Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Engelske Bogbekjendtgjørelser og Cataloger see ud som vore veltrykte Dedicationsexemplarer, og hvad vi kalde Godtkjøbs udgaver væmmes Englænderen for, saa slette ere hos ham ikke Viserne udstyrede, som udhøkres paa hvert Gadehjørne. Dernæst faae Yndlingsforfattere Honorarer, der næsten klinge fabelagtige for vore Øren, og imod hvilke Virgilers etc. næsten ere intet. J kortere Tid end 20 Aar erhvervede Walter Scott 350,000 Rdlr. (efter Avisberetninger 600,000 Rdlr.); Thomas Moore fik for sit Digt Lalla Rookh, som rigtig nok i eet Aar oplevede otte Udgaver, 18000 Rdlr. - Lægger man alt det sammen og betænker derhos, hvor langt dyrere ethvert Material er i England, end hos os (en Don Quixote i 4 Bind med Kobbere koster 700 Rdlr., Humes Hi store ved Bowyer, 800 Rdlr.), hvor betydelige Bekostningerne ved Bøgernes Bekjendtgjørelse ere (blot Tilladelsen, at lade Anmeldelsen, som man maa selv bekoste trykt, hefte til en anden Journal, betales med 56 Guineer), og føies endnu dertil, at Nationens ældre Forfattere ingenlunde tilsidesættes, men ydermere oplægges paany i skjønnere Udgaver, uagtet Afsætningen just ikke kan være rivende, saa forbauses man billigen og spørger: Hvilke lykkelige Conjuncturer kunne give de Engelske Boghandlere saa megen Kraft og Tillid, Dette Spørgsmaal besvarer den saakyndige Forf. saaledes: 1) Enhver kun nogenlunde bemidlet Mand betragter et Bogforraad, som et nødvendigt Mobiliar, og næsten paa alle Riges Landsteder, finder man virkelige Bibliotheker, hvori mange Pragtværker, og i det mindste gamle og nye Classikere ikke mangle; 2) Verdensstaden London, hvori Bekjendtgjørelsen af nye Bøger skeer beqvemt og hurtigen, foregaaer med et herligt Exempel – paa og een Dag sælges ofte 1,000 Exemplarer Landet hylder ubetinget den Londoner Smag; 3) mange og anseete Boghandlere, ofte 10 og flere, forene sig om et stort Foretagende, og idet de kunne vove saa meget mere, mangfoldiggjøre de, ved forenede Bestræbelser, Bekjendtgjørelserne, og befordre gjensidigen Afsætningen (hos os gjør derimod den Ene den Anden Contraspeculationer); 4) de Varer, der ikke snart afsættes i Europa, gjør endog efter rum Tids Forløb et herligt Marked i Colonierne; 5) den i Tydskland mere og mere om sig gribende Bogomtuskning og Tilbagesendelsen af Krebs, som Forlæggerne pleie at skjælve for, finder ikke Sted i England; men store Forraad, hele Oplag bortauctioneres iblandt Boghandlere, indbyrdes, og sættes da som ny Eiendom med ny Iver i Omløb. - Ved Siden af disse Hovedgrunde maa man imidlertid ikke glemme, at Britanniens Velstand overhoved neppe lader sig sammenligne med vor, man kan visseligen ikke andet end finde det hæderligt, at de Velhavende ogsaa i litterair Eleganz ville vise deres Formue (saaledes omtrykker Englænderen af Overmod vore Værker, medens vi af Fattigdom maa foretage med hans samme Operation, og saaledes opkjøber en Engelsk Weigel ved Navn Priestley, Alt hvad der hos os eller i Holland trykkes anstændigen, til hver Priis og til ikke ringe Skade for vore Lærde, for at bortføre det for stedse til hans Øe), og endeligen kan man ikke fragaae, at Lysten at anskaffe sig Bøger er langt mere udbredt iblandt alle Stænder, end hos os, hvor mange Forlæggere kun kunne beregne deres Afsætning paa Antallet af Leiebibliotheker og Journalcirkler. Men maa vore Boghandlere, naar Alt kommer til Alt, ønske sig til Lykke med disse Anstalter, med hvilke Følelser maa disse fornemme den uhyre Afsætning paa enkelte Engelske Værker, Af mange Exempler ville vi kun nævne eet – den religieuse Journal Evangelical Magazine, som afsætter aarligen 22,000 Exemplarer. – J den pragtfulde Lackingtonske og den endnu indholdsrigere Longmanske Boglade, hvor man, da alle Bøgerne ere indbundne, troer sig forflyttet til store Bibliotheker, kan man foruden de sjeldneste Skatte, som gamle Udgaver, edd. prine, finde næsten alle Nationers literariske Rigdom opstillet. Syntax's Riim-Lexikon. Det er sandt, at det tydske Riim-Lexikon af Peregrinus, Syntax (formodentlig Hofraad Ebert *), der har i det ringeste skrevet Fortalen dertil) er udarbei*) Udgiveren af Hesperus bemærker, at saavidt han veed er Forfatteren en ganske Anden; men som af gode Grunde vil forblive Anonom. det med overordentlig Flid, og stor omfattende Sprogkundskab, som ikkun kan antages at besiddes af en saadan Lærd, og en saadan Forsker, for hvem et Bibliothek, som det Dresdenske staaer til Tjeneste. Uagtet den aabenbar store og møisommelige Omhyggelighed findes dog nogle Mangler og Ufuldstændigheder, saa at Arbeidet ikke kan ansees sluttet. Blandt mange Tillæg, vi kunne meddele, gives foreløbigen disse. Blandt Rimene paa Furt ere kun de 3 Stæder: Frankfurt, Ochsenfurt, og Schweinfurt. Vi kunne opgive i det mindste ti andre, saasom Erfurt, Querfurt, Klagenfurt, Treffurt etc. etc., ikke at tale om de mange engelske Steder paa, forde saasom Strafford, Chelmsford, Herford; hvilke vel just ikke rime sig med furt, men dog har et etymologisk Slægtskab. - Da foruden Navne paa Stæder og Lande, ogsaa ere optagne Personers Navne saasom Göthe, ved Riim paa Flote," saa kunde vi opgive en Mængde til Artiklen Gold, saasom Arnold, Humboldt, Gotthold, Dippold, Lippold, Herold (som Navn), Weinhold (den nu bekjendte Statistiker og Infibulator), Wienhold (en Magnetiseur), Haubold og Seibold, (Jurist og Læge), Kobberstikker Bolt, Digteren Trautschold, Maleren, Leibold, Pezold, Besold, Fasold, (et gammentydsk Fornavn), de Danske Beringskjold), Tordenskjold, Falkenskjold, Kong Harold og Child Harold **) Skjold, de danske Skjoldungers Stamfader, Purgold, Helmold og andre Skribenter. Dog ogsaa geographiske Navne, saasom Detmold, Na gold (en Sundhedskilde i Schwartzwald i det Würtembergske) kunde nævnes, ligesaa Fornavnet Barthold og Tilnavnet Berthold, ogsaa savnes Flusgold, Musivgold og Fabrikengold, endskjønt dog 60 Sammensættelser af Ord med Gold ere optagne. Det forstaaer sig selv, at slige Riimærika ikke just ere skrevne for at tjene til derefter at skrive Digte, thi den, der mangler den poetiske Aare. faaer den ikke derved. Hennaten er mere linquistisk og philologisk. (Af Hesperus 80. 1. 2.)J Aaret 1828 have i Hamburg 1008 Personer erhvervet Borgerret; Handelsretten har er*) J Originalen staaer Paringsskjold. **) Skal vel være Harald. klæret 6, for insolvente med Bro og Cour-Mk. 1,330,242, Pund St. 298, Louisdorer og Preuss. Cour. Rthl. 44798, Danske Rbdl. 1483, Wiener, Cour. Gylden 5023, Franker 4825, og Conventionspenge 8837 Rthl. - Sparekassen blomstrer og har en frugtbringende Kapital af mere end en halv Million Mark Courant. - Sparekassen virker mod Tallotterispillet. Dette afskyelige Spil bliver, heder det, i vor Stad selv ikke taalt, men i det os saa nære Altona vedbliver det; ligesom her og er hemmelige Kollectioner, som man kalder Vedde-Kontorer. For dette Uvæsen drager Politiet Vedkommende til Ansvar og Straf. Aaret 1821 bleve 42, 1822: 84, 1823: 43, 1824. 131, 1825, 82, 1826, 68 1827: 68, og 1828, 43. Jndividuer straffede.