Aalborg Stiftstidende, 1844-11-26
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 23de Novbr. Ved det skandinaviske Selskabs Møde i Fredags underrettedes Selskabet om: at man havde tilstillet det skandinaviske Selskab i Hamborg og det nordiske Samfund i München de af Selskabet udgivne Skrifter. Medlemmerne gjordes fremdeles bekjendte med, at de i Newyork værende Danske, Norske og Svenske have stiftet et skandinavisk Selskab, som anmodede om at faae det kjøbenhavnske Selskabs Skrifter. Samme Anmodning var ogsaa gjort det skandinaviske Selskab i Un salg. Derpaa oplæstes et Brev fra Bestyrelsen for det skandinaviske Selskab i Upsalg, hvori den takker for de tilsendte Bøger og yttrer sig enig med Bestyrelsen for Selskabet i Kbhvn, om Gavnligheden af Udgivelsen af en skandinavist Literaturtidende, den meente, at Hovedredactionen burde være i Kjøbenhavn, medens den ansaae det for gavnligt, at Tidenden trykkedes i Lund, da den derved lettere kunde blive udbredt i Sverrig. Cand. Ploug oplæste et Brev til ham fra Paris fra Bestyrelsen for et der oprettet skandinavisk Læseselskab, der bestaaer af 25 danske, norske og svenske Haandværkere. Da deres Pengemidler kun ere faa bede de ham om at anmode Selskabet i Kbhvn, om at sende det dets egne og tillige andre Skrifter, og dets Sange. De havde ogsaa anmodet de skandinaviske Selskaber i Lund og Upsala om det Samme. Mag. Monrad viste, hvor glædeligt det maatte være for Selskabet, at der overalt, hvor der var Danske, Norske og Svenske forsamlede, dannede sig skandinaviske Selskaber, der ligesom Filialer henvende sig til Moderselskaberne; og dette meente han, var det bedste og tydeligste Beviis for, at Jdeen om en skandinavisk Eenhed ikke var noget tomt Phantasibillede, som man saa gjerne vilde paastaae. Han troede derfor, at man, saavidt som det var muligt, burde komme dem til Hjælp. I dette Møde optoges 48 Medlemmer, saa at Selskabet nu tæller 1121 Medlemmer og meget trænger til et nyt Locale. Efterat Forhandlingerne vare tilende, blev en af Prof. C. Hauch i Dagens Anledning forfattet Sang afsjungen. Professor Schouw skildrede derpaa i et Foredrag Skandinaviens Natur, og hilstes ved sin Bortgang med stærkt bifald, der steeg til sand Enthusiasme, da Prof. Sommer, efterat en Sang var afsjungen, udbragte et "Leve for Prof. Schouw, der besvaredes med et ni Gange gjentaget Hurra. Ved Bordet herskede en munter og gemytlig Stemning der meget oplivedes ved Skaaler af Cand. Ploug for "Jdeernes Propaganda og dens yngste Frugter: de skandinaviske Selskaber i Paris og Newyork!" Prof. Sommer udbragte en Skaal for Dr. Sturzenbecker fra Stockholm, der velvillig har paataget sig, i Kjøbenhavn at holde nogle svenske Forelæsninger om den svenske Literatur. Dr. Sturzenbecker takkede for Skaalen, ved at udbringe en lignende for Skandinavien" i et vakkert Foredrag, hvori han viste, at man i Sverrig nærede de samme skandinaviske Sympathier som her, og at Grunden til, at de maaskee hidtil ikke havde været saa stærkt fremtrædende i Stockholm, som her, ene og alene var, at Repræsentations-Reformen havde lagt Beslag paa Alles Virksomhed; men da den nu var falden igjennem paa denne Rigsdag og ikke kunde foretages igjen før om tre Aar, vilde man mere kunne opoffre sig for Jdeen om en skandinavisk Eenhed, hvori man der som her ene saae Frelsen for sin Nationalitet og Uafhængighed. Fremdeles udbragte Mag. Monrad en Skaal for Trykkefrihedsselskabet, og Mag. Hammerich for Aftenens Talere og Sangere. (Berl. Tid.)