JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Ved Tuustrup i Randers Amt er et meget godt Kiærnverk, og ved samme Hjul en god Qvern hvorpaa kan males alle Slags Korn, ligesom ogsaa ved bemeldte Hiul er et overmaade godt Kalkoerk, hvilket er under Haanden, at faae for meget billig Priis, og i mangel at blive solgt under Haanden, bliver det solgt ved offentlig Auction Onsdagen den 22de April næstkommende ved Tustrup, paa hvilken Tid og Sted tillige bliver solgt, en Deel godt Meierie=Redskab, Brøger=Redskab, 2de gode Kaaberkiedler i Grue, Kakkelovne, en Deel Gaards Redskaber, Vogne, Plouge og Harver, med mere. Nogle Bester, hvoriblant et Par brune 5 Aars Hopper, en sort drægtig Folhoppe, og nogle Plage, nogle gode Faar, Beder og Lam, 4 Soesviin og Grise. Hvilket alt bliver solgt bemeldte 22de April Klokken 10 Formiddag paa de Conditioner som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Tuustrup den den 16de Martii 1795. A. Dyhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Tiirsdagen den 31te Martii Kl. 2 slet, lader jeg ved offentlig Auction, opraabe og bortsælge min Eiende Jagt, Mette Kirstine kaldet, drægtig 10 en halv Commerre Læst som er hee ved Randers Bye beliggende, Inventariilisten kan fra dato af, faaes til Eftersyn hos mig selv, saavelsom og Jnventarium, som alt findes i complet Stand. Randers d. 20de Martii 1795. Jens Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Med høie Øvrigheds Tilladelse, har den her nye ankomne Konstner, Egestorff af Kiøbenhavn, den Ære, Mandagen den 23 Martii at forestille sine mechaniske og physiske Konster, smigrende sig med Publici bifald. Konsterne ere følgende: Naturen i det smaae, Den store Jagt, hvori forskiellige Dyr bliver skudt, hvorefter følger et Transparent Fyrværkerie, med mange forskiellige Forestillinger, Prisen og Klokkeslættet bliver den samme som sidste Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Paa Auctionen den 14de April i Christrup Præstegaard, ved Randers, bliver strax efter Linnedet bortsolgt en Deel gode Bøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Hvor unge Pigebørn imod billig Betaling, kan erholde Underviisning i Syening og alle Fruentimmer Netheder, og om forlanges, i Christendom; derom giver AddresseContoiret Efterretning. Børnene kan sammesteds, ligeledes paa billige Vilkaar, faae Kost og Logie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog, 1 Mk. 8 Sk. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests, allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Peder Rosenmeyer, Forvalter ved Aakiær, under Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Aviser, Odense Avertissement, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget hos ham at fordre, hvorfra det endog maatte hidrøre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongl. Residentz-Stad Kiøbenhavn, den 20de Februarii 1795. Under Vort Signet; (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Peder Rosenmeyet, Forvalter ved Aakiær under Aarhuus Stift, Bevilling udi Aviserne at indkalde hans Creditorer. Bliver herved 3de Gange i Aarhuus=Stifts Aviser, alle ogsenhver Vedkommende indkaldet, som formene at have noget lovmæssigt hos mig at fordre, derom at melde sig hos mig inden den fastsatte Tid, da enhver skal skee Ret for sit beviislig Tilgodekommende. Aakiær pr. Horsens, den 23de Febr. 1795. P. Rosenmeyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Nyelig hiemkommen frisk og godt Haugefrøe er at bekomme hos Gartner Schiøn. ved Middelgadspoet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Ved offentlig Auction lader underskrevne her paa Keilstrupgaard ved Hoved Kroe næste 13de April Kl. 10 slet mod antagelig Bud bortsælge: 1) Af min Gaard Dueholm, Hoved=Parcellen i reduceret Maal 204,850 1 Al, med samt 2de Tørveskifter af Maal 13,124 T. Al. ansadt til Hartkorn 1 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hvormed følger til Udfløttelse en god nye Bygning og den lagte Rug Sæd. 2) En Eng, Grimmens Forne, af Maal. 112,600 J Al. og Hartkorn 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. 3) En dito Eng, Snogbroe, af Maal 84000 Al. og Hartkorn 3 Skpr. 2 Fkr. 4) En dito Eng, Aabolle Krog, af Maal 70000 T Al. og Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. 5) En dito Eng i Aalbolle Krog, ved vestre Side af den første, under No. 4, af Maal 39,375 T Al. og Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. en halv Alb. 6) Et nyt Stuehuus, som er muret. 7) Et Lade=Huus ligeledes nyt og begge til Nedbrydelse. 8) 2de gamle Huuse 11 Fag, de 6 deraf forsynet med Loft og Vinduer. Og endelig, en nye modens Chalse med meere. Blandt Conditionerne bliver, at for i Jorderne kan Pengene crediteres til Snapsting 1796. mod Caution, eller de 2de Deele mod Sikkerhed i Eiendommene. Christian Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Da Skiftet efter afgangne Hr. Jørgen Sadolin i Trige, nu er tilendebragt, saa vilde de respective Arvinger modtage de udi allernaadigst confirmeret Testamente af 2den December 1791 tillagte 10 Rdr. imod givne lovlige Affald; Men da ikke vides hvem og hvormange samme er eller hvor de opholde sig, vilde De behage med Legitimation at melde sig hos Provsten i Sabroe og Vester Liisberg Herreder. Lyngaae den 7de Mart. 1795. David Borgen. Et ungt Menneske, som kan fremvise god Skudsmaal om sin Opførsel, søger Condition til 1ste Maji, enten som Foged eller Skriver=Karl paa en Gaard; Anviisningen paa Personen gives herfra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Hos mig underskrevne, er tilkjøbs for billig Priis en stærk og brugbar Careth til 4re Personer, af meget kiøn Facong, 3de hele Speglglas Vinduer; samme Careth er strax brugelig, uden nogen Bekostning, saavel til Reisebrug, som og til Kiøbstædskiøring. Randers den 6te Martii 1795. Christian Schudstrop. Sadelmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Auctionen over forhenværende Sognepræst i Randers, Hr. Magister Fosies Bogsamling, er berammet her i Byen paa den 13de April førstkommende; og et de derover forfattede trykte Catalogi at bekomme: i Kiøbenhavn hos Hr. Professor Schlegel og Hr. Secretair Nyrup; i Aalborg hos Hr. Auditeur Hornsyld; i Wiborg hos Hr. Zartmann, i Riibe hos Hr. Christensen, i Odense hos Hr. Joh. Frid. Jversen; i Aarhuus hos Hr. Stifts=Revifor Fogh; i Hobroe hos Hr. Peder Kierketerp, og i Randers hos Undertegnede. Randers den 24 Febr. 1795. Christ. Fried. Dibbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
De som haver taget Lotterie=Seddeler under min Colkection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 2den Classe, til den bestemte Tiid, og imod tilbagelevering af 1ste Classes Lodder, i Følge det Kongl. Rentekammers Ordre. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Tiirsdagen den 14de April, bortsælges ved offentlig Auction udi Christrup Præstegaard ved Randers en deel Løsøre, bestaaende af: Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, Linnet og et Partie gode Sængeklæder, samt nogle Køer, Vogne, en deel Avls= og Hauge=Redskaber med videre, som til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Christrup Præstegaard d. 9de Martii 1795. C. C. Sal. Hr. Rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Et Fruentimmer af skikkelige Forældre, søger Condition i et honet Huus for at informere Børn i Syening og gaae til Haande i Huusholdningen, holder sig og ikke for god til at forrette anden Huusgierning inden Dørre. Anviisning giver Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Undertegnede vil have sig recommenderet enhver saavel Jndenbyes som Udenbyes med at væve al Slags Klæde; De som ikke har spunden Garn at levere, kan levere Uld da jeg med Fornøielse vil besørge dem det skruppet og spunden. Hurtigst Befordring og redelig Behandling skal være mit Formaal. Aarhuus d. 11te Martii 1795. Klædevæver Lars Wiitt. i Closteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Promemoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Sine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedsskrivterne Minerva og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongl. allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivterne til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Expressen, og hvor disse ikke gaaer, med Brevposten, Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Expresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthavende uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds PostContoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade, udleveres, og bliver da Aargangen der at betale af Maanedsskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skill., og af Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongel. Resolution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øvrigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler det, som til Post Kassen for Befordringen er bestemt. Li benhavn den 28 Februarii 1795. Joh. F. SchultUdi Stervboet efter afgangne Gærtner Henrik Jacobsen som boede og døde paa Barretschou i Stiernholms Amt, indkaldes herved Credi= og Debitorerne, at mede eller møde lade paa Barretschous Skriverstue 12te Ugersdagen a Dato som er den 2den Junii førstkommende, de første at bevise deres Fordrings Rigtighed, og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Barretschou pr. Horsens den 16de Martii 1795. Bredahl. Forvalter. Jeg fattige Mand, som er sadt ud af at Nærings Veiindflyer til alle og enhver, saavel Udenbyes som Jndenbyes om noget at fortiene, i Henseende ved Skriverie, de da behageligst vilde henvende Dem til mig undertegnede paa Graven, og hastig mueligt skal jeg expedere hvad mig betroes. Aarhuus den 16de Martii 1795. H. U. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Da ingen Eiermand har endnu indfundet sig til en sortbroget Koe, som af Gaardmanden Jens Rasmussen udi Daugstrup Bye, paa Schafføegaards Gods er oplys ved 4re Sogne Kirker, og paa Synderhald Herreds Ting, samt 2de gange udi disse Aviser, under No. 2 og 3. Saa bliver samme (ved en holdende offentlig Auction udi Kastrup Bye paa bemeldte Schafføegaards Gods) bortsolgt, Onsdagen den 15 April førstkommende: Og efter alle Omkostningers fradrag, bliver Beholdningen holdet Koens rætte Eiere tilgode i 6 Uger fra Auctionens Dato. Schafføegaard den 14 Martii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Et smuk Sted i Wibye en halv Miil fra Aarhuus, er formedelst indløbende Forfald atter blevet ledig og kan strax tiltrædes. Det er nyelig opbygt af nye, muuret og Teglhængt, med en god Have til, og indrettet for en honet Familie. Nogle Kreature kan derved blive holdet, naar Liebhabere vil henvende dem til Præsten i Wilbye. N. Wormsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Auctionen over Hollænderie Køerne paa Holbeggaardtil 4de April tilbagekaldes, da de ere solgt Underhaanden. -Ammitsbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Skiftet efter Egert Nandrups Hustrue (som, da Sterbboens Gaard nu er solgt, ventes sluttet til næste Snapsting); foretages hos mig i Viborg førstkommende 8de Mai Kl. 8 Formiddag, til hvilken Tid og Sted enhver Vedkommende vilde møde. Viborg, d. 14de Martii 1795. Tolstrup. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Skiftet efter Alling Møller, Aarestrup og Hustrue, foretages hos mig i Viborg næste 8de Maji Kl. 3. Eftermiddag, til hvilken Tid og Sted enhver Vedkommende vilde møde. Viborg d. 14de Martii 1795. Tolstrup. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Tirsdag Aften d. 10de Martii indtraf det ubehagelige Tilfælde paa Comoediehuset, at Spidsen af en Kaardeklinge, under Fegtningen i Baletten, den forladte Dido, sprang af og fløi op i den Kongelige Loge, hvorved Hs. Majestæt Kongen blev let saaret paa hans venstre Kind. Hs. Mast. forlod strax Skuespilhuset for at lade sig forbinde, men Saaret var lykkeligviis af saa ringe en Betydenhed at Han Aftenen derpaa beærede Skuespillet igien med sin høie Nærværelse. Hans Majestæt Kongen har solgt det uden for Staden beliggende Kongelige Bomulds=Manufactur, med dets tilhørende Bygninger og i beholdhavende Vareforraad, til den hidtil værende Administrator for samme Hr. Mengs, for den Summa 100,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
J forrige Uge er den Franske Legationssecretair Du rant fra Paris ankommen hertil. Den sig paa nogen Tid her opholdende Franske Borger, Reval, er efter Forlydende bestemt til Sokholm som fransk Agent. Efter Rygte skal en Cordon paa 12000 Mand komme til at staae paa de Holsteenske Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
J Følge Befaling fra det Kongelige Finants=Collegium af 21de Martii sidst, bliver herved til almindelig Underretning bekiendtgjort, at falske Banco=Sedler, saavidt man veed, komme udenlands fra, ere alle paa 100 Rdr. af Aaret 1788, og have til Underskrift Navnene af Vilkens, Mau, Bertelsen. Not. Olivarius. Reg Lacoppidan, og i Randen. Contr. Not. Th. Jensen. Nu maatte mærkes: 1) Den i Kobber stukne Text af Seddelen tilligemed Vignetten er aldeleles lig de Ægte, og selv de Bogstaver og Træk, som i Papiret selv paa disse ere anbragte, findes ligeledes ved de falske, i det mindste ved de fleste af dem. 2) Derimod er Underskrifterne ikke fuldkommen liig de Ægte; Sedlerne ere lidet, omtrent en fierdede Tomme kortere, nemlig fra Vignetten af, og indtil Enden af Skriften, end de Ægte, og ligeleds er Randen paa de 2de ovenstaaende Stempler noget grovere end paa de Ægte, ligesom og Sedlernes Nummere ere skrevne med Tal af et andet Slags, end her i Landet i Almindelighed er brugelige, og ligner mere en engelsk Haand. 3) Alle disse Skielnemærker kunde dog først ved nøie Undersøgelse, og Sammenligning med ægte Sedler opdages, men derimod falde følgende Kiendetegn mere i Øinene: a) Papiret ved disse falske Sedler er nemlig tykkere og stivere end ved de Ægte. b) Papirets Farve falder noget i det blaae, i steden for, at samme ved de Ægte er mere guulagtig. c) Sværten, hvormed Sedlen er aftrykt, er ikke gandske sort, men noget gulagtig. d) Navnet Olivarius, som paa de ægte Sedler altid er skrever med grønt Blek, er paa en Deel af de falske Sedler skrevet med sort, og hvor det er skrevet med grønt, er Farven noget mørkere; ligesom det ei heller paa alle er skrevet rigtigt, men i Steden for det næstsidste Bogstav u staaer et a. 4) Det Kongelige Navnetræk med Krone over, som i Papiret selv er i de fire Hiørner af Sedlen anbragt, og der paa de falske Sedler overalt er temmelig ukiendeligt, er ganske forskiellig fra dette Navnetræk paa de ægte Sedler der: At paa de falske er Navnet ikke bredere end den nederste Deel af Kronen, da derimod paa de Ægte Navnet gaaet et stykke frem paa begge Sider af Kronen. Tillige er det befalet at advare enhver for at modtage disse falske Sedler, for at undgaae det deraf for Modtagerne flydende Tab, siden Banken ikke modtager eller omvexler dette Slags falske Sedler. Hvorover til fuld Bekiendtgiørelse for Stiftet dette bliver 3 Gange efter hinanden indført i de Aarhuus=Aviser. Aarhuus den 24de Martii 1795. O. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Den sig her opholdende Konstner Egestorff fra Kiøbenhavn, som paa Raadstuen har viist sine Konster, giver paa Fredag Aften en særdeles skiøn Forestilling til beste for Byens Fattige, hvortil det ærede Publicum paa de Fattiges og Trængendes Vegne indbydes. T T Det har behaget Livets og Dødens Herre, 12 Uger, efter min Sal. Kones Død, igjen at hiemsøge mig med nye og smertelig Sorg, ved, den 20de Martii at bortkalde til det Evige, min i Livet saa høitelskede Søn, Skipper Anders Hansen Refeldt, i en Alder af 22 Aar og 4 Maaneder. Dette for mig saa uoprettelige Tab, bekiendgiøres herved, efter nu brugelig Maade, for fraværende Slægt og Venner. Overbeviist om deres oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes al skriftlige Bevidnelse, som kun ville forøge den. Aarhuus d. 24de Martii 1795. Hans Andersen Refeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken - - Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke = = Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Prædikanterne paa Palme Søndag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Udenlandsk. Krigen. Efter Beretninger fra Emmerich, trækker Franskmændene med Magt igiennem Sevenger over Lichtenvoord til det Münsterske, hvorved det er kommer til alvorlige Optrin imellem dem og de Allierede. Ved Ohausen 10 Miil fra Münster forefaldt den 4 Martii en hidsig Træfning, hvorved Fienden mistede mange Folk og blev tilbageslagen. Den 6te fik de i Münster garnisonerende 4000 Østerriger Ordre at marschere til Rhinen, hvor de skal opkaste Batterier og forskandse sig. Samme Dato besadte Franskmændene Rhinslusen, ved Emmerich. Det hedder: Franskmændenes Hensigt er, at trænge Østerrigerne tilbage og beleire Wesel J Egnen ved Benthem er forefaldet meget blodige Optrin. Den 12te Martii gjorde Franskmændene første Forsøg paa ved Benthem at tvinge Østerrigerne tilbage, men blev tilbageslaaet med et betydelig Tab af Folk, og efterlod sig 11 Kanoner. Den 13de blev Angrebet igien fornyet af Franskmændene og efterat de havde faaet en betydelig Forstærkning, og vare de Allierede to Trediedeele overlægen, lykkedes det dem at tilbagetrænge de Allierede indtil Rhinen. Tabet paa begge Sider har været stort, og Fegtningen varede fra om Morgenen tidlig til om Aftenen Kl. 7. Franskmændene skal have været 5000 Mand stærk. Efter denne blodige Affaire, er Franskmændene rykket ind i Bentheim, og Slottet der har overgivet sig paa Capitulation, hvorved Besætningen har erholdet frie Asmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Den 14de er en Miilsvei fra Lingen ligeledes forefaldet en liden Fegtning. De franske Emigrantere som vare for svage, bleve nødte til at trække sig tilbage over Ems. Den 15de hørte man igien en stærk Kanonade. Da de Keiserlige formerer sig stærk i denne Egn og de Franske erholder idelig Forstærkning, saa seer man nu vigtige Optrin der imøde. Det franske Corps, som under General von Damme marscherer over Amelo og Nordhorn, skatterer man paa 70,000 Mand. Deres Hensigt er endnu ubekiendt. Nogle formoder at de vil giøre Angreb paa Vesel, andre derimod at de rykker længere ned. Engelænderne lægger bestandig flere Batterier an til at forsvare Ems, eftersom Franskmændene giør Mine til at afskiære dem Levnetsmidlerne paa denne Flod. Der siges at den engelske Armee skal fra Engeland erholde en Forstærkning af 10,000 Mand. Franskmændene opretter langs med Rhinen Batterier. Ligeover for Nieuwied opkaster de en stor Skandse i Form af en stump Vinkel, fra hvis Flanker de kan bestryge Rhinen og de oven for Nieuwied liggende Øer. J Nærheden af Zelle er 2100 Emigreerte indrykkede i Vinterqvarteer, hvoriblant er en Bottaillon af den forhenværende Noblegarde paa 200 Mand, som er Resten af 1500 Mand. Bønderne er ikke vel fornøiet med disse nye Giester. Den franske Vestpyrenæer=Armee i Spanien, søger at indslutte Staden Gironda i Catalonien. Men den spanske Armee, trækker ind i en stærk forskandset Lei ikke langt derfra, til hvilken er stødt 20,000 Catalonier. Barcellona ligger 32 Mile fra Gironda og Veien imellem disse 2de Steder bestaaer af mange Bierge og Huulveie, saa at det just ikke vil blive Franskmændene saa let en Sag at trænge sig frem til Barcellona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Engeland. Til London er ankommen en fransk Agent for at underhandle om Krigsfangers Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Staatssecretair Greenville skal dog have tilstaaet de hollandske Commissarier en Conference, og har erklæret for dem: "At den Brittiske Regiering ville friegive de hollandske Skibe, og ophæve al Embarge paa dem, saasnart Hollænderne vil frigive de engelske Skibe som Franskmændene har bemægtiget sig i de hollandske Havne. Jmellem Premierministeren og Vicekongen i Jrland, Grev Fitzvilliam, er opkommen en Misforstaaelse angaaende at den sidste har villet forskaffe Katholikerne der, lige Rettigheder med Protestanterne. Ministeren har ladet ham forstaae, at dersom han ei afstod fra dette, vilde han miste sin Charge; Grev Fitzvilliam har ikke oppebiet det, men alt nedlagt sit Embede som Vicekonge i Dublin, hvilken Sag har gjort stor Opsigt. De Rommerskkatholske har opsadt en Adresse til Kongen, hvori de beklager sig over Grevens Aftakkelse. To meget anseete Jrlændere, navnlig: Grattan og Parnel, er nu underveis til London for at formilde denne Strid Man maatte ønske, at denne Sag ikke skulle have ubehagelig Jndflydelse paa Jrlands indvortes Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Ved de sidste Breves Afgang fra Dublin gik der Dag og Nat Patrouiller igiennem Gaderne. En forhenværende Søeofficeer ved Navn Brothers, som formedelst Gield har sadt i Newgate, er i denne Tid bleven arresteert her. Han giver sig ud for den sande Jehoval og for en Prophet, han har spaaet alle Throners Omstyrtelse og talt imod Kongen, Constitutionen og Ministeren; man anseer ham for at være Vanvittig. Polen. Fra Grodno er en Deputation af 12 Personer afreist til Petersborg, for at hylde Keiserinden, iblandt hvilke befinder sig Kronstorkanzler Mosczynski, Storkanzleren af Litthauen, Tyskewicz og Vicekanzler Plater samt Biskoppen af Luck, Naceczkewicz. FyrsRepnin skal i Grodno have bekiendtgjort en almindelig Amnestie, efter hvilken alle, endog de som have havt Deel i Revolutionen, igien kan træde i Besiddelse af deres Godser, naar de vil love at holde dem rolige for Eftertiden. De af Kolontay med tagne Penge, er ved hans Broder bragt til Tyrkiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Sverrig. Den Leir som dette Foraar kommer til at staae i Skaane, skal bestaae af 24 Batailloner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Den Division af den svenske Krigsflode for Nordsøen, som sædvanlig har sin Station i Gothenborg, er nu forlagt til Carlskrone; derimod er en Afdeeling af Skierfloden kommen til Gothenborg for at tiene til Kysternes Beskyttelse. Man siger at Kongen til Sommer vil besøge sine tydske Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Adskilligt. Man vil have Efterretning at den engelske Admiral Hotham har slaaet den franske Touloner Flode, og erobret 6 Linieskibe, hvoriblant det, med Krigscassen, har været samt nogle og 20 Transportskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Efter en anden Efterretning skal han foruden de 6 Linieskibe desuden have taget 16 Fregatter og derved have gjort 14000 Matroser og Landingstropper til Fange. Dog maa herpaa ventes Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
2 engelske Fregatter har ved Curhaven mistet deres Ankere formedelst den forskrækkelige Jisgang man havde der den 14de Martii, Fregatten Dulde Albe, mistede alle sine Ankere. En Fregatte paa 38 og en Skaluppe paa 28 Kanoner, ligger endnu paa Strømmen. Jisen har nu temmelig forladt os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-25
Efter en foreløbig Rapport, som Finantsudskuddet har aflagt til Generalstaaterne, befinder sig de Hollandske Finantser i en meget ussel Tilstand. Da den faste Staats gield beløber sig til over 5000 Millioner Gylden.