JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
(Fortsættelse.)¬ Man maae saaledes ifølge disse Betragtninger holde det for høist betænkeligt af theoretiske Grunde at erklære sig for de repræsentative Statsformers Fortrinlighed; da derved maae forudsættes, naar de skulle lykkes, at Valget til Repræsentanterne maae træffe paa indsigtsfulde Mænd i Staten, og tillige paa Dydige, hvis Jnterresse for de offentlige Anliggender ikke maae svækkes, som altid foretrække Statens Vel for deres eget, og som stedse staae aabne for at høre og følge Sandheden; hvilke Forudsætninger enhver maae tilstaae ere vanskelige at faae opfyldte, og naar man ikke er sikker derpaa, saa giør man bedre i at fortroe sig til den Families Omsorg, som ved sin Stilling er bundet til at have Jnterresse for det Offentliges Vel og er ved den tillige ophøiet over ethvert privat Hensyn. Skal man derfore føle en stor Forkiærlighed foren repræsentativ Statsforfatning, saa maatte det være fordi Erfaringen har beviist dens Godhed; thi have denne Tidsalders Mennesker hverken Theorien eller Erfaringen for sig, og dog sværme for en saadan Statsforfatning, saa er den Beskyldning ikke ugrundet: at de ere forfaldne i et Slags Afsindig heds Tilstand ved at attraae en Forandring i det borgerlige Samfunds Jndretning, om hvis Godhed de ikke kunne overbevise sig af Grunde og som ikke heller er prøvet og beviist ved Erfaringen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Vi ville nu undersøge, hvorfra denne Erfaring skal hentes, skulle vi gaae tilbage til Oldtiden, saa maae vi i Almindelighed tilstaae, at repræsentative Statsformer vare i denne første bekiendte Hovedperiode af Menneskeslægtens Historie slet ikke til; man kiendte i hine Tider ikke noget til disse Statsindretninger. Der existerede nogle Folkeregieringer at forskjellige Indretninger, som for det meste bestode i at Magten var kommen i Hænderne paa Borgerne i de store og formuende Stæder, hvorved de havde nogen Lighed med Hansestædernes Tilstand, i Middelalderen. J disse Republiker respecterede man hverken Menneskerettighederne i Almindelighed, eller Nationernes indbyrdes Rettigheder; der er sandt at mange Talenter bleve udviklede ved den Friehed, som disse Staters Borgere nøde, ved den Leilighed de idelig havde til at udvikle deres Aandsevner; de udførte mange store og beundringsværdige Foretagender; men de vare langtfra at være indvortes roelige og lykkelige eller at besidde nogen Fasthed og Varighed; de vare uophørlig plagede af Partier og Stridigheder og den ene styrtede sammen efter den anden. Middelalderen fremviiste 3 Slags Fristater; de Jtalienske Republiker; de Schreitseriske Cantoner og Hansestæderne; alle disse Friestater havde den Fordeel ved sig at de vare smaae Stater; thi jo mindre en Stat er jo lettere kan dens Bestyrelse oversees og io mere bliver der ogsaa en Folkegiering tænkelige; de havde det glimrende ved sig, at de enten bleve rige ved Handel og Jndustrie, som de Jtalienske Republikker og Hansestæderne, eller at de udmærkede sig som Schveitserne ved deres Modstand mod Undertrykkelse og deres Tapperhed; men deres Glands var kun en Følge af temporaire Omstændigheder, og tabte sig efterhaanden og de leede alle under Aristokratiets Onde, enten ved Adelens eller ved Rigmændenes Undertrykkelse; hvilket bliver alle Fristaters Lod, saasnart de ophøre at blive plagede af Anarchiets Udsvævelser og blive befriede fra Pøbelherredømmet; det er kun Monarkens reene Villie, som kan befrie et Folk fra de Mægtiges Undertrykkelser. Holland kom siden til at høre til den samme Klasse af Friestater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Den repræsentative Statsform udspringer egent tig fra de Germaniske og Nordiske Nationers oprindelige Forfatning; hos hvilken Hærføreren overlagde alt hvad der skulde foretages med den Stamme, hvorover han førte befaling og hvorved hver frie Mand havde sin Stemme; men som Stammerne efterhaanden opvoxede til Nationer, saa bleve blot de Mægtige blandt Folket stemmegivende, hvoraf hel Middelalderens frygtelige Aristoratie opkom. Geistligheden hialp Kongerne efterhaanden til at holde det i Tømme og Borgerne, eftersom Stæderne kom i Anseelse, til at overvinde det; derved hævede si overalt den Kongelige Magt. Den landsfaderlige Regierings velgiørende Natur udviklede sig efterbaanden, og denne skylder Europa sin Oplysning sit Fortrin og sin Lykke. Mange fortrinlige Regentere opstode af og til, meest i de nordlige og mindst i de sydlige Stater, som hævede sig over deres Tidsalders Fordomme og ledte de Nationer, som vare dom undergivne, med store Skridt frem paa Veien til Fuldkommenhed og til Lykke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
(Slutningen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af Preussen er den 25de November og Aftenen kommet tilbage fra Troppautil Berlin; den 27de November indtraf Kronprindsen dertil. – flere anseelige Personer forlade denne Stad, men den 25de vare den Russiske og den Østerrigske Keiser endnu ikke afreiste. Den 19de blev holdet høitidelig Gudstieneste af Hs. Eminence, Cardinal og Fyrst Erkebiskoppen af Olmutz, Erkehertug Rudolph. Om Middagen var et stort Diner hos den Østerrigske Keiser, som de høie Monarker bivaanede. – Man taler om en vigtig Note angaaende de Neapolitanske Anliggender, som den Storbrittanniske Ambassadeur Lord Stevart skal have overleveret de i Troppau forsamlede Monarker; ogsaa vil man vide, at en nye Tractat skal være afsluttet imellem England og Porten med Hensyn til de nyeste Begivenheder. – Det hedder fra det Østerrigske: at det seer fuldkomment ud til, at den militaire Occupation af Neapel er besluttet i Trop pau; da flere Regimenter i Bøhmen, Mæhren og Gallizien have nyelig faaet Ordre til at begive sig paa Marschen til Jtalien, ogsaa taler man om, at et Østerrigsk Manifest i Anledning af de Neapolitanske Uroeligheder, skal med det første udkomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Der meldes fra Mailand: at den Østerrigske Armee i Jtalien er den 15 November sat paa Krigsfod, og at alt bliver holdet i Beredskab for med det første at aabne Feldtoget; man venter der endnu 120,000 Mand fra Tydskland. – Jo nærmere Faren truet det herstende Partie, desto mere tager det til Modværge. Udenlands Ministeren i Neapel har tilsendt den pavelige Stats-Secretair Cardinal Consalvi en Note, hvori han erklærer: at saasnart den første fremmede Soldat betræder det pavelige Distrikt, saa skal den Neapolitanske Armee strax rykke ind i Kirkestaten. Den første Colonne af denne Armee 13000 Mand stærk med 36 Kanoner er allerede rykket frem til Grændsen, efterat Rigsforstanderen ledsaget af sin elleve aarige Søn, først havde mønstret den; de Engelske, Nederlandske, Franske og Sardinske Ministre vare tilstæde ved Mønstringen. – General Filangieri har faaet Overcommanden over Armeen i Abruz 30. Kongen af Sverrig har ladet overlevere Kongen af Neapel en Lykønsknings-Skrivelse til den foregaaede Statsforandring. – Under disse truende Krigs Udsigter afreiser Hs. Høihed Prins Christian af Danmark med Gemalinde til Rom; hvor Kronprinsen af Baieren, hvis Helbred er svageligt, ligeledes agter at tilbringe Vinteren. Det Neapolitanske Parlament har udstædet en Proclamation til Folket, hvori det trøster det med en bedre Fremtid, og formaner det til med Taalmodighed at bære de Byrder, som Tidsomstændighederne udkræve. Parlamentet har forkastet alle Undersøgelser om General Florestan Peves Forhold, som det har i en høi Grad givet sit Biefald. Hr. Bausan anmeldte i Parlamentet, at Escadren vil med det første komme tilbage fra Palerm, hvor den største Rolighed hersker, og hvor selv Beslutningen om Capitulationen kun mishager en Deel af Palermitanerne; imedens den hele øvrige Deel af Øen er i en høi Grad tilfreds dermed. Den 6te indløb virkelig 5 Skibe af Eskadren i Neapels Havn; de 7 øvrige ere blevne adspredte af en Storm. - Dog hersker der endnu nogle Uroeligheder; da en Baron Alliotti staaer i Distriktet Medica i Spidsen for nogle Oprørere; man har sendt Tropper imod ham. - J Parlamentet tillader man sig mange frie Yttringer, saaledes sagde Oberste Pepe i Mødet den 30te October ved Debatten om Statsraadernes Alder, som man vilde have fastsat til 50 Aar. Tasso var kun 20 Aar da ham forfattede sit udødelige Heltedigt, og Napoleon var kun 27 Aar, da han satte Verden i Forbauselse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
J Madrid er det roligt, men vist ikke i det indre af Spanien. Den spanske Geistlighed sætter sig til Modværge, og søger at forhindre Tabet af sin Glands og Rigdom. To Spanske Geistlige, som have taget Flugten, ere nylig ankomne til Frankerig. J Cadix har biskoppen ladet oplæse i Kirkerne Erklæringer mod nogle Yttringer i Handelstidenden, som have sat Folket i Bevægelse. J Burgos skal det atter være uroligt. – Erkebiskoppen af Valencia har erklæret, at Decretet og Klosternes Ophævelse er vanærende for de Cortes, som have besluttet det, og for Kongen, som har sanctioneret det. Om Natten den 11 Novbr. var Constitutions Stenen bleven omstyrtet i Valencia. Pøbelen blev forbittret derover, og gav Erkebiskoppen Skyld derfor, da han nogle Dage tilforn havde i et Hyedebrev, erklæret de Cortes for Gudsfornægtere og Personer, som ere satte i Kirkens Band. Folket søgte nu efter ham i hans Pallast og paa hans Lyststed; men fandt ham ikke. Andre fordrede med rasende Skrig Elios Hoved, og hele Militairen maatte gribe til Vaaben. 18 Personer ere arresterede formedelst Urolighederne i Avila, hvoriblandt Canonicus Chacon. - Kongens Upasselighed skal ikke være af Betydenhed; han har den 8 Novbr. udstædet en Skrivelse for at berolige Gemytterne. – En stor Uro. lighed fandt Sted i Madrid den 16de Novbr. i Anledning af at Kongen havde udnævnet General Carvajal til General Capitain i General Vigodes Sted, som er bleven Statsraad, og Decretet desangaaende ikke var contrasigneret af Ministeren. Folket begarsig derpaa til de Cortes Pallast, hvor den bestandige Commission af samme, som vedbliver at fungere efter Sessionens Ophævelse, var forsamlet; man gav det den Forsikkring, at man vilde indbyde Kongen at komme tilbage til Madrid hvorved Folket blev meget beroliget. Den 17de Kl. 7 om Morgenen meddeelte et Medlem Kongens Svar, som fød saaledes: at Hs. Majestæt ikke kunde have troet, at General Carvajals Udnævnelse kunde i mindste Maade have foruroliget Constitutionens Venner; men da det var Tilfældet, saa har han overdraget Ministerne at foreslaae ham 3 Candidater til en General-Capitains, en politisk Chefs og en General-Milits-Jnspecteurs Poster. Hans Sundhedstilsland var allene Aarsag til, at han ikke var kommen tilbage til Madrid, men han haaber, at det snart kan skee. Dette Svar blev feiret med Jubelraab, Dands og Jllumination. – Nogle troe, at de Cortes ville blive paa nye overordentlig indkaldte. Det Deeret af de spanske Cortes, hvorved Jndførelsen af flere franske Producter og Fabrikvai Spanien er blevne forbudte, giør en stor Opsigt iblandt de franske Kiøbmænd. Spanierne ville selv anlægge Fabriker, og derved giøre Jndførselen af udenlandske Fabrikvarer ufornøden. Ogsaa er Jndførselen af udenlandske Bomuldstøier forbudt i Spanien. – Grev Torrend er afreist til Paris, for at afslutte en Handelstractat med Frankerig. – 15 Commissioner ere nedsatte af de Cortes, for at forberede Lovudkastene til den næste Session. - Da Sessionen var sluttet den 9de var hele Madrid frivillig illumineret. Garnisonen har paa nye ved denne Leilighed med megen Beggeistring aflagt Troskabs Eed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Den 23de November traadte Lordcantsleren og Greverne af Liverpool og Bathurst ind i Overhusets Sal som Kongelige Commissairer. Lordcantsleren beordrede Ucher of the black rod til at indbyde Underhuset til at høre den Kongelige Befuldmægtigelse til at forkynde den Kongelige Stadfæstelse paa en bill og Parlamentets Prorogation. Jfølge deraf viiste sig Underhusets Taler, og en anseelig Mængde af dets Medlemmer for Skrankerne. Den bekræftede Bill angik Grev Harevpods Befrielse for Straf, fordi han havde indfundet sig i Huset, uden i Forveien at have aflagt den fornødne Eed, hvilket var en Følge af hans Upasselighed. Derpaa blev i den sædvanlige Form Parlamentets Prorogation til den 23de Januari forkyndet, dog uden, som det ellers pleier at skee, at først en Kongelig Tale blev oplæst. Foruden Lord commissairen og Lorderne Donoughmore, Ellenborough og Schaftesbury var ialt kun 2 til 3 Pairs tilstæde. – Underhuset havde omtrent forsamlet sig paa samme Tid som Overhuset; det blev ikke tilladt at nogen Tilhørere maatte kommer ind, men følgende bliver imidlertid berettet som troeværdigt: Hr. Denmann anmeldte Kl. 2 om Eftermiddagen, at han havde et Budskab at forelæse fra Dronningen (bør, hør! Paa samme Tid traadte Usher of the black rod fra Overhusets Side og gik under det lydelige Raab. Hr. Denmann, op til Bordet, Denne stod med Papirerne i Haanden og gik ikke af Veien. Man kunde ikke høre et Ord af det som denne Usher talte, under det meest utilfredse og heftige Raab: Skiændsel, Skiændsel, forsøgte han forgiæves at giøre sig forstaaelig, og gik kiendelig bevæget igien bort. Efter en Pause stod Hr. Tierney op og bemærkede, at man ikke havde forstaaet et Ord af det som denne Usher havde talt, og at han derfore ikke kunde indsee hvorledes Taleren kunde vide, hvad Budskabet indeholdt, og om Underhuset var bleven opfordret til at give Møde i Overhuset (lutter bifald blandet med Raabet: til Orden, hvilket Raab lød fra Skatkammerbænken. Taleren stod op under en bedvarende Allarm, hvorved Hr. Bennet sagde: Dette er en Scandal for hele Landet. Taleren begav sig under det lydelige Raab: Skiændsel, Skiændsel, og en uophørlig Piben til Overhuset. Han blev ledsaget af Lord Castlereagh og meget faae ministerielle Medlemmer. Et betydeligt Antal af Medlemmer blev tilbage forat vente paa Talerens Tilbagekomst; men han kom ikke tilbage, og begav sig i det private Værelse, da han som det hedder i Bladet Times, overlod Underhuset at afgjøre og virkelig en Prorogation havde fundet Sted. Til Sergeant of Armis som efter Sædvane gaaer foran Taleren til og fra Overhuset, sagde han: Hr. Seymour, man kan ikke foretage nogen Forretning, jeg kan derfor itte vende tilbage til Huset. Det blev saaledes undgaaet at modtage Dronningens Budskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Dronningens Budskab til Underhuset som Hr. Brougham havde først anmeldt, lød saaledes: Dronningen holder det for passende at underrette Underhuset om, at hun har modtaget en Communication fra Kongens Ministre, hvori den Hensigt er bleven hende tydelig tilkiendegivet, at Parlamentet vil ufortøvet blive prorogeret, ledsaget med et Tilbud af Penge til hendes Underholdning og Besørgelsen af en Boelig for hende indtil den nye Session bliver holdet. Dette Tilbud har Dronningen uden Betænkning forkastet. Saalænge den hidtilværende overordentlige Fremgangsmaade fandt Sted, saa kunde det være passende for hende at modtage de Forskud, som ere blevne hende udbetalte til hendes øieblikkelige Fornødenheder; men hun ventede naturligviis, at det mislykkede uhørte Forsøg paa nedværdige den Kongelige Familie vilde have havt en bestemt Forholdsregel til umiddelbar Følge, som man havde overladt Parlamentet at bestemme og hun erkiender, at det ikke længere kunde være passende for hende at modtage af Ministrene det, som hun følte sig fast overbeviist om, at Husets Gavmildhed vilde bevilge, som ligesaa væsentlig for Thronens Værdighed, som overeensstemmende med de tydeligste Retfærdigheds-Grundsætninger. Skal Dronningen antage, at en nye Fremgangsmaade er i Værk imod hende, saa kaster hun sig med en usvækket Tillid i Folkets Repræsentanteres Arme og forlader sig fuldkommen paa deres Retfærdighed og Viisdom, at de ville tage kraftfulde Forholdsregler for at beskytte hende for videre at blive plaget, og bære Omsorg for, at der engang maae blive gjort en Ende paa disse uhørlige Forfølgelser, Caroline K. Hr. Brougham havde foreslaget Taleren, om det ikke var passende at Mødet denne Gang begyndte Kl. 1; men denne havde indelukket sig med Hr. Castlereagh. – Det er sædvanligt at der bliver, takket i Slutnings-Talen for de af Parlamentet tilstaaede Penge-Bevillinger; og Parlamentet har i dette Møde viist sig meget Liberal, i denne Henseende mod den Kongelige Familie, men der blev som sagt ingen Tale holdet. – Bladet Times siger: at efter hvad der nu et passeret i Underhuuset, saa kan intet Menneske beregne hvad der i Fremtiden vil skee. – Dronningen har den 24de November igien modtaget 25 Adresser, og har spiist hos Parlamentslem Villiams, ved hvilket Giæstebud Hertugen af Susser og Prins Leopold vare tilstede. Mange anseelige Personer ville forlade den anglicanske Kirke, fordi Dronningen ikke nævnes i Kirke-Bønnen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
J Portugal har Regierings-Juntaen resolveret sig til ikke at sammenkalde de Cortes paa den gamle sædvanlige Maade, som den først havde ifinde; men efter Folkets Ønske, at følge den Maade, som nu bruges i Spanien. – Man venter at Kongen vil protestere imod alting. – Englænderne kunne ikke give den foregaaende Statsforandring deres Biefald, da den i Tidens Følge vil formodentlig blive skadelig for deres Manufacturer og Handel som hidindtil have havt Forrettigheden i Portugal, men Majoriteten af det Portugisiske Folk, yttrer en stor Hengivenhed for den nye Statsforfatning og mangfoldige frievillige Pengebiedrag indkomme. – Paa Øen Tabago i Vestindien, have Negerne gjort Oprør og bemægtiget sig 2 Forter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Paa Øen Ceylon var udbrudt et Oprør af nogle deferterede Maloyer, som have forbundet sig med Canierne, men Ophavsmanden er bleven grebet og alt er igien roeligt. Porten beskiæftiger sig med under Russisk Mægling at forbedre Serviernes Forfatning; men de fordre at Porten skal tilstaae den en Fyrste, af deres egen Nation, og at alle de Tyrker, som boe i Provindsen skulle forlade den, uden at erholde Godtgiørelse for deres efterladte Eiendomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Nye Opfindelser og Opdagelser. De Hrr. Brødre Johan Edler von Colonius, Keis. Kongl. Østerrigsk Commissair, og Ernst Edler v. Colonius, Forpleinings=Adjutant, havde allerede i Aaret 1812 opfundet en nye Maade at indrette Vogne paa, med Hensyn til Fadningen, som adskiller sig deri fra de sædvanlige, at For- og Bagfadningen er gandske af den samme Bygningsmaade, for at kunne efter Omstændighederne for spende Vognen fra begge Sider; ligeledes kan den førreste og bageste Deel af den sættes fast, eller holdes bevægeligt omkring Sømmet. Alle fire Hiul have lige og næsten lødret stillede Eger, hvert Hiul har sin egen Jern-Axe, som er fat fast i en Nave, som løber i Metal-Bøsninger og disse Bøs ninger i firkantede Rammer, som omgive Hiulene og i hvilke de bevæge sig fort. – Denne Bygningsmaade af den Coloniusiske Vogn forskaffer følgende Fordeele, en betydelig Besparelse i Trækningskraft; at det derved er giørligt, at kunne forspænde Vognen baade for og bagfra, at man kan naar en Arei brækkes uden Standsning, sætte en anden ind igien, og at Axelerne ere stærkere og varigere end de sædvanlige, og at det er umueligt, at en saadan Axel kan ved at bruges blive flad, og tabe sin runde Skikkelse. For bestemt at kunne angive Fordelen af Kraftens Besparelse, blev i Vien anstillet nøie Forsøg paa en færdeles dertil indrettet skæv Bane med Anvendelse af Vægter Hvoraf det udviiste sig: at man ved lige Kraft anvendelse ved den Coloniusske og den sædvanlige Fragtvogn, kan transportere paa en jevn Bane paa den første mere end det dobbelte, ved en Reisning af 3 Tommer paa Favnen en femte Deel, og ved en Reisning af 6 Tommer paa Favnen en syvende Deel mere. - Da den største Deel af vore Landeveie have en Reisning af mindre end 3 Tommer paa Favnen, saa formeente Commissionen at kunne antage det, som et Middel-Resultat af foranførte Forsøg, at ved den nye Jndretning af denne Vogn kan spares fierde Deelen af Trækningskraften, eller ogsaa at paa en Coloniusisk Vogn med lige Forspand, kan transporteres en Last, der er en fierde Deel større end paa en almindelig Fragtvogn (nogle Prøver have stadfæstet. denne Dom)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-05
Det Casseler Commerce Collegium anbefaler den af Mekanikeren Henschel i Cassel oprettede Maskine Fabrik, hvori Redskaberne som ere forbedrede efter de nyeste Opfindelser blive anvendte med Foroeel at giøre Producterne af den indenlandste Jndustrie meere fuldkomne. J denne Fabrik finder man iblandt andet et Forraad af Dampemastiner og Dampe-Apparater, nye Hørbrydnings-Mastiner; fuldkomnere Trykker Presser, Blæse-Jndretninger for Hytte- og Saltværker. Maskiner for dybe Brønde med den Jndretning, at man ikke har nødig at stige ned naar man stal sætte og rense dem; hydrometaniske Presser til alleslags Brug, hvoraf den første blev forfærdiget i Tydskland for 3 Aar siden, som Oliepresse; der virkede med 4000 Centners Kraft; men for nærværende Tid er bragt til 3000 Centners Styrke, Brandprøiter med alleslags forbedrede Jndretninger og Forfatser. Commerce Collegiet siger ved denne Leilighed i sin Bekiendtgiørelse til Publicum. De som opløfte deres Stemme imod den tiltagende Anvendelse af Maskinerne, maae betænke at Ploven, ligesaavelsom Kiøretøiet, Spindehiulet og Dreierbænken, Væverstolen, Presserne og Møllerne ere ligeledes Maskiner, paa hvilke vor nærværende Civilisation berver, og som dog vist maae have prøvet megen Modsigelse, som f. Ex. Bogtrykkeriet i saa lang en Tid igiennem af Bogafskriverne, at ved at spare eller afkorte Menneske-Arbeidet, forskaffes Landvæsenet flee i Hænder; deels blive Ombytningsmidlerne formerede, som vi behøve til at anskaffe os saa mange Nydelser fra fremmede Lande, og at den Skade, som de enkelte Arbeidere lide ved nye Mastiner, bliver overgaaet af de øvrige Folkeklassers Fordeel. Saaledes bringer just Standsning i Afsætning, som er det værste derkan møde ved enhver Handtering, med meget mindre Skade for det almindelige Vel, Maskinerne udaf Virksomhed end Haandarbeidere, hvoraf der uden dem vilde gives et uhyre Antal, men endelig naar andre Folk giøre en Vare bedre ved Hielp af Maskiner, saa kunne vi, der ikke ere skildte fra dem ved uoverstigelige Grændser, og tillige ere deres Concurentere i de store Handelsforbindelser, ikke blive tilbage for dem, uden efterhaanden at see os denne heele Næringsvei berøvede.