Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-21
Frankrig. Debatterne og Jernbaneloven sluttedes endelig den 10de Mai. Efterat Hr. Berryerhavde forsvaret sig mod den ham af Handelsministeren gjorte Bebreidelse, at han vilde ophidse det sydlige Frankrig imod det nordlige, og erklæret, at den nødvendigste Jernbane var den fra Havre til Strasborg, dadlede Hr. Lepelletier d'Aulnay Loven af den Grund, at Ministeriet ikke havde tilstrækkeligt opgivet Midlerne til at udrede Udgifterne ved Jernbanernes Anlæg. Den almindelige Discussion blev nu erklæret for sluttet, og man gik over til at overveie Bestemmelserne og hver enkelt Bane, dens Retning og Udførelsesmaade. Den 1ste Artikel af Lovforslaget forlangte et Votum paa 80 Mill. for Jernbanen fra Paris til den nordlige Grændse over St. Denis, Pontoise, Beauvais, Amiens, Arras, Douai, Lille og Roubay. Hr. Odilon-Barrot stillede det Amendement, at Kammeret skulde indskrænke sig til at erklære, at Banerne fra Havre til Strasborg, fra Paris til Orleans, fra Marseille til Avignon, fra Paris til Nordgrændsen, vilde geraade til almindelig Nytte, men tog det tilbage igjen, da Hr. Berryer i Commissionens Navn erklærede, at den ikke kunde tiltræde det. Ved Afstemningen blev den 1ste Artikel med stor Majoritet, forkastet. Samme Skjebne havde 2den, 3die og 4de Artikel, som til Jernbaner fra Paris til Rouen, fra Paris til Orleans, fra Marseille til Avignon forlangte Crediter af 32, 20 og 25 Mill. Man fandt det derpaa aldeles overflødigt at stemme over de andre Artikler, som angik Maaden at udføre Banerne paa. Derpaa gik man over til en hemmelig Afstemning over hele Loven, hvorpaa omtrent 100 Deputerede bortfjernede sig; Loven blev forkastet med 196 Stemmer imod 69. – Den 11te antoges den endelige Regulering af Budgettet for 1835 med 237. Stemmer imod 23. Den 10de Artikel gik ud paa, at de gjensidige Fordringer, Statsskatten og Kron skatten gjøre til hinanden ifølge Bestemmelserne i Loven om Civillisten fra 1832, skulde gaae op imod hinanden. Statsskatten gjør nemlig Fordring paa omtrent 3 1/2 Millioner, hvorimod Civillisten indvender, at Statsskatten paabyrder den Udgifter, som det ikke tilkommer den at bære, og at flere den tilkommende Jndtægter forholdes den. Commissionen var af den Mening, at disse stridige Punkter skulde afgjøres ved Domstolene og ikke ved en Lov, og androg derfor paa at afvise den forlangte Opgiørelse: dermed erklærede Finantsministeren sig enig, og de interessante Discussioner, denne Artikel kunde have givet Anledning til, bortfaldt derfor. Den 12te af handledes et Lovforslag af Regjeringen, som forlanger 12 Mill. Fr. til at fuldende adskillige offentlige Bygninger; Commissionen vilde kun bevilge 4 Mill. Debatterne, som bleve førte paa en smaalig og personlig Maade, ere kun lidet interessante, og Sagens Udfald er os endnu ikke bekjendt. – Uagtet sine Nederlag synes Ministeriet dog at have isinde at vedblive, hvorvel der har gaaet Rygter om, at Marschal Soult skulde danne et nyt Ministerium. Muligen seire Ministrene i Pairskammeret, som d. 10de har valgt en Commission til at prøve Deputeretkammerets Beslutning om Renteconversionen, bestaaende af følgende Herrer, Mollien, Roy, Ch. Dupin, Mosbourg, Tripier, Villiers du Terrage og Merilhou; de fleste af disse ere afgjorte Modstandere af Conversionen, og man venter derfor, at denne vil bliver forkastet af Pairskammeret. – Det meldes fra flere Sider, at et betydeligt Troppecorps (man siger paa 30000 Mand) samles paa Nordgrændsen; men i hvilken Hensigt det skeer, derom ere de Franske Blade ikke enige. Nogle sige, at Kongen af Holland har truet med at tiltvinge sig Opfyldelsen af de 24 Artikler ved at besætte Venlo, og at Frankrig har erklæret, at en Fransk Armee vilde rykke ind i Belgien, saasnart det omtvistede Territorium blev betraadt af Hollandske eller Preussiske Soldater; Andre paastaae, at Frankrig vil tvinge Belgien til at opfylde de 24 Artikler; Andre mene, at Ministrene ved denne Troppesamling kun have isinde at virke paa Afgjørelsen af de finantsielle Spørgsmaal i Kammeret. – Prindsen af Jonville ventedes den 20de i Brest, fra denne By ere 3 Portugisiske Skibe, som den Franske Regjering havde borttaget, seilede hjem med Portugisisk Mandskab. – Den nylig i Libourne arresterede Prætendent Ludvig Vil befindes nu at være en fattig Diævel, der ikke forlangte Andet end en lille Pension; han er efter en Domstols Kiendelse sat paa fri Fod. – Den Hubertske Proces har været opsat i nogle Dage, da en af de Anklagede, Girand, er bleven syg, hverken Regjeringen eller Publikum synes at bekymre sig stort om denne Sag.