JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Udenlandske Efterretninger. England. Morning Post af 24de f. M. meddeler den høist vigtige Efterretning at det engelske Ministerium, bevæget af Lord Palmerstons Trudsel om at ville resignere, skal være gaaet ind paa dennes Anskuelser med Hensyn til Afgjørelsen af de orientalske Anliggender, og at Sidstnævnte derefter har afsluttet en Tractat med Østerrig, Preussen og Rusland, hvilken ikke alene udelukker Frankrig fra al Deeltagelse i Ordningen af disse Anliggender, men endog er fjentligsindet mod Frankrig. Efter denne Tractat vil man forelægge Mehemed Ali nogle Betingelser, der ere ugunstigere end dem, der bleve ham forelagte for Slaget ved Nisibi, og antager han ikke disse og faa Dage, vil man forlægge ham endnu ugunstigere betingelser, og naar han ligeledes afslaaer disse, da anvende Magt mod ham. Skjøndt Rigtigheden af denne Efterretning drages i Tvivl, undlade de engelske Blade dog ikke at vise hvilke vigtige Følger det vilde have, om en saadan Tractat blev afsluttet, da den nødvendigviis maatte fremkalde en Krig med Frankrig, der atter vilde drage en almindelig europæisk Krig efter sig, og Lord Palmerstons Politik dadles derfor stærkt fra flere Sider. – Da Ministeriet i Underhuset, forlangte Penge til at underholde 2,000 Matroser, med, bragte Hume Sagen om de orientalske Anliggender paa Bane, men Lord Palmerston gav kun undvigende Svar, idet han bemærkede, at det kun vilde skade Underhandlingerne, som vare i Gang, dersom han skulde give fuldstændig Underretning, dog yttrede han, at England i Hovedsagen var enig med Frankrig, og efter en kort Debatte bevilgede Underhuset de forlangte Penge. - Regentskabsbillen er anden Gang bleven læst i Overhuset, hvor kun Hertugen af Susser fremkom med nogle bemærkninger om, hvad der burde skee, dersom ogsaa Regenten døde førend den præsumtive Tronarving blev myndig, hvorpaa Lordkantsleren, svarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Frankrig. Marschal Valce har endelig sendt en vidtløftig Beretning om det sidste Feldttog mod Abdel Kader, men da den intet Nyt indeholder, behandles den med megen Ligegyldighed, fornemmelig fordi den offentlige Opmærksomhed forTiden ene er henvendt paa Begivenhederne i Orienten og Spanien. Thiers synes at have forudseet Udfaldet af de første og har derfor truffet sine Forholdsregler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Spanien. Borgerkrigen er nu neppe endt, førend andre Stridigheder begynde, og sikkert vil der endnu hengaae mange Aar førend dette Land bliver fuldelig beroliget. – Efterretningen om at Espartero vilde resignere, da Dronningen ikke vilde indrømme ham hans Forlangender, har nemlig bekræftet sig, men da Armeen erfarede dette, forenede den sig med Borgerne i Barcelona og en Opstand tvang nu Dronning-Regentinden til at give efter, hvorpaa det gamle Ministerium blev afskediget og Cortesforsamlingen opløst. Om det nye Ministerium har man endnu ingen bestemte Efterretninger, dog ere alle Rygter enige i at paastaae, at det kommer til at bestaae af dygtige Mænd, men afgjorte Progressister. Dronningen er for Tiden ganske i Esparteros Magt, men han skildres atter som et Redskab for et Partie. Ogsaa i Madrid har en Emente fundet Sted, men den skal dog kun have været ubetydelig, og blev strax dæmpet. – At den engelske Gesandt og en engelsk Commissair var tilstede i Barcelona under Opstanden, og som der paastaaes, ikke have været fremmede for den, opvækker endeel Bekymringer hos den franske Regjering. Carlistchefen Tristany har nu og forladt Spanien, og er med 1500 Mand flygtet til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Tyrkiet. Forholdene her have atter aldeles forandret sig, og Udsigterne til Fred ere nu for Tiden kun meget ringe. Hvad der fornemmelig har fremkaldt denne Forandring er den i Syrien, udbrudte Opstand, der som man almindelig paastaaer er anstiftet af engelske Emissairer, og ledes af franske Carlister. Den gamle Mehemed Ali opbyder vel hele sin Magt for at dæmpe denne for ham saa fordærvelige Opstand, men hidtil uden Held, og han skal derfor have erklæret at han selv vil tage til Syrien saa snart den Gesandt, som han afsendte til Constantinopel, er kommet tilbage. Som Transportskibe for at overføre Tropper til Syrien har Vicekongen fornemmelig brugt de tyrkiske Krigskibe, og man meente, at de derfra vilde faae Ordre at seile til Constantinopel, men da Forholdene have saa betydeligt forandret sig, og da Englænderne samle deres Skibe i Middelhavet, har Vicekongen givet Ordre til at de tyrkiske Skibe med det hurtigste skulle vende tilbage til Alexandrien. Da Ruslands Jndflydelse aldeles har tabt sig i Constantinopel har Keiseren tilbagekaldt sin derværende Gesandt, Grev Buteniew og en ny Person vil nu optræde her. Ligeledes taler man om at den franske Gesandt Grev Pontois skal kaldes tilbage. Blandt de tyrkiske Embedsmænd spilles der endnu stedse Jntriguer, og alle Efterretninger sam stemme i at den ny Sultan mangler en dygtig Raadgiver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Ved Tallotteriets 1326 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
AVERTISSEMENTS. Sommerbal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Fredagen den 7de dennes om Aftenen Kl. 7, blivet atter afholdt Bal i Hr. Gjæstgiver Thomsens Havepavillon. Herrebilletter a 3 Mk. Stk., hvorpaa kan medtages 2 Damer, bedes forinden afhentet hos Dhrr. Macheprang og Roed i Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Nykjøbing, hvor tillige betales for de flere Damer. nogen maatte ønske at medtage. Nykjøbing den 1ste August 1840. Thorvaldsens Kanaster. Denne af Undertegnede fabrikerede og saavel her som flere Steder, for sin Godhed almindelig yndede Tobak faaes ene og alene hos nedenstaaende Herrer Handlende til Fabrikprisen. Mk. pr. Pd. De Herrer Handlende i de Provindstæder hvor endnu intet Udsalg haves og som, mod en antagelig Rabat, ønske et saadant, ville behage at henvende sig desangaaende til Undertegnede. Faaes i Kjøbenhavn hos Urtekræmmer Jacob Erter. i Assens hos Hr. B. Bruun, C. A. Been. & Søn. P. C. Nor-Fredericia M. M. ville. Kappel. Mad. M. C. Frey. Colding. Gra i Holbek hos Hr. Peter Chr. venhørst. Schmidt. - Aarhuus - M. & N. Hillerød – Hans C. Lazarus. Haagerup. Randers Th. Helsingør – F. E. El Sørensen. lermatt. Aalborg Schiby. & Nyborg - T. H. Schal Nielsen. burg. Maribo Odense - C. F. Han Krøyer. sen. Det bedes bemærket, at hver Cardus bag paa er forsynet med mit fulde Navn og Adresse. Kjøbenhavn den 18de Juli 1840. Jacob S. Trier, Tobaks=K Cigarfabriqueur, Vimmelskafter 22.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Auctioner. Onsdagen den 5te August d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Udflyttergaarden No 3 af Sydslofte under Ourupgaards Gods, bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udboe, tilhørende Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Jørgensen Hvid, saasom: Borde, Stole, Bænke, Sengeklæder og Sengesteder, Skabe, 1 Stueuhr, 1 Jern-Bilæggerovn, Kobberkjedler og Gryder, samt nogle Køer, Faar, Sviin og Gjæs, noget Gavntræ 2de Arbeidsvogne m.m. Alt imod Credit til førstkommende Mikkelsdag; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 25de Julii 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
Stævning. Mathias Møller, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, Borgemester, Byefoged og Byskriver i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-02
paa Falster, samt Birkeskriver i Falsters Birk: Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Procurator Tidemand som beskikket for Maren Augusta John paa Corselitze til ifølge hende meddeelt beneficium paupertatis at erhverve Dom til Ophævelse af Ægteskabet mellem hende og hendes for flere Aar siden bortreiste og ikke senere tilbagekomne Ægtemand, Skipper Niels Jensen Strange her af Byen, samt til at hun maa vorde kjendt berettiget til at indgaae nyt og andet Ægteskab, – gives herved bemeldte Skipper Niels Jensen Strange, i Overeensstemmelse med Forordningen af 11te September 1839899, 14 & 16, 3 Maaneders lovligt Kald og Varsel til at møde inden Nykjøbing Kjøbstæds Bytingsret, som holdes paa Byens Raadstue Mandagen d. 16de November førstkommende Formiddag Kl. 10 sl. for der og da Sigtelse og Saggivelse at modtage, Documenter at see i Retten fremlagte, stævnte og ustævnte Vidners edelige Forklaring at paahøre, Paastand at anhøre, samt Dom at lide, Alt efter den inden Retten nærmere gjørende Demonstration, Frettesættelse og Paastand. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse udstædes denne Stævning under min Haand og Jurisdictionens Segl. Nykjøbing paa Falster den 29de Juli 1840. Møller. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Lollands Falsters Stift Tidende. Tirsdagen den 4 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Pastor Grundtvig, Magister Lindberg og Overkrigscommissair Hage, havde stillet sig i Spidsen for et Andragende til Stænderne mod Skattebevillingsretten, og om, at Alt maa forblive ved det Gamle, der efter disse Herrers Formening naturligviis er ganske fortrinligt. Om dette Andragende vil faae mange Underskrifter, er nu det store Spørgsmaal, der beskjæftiger Kjøbenhavnerne. Erindrer man, at de 2 Førstnævnte af Jndbyderne ere Partihøvdinge, kan man vel antage, at det Parti, de hidtil have styret, skjøndt i en anden Retning, heller ikke i denne Sag ville lade dem staae ene. Begyndelsen skal dog ellers have været mindre heldig, thi efterat man gjennem Adresseavisen havde bekjendtgjort, at et overordentlig Møde skulde finde Sted, i det danske Samfund, hvortil Adgangen var fri for Alle og Enhver, og Lindberg havde fortalt den talrigt forsamlede Mængde Hensigten af Mødet, nemlig at samle Underskrifter til det ovennævnte Andragende, skal der dog kun have været meget Fag, som underskreve. Udenfor Forsamlingen synes det imidlertid at gaae bedre, og blandt Andet finder man nu og i Adresseavisen, to Erklæringer fra et Par Skomagere, hvori de tilbagekalde deres Underskrifter under Petitionen og Skattebevillingsretten, da de ere blevne forledede dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Hvad der er det Mærkelige ved disse UmyndighedsErklæringer er, at Stilen i dem har en paafaldende Familielighed med Stilen i den Grundtvig-Lindbergske Petition. Petitions-Agitationen i Hovedstaden fortsættes med beundringsværdig Sindighed og Rolighed. Noget langsomt gaaer det med Underskrifterne, og dog siger man, at der ere idag (den 28de Juli) over 3,000 Underskrifter. Dette Tal er ikke ringe, efterdi en saare betydelig Mængde af de Underskrivende ere Mænd af politisk Vægt og Betydning; thi saaledes kan man godt betegne Kjøbenhavns Handlende og næringsdrivende Borgere. Denne Skattebevillings Petition bliver unægtelig een af de vigtigste Menings-Yttringer, man endnu har seet i Danmark, og dog synes det at være sandsynligt, at den ikke vil føre til noget Resultat i denne Stændersession. Langsomheden i at undertegne er i Grunden ikke noget slet Symptom; thi den giver tilkjende, at de Undertegnede vel indsee, at Paategningen er et vigtigt, betydningsfuldt Skridt. De standse som paa et Rubicons Bredder – og endelig sætte de over. Underskrifterne blive i ethvert Tilfælde saa talrige og vægtfulde, at den danske Loyalitet derved vil ligesom erholde en ny Basis: de ville nemlig herefter synes at være de meest loyale som stemme for Skattebevillingsretten; de blive de gode, redelige, skatydende, bemidlede Borgere, som Regjeringen altid maa slutte sig til. Er der et andet Parti som ikke ønsker det Samme, eller som ønsker det Modsatte af hvad disse ønske, saa er det saa svagt og ubetydeligt, at det ikke tør optræde. Tilvisse vilde det være frugtesløst i Kjøbenhavn at fremlægge til Underskrift en Contra Petition imod den ovenmeldte. (Rand. Av.) Ogsaa fra Aalborg er, ligesom fra flere andre Stæder, voteret en Adresse til Stænderforsamlingerne om at petitionere Hs. Maj. Kongen om en Forandring i Statsforfatningen overeensstemmende med det constitutionelle Systems Principer. Ved et Møde af circa 300 Borgere og Jndvaanere, som fandt Sted her paa Compagnihuussalen den 2den de, blev, efter en Tale af Raadmanden, Kjøbmand Bøggild, Adressen oplæst. Den var dengang undertegnet af Byens 2de borgerlige Raadmænd og 18 Repræsentanter og er senere bleven underskreven af ialt 400 Mænd, hvoribladt 90 Kjøbmænd, 221 Haandværksmestere og 95 Skippere, Gartnere, Vognmænd, Avlsbrugere, Høkere, Værtshuusholdere. (Aalb. Av.) og Andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Kjøbenhavnsposten, vil vide, at Reguleringen af det kangelig Huus's Appanager og Hofholdninger vil under Christian den 8de blive saaledes: Hs. Maj. Enkedronningen 120,000 Rbd.; Hs. K. H. Kronprindsen 62,000 Rbd.; D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prinsesse Caroline 74,000 Rbd.; Hs. K. H. Hertuginde, Vilhelmine Marie til Glücksborg 56,000 Rbd. Hs. K. H. Prindsesse Juliane Sophie 34,000 Rbd.; Hos K. H. Landgrevinde Louise Charlotte 30,000 Rbd.; Enke-Hertuginde Louise Augusta 39,000 Rbd.; Landgreve Friedrick af Hessen Kassel 38,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
J Bergen er Kjøbmand Frederik Ludvig Konow ansat, og af den Kongl. Svensk-Norske Regjering anerkjendt, som Dansk Vice-Consul under det Kongelige Danske General-Consulat i Christiana.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
H. M. Kongen har ved allerh. Resol. af 11ds. allern, tilladt Red. af Dannevirke, P. C. Coch i Haderslev, at ogtage danske Avertissementer i bemeldte Blad. (Dannev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Jblandt de Petitioner, der ville indkomme til Stænderforsamlingen, er ogsaa den, at Skolelærestanden maa erholde en egen Bestyrelse. Den vil nærmest udgaae fra det pædagogiske Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Vi have modtaget de første Nummere af Folkevennen, redigeret af Hr. G. Siesby, og kunne ikke andet end samstemme i den almindelige gunstige Mening, som de kjøbenhavnske Blade have om dette Blad og ønske det derfor ret meget Held. Ogsaa Expræsten P. D. Faber, som i den senere Tid har været en flittig Medarbeider af Adresseavisen, og derfor undertiden er bleven stillet sammen med Professor Sibbern, en Sammenstilling, der vistnok misbilliges baade af Sibberns Venner og Fjender, agter nu at udgive et Blad betitlet Frihedstræet", som formodentlig vil blive en Modstander af Folkevennen; om med Held betvivle sikkert flere end vi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Studentersamfundets Sag vil efter Forlydende, efter at den nu har været for Consistorium og Politiet, blive forelagt Stænderne af Assessor Algreen-Ussing. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Udenlandske Efterretninger. England. De ministerielle Blade have ikke modsagt Morning Post i Efterretning om Lord Palmerstons forandrede Politik med Hensyn til Orienten, og der er altsaa god Grund til at antage den for sandfærdig, hvilket tillige bestyrkes derved at Lord Palmerston i Underhuset har erklæret til Robert Peel at Qvadrupelalliancen maatte ansees suspenderet, da Don Carlos ikke længer var i Spanien. Foruden denne Erklæring om at Oradrupelalliancen var ophævet, yttrede Ministeren tillige, at det ikke var Regjeringens Hensigt at sende 3000 Mand til Middelhavet, og man maa vel saaledes antage, at England endnu troer at kunne opretholde Freden. Bladene commentere endeel over Lord Palmerstons Politik, og kun meget Faa forsvare den. Jrlands Vicekonge, Lord Ebrington, skal paa Grund af O'Conells nye Optræden i Jrland, have forlangt sin Afsked.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Frankrig. Englands forandrede Politik med Hensyn til Orienten har vakt overordentlig Sensation paa Børsen, hvor Statspapirerne faldt betydeligt, især da det Rygte udbredte sig, at Regjeringen havde besluttet en Udskrivning af 240,000 Mand. Vel er endnu intet officielt bekjendtgjort om denne Udskrivning, men Rygtet om den, har dog vundet almindelig Tiltro. Alle Bladene ere enige i at udtale deres Forbittrelse mod Lord Palmerston, men mene dog, at Frankrigs Beslutning nødvendigviis maa blive den at understøtte Vicekongen af Ægypten. Skjøndt Udsigterne saaledes for Tiden ere meget krigerske, trøste dog flere Blade med, at det oftere har seet ligesaa krigersk ud, uden at det dog er kommen til Krig, hvorfor man heller ikke denne Gang skal opgive Haabet, men derfor ikke glemme at berede sig paa hvad der kan forestaae, en Regel Frankrig ogsaa har fulgt; thi dets Armee og Flaade skal være i meget god Stand. Flaaden i Middelhavet har nu forladt Smyrna og har indtaget sin gamle Plads ved Vurla, hvor Englænderne allerede har været i nogen Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Spanien. Efterretningerne herfra ere denne Gang meere beroligende end forhen, og Roligheden, skal atter være gjenoprettet i Barcelona, da Espartero selv blev forskrækket over det man foretog i hans Navn. Dronning-Regentinden skal vel være endeel fornærmet, men den kongelige Myndighed er, som det hedder, dog ikke bleven krænket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Den sidste Opstand har imidlertid viist at der endnu er betydelig Gjæringsstof i Spanien, og man kan derfor neppe fæste Liid til den øieblikkelige Stilhed, som nu er indtraadt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Nykjøbings Skibslifte fra 26de Juli til 1ste Aug. 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Jndklarerede: Skipper S. Cronberg af Nyham, fra Halmstad med Trælast; P. Seyer af og fra Rostok med Faar og Lam; D. C. Schrøder af Vordingborg, fra Præstøe med Kalksteen; H. A. B. Kromann af Marstal, fra Amsterdæm, baglastet; P. C. Friis af Dragøe, fra Kjøbenhavn, ledig; C. S. Gram af Nykjøbing, fra Newcastle med Steenkul; C. Hansen af Marstal, fra Præstøe med Kalksteen; H. Hansen, af Marstal, fra Holis med Muursteen; C. F. Jacobsen af Maasholm fra Hovacht med Ost og røgede Pølser; F. Collin af Stege, fra Leith baglastet; C. Poulsen af og fra Nakskov, baglastet; H. O. Brodersen af og fra Dragøe, baglastet; P. Seyer af og fra Rostock med Faar og Lam; L. J. Kramer af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: P. Seyer af og til Rostok, baglastet; C. Albertsen af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn; J. Marquardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Bark m. m.; S. Cronberg af Nyham, til Halmstad, baglastet; P. C. Friis af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; H. A. B. Kromann af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn; H. A. Bøye af Marstal, til Nakskov, baglastet; D. C. Schrøder af og til Vordingborg, baglastet; H. O. Brodersen af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; F. Collin af og til Stege med Egetømmer og Pottetøi, P. Seyer af og til Rostok med Skind; H. Hansen af Marstal, til Holis, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Da ingen Abonnenter hidtil have tegnet sig for det lovede Følgeblad, har man ikke taget i Betænkning at meddele Forhandlingerne i Stænderforsamlingen i selve Hovedavisen, og det saa meget mindre som man kun paa denne Maade formaaede paa eengang at give et fuldstændigt Referat af den behandlede Sag Red. Piger til No 90 af Vollands alsters Stiftstidende. Tirsdagen den 4 August 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Ledige Embeder. Byskriver-Embedet i Sva nike og Herredsskriver-Embedet i Øster-Herred paa Bornholm. Sønder Gjording og Veirup Sognekald i Ribe Stift; gl. Angivelse 235 Rbd. Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev Sognekald i Viborg Stift; gl. Angivelse 260 Rbd. Hammer og Horsens Sognekald i Aalborg Stift; gl. Angivelse 133 Rbd. Kullerup og Refs vindinge Sognekald i Fyen; gl. Angivelse 325 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Sønderomme og Houen Sognekald i Ribe Stift; gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Angivelse 242 Rbd. Veilbye Sognekald under Aarhuus Stift. Nysted og Herritzlev Sognekald i Lolland; 500 Rbd. Præstestetienden af Herritzlev Sogns 172 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Hartkorn er ved allerhøieste Resolution af 30te Decbr. 1811 henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. Nidløse Sognekald i Sjælland; gl. Angivelse 84 Rbd. Kaldet er forundt særdeles Lettelse i Skatter. Et Controlleur-Embede ved Portene i Kbhvn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Befordringer og Afgang. Byskriver i Svanike samt Herredsskriver i Bornholms Øster-Herred, Krigsraad S. Juel, beskikket til By- og Raadstueskriver samt Raadmand i Ribe og Birkeskriver ved Riberhuus Birk, practiserende Læge i Skanderborg, Bataillonschirurg R. Dangaard, til Districtschirurg i bemeldte Kjøbstad med tilliggende District; practiserende Læge i Nykjøbing paa Morsøe, Cand. chir. J. E. Nyrop, til Districtschirurg i bemeldte Nykjøbing med tilhørende District; Sognepræst for Kjerteminde og Drigstrup Menigheder i Fyen, A. C. L. Heiberg, til tillige at være Provst for Bjerge og Aasum Herreder under Odense Amt, Sognepræst for Hammer og Horsens Menigheder under Aalborg Stift, J. C. R. Lund, til Sognepræst for Udbye og Ørslev Menigheder i Sjælland; Vicepastor for Sandby Menighed paa Lolland, J. R. J. Berg, til Sognepræst paa Feige under Lollands-Falsters Stift; Sognepræst for Nidløse Menighed i Sjælland, P. C. F. Poulsen, R. af D., til Sognepræst for Rørby Menigheder sammesteds; Sognepræst for Kullerup og Refsvindinge Menigheder i Fyen, P. D. Wohnsen, til Sognepræst for Lidøe og Smørum Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Sønder omme og Houen Menigheder under Ribe Stift, F. L. Th. Gottlieb, til Sognepræst for Hvidding Menighed sammesteds, forhenværende Missionair i Ostindien, D. Rosen, til Sognepræst for Lille-Lyndbye og Ølsted Menigheder i Sielland; Sognepræst for Brorstrup Ravnkilde og Haverslev Menigheder under Viborg Stift, M. J. Schjørring, til Sognepræst i Skanderborg Kjøbstad og for Skanderup og Stillinge Menigheder under Aarhuus Stift, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rødbye paa Lolland, J. A. Mølsted, til Sognepræst i Frederikshavn og for Hirtzholmens Menighed under Aalborg Stift; Cand theol. H. C. J.N. B. R Sveistrup, til Sognepræst for Norup og Randbøl Menigheder under Ribe Stift; Cand. theol. A. J. Kaarsberg, til personel Capellan for Aabye og Biersted Menigheder under Aalborg Stift; Seminarist P. H. Bohn, til Skolelærer og Kirkesanger i Allinge paa Bornholm; Sognepræst for Sønder-Gjør ding og Veirup Menigheder under Ribe Stift, A. Rosenvold, og Sognepræst for Veilbye Menigheder under Aarhuus Stift, C. M. Aspach, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entledigede fra deres Embeder; Cand. theol. D. Pontoppidan, til Skibspræst paa Fregatten "Rota.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Jndsendt. Skjøndt Naturalhoveriets Ophævelse paa moderate Virkaar, vistnok ligger lige meget i Godseierens og de Hoverigjørendes vel forstaaede Jnteresse, saa er det dog ikke uden Exempel at Eiere ved overdrevne Fordringer til de Sidste have lagt uovervindelige Hindringer i Veien for denne, for den Enkelte som for det Almindelige, nyttige Sags Fremme. Vi vide og meget vel, at det hidtil og heller ikke uden Grund er antaget, at Eierne ere Berettigede til at vurdere Naturalhoveriet til hvilken Priis de selv ville, og at Beregningerne af Værdien, efter Parternes forskjellige, men desuagtet paa den bedste Overbeviisning byggede Anskuelse, have ledet til heelt forskjellige Resultater. Men netop derfor fortjener det den fuldeste Paaskjønnelse, naar Godseieren, istedetfor at paastaae sin Ret i dens yderste Udstrækning, til den gode Sags Fremme, viser Eftergivenhed mod Bøndernes billige Fordringer, idet han ikke min dre har disses end hans eget Vel for Øie, og derved befæster den gjensidige Tillid og Velvillie mellem Godseier og Fæster, der er en nødvendig betingelse for et heldbringende Forhold mellem disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-04
Da nu vort høitagtede Herskab, Hr. Propritair Thestorff til Ourupgaard i Medhold af disse Grundsætninger, allerede nogle Maaneder efter Tiltrædelsen har løsgivet Hoveriet mod en passende aarlig Godtgjørelse af Fæsterne, er det for disse en dybt følt Trang, offentligen at bevidne ham deres uskrømtede Tak for den Beredvillighed og Moderation hvormed han er imødekommet deres længe nærede Ønske om Frihed. Jdet Hr. Propritair Thestorffsaaledes har sluttet sig til sine Forgængeres hæderlige Række, har han gjort et væsentlig Skridt til at grundfæste og befordre Bøndernes Vel, til Held for dem og kommende Slægter. At paaskjønne denne Velgierning ved Hengivenhed mod vort Herskab og en forstandig Afbenyttelse af den for os vundne Frihed, skal stedse være Maalet for vore Bestræbelser.