JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Kjøbenhavn i October 1812. Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
2) Kongl. Vitterhets, Histor og Antig. Akabem. Handl. V. p. 1461. nedre Skindkammer, hvoraf i det første gæmtes de færdige og beredte Skind, men i det sidste de Skind, der vare i Skatter fra Provindserne indkomne og endnu uberedte 2). Længe forbleve og Klæder af Pelsværk som Kapper, Vaabenhielme, Huer o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
en fortrinlig Prydelse for endog Tysklands Førster, som i Pelsklædernes raa og vilde Udseende troede hos Mængden at vække Begreb om Storhed, og derfor lod anbringe Skind selv paa Fløielsklæder 12). Men saadanne Skind som de Store og Rige brugte i deres Klæder vare og tilberedne med al den Tids mulige Konst, som overalt Arbeidere i Skind ere nogle vore allerældste Haandværkere. Den Ringere og mindre Formuende derimod brugte Skindene som de toges af Dyrene, og var vel almindelig klædt saaledes som det Mandslig Bols mand Jepsens Tjenestefolk fandt for nogle Aar siden 6 Fod dybt i deres Huusbonds Tørvemose i Undelev i Nærheden af den mellem Flendsborg og Graven J. Dette Lig var klædt i sten gaaende Landevei. to uberedne Kohuder. Haarene paa den Hud der gik nærmest til Kroppen vendte ind ad, men paa den ydre Hud vendte de derimod ud ad. Det indre Koskinds Haar vare og finere end de paa det ydre Skind. Skønt disse Huder eller Skind ikke syntes at være given nogen sær Dannelse, saa vare dog Snørehullerne kændelige. Paa Ligets den ene Fod sad en Sko, dannet omtrent som endnu Esterne og Leterne bruge deres Sko, af et uberedet Okseskind med Haarene paa og ind ad. Til Linnet, Strømper, eller andet Klædemon fandtes ikke ringeste Spor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
J den allerældste raa Tilstand har det uden Tvivl forholdt sig som Tacitus beretter om de gamle Germaner, og hvori han forsvares af vor lærde Sperling 2), at der ingen Forskiel har været paa Mands- og Fruentimmer=Dragter, men at begge Køn have været klædte omtrent paa ligeMaade. Men snart maa med den indbrydende Kul 11) K. D. Hallmanns Dentsche Finangeschichte des Mittelalters p. 208. 12) Thaer Annal, des Ackerbaues, 1802, Maj og Juni S. 633. 13) De vestitu Danokum veteri. J Nova liter, maris Baltici 1698 Mensis Novembr. tur være foregaaet en Forandring, der i Klædedragten har skældnet Kønnene, hvis særlige Dragter vi derfor særligen ville beskrive. Mandsklæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
For i Mandkønnets Klædedragts Beskrivelse at begynde fra Hovedet af, saa møde os her først Haarene, der hos de Gamle vare i en saadan Agt, at ved Haaret endog svores 12) og hvorpaa derfor megen Puds anvendtes. En stor Prydelse var et langt gult og tykt Haar, og den Tid syntes derfor ikke spildt, som anvendtes paa at kæmme, klippe, og pynte dette Haar. Uden at fordærve det med Tælle, Pomade, og Puder (thi det hvidgraa Pulver man vil have fundet i Gravhøjene har nok været om ikke Aske saa Pulver til at pudse Rings, og andet Nips med) sørgedes kun for at Haaret skulle være rent, derfor det jævnlig vaskedes. Af Saxo ser man, at Haaret opbandtes og krølledes, som Tyskerne kalde die Haare dreien, hvoraf ein dreihaariger Kerl, deraf maaske igæn Ordsproget at sætte sin Hat paa tre Haar 17). At og Oldfædrene have gjordt meget af Skægget synes de mange Tilnavne af Tveskæg - Jærnskæg - Rødskæg, Tyndskæg - og flere at vise. Skikken at lade sit Skæg gro vedblev og til efter det attende SekulsBegyndelse. Thi den sællandske Biskop Borneman, som døde 1710, findes endnu afskildret med Skæg, hvorvel jeg efter Kristian den 4, ikke finder nogen dansk Konge med denne gamle Prydelse 18). Dog har man og brugt at barbere eller rage i det mindste Noget af Skægget, og har man, som jeg ser af et Sted i Kæmpeviserne ikke i en snæver Vending været forlegen for varmt Vand 17). Endskønt Brugen af falsk Haar paa Hovedet eller af Parykker synes at have været en ældgammel Prydelse hos Grækerne, Romerne, og Østerlænderne samt nogle kristne Geistlige, endog i det gamle Testamente vil have fundet Parykker omtalte, ventelig for at faa de Selvter til at tie, der 14) fr. Cleffelis Antiqvit. Germ. cap. IX. de capillis veterum. 15) Gleffel. 1. c. p. 310-II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
16) See Kobberstikker Jonas Haas's Samling af de evangeliske Biskoppers i Sælland Portræter. 17) Se Peter Syvs Samling af disse Viser, prækede mod Parykkers Brug, som mod en stor Synd 18), saa er det dog vist at Parykkers Brug i det senere kultiverede Europa ikke er ældre end fra Begyndelsen af det syttende Sekel, da de først kom op i Frankrig, og endda meget sildigere indførtes i Tyskland "*), hvorfra vi Danske og Norske vel end sildigere have faaet dem. Thi Biskop Bornemanns Eftermand Worm, som er den første glatragede Sællands Biskop finder jeg og først afskildret med Paryk, som dertil er en saa grundmuret, at den langtfra ikke giver Ham det ærværdige Udseende, som Hans Formands Kallot og lange Skæg 22). Men Paryk var nu og bleven Tegn til Formuenhed, som af den i at samle Penge kloge Kong Frederik den 4de derfor beskattedes 27). Det syttende Sekels Biskoper have dog heri været ydmygere, saa de endog ved Forbud paa Landemoderne have søgt mellem de dem underordnede Geistlige at standse den nu opkomne Brug med Parykker 2 2, hvis Foragt jeg derimod ved har i vore Tider forspildt en Præst sin Biskops Yndest. Og maaske havde Biskopen Ret, thi det er en Nar, som allersidst lægger en gammel Mode, men en større Nar er maaske den, som først optager en ny Mode. (Fortsættes.) 18) J. G. Keyslers neneste Reisen S. 357. 29) Se foranførte Samling af Haas. 2) Se Thaarups Materialier til det danske Monarkies Statistik, 1 B. S. 238. *) Provst Rhodes Samling til Lollands Historie, S. 94.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Compassets Opfindelse. (Slutning.) Da Araberne alt i det niende Aarhundrede stod i Forbindelse med China, saa kan de letteligen derfra have erholdt Kundskab om Compasset, af hvilket Chineserne ikke gjorde nogen Hemmelighed, Dette bliver saameget sandsynligere, da der ikke er nogen Tvivl om, at Araberne kjendte Compasser længe før Europæerne. Da Portugiserne ved deres første Seilads om Afrika kom til den nordlige Deel af denne Verdens Deels østlige Kyst, saa fandt de, de derværende Arabere alt længe i Besiddelse af Compasser. Amalsitanerne stode allerede før Korstogens i Handelsforbindser med Syrken, Palæstina og Ægypten; hvorfor skulde de ikke have havt Leilighed til at erholde Compasset af Araberne. Ved disse blev det siden bekjendt over det øvrige Europa, og er det derfor et Under, naar denne vigtige Opfindelse tilskrives dem eller en af deres Landsmænd, som bedst forstod at forfærdige Com passer. Paa denne Maade opløses bedste denne Gaade. Thi at Chineserne alt tidligen kjendte Compasset, er ingen Tvivl underkastet, og hvorfor skulde denne vigtige Opfindelse ikke med Tiden være kommen til Europa, især da Forbindelsen med de fierneste Lande mere og meere lettedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Jndenlandske Efterretninger. Plakat, hvorved den Skipper og Mandskab ved Placaterne af 8de Februar og 28de September f. A. tilstaaede Præmie for Jndførsel af Korn- og Fedevarer til Norge fordobbles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Under 23de Dennes har det behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at bestemme, at den Skipper og Mandskab ved Plakat af 8de Februar 1811 tilstaaede Belønning af 3 Rdlr. pr. Commercelæst af Skibets Drægtighed, naar Jndførselen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
af Korn- og Fedevarer skeer til et Sted i Trondhiems eller Bergens Stift, og 2 Rdlr. pr. Commercelæst, naar Jndførselen skeer til et Sted i Aggershuus eller Christiansands Stift, maae forhøies til det dobbelte for de Ladninger, som inden ultimo Junii 1813 indføres til Norge. Hvilken Hans Majestæts allernaadigste Villie herved bekjendtgjøres til Enhvers Underretning. Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 26de October 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Cancellie=Patent, indeholdende nogle Forskrifter om Udskrivningen til Landmilitairtieneste, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen under 16de d. M., i Henseende til Udskrivningen til Landmilitairtienesten ved de aarlige Landmilitair=Sessioner at fastsætte følgende Bestemmeller for Fremtiden. 1. Ved Udskrivning til Tieneste ved Regimenternes og Corpsernes Linie=Batailloner skal Begyndelsen skee med de to og tyveaarige Reserver, og derefter gaaes tilbage til de tyveaarige. Først naar det tilstrækkelige Antal ikke kan erholdes iblant Mandskabet af disse Aldere, skulle ogsaa de tre og tyveaarige Reserver udskrives. 2. De tredsinstyveaarige Gaardmænds, saa og Gaardmænds Enkers eneste arbeidsfore Sønner, skulle forbiegaaes med Udskrivningen til Linietropperne, saalænge det iblant det samtlige til Udskrivning nærmest bestemte Mandskab fra to og tyve til tyve Aar, findes et tilstrækkeligt Antal tienstdygtige Reserver i Udskrivnings Districtet. Naar Tilfældet er, at de tre og tyveaarige Reserver skulle udskrives til Tieneste, da skulle iblant disse ligeledes de tredsindstyveaarige Gaardmands, saa og Gaardmænds Enkers eneste arbeidsfore Sønner forbiegaaes med Udskrivningen, saalænge der findes tilstrækkeligt Antal tienstdygtige Reserver af denne Alder. 3. De fire og tyve fem og tyve og sex og tyveaarige Reserver, som ikke ere udskrevne til Tieneste ved Linietropperne, skulle udskrives til Tieneste ved de annecterede Batailloner, for saavidt de have den fornødne Høide; hvorimod igien, iblant de, som nu staae ved disse Batailloner, men under visse Betingelser ere frietagne for Tienesten, skulle, efter den i Forordningen af 15de Februarii 1808 §. 10 bestemte Orden, afskediges saa mange, som den for Compagnierne foreskrevne Styrke tillader. 4. De i Forordningen af 16de Febr. 1808 bestemte Frietagelsesgrunde skulle ogsaa komme til Anvendelse ved Udskrivningen af de fire og tyve til sex og tyveaarige Reserver (. 3), saaledes at de iblant disse, som have saadanne Frietagelsesgrunde for sig, ikke udskrives til virkelig Tieneste eller som Overcomplette, førend der er Mangel paa andet tienstdygtigt og til Tieneste ved de annecterede Batailloner pligtigt Mandskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
5. De ifølge forestaaende (S. 3. 4) til Tieneste ved de annecterede Batailloner udrevne Reserver blive, indtil de have fyldt det syv og tyvende Aar, pligtige til Tieneste ved Linietropperne i det Tilfælde, at det virkelig værende Antal af tyve til tre og tyveaarige Reserver, formedelst overordentlig Afgang, ikke skulde vare tilstrækkeligt til at complettere den fulde Styrke ved Liniebataillonerne. Dersom dette Tilfælde skulle indtræffe, da skal den Afgang, som herved maatte finde Sted iblant de Tienestgiørende eller Overcomplette ved de annecterede Batailloner, erstattes af det i disse Batailloners Reserveklasse værende Mandskab, i Overeensstemmelse med de Forskrifter, som i Almindelighed gielde i Henseende til Tienestepligten. Forestaaende allerhøieste Bestemmelser bekiendtgiøres herved for alle Vedkommende til Efterretning og vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie, den 20de October 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Under d. 1 Oct. er Stadsphysicus i Kjøbenhavn, Hofmedicus og Dr. Med. A. Lund, forundt Titel af Professor og Rang med 6te Classe No. 3. i Rangforordn. af 14 Oct. 1746. - Under 27de f. M. er Justitsraad og Høiesteretsadvocat P. B. Wimet udnævnt til Generalfiskal i Danmark. Det var i Aaret 1763, altsaa for omtrent et halvt Aarhundrede siden, at hans Fader, den som dramatisk Skribent og Jurist lige fordeelagtig bekiendte Justitsraad F. W. Wivet blev udnævnt til samme Embede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
J Christiansands Avis læses en Bekjendtgjørelse fra Barvn Wedel=Wedelsborg, hvori det hedder, at da Amtet har seet sig nødsaget til, at forebygge det gjængse Opkjøb af Kartofler ved Prangere, og den deraf opstaaende Mangel for Ladestædernes Jndvaanere, saa anmodes de, der maatte attraae at indkjøbe Kartofler paa Listerlandet til egen Fornødenhed, at underrette Amtet derom, paa det de derfra kunne vorde forsynede med Tilladelse til det efter Omstændighederne passende Qvantitets Jndkjøb, da, i manglende Fald, det Opkjøbte er underkastet Anholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Priseretten i Christiansand har tilkjendt Caperfører Ahlman, førende Caperen le Perseverant, det af ham opbragte Skib Anne Cathrine, ført af Skipper H. H. Lund, og Caperfører J. M. Bart, førende Caperen le Pourvojeur, Skibet Agenoria, ført af Skipper Herman Ludvigsen, tilligemed sammes Jnventarium og indehavende Ladning, som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Directionen for Christiania's og Oplands 1420 CentKornselskab har ladet bekjendtgjøre, at Actier i Selskabet endnu kunne erholdes indtil d. 15 Nov., imod at erlægge de forhen bestemte 230 Rdlr. D. C. for hver Actie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Mariboe d. 29 Oct. Tirsdagen d. 6te d. M. endtes den offentlige Exammen i Nyekjøbing Cathedralskole med den sædvanlige Høitidelighed i Overværelse af en temmelig talrig Forsamling af Disciplenes Forældre og andre Videnskabselskere. Efterat et Chor=Accompagnement var afsjunget af Disciplene holdt Skolens Rector, Dr. og Ridder Bloch, en Tale, hvori han anbefalede Skolens Ungdom en omhyggelig og velordnet Privatlæsning, som et af de herligste Midler til Kundskabernes Udvidelse og Aandens Forædling, og oplæsde derpaa saavel de til Universitetet afgaaende 7 Candidaters, som de tilbageblevne Disciples Caracterer. De Første sagdes i en kort Tiltale et hæderfuldt Farvel, og for de Sidste saavelsom for de Nye indkomne bestemtes deres Plads i Specialklasserne for det næste Skoleaar. Underviisningen tog igjen sin Begyndelse den 9de October. - Præsteavlingen i Saxkøbing blev ved Auctionen d. 14. Oct. bortforpagtet paa 8 Aar til Hr. Bredtfeldt og Hans Frandsen for 32 Tdr. Rug og 32 Tdr. Byg i aarlig Afgivt, og 2de Køers Græsning og Foring, samt 8te Kjørseler, dog ikke over 3 Miil af Gangen. - Møen d. 24 Oct. Den stærke Vind fra Sønden drev i Tirsdags en stor Deel Talg, deels i Fade og deels løse Stumper, ind paa Møens søndre Kant. Formodentlig fra et Skib, som skal være sat paa Grund ved Gjedserodde, og der stukket i Brand. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Theatret. – Tirsd. d. 3 Nov. Den hjemkomne Nabob, og en Entre, comp. af Hr. Bournonville. Torsd. d. 6te Stærkodder. Fred. d. 6te, Pistolskubet, og Lønkamret. Jmellem Stykkerne: Amors og Balletmesterens Luner. Loverd. d. 2de Hittebarnet. (Benefice for Jfr. Astrup.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Coursen paa Kjøbenhavn var i Hamborg den J Kjøbenhavn er Cour 27 Oct. 1500 t. M. sen paa Hamborg 1375.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
(Af Hamb. Corresp.) London, den 14 Oct. Af Lord Wellingtons sidste Depeche erfares, at denne General ikke befinder sig i nogen god Sundhedstilstand og at der ved hans Armee og selv ved hans Generalstab gives mange Syge. - J Ryggen af Armeen tæller man over 200 Læger, der ligge syg i Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Fra Salamanca skrives, at ikke færre end 250 Officierer og 500 Soldater ligge i denne Stads Hospitaler. Siden d. 1 Jan, have vi gjort møisommeligere Marscher end i de 4 foregaaende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
En Officier af General Hills Generalstab beretter, at Gener. Maitlands og Noches forenede Corps ikke ved Alicante kan gjøre nogen Bevægelse fremad af Mangel paa Cavallerie. – Efterstaaende Bekjendtgjørelse var i Gaar opslagen paa Lloyds Caffehuus: Contreadmiral Martin er paa Linieskibet Abukir ankommen fra Østersøen. Man slutter deraf, at den Engelske Flaade ikke er meere nyttig i Østersøen. Man gjør utallige Gisninger, men det Sande er, at Admiral Martin har forladt sin Station, for Riga, fordi det nordiske Clima er skadeligt for hans Sundhed, og fordi han maa tjene i Middelhavet. – To Parlamentairskibe ere afseilede d. 12 og 22de Sept. fra New=York, og det første kan altsaa ventes her ufortøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Paris d. 23 Oct. J Følge Privatbreve fra Moscau bygge de Franske Tropper der Barakker, som ville være færdige om faa Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Wien d. 21 Oct. Natten fra d. 1ste til 3die Sept. ere i den rige Tyrkiske Handelstad Salonichi 400 Huse lagte i Aske ved en Jldsvaade. Da Blæsten dreiede sig, saa undgik Frankernes Qvarteer Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Petersborg d. 26 Aug. En af H. K. M. under d. 4de (16de) undertegnet og til det bestyrende Senat udfærdiget Ukase indeholder følgende: Den saa meget ønskede Fred med Engelland er bleven fornyet. Vi ile at meddele Publicum en Begivenhed, der saa meget tjener til begge Parters Tilfredshed, saavel Vore troe Undersaattere, som Engelland selv. Vi beklage levende, at Handelen saalænge har maattet være afbrudt, og Vi ville ikke lade forbigaae noget Øieblik, for at gjenoprette Handelsforholdene. Ledede af Velvillie mod Vore Undersaattere og Vor Jver for det almindelige Vel, befale Vi til den Ende, uden at oppebie denne Freds Ratification, paa det den for Skibsfarten gunstige Aarstid ikke skal gaae ubenyttet forbi, at fra i Dag af alle Vore Havne i Østersøen, i det hvide, sorte og det Asorske Hav aabnes for de engelske Skibe, og at Handelen mellem Vort Rige og Kongeriget Engelland med al muelig Sikkerhed igjen begyndes, overensstemmende med de gamle Forordninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Wien d. 16 Oct. J Følge offentlige Beretninger fra Constantinopel af 30te Sept. herskede den Gang Pesten i denne Stad endnu meget heftig. J Pera vare næsten alle Kramboder lukkede, og Frankerne havde for størstedelen begivet sig paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Bucharest, d. 2 Oct. Den ny Storvizir, Hurschild Pascha, befinder sig nu i Schumla, og synes at begynde sit nye Embede med særdeles Energie. Han har ladet den bekjendte Boschnak Aga- og to andre urolige Ajans halshugge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Augsburg d. 19 Oct. Auctionen over Chur førsten af Triers efterladte Effecter vedvarer. Priserne vare for det meste overordentlig høie. Hestene, hvoraf der vare 60, ere blevne betalte dobbelt saa dyrt som de ere værd. J Forgaars blev f. Ex Tokayer=Viin solgt, hvoraf der var et Forraad af 200 Bouteiller. Enhver vidste, at der blandt disse kun vare 20 Bouteiller virkelig Tokaper af den Østerrigske Keisers Kielder, den øvrige var Ober Unger-Ausbruch af god Qvalitet. Desuagtet bleve de første Dusin Bouteiller betalt med 9 til 10 Gylden hver disse Priser stege formedelst Kjøber nes Lysthaverie saa meget, at de sidste 3 Bouteiller betaltes hver med 25 Gylden. Caps Viin kostede endnu engang saa meget som den nu koster i Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Det er nu snart et hundrede Aar siden, at den lærde glykstadske Slotsprædicant Pastor Sibbern udgav sit Bibliotheca Historica Dano-Norvegica. Bogen er som de fleste gode Bøger fra den Tid af de i Bogsamlingerne ikke saa almindelig forekommende. Fædrenelandets Historie har desuden siden den Tid faaet betydelig Tilvekst, og dets Studium en ganske ny Skikkelse. En Mængde i Sibberns Tid ubekændte Kilder ere opdagede baabe i den ældre og i den nyere Historie, og bragte for Dagen af Langebek, Schlegel, Suhm, Thorkelin, Sandvig, Nyerup, Büsching, Gaspari, og mange Flere. Saavel disse ny opdagede som de forhen bekændte Kilder ere rensede af den før Torfæus i vor Arkæologies og Histories Studium ubekændte Kritik. Men herved er man og kommen efter, at flere af Sibbern anførte Kilder og Hjelpemidler ere deels ikke saa ganske rene og paalidelige, deels endog ganske ubrugelige. Ei at tale om at Kilderne til hele det attende Sekuls saa vigtige Historie ikke findes hos Sibbern, uden noget Lidet til Frederik den Fjerdes Historie. Under de Omstændigheder, og i den Stilling jeg nu i nogle og tyve Aar har, langt fra de store Bogsamlinger, studeret Fædrenelandets Historie, blev det mig strak en Nødvendighed under min Læsning altid nøje at bemærke og optegne hvad hos enhver Skribent forekom til Oplysning om hver enkelt Begivenhed især. Saaledes fik jeg mig da samlet et lille dansk og norsk historisk Bibliothek, inden jeg endnu uden af Navn kændte Bartholin, Møller, Thura, Worm, ja selv inden jeg kunde overkomme Sibbern. Denne min egen Samling har jeg siden jævnført med hine benævnte Literatorers ældre Samlinger, og forøget med hvad til Oplysning om Kongernes Frederik den 4de - Kristian den 6te - Frederik den 6te - og Kristian den 7des Historie haves, og sammenholdt med vore lærde Jurnaler, og de flere til vor literære Historie nødvendige Hielpemidler, dem jeg snart alle selv eier. Thi tror jeg efter flere Aars Arbeide paa dette Værk nu at kunde levere et dansk og norsk historisk Bibliothek, der ikke skal blive uvelkomment for de der ynde dansk og norsk Historie, og ofte ikke vide at finde de Skribenter, som i Særdeleshed have afhandlet en eller anden enkelt Begivenhed, hvorom nu og da ønskes Underretning. Svarede min Stilling til min Lyst, ønskede jeg intet heller end at mit danske og norske Bibliothek kunde blive saa udførlig, som Warnholtz's kostelige 8 Dele ugjørende Bibliotheca Historica Sveo-Gothica. Men som Noget er Bedre end Jntet, saa tage man til Takke til videre med dette mit mindre Værk, til en Mand med min Lyst men i hældigere Stilling og Tider kan skænke os et Værk i vor danske og norske Historie, som hin Warnholtz's er i Sverrigs Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Endskiønt nu mit danske og norske historiske Bibliothek vel kun vil udgjøre omtrent et Alfabet; trykte Ark, saa tillade dog disse for alle videnskabelige Foretagender uhaldige Tider ikke et saadant Værks Trykning uden først at sikre Sig de derpaa medgaaende Bekostninger. Det er derfor jeg herved indbyder alle oplyste Fædrenelandets Venner, der unde dets Historie, til ved Subskripsion at understøtte dette mit danske og norske historiske Bibliothek, som er færdig til at kunde gives i Trykken, saa faae jeg af Subskribenternes Antal ser mig sikret for Omkostningerne. Prisen skal blive saa billig som Tidernes mageløse Dyrhed tillader; thi som jeg hidtil arbeidede uden allermindste timelige Fordele, saa er Hensigten med denne Jndbydelse til Subskripsion ikke heller anden end som sagt – Betryggelse mod Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Biblioteket er samlet efter følgende 11 Afdelinger: 1) Literaturen. 2) Kilderne, de ældre og yngre. 3) Arkæologien. 4) Geografiske, statistiske, korografiske, og topografiske Skribenter. 5) Genealogiske og kronologiske. 6) Videnskabernes Historie. 7) Kirkehistorien. 8) Krønik- og Historieskrivere. 9) Fra Odinsolden til Knud den Store. 10) Derfra til det oldenborgske Kongehuus. 11) De oldenborgske Kongers Historieskrivere. Under dansk forstaaer jeg tillige Hertugdømmene, som under norsk Jsland og Færøerne. Foran kommer en Jndledning, der skal indeholde den danske og norske Histories Øde fra Oldtiden, til Nutiden. Saa forsynes og Værket med et Navne og et Sag register.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
De der nu ønske at eje det, ville behagelig inden dette Aars Udgang tegne deres Navne enten paa de Herrer Biskoppers Kontorer i begge Riger, eller hos de Herrer Boghandlere Schubothe paa Børsen i Kjøbenhavn og Hempel i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Paa 10 Eksemplarer gives det sædvanlige 11te til Dem, der paatage sig Umagen at samle Subskribentere, og for disse vil Prisen blive 1/4 Del under den fastsættende Bogladepris. Odense den 1 Oct. 1812. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke