Politivennen, 1801-01-01
Bedømmelse af Laane og Livrente-Selskabet for alle Stænder. (Fortsat fra No. 174) Man seer saaledes, at det sidste Medlem i Klassen først i det 9ode Aar efter at være ind teaadt i Selskabet kunde, i egentlig Forstand, siges at have Fordeel af Selskabet, en Fordeel, der imidlertid blev højst ringe, nemlig 15 Rd. 5 Mk. og 8 Skilling. Jeg seer fornd, at man vil sige, som i Indledningen ti. Planen er sagt, at slige smaae Summer dog ikke kunde gjøres frugtbringende. Jkke det? Man skulde dog troe at enhver af Selskabets Medlemmer, der har en Næringsvej, kan drage mere Fordeel ud af 9 Rdlr. 1 Mk. aarlig, end jeg her har beregnet. En anden Indvending er, at disse 9 Rdlr. 1 Mk. bør ansees som Penge man havde tilovers eller dog vilde have ødtt men ved saadant Forsvar gjør man Medlemmerne en slet Kompliment, da man behandler den som de Børn man faaer til at stikke deres Skillinger i en Leerbøsse, for ikke at fristes til at forøde Dem. Kun er her den Forskjæl, at man ikke kan gjøre som Barnet, der finder sin hele Skat igjen naar han slaaer Krukken itu, medens det Medlem der forsildig indseer, at han er forloktetk taber sine Indskud, hvis han gaaer ud, og netop derved bevæges til den anden og større Daarlighed - at blive i Selskabet. For imidlertid ikke at give Rum til nogen Indvending vil vi blot opsummere Bidragene selv, uden at regne Rente og Rentes Rente og vil da Læseren selv af Beregningen i No. 174 Side 2774 og 2775 see, at det sidste Medlem i Klassen først i det 84te Aar efter at være indkommet i Selskabet høster Frugt, nemlig 5 Mk. aarlig, og kan endda i 9 Aar ikke vente at faae mere. Til dette Tidspunkt vil han have udgivet i skjære Penge, uden at regne Rente eller Rentes Rente, 302 Rdlr. 3 Mk. og deremod kun have nydt 9Z Rdlr. saa at han har tilsat 209 Rdlr. 3 Mk., for at erholde 5 Mk. Profit. Jeg har hidtil kun taget Hensyn til den sidste Person i Klassen, som den hvis Skæbne er ufordelagtigst, maaskee vil Selskabets Forsvarere tage Anledning til at forestille de øvriges Kaar som meget bedre, og at min hele Beregning gik i Vejret, naar Klassen kun bestod af 599. Men man behøver blot i MortalitetsListen see No. 174 Side 2772 og 2773 at eftersee, og enhver vil der kunne finde hvormange Aar han har at saae, før han kan begynde at høste. Man eftersee for Ex. dens Kaar, som har No. 400 i første Klasse, og man vil see, at han har 21 Aar at yde i, førend han kommer saavidt, at have 5 Marks Fordeel aarlig. Alle de derimod, som have de første Nummere i hver Klasse og ned til 190 indb. nyde snart Fordeel i mere eller mindre Grad, hvilken Fordeel de øvrige 410 i hver Klasse maae betale. Denne Uretfærdighed er allerkjendeligst ved de første 20 Nummere eller efter Planen No. 90 indtil 110 indb., der, uden at have tilsat en eneste Skilling paa Selskabet, om nogle faa Aar have Udsigt til 89 Rdlr. 3 Mk. skjær Prosit hvert Aart at sige, hvis der vil findes Mennesker, der ville indtræde paa de sidste 3 til 400 ufordelagtige Nummere. Endelig maae jeg vente en anden Indvending af Selskabets Forsvarere, at nemlig en usædvarlig Mortalitet kunde foraarsages ved f. Ex. Krig, eller Pest eller andre Epidemier, eller at nogle kunde blive kede af at være i Selskabet eller uformuende o. dl. hvorved altsaa Nummernes Opstigen vilde gaae hurtigere for sig. Alt dette, svarer jeg, er blot Gætteværk uvisse Spekulationer, og Sand, hvorpaa intet maa byggest ligesom det paa ingen Maade formindsker den Uretfærdighed, som er min Hovedanke. Efter at have saaledes viist Planen fra dens mørke Side bør jeg ogsaa nævne det gode ved den, som er den Fond Lovgiverne have tænkt paa at samle, og som vist, ved bestandig at voxe, engang, skjøndt sildig, vilde hielpe noget paa Medlemmernes Kaar, hvis det var muligt, at Selskabet kunde staae saalænge. Dersom den Hovedforandring gjordes, at de fede Nummere fordeledes ved Lodkastning igjennem hele Klassen, saa var dette Selskab at ansee som et uskyldigt Spil hvori alle stode lige Kands, nu derimod maae man ansee det som en Fælde for en Mængde ukyndige Medborgere, og finde det sin Pligt advare disse dere imod. Ønske ved de Schifterske Extraktet. For at kunne i en Hast eftersee en Mands Navn, i Schifters Extrakt af Skifteprotokollen, var det at ønske, at han enten maanedlig eller i det mindste aarlig vilde tilføje et alfabetisk Register.