Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-02
agen. den Nartii. Om den Hellige Skrift eller Bidelen. Aar efter Verdens Skabelse 3727, og for Christi Fødsel 274, blev det gamle Testammentes Bøger første Gang oversadte i det grædske Sprog, da Ptolomæns Philladelphus var Kongen i Egypten, som efter Demetrii Phalerii, en atthentensisk Philosophes Raad, gjorde sig megen Umage, og sparede ingen Bekostning paa at faae dette høipriselige Verk fuldført. Han som var en særdeles Elskere af Bøger, og lod indsamle de beste Autores Skrifter som kundelbekommes, paa det at det Bibliothek, som hans Fader havde begyndt at anlægge i Alerandria, kunde komme i en fuldkommen Stand. Da han nu fik at spørge, at der iblandt Jøderne fandtes saadanne vare Bøger, som vare Nr. 130 R. R. skrevne i det ebraiske Sprog, hvilke og iblant dem holdtes saa særdeles hellige, at ikke nogen Hedning maatte røre ved dem, og lægge Haanden paa dem. Paa det han da ikke skulde nægtes et Exemplar af disse Bøger, gjorde han sig særdeles renommeret og høielskelig iblandt Jøderne, med dette, at han af egne Midler ransonerede mange Tusinde Jøder, som i hans Lande vare kiøbte til Trælle, og gav overhovedet for hver Persons Frihed 20 Drachmer, som beløb sig til 660 Talenter. Derefter lod han skrifteligen begiere af Eleasar, som var ypperste Præst i Jernsalem, et Exemplar af den ebraiske Bibel, og 6 lærde Mænd af hver Stamme, som kunde oversætte den i det grædske Sprog; denne hans Begiering blev efterkommet, og med 72 lærde Mænd hannem tilsendt et Exemplar af Bibelen, som var skreven med gyldene Bogstaver, efter hvilket bemeldte Mænd skal have oversadt Bibelen i det grædske Sprog efter 72 Dages Forløb, hvilken Oversættelse endnu er bekiendt under Navn af de 72 Fortolkeres Bibel=Version. Da samme nu til Kongens store Fornøielse var oversadt, forærede han hver af Oversætterne for deres Reise og Umage 3 kostbare Klædninger, 2 Talenter Guld og et guld Beger, som veiede 1 Talent, førend han lod dem befordre til deres Land igien. Naar man saaledes overveier de Bekostninger som ere gjorde paa denne Version, maa den vel holdes forden kostbareste af alle. Denne Oversættelse have ei allene de grædske Jøder, men og Apostlene selv betient sig af i Christi Tider, som klarligen kan sees af de Bibelske Sprog, der af det gamle Testamente findes tilført i det nye Testamente. Aar efter Christi Fødsel 175, oversatte en lærd Mand ved Navn Symmachus, (som først var en Samarittann, siden en Jøde, Bibelen i det grædske Sprog. - Aar 185 blev den i Keiser Commodi Tid oversat i bemeldte Sprog af Theodotton. Aar 330 oversatte Jnvencus, en af de Ældste i Spanien, St. Matthæi Evangelium i latinske Vers; hvilket Skrift ved Bogtrykkeriets Begyndelse blev trykt i Basel Aar 376, efterat de gotthiske Bogstaver, som af UphiNr. 131 Nær las først ere opfundne, der var en Legat af Gotherne, og boede paa Øen Meotis, blev Bibelen i det gotthiske Sprog oversadt. Aar 861, skal den Hellige Skrift være oversadt i det Slavoniske Sprog, af de tvende lærde Mænd, Corillo og Medhodio, som havde prædiket Evangelium for Bulgarer ne og Undersatterne i Mehren. Aar 1663, lod den Muscoviske Zaar Alerius Michalowitz, Bibelen trykke i det Slavoniske Sprog, efter den muscovitiske Oversættelse, som tilforn var udgiven og trykt i Aaret 1581. Aar 1160, lod Peturus Waldus paa sin Bekostning Bibelen oversætte i det franske Sprog, hvori han ikke alleneste læste flittigen, men lod og mange Exemplarer afskrive, som han lod uddeele til andres Nytte og Oplysning. Denne Waldus, hvis Tilhængere kaldtes Waldenser, var en Kiøbmand til Lyon, en meget forstandig og redelig Mand, som over et hastigt og ynkværdigt Dødsfald, som han en engang uformodentlig fik at see, blev saa forskrækket at han derefter vendte sit Sind ganske fra Verden, og vendte alle fine Tanker og Betragtninger paa de Himmelske Ting, samme Oversættelse kom ikke ved Trykken for Lyset, men Aar 1484, blev Bibelen første Gang trykt i det franske Sprog Aar 1425, blev Bibelen første Gang tryk udi det spanske Sprog. Aar 1462, skal Bibelen, som ved skrevne Oversættelser paa adskillige Tider og Stæder var kommen for Lyset, først være trykt i det latinske Sprog, som kaldes: Bibliglatina vulgata, og skal siden være tryk Aar 1467, i Folio, i det tydske Sprog, og paa adskillige Steder siden være trykt og udgiven for Reformationen af Papiisterne. Aar 1522, blev det nye Testamente, som af Dr. M. Luther var oversat i det tydske Sprog, tilligemed Davids Palmer, første Gang trykt. - Aar 1523, udkom hans Oversættelse af de 5 Mose Bøger. - Aar 1535, kom Lutheri Bibel=Version i det tydske Sprog, efterat den var R. 132 R. revideret og i adskillige Maader forbedret, fuldkommen for Lyset. Aar 1471, skal Bibelen være oversat første Gang og trykt i det Jtalienske Sprog i 2 Tommer i Foliv. - Aar 1607, blev den oversat og trykt i samme Sprog. Antoren Johanne Depdato roses meget af de Lærde for denne Oversættelse. Aar 1506, blev Biblen udgiven og trykt til Venedig i det Bøhmiske Sprog. - Aar 1540, blev den trykt i samme Sprog i Folio til Prag og siden adskillige andre Gange. Aar 1515, kom det store Bibelværk i Stand, som almindeligen kaldes Biblia Complutensia, item Biblig Polyglotta; der findes den hebraiske Text, item den grædske, chaldæiske og latinske Oversættelse, som er trykt i 6 Tomer. Kardinal Franciscus Timenius, som var biskop i Toledo og siden Regent udi Spanien i den Stad Alcala eller Compluto, hvorover Bibelen blev og kaldet; BibligComplutensia. Aar 1527, kom det nye Testamente ud i Sverrig i det svenske Sprog, befordret til Trykken af Kong Gustavo. Aar 1541, blev den ganske Bibel første Gang trykt i det svenske Sprog i Folio, udi Stockholm. Aar 1576, blev den trykt i Upsala - Aar 1618, blev Bibelen oversat i det svenske Sprog efter M. Lutheri Version, som udkom Aar 1535, og fordi Kong Gustavns Adolphus bekostede samme Bibels Oplag, som blev trykt i Stokholm i Folio, saa kaldes den og almindelig Gustavi Adolphi Bibel. Aar 1515, blev Bibelen første Gang trykt til London i det engelske Sprog. - Aar 1582, blev det nye Testamentes Bøger oversatte af den latinske Version, og trykte i det engelske Sprog. Aar 1524, blev den ganske Bibel første Gang oversat efter Lutheri Version, og trykt i det danske Sprog, udi Høisalig Kong Christian den Tredies Regierings Tid, efterat Reformationen i disse Riger var skeet, Pavens Afguderie med Helgenes Paakaldelse, og alle andre vanhellige Skikke og Ceremonier vare afskaffede. Nr 133 Rdlr. Aar 1550, blev det nye Testamente oversat i det danske Sprog af Hans Michelsøn, som havde været Borgemester i Malmør i Skaane, samme Oversættelse blev trykt i Leipzig. Aar 1581, blev Bibelen baade det gamle og nye Testamente oversat og trykt i det muskovittiske Sprog, som blev bekostet af Constantino, Hertugen af Osthorog. Aar 1572, udkom for Lyset et stort Bibelværk, som efter Kong Philippi den Andens befaling i Hispanien blev fuldfærdiget af Beenedicto Aria Montann, som døde Aar 1598 den 6te Julii, i hvilket findes 5 Sprog, nemlig, det ebraiske, chaldeiske, grædske, fyriske og latinske, trykt udi Antwerden i Folio i 8 Tommer. Aar 1584, blev Bibelen trykt i det Islandske Sprog, i hvilket den blev oversat af Gudbrandt Thorlackson, Biskop paa Hoolum, til dette Værks Befordring skienkede Kong Friderich den Anden 3000 Rdlr. Aar 1590, blev Bibelens gamle og nye Testamente, trykt i Nyrnberg i 6 Sprog, nemlig hebraisk, chaldæisk, grædsk, latinsk, tydsk og slavonisk, udgiven af Elias Huttet. Aar 1614, skal Bibelen være oversat i det Amerikanske Sprog, efterat Engelænderne udi nogle Aar forhen havde bygt adskillige Stæder, og sat sig ned i Amerika. Aar 1642, blev Bibelen oversat i det Jrlandske Sprog af Gil Bedello, som samme Tid var biskop i Kilmøre i Jrland. Aar 1645, blev Bibelen trykt udi Paris i Frankerige, udi adskillige Tungemaal, nemlig, Hebraisk, Samaritansk, Caldæisk, Grædsk, Syrisk, Latinsk og Arabisk, Aar 1657, blev Bibelen ligeledes trykt i London i Engeland udi adskillige Sprog, og iblant dem endog Æthiophisk og Persisk. Aar 1701, blev det nye Testamente udgiven i det Littaniske Sprog, af D. Bernhardo von Sanden, Professor Theologie udi Kønigsberg og biskob i Preussen. R 134 R. R. Aar 1708 den 17 October, begyndte Zigenbalg, den første Missionaire, som blev udsendt af Dannemark til Trangebar, for der at omvende Hedningene, at oversætte det nye Testammente i det malabariske Sprog; men han fandt megen Modstand, blev og paa nogen Tid sat i Arrest, des Aarsag Arbeidet en Tiidlang blev forhindret, saa at det nye Testammente i samme Sprog ikke blev trykt førend i Aaret Aar 1720, blev igien det nye Testammente i det malabariske Sprog anden Gang oplagt og trykt, samt forsynet med Sumarier og Paraleler. Aar 1725, bragte den danske Missionarius B. Schulze Bibelens Oversættelse, som Ziegenbalg havde begyndt paa, til Ende og Fuldkommenhed i det maalabariske Sprog, den 24 November. Paa samme Tid begyndte og de hollandske Præster i Ceilon at oversætte Bibelen i samme Sprog, ligeledes bragte de en Portugisisk Version i Stand. bemeldte Aar 1727 udkom den Hellige Skriftes canoniske Bøger tilsammen i det malabariske Sprog, og man begyndte at arbeide paa de Apocrypiske, at de ved Trykken kunde komme for Lyset. Aar 1727, oversatte Missionairus Niels Dahl de smaae Propheter i det Portugisiske Sprog, og B. Schulze, som paa de Tider opholdte sig udi Madras, oversatte det nye Testamente i det Warugiske Sprog, hvilken Oversættelse blev først bragt til Ende i Aaret 1732. Aar 1739, lod Kongen i Sverrig den heele Bibel oversætte i det Laplandske Sprog. -