Berlingske Tidende, 1775-06-01
Under samme Dato har Hs. M. ligeledes udgivet en Forordning, angaaende hvorledes ved Examina Academica herefter ved Universitætet i Kiøbenhavn skal forholdes. - J Steden for der hidindtil aarlig haver været holdet to Depositiones, skal fra dette Aars Udgang af ikkun holdes een, hvilken skal begynde med September Maaned. Dog dersom nogen fra Jsland eller Færøe sildigere skulde ankomme, holdes for deres Skyld en overordentlig Deposits. - Ligesom aldeles ingen. ingen annammes til Universitetet med mindre han ved den holdte Examen er befunden at have i Theologien, Sprogene. Historie, Geographie og Sphærica naaet det Maal, som i Forordningen for Skolerne er foreskrevet, saa maa heller ikke til Deposits angives eller høres andet eller mere. Til Exammen Artium skal ikke meere gives de saa kaldede Beene, men i den Sted Caracterer: Laudabilis, haud illaudabilis, haucontemmendus. - Den hidindtil brugelige Prøvestiil vedbliver, dog skal de nu befalede Stilebøger med Prøvestile og det sidste Skoleaars Stile fornemmelig være det, hvorefter Candidaternes Kundskab i Henseende til den latinske Stiil skal bedømmes. - Findes der iblant de Examinerede en eller anden, som har udmærket sig ved særdeles Flittighed og Fremgang, skal saadan en ved Censuren indkaldes for Consistorio, og der roses samt opmuntres til at blive fremdeles saaledes ved saa skal og Decanus, naar Creationen holdes, nævne saadanne allerførst, og i Almindelighed creere Candidaterne efter den Caracter de have faaet. - Den philosophiske Exammen skal herefter udsættes indtil 9 Maaneder efter Depositsen, og holdes engang om Aaret strax efter St. Hansdag, ved hvilken Examen ikke skal giøres Rede for videre end Philosophie Physik og Mathematik, naar ellers 6 fattige Studentere det begiere, maa der holdes en overordentlig philosophisk Exammer, for dem. - Exammen Philosophicum maa tages af alle Studerende, og ere dertil de samme Caracterer som til Depositsen, ingen uden de der have faaet de to beste Caracterer, maa erholde noget Stipendium ved Academiet, og saafremt en Candidat, som faaer en ringere Caracter, allerede skulde have erholdet noget Stipendium, skal han miste det. - Herefter skal ved Academiet ogsaa indføres en philologisk Exammen, hvilken alle maa underkaste sig, som vil nyde Collegierne, Reyse eller andre anseelige Stipendier, og i Almindelighed alle, som vil beholde Stipender ved Academiet længere end 3 Aar, saa og alle de som med Tiden ville søge at blive Skolelærere. - Til denne Exammen gives 2 Caracterer : Haud Hau dabilis og landabilis; til den første maa Candidaterne have igiennemgaaet i det latinske Sprog, Cicero de Orstore, 10 af hans Orationer, hans Epistole ad Familieres, og Tusculanæ Qvæstiones, hele Virgilius, hele Horatius og Ovidii Metamorphoses. J det grædske Sprog 6 Bøger af Homeri enten Ilias eller Odyssea, Renophontis Cyropadia eller Historia græca eller Anabasis, og derforuden i det Cbraiske: Pentateuchum, saa maa og vises god Kundskab Historie, Geographie, Mythologie og Antiqviteterne; til Laudabilem fordres, foruden foranførte, en Decas i Livius, Qvintiliani Institutiones oratorie, 12 Bøger af Homeri ilias eller Odyssea, 4 første Bøger af Herodoto, de historiske Bøger i det ebraiske Sprog og en udvidet Kundskab i Historie, Geographie, Mythologie og Antiqviteterne. - Til Magister=Graden i Philologien udkræves en udmærket Færdighed i det foreskrevne, og desuden maae Candidaten med Færdighed kunde opsætte sine Tanker paa Latin over en vil Materie af Skolevidenskaberne. - Herimod skal den hidtil i Brug værende Baccalaur=Grad ophæves. - For at erstatte de ved denne Grad hidindtil indkomne Penge, skal enhver, som fremstiller sig til et academisk Exammen, betale hver gang 1 Rdlr. - Jngen kongelig Undersaat maa besøge fremmede Universitæter, med mindre de to Aar have opholdt sig enten ved Universitætet i Kiøbenhavn, Sorøe Academie eller Universttætet i Kiel, og flittigen hørt vedkommende Professorers Forelæsninger.