JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Det var med den Franske Revolutions Udbrud, at denne Tidspunct egentlig tog sin Begyndelse. Den Gang, faldte man den, den ikke fattede i Fingrene efter enhver Adelsmand, en Aristoerat, og den, der f. Ex ikke kastede Sneeholde efter enhver Præst, en OrthodogSaadanne Mennesker maatte forfølges i alle Blade og alle Piecer. Enkelte litteraire Robespierrer vare blevne store Sole ved at skrive de usleste Scharteker mod Adelen og Præsterne og alle Smaastjernerne paa Litteraturens Himmel higede nu efter, ogsaa at kunne blive saadanne Sole. J saadan en revolutionair Tilstand var det nødvendigt, at en Mand af Aar, Erfaring og Jndsigter, udrustet med Publicum Agtelse og det Navn, som kun sande Fortjenester yde, – at en Mand, som havde aflagt Prøver paa, at han forstod, hvad han gav sig ud for, traadte frem og satte Skranker for disse Misbrug. Og hvo kunde bedre gjøre alt dette, end netop Baden, som i Aar og Kundskaber kunde være Fader til alle de Mennesker, som den Gang trodsede enhver Skranke, At han maaskee gik noget forvidt, det er mueligt; men han gik dog aldrig saavidt som Democratiets og Heterodoxtens Forfægtere. Antaget, at han var Aristoerat, endskjønt han dog ikke døde med nogen anden Titel end som Videnskabsmand og Skribent, – en Titel, som, naar den er fortjent, nok er mere end alle andre Titler, – saa var han det af Overbeviisning, og en Aristorrat og Orthodox af Overbeviisning bør være os tusinde Gange kjerere end hine Veirhaner, der i Dag nedrive Kirker og Altere, og i Morgen, kjøbe Aflad for deres Synder. Snyderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
En Spaaqvinde. Oplysningen synes som Damernes Klædedragt, ogsaa at være underkastet alle menneskelige Tings Foranderlighed. J Kjøbenhavn, hvor man troer at den har naaet sin høieste Pynt, gaaer der i denne Tid en Kone omkring i Husene og spaaer - NB. for Betaling. Hun, maa unegtelig finde Lysthavende, siden. hun allerede i en rum Tid har drevet dette Haandværk. Hendes Mand skal være og Kiedelstikker af Profession, og medens han ikker Kiedler, er hans Kone Propherinde. Jkke at tale om, at eenfoldige Mennesker, især Tjenestepiger, som gjerne ville vide hvad Amor har i Sinde at spille dem for et Puds, fra narres paa denne Maade deres Penge, saa kunne saadanne Spaadomme desuden have mange forgelige Følger og bidrage til at befæste Overtroen hos Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Blandede Nyheder. Den 25 Junii blev det nye Creditiv afsendt til den Danske Minister i Paris, Geheimeraad v. Dreier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Professorerne Hegewisch og Niemann i Kiel have under meget fordeelagtige Betingelser faaet Vocation som Lærere ved Universitetet i Landshut. Kiel vil tabe meget ved at miste disse to duelige og værdige Lærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Det Danske Skib Providentia, Capitain Beusse, som tilhører Handelshuset Dede i Altona, er paa Reisen fra Bordeau til Tønningen ved Mundingen af Texel, hvor det løb ind, fordi det havde faaet en Læst, taget af den Engelske Fregat Clyde og bragt til Parmouth. Brede fra det Holsteenske tale endnu bestandigen om en Udenlandsreise, som H. K. H. Kronprindsen agter at foretage. Men denne Efterretning synes kun at grunde sig paa blotte Formodninger. Grev Kaunitz, forhen Keiserlig Minister ved det Danske Hof, skal have søgt hos den Tydske Keiser om, at Gesandtskabsposten i Kjøbenhavn, hvor han har nydt saa udmærket Høiagtelse, og hvor han har befundet sig saa vel og lykkelig, maatte igjen forundes ham som den høieste Naade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Hr. Jnstructeur Schwarz vedbliver at more Provindserne med sine Skuespil. Han opholder sig nu i Randers, hvor han d. 6 d. M. lod opføre Galingen, Skuespil i 5 Acter af Kotzebue, oversat ved G. Schwarz, Stud. Medicin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
J Nenndorf venter man, foruden H. K. H. Arveprindsen og Familie, ogsaa Prinds Wilhelm af Preussen, Nenndorf ligger egentligen i den Churhessiske Deel af Grevskabet Schauenburg i den Westphalske Kreds. Den derhørende Sundhedsbrynd er et koldt Evelbad¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
J Frankrige ere sin de Forrædere, som have villet forstyrre den hvilende Løves Rolighed, henrettede Georges vedblev at vise Haardnakkenhed indtil det sidste Øieblik, Han vilde ikke anraabe Keiseren om Naade, og faldt for Guillotinen. - General Moreau, som af Franske Bladskrivere skildres som et svagt, forledet og ydmyget Menneske, forlader nu, ledsaget af General Savary og et Detachement Gens dar mes det Frankrige, som vist desuagtet ikke har glemt de Tjenester, han har gjort det. Han reiser til Nordamerica. J øvrigt hersker der nu i dette Rige en dyb Rolighed. De gamle republicanske Jdeer synes efterhaanden at forsvinde, og Folket begynder igjen at faae Smag for sine fordums Yndlingstilbøieligheder. En berømt Spansk Sangerinde, Donna Jsabella Colbran, har fængslet den offentlige Opmærksomhed. Hun er kun tyve Aar gammel, og er en stor Virtuosinde. Allerede i sit tredie Aar sang hun godt, og i sit fjette blev hun betragtet som et Vidunder. Hendes sidste Concert i Madrid indbragte hende henved 7000 Rdlr. Ogsaa Forberedelserne til Keiserkroningen syssel sætte nu ganske Franskmændenes Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
de i Dag ankomne Engelske Aviser fortælles, at der paa Corsica nu er en Mand, som har skabt sig et Levebrød, ved at vise Lysthavende det Huus (de Engelske kalde det Cottage, Hytte, hvori Bonaparte er født. a et Grineveddemaal, som tre Personer havde anstillet, blev deres Muskler saa stærkt anstrængte, at de alle tre døde. - Man har nu fundet, at kan de luce er et probat Middel til at læge Saar af Malayernes givtige Pile &c. - Det til Nelsons Flaade hørende Orlogskib Hindostan, som nylig opbrændte, havde for 200,000 Pund Sterling Skibsproviant, Amounition a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
om Bord. - Den bekjendte Satiricus Pindat, har i et Digt endog sattriseret over de idelige Efterspørgsler om Kongens befindende, hvilket kan tjene til Beviis paa, hvor høi en Grad af Trykkefrihed der for nærværende Tider hersker i Engelland. Sammesteds gjør man os den Compliment, at Danske Tidender ere næst de Russiske og Svenske, de eneste Europæiske, som ikke skrives under fremmed Jndflydelse. Af dette Blad udkomme ugentligen 2 Numere, som tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 5 Mark. Enkelte Numere overlades ikke. Subskription modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke i store Helliggeiststræde Nr. 141. og i Michelbryggersgade No. 177 i Stuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Nyeste. Kjøbenhav. No. 65. Den 13 Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Gamle og nye Sæder. Gudsende. At sammenligne de gamle Sæder med de nye er just ikke nogen ny Jdee. Een af Tydsklands, ypperste Theaterdigtere har i et, paa Dansk oversat, Skuespil allerede for længe siden med Held udført den. Men ingen har endnu hos os prøvet paa, at sammenligne vore Forfædres Sæder med vor nærværende Levemaade, at sammenligne dem paa en Maade, der kunde vise, hvorledes Simplicitet i Sæderne har maattet vige for den nu saa overhaandtagende Glimre, syge. Een af de Mænd, hvis Exempel lærer os, hvor meget vi have tabt af den gam Danske Jevnhed, der i saa høi en Grad udmærkede vore Forfædre, er den som Konge og Menneske lige store og lige beundringsværdige Christian den Fjerde. Denne Konge, som endnu i sit 67de Aar kjæmpede med egen Haand til sit Folks Forsvar, som, uden at ændse sit Saar, ikke nedlagde Sværdet, førend Fienden var jaget paa Flugten, denne Konge er det, som ikke allene kan tjene Nutidens Førster, men endog Nutidens Borgere til Mønster. Eet af de skjønneste Mindemærker om denne store Regents private Liv er hans Almanak for Aarene 1607 og 8, hvori han med egen Haand har optegnet sine Jndtægter og Udgivter. Det er stundom efter Hverdagshandlinger ikke efter vigtige Bedrivter, som Hykklere meget ofte sætte en blændende Fernis paa, at man bør bedømme store Monarcher. Det er i Hverdagshandlinger, hvori Sjelen viser sig usminket og uforstilt. J Christian den Fjerde Almanak finder man denne Konge saaledes, som han ved virkelige Kjendsgierninger, der ikke ere nedskrevne i den Hensigt, at de skulde fremlægges for hele Verdens Aasyn, har skildret sig selv at anføre her enkelte Steder, vil, som man haaber, ikke være interessant for dette Blads Læsere. De i disse Almanakker gjorte Optegnelser vidne tilfulde om, at Christian var een af de meest selvhandlende og selvstændige Konger, Dannemark har eiet. Den Nøiagtighed, hvormed han optegnede den mindste Udgivt, den Opmærksomhed, som han værdigede den mindste Ting i hans Oeconomie, vilde maaskee i vore Dage mangen en simpel Rigmand ansee for noget, der kun passede sig for en Øltapper. Her er et Udtog deraf. Den 14 Januarii (1607) gav jeg til Drikkepenge 2 Rosonobler for en Vogn, mig blev foræret."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 9 Februarii gav jeg til Roeskilde Pigerne 2 Gylden og Kokken 2 Daler. Anmærkning. Hvo af vore Rigmænd optegner vel i vore Dage, hvor meget han giver i Drikkepenge til Pigerne. J hele Roeskilde gives der nuomstunder neppe nogen Opvartningspige, som vilde være tilfreds med at faae 2 Gylden i Drikkepenge af en reisende Herre, og allermindst af en Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 29 April gjorde jeg Fortingning med Dyrich Frii, Tømmermand, at han skal bygge den Mølle ved Østerport, baade med Tømmerværk og Muurværk, udi ligemaade skal han færdiggjøre den Hvelving, som er under, som Veien gaaer over til Vesterport, og skal han have for samme Arbeide 1200 (Daler." Anm. Saaledes finder man en Mængde Accorder, endog af mindre Betydelighed, som Kongen selv har sluttet. Hvor mange findes der ikke i vore Dage, der ansee det under deres Værdighed, personligen at accordere med Haandværksfolk om det Arbeide, de ville lade forfærdige 1608 d. 2 Jan. kom Robert Anstruthes Tjener med Brev og havde med sig den Forskrivelse paa de Penninge, min Svoger, Kongen i Storbritannien, mig skyldig er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 5 Jan. fik jeg af Abraham Lehn den 76. Daler for Fisk Anm. Man seer heraf, at den samme Monarch, som laante Kongen af Engelland Penninge det nyt Beviis paa, at dette Rige allerede paa de Tider trængte til Penge), ikke ansaae det for nogen Vanære, at sælge Fisk til Abraham LehnheyDen 10 Jan, gav jeg for Legetøi til Børnene 2 1/2 Mark. Anm. Hvor faa Privatfolk tænke i vore Dage paa saadanne Smaating og at søge Livets fulde Glæder i Kredsen af deres Familie? Hvor mange færre ansee det Umagen værd at optegne en Udgivt af 2 1/2 Mark. Christian den Fjerde derimod, hvis Tapperhed og Klogskab Europa beundrede, ansaae det ikke under sin Værdighed at kjøbe Legetøi for sine Børn og at optegne en saadan Udgivt. Saaledes forandre Sæderne sig i et Tidsrum af 200 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 17 Jan. gav jeg Kokken og Pigerne paa Dalum 2 Ros. og drog saa til Kolding; paa Veien gav jeg en Kudsker 1 Dlr. in Spec. saa og Fergemanden 1 Dlr. in Spec. Anm. Færgemændene ere i vore Dage alt for store Matadorer til at lade sig nøie med 1 Dlr. in Spec. Nuomstunder maa det simpleste Menneske betale 1 Daler, naar han vil seile ud til Batterierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 26 Februarii. Paa Veien til Danneværk gav jeg Qvinderne i Huset der som jeg fik Mad 2 Dir. Spil. Anm. J vore Dage fortærer maaskee Hoffets Hønseplukker 2 Rdlr. til Frokost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 19 Martii drog jeg fra Korsøer, til Sor og gav en Kudsker 4 Mk. Amm. J vore Dage kan man ikke engang kjøre med en Kalvevogn fra Korsøer til Sorge for 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 29 April havde jeg nogle af Borgerskabet til Gest i min Haffve, som havde skudt med mig om en Oxe Anm. J vore Dage vilde mangen en simpel Rigmand ansee det under sig at have nogle af Borgerskabet til Gjæst, og endnu langt mere at skyde med dem om en Oxe Den 20 Maji (Pindse) offrede jeg Præsten 2 Rot. Anm. Hvad mon en Præst i vore Dage vilde sige, naar en rig Privatmand kun offrede ham 2 Raf Den 12 Aug, annammede jeg af Lad gaardsfogden 61 Dlr. og 2 Mk. slette, som han havde faaet for Melk og Smør, Anm. J vore Dage overlader man det til Brændeviinsbrændere at sælge Melk og til Spekhøkere at sælge Smør. J hiin jevne Tid ansaae een af de Konger, som vaagede over en hver af Statsbestyrelsens Grene, det ikke for upassende, endog i sine huuslige Smaasysler at vise sig som selvhandlende Huusfader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 29 Sept. gav jeg en Bunde 12 slette Daler for en Oxe Gav jeg Quindfolkene deres LønVaskersken 38 Tre Vaskerpiger = 80 Dir. currandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
En Dreng 12 Tvende Prindses=Piger 48) Anm. Jvore Dage anseer mangen en Skomager det under sin Værdighed, endog i Slagters tiden at kjøbe selv en Oxe. Huusmødrene optegne ikke, hvad de betale for deres Vask, og endnu langt mindre Huusfædrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den 9 Oct, gav jeg Casper Smiid en Portugaleser til Faddergave, Anm. Hvilken rig Mand kan i vore Dage være bekjendt, kun at give en Portugaleser i Faddergave, Den 8 Nov. gav jeg Pigerne i Lossement, i Køge 2 hal. Kroner. Anm. Dersom den gode Kong Christian nu kom til Kjøge, saa vilde han snart erfare, hvor lidet Opvartningspigerne i vore Dage bryde sig om 2 halve Kroner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Dannemarks nye Militairsystem. Det er altid interessant at høre, hvad Fremmede tale, tænke og skrive om vort Fædreneland og dets Bestyrelse. Naar en Udlændings Erindringer ere fremsatte med Upartiskhed og Beskedenhed, saa bør de, om de end i visse Henseender røbe nogen Mangel paa Sagkundskab, altid være os kjerkomne. Udgiveren har derfor ikke taget i Betænkning at anføre her et Udtog af et Stykke om Dannemarks Militair system, som findes i Nordische Misellen 6te Hefte 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Dannemark følger nu et nyt Militair system, som giør Regjeringen Ære og som Patrioten betragter med Velbehag, fordi det er en Følge af et Princip, som holder lige Skridt med et klogt Financesystem. Vi ville søge at udvikle dette noget nøiere. Saavel Climatet som Jordbunden kræver uomgjængeligen mere Virksomhed og Arbeidsomhed i Norden, end i de sydlige Lande, og hertil kommer, at de Danske Stater, i Forhold til andre, kun ere maadelig befolkede, følgelig maatte man deraf udlede den Grundsætning, at det er nødvendigt, at sætte denne ringe Menneskemasse i fuldkommen Virksomhed, det vil sige, at forøge de Arbeidendes Tal og ikke at taale Mennesker, som leve af Landmandens suurt erhvervede Producter, uden selv at henhøre til de arbeidende Jndbyggeres Classe. Heraf følger ligeledes, at en stor staaende Krigshær maa være for en Stat, som Dannemark, en trykkende Byrde, hvilket Regjeringen ganske sikkert allerede længe har indseet, men den har ikke afhjulpet denne Mangel, fordi man var af den Mening, at man maatte holde saa anseelig en Land- og Sømagt, for at sætte sig i en respectabel Stand mod sine Nabomagter. Rimeligviis har Regjeringen nu indseet, at denne Krigs massa ikke stod i tilbørligt Forhold til Finance kræfterne. Man er kommen tilbage til den vise Grundsætning: at det er nødvendigt, at formindske den staaende Hær i Dannemark, at ophæve aldeles den udenlandske Hverving, at give Slip paa at føre nogen offensiv Krig Mon Dannemark nogensinde i de nyere Tider har ladet sig i mindste Maade mærke med, at det bigede efter at føre offensiv Krig? og at overlade Landets Selvforsvar til Jndfødte. Herpaa grunder den nye Militairindretning sig, efter hvilken man er betænkt paa at organisere en liden Hær, nøie at optegne det tjenstdygtige unge Mandskab, kun at bruge den Jndfødte sex Aar til Militairtjeneste og siden igjen at lade ham optage sin Plads blandt de arbeidende Classer. For end mere at lette denne Soldaterstand, og for tillige at danne brugbare Krigere, blive de kun to Aar i bestandig Vaabenøvelse; de øvrige Aar have de Tilladelse at drive ethvert Slags Haandtering; dog undtages herfra den sædvanlige Exerceertid, paa det de ikke skulle glemme, hvad de i de to foregaaende Aar have lært. En saadan Indretning har naturligviis meget betydelige Fortrin, naar man sammenligner den med den forrige, efter hvilken der blev holdt en Hær, som oversteg Financekræfterne, og hvorved man saae sig nødsaget til, med betydelige Bekostninger, at hverve Udlændinger, der, saasnart de befandt sig paa fremmed Jordbund, deserterede skareviis. Men hvor roesværdigt dette nye Formindskelsessystem, end fra den ene Side er, saa er jeg, fra en anden betragtet, dog ikke af samme Mening som adskillige Forfattere, der lade sig henrive af overspændt Patriotisme, ganske bifalde denne Indretning, og betragte den som den største Velgierning for de Danske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Her fremsætter Forfatteren nogle Jndvendinger, som Anmelderen forbigaaer, ikke fordi de ere for frimodige, men fordi de, efter hans Formening, ere ugrundede og kun indeholde Gjentagelser af hvad der tilforn er sagt i den Anledning. Til Slutning siger Forfatteren, Hvor meget der end i alle Henseender lader sig indvende mod det nye Militair system, saa fortjener denne Indretning dog med alle sine Mangler, at omtales med Berømmelse; thi disse Mangler kunne let afhielpes, og det Hele kan ikke andet end blive frugtbringende for Staten, især naar de nye Skatter kun anvendes til at befordre Landets Velstand, ophielpe Agerdyrkningen og understøtte Fittige Fabricanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Spørgsmaal. (Jndsendt). Hvad er Aarsag til det Særsyn, at vor Tids Ungdom bliver i saa ung en Alder moden til at demitteres til Academiet, Kommer det deraf, at Ungdommen nu studerer mindre (det vil sige grundigt) end forhen, eller skulde maaskee Naturen have forsynet Nutidens Ungdom med større Anlæg, Erfaringen synes desværre at benegte det sidste, og hvilke Følger troer man, det i Fremtiden vil have, at Børn blive Studenter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Blandede Nyheder. Efter Forlydende har Hans Durchleuchtighed Hertugen af Augustenborg valgt Exemitagen til sit Sommeropholdsted, naar han kommer tilbage til Hovedstaden, hvilket vil skee inden føie Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
J den botaniske Hauge i Kjøbenhavn byg Det ges der nu et meget smukt Drivhuus. fortjener at erindres, at denne Hauge har vundet særdeles meget under den virksomme og indsigtsfulde Gartner Holbøls Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-13
Den Danske Consul i Algier har interesseret sig for de derværende Portugisiske Sla¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Nyeste benhavn. No. 66. Den 26 Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Fuglekonger. Kiøbenhavn har i disse Dage faaet en ny Fuglekonge inden for sine Volde, og dette har bragt Udgiveren paa det Jndfald at give denne høie Titel en egen Rubrik i dette Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Blandede Nyheder. Man kan ikke negte, at Opfindelseskraft og Jndustrie opmuntres paa det kraftigste i vor Hovedstad. Den Mand, som har ladet forfærdige den saa meget søgte nye Gynge i Dyrehaugen, har nu, opmuntret ved Publicum understøttende bifald, seet sig istand til at kjøbe en Mølleplads med tilhørende Mølle paa Vesterbro, og der ladet opreise sin Gynge. Møllen nedrives, fordi man ved at male Mennesker kan fortjene mere i een Eftermiddag end tre Møllerkarle med al Anstrængelse kunde fortjene her ved at male Korn i en heel Maaned *), Gyngen har Søgning til sildig om Aftenen. Tjenestepiger, Haandværksvende, Tjenestekarle, og tildeels ogsaa Jomfruer med Hatte og Sypunge udgjøre denne Gynges Publicum. Sexten Gange rundt koster 4 s. for hver Person, og varer imellem to til tre Minutter. Naar der ringes med Klokken, er Fireskillingen fortjent. Trappen, som gaaer Dette er en notorisk beviislig Sandhed. op til denne Machine, er bestandig opfyldt med nye Candidater, der med Gridskhed vente paa at komme ind i Stolene, og pukke paa dem, der sidde deri; thi i Almindelighed er deres Lyst ikke styret, førend de have hørt Klokken til Gange ringe og deres Pung er tom. Anmelderen har været Øievidne til, at en fattig Tjenestepige saaledes i 16 til 20 Minutter forødte 2 Mk., altsaa en Niendedeel af et Fjerdingaars Løn. Naar Almuen, efter al Rimelighed, vedbliver at finde Smag i denne Forlystelse, saa fortjener den Mand, der har bekostet denne Indretning, i hvert Minut af sit Sommerlig 1 Mk., og da have Verdens Aarbøger dog Grund til at sige, at i det mindste een Opfindelse i vore Dage er bleven førstelig belønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Provindsialaviserne gjenlyde nu af det Udfald mod den afdøde Prof. Baden, som nyligen har staaet i et Kjøbenhavnske Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
En Mand ved Navn Michel Hougaard har i Anledning af et i Aalborgavis indrykket, Avertissement angaaende en Pige, som skulde være bleven syg og have opgivet Aanden i en Mands Kostald af Mangel paa Opvartning erfaret, at mange troe, at det sigter til ham, fordi han har havt en Pige, der døde af fordærvelig Blodgangssyge, men i en god Seng, ikke i en Kostald, og under god Pleie og den største Omhyggelighed. Manden vil sætte alt, hvad han eier, paa at bevise, at det forholder sig saaledes, men derimod skulde de, der have opdigtet denne Logn, ogsaa straffes. Tilsidst fremsættes der theologiske Beviser paa, hvor skjændigt det er at lyve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
J Aalborgavis har en den ladet indrykke et Brudevers, der caracteriserer vor Tidsalders Leilighedspoeter. Det begynder saaledes: Var Manden uden Qvinde skabt? Hvad var der da paa Jorden, Sand Glæde var da tabt, Og Alting i Uorden. Ethvert Barn veed, at Alting da netop vilde være i den største Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Odense, d. 11 Julii. Cancelliepræsidenten Hr. Kammerherre Kaas, der reiser, for at undersøge Justits= og Politievæsenets Forfatning i de Fyenske Kjøbstæder, opholdt sig Odense i 3 Dage, og tog i den Tid alle Byens offentlige Indretninger, hvoriblandt Kirkerne, Skolerne, Tugthuuset, Hospitalet og andre Stift, relser, Kanalen, Magistraturen, Byetinget, Kjæmmervæsenet, Brand= og Vandvæsenet, Forligelses=Commissionen, Fattigvæsenet, Overformynderiet m.v. i nøiagtigste Øiesyn, hvorved han viste sig ligesaa redebon til at høre hvad nyttige Forslag og Forklaringer Vedkommende have at foredrage, som han med en særegen Blidhed og ædel Nidkierhed gjorde opmærksom paa enkelte Mangler, viste Midlerne til at afhielpe dem, og opmuntrede i det Hele til fandt Borgersind, hvorved Fædrelandets Vel sikkerst befæstes. J Mandags Eftermiddag forlod Kammerherren Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Paa Europas politiske Horizont seer det vel i denne Tid tildeels temmelig klart ud, men der driver dog hist og her store Skyer omkring, som med eet maaskee kunne forandre dens Udseende. J Frankrige ophielpes efterhaanden den catholske Geistlighed, den hellige Neapolon, den Franske Keisers Skytspatron, er nu beatificeret, og det hedder, at det Franske Hof er traadt i Underhandling med det Romerske for at faae ham canoniseret. Den nuværende Paves Efterfølger (formodentlig Cardinal Fetsch, skal efter Forlydende krone Keiser Napoleon i Rom til Konge over Lombardiet og efter andre over Jtalien, Haandgrebet paa den prægtige Kaarde, som skal overleveres Keiseren, er forfærdiget af en Svensk Sværdseier, der har arbeidet derpaa i 4 Aar. Den forestiller Hovedet af en Arabisk Hest, med Mercuris og Mars, Buster. Paa Damascenerklingen staaer: Du skal seire over Fienderne og have Medlidenhed med de fredelige Folkeslag." Paa den anden Side staaer Retfærdigheden med en Glorie.