Berlingske Tidende, 1789-04-20
Af en Skrivelse fra Madras, den 24de Julii 1788. Vi leve nu der 1 en des Fred og alle forrige Udsigter til Krigentligheden ere forsvundne Tippo Sald har vel slaaes. i Lands af Mananunne, men naar det paa sluttet Fred. sande nogen fremmed Magt for Alvan blandet sig 4de Hol neske Uroligheder, og taget Parti imod Generalstaterne den Statholderske Familie, saa skindel med det 36te og 2de Sagelske Ramment paa en venskabens Maade have taget. anandske Salger paa Conson og hvad de eller ligger herNabolanger i Banddelse og Forvaring. Man var allerede. ske færdig dertil, da Efterretningen indløb fra Europa, ning pandmagt. Detræftamen derpaa sit vi med den herden 7de Man ankomne Sagelske Ostindiefarer Barmel, a tilstufrigs 210 Mand Retytter og 2 Tydske Ostinrer. Mare af valiske Baggenheder veed jeg ikke denne stiana at tilskrive Dam her fra Egnen. Maasker efterstaaende, gafor Europæiske Jndignandere maaet interessante ocomiske og andre lagle Tildte ville vare dem ubehagelige. slas, da denners ganskands for Dem, eller i det mindste herholde en ikke unyttig Detræftelse paa hvad andre Reisebefinere allerede have beklandtgjort derom i Europa. At den er i det le betragtet, meget dyrt og kostbart at leve, er sig allerede forhen tilmeldet dem. Dette skrætter sig for hemmelig til Europæernes Fornødenheder, den ere stærk de han med Asminter. Derimod ere de Jndiske Vahre, saa ha Bamalder, Mammer, han i at bekomme for smmanggade Kiøn. Dands Thee, hvoraf Pander vilde samling af 16 Mk., riager man her for 3 Mupar, som han Hamborgsk Commammont udgiør 3 Mk. Al. Til Vesten. antinden bruger man helst Mangumer, men uden Foer. at naar Bomuldstøi, der saa udsom Netteldug. En Stag af saadant Tøi, som i Caropa at lod sig kiøbe Mk., kaster der 2 Rubler, eller 3 Mk. 8 s. anden Commant. Heraf sort De, at 1 Rumie, som den handel hareuserende Mandt, anslaaes til 28 Al. Ham Berling. borger Myndt. Af en mindre Currentmyndt, som kaldes Fa nam, gielder Stykket 2 sl. Hamborgsk, og 14 saadanne Fananudgiør Værdien af 1 Rupie. Vine og Brændeviin ere overordentlig døre; og dog er den almindeligste og for Eurovæer sundeste Drik en Blanding af 1/2 Brændeviin til 2 Vand. Jntet overgaaer den her brugelige gode Vask. Jeg troer ikke, at man i Europa kan bleegge saa hvidt. De Sorte vaske alting koldt Vand, og bruge, i Steden for Sæbe, Saften af et Træe. Man tager her mangen Dag 2 Gange reent Lintspaa; men Vaskerlønnen er heller ikke der. Man kan her ikke bære Europæisk Lintøi eller linnede Skjorter; thi omende skiøndt disse ere meget stærkere end de Bomuld, saa kan dog Lærredet ikke udholde den her brugelige Maade at vaske paa, Jeg formoder, at dette kommer deraf, fordi Tøiet ikke, som i Europa, guldes med Hænderne, men slaaes saalænge, paa en Steen, indtil det er reent. Maasker er og Træsaften, som bruges i Steden for Sæbe, skabeligere for Lærred end for Bomuldstøier. - Det her værende usunde og hedde Clima giør os Europæer gamle for Tiden, svækker Hukommelsen og slapper Legemet. Alle vor Landsmænd ser udmattede og blege ud. Jeg har her ikke seet nogen Europæer med en stadig god Ansigtsfarve. Heeden er ofte utaalelig, fornemmelse naar Landvinden blæser. Jeg kan ikke beskrive Dem denne Vind tydeligere, end naar jeg ligner samme med den Heede, som dunster ud af en aabnet Bagerovn. Den blæser fra Martii Maaned til i September og for det meste paa visse Timer om Dagen. Sædvanlig indfalder den ved Middag og Midnat, og varer da 4 Timer. Virtningerne af denne onde Vind paa det menneskelige Legeme, ere, at det qvæles eller føler Lamhed og Krampe. Den er skadeligst om Natten. Forkort Tid siden maatte jeg tilbringe en Nat ubederket under aaben Himmel og blev i Søvnen anblæst af denne Vind. Jeg tik strax en Lamhed i den venstre Fod og alle Muskler trak sig tilsammen. Til min Hielp maatte jeg i mange Dage efter hinanden vaske mig med Kampser og Arrack. - J dette Øieblik indløber den Efterretning, at Tippo Sald har vover er Jndfald i vore nordlige Provindser. Men han vil meget bedrage sig, dersom han troer, at overrumple de, thi flere allene her i Carnatie og paa Kysterne af Coromandel, altsaa uden Armeen i Bengalen 36000 Mand stærke og hver Time færdige til Slag.