JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
Romerske Oldsager i Frankrig. To af de vigtigste Minder fra den romerske Oltid, Marius's Triumfbue og Theatret i Orange ere i forrige Aar med meget Held blevne restaurerede. Theatret paa Skraaningen af Bierget Orange er maaskee den bedst vedligeholdte Bygning af denne Art. Selv de armitectoniske Forziringer af Proscenium, som ellers overalt feile, ere her vedligeholdte. Prosceniets imposante Facade, der, 316 Fod lang og 107 Fod høi, og udsmykket med to Rader Arkader, strækker sig hen imod Staden, hører til de meest majestætiske Lævninger af Oldtiden, vi kiende. Men det Jndre af dette skjønne Theater, var hidtil, ligesom det i Artes, opfyldt med smaa Hytter og Skure, 86 i Tallet. Disse ere nu paa Departementets Bekostning bortkastede, og den kostbare Bygning saaledes atter fremstaaet i sin fulde Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
J Caudecote og Braquemont, i Departementet Dieppe, ere betydelige Eftergravninger skeete, hvorved Fundamenterne til en fast Leir og mange romerske og galliske Oldsager ere komne for Dagens Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
J Bordeaux har man i Intendantens Have atter opdaget to betydelige Gravminder. J Martres (urbs Consenarum efter du Mege, Calagurris) har man nylig fundet en 4 Fod høi Statue af Serapis, med sin Modius paa Hovedet, og foruden mange Keiserbuster, Lævninger af en stor Gruppe, Herkules mod Achelous.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
J Lyon søger man atter i Saonen efter den kolossale Bronzehest fra Augusts=Templet i Alnay. Fragmenter deraf ere alt opdagede og for(Bl. f. I. U. 110.) nye Haabet. havde en Længde af 146 og en Bredde af 56 Fod, to Rader Loger, et Gallerie og et Parterre. Det kunde rumme 1300 Tilskuere. Da man begyndte paa at ville have et nyt Skuespilhuus opført, forskaffede man sig fra forskjellige hamburgske Architekter Bygningsridser, som bleve overgivne Architekt Wimmel og af ham tilstillede Overbygningsraad Schinkel i Berlin. Han forkastede dem alle og lovede selv at udkaste en Bygningsplan. Det skede; dog fandt man Bygningens ydre Forziringer for kostbare; og det Ydre blev nu bragt til en exempelløs Simpelhed, som ikke giver Jdee om at her indenfor er et Theater. Skuespilhuset er 135 Fod bredt og 195 Fod langt. Huset kan omtrent rumme 2200 Personer. De indvendige Forzii Dresd. Abendbl. 122, 123, 124.) ninger, ere fortræffelige og smagfulde. (Mere Den franske Marinecapitain F. Deville beretter i sine i forrige Aar i Paris udkomne Breve over Bengalen om Hovedstaden Calcutta, at denne med en Omkreds af 8 til 9 franske Mile ligger meget lavt. Paa en grøn Plads prunker Statholderens Pallads med otte Kanter og ligesaa mange Pavilloner, omgivet af Jerngitterværker. Den indre Luxus er kongelig og udfolder sig fortrinligen, naar Gesandter eller indiske Fyrster gives Audients. Garden af Europæere og Sipoys er pragtfuld. Nær derved ligger Gieldsarresthuset, hvori dog de rigt lønnede engelske Embedsmænd, med meget stor Gield, sjeldent komme. Fra Calcuttas Glacier indtil henad Ganges ligger Fortet William, med 300 Stykker Skyts paa Voldene; 10,000 Mand og hele den engelske Befolkning kunne finde Plads her. Fortet er i det mindste paa et Aar forsynet med Levnetsmidler. Asiens Luxus har svækket den europæiske Ungdom, og Drukkenbolter, drive hyppigen deres Uvæsen. J Egnen af Calcutta avles megen Riis, Hvede og Hamp. Til ringer, udførte efter S. O. B. Schinkels Teg Det gamle forladte Theater i Hamborg, Hamburg 2 M. bage for Manden i Dannelse. de nærmeste Stæder føre skyggefulde Konstveie, med asiatiske Lysthaver ved Siderne. J den nærliggende danske Stad Serampur finde Calcuttas Bankerotterer et Fristed, i Kraft af gammel Skik og Brug. De rige Kjøbmænds Taffel i Calcutta er overdaadigt og de og deres Bordgjæster, forlader for det meste Taffelet saa beskienkede, at de i Rusen ofte mishandle deres Tyende. Derfor leve de sjeldent længe og bringe hos deres Landsmænd Ostindiens Clima i slet Rygte. Fruentimmerne ere enten af indisk Blod eller Speculantinder, af urene Sæder, der, udrustede med Skjønhed, reise fra Engelland til Calcutta, for der at finde en Mand, men ofte staae meget til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
Kjøbenhavns Børs, den 6 Juli 1827. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species 224 a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 164 164 1/2 Rbd. Sal. 48 1/4 48 1/2 Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. i Banco Dito Dito . . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 113 1/4 113 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco Asiatiske Comp. Actier, i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 60 3/4 L. Sterl. 1 Lsterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-07
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar - Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 104 1/2 105 i Banco
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 55. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Juli 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Reisen til Berlin og Dresden i Aaret 1825. (Fortsættelse; see No. 63.) tu verrai nellorribil sabbione. (Du vil komme i det græsselige Sand.) Fra Alt Ruppin til Berlin, en Strækning af over ni Mile, forekom mig intet Mærkværdigt, hverken i Henseende til Naturskjønheder, eller Bygninger. Kun Konsten har kunnet aftvinge den sandede Bund nogen Frugtbarhed, Dog synes Faareavlen at lykkes meget der. Fra mit Vindue i Alt Ruppin, saae jeg en Drivt Faar, der med Rette kunde kaldes Legio. Et saa stort Antal af disse Skabninger har jeg endnu aldrig i mit Liv seet paa eengang. Hele Ruppin var ligesom indhyllet i Støv, og tilsidst kunde man næsten ikke see Faarene selv mere. Vi kjørte igjennem Oranienburg, en Stad med et Lystslot, fire Mile fra Berlin. Slottet har et guult Anstrøg og er nu en Vi Dante. triol- og Svovlsyrefabrik. Her begynder man allerede at blive den Berlinske Glands vaer, og man mærker, at Residentsen ikke kan være langt borte. Glimrende Equipager, pyntede Herrer, og Damer syntes at være fløine ud, som Duer med Olieblade i Munden, fra den store, paa Sandfloden svømmende, Ark, og tilraabe os: Land! Land! Det varede længe, førend vi kom til noget ordentligt Gjestgiversted. Kudsken trøstede os med, at vi snart vilde naae Møllen. Jeg forestillede mig her en Mølle, som een af dem paa Volden i Kjøbenhavn, og Mølleren klædt i en hvid Trøie eller i det Høieste i en hvid Kjole. Men hvor forbausedes vi ikke, da vi stege af i en prægtig Bygning, og traadte indi en smukt møbleret Sahl, og, fremfor Alt, da vi saae Værten. Han var pynteligen klædt, havde et martialsk Væsen, og modtog og meget fornemt. Beværtningen svarede ganske til Mandens hele Udvortes. Medens Bordet blev dækket, kom en glimrende Equipage med en gammel og en ung Herre kjørende. Begge vare af rank Væxt, af stolt Væsen, og deres Knebelsbarter sagde mig, at de hørte til Krigstanden. De forlangte Caffe, og satte sig paa Bænken udenfor. Værtens Hr. Graf, som han vel gjent og Snese Gange, tilkjendegav os nu, ikke mindre end deres hele Pli, at de vare af fornem Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Da vi vare komne Hovedstaden omtrent en Miil nær, traadte en Mand frem ved en Bom og fordrede Chausseepenge. "Chausseepenge? jeg har ikke seet nogen Chaussee, raabte jeg Tvertimod ere vi kjørte i Sand lige op til Hjul sporene." Bommanden svarede, at det ikke var Betaling for den Chaussee, vi vare kjørte, men for den, som vi nu kom til at kjøre. Vi fandt ogsaa snart, at der var anlagt en Chaussee omtrent en Miil lang. Den skal føre lige til Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
At beskrive Berlin kan ikke være disse Bemærkningers Formaal, og vilde desuden være et overflødigt Arbeide, da denne Stad tidt nok er bleven beskreven forhen. Men at vise den for Læseren saaledes, som jeg, under otte Dages Ophold, har seet denne mærkværdige Stad, vilde maaskee ikke være af Veien. Jeg begynder med at skildre de vigtigste Gienstande i samme Orden, jeg har taget dem i Øiesyn. J Forveien maa jeg bemærke, at ligesom i Paris Alling er at see frit, saaledes er i Berlin næsten intet særdeles Mærkværdigt, naar undtages det, der staaer paa offentlige Gader og Pladser, at see, uden for Penge. Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Det har nogen Lighed med det afbrændte Christiansborg, i det mindste ud til Slotspladsen, men man kan giøre sig et Begreb om dets Størrelse, naar jeg siger, at dets Længde derud til er 430 Fod og at dets Høide, det 6 Fod høie Brystrækværk iberegnet, 101 1/2 Fod. Bedste tager det sig ud, seet fra Slotspladsen, indvendig er det temmeligt skummelt, hvortil den smudsige Farve maaskee bidrog noget. Men man var i Færd med at oppudse det. Slotsportene ere vel store, men hverken disse eller Hovedopgangene zirlige eller pragtfulde. De kunne ikke komme i Sammenligning med Hovedindkjørslen til det forrige Christiansborg og dets herlige Marmortrappe. Da Slottet har forskjellige Tilbygninger, fra forskiellige Kongers Tid, saa stikke de ældre Dele af Bygningen ubehageligt af mod de nyere. Det har fire Etager. Værelserne ere mere pragtfulde end smagfulde. Riddersahlen er hverken saa stor eller saa skjøn, som den paa Christiansborg har været. Mærkeligt er der en stor Lysekrone af Christal, som den nuregierende Konge har kjøbt af Rittmester v. Peller for 11,000 preussiske Thaler (omtrent 15,000 Rbd. r. S.) Da den blev kjøbt var den ganske sort, thi den er 230 Aar gammel, men den blev siden oppudset og tager sig nu godt ud. Den er en reen Kjæmpe, af en Lysekrone; thi den veier 1300 Pund. Speilene ere af overordentlig Størrelse og indfattede i svære Sølvrammer. Sølvkarrene, hvoraf mange ere forgyldte, findes her opstillede i en pyramideformig Orden. Deres Værdie maa være betydeligt. Arbeidet er meget gammeldags. Her findes Drikkekander af uhyre Størrelse, der ved festlige Leiligheder bleve fyldte. J adskillige ere preussiske Medailler og Skuemynter indfattede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Ogsaa i Hofkapellet hænger en sjelden Glas=Lysekrone, men i den nyeste Smag. Den er en Foræring af den nuregierende Konge af England, som Prindsregent, og udmærket baade ved sin Størrelse og ved Arbeidet. Frescomalerierne og Basrelieferne ere af Rode. J et tilstødende Cabinet findes en skjøn Vase af siberisk Marmor, som er en Foræring af Keiser Alexander, og et herligt Malerie af Corregio, forestillende den sidste Hertug af Ferrara. Da de Franske vare i Berlin, blev dette Malerie bragt i Forvaring; thi man vilde ikke føre dem i Fristelse. Audience sahlen er betrukken med carmosinrødt Fløiel; her hænger en Lysekrone af Bergchristal, som skal have tilhørt Pompadour, og har kostet 80,000 Thlr. Ved samme er en Christalkugle af en saa sjelden Størrelse og Klarhed, at en Engellænder har budet 30,000 Thlr. derfor. Et Speil af den Schicklerske Fabrik, findes her, som er 102 Tommer høit og 52 Tommer bredt. Det var vist for sin Tid et overordenligt stort Glas. Men Niemeyer saae i Brødrene Didots Speil fabrik i Paris et Speilglas, der rigtig nok var det største i Fabriken, men af 120 Tommers Længde og 60 Tommers Brede, som kostede 3500 Thlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Den forrige saakaldte Pillesahl tjener til Concertsahl; den har 16 Pilarer af Stukkaturarbeide, og udmærker sig ved de der opstillede Antiker, Mark Aurel, Apollo, Venus &c. Mark Aurels Billedstøtte er meget restaureret, men Hovedet er dog fuldstændigt. J et Cabinet er Alting endnu i samme Stand, som for 130 Aar siden. Den store Seng med grønne Silkegardiner, staaer opredt saaledes, som den stod i den første Konge af Preussen, Friedrich Wilhelm den 3dies Tid. J det Kongelige Haandbibliothek staaer et Bord, sammensat af forskjellige italienske Marmorarter og paa dette en stor Porcellains Vase, forfærdiget i Fabriken i St. Petersborg, og foræret af Keiser Alexander. I et andet Cabinet staaer en kostbar Porcellains Vase, forfærdiget i Sevre, hvorpaa forestilles Mantua, som man er i Begreb med at ville beskyde, men Napoleon befaler, at Staden skal skaanes, i Betragtning af at den er Virgils Fødested. Et andet herligt fransk Konstværk som findes her, er et stort Spilleuhr med de vigtigste af Napoleons Feldtslage, anbragte i Basreliefer af Bronce. Det blev taget af de Blücherske Husarer i Paris, men er siden bleven Konstneren, der havde forfærdiget det, betalt af Kongen af Preussen. Mærkværdig er den hvid Sahl, anlagt ligesom Riddersahlen, af Kong Friederich I. Den tjener til Høitideligheder og til den saakaldte Fakkeldands ved Bilagere; den er 82 Fod lang, 51 Fod bred og 40 Fod høi Tre af den afdøde Dronnings Værelser ere meget smagfuldt drapperede med hvidt Netteldug paa guul, rød og blaa Grund. Det tager sig særdeles skjønt ud. J et af den afdøde Kong Wilhelm II Værelser er den ene Væg af Speilglas og den øvrige Deel deraf lakeret. Blandt de andre Mærkværdigheder i de forskjellige Cabinetter fortjener at nævnes en Commode af Mosaik, en Kakkelovns=Skjerm, broderet og malet af Hertuginden af York, et Uhr, der viser Solens Op- og Nedgang, et Fløiteuhr med Klokkespil, et Uhr med to Fløiter og en Harpe, endeel Antiker i den afdøde Konges Cabinet, f.Ex. en ægyptisk Jsis, Cicero &c. Af Malerier i Oliefarver findes her Mesterværker af Correggio, Rubens, Pesne, van Dyck o. fl. I de Værelser, hvor Kong Friederich den Store lod opføre smaa Concerter, staae Nodestolene og alle de øvrige til Musiken nødvendige Gienstande paa samme Sted, som da han levede, selv Friederichs Fløite af Jbenholt ligger paa Bordet; Alting er beredt til Concerten – kun den store Konge og hans Medspillende mangle. - Hvor fordum de meest fortryllende Toner gjenløde fra en Monark, der var stor paa Fløiten, som i Alting, hersker nu Gravens Taushed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Det vilde være for vidtløftigt, at opregne her Alt hvad af Mærkværdigt og Kostbart der findes i denne store Kongeborg, der, uforstyrret af Jld eller andre Naturuheld, har kunnet staae som et trygt Beraringsted for alle de Konstskatte, der af forskjellige Regenter, som vare fortrinlige Konstyndere, og især af Friederich den Store, med betydelig Bekostning ere blevne anskaffede. J alle Værelserne findes vel flere Spor af møisommeligt Arbeide og ængstelig Konst, end af virkelig Smag, men dog nødes man til at beundre den Utrættelighed, hvormed saa meget er udarbeidet. Selv de Gulve, hvorpaa man træder, ere konstigen indlagte, og saa glatte som et Speil. Men hvor megen Bekostning der end er anvendt paa dette Slot, saa er der dog ingen Tvivl om, at det nu under Arbeid værende Christiansborg, som en Følge af Tidsalderens renere og ædlere Konstsmag, vil kunne blive en ganske anden Bygning, end den med smagløse Zirater overlæssede og af Forgyldning overalt straalende Berlinske Kongeborg. J vor Tid kan man med Lidet udrette langt mere end for hundrede Aar siden med meget. Et Exempel derpaa seer man i den ny store Concertsahl i Skuespilhuset i Berlin, som vi siden komme til at omtale. Malerens hurtige og lette Pensel fremtryller Figurer og Udziringer, der kappes med Billedhuggerens langsomme og møisomme Meisel, om Forrangen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Jndenlandske Efterretninger. J Fredags Eftermiddag ankom Deres Majestæter, vor allernaadigste Konge og Dronning, samt Deres Kongelige Høiheder Prindsesse Caroline og Wilhelmine, til Sommerresidentsen, Frederiksberg Slot. J Søndags Eftermiddag behagede det Høie Herskab, for første Gang i Aar, at seile i Canalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Aarhuus den 6te Juli. J Morges Kl. 8 1/2 ankom endelig hid Dampskibet Dania, som allerede siden i Forgaars Aftes var blevet ventet. Kun uovervindelige Naturtilfælde havde forvoldet den indtrufne Sinkelse. Efterat Skibet lidt efter Kl. 6 i Onsdags Morges havde forladt Kjøbenhavn, hvor det fra Aalborg var ankommet i Tirsdags Aftes Kl. 6, naaede det i en tre Timers Tid Helsingøer, hvor det landsatte 15 af de medfulgte 51 Passagerer. Men da det var kommet ud af Sundet forbi Gilberghoved, blev Vestnordvestvinden til en fuldkommen Storm, som, i Forening med den stærke Søegang, tvang til at søge op under Hesseløe, hvor det kastede Anker om Natten Kl. 12. Ved en længere fortsat Strid imod Veir og Bølger, vilde, det i Kjøbenhavn indtagne Forraad af Steenkul, som ikke var mindre end 80 Tønder, efter al Sandsynlighed ikke have kunnet holde ud indtil Enden, og Fremkomsten til det bestemte Sted saaledes være blevet end mere forhalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Ved Hesseløen maatte Skibet formedelst den vedvarende Modvind og det oprørte Hav blive liggende indtil i Gaar Eftermiddags Kl. 6, da det paa ny begyndte Seiladsen, og, uagtet Veiret efterhaanden atter blev haardere, omsider kjæmpede sig frem til Aarhuus, just som Steen kullene næsten vare opbrugte. Ligesom Skibet selv under denne Prøvelse har viist, hvad overordentligt Anbrud det formaaer at modstaae, saaledes vidner og dets kloge og kraftfulde Ledning ved denne Leilighed til Ære for Vedkommende. Entrepreneuren Hr. Capitainlieutnant Christensen, der selv var med paa denne Reise ligesom paa den aalborgske, har overdraget Førelsen til Hr. Bekker, der gik frem med al Sindighed og Bestemthed. Hr. Capitainlieutenanten har i London givet 3200 Pd. Strl. for Skibet og desuden sat en 1100 til 1200 paa dets beqvemmere og smukkere Indretning. Hertil lagte de paaløbende Udgifter, vil han ei kunne være skadesløs under en 22000 Rbd. aarlig Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Man kan ikke andet end ønske hans almeengavnlige Foretagende noksom paaskjønnet og opmuntret. Eftermiddags Kl. 1 3/4 afgik Skibet igjen herfra med 9 Passagerer. Det havde havt flere, saafremt ei det omtalte Uheld, saa usædvanligt paa denne Aarets Tid, var indtruffet, da Endeel, formedelst dets Udeblivelse i Gaar Morges, toge bort med Smakken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Blandede Efterretninger. Gammel Castilien. - Empecinados Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Bibliotheker i Madrid. - Ferdinand VII. og hans Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Fra Burgos til Ferma har Landet, der er en stor, af smaa Høie afbrudt Slette, intet mærkeligt, med mindre man vilde regne dertil nogle store Galger, der staae som et Tegn paa Jordegodsejernes Herlighed, hist og her paa Bakkerne. Det er ligesom de Landsbyers Liberie, der tilhøre Granderne. Overalt hersker Tørken, og hvis Spanierne ikke træffe Anstalter til at forebygge det, saa er Gammel-Castilien inden hundrede Aar en fuldkommen Ørk. Paa mange Steder har Sandet allerede nu taget saadan Overhaand, at det opsluger Aaer og Bække, og at de faa Træer, som hidtil have holdt sig, visne bort. I Lerma, en Flække med 1200 Jndvaanere, har Hertugen af Jnfantado betydelige Besiddelser. Et gammelt, forfaldent Slot, ganske bedækket af Vaabenskjolde, var hans Fædres Herresæde, nu er det intet andet end en stor uregelmæssig Masse af Hvælvinger, igjennem hvilke man seer Landet bag Slottet, og Flodens Bugtninger. Herhen komme Kartheuserne, Franciscanerne, Augustinerne, disse sørgelige Egnes sande Paschaer, for, efter deres rigelige Maaltider, at drømme her. Overalt modtage de Tegn paa den høieste Agtelse. Mændene staae i deres Nærværelse med blottede Hoveder og Bør ene kappes om at kysse deres Hænder. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Endnu ere i Aranda ved Duero, en Stad, paa 4000 Jndvaanere, mange Mærker af de Saar, den fik i Uafhængighedskrigen. Murene af det biskoppelige Palads ere saa hullede af Gevær- og Kanon-Kugler som et Dørslag. Den berømte Guerilla-Anfører Empecinado havde ladet det beskyde, da et Regiment keiserlige Tropper havde forskandset sig i samme. Hvor vilde dengang have tænkt, at denne dristige Partigænger ved Bredderne af den samme Flod, der var Vidne til hans Bedrifter, skulde lade sit Liv for sine egne Medborgeres Hænder, Hans tragiske Endeligt er bekiendt; man veed at Empecinado, efter Restaurationen i 1823. blev overleveret til Absolutisterne, at han endnu paa Skafottet brødes med sine Bødler, og at han maatte gjennembores med Bajonetstik, fordi det var umuligt at hænge ham. Hele Europa gjenlød af Jndignation over denne afskyelige Execution. Men ikke saa bekiendt er maaskee dette, at Munkene, saalænge hans Fangenskab varede, begik den Grusomhed, at stille deres Slagtoffer, i et meget lavt Jernbuur, blot for Pøbelens Raseri i hint Roa, som han saa tapper havde forsvaret. J denne ynkværdige Tilstand førte man ham igjennem Gaderne og over de offentlige Pladse. Kvinderne gode kogende Vand over ham og Munkene sang dertil et andægtigt Te Deum. Disse Afskyeligheder fortalte man i Aranda, og de, der fortalte dem, roste sig af at have taget Deel deri, som noget særdeles ærefuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Adskillige Privatbibliotheker ere undgaaede det hellige Tribunals Efterforskninger, og i nogle, som jeg saae, fandt jeg de bedste Verker, af vore nyere Forfattere. Destatt de Traeys lemens d' ideologie, Say's Traite d'economie politique," Pradts Flyveskrifter, Samlingen af de Taler, der bleve holdte i vore Kamre angaaende den sidste Krig, befandt sig deriblandt. Selv den saa ivrig forfulgte Voltaire er hist og her undgaaet Baalet. Jeg har seet adskillige Exemplarer af hans Verker, i Beaumarchais's, Udgave. En Læge har haft det Jndfald, at lade indbinde ham under Titel: "Helgenes Levnet, 1ste Bind, 2det Bind" o. s. v., i det han haabede, at dette Flag vilde beskjerme Kontrebanden, og hidtil har Udfaldet svaret til hans Forventninger. Rousseau, Buffon, og selv Montesquieu ere forbudte; dog faae de, der erklære, at de ville sysselsætte sig med at gjendrive dem, Lov til at beholde dem. Maaskee kunde det interessere nogle Læsere, at lære at kjende de literære Nyheder, der sidste Sommer med store Bogstaver vare opslaaede paa Boghandlernes Døre. Her ere de: "Afhandling om de 5 Maader, at betjene Messen; Nye kristelige Sange; - Fuldstændig, Afhandling om General=Skriftemaal; - Religionens Nydelser; - Johannes Aabenbaring, forklaret for den hele Verden; - Napoleon eller Europas Don Quixote; - Let og anvendelig Maade at gjøre et godt General-Skriftemaal. paa, af Pater Calatand, Medlem af Jesu Selskab. Det sidste Verk, i 32mo, indeholder saa afskyelige Slibrigheder, at en retskaffen Mands Pen vægrer sig ved blot at hentyde paa dem. Vicomte d'Arlincourts Renegat var ogsaa, paa en meget svulstig Maade, opslaaet.