JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-22
Fredagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction i Corsøer Skov, over circa 1000 Bunker, Giersel og Riis. De Lysthavende samles ved Skovfogdens Huus. Corsør, den 20de Februar 1817. Bernth. Den, afdøde Postmester Femmers Stervboe tilhørende og paa Slagelse Kiøbstæds Bredgade, under Matr. Nr. 128, a., beliggende Gaard, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Stervboe-Gaarden, opbuden til Bortsælgelse, Torsdagen den 13de samt Onsdagen den 19de og 26de Martii førstkommende, hver af bemeldte Dage om Formiddagen Kl. 10, og bliver Eiendommen sidstbemeldte Dag absolut bortsolgt. Gaardens Bygninger, som i Brand=Cassen er assureret for 3330 Rbdlr. S. V., bestaaer af 19 Fag til Gaden, muur- og ergebindingsværk, med Kielder under de 3 Fag, og 28 Fag dito Bygning til Gaarden, alt med Tegltag, er i alle Deele vel vedligeholdt, og tildeels i forrige Aar betydelig forbedret. Værelserne ere gibsede og betrukne, og i disse ere 6 moderne Vindovne. Gaarden ligger paa Byens reelleste Gade og paa et for Kiøbmandsbrug fortrinlig Sted, hvortil den ogsaa er saare vel skikket, foruden at den afgiver en behagelig og beqvem Bopæl for en talrig Familie. J Gaarden er overflødig og godt Vand, og til samme ligger en stor, smuk og meget indbringende Hauge, samt en Jordlod af omtrent 5 Tdr. Land af Slagelse Kiøbstæds i forrige Aar udskiftede fælleds Jorder. Conditionerne for Eiendommens Salg, som, ihenseende til Kiøbesummens Udbetaling, da der i Eiendommen staaer 2000 Rbdlr. S. V. af offentlige Stiftelsers Midler, vil for Kiøberen blive særdeles favorable, blive til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir 8 Dage forinden den første Auction afholdes. Slagelse, den 11te Februar 1817. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-22
En Tromle med øvrige tilhørende Træeværk og Beklædning til en Hvedesigte i en Mølle anvises tilkiøbs, af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-22
En god Høvlebænk, med godt vedkerværktøi, og endeel tørre Askeplanker, ere at aae tilkjøbs i Ousted Kroe mellem Ringsted og Roeskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Siællandske Avis, Den Veste. eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. le Aarg.) Tirsdagen, den 25. Februar 1817. No 24. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Nyeste Post-Efterretninger. Det er ganske besynderligt, at, uagtet den føieligste Vind, ere atter ingen Post og ingen Efterretninger indløbne fra England siden den 11te Febr. man formoder i Hamborg, at der har været Mangel paa Paketbaade i Harwich, maaskee ogsaa en Paketbaad kan være forulykket i disse græsselige Storme man har, men heller ikke over Amsterdam eller fra andre Steder ere engelske Efterretninger indløbne. – Da det russiske Rige er af en saa uhyre Udstrækning, saa tager det Tid inden Føde og Døde-Listerne kunne indløbe fra hele Riget, og Resultaterne deraf udbringes; saaledes har mannu først faaet de Fødtes og Dødes Antal for Aaret 1814, hvoraf sees, at allerne af den græske Kirkes Tilhængere ere i dette Aar fødte 390,25. Mennesker flere end der ere døde (og naar man dertil føier de øvrige Religionsbekiendere saa kan der sikkert antages, at Rusland har i dette Aar tiltaget i sin Folkemængde henimod 600,000 Mennesker, uden at regne de Personer som ere indvandrede i Riget fra andre Lande.) Dog har den russiske Regiering ladet bekiendtgiøre i Carlsruhe i Storhertugdømmet Baden, at de Personer som ville udvandre derfra til Rusland, og dertil forsynes med Pas fra det russiske Gesandtskab, maae have deres Regierings Tilladelse dertil og i det mindste bringe en Formue paa 300 Gylden med sig. (Bekiendtgiørelsen var nødvendig, da mange have forlangt Reisepasser, og de Udvandrende hverken faae Reisepenge eller Understøttelse af den russiske Regiering.) Af de Døde i Rusland i 1814 vare 377 over 100 Aar, 80 over 110, 19 over 120 og 10 over 125 Aar, een Person blev 145, og een anden 150 Aar gammel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Jfølge den nederlandske Staatsal manak for 1817 bestaaer Kongerigets Folkemængde af 5 Millioner 226,857 Mennesker; hvoraf de sydlige Provinser indeholde 3,210,700 Mennesker. Belgien sender 35 Deputerede til Kammerne; men i det diplomatiske Corps, som bestaaer af 28 Personer, er kun een Belgier, og af de 8 Statsministere er kun ligeledes Een af belgisk Herkomst. – Den mærkværdigste Nyehed, som Posten har bragt med sig er, at den saa bekiendte Fyrste Primas for det rhinske Forbund, Carl Theodor, Anton Marie von Dalberg, er død i Regensburg den 10de Februar, i sit 7 Aar, han var født af den ældgamle Dalbergske Familie, steeg efterhaanden fra een Værdighed til den anden, blev 1799 Fyrste Biskop af Constans, derpaa Kurfyrste af Mayns, og i 1816 Storhertug af Frankfurt, han var en Mand af udmærket Forstand og Lærdom, Videnskabernes ivrige Dyrker og Befordrer, og en ædelmodig Velgiører mod de Trængende. – Greven af Montgelas i Baieren, har ikke sin forrige Jndflydelse, dog har han endnu stedse Kongens Tillid, man mærket ikke i Baieren, nogen Glædes Yttring over hans Afgang; hans Palais i München, har den forrige Dronning af Holland Hortensia, kiøbt for 250,000 Gylden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Det udenlandske Handels- og Finance væsens nyeste Historie. (Fortsat.)Men det er ikke allene Konstflidens Frembringelser, som gribe ind i Handelens Gang; Naturens giøre det ikke mindre, nu udgyder den sine Gaver over een, og nu over een anden Egn af Jordens Overflade. Man seer det især paa Havets Frembringelser, dets rige Yngel forandrer, efter visse Aars Forløb, sin Retning, formodentlig efter de Forandringer, som foregaae paa Havets Bund; Sildene har saaledes i Aar trukket sig fra de nordlige Landes Kyster hen til de danske Staters og Tydsklands. Paa Elben, i Liimfjorden, i Belterne, ere de i Aar fangede i den største Mængde, og af den udsøgteste Beskaffenhed, en rigelig Næringsvei blev istor aabnet for Beboerne af disse Kyster, og de danske Landmænd have i Aar hentet, disse Fornødenheder hos Fiskerne, istedet for hos Kiøbmanden. - Men lad os selv, liig Havets Sildesværme, giøre en bortfjernet Vandring, naar vi ville tage Handelens Gang i Øiesyn. Som Amerika bliver mere uroelig, deels ved Jnsurrectioner og Krige, og deels ved Regernes Friehed paa St. Domingo og deres Oprør paa de øvrige vestindiske Colonier, og ligesom Europæernes Besiddelser i Vestindien blive stedse meere usikkre, saaledes tiltage Europæernes Handel paa den vestlige Kyst af Afrika; her søge de at udvide deres Coloniers Anlæg i Slaveriets Hiem; de europæiske Skibe sværme paa Floderne Senegal og Gambia, paa Fugleverne som ligge nord for denne Øe, og paa St. Thomas=Øen, som ligger ved dens Munding, have Englænderne etableret sig. Derimod vedblive denne Nations Krigskibe at giøre Jagt paa de Nationers Skibe som drive Slavehandelen. Nord for Linien til Spaniernes og Portugisernes store Misfornøielse. Dog skal nu Kongen af Spanien have givet efter i denne Punct for Englands indtrængende Forestillinger, og ophævet Slavehandelen. Men fra den franske Øe Martiniqve, har man ganske nye Efterretninger om offentlig Salg af nye indkiøbte Negerslaver; det er vanskeligt at bringe en Foranstaltning iværk, som vel Humaniteten byder, men som strider mod mangfoldige Personers Jnterresse. – Paa Jamaika har den engelske Regiering dog endelig bragt det saavidt, at Plantage-Eierne have indvilget i at lade deres Negerslaver indregistrere, hvorfor de længe har vægret sig, og som Regieringen har drevet paa for at forbedre disse ulykkelige Slavers Skjebne og forhindre den hemmelige Jndførelse af nye Slaver. - Om Handelens Gang i den øvrige Deel af Afrika kan ikke siges meget: Capitrækker hele Fordelen til sig af den ostindiske Handel siden St. Helen er indrettet til et Statsfængsel. Det synes som Paschaen i Ægypten nok vilde hæve dette frugtbare Lands Handel, men den hele Tænkemaade hos det Folk han behersker er derimod; de barbariske Magter spytte i Næverne efter de Skrup de have faaet for at samle Kræfter til nye Røvertog. Keiseren af Marocco har betænkt sig længe inden han vilde tillade at den Overflødighed af Kornvarer, som hans Lande have iaar, maatte udføres til de af Hungersnød plagede Lande i Enropa; han har endelig bevilget en anseelig Korn udførsel til Marseille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Desto bedre vide de nordamerikanske Friestaterat benytte sig af de nærværende Omstændigheder: Uagtet Høsten ikke heller i dette Land var ganske efter Ønske, og især de nordlige vare uderkastede nogen Misvært, saa havde dog denne Stat, især fra de sydlige og vestlige Egne anseelige Forraad til Udførsel, og 4000 Skibe med Meel forventes til England nu til Foraaret. J Kentucky og det nordlige og sydlige Louisiana havde Sommeren været tør og Høsten rigelig; det synes som Forsynet har givet Naturen et Vink om at tvinge Menneskene til at drage hen til de mindre beboede Egne paa Jorden, for at dens hele Overflade skal efterhaanden befolkes. Menneskene følge ogsaa troeligen Naturens Vink, og mangfoldige vende i dette nødens Aar deres Blikke fra den gamle Verden til den nye. Den bekiendte franske General Savary, Hertug af Rovigo, som er proscriberet i sit Fødeland, er ankommen til Salem; men den franske General Braver har forladt Baltimore, da han har ladet sig engagere af Jnsurgenterne i Buenos Ayres. J lydske Blade advares dog stærkt mod disse Udvandringer, naar man ikke har saa meget at man kan betale Overreisen, og har noget at begynde med, naar man kommer dertil; da man ellers maae lide Nød paa Reisen, og siden bliver solgt paa et Par Aar som Tienestebud, (det saakaldte hvide Slaverie), for at erstatte Udlægget paa Reise-Omkostningerne. Den amerikanske Handel hæver sig imidlertid i Veiret med stærke Skridt, og overalt søger Regieringen at afslutte fordeelagtige Handels-Tractater med andre Magter, Hr. Rustel har overbragt den Tractat, som er afsluttet med Sverrig i Stokholm den 5 September f. A., og Hr. Pinckney skal have ligeledes sluttet en HandelsTractat med Paven, og er for nærværende Tid i Petersborg, for at underhandle. Under saadanne Forhold, og ved den stærke Deponering af engelske Capitaler i de amerikanske Fonds, er det begribeligt, at Fristaternes Financer forbedre sig med en overordentlig Hurtighed; det er allerede fortalt i dette Blad, at de have for 1816 et Overstud af over 9 Millioner Dollers eller Specier, Rigtigheden af denne Angivelse sees især af den amerikanske Finance=Ministers, den meget duelige Skatkammers-Secretair Dallas, udgivne Forklaring overFinancernes Forfatning; man seer deraf, at Frie staternes Jndtægter have i 1816 udgjort over 65. Millioner Dollers, og Udgifteene over 46 Millioner; og af disse 65 Millioner Jndtægter, er næsten de 3 betalte i Told af Udlændinger i Søestæderne, saa at Skatterne paa Jndvaanerne ere høist ubetydelige (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Konstflidens nyeste Historie. J No. 27 af forrige Aargang blev den sidste Oversigt meddeelt af de almindelige Foranstaltninger, som ere trufne i Fødelandet til Konstflidens Fremgang. Fortsættelsen meddeeles nu herved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
J Statstidende No. 21 leveredes en Fortegnelse paa de Bevillinger, som igiennem det da værende Kongelige General-Land- Oeconomie- og Commerce-Collegiet, bleven udfærdiget i 1815 til Fabrik=Anlæg i Danmark. De ere tilsammen 49, af disse ere Bevillingerne paa Farverier og Trykkerier de talrigste; man maae forresten ikke troe, at alle disse Fabrik Anlæg ere nye og en Tilvært for Jndustrien; thi nogle af disse Bevillinger indeholde blot Tilladelse til at nye Entrepreneurer maae paatage sig Bestyrelsen af Fabrik=Anlæg, som allerede existere, men som have vexlet deres Bestyrere. Af udelukkende Bevillinger, ere kun 9 udfærdigede nemlig til Gillespie og Forbes paa 10 Aar, for Horspinde=Maskiner, (en beklagelsesværdig Opfindelse, dersom den ret skulde komme i Gang; thi hvad skulde de gamle Personer af Qvindekiønnet, saa bestille, og hvorledes skulle de da tiene noget til deres Underholdning). Gillespie paa 5 Aar forhydrostatiske Blæsemaskiner. Grosserer Esche paa 3 Aar, for et Farverie af tyrkisk rødt. Mekanikus Stursa paa 5 Aar, for at forfærdige Prikkemaskinerfor Korteblade. Mekanikus Ladebye paa 10 Aar, for Hørforædlings=Maskiner. Uhrmager Jürgensen paa 10 Aar, for Uhre med Steenhuller, som Compensatorer for Varmes og Kuldes Jndflydelse, og som vedblive at gaae under Optrækningen. - Com. Marstrand paa 8 Aar, for at anvende HesteKraft ved et horizontal og et lodret Hiul. J Barron paa 8 Aar, for en Maskine til Propskiærerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Musikhandler Lose og Steentrykker Wentzler paa 8 Aar, til at drive et fuldstændigt Steentrykkerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Fra Kiøbenhavns Politiekammer er udkommet en Fortegnelse over Haandværkslaugenes Jnterressentere og Mestere, samt Svende og Drenge i Slutningen af Aaret 1816; den findes fuldstændig i Kiøbenhavns Skilderie No. 4 for dette Aar. Hel Haandværkstanden i Kiøbenhavn udgjør med Mestere, Svende og Drenge 9807 Personer, og naar dertil føies 1893 særskildte Arbeidere hos Fabriqveurerne, og 222 faste Karle, som bruges ved de 59 Bryggerier, som ere for nærværende Tid i Drift, i Kiøbenhavn, saa beløbet sig det hele Personale til 12017 Mennesker. Ved at meddele denne Fortegnelse, giøres tillige i dette Blad nogle interressante bemærkninger og de forskiellige Haandværteres Af= og Tiltagelse, som fortient videre at udbredes, og at tages i Betragtning, de lyde saaledes: Af en sammenlignende antentisk Tabel over Lan genes Jnteressentere i Aarene 1727, 1771, 1812 og 1816 sees, hvorledes disse i en Række af henved et Aarhundrede have aftaget og tiltaget. Resultatet deraf leder til adskillige interessante Betragtninger. De Laugsinteressentere, hvis Tal i dette Tidsrum tiltog, ere Bagere, som voxte fra 47 til 53, Barberere fra 20 til 24, Bogbindere fra 11 til 38 (i Aaret 1815 derimod 48), Brændeviinsbrændere fra 200 til 304 1743 endog 328), Bødkere, fra 30 til 49, Dreiere fra 9 til 16, Dugmagere fra 16 til 32, Garvere fra 25 til 34, Glarmestere fra 12 til 31, Grov- og Kleinsmede fra 97 til 128, Guldsmede fra 30 til 101, Handskemagere fra 15. til 18, Hattemagere fra 11 til 22, Urtekræmmere, (Jsenkræmmere, som tilforn udgjorde et Laug med Urtekræmmerne, vare tilligemed disse 1772 kun 47, men nu, da de ere skilte derfra, ere Urtekræmmerne voxne til 124, og Jsenkræmmerne til 24), Kobber smede fra 11 til 31, Lygtemagere fra 7 til 29, Malere fra 25 til 64, Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere fra 17 til 42, Møllere fra 24 til 26, Raalemagere, af hvilke der 1743 ingen gaves her, fra 8 til 14, Nagelsmede, af hvilke der heller ingen gaves den Gang, fra 11 til 30; Rebslagere fra 12 til 19, Remmesnidere fra 20 til 38; Seil, Flag- og Compasmagere fra 6 til 10; Silke-, Ulden- og Lærreds kræmmere fra 42 til 132; Skippere fra 184 til 956, Skoemagere fra 130 til 445, Skrædere fra 145 til 358, Slagtere fra 32 til 90, Snedkere fra 46 til 294, Stolemagere fra 10 til 31, Tobakspindere (de privilegerede Fabriker iberegnede) fra 18 til 36, (men 1771 fandtes her 39), Tømmermestere fra 27 til 36, Tøimagere fra 23 til 27 (i Aaret 1727 fandtes her ingen), Uhrmagere fra 20 til 28, Viin handlere og Fasbindere fra 30 til 49 (1771 fandtes. her 59). - De Laugsinteressentere, hvis Tal har aftaget i benævnte Tidsrum, ere: Blytækkere fra 8 til 5, Feldberedere fra 6 til 3; af Færgemænd, gaves 1727 sex, men 1816 aldeles ingen; Giørt lere fra 18 til 9, Hørkræmmere fra 49 til 36, Kandestøbere fra 8 til 4, Knapmagere fra 14 til 10, Posementmagere fra 19 til 10, Pram= og Steen førere (hvoraf 1771 taltes 22) nu ingen, Silke vævere fra 5 til 4, Sværdfegere fra 15 til 4, Vogn mænd fra 27 til 21, Vævere fra 36 til 15, af Parykmagere haves endnu samme Antal som 1727, nemlig 40, men 1743 havdes 69 og 1771 var der 63. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Jndenlandske Efterretninger. J det kongelige Landhuusholdnings=Selskabs Møde, den 12te Februar sidstleden, blev besluttet, at for indeværende Aar fremsættes følgende theoretiske Opgaver, hvorpaa de oventuelle Besvarelser, inden 1ste Jan. 1818 maae være indsendte. 1) Hvorfor er Selv-Eiendoms Jnførelse i de senere Aar standset, og hvilke ere de bedste Midler, ved hvilke de Hindringer, som staae denne Sag iveien, kunne bortrøddes, derfor udloves anden Guldmedaillie (18 Species Ducater.) 2) Hvilken er den Maalestok, til hvilken samtlige Jordbrugere (Eiere og Leiere) maae ønske det, som de til det Offentlige og Private have at betale, henført, for at dette kan komme i rigtigt Forhold til deres Jndtægter; og hvorledes bør disse, forsaavidt de beroe enten paa Lovforskrifter, eller paa Vedkommendes egen Villie, reguleres, for at dette Forhold saa meget lettere kan opnaaes, herfor udsættes første Guldmedaillie (36 Species Ducater.) 3) For det bedste iværksættelige Forslag, til et med Hensyn til Agerdyrkningens Framme, velordnet Landpolitie, udsættes den første Guldmedaillie. 4) Kan Vexel driften udbredes i Danmark under nærværende Forhold, derfor udsættes den anden Guldmedaillie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
5) Hvorledes kunne de private Korntørrings-Jndretninger bedst fremmes i Danmark, og stifte den størst muelige Nytte, derfor udsættes anden Guldmedaillie. 6) For en Afhandling om Tørvens Oprindelse, dens Bestanddele og Reproduction, og Angivelse af de Betingelser, under hvilke Reproductionen især befordres, udsætter den første Guldmedaillie. 7) Ved hvilke Midler kan det opnaaes, at Huusflidens Varer, fornemmelig uldne og linnede, Vadmel, Olmerdug, Lærreder, Dreiel, Hvergarn, Sækkelærred, Hestedækkener, kunne blive forfærdigede efter saa almindelige Regler, at deraf kan erholdes større Qvantiteter af eensbeskafne Tøier, og af saadant udvortes Anseende, at de kunne gielde for godt Kiøbmandsgods, Selskabets anden Guldmedaillie. 8) For en Afhandling om den østersøeske Handel, med Hensyn til den danske Stat, i hvilken Afhandling maa oplyses, hvorvidt Danmark for nærværende Tid driver denne Handel, hvorledes den kunde og burde drives, og hvilke Hindringer denne Handel har for Danmark, og Midlerne til at hæve dem, udsættes den anden Guldmedaillie. 9) Fuldstændige og vel udarbeidede Beskrivelser over større eller mindre Egne af Danmark, ønsker Selskabet at erholde, og vil belønne dem efter Arbeidets Beskaffenhed. 10 For hensigtsmæssige Læsebøger for Almuen i Danmark, udlover Selskabet en af sine Guldmedaillier, eller Værdien i Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Kiøbenhavns Børs d. 21. Februar. Cours. Hamb. 2 M. 600, a vista 612. Amsterdam 2 M. 554, a vista . . London 2 M. 26 3/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 615. (J Fior d. 21 Februar 685). - Specier solgtes til 7 a 32 1/2 Rbmk. (J For 41 Rbmk.) For Committe sedler blev givet (med Rente) 94. (Jfior 90. pr. 100. Obligat. (uden Rente) 79. (J stor 70.) Norske Sedler 25 1/2. (Jstor 48.) Svenske Sedler 10 Mk. s. Disc. 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Kiøbenhavns Torveprise. den 21. Februar. Rug, Tdn. 25 Rbdlr. 3 Mk. a 27 Rbdlr. 3 Mk. Hvede, Tdn. 38 Rbdlr. 4 Mk. a 46 Rbdlr. Mk. Byg, Tdn. 17 Rbdlr. 3 Mk. a 18 Rbdlr. 3 Mk. Havre, Tdn. 11 Rbdlr. Mk. a 12 Rbdlr. Mk. Ærter, Tdn. 21 Rbdlr. Mk. a 24 Rbdlr. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbd. Mk. a 7 Rbd. Mk. Røget Flesk, Lpdt. 7 Rbd. 1 Mk. a 8 Rbd. Mk. (Af Börsenh., Hamb. Corr. indenl. og udenl. Journ.) STISSES
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
AVERTISSEMENTS. En duelig, virksom og redelig Skovfoged kan erholde en fordeelagtig Tieneste ved Corsøer Skov til anstundende 1ste Mai. Hvo som forsynet med paalidelige Vidnesbyrd, i fornævnte Henseender, ønsker at søge denne Tieneste, henvender sig snarest mueligt til Corsøer, den 20de Februari 1817. Bernth. Cancellieraad og Borgemester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
Hos Maler Dilling i Slagelse bekommes godt Habefrøe. En givet Gartner, foruden Børn, ønsker sig Empløi til førstkommende Mandag. Han er forsynet med gode Vidnesbyrd om sin Duelighed og for flere Aars Tieneste paa eet Sted. De ligge til Eftersyn i Avis=Expeditionen i Slagelse, hvor ogsaa nærmere Anviisning gives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-25
En Halvkarl, som er ædruelig, og kan forevise gode Recommandationer, kan faae Condition i Slagelse til 1ste Mai d. A. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 13de Aarg. Torsdagen, den 27. Februar 1817. 1 Nr. 25. 2de J. Torsdagen, den 27. Februar 1817. J No **Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. J det kornrige Rusland, som i Aar er det vestlige Europas Spiiskammer, har man Grund til at overlade sig Glædens Følelser: ved Hoffet i Petersborg afløser ogsaa den ene Forlystelse den anden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
Den engelske Ambassadeur, Lord Stewart, garden 6te Februar et glimrende Bal, hvorpaa Keiseren og Keiserinden indfandt sig og forblev indtil Midnat; ved denne Leilighed gjorde Ambassadenren førstegang Brug af sine nye og smagfuldt decorerede Værelser, og en Uge tilforn, den 30te Januar, havde den franske Ambassadeur, Greven af Nouilles, ligeledes foranstaltet et ikke mindre protfuldt Bal, som ogsaa det hele keiserlige Huus beærede med sin Nærværelse. Blomster og grønne Træer vare opstillede paa Trapperne og i nogle af Værelserne; ved Keiserens Taffel blev en herlig Musik opført af de fortrinligste offentlige Sangere og Sangerinder, Keiseren og Storfyrste Michael bare den kongel. franske Helligaands-Orden. –¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
Det udenlandske Handels- og Finance væsens nyeste Historie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
(Fortsat.) Af de store Handelstæder have følgende i efterstaaende Orden biedraget meest til Told-Jndtraderne: Nye=Bork, Philladelphia, Boston, Baltimore, Charlestown, Nye=Orleans (som med Tiden vil blive første Mand) og Norfolk. Fra 12te Februar 1816 til 1ste Januar 1817 var Statsgielden bleven henimod 14 Millioner Dollars mindre, og i 11 til 12 Aar kan den blive reent afbetalt, uagtet dog en betydelig Summa bliver tilovers for at sætte Marinen i Stand. Hvad der især ophielper Amerika til Englands store Skade, er den Mistillid, som begynder at udbrede sig i dette Land til dets indvortes Forfatning, og at saamange engelske Capitalister i Følge deraf deponere deres Formue i de amerikanske Fonds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
J samme lykkelige Forfatning er for Øieblikket Rusland. Dette mægtige Rige udvikler sine indvortes Kræfter med overordentlig Fremgang, og den lykkelige Høst, det har havt i Aar, befordrer Regieringens Foretagender. J Rigets nordlige Egne havde Høsten været saa rigelig paa Korn, Haveurter og Frugter, saa at man den 1ste October holdt i Archangel og i alle omliggende Distrikter en Taksigelses Fest til Altbestyreren, og i de sydlige Egne fandt den stærkeste Kornudførsel Sted, over Odessa, deels til Triest i Østerrig og deels til Marseille i Frankerige, men uagtet al denne store Udførsel var Overflødigheden saa stor i Riget, at Kornpriserne ikke steege betydeligt i de indre Provinser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-27
Fra Riga allene blev i 1816 udskibet Varer for henimod 27 Millioner Rubler, en naturlig Følge heraf var, at den russiske Vexelcours maatte bestandigt forbedre sig; Rublen blev fra 7 til 10 Skill. Hamb. Banko bedre, Sine Handelspeculationer paa Amerika udvider Rusland stedse meere, og i Henseende til Storfyrstendømmet Finland er en fuldkommenNavigationsakt sat i Kraft, saa at alle Skibe ere udsatte for Confiscation, som føre til Finland andre Varer end de, som produceres eller fabrikeres i det Land, hvor de høre hiemme; ogsaa ere der, ved en nye Toldtarif, alle udenlandske Manufacturvarer forbudte at indføres, og de Artikler forbudte at udføres, som kunne tiene til de indenlandske Fabrikers Opkomst, f. Ex. Bæver= og Odderhaar, Hareskind og Klude. (Derfor sagde ogsaa Lord Grey i Parlamentet, at mange Stater have antaget et Handelsystem, som ikke er meere venskabeligt for England end Napoleons.)