JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Her vises at den Franske Søemagt er i god Stand og at man i forskiellige Havne eier 102 armerede Skibe, deraf 21. Linieskibe, 50 Fregatter og Resten mindre Skibe, i Republikens adskillige Havne ligge 53 Linieskibe, hvoraf 34 strax. kan udrustes, de øvrige behøve Reparational. lille assun 28de: 4) Schreben an dem Kønig von Sardinien, von dem Verfasser der Briefe an dem Kønig von Preussen anden Herzog von Braunschwein a. in Begiehung auf die Franzssischen. Angelegenheiten. Denne Forfatter skriver ligesaa frie modigen sine Tanker her over benævnte Konges Ubetænksomhed i at begynde Krig, med Frankerig, som han forhen skrev til Hertugen af Brunsvig, og siger han for udi nøie at det ville hændes, som nu er skeet. ) Auszug seiner Adresse an die Savoyarden uber diese Frage: MusSadoven, bey der Freden Befugnis sich eine Regiering tu wahlen, cinen abgesønderten Stagt formi ren øder verlangen mit Frankreich. vereinigt zu werden, von 5 Bürger zu Chambery. Denne Forfatter raader Jndyggerne i Savoyen hellere at lade sig indlemme i Ve (19) s. den Franske Friestat, end at gjøre en Stat for sig selv og maaskee ere de neppe endnu modne nok til at vedligeholde Demokratismen. 6) Schreiben an den Pabst. Pius 6. von dem Vexfasser der Briese an enden Kønig von Preussen, dem Her tog von Braunschweig a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Brevet Nr. 4 er vel fuld af bittre Sandheder; men dette overgaaer dog hiint i bittre Anmerkninger, som dog alle ere høist velfortiente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
7) Circular=Schreben des Kasers 1 an alle Fyrsten und Staten Jtaliens. Heri, opmuntrer Keiseren alle Stater i Jtalien at gribe til Vaaben imod Frankerige; men de ere dog til Dato, alle neutrale undtagen den ulykkelige Konge af Hardinien, som bøder dyrt sin Uforsigtighed, at han ei gis bort og giør, de ligesaa For at giøre sig et Begreb om hvor grundet en Aarsag hans Undersnatter havde til at være misnøjede og begynde Revolution, behøver man blot at læse de Einier af Brodet Nr. 4, hvor Forfatteren siger, at ved sin RegieringsTiltrædelse fandt han 40 Millioner i Skatkammeret, som han alle har forødt, og ovenikjøbet forarmet og udsuget sine Stater, Hinc iggagrymæ8) Adresse des Nat. Convents an die 13 Schweizer=Contors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Da disse 2 Fristater haver felles Jnteresse af at ydmyge det Østerrigske 20 (20) ene Huus, saa udbeder National=Conventet. sig Schweizernes Venskab og Forbund, eller i det mindste deres Neutralitet. 9) Bericht des Herr. Valaze uber die den heemaligen Kønig betreffenden. Thatsachen, am 6ten November inN. C. abgestattet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Her opregnes Kongens fornemste Forbrydelser, som mange af hans forræderske Correspondencer har opdaget, og som ere ikke faae, men mange, alt for mange, store ere de Summer, hvormed han har forstrakt de Udvandrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
10) Krigsnachrichten. Vides af Aviserne. ti) Nachrichten von verschidene Lan dern. sand. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
1) Bericht des Herrn Valaze uber die den ehemaligen Kønig betreffenden Thatsachen, am 6ten No. vember im N. C. abgestattet. See No. 9 for December. 2) Beticht uber die Fragen, die sich auf das uber Ludwig 16 zu haltende Gericht betiehen, von Heren. Mailhe am 7de Novbr. dem Nar. Convent abgestattet. Er en læseværdig og velskreven Afhandling, hvori anstilles blandt andet en Sammenligning mellem Carl Stuarts og Ludwigs den 16des Processer og vises, at man gaaer rigtigere tilverk med den Sto (221) Nr. sidste, idet heele Nationen dømmer ham ved sine Repræsentantere. 3) Reichsstadtisches Conclusum, d. d. Regensburg 23 Novb. 1792. 4) Conclusum der dre Collegien des heiligen Rom. Reichs d. d. den 23. Novemb. 1792. Angaaer Rigsarmeen imod Frankerig. 5) Gesuch an den Franzssischen National-Convent for die Einmohner. der Stadt Frankfurt am Mayn; von Jof. Goram, Franzss. Bürger. Hvori Nationen ombedes at eftergive ommeldte Bye den samme paalagte Brandskat. 6) Untersuchung der Frage, Kan der Kønig Ludwig 16de gerichtet. werden. Længe nok har man debatteret og ver dette tomme Spørgsmaal i N. C., hvilket viser den Forsigtighed, hvormed men gaaer tilverks i at formeere Ludvigs Proces. 7) Adresse der General Dumourier an das Belgische Volk. Er bekjendt af Aviserne. 8) Schreben des Hr. Fabry, gewesener Bürgemeisters zu Lüttich, andie Lütticher. Han opmuntrer sine Landsmænd til at benytte sig af den Velgierning, de Franske bevise dem i at forskaffe dem deres Frihed, da de forhen have sukket under et haardt Aag. 9) Schreben des provisor, vollgiehenden Raths der Fraitz Rep. anden Først=Bischof zu Rom. Nat. Conventet skreve Paven til paa en eftertrykkelig Maade, at han maatte løslade de unge Franske Konstnere, som han uden Aarsag havde fængselet; denne fandt sig ogsaa i billighed, og stap den løs igien. kaldes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
10) Krigsnachrichten. 11) Verhør Ludewigs 16 vor den Schranken des Nat. Conwendes, am 11ten December. Er bekjendt af de offentlige Tidender. 12) Wesentlicher Inhalt der Rede des Kønigs vom Krone bey Eroffnung des Brittischen Parlements. am 13 December. Han viser, at de sig paa forskjellige Steder i hans Lande yttrede indvortes Uroligheder have bevæget ham til at drage en Deel af Krigsmagten sammen. Der Weltburger. 8de Hefte. 3) eder den Luxus und seine Fol gen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Forfatteren holder for, at Udgiveren af Journal des Luxus und der Mode ere Skyld i mange 100, ei blot enkelte Personers, men heele Familiers Ulykke. 34) Aufschlusse uber die Mysterien, der Demokratien, Monarchischen. und Aristokratten, von einem Kosmopoliten. Gestern sahl ich einen Schwachen. fallen; Hente sah ich einem Sterblichen. sterben. Thictet. Heraf love vi ogsaa en Oversettelse i Ugebladet. Bemerkungen zu einer politischen. Phantasie leber das bis daher, und nicht weiter in den Volks erklarung, in salzb. rasonniren. 38) Adresse an meine Freunde. den Magazin No. 7. Her resoneres over den Ari okratiske Stats: At Almuen, som er født til at beherskes, taaler ei megen Oplysning: sandt nok, farlig ville den blive i de Lande, der beherskes af Tyranner, om Almuesklasserne lærte nøiere at kiende deres Rettigheder; men i sig selv blev det dog nok en Velgierning at sørge for almindeligere Oplysnings Udbredelse iblandt de nederste Folkeklasser: Sædeligheden ville derved vinde meget og derved tabte aldrig den gode Regiering. 36) Beispiel von aristokratischer Despotismus in Deuschland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
For en Ministers Skyld, der var bange, at hans elskelige Hr. Søn skulle faae Kopperne og for en udvandret Fransk Hertuginde, der endnu ei havde havt Kopperne, fik en Kiøbmand Ordre at skaffe sine 2 Børn, som just vare indpodede med Kopper, ud af Residentsen paa en Tid, da dette kunne kostet Børnenes. Liv og til Erstatning for 200 Gylden, som dette kostede ham, fik han med megen Nød udpiint 75 Gylden af Ministeriet. (Smukke Ting.) 32) Einige flugtige Gedanken uber die nene Franzssische Constitution. Gode Resonnements. 38) Adresse an meine Freunde. Forfatteren, som var Secretair ved Consistorium i Hannover og kalder sig Gladbach, forklarer her Aarsagerne, hvorfor han forlod, Slegt, Venner, Rang og Levebrød og valgte at leve og døe Fransk Borger. Jkke af Nod forlod han Hannover; thi han havde 600 Rdlr. om Aaret og eiede en liden Capital af 1500 Rdlr.: Jkke heller af Svermerie; altsaa med Frievillie og Velberaad Hue valgte han et Land, hvor den første Sed allerede var nedlagt tilkommende Menneskevel, hvor man havde sand Agt for Menneskets Rettigheder og hvor Ulighed i Fødsel, en Levning fra Barbariets Tider, var hævet og hvor man havde kraftigen. begyndt at nedbryde Overtroen og det hele øvrige aristokratiske Miskmask. 39) Meine Gedanken uber Wielands Sendsehreben im 1 Stucke des Deutsehen Merkurs 1792. ble. 40) Fortsetung der Betrachtung uber den Verfall der Litteratur a. viid. No. 1. 41) Schreben aus Berlin. Handler og Enkekassens Oprettelse for Kongel. Preussiske Officier Enker. Endelig anmelde et Skriat, som udkommer i Zürich, af Prof. Dr. Hirsching. i Erlangen, under Titel: Historisches Handworterbuth aller beruhmter undmerkurdiger Personen, die in diesem 18ten Jahrhundert gestorben sind. Heriblandt tælles Enhver, merkverdig og berømt Mand, enten han er Regent, Feldherre, Lærd, Konstner eller Bonde og leveres tillige et kort og rigtigt Skilderie over disse merkværdige Mænd. nodsitisaa aanis og nogensine (t.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Over Hr. Kriminalraad Amelangs Forsvar. for Hr. Schulz, Præst til Gielsdorf, Wilkendorf og Hirschhfelde. (See Nr. 34. 35.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Hvad der fordum bevægede Pilatus til at fordømme det uskyldigste Menneske, Jødernes Skrække Ord: lader du denne løs, saa er du ikke Keiserens Ven, vil og maa her blive uden Virkning. En Ret, som bestaaer af retskafne og opklarede Mænd har dette Symholum: at ablyde Gud, Fornuften og Retfærdighed mere end Mennesker. Man har sedvanlig paastaaet, at Mængden, i Almindelighed er ikke istand til at fatte Relionen anderledes end efter Formularer. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
de saa kaldte deistiske Bønder i Bøhmen, som lode sig henslæbe til de tyrkiske Grændser, og Bønderne i Præsten Schulzes Meenigheder bevise det Modsutte. Det er en sand Fornøielse, siger Hr. A. S. 187 o. s. at høre en Bonde af Hr. Schulzes Meenigheder tale og Religionssager; han snakker ikke efter det, man har foresagt ham, men siger sin egen Meening, og veed at understytte den med Grunde."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Af de udsendte Spioner, Ahrends og Michaelis, Breve til Hs. Høiærværdighed Hr. Brumbei, der grunde sig paa Samtalen med den hirschhfeldske Degns 24 aarige Søn kan man tildeels see disse Bønders Meeninger i ReligionsSager. Men da Brevene deels ere meget vidtløftige, deels maaskee for den største Deel upaalidelige, ville vi ikke anføre samme, men henvise de Videbegierlige til Hr. Amelangs Skrift. selv. Fiender af Folks Oplysning turde vel paastaae. at Bønder med en saadan Troe maa være slette Undersaatter; thi, pleie de at erindre, naar man siger til Bønder, at denne eller hiin Historie eller Cathechismus=Lærdom ikke er rigtig, saa holde de intet meer for Sandhed, ikke engang Sædelæren; saa ville de ikke meere adlyde, eller betale Skatter og Afgivter, eller giøre Hoverie o. s. v. Dog at just det Modsatte heraf findes hos Schulzes Meenigheder, er allerede forhen erindret og lovformelig beviist i Hr. Amelangs Forsvar, hvori man iblant andet læser S. 234 følgende mærkværdige Attest: At Beboerne i Gielsdorf og Wilkendor ikke staae i nogen Restants for Contribution, Rytterhold, Skyds og Fourage Levering eller andre Paaleg med Kiørsel, omendskiønt de i Henseende til deres Jordbund bør regnes til den ringeste Klasse af de Skatteydende, men have til bestemte Tid stedse erlagt deres Afgivter, det bevidnes herved af mig med den skyldigste Anmærkning, at fornævnte Meenigheder ikke have, gjort sig skyldige i nogen Ulydighed eller Opsætsighed imod Landets offentlige Politie=Love. Schulhendorf, den 21de Octbr. 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Kongelig Preussisk Landraad von Pfuhl. Af Foregaaende følger altsaa nødvendig, at Almuens Oplysning i Henseende til Religionen. er intet mindre end farlig for Staten. De forommeldte bøhmiske Bønder, der bleve bortførte for at tiene som Soldater paa den tyrkiske, Grændse, vare ligesaa findede, som Bønderne i Schulzes Meenigheder; de havde stedse opført sig som fredelige, troe og lydige Undersaatter, saalænge de vare i deres Fædreneland; de havde ikke givet Anledning til nogen Klage over sig. Da de bortførdes, forholdte de sig, efter alle Beretninger fra den medfølgende militariske Commando, samtligen roelige: de klagede ikke over Regenten, som uddrev dem af deres Fadreneland, skildte dem ved Huus og Hiem, og gjorte dem til Slaver; de bleve ikke opbragte, naar de catholske Geistlige i de Stæder, hvorigjennem de bleve transporterede, trængde paa dem, at de skulde aflegge deres kætterske, vildfarende, ugudelige og farlige Meeninger, og antage den ancene saliggiørende entholske Troe. Derimod fremsagde de altid med en Friemodighed, som maatte opvække Agtelse, deres Troesbekiendelse; og hvilket geraader dem til sand Ære, og udmærker saa meget en fornuftig Religions Bekiendere fra alle andre Sekter, de foragtede hverken andre Religioners Ti hæn gere, eller deres Ceremonier og Love, men lode disse, saavelsom alle deres Meeninger og Lærdomme, staae ved sit Værd. Bleve de tilspurgte om een eller anden Lære, om een eller anden Grundsætning i den christelige Theologie, saa svarede de med en Beskedenhed, som endnu meere beviiste, at de ikke vare Sværmere, men havde en fast Overbeviisning om deres Grundsætninger. Deres største Beskæftigelse under Transporten. var tilligemed de bestandige Svar paa de uophørlige, Spørgsmaale af Geistlige og andre Nysgierrige at bede, og det for Keiserens Vel og for Udførelsen af hans gode Hensigter, Tolerants angaaende, ligesom fordum Hugenotterne 5, der bade indstændig til Gud for den farlig syge Dauphin, medens man ved Hoffet havde den berygtede Dragon=Commission i Hovedet, og disse stakkels Folk levede i den største Undertrykkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Adskillige af disse Deister bleve underveis omvendte, iblant andre en Kone ved Navn Anne Werbirskyn, som forlod sin Mand; han derimod blev standhaftig ved sin Religion, men overlod det ganske til sin Kones frie Villie at leve efter hendes Overbeviisning, da han forsikkrede, at ikkun de kunne være lykkelige, som leve efter deres Overbeviisning, og at han altsaa hverken raadte sin Kone til eller fra, i hvor meget han endelskede hende, og virkelig tog han rørt og med Taarer i Øinene Afskeed fra hende; dog kunde han ikke undlade at erindre og formane hende til ikkun at giøre det, som hun efter sin Overbeviisning holdt for ret, godt og sandt. **¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
(Slutningen følger.) Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Frankerig. Den i Savojen commanderende General Montesquion, som efter National-Conventets befaling skulde været arresteret, havde allerede 3/4 Time, førend denne Ordre ankom, taget Flugten. Man troede, at han havde forføiet sig til Gens, og begierede derfor af Raadet, at han maatte blive udleveret, men efter al muelig anstillet Eftersøgelse var han der ikke at finde. Man erfarede derimod, at han var seilet over GenferSøen, men til hvilket Sted i Schweiz, vid ste man ikke. Alle hans Betiente, 3 af hans General=Adjutante og 2 Secretaire ere arresterede, og alle hans Papirer og Brevskaber, tagne under Forsegling. Anførselen over de franske Tropper i Savoyen er imidlertid overdraget til den ved dem staaende ældste General=Lieutenant Dornac, indtil General Kellermann ankommer, som har faaet denne nye Post. General von Wimpsen, som formedelst sit tappre Forhold i Diedenhofen blev paa et parisisk Theater nyelig bræret med en Borgerkrone, var først bragt i Forslag til at gaae i Montesquious Sted, men blev udnævnt til Commendant i Maynz. - General Custines Armee bliver forstærket, og det i Elsas staaende Corps under General Biron skal have faaet Ordre til at foreene sig med den. - Krigshæren under General Dumourier har faaet en anseelig Tilvext af misfornøiede Nederlændere og østerrigske Overløbere, og den regnes nu at være dobbelt saa stærk, som ved Jndmarschen. i Nederlandene. Denne General har erklæret at ville nedlegge sit Embede, saasnart Krigen ophører, og opfordret andre til at tage samme Beslutning. - Over de franske Troppers Forhold i Nizza, er indløbet Klage, hvorfore N. C. har besluttet at afsende derhen 3 af dets Medlemmer som Commissarier til denne Sags Undersøgelse. Kongen og Dronningen have været noget syge, men begge ere restituerede. – Jacobiner=Clubben vedbliver at udstrøe Mistanke imod Ministeren Hr. Roland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Den forrige Søeminister Hr. La Coste er saa i Arrest, og samme Skiebne har truffet den forrige Maire i Strasburg, Hr. Dietrich, som var reist til Paris for at forsvare sin Opførsel i sit havte Conede. – Endnu har Paris ingen Maire, tyl den forrige Minister Hr. Ormesson, har erklæret ikke at vilde modtage denne Post, om Valget skulde falde paa ham. Decrettet om de Emigrerte er nu bekiendtgjort, det forbyder disse under Døds=Straf at betræde Republikens Lande, og erklærer deres Godser for national Eiendom. Ved Emigrerte forstaaer det dem, som før Decretet af 8de April 1792 have forladt Frankerig, og i Henseende til deres Tilbagekomst ikke kan retfærdiggiøre sig paa den i Loven foreskrevne Maade; dem, som ville begive sig bort af Republiken, førend det lovgivende Corps har tilstaaet Friehed til at forlade den; alle Regieringens Agenter, som have været sendte til fremmede Magter, naar de ikke inden 3 Maaneder, fra den Dag de modtage deres Rappel, vende tilbage, alle dem, som under Krigen have forladt et ikke indtaget Territorium, for at boesætte sig i det, som af Fienden var besat. Derimod ansees ikke som Emigreerte, Børn af begge Kiøn, som paa den Dag, da Decretet bekiendtgiøres, ikke have fyldt det 14 Aar, naar de 3 Maaneder efter Decretets Bekiendtgiørelse vende tilbage til Frankerig og blive derDog undtages herfra de Børn, som kunde overbevises om at have ført Vaaben mod Fædrelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Tydskland. De østerrigske Tropper i Neederlandene have paa Retiraden for den talrige Fiende deels trukket sig ind i det Luxemburg. ske, deels i det Lüttichske. De Franske stode allerede færdige til at trænge med et stærk Corps under General Valences Anførsel ind i sidstbenævnte Land, og ventede at finde der ligesaa liden Mangel paa Tilhængere, som de havde fundet i Nederlandene. I det Luxemburgske arbeidede Østerrigerne ivrigen paa alle muelige Forsvarsanstalter, og Fæstningen Luxemburg blev forsynet med alle Fornødenheder til at udholde en langvarig Beleiring. - De franske Tropper under General Custine synes ikke at ville vove sig dybere ind i det tydske Rige, men trække sammen i det Mayntziske, hvor de ei alle ne istandsætte de gamle Fæstningsværker om Staden Mayt, men og med utroelig Møie anlegge nye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Foruden de store Krigsrustninger, som foretages. saavel i de østerrigske, som preussiske Lande, er det nu og paa Rigsdagen i Regensburg besluttet at stille 120000 Mand Rigstropper imod de Franske. Men at forsyne saa store Krigshære med tilstrækkelig Underholdning i Landstrækninger, som allerede næsten ere blottede fra Levnetsmidler, synes at blive en uovertvindelig Vanskelighed. De Franske havde gjort nogle Forsøg paa at trænge ind i det Trierske, men det har hidindtil ikke ret vildet lykkes for dem. - De Voldsomheder, som nogle offentlige Tidender have anmeldet at være udøvede i Nederlandene af østerrigske Tropper paa deres Jndmarsch i det Lüttich ske, bør allene forstaaes om nogle Plyndringer, som det michailowischske Friekorps harbegaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Dødsfald. i bes. Altona den 4de November Hr. ConferenceRaad Jacob Wilhelm von Aspern, 70 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Ribe=Stift den 6te November Hr. Krigsraad Johan Friderich Cammerer, 72 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Holsteen den 16de November Hs. Excellence Hr. Friderich Christian von Qvalen, Ridder af Dannebroge, Geheimeraad og Kammerherre, 69 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Roeskilde den 17de November Frøken Lovise Juel, Conventualinde i Roeskilde adelige Kloster, 92 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for Jnteressenterne i den & Danske og Norske Species=Banke bekiendtgiøres herved i Overeensstemmelse med Octroyens 50 s. 1) At Udbyttet for des forløbne Bank=Aar fra 1ste Julii 1791 til ultimo Junii d. A. er bestemt til 2 1/2 pr. Cento af de 2de første Indskudde af 360000 Rdlr. Species: altsaa til 1 1/2 Rdlr. Species pr. Actie, samt at Directionen nærmere bekiendtgiør Tiden og Maaden naar Udbyttet kan imodtages af Jnteressenterne. 2) At en Generalforsamling er bestemt at holdes Fredagen den 28de December næstkommende, hvor, i Følge Octroiens 42 F. vælges 3de nye Representantere i Steden for de Herrer Etatsraad Tetens, Consul Saabye og Agent Zinn, som efter foretagen Lovkastning fratræde Representantskabet. 3) Om Stædet og Tiden til Generalforsamlingen saavelsom og hvad videre der vil blive at foretage, kan Jnteressenterne fra Bankens Directeurer vente den nærmere fornødne Bekiendtgiørelse. J Representantforsamlingen for den Danske og Norske Species=Banke den 16 November 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Da Uhrmagersvend Emannel Gotlieb Hanisch, som i nogen Tiid har opholdt sig hes i Byen er rømt her fra den 18de f. M., og hans Boe er derefter af os taget under Skiftebehandling, hvorved blev forefunden i Boet endeel Uhrer, som skal have været ham anbetroet til Reparation, saa bliver i Betragtning af Boets ringe Tilstand, herved med 12 Ugers Varsel Boets Creditorer og Eierne af ommeldte Uhrer indkaldte til for os at anmelde og beviisliggiøre deres til Boet havende Fordring, da dem skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand. Colding=Raadstue den 1 Decemb. 1792. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Herved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 19 December næstkommende, og følgende Dage Kl. 9 Formiddag, foretages og holdes offentlig Auction udi Kiøbmand Søren Grønbeks opgivne Fallitboe her i Byen, saavel over hans iboende Gaard som tilhørende Markjord, samt ald hans Jnd og Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Jern= og Træefang, gode Sænge=Klæder, Gang=Klæder, Linnet, Skatoller, Skabe, Borde, Stole, Kakkelovne og meere, saa og en stor Deel Kramboe=Vahre, levende Kreature og videre; De Lysthavende ville da behagentlig indfinde sig ovenmeldte Tiid og Sted samt følgende Dage, hvor Conditionerne bekiendtgiøres. Holstebroe den 30 November 1792. J. Tranberg. ndnu er at bekomme hos mig undertegnede Klipsisk og Nakkered 5 Mark pr. Lpd. med fleere Sorter Vahre til billige Priser. Ligesaa hvid Islandsk Uld pr. 4 Rdlr. Lispd. og Meleret dito for 20 Mk. pr. Lispd. Syltede Tarmarinder 24 Skilling Pundet. Sunkenberg. nere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
J Kraft af Hans Kongelige Majestets under 9de d. M. mig, som anorduet Værge for afgangne Kongelige Consumptions=Betient Niels Madsen Paghs Enkeher i Staden, meddeelte Bevilling, indkaldes herved (sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formeens sig at have noget at fordre efter fornævnte salig Niels Madsen Pagh, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, da denne Jndkaldelse i Aviserne, skal, efter allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold, ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven. J øvrigt indkaldes herved alle og enhver, som maatte være noget skyldig til bemelte salig Paghs Stervboe, at betale saadant til mig næstkommende 11 December imod behørig Qvitering. Fridericia d. 16 Novemb. 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Torsdagen den 20 December nestkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Jørgen Sebbelsvo af Fredholm Coldinghuus Amt, foretaget til Slutning paa Fridericia Raadstue; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres Fridericia den 20de November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-07
Til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved 3de Gange, at Skiftet efter afgange ne Frøken Gedde af Greis Bye i Coldinghuus Amt, Pliver foretaget og sluttet paa Fridericia Raadstue Mandagen den 17 December nestkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvor Arvingerne og Creditorerne ville Møde for at lagttage deres Ret. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann. tiftet efter afgangne Niels Madssen af Toft høy udi Coldinghuus=Amt, foretages og sluttes paa Fridericia Raadstue Mandagen den 17de December næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. hvilket herved til Arvingernes og Creditorernes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres. midericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.