JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
(Den 13de.) Misas, der som bekjendt ved Byen, Bergas gandske blev slaaet, havde et stor Antal Døde, og desuden maattet lade 300 Fangne, 100 Heste og henved 600 Flinter i Stikken. - Generalen selv skal dog være undkommet, men hans Adjutant Coll derimod fanget. - Der bliver med den utroligste Virksomhed arbeidet paa Armering og Proviantering af Pladsen paa Grændsen. (Den 15de) Carral har hos et herværende Handelshuus, i Regentskabets Navn, ansøgt om et betydeligt Laan til Anskaffelse af Geværer, men Chefen for Samme har nægtet at opfylde det. - J Dag er Mosen-Anton, ankommet hertil. Troesarmeen skal efter Forlydende gandske omorganiseres og bringes til 6000 Mand, for, deelt i fire Corps, at danne en Deel af Avantgarden af den Franske Armee, der fra Bayonne bryder, ind i Spanien. Saasnart Baron Eroles er kommet tilbage fra Paris, brækker Regentskabet op til det Punkt, hvorfra det vil falde ind i det Spanske Rige.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Bayonne, den 13de Februar. Den 10de Dennes er til St. Sebastien, ankommet en Forstærkning af 2500 Mand; inden faae Dage ventes endnu et lige Antal.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Den Spanske Fregat Arethusa, ladet med 80 Kanoner og mange andre Krigsfornødenheder, er den 9de ankommet her paa Rheden.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Paris, den 25de Februar. Bladet Drapean blane forkynder en almindelig for restaaende Krig i Europa. Det uddeler allerede til forskjellige Stater de i denne Europæiske Kamp gjøren, de Erobringer, nemlig: til Rusland Tyrkiet, med Undtagelse af Croatien, Servien og Bosnien, der skulde tilfalde Østerrig. England allene vil slet ikke faae noget Rochefort, den 18de Februar.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Goiletten Colombie er afgaaet herfra for at krydfe ved Garonnes Udløb. Ogsaa Briggen Vigilant, har ligeledes forladt os for at tage Station ved Per tuas=Breton. Alle herværende Skibe skulle være udrustede til Krig, og man forsikkrer at ogsaa Linie skibet Triton paa 80 Kanoner, skal gaae i Søen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Blandede Efterretninger. J Plymouth skulle Franske Officerer være ankomne, der agtede at indskibe sig til Spanien. En særdeles vigtig Retsundersøgelse har i denne Tid taget sin Begyndelse i London. En vis Her Newton Fallewes søger nemlig ved Vidner at bevise, at hans Broder Lord Portsmouth er vanvittig, og at Dennes Kone har gjort sig skyldig i Ægteskabsbrud. Han vil paa denne Maade ei allene fæ te sig i Besiddelse af hans betydelige Formue, men tillige berøve Lordens Datter, som et illegitim Barn, hendes Arvepart. Forhøret med Vidnerne begyndte den 25de Februar Kl. 10 om Morgenen og varede til om Eftermiddagen Kl. 5. Undersøgelserne have nu allerede vedblevet i 3 Uger og skulde daglig foraarsage en Bekostning af 600 Guineer.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Fra London meldes der, at Krigskibene Seringapatam og Redwing, der vare bestemt til Vestindien, indtil videre skulle forblive i Spithead. Da Frankrig, hedder det videre, udruster adskillige Skibe, for at krydse ved de Spanske Kyster og i det Middellandske Hav, saa vil sandsynlig ogsaa vorde dannet en Engelsk Observations-Escadre.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Det Brittiske Krigskib Conwoy har bragt Efterretninger fra Bahia (America) af 2den Januar. Det Portugisiske Flag vajede vel endnu der, men man vil bestemt vide, at ved Ankomsten af nogle Forstærkninger fra Rio og Fernambucco, Staden ikke længer ville kunne holde sig.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Den danske Coureer, Captain Hansen, er paa sin Tilbagereise fra London, passeret igjennem Hamborg, Skjøndt der i Rusland er uundgaaelig Dødsstrax paa Forfærdigelsen af falske Bancosedler, saa lad Mange sig dog af Vindesyge forlede dertil. Nylig ere atter to Personer ble ne grebne og henrettede Petersboeg for denne Forbrydelse, som blev opdage ved den Enes Uforsigtighed. Han havde nemlig faae en Note paa 100 Rubler vexlet hos en Kjøbmand men geraadede siden i Klammerie med Denne om en gammel Seddel deriblandt. Striden blev saa heftiat en forbigaaende Politie=Officeer traadte til og erkjendte strax 100 Rubels=Seddelen for falsk. skarp Blik paa Eiersmanden bringer denne til at blegne; han bliver arresteret, og man finder endnu en heel Pakke af lutter falske 1000 Rubels=Sedler hos ham. - Med mere Forsigtighed gik for flere Aa siden en lignende Statsbedrager tilværks. For i Værksted at sikkre sig imod Overrumpling, havde han som udmærket Mechanicus, gjort en Jndretning for alle Dørre i Huset, hvorved han advaredes saasnande aabnedes. Hans Arbejdsbord var saaledes indrettet, at det ved et eneste Tryk forsvandt i den tasammensluttende Væg. Desuden var Kammeret undermineret, og en ubetydelig Bevægelse kunde øjblikkelig sprænge ham og hans Angiver i Lufte Flere Gange havde han været anklaget; men stedse af Mangel paa Beviser, igjen løsladt. Endelig ble Mistanken imod ham til aabenbar Vished og ved Ven (?) af ham fik Politiet ham overlistet. Han overordentlige mechaniske Talenter bevægede imidlertid Keiser Alexander til at eftergive ham Død straffen, men i det Sted sende ham til Siberien og der give ham en Directeurs Post ved Bjergværkerne Med Karnevalslystighederne gaaer det i denne Ti temmelig levende i Paris. Fastelavnsmandag ble som sædvanlig en udpyntet Tyr med en Dræng som Amor paa Ryggen ført i Triumf og under Mu til Tuillerierne, hvor Monsjeur løftede sin Sønn, søn, Hertugen af Bordeaux, op paa Armen, for i see dette Optog.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
En ung Skuespildigter har udgivet første At af et Stykke kaldet: "Censoren Cato eller Kriger, Spanien, med Motto: Carthago bør ødelægge Det er i Værk at anskaffe 10 a 12 Dampskibe i Paquetfart fra London til forskjellige Steder paa Continentet. Den hertil fornødne Capital, anslaatil 300,000 Pd. Sterling, som man vil tilvejebringe ved Actier.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
J Lyon har nylig tildraget sig en Begivenhed som kun ellers finder Sted i England. Omtrent 30 maskerede Personer i dybeste Sorg have offentlig baret Handelen og Manufacturerne til Graven. som Merkur forklædt Person, sad paa Kisten, som havde Paaskrifterne: Bankerot, Handelens Død i Foran gik et Menneske, som, hvergang Taget stansede, læste Stykker af Talleyrands Tale. Begravel en skeete i Sainefloden.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Stiftsphysicus Lind i Viborg er bleven optager til corresponderende Medlem af det medicinske Selskab, i Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Odense. Vort saakaldte Fastemarked i Fredags svare, i Aar gandske til sit Navn. Foruden den gamle byge, Pengemangel, bidrog de slette Veie og Snee- oget til at gjøre Afbræk i Handelen. En Mængde Landboere havde vei indfundet sig med Lærreder, Vadmel og Dynevaar; men uagtet de billige Priser, fattedes der Kjøbere, og det Meste blev baaret hjem igjen til en anden Lejlighed. Overalt synes Tiden til sligt et Landemarked ikke godt valgt, da Vintervejret endnu ofte hindrer Mange fra at gjøre lang Reiser - Frosten er ophørt og vi have nu næsten laglig Regn, saa at Byens Aar, endog har oversvømmet hele Strækninger.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
J Aarhuus Avis læses i Anledning af Herr Hospitalsforstander Schous Død, af S. Møller, i Ør ling, Følgende: der hvor Alder mig til Hytten hefter, Skuende hen over Gravens Rand, Offter Musen sine sidste Kræfter, Dig, o salig Schoul i Din forklarte Stand. Hun, den Gamle hist paa Rodsteens=Eje, Mindende, at Du var redelig, Offter paa sit tankefulde Leie Dig en Hilsen i Din Grav ved mig. Nogle glade Aar vi sammenvandret, Saa til fjerne Kyst Du ryktes hen, Tiderne desvær har sig forandret, Du er borte, jeg, jeg staaer igjen, Embedet, Monarken Dig betrolde, Du forvaltede foruden Svig, Ei Du, som er bleven Manges Mode, Ved de Armes Skjerv er bleven riig. Ak, jeg var foruden Dig velsignet Ogsaa med saa mange Braves Gunst, Andres Venskab har Vandboblen lignet. Løftet var kun Vind og Røg og Dunst. Men der er et bedre Land tilbage, Hvor jeg troer i salig Himmerig, det Efter Blik paa Venners Sarcophage, Salig Schoul og at omfavne Dig. Midlertid jeg ønsker til Dit Minde, Denne Indskrift paa Din Tue groe. Himlen giv, at Embedet maae finde Eftermand som Du, saa reen og troe. Og de kjønne Børn, Du efterlader, Trøste sig i Sorgens taaget Nat, Der hos Gud er af en jordisk Fader Bedste Arv for dem paa Rente sat. Og jeg seer en Flok Betrængte væde Din Liigkiste, tolkende, med Graad Du ei plejed Enkers Huus opæde, Men den hialp med ubetalte Raad. To før Dig hjemgangne kjære Koner, Favner Du i glade Evighed, Engler rækker Jer de Æreskroner, Som Gud har hans Helgene bered. Borgere, som Dig til Grav geleide, Hilse Dig, istedfor Æreskud, Med et ømt Farvel: For tro Arbeide, Salig Schou. Din Løn staaer fast hos Gud. Den, som dette skrev, sit Suk indpakker J sit Bryst, til han gjenskuer Dig; Og, med Davids Ord, Din Skygge takker: Jonathan, Du var mig elskelig, Viborg. Natten til Løverdagen den 1ste Marts eller om Morgenen Kl. 3 a 4 saae Flere her i Byen atter det før sidste Vinters Komme den 27de Januar seete Tegn. paa Maanen, hvilken sidste desuden var omgivet med regnbuefarvet Ring, en lysere Cirkel uden om med Bimaaner i og et hvidt lysende Kors over det Hele. Ventelig betyder det en ny Act af Vinter, da mange taagede og raae Dunster endnu opholder sig i Luft kredsen. Mange Stæder gaae Kreaturene allerede ude paa Lyngen, der er fuld af Snee - og andre Stæder har man begyndt at tage Taget af Husene for at skjære det i Hakkelse til Hestene - Havren koster i Salling over 2 Rbd. Tdn., for en stærk Td. (12 Skpr.) forlanges 18 a 20 Mk. Rugen er her dyrere end i Kjøbenhavn, og det er ikke underligt; Nordjyllands Egne, ere for det meste gode Rugegne, men iaar er der ikke avlet en trediedeel Kjerne, af hvad man til en Gaard pleier at avle. Da Byg og Havre og paa de ellers gode Marker ifjor slog feil, saa er den Fredag, i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Bekjendtgjørelser. Forsøg til at besvare det Spørgsmaal, Vives der Midler til at afhjælpe den nærværende Nød blandt Jordbrugere; Og hvilke ere de Midler, der kunne bevirke Lettelse i Land mandens Byrder og skjænke ham blidere Kaar? Udgivet af P. D. Faber og faaes for 2 Mk. hos Vogelius.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Aalborg Raffinaderies Udsalgs=Priser, den 3die Marts 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Fiin Raffinade . a Pd. 3 Mk. 4 s. Fiin Melis . . . . . - - 2 - 12 Lys Candi . Hvidt Puddersukker . . . - - 2 - 4 Guult Dito . . Bruun Syrup pr. 100 Pd., (naar samme tages i en Foustagie) 13 Rbd. Dito Dito pr. Pd. 13 1/2 s. pr. 100 Pd. gives 5 pC. Rabat. C. W. Holst.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Som sædvanlig, udi hele Foraaret, udsælges: hver Dag frisk og godt Haugefrøe og rød Kløverfrøe, 2 Aars gamle Asparges Planter, halv og lavstammede gode Frugttræer, 2 Mark a 1 Rbd. Stykket; alt for billigste Priser, af S. Thisted. Trykte Efregnings=Bøger, for 3die jylske Jnfanterie-Regiment, kan nu igjen faaes hos Undertegnede indbunden for 8 s. Aalborg, den 8de Marts 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Proclama. Ved Skiftet efter afgangne Gaardfæster Poul Bertelsen i Aalstrup paa Ripstrup Gods, den 23de December f. A., blev af Enken og de da tilstædeværende Arvinger anmeldt, som fraværende Arving, en Datter Mette Marie Poulsdatter, der har været gift med en Mand ved Navn Peder Poulsen boende i Kielstrup i Thye, der efter Rygtet skal være adskilt fra Bord og Sæng; thi vorde hun hertil ved indkaldet at møde med Laugværge ved en Skiftesamtsom foretages i Stervboegaarden den 16de April næstkomende om Formiddagen Kl. 10, for at beopagte hendes Ta under Skiftet. De øvrige fraværende Arvinger indkalligeledes til at møde bemeldte Tid, saavelsom Stervboes En di- og Debitorer. Ripstrup, den 4de Marts 1823. J. F. Schmith, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Creditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Jen Henrichsen af Bagterp i St. Hans Sogn, indkaldes he ved, med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at af melde og bevise deres Fordringer. Hjøring, den 4de Marts 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Auctioner. Løverdagen den 22de Marts førstkommende, om Form dagen Kl. 11, bliver 6 Stkr. Sildeværpe eller Vaaddrætstæd, i Liimfjorden, nemlig: Størlestedet, Schiører, for Rødsleøsten for Lindholms Aar, Kinninge og ved N. Sundbye ved Auction her paa Contoiret opraabt til Bortforpagtning 3 Aar fra indeværende Aars Begyndelse; hvilket herved u Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 7de Marts 1823. Spies.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Da Gaarden Sindholt i Alstrup Sogn, ikke blev solgt og 4de Auction, bliver samme ved en 5te Auction som holde paa Gaarden, den 24de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 om nogenlunde antagelig Bud skeer absolubortsolgt; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 8de Marts 1823. Spies.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Efter Begjering af Skiftecommissionen i Stervboet eiinEtatsraad Koefoed og Frue af Aalborg, blever de Be tilhørende Konge-, Kirke= og Korntiender, samt Kirken Anpart Qvægtiende af Nørretranders Sogn i Fleskum Her red, som ikke ved Auction den 29de Novbr. f. A. bleve in hændede, stillede til en nye Auction paa Aalborg Byeting, stue, Tirsdagen den 25de Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 11, og da, om antageligt Bud skeer, bortsolgte, hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe, den 7de Marts 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Efter passeret Dom og Udlæg for Pantegjeld til den almindelige Enkekasse, bliver Gaarden i Thaarup i AggerøberSogn, Østerhanherred, Hjøring Amt som Jens Norre beboer, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk., stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 7de April, 21de Dito, ) førstkommende, 2den 5te Maj. hver Dags Formiddag Kl. 11. - De 2de første Auctionen, afholdes paa Hanherredernes Contoir og 3die Auction i seve Gaarden; hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Lysthavendes Pantecreditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. - Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionsstederne, og er, tilligemed Kart og Beregning over Gaardens Eienendomme og Arreai, forinden til Eftersyn hos Herr Captanv. Kjerulf paa Aggersborggaard. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 1ste Marts 1823. Kjer,
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Nyeste PostefSpansk-Franske=Anliggender. Møderne i de Deputeredes Kammer den 26de og 2de Februar, (hedder det fra Paris) vil gjøre Epoche i den Franske repræsentative Forfatnings Historie. Hiin blev aabnet af Herr Manuel. Han ivrer paa det Heftigste mod Krigen, og udlader sig blandt Andet saaledes: "Hvad ville De begynde Mine Herrer, Forglem De ikke, at den udbrudte Borgerkrig er deres Værk. Hvorledes kan man retfærdiggjøre en Jndblanding ved Omstændigheder man selv har foranlediget, Man vil redde Ferdinands og hans Families Liv, og fornyer just de samme Begivenheder, der til andre Tider førte Slagtoffere paa Skafotte, og som nu opvækker en saa levende og retmæssig Jntereffe. (Stor Forbittrelse paa høire Side.) Fremmed Jndflydelse styrtede Stuarterne, fremmede Armeers Jndmarsch styrtede Ludvig J. Behøver jeg sige, at i Øjeblikket da Farerne forstørredes for i Kongelige Familie, Frankrig, det revolutionære ankrig, følte sig ved ny Kræfter og en heel ny - Her brød en ny Storm løs. Prænergie. enten gjorde alt Muligt for at tilveiebringe Ro heden men forgiæves. "Ned med Kongemords=Forareren, Manuel herud, Manuel herudi," tordne det fra høire Side. Man lod Herr Manuel ikke dere komme til Orde, og Præsidenten maatte for en Dag slutte Forsamlingen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Resultatet og Krig eller Fred vedbliver forresten idse at vorde uvissere, endskjøndt Englands afgjøde Mægling, og Hertugen af Angoulemes lange vælen med Afreise til Armeen, unægtelig maae ikke Fredshaab. Jmidlertid vedblive Rustninger til Kampen fra alle Sider, og medens enkelte fierretninger tolke Freden, hentyde derimod Andre taaende, uundgaaelige Udbrud Det er derfor ene og allene Tiden der formaaer at trække Sløret tilside.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Af Postdagens Medbragte levere vi Følgende: Perpignan, den 15de Februar. Anstalterne til et Jndfald i Spanien, vorde i dette Hepartement, fortsat med overordentlig Driftighed. Regentskabet har i tvende Nætter ladet forfærdige 14 Centner Kugler, hvilke i Gaar ere afsendte til Prades. Samme vil gjøre et almindeligt Angreb paa alle Punkter af Cataloniens GrændHundrede Tusinde Kartescher ere ligeledes i Gaar, fra det herværende Tøihuus, afsendt til Pratz de Mello. - Det vrimler her af Officerer henhørende til Troesarmeen. Samme Stald, den 16de Februar.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Regentskabet befinder sig endnu stedsevarende her. Romagnosa har kun været her en Dag, og strax vendt tilbage til Toulouse. Ogsaa denne General skal være bleven uenig med Regentskabet og være findet, ved det nære Jndbrud i Spanien, ikke at underkaste sig Dets befaling, men at handle allene.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Bayonne den 13de Februar. Daglig indtræffe friske Tropper. Disse forskjellige Corps ville med de der endnu ventes, danne 12000 Mand, hvilke skulle forene sig med Greve d'Autichamps Afdeling, der ligeledes bestaaer af 12,000 Mand. Vort Armeecorps vil saaledes ved Enden af Marts være bragt til 24 a 25000 Mand. Troesarmeens Avantgarde-Afdeeling, som vil blive anført og organiseret af General Queseda, anslaaer man til 50000 Mand. Daglig ventes Queseda her.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Til Jrum ere flere Troppe-Afdelinger ankomne med nogle Feltstykker. Langs med Bidassoas Bredder staaer den ene Bivouac ved den Anden, Skildvagt ved Skildvagt. De fornemste Jndbyggere af vor Stad, have erholdt Befaling at holde Værelser i Beredskab til Modtagelse af Ofsicerer af høiere Rang.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Samme Stad, den 24de Februar. Et Skib er afseilet herfra for at bringe de Franske Consuler af Corunna og St. Andre, hertil. Consulen af St. Sebastian ventes ogsaa.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Det lette Artillerie der var leiret ved Slottet Marrac, gaaer tilbage til Orthas; andre Compagnier, der havde befaling at ankomme her Overmorgen, skulle nu blive staaende ved Dax. Disse tilbagegaaende Bevægelser, have atter fremskyndet Fredshaabet. - Antallet af Spanske Madrit, den 18de Februar.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
General Mina, er formedelst hans udmærkede Fortjenester, benaadet med Storkorset af den hellige Ferdinands Orden.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Municipalitetet af Barcellona har bekjendtgjort, at formedelst Krigens sandsynlige nære Udbrud, skulde Staden, ufortøvet provianteres, for at kunde udholde en Beleiring. Der er desaarsag tilstaaet alle fremmede Skibe fra Jndførsel. Tolden for Varene skulde anvendes til Tropper, nes Equiperring og Disses Sold skulde i Tjenestetiden vorde forhøiet.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Regjeringen har givet en trængende Befaling til Jstandsættelse af alle faste Pladse.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Grev Abisbal skriver den 12te Dennes, at han vedbliver at forfølge Fjenden under Bessieres.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
General Morilla er udnævnt til General en Chef for den anden Reserve=Armee i Gallizien, Asturien og Gammel-Castillien. Vore fire Armeer staaer altsaa under følgende Chafer: Den Første under General Mina; den Anden (i Arragonien og Navarra) under General Ballesteros; den Tredie eller første Reserve=Armee under Grev Abisbal, og den anden Reserve=Armee under General Morilla. - Overalt fortsættes Recrut=Udskrivningen med største Virksomhed, Merino og flere andre Chefer af Troesarmeen, skal ville forsone sig med Regjeringen. Vel lide de ikke Constitutionen, men at see fremmede Tropper paa det Spanske Gebeet, synes de da heller ikke om. - Den 8de er endeel Vogne ankommen hertil fra Cadix, belæssede med reene contante Penge. Cortes har erklæret: 1) at den os truende, sit Udbrud nære Krig, ligefrem er en National=Krig. 2) National Armees Generaler, Provindsial=Deputationen og andre Vedkommende skulle forenede udskrive Troppecorps og opbring: de til disses Subsisten nødvendige Skatte. 3) De som tjen i Local-Militzen, skulle have deres Tjenestetid beregnet fra Krigens Begyndelse. 4) Regjeringen er bemægtiget til, saa hurtig muligt at complettere Bevæbningen af den frivillig Local-National-Militz.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Portugal. J Cortes=Sædet den 8de Februar, overrakte Krigsministeren Udgivts-Etaten for Armeen. Ved denne Lejlighed erklærer han at den Portugisiske Armee var talrigere end man havde tænkt. Dens Enthusiasme, vedbliver han, for Friheden, er beviist; Officererne ere fortræffelige og tjene Soldaterne til Exempel. Regjeringen er af den Meening, at naar Infanterie regimenterne bringes til 800 Mand, Chyrasseer- og Cavallerie-Regimenterne til 4000, og Artillerie=Regimenterne til 600 Mand, det da vil være meer end tilstrækkelig til den indre Roligheds Vedligeholdelse og til Afværgelse af ethvert Angreb paa Halvøen. (Jeg siger Halvøen, thi Portugal kan ikke adskille sin Skjebne fra Spaniens.) Krigen synes imidlertid nu at være fjernere. Jstedetfor at angribe os med væbnet Haand, synes man at have til Hensigt, at vedligeholde Tvedragt hos os. Dog selv i det Tilfælde at Halvøen vorder angrebet, vil 30,000 Mand, af prøvet Fædrenelands Kjerlighed og Tapperhed, uden at regne Militzen, være fuldkommen nok til For Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Med det af Capt. Duntzfeld førte Skib, som sig bringe Rask hjem fra Ostindien, faaer det herverende Universitetsbibliothek fra det asiatiske Videnskabsselskab i Calcutta, Bøger til Foræring, hos Assurancesum er 2000 Rupier. Professorerne Øe sted og Rasmussen ere blevne Medlemmer dette Selskab.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Aalborg, den 15de Februar. Efter vor virksomme Politiemesters Foranstaltninbliver den tykke Jisskorpe paa Gaderne nu ophugge og bortført, hvilket vel er et møisommeligt Arbeid. men hensigtsmæssig og nyttig.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Jfølge Rygtet, skal en mistænkelig Persons Pagribelse i Hobroe, lede til Opdagelse af det hos Skatecasserer Nørgaard heri Byen begaaede Penge tyverie.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Kjøbenhavns Børs, den 7de Marts. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 239. Ansterdam 2 M." London 2 M. - Rbd. Speci250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligatio(med Renter fra 11te December 1822) 73 1/2 R. tionalbank-Obligationer af (Laanet den 2den F. bruar 1820) 100 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Rente eller 126 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - No. ske Sedler 13 1/2 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 60 s. Disconto 5 pC. svar. Napoleons=Armee blev ødelagt paa Halvøen, den samme Skjebne kan træffe de Andre, selv de om de med Jver antaste vor Frihed. - Forslage blev antaget, og Armeen bringes nu til 3000 Mand. Om Dronningen hører man intet. I Paris ville man vide, at der i Lissabon var lag Embargo paa alle fremmede Skibe. Saaledes skul ogsaa en Coureer være ankommet til Lissabon for og paaskynde de Hjelpetroppers Afmarsch, der skulle forene sig med den Spanske Armee.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Blandede Efterretninger. England. I Underhuset erklærede Herr Canning (Stats-Secretair for de udenlandske Anliggender) at han desværre maatte tilstaae, at det hidtil nærende Haab af den Engelske Regjering til Fredens Opretholdelse betydelig var forminsket.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
J Georgetovn i Districtet Columbien af de foren de Stater er død en Neger ved Navn Varrow, i de høje Alder af 139 Aar. (Sandelig, tilstrækkeliLevetid for en Slave.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
(Om Græker og Tyrker melder Løverdags Avisen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Kjøbenhavn. Med det af Capt. Duntzfeld førte Skib, som ska bringe Rask hjem fra Ostindien, faaer det herved rende Universitetsbibliothek fra det asiatiske Videnskabsselskab i Calcutta, Bøger til Foræring, hvis Assurancesum er 2000 Rupier. Professorerne Øn sted og Rasmussen ere blevne Medlemmer af dette Selskab.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Aalborg, den 15de Februar. Efter vor virksomme Politiemesters Foranstaltninbliver den tykke Jisskorpe paa Gaderne nu ophugge og bortført, hvilket vel er et møisommeligt Arbejde, men hensigtsmæssig og nyttig.
Jyske Efterretninger, 1823-03-13
Jfølge Rygtet, skal en mistænkelig Persons Pagribelse i Hobroe, lede til Opdagelse af det hos Skaltecasserer Nørgaard heri Byen begaaede Penge tyverie.