JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Wien, den 14de Martii. Siden de Franske ere blevne Herrer af Rom, og giøre saadanne uhyre Fordringer til det neapolitanske Hof, er Coureervexlingen mellem dette og Neapel meget stærk, da det hedder, man forlanger vort Hofs Mægling ene, at Neapel i fornødent Tilfælde vil sætte sig til Modværge. Bernadotte skal have spurgt vort Hof, hvorfor de mange Tropper sendtes til Jtalien og Tyrol. 14 Batailloner og 16 Eskadroner drage sig sammen der, man meener, for at tage det mantuanske, brescianske, Bergamo, Graubundten og Velte lin i Besiddelse. Man har tilbudet Paven et Friested i Prag, saafremt han ikke skulde blive i det toscanske hvor det er forbudet, at modtage ham med Æresbeviisninger - da han reiser incognito. Schweits, den 14de Martii. Krigen med Frankerig synes til Ende, og Revolutionen fuldbragt efter Frankerigs Villie. Bern maae bøie sig under de franske Forskrifter; i Zürich har Regieringen takket af, og de bernske Tropper - der sagdes 100000 Mand stærk, at have taget Post ved Thun - siges at skulle skilles ad, ja endog at have dræbt deres General Erlach. J øvrigt tilstaae selv de Franske dem at have værget sig som Helte. Rastadt, den 15de Martii. J Gaar blev Rigs deputationens sidste Note af den keiserlige Plempotents overgivet de franske Ministre, som allerede have besvart den, og uden at tage mindste Notice af, hvad der er om tet om at beholde et Stykke af venstre Rhinbred, blot have som videre Fredsbasis bragt Skadesløsholdelserne, og Sæcularisationen paa Bane. Man vil vide, at inden Rigsdeputationen gav sit Conclusum, erkyndigede man sig først, om i Nødstilfælde nogen Hielp var at vente, og da Svaret herpaa lød lidet trøsteligt, maatte man finde sig i at bide i det sure Æble, for Ehrenbreitstein, var man saameget mere bange, da den franske General Hatry har nys gjort Commandanten det Forslag, at rømme den; dog sige nogle Efterretninger, at dens Jndslutning var ophævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Kiøbenhavn, den 26 Martii. Under Dato den 17de Martii er udkommen fra det Kongelige Rentekammer en Placat, hvorved den Skipperne hidtil tilladte Leer og Sandgravning ved Elbestranden i Herskabet Pinneberg aldeles forbydes, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Den 19de Januarii er Premier-Lieutenant i SøeEtaten Søren Gothfried Bochmann beskikket til Sorenskriver over Guldals Fogderie i Trundhiems Stift, samt tillige forundt Caracteer af Cancellieraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Den 2den Februarii er Frederich Christian Sveistrup, Skriver ved Forligelses-Commissionen i Kiøbenhavn, ligesaa til Secretair. Student Niels Hansen, Ranlef confirmeret at være residerende Capellan for Kiettinge og Breininge Meenigheder i Lolland. PersonelCapellan Andreas Brøndum ligesaa til Sognepræst for Næsbye og Tyvelse Meenigheder i Sielland. Sognepræst Jørgen Westergaard beskikket til Sognepræst for Søeborg og Gilleleye Meenigheder i Sielland. Sognepræst Morten Biilmann ligesaa til Sognepræst for Eilbye og Meelbye Meenigheder i Fyen. Den 9de er Student Abraham Møller confirmeret at være Capellan pro Persona for Hierdals Præstegield i Christiansands Stift. Student Andreas Jbsen ligesaa til Sognepræst for Nørre Brobye Meenighed i Fyen. Den 16de er residerende Capellan Niels Kirkemøe Bechmann beskikket til Sognepræst ved Frue Kirke i Aarhuus og til Aabye Sogn, samt Provst i Ning Herred i Aarhuus Stift. Magister og Sognestræst Hans Koefod confirmeret til Sognepræst for Averste og Teelstrup Meenigheder i Sielland. Procurator Andreas Henneberg beskikket til Birkedommer og Birkeskriver ved Kragerupgaards Birk i Sielland. Den 23de er Personel-Capellan Andreas Lowson Mørch ligesaa til Capellan pro loco ved Budolphi Meenighed i Aalborg. Sognepræst Johannes Gielstrup ligesaa til Sognepræst for Schierbech Meenighed i Ribe Stift. Personel-Capellan Frantz Nicolay Lund ligesaa til Aftensangs Præst i Stromsøe og Rector ved den danske Skole sammesteds. Sognepræst Carl Gustav Flemmer confirmeret til Sognepræst for Ulsøe og Braabye Meenigheder i Sielland. Student Hans Christian Flemmer ligesaa til Sognepræst for Øster- og Vester-Egede Meenigheder i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. Varme. N. V. M. J. O. 6 19 Martii. Uvis. D. N. O. N. O. Kulde. N. N. O. Varme. V. N. V. AVERTISSEMENT Qøverdagen den 31te Martii om Eftermiddagen Kl. 4 vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Severin, som boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Kiøbenhavns No. Aar. og Allinuar. Huus. nuar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Post-Tidender, som me Fredagen, den 30 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
London, den 15de Martii. Fra Jndien er indløbet Efterretning, at Sultan Tippo Saib har fundet det tienligst for det første at holde sig roelig. Men Schach Semahn opfylder nu alting med Rædsel. Denne unge og duelige, men blodtørstige Mand har en Armee paa 100000 Mand, og har bestandig en Franskmand om sig, som Conventen for nogle Aar siden sendte i Gesandtskab til Constantinopel. Den første Januar i Aar slog Semahn Seikerne, trængde ind i deres Hovedstad Lahore, nedhug der henved 7000 Jndvaanere, og lod Stædet plyndre. De marattiske Stater, der vare i Bekymring for hans Hensigter, have kaldet de Engelske til Hielp, og deres Begiering er og bleven opfyldt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Den engelske General Popham er i Besiddelse af Allahabad, som Naboben har afstaaet ham, samt foruden den aarlig lovede Foræring af halvslette Lak Rupier, ogsaa lovet at oprette to Regimenter paa sin Bekostning. Det ostindiske Compagnie giør store Anstalter i Calicut, for at kunde i Fremtiden regulair bygge, og ruste et stort Antal Skibe. Engelske Capitalister have henlagt en anseelig Summa dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Constantinopel, den 10de Februarii. Man har her det uhiemlede Rygte, at de Franske ikke vare utilbøyelige paa visse Betingelser at overlade Porten de forhenværende venetianske Øer. Andre sige, at de Franske have forestilt Porten den Fare, der vilde være for disse Øer, hvis en engelsk Flode lod sig see i Middelhavet, og at Porten har besluttet, at dække dem med en Flode. Paa Morea herske Uroeligheder. De Skibe, som her udrustes, og meenes bestemte til Archipelagus, beløbe sig til 24, hvoriblandt 1 Tredækker, og 11 To dækker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Giennem denne Hovedstad rykker nu en Mængde Tropper, hvoriblandt mange asiatiske. De tage Veien til Adrianopel. De Tropper, som, den herværende Garnison iberegnet, ere, eller endnu samle sig, i det europæiske Tyrkie, vil man for nærværende Tid anslaae til 250000 Mand. Een af Aarsagerne, hvorfor Rebellen Pasman Oglou igien har draget sig tilbage til Widdin, er og, at en Pacha med 7000 Mand er affaldet fra ham. Da det holder tungt, at angribe ham i hans biergigte Post, er Fredsunderhandlinger paa ny i Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Wien, den 14de Martii. Efterretninger fra Constantinopel stadfæste Portens overordentlige Krigsrustninger, som skulle bringes til en Armee af 600000 (?) Mand. Alle Pladser paa Morea, og især de mod det adriatiske Hav sættes i Forsvarstand, og der er givet befaling at bygge elleve Linieskibe, og adskillige Fregatter. De Franske true med, at besætte, og republikanisere det i det neapolitanske liggende, Kirkestaten forhen tilhørende Hertugdom Benevent, hvilket Neapel, selv vil beholde. Overalt ere der mange Tvistigheder mellem Frankerig og Neapel. Frankerig paastaaer, at Neapel nu under eet skal erlægge den i de sidste Aar til den pavelige Stoel ikke erlagte Lehnstribut, og vil overalt giøre den hellige Stoels Lehnsret paa dette Kongedom gieldende. Paa den anden Side har et engelsk for det meeste med neapolitanske Skibsfolk bemandet Skib i Neapels Havn, under Kastellets Canoner, borttaget to franske Fartøyer, uden at dette i mindste Maade giorde denne til at hindre, eller hævne dette Neutralitets Brud; Gesandten Trouve sendte strax en Coureer til Berthier, angaaende denne Begivenhed. Hvad endnu maaskee meere end alt torde fremskynde et Udbrud, er de indvortes Uroeligheder i de sicilianske Stater. Man hæfter daglig revolutionistisksindede Personer, og blot i Staden Neapel beløber deres Antal sig til 2800. J Messina er det kommet til en Fægtning mellem Oprørerne og Soldaterne, og af de første ere 60, men af de sidste 200 blevne paa Pladsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Jnspruck, den 7de Martii. Efter Beretninger fra Jenichin er den anden i d. M. gaaet befaling til Commandeurerne for de derværende Tropper, at sætte alle i de Egne liggende keiserlige Corps paa Feldtfod, og holde dem hvert Øieblik i marchfærdig Stand. Aarsagen skal være, at der paa Schveitsergrændsen skal drages en Cordon af 30000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Schweits, den 14de Martii. At de franske Tropper skulde være indrykkede i Luzern, har endnu ikke bekræftet sig; i øvrigt synes det, at hverken Luzern eller Zürich vil giøre de franske Tropper Modstand, og at hele Schveitses Revolution vil skee efter franske Forslag. Nogle ymte om, at Basel torde blive foreenet med selve Frankerig. J Bern vil man have fundet Breve fra baselske Contrarevolutionister til Medlemmer af den bernske og solothurnske Regiering: at de Franske ikke kunde holde sig mod Schveits, da inden kort Tid en ny Krig vilde udbryde med Østerrig, og det tydske Rige. Bern og Solothurn skulde forresten regne paa Basel, da alting der var indledet til at tilveiebringe inden føye Tid en kort Revolution, eller rettere Contrarevolution, i Basel, og skaffe de meest udmærkede Patrioter, til Side. Af denne Aarsag skulde der været fransk Besætning i Basel; men Borger Legrand og flere Patrioter satte sig derimod, og hindrede det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Rastadt, den 15de Martii. J den Note, Grev Metternich i Gaar overgav de franske Gesandte, kaldes Afstaaelsen af venstre Rhinbred, det Stykke undtagen det tydske Rige vilde forbeholde sig, men som de Franske ikke have indladt sig paa at bevilge, et høystbetydeligt, næsten uforvindeligt Offer. Stor var Spændingen i Rigsdeputationsmødet den 9de, da denne vigtige Sag forhandledes. Man opkastede alvorligen det Spørgsmaal, om der til at frelse det venstre Rhinbred, i yderste Nødsfald kunde være at regne paa Hielp. Men man fandt ingen. Adskillige af de Stænder, der i Begyndelsen aldeles intet vilde vide af den venstre Rhinbreds Afstaaelse, drev nu paa at hengive den uden videre Betænkelighed og uden Jndskrænkning. Overalt mærker man adskillige forandrede Forhold mellem de forskiellige Deputerede, hvoraf Jndflydelsen maaskee for Fremtiden torde blive synlig i Regensborg. Saaledes omgaaes f. Ex. de franske Deputerede den maynziske med megen Udmærkelse. Andre Rigstænder havde franske Tropper i deres Naboelaug, det badenske Land er truet med et fransk Jndbrud. Baden, Darmstadt, Frankfurt, og Augsburg voterede for ubetinget Afstaaelse. De øvrige Deputerede vilde forbeholde sig det Landstrøg mellem Nette, Roor, Maas, og Rhin Ogsaa den vigtige Punct om Skadesløsholdelser, blev alt den tyvende berørt af nogle Deputerede. Man opkastede det vigtige Spørgsmaal, om de, der ikke havde mistet alt, havde Fordring paa Skadesløsholdelser, eller ikke, Her var i Rigshistorien intet Exempel at finde, og det, der ved den vestphalske Fred var skeet, ikke at anvende, da den Gang Rigets Stænder selv havde bekriget hinanden. Fremdeles faldt Stemmerne ud til, at de elsassiske Rigstænder maatte henvises til den dem Aaret 1790 af Frankerig lovede Godtgiørelse. Bispedømmet Basel, og Mømpelgaard, de sidste Levninger af det arelatiske Rige, kunde Riget heller ingen Erstatning give, da ellers alle italienske Rigstænder ligeledes vilde fordre den. Hvordan det end gik, kunde denne Godtgiørelse ikke paabyrdes de svagere Stænder, og dem, der ingen Skyld havde havt i Krigen. Alle tabende geistlige og verdslige Stænder maatte have lige Skadesløsholdelse efter Storheden af deres Tab, og alle bidrage dertil, efter deres Kræfter. Overalt maatte denne Godtgiørelse hiemstilles til Keiser og Rige. Høyst sandsynligen vil - saafremt Sværdet ikke ogsaa overhugger denne Knude - Skadesløsholdelserne, naar de komme for, næsten finde større Vanskeligheder, end Fredsanliggendet selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Mayland, den 10de Martii. De nyeste Breve fra Rom mælde, at der paa een Dag er arqvebuseret 85 af Hovedmændene for Oprøret der. 22 andre har alt samme Skjæbne truffen. Hovedanledningen til Oprøret var en Misfornøyelse blandt de franske Tropper, der ikke fik deres Sold, skiøndt de paastod, Krigscassen var velforsynet; samt en almindelig Uvillie til at commanderes af General Massen, hvem de beskylde for Underslæb; han er da og reist til Genua, uden at paatage sig Commanden, og General Brune fra Scheilserarmeen er i hans Sted beordret til at afløse Berthier, der med Buonaparte skal bruges ved Toget mod Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Jtalienske Grændse den 11te Martii. Ved alle franske Tropper mærker man stærke Bevægelser. Et genuesisk Blad taler om et fransk Corps paa 18000 Mand, der skal drage sig sammen ved Mantua, og om, at det lader til, den romerske Republiks Oprettelse, som ikke stemmer med Campoformidofreden, torde give Anledning til store Forandringer i Jtalien. Ogsaa skal i Rom være fundet vigtige Papirer, blandt andet en Brevvexling mellem Hofferne i Turin og Rom, hvilken torde have alvorlige Følger. Et fransk Corps Tropper er brudt op fra Rom, for at tage Benevent i Besiddelse. Jnsurrectionen tager daglig til i Sicilien, og Revolutionsaanden ligeledes i det neapolitanske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Wien, den 17de Martii. Man hører, at alle catholske Magter ville interessere sig for Paven, for at holde i det mindste hans Anseelse i geistlige Ting vedlige, ogsaa skulle de staae i Brevvexling, angaaende Maaden at vælge en ny Pave efter hans Død, at Kirken i det mindste kan beholde eet Hoved. Tolv tusend Mand ere under General Spork beordrede til Grændserne af Graubandtenland. Her rustes, saa man næsten frygter Udbruddet af en ny Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Basel, den 17de Martii. J Dag har vor Nationalforsamling antaget Plan til en Constitution for een udelelig helvetisk Republik. Samtlige Cantons skulle have erklæret sig villige til det samme. Blot Luzern, der erklærte sig eftertrykkeligst mod de Franske, holder sine Grændser besatte, og har endnu ikke underkastet sig. Det synes nu upaatvivleligt, at Forræderie har bedraget til Bernernes Nederlag, og de franskes Held, skiøndt man heller ikke kan miskiende de franskes Overlægenhed i Krigskunst. Adskillige fornemme schveitserske Officerer, blandt andet to Oberster, og Overgeneralen Erlach ere dræbte af deres egne Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Rastadt, den 19de Martii. De franske Gesandtes sidste Svar har gjort meget stærkt Jndtryk paa Fredsdeputationen. Man ventede et andet Svar, i det mindste i Henseende til den Punct, Gesandterne reent forbigaae. Man lægger i øvrigt alt mere Mærke til, at de franske Gesandte vise den maynziske særdeles Agtelse, og man paastaaer med Vished, at Churfyrsten af Maynz vil faae fuldkommen Skadesløsholdelse paa høyre Rhinbred, og beholde sin Rang i det tydske Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Haag, den 20de Martii. Den 17de Martii blev den ny Constitutionsplan under megen Jubel antaget. Den franske Gesandt Lacroix raabte ved denne Leilighed: Leve 22de Januars Helte, (det er tungt at sige, hvem han dermed kan have meent, uden maaskee de 4 Grenaderer, der holdt Vagt uden for Arrestcabinettet). Man decreterede ligeledes, at de fem Directores provisoriske Udnævnelse stadfæstedes, som om den var skeet efter Constitutionsacten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Paris, den 15de Martii. Directoriet har nedsat en Marinecommission, bestaaende af Contraadmiral Lacrosse, Muskin, Artilleriechef Andreossky, og den navnkundige Ingenieur Forfait, denne staaer ikke under Søeministeren, men ene under Directoriet og Buonaparte, skal sysselsætte sig med Landgangen paa Engelland, og faaer hver 10 Dage 400000 Livres til sin Raadighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Kiøbenhavn, den 30 Martii. J Tallotteriets 770 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes færdig. - Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
AVERTISSEMENT. Løverdagen den 31te Martii om Eftermiddagen Kl. 4. vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Severin, som boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-30
Tirsdagen den 10de April og paafølgende Dage, vorder ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden No. 206 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, og begyndes Klokken 9 om Morgenen; bortsolgt en meget betydelig Deel Løsøre=Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcelain, Steentøy, Glas, Meubler, Træevare, Linned, Fruentimmer Gangklæder, Sengeklæder, og videre, der tilhører Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboe. Trykte Fortegnelser bekommes hos Procurator Severin, som boer paa anden Sahl No. 11 Littr. Gi Kronprindsens Gade, imod 6 Skillings Erlæggelse for Stykket til Bedste for de Fattige. Auctions-Pengene erlægges til fornævnte Severin enten strax ved Hammerslaget, eller siden naar paafordres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
iøbenhavns Aar. No. den. tilla. lin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Post-Tidender. iliMandagen, den 2 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Riga, den 8de Martii. Den moscovitiske Censur har ved Communication af 18de Januar indeværende Aar underrettet den herværende, at Fyrsten Kurakin har tilkiendegivet samme Keiserens allernaadigste Befaling, at for Fremtiden Bogcataloger ikke maae passere, uden at giennemsees af Censuren, og at det blot er tilladt at indføre og trykke Cataloger over de tilladte og i Bogladerne værende Skrifter. (J Wien har man eengang drevet forsigtigheden end videre, da eet Aars Index librorum prohibitorum i det følgende Aar er selv blevet sat paa de forbudne Bøgers Fortegnelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Constantinopel, den 10de Februarii. Aldrig vare maaskee Krigsrustningerne stærkere, end just nu Daglig gaae asiatiske Tropper her igiennem til Armeen i Adrianopel, alle Pladser paa Morea sættes i Forsvarsstand. De Skibe, der rustes, beløbe sig til 24.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Wien, den 17de Martii. Efter grædske Kiøbmands Breve skal især paa Morea herske en stor af de franske Emissarier oppustet Giæring. Men Porten sætter alle Stæder paa Morea i Forsvarstand, og foranstalter de overordentligste Rustninger. J Napoli di Romagna opdynger den store Munitions-, Artillerie, og Vaaben forraad, og lader der bygge 11 Linieskibe. Hensigten med disse Rustninger skal være ved Europas nærværende critiske Forfatning, at sætte sig i Stand til at kunde forsvare sine Stater mod fiendtlige Angreb og indvortes Uroligheder. Til Rygter hører, at den franske Republik skulde have tilbudet den tyrkiske Regiering, Corfu og de øvrige forhenværende venetianske Øer tilkiøbs for en betydelig Sum Penge. De tolv tusend Mand under General Sporks Command ere komne til Grændserne af Graubunden. Ogsaa er der sørget for at anlægge Feldthospitaler i Tyrol. Saavel i Henseende til den Egn, hvor de østerrigske Tropper rykke frem, som og i Henseende til disse Hospitaler har Bernadotte giort Forespørgsel, hvad det skulde betyde, og faaet til Svar, at de nye Jndretninger, Østerrig havde at giøre i Jtalien, fornødigede flere Tropper, og at man, da i de acqvirerede venetianske Provindser endnu ikke var føyet den Omsorg, som i de østerrigske Stater, maatte hielpe sig, det bedste, man kunde. De hidtil adspredt liggende Batailloner drages igien alle sammen ved deres Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Efter Breve fra Jtalien har det franske Militair indgivet en formelig Klage, underskrevet af mere end 300 Officerer til Directoriet mod General Massena. Han opholder sig midlertid i Ancona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Mayland, den 10de Martii. Østerrigernes Troppeformerelse i Tyrol og paa de cisalpinske Grændser, saavelsom de franske Troppers March til Mayland, deels fra Genua, deels fra Marseille, deels fra det indre Frankerig, volde her megen Opsigt. J Genua er det under haard Straf forbudet at udsprede Rygter, som om en Deel af den cisalvinske Republik igien torde komme under Keiseren. Ogsaa vort Directorium har fundet det fornødent offentlig at modsige dette Rygte, samt at sætte Livsstraf paa, hvis nogen yttrer Forlangende igjen at komme under den monarkiske Regiering. Ved et andet Decret befaler den, at Jndvaanerne af den cisalpinske Republik inden 30 Dage skulle erlægge 36 Millioner Lire til deres egne og de franske Troppers Underholdning, samt til at bestride andre Statsudgifter, med den tilføyede Erklæring, at den cisalpinske Republik var forloren, hvis ikke den Sum punctlig udrededes. Ogsaa i Turin seer man store Forandringer, selv i Henseende til den sardiniske Konges Stater, imøde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
De i Rom og Kirkestaten værende franske Tropper anslaaes til 50000 Mand. Alle de ved Nepotismen berigede fyrstelige Familiers Godser sælges, og bruges at indløse de vavelige Papiirpenge med. Ved det sidste Oprør i Rom har Almuen ikke skaanet enten Qvinder eller Børn. Vel er nu Roligheden fuldkommen tilbagebragt, dog frygter man nye blodige Scener, da de i Kirker og Privathuse borttagne Eiendomme ikke endnu ere tilbagegivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Paris, den 17de Martii. Den Tøffel, Paven ellers lod kysse, er nu bragt til Paris. Ogsaa Berns berømte Biørne ere underveis til det naturhistoriske Museum. Man paastaaer, at General Brune ved sit Komme til Rom skal rykke mod Neapel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-02
Nogle Journaler – siger Poultier i sin saa kaldte Lovenes Ven – bebude store Forandringer, som allerede skulle være forefaldne, eller paa Veie at foregaae i Spanien. Disse angaae intet mindre end en Revolution, som Kongen skulde selv sætte sig i Spidsen for ved at sammenkalde Cortes eller Stænderne, og selv lade de nødvendige Reformer foretage. Grev Cabarrus - hedder det – er kaldet til Finantseministeriet, og Fredsfyrsten paatager sig selv Gesandtskabet til Paris (!) Men disse Efterretninger ere for det første ikke at staae inde for. Det synes midlertid vist, føyer Poul tier til, at man i Madrid med det første venter Begivenheder, som ville sætte Spanien og Europa i Forundring.