Retten 6te og 12te Ugers Dagen den 15de Julii og 26de August næstkommende om Formiddagen Kl. 9, da Skiftet tillige om muelig sidste Dag sluttes. Holchenhaun Paa S. T. Hr. Baron Holchs Vegne, den 3die Junii 1803. Schubeler, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Her i Staden er ved Døden afgangen, elegeret Borger og Farver Jacob Gregorius Vegner, hvis Stervboe strax er taget under lovlig Skiftebehandling. De som til dette Stervboe maatte have noget at skylde, eller derudi at fordre, bliver af undertegnede Skifteforvaltere herved indkaldede, de Første at betale Deres Gield, og de Sidste at bevise Deres Fordringer, inden den Tid Loven befaler, hvorom desuden lovlig Proclamr er udstædt og ved Retterne betiendtgjort. Fridericia Raadstue, den 13 Mai 1803. H. Buhl. Bert. Bruun. J. L. Geelmunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
En Jomfrue ønsker sig nogle honette Folk Pigebørn til Underviisning i Linned=Syening i Huuset hos sig, ligesom og modtager til samme Slags Syening fra hvem som dette maatte behage. Man melder sig i Hjørnehuset i Claregaden heri Odense No. 317.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-06
Nogle og tredive af de bedske Skaanske Møllesteene, af 6 til 9 Qvarteers Bredde, nu ankomne og kan faaes til Kiøbs hos Kiøbmændene Hans Otto Bruun og Christen Jensen i Kierteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Franzoserne have begyndt at befæste den lige over for Glückstadt liggende Øe Krutsand og der at anlægge Forskandsninger. Fæstningen Glückstadt er nu i den respektableste Tilstand og især er Eldsiden stærk befæstet. Fra det Hannoverske har Jngen i de sidste Dage kunne faa Passer til at passere Elben. De franske Tropper giøre de alvorligste Anstalter til at sætte over Elben og det endog paa adskillige Steder. General Berthier har været i Hannoveranernes Leir med den Fordring, at de skulde strække Gevær, Kavalleriet aflevere deres Heste og de Gemene afgaae til Frankerig som Krigsfanger, hvorpaa der blev saaret, at da Kongen af Engelland ikke havde ratificeret den Suhlinger Konvention, saa var den følgelig ikke forpligtende for Hannoveranerne og at de nu hellere vilde forsvar sig til sidste Blodsdraabe, end overgive sig paa saa vanærende Vilkaar. Efter Forlydende skulde Vaabenstilstanden ophøre om Aftenen den 4 d. Franzoserne føiede Anstalter til at bygge en Skibsbroe over Elben ved Geesthacht og Hannoveranerne sønde, ved Postens Afgang derfra, at koncentrere sig paa de Steder, hvor de formodedes at vilde sætte over. I Lüneburg stod de franske Kirurgers Heste sadlede: Tropperne havde Ordre at holde sig færdige, til et fransk Lagareth blev indleveret en Mængde Linnet og Scharpie, saa det nok ikke vil vare længe førend det vil komme til alvorlige og blodige Optrin. - Paa de Par ser Værfter arbeides baade Dag og Nat paa Kanoncerschalupper. Nogle af de franske biskopper have, foruden de omsendte Formularer til Krigsbønnerne, ogsaa anordne Fasten, Almisser og Sakrammenternes hyppige Brug, J Holland udrustes Skibe for at forebygge Fiskerfartøiernes videre Borttagelse af Engellænderne. Desuden have Hollænderne lagt Embargo paa alle deres Fiskerbaade, da mander troer, at Hovedaarsagen hvorfor Engellænderne søger at faae fat paa dem, er Frygt for at ogsaa de ville blive brugte ved den franske Landgang. At man i London virkelig frygter for denne Landgang, sees iblant Andet deraf, at den engelske Regiering har beordret adskillige af de bedste Regimenter til at postere sig i Omegnen af London, Desuden skal der nu i Engelland oprettes en Reserve armee ved Lodkastning af de tienstdygtige Jndvaanere fra 18 til 45 Aar. Denne Armee skal anføres af erfarne Officerer, tiene i 4 Aar, og være bestemt til at ile til Understøttelse i den Egn, der trues af fiendtlig Landgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Ved denne Reservearmee faaer Engelland et Militær, korps af 150000 Rd., foruden den regulære Armer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
J London begynder man at frygte for, at den nordiske Konføderation igien kunde komme i Fornyelse ved denne Leilighed, saasnart den russiske Keiser ikke skulde være tilfreds med de af Engelland foreslagne Vilkaar til Fredens Tilveiebringelse. Ordet gik ogsaa i London, at Danmark skulde have besværet sig over de danske Skibes Anholdelse og Visitation. En hollandsk Kapitain, hvis Skil forleden blev taget af en engelsk Kaper, fik 6 Engellændere ombord. Disse gav han saamegen Brændeviin og Puull, at han uden Møie kunde bemægtige sig Skibet igien og afseilede derpaa med Samme til Brest. Derimod har den engelske Kapitain Flien paa den ved Helvortsluts anholdte Paketbaad, bemægtiget sig Samme der i Havnen og er ankommen til London med 6 af sine Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 23 Juni, om Eftermiddagen Kl. 5, tiltraadde Førstekonsulen sin saalænge omtalte Reise Den 25de om Aftenen Kl. 7 ankom han til Amiens, hvorhan blev imodtaget af 30000 Mennesker. Mairen overrakte ham Stadens Nøgler. Alle de Gader, han kom i gjennem, vare pyntede med Fabrikvare. Om Aftenen var Staden og et opbygt Tempel smukt illumineret. Paa Landeveien fra Campiegne til Amiens var oprettet Æres porte. Moniteuren indeholder de Taler, som biskoppen. Præfekten og Mairen i Amiens holdt til Konsulen og Konsulinden. Man mener, at han bliver et Par Maaneder borte fra Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
General Massen har været farlig syg af en heftig Blodstyrtning, men er nu i god Stand igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
En Konstner i Dison har opfunden en Maskine, hvorved man kan præge Myndter uden at bruge Hænderne noget derved. Det gaaer saa gesvindt at man dermed kan præge over 3000 Stk. i een Time. Endog Piastrene, som man kan saae fat paa, faae fransk Præg med Bonapartes Hoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Regieringsbeslutningen angaaende Veteranleirene er udkommet og bestemmer, at hver Leir skal bestaae af 405 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Engelland. I Dublin er Guldet nu saa sieldent, at man faaer 5 Pd. Sterl. Agio paa Guineer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Tydskland. Keiseren vil paa et Aars Tid være fritaget for alt Regieringsarbeide, for sin Sundheds Skyld, I den Tid skal der ansættes et Regieringskonseil, Det var ikke en russisk, men en østerrigsk Koureer der blev myrdet paa Tilbagereisen fra Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Jfølge Breve fra Konstantinopel er Divanet i denne kritiske Tid saa ængstelig hierteklemt som det nogensinde har været. Et løst Rygte siger, at Abdul Wehab skulde være myrdet af en som Araber forklædt tyrkisk Soldat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
J de østerrigske Kirker holdes i denne Tid offentlige Bønner imod det vaade Veirligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Kurfyrsten af Baden har maattet indskrænke den Pressefrihed, han gav ved sin Regieringstiltrædelse, da den begyndte at blive meget misbrugt. Efter Forlydende ville Franzoserne fælde alt det til Skibs. bygning gavnlige Egetræe de kunne faae fat paa i Hannover og sende samme til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Sverrig. J Sverrig maae herefter Ingen give Underviisning enten i offentlige Skoler eller private Jnstituter, naar han ikke kan forevise Examinationsbeviis at han dertil besidder de nødvendige Kundskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Rusland. Ved Cathrinenburg har fra 9 til 11 Ma været en usædvanlig ludselig Forandring i Veiret fra 3 Grader Hede til 3 Grader Kulde, efter Reaumur. Den 11 om Morgenen frøs der Jis og om Middagen var den i Skygge en Varme af 24 og i Solskin af 37 Grader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Jndenlandske Efterretninger. Den danske Troppekorden langs med det Lauenburaske, skal forstærkes med nogle Tusinde M., til hvilken Ende der er indrykket Tropper i Reineck, Steinbeck, Rahl. stedt, Henschenselde, Trittau, Hamfelde og flere Grændesestæder. J Wandsbeck ligger 500 M. Begge de ved Glückstadt liggende danske Krigskibe ere beordrede til at krydse paa Elben for at forebygge Udførselen af Fourage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Det fyenske Regiment lette Dragoner, der hidtil har ligger i Apenrade, er beordret til som i Dag at marschere videre ud imod Grændserne. Ligeledes er Husarregimentet og Bosniakkorpset i Dag afmarscheret her fra Odense, efter dertil med Posten indløben Marschordre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Saasnart Nogen af den franske Hannoverarmee deserterer til de danske Tropper, bliver der strax, efter Kronprindsens Ordre, holdt Forhør over ham hvorefter han igien sendes tilbage tilligemed Forhøret til den franske Armee, da det skal være Hs. Kal. Høihed saa meget om at giøre alt mueligt til Neutralitetens Vedligeholdelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Paa St. Croix anvender man med meget Held Oliegnidningen imod den ondartede Feberepidemie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Kammerjunker Bruun Neergaard giør med det første en Reise til Sverrig og Rusland og etableret sig derefter paa de Godser, han nylig har kjøbt i Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Frue Chrencrones berygtede Morder, Claus Christiansen, har faaet sin Dom og er bleven henrettet i det Schleswinske. Ved Kongens Naade blev han frie for at radbrækkes. Man har rigtig nok sagt i Hovedstaden, at samtlige til Holsteen marscherede Tropper skulde, efter den sammesteds holdte Revne vende tilbage til deres forrige Standqvarteer, men nu vil man vide at det en saasnart vil skee, da man desuden ogsaa er bleven underrettet om, at en stor Deel ved Fastningen Rendsborg cantonerende Tropper have faaet Ordre, at begive sig hen til Grændserne. Den 1ste d. M. kom H. K. H. Kronprindsen fra Revnen i Rendsborg tilbage til Luisenlund, hvor hele Generalstaben nu er samlet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Under 1ste d. M. er udkommet en Forordning, angaaende de kongelige latinske som og de algierske Søepasses Fornyelse, naar de dermed forsynede Skibe komme tilbage til en anden indenrigsk Havn end den, hvor de høre hjemme, som og hvad der for Brugen af de kongelige Søe passe skal erlægges. Til et Beviis paa at de danske Skibe allevegne gaae sikkert, tiener det, at man hverken ved Assurance Kompagniet eller paa andre Steder giver høiere Præmier, end den som man pleier at give i Fredsstider. I Hovedstaden fattedes den 5te d. M. 6 Engelske Poster. Rygtet siger, at den forhen ved Hoffet i Dresden staaende danske Legationssecretair Pelt vil komme som Konsul til Levanten, og at der ogsaa allerede er bestemt nogen til at gaae som General=Konsul til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
Tre Muursvende i Kiøbenhavn, som afvigte 2den Julii arbeidede paa en Gaard paa Kongens Nyetorv, siddende paa et meget høit Stillads, faldt ned fra samme. To af dem vare strax døde, men den tredie sprang, i det han faldt ; ind af et Vindue, og blev saaledes ubeskadiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-07-08
En Soldat stial for nogle Dage siden paa en Blegdam udenfor Kiøbenhavn en Dames heele Habit. En Jødekone og en anden Person, som mærkede dette, vilde anholde ham, men han kastede dem begge til Jorden, og løb sin Vei med Byttet ; dette fik Eierinden af Klæderne at vide, satte strax efter Tyven, indhentede ham og greb ham i Brystet. Karlen, som ellers ikke er bange for tre andre blev saa forskrækket over denne Dames Syn og Mod, at han uden nogen Modværge lod sig føre i Arrest. Et Beviis paa, at en eneste Damme ofte formaaer meere end to eller tre Mænd. Frugthaugerne lide paa sine Steder i Jylland meget af Spindeormene, som kun lidet bryde sig om den hæftigste Regn. Sikrere skal Svoveldamp eller Dunsterne af Krudt være til at forage dem. Var det endda Silkeorme, kunde man sige, at Ejerne dog spandt Silke ved deres Træers Ødelæggelse.