JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Den store Høitidelighed i Notredamekirken paa Paaskedagen syslede Hovedstadens Opmærksomhed. Dem fuldendte, som Erkebiskoppen selv sagde fra Prædikestolen: Frankrigs Forsoning med Eunopa og med sig selv. Kl. 6 om Morgenen, bekiendtgjorte Førstekonsulen Loven angaaende Gudstienesten, under Løsning af 60 Kanonskud. Kl. 8 trak Politiepræfetten med alle Fredsdommere, Mai rer o. s. v. samt Kavallerie med blæsende Trompetere gjennem Staden og forkyndte den paa 13 Hovedpladser. Kl. halv 12 begyndte Toget til Notredamekinken ud fra Thuillerierne af. Gaderne fra Slottet til Kirken vare besatte med Militair. Gesandterne, Statsraaderne og Ministrene kiørte i 40 firespænds Kareter. Derefter 5 Kareter med de meest berømte Generaler. Lemmerne af Lovkorpset, Tribungtet a. havde allerede indtaget deres Pladser i Kirken.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
60 Kanonskud forkyndte Førstekonsulens Bortfart fra Slottet. Konsulernes Kareth, en Berline, var bespændt med 8 Heste omringet af Generaler og andre Officerer. Da Førstekonsulen traade ind i Kirken, affyredes 60 Kanoner. 3 Batailloner Jnfanterie rykkede ind i Kirken. Den store Klokke, som blev ringet, havde ikke været højt i Paris i 10 Aar. Med dens Lyd blandede sig Trommernes Bulder og den rivende Militairmusik. Statsraaderne og Ministrene ventede Konsulerne ved Kirkedørren, inde i Kirken modtoges de af Erkebispen af Paris med det hele Klereste, og overrakte dem Vievandet og Røgelsefadet. Under en Himmel gik Konsulerne hen til deres Plads paa venstre Side af Alteret, hvor de satte sig under en Baldachin, ligeoverfor en anden Baldachin, hvorunder den pavelige Legat sat i Pöntificalibus. Legaten læstet en stille Messe og efter Evangeliet opkaldtes 6 Erkebiskopper og 19 Biskopper, som aflagde Eeden i Førstekonsulens Hænder. Herpaa fulgte Erkebispens Prædiken, som gjorde stor Jndtryk. Ved at skildre Religionen, sagde han: a Den forbyder Had og Forbittrelse. Dens første Bud er Urets Tilgivelse. Dens sagtmodige Moraler et Broderskabsbaand i Staten, i Stæderne, i Familierne. Ak, hvor megen Trøst forskaffer den ikkeri offentlige og private Drøvelser, Efter Messen istemmede Legaten Te licum, som blev udført af 2 Orchestre. Til Slutning fulgte: Herren velsigne og bevare Republiken og Konsulerne. J den for=Førstekonsulen bestemte Loge stod hans Moder paa høire Side af hans Gemalinde. Hun kunde med eet Øiekast see hendes J Sønner ved denne Høitidelighed. Daralt var til Ende, førte Erkebispen de 3 Konsuler tilbage under en Himmel. Ved Udgangen af Kirken løsnedes atter 60 Kanonskud. Kl. 4 ankom der tilbage til Slottet under det uophørlige Raab: Leve Bonaparte, Førstekonsulen hilsede den talløse Mængder gientagende og med Rørthed. Allevegne vare Hattene aftagne. Iøvrigt var Togets=Pragt Fr. ubeskrivelig. Alt var nyimren. de.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Kardinal-Legaten har bekiendtgjort et fuldkomment Aflad (for Synder) i 30 Dage, samt bestemme Høitidsdagene, hvortil, foruden alle Søndage og de Fester, som falde ind paa Søndage, endnu regnes Julefesten, Himmelfartsdagen og Alle Helgens Dag.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Slutningen af det den 14de Juli f. A. mellem den franske Regiering og Paven sattede KontoldatDen Protestantiske Kirke. Ottund. Franskmænd kunne beklæde et geistligt somhed. Ka ker og Præster staae i intet Forhold til nogen fremmed Magt. Præsterne maae i Kirkerne bede for Republikens og Konsulernes Velgaaende. Jngen Dogmatik eller Troesbekiendelse maa bruges, uden Regieringens Tilladelse. Prasterne faae. Løn(NB.) af Kirkegodserne og det brugelige Offer. J den østlige Deel af Frankrig anlægges 2 Akademier, eller Semmarier til Underviisning for Lutheraner, ne, og i Genset Akademie for de Reformerte. Professorerne udnævnes af Førstekonsulen. Jngen kan bliver luthersk eller reformeret Prost, den at have studeret i hine Seminarier. De reformeente Kirker i Frankrig skulle have Præster, Lokalkonststorier og Synoder. Paa 6000 Siele, skal oprettes en Konsistorialkirke; 5 saadanne Kirken udgiøre et Synoddistrikt. De reformeerte Præster kunne ikke afsættes, førende Regieringen har billiget eller afslaaet Bevæggrundene. Konststoriet vælger Prat sterne ved Stemmefleerhed og Førstekonsulen approbere Valget. Præsterne afflægge samme Eed, som de katholske Geistlige. Synedet, som vaager over det hele Kirkevæsen; maa forelægge Regieringen dets Decisioner til Approbation, og dets Forsamlinger, hvortil maa haves Regieringens Samtykke, skulle holdes i vedkommende Præfekts Overværelse, og maa ikke vare over 6 Dage. - De Lutherske Kirker skulle have, Præster, Lokalkonsistorier, Jnspektorater og Generalkonsistorier. De første ere satte paa samme Fod, som de Reformerte. 5 lutherske Consistorialkirker udgjøre et Jnspectorat, som bestaaer af Præsten og en Ældste i ethvert Kirkedistrikt. Hvert Jnspektorat vælger 2 verdsligge og en geistlig Jnspekior, som fører Opsynet over Præster ner og Kirkeordenen. Der skal være 3 lutherske Generalkonfistorier, nemlig: i Strasborg, Maynz og Cølv. Ethvert bestaaer af en verdslig protestantisk Præsident, 2 Jnspektorer og 2 Deputerede af hvert Jnspektorat. Præsidenten og begge Jnspektorerne udnævnes af Førstekonsulen. Jøvrigt gielder den samme for Lutheranerne, som forhen er sagt om de Reformerte, EnglasKadix, 2 April. Jdag er det første Sølv skib her ankommen fra Vera Crur med 3 1/2 Miillioner Piaster for Kongen og 4 Millioner for de Handlende, og 2 andre Skibe, hver med 3 Milliloner, ventes hver Time. Endogsaa paa den hamborger Kours har denne rige Høst strax havt god Jndflydelse.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Kongens forehavende Reise til Barcellona er afbestilt, fordi den ville koste for meget.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
London, 20 April. Hovedstaden er opfyldt med aftakkede og afbetalte Matroser og Søefolk, som have Lommerne fulde af Penge. Alle Verts huusholdere, i hvis Huse en Matros paa tyvagtig eller bedragersk Maade mister sine Penge, skal straf ses med Forlis af Borger= og Næringsret.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Historiske Mærkværdigheder. Paa Øen Savn, (der regnes til Sydindien eller den 5te Verdendeel, og beboes af vilde Folkeslag, anvendes strænge Midler imod Børnekopperne, som hos os imod Pest. (Kopperne mener at være bragte til denne Øe ved Europæerne, thi andensteds paa dette Jordstrøg skal de være ubekiendt.) Saasnart een nemlig angribes af Kopperne, bringes han ufortøvet langt hen til et afsides Sted, overlades ganske til Naturen, og man trækker ham blodt de nødvendige Forfriskninger paa en lang Stang.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
J den store, men meget usunde hollanske Stad, Batavia, paa Øen Java, kiøbes ogsaa Taare for Penge, det er: Naar een døer, leies et stort Antal Qvinder, som maae græde og hyle ved Graven. Dette hører ufravideligen til en standsmædssig Begravelse, og Omkostningerne tages forlods ud af Stervboet, hvor forgieldet dette end kan være.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Paa samme Øe regner det uophørligen paa en vis Tid af Aaret. Frøerne, som qvække her ti gange høiere end de europæiske, bebude denne Regntid ved en uudstaaelig Skrigen. Ogsaa af Myg er der en ubeskrivelig Mængde, og de sværme om enhver Pyt Vand, som Bierne om deres Kuber. Saa meget de end plage Godtfolk med deres Stik om Natten, lader man dem dog vederfares den Ret, at de ere temmelig rolige ved lys Dag.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
J Kapstaden paa Godthaabsforbiærget henge de Fruentimmere, som have deres Herkomst fra Holland, meget fast ved deres Fædrelands Moder og Skikke. Jngen Dame gaaer for Exempel ud, uden at lade sin Pige bære Jldpotten foran, for at kunne faae den mellem Føderne naar hun sætter sig. Det pudseerligste er, at de som oftest ikke har mindste Gnist deri, hvilket heller ikke i dette hede Klima behøves.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Indenlandske Efterretninger. Den 24 April lagde Fregatten Havfruen under Kapit. Snedorfs Kommando ud ved Kiøbenhavn, forat gaae i Søen paa Øvelse med Kadetterne.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Til Understøttelseskommissionen for de Qvæstede er endvidere fra adskillige Egne saavel i Norge som Danmark, indkommen som Bidrag 1257 Rdl. 16 s., og fra Factor Pingel i Bengalen, ved Hr. Agent Dunsfeldt, 1000 Rd.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Aalborg den 4de Maji. J Søndags blev af den tilvoxende Ungdom, i Budolphi Kirke, confirmerede i alt 29 Drenge og 16 Piger; deraf ved Hr. Provst Claudi 13 Drenge og 8 Piger, og ved Hr. Mørk 16 Drenge og 8 Piger. Jnterim=Reglement for Lodserne i Hals eller Jndløbet til Liimfjorden.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
J Hals skal herefter og indtil videre være 6 faste og 2 reserve Lodser, som skal have en Oldermand, hvilken vel ikke er pligtig selv at lodse, men skal dog have Kyndighed om Lodseriet og dermed holde tilbørlig Olden og Opsigt. Disse Lodsers Farvander: at lodse Skibene til den beste Ankerplads paa Rheden uden for Hals Tønder, samt ind til Ankerpladsen ved Hals og videre Limfiorden op til Aalborg; fremdeles stuge der haves Hensyn til, at det altid imellem Hals Lodse ere nogle, som, paa Forlangende, kunne lodse et Skib til Fladstrand, saavelsom til Staderne paa den jydske Kyst, Sønden for Aalborg, samt til Belterne. 62. Naar det indtræffer med Østen Vind, og tillige saa haard Kuling, at Lodserne enten aldeles ikke kan udseile fra Hals, eller roe til de Skibe, som ankomme, eller og naar Skibene med Paalands Vind, endskiøndt med bedre Veir, komme hastig ind imod Land, og Lodserne have Modvind og forhinderlig Strøm, at det er Lodsen umueligt at komme betids nok ud til dem uden for Tønderne, saa bør Oldermanden, naar han seer et Skib under disse Omstændigheder, indseile med Lode=Tegn fra Toppen, nopholdelig besørge fra den dertil indrettede Flagstang. ved Hals Fæstning følgende Sig al: Naar et 10 Fods dybgaaende Ski kan uden Fare seile over Grunden ved Tønderne, hidses et dansk Flag, men naar ikkun 9 Fods kunne gaae over, da hidses et blaat Flag; men naar Vandet er saa lavt, eller Søen i saadan Bevægelse, at det kunne være farlig, for end og mindre Skibe, at gaae over, da hidses begge Flaggene, det blaa overst; forsømmer Oldermanden dette, bør han, for hver Gang det ham overbevises, bøde 2 Rdl. Hosten søger.)
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Avertissements. Da Budet som ombær disse Aviser i Budolphi Sogn i forrige Uge haver tabt den Bog hvori denne Cogns Avis=Abbonentere vare anførte, saa anmodes den som haver fundet samme, snarest muligt at aflevere den paa Bogtrykkeriet, hviltet saameget mere for haabes at skee, da ovenmelte Bog ei i nogen Maade tan være Finderen selv til nogen Nytte. Aalborg den 3 Mai 1802. P. F. Wandall, Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Birchners Skrifom Trykkefriheden 2 Deele indbunden 11 Mk. 8 s. 2 Friderich Bract, eller en Ulykkeligs Historie uddragen af hans egenhændige Papirer ved Forfatteren af Siegfried von Lindenberg, 4 Dele, indbunder 2 Rd. 12 s. P. F. Wandall, J den Kongelige Jndrollerings Forordning af 8de Januarii dette Aar staaer anført i det 2det Capitel H. 13. Naar Embedsmænd, eller Borgere, hvis Sønner ikke høre under Jndrolleringen, ville anvende nogen af deres Børn til Søefarten, da maae det være saadanne tilladt at lade dem indskrive i Søerollerne under Navn af Frivillige eller Bolontairer, og disse de være berettigede til i denne Egenskab at fare med Komfardieskibe, og at være fritagne for Udskrivning til Krigs flaaden, som Matros; dog skulle de være pligtige til naar de have faret som Frivillige i 7 Aar, et Beviis fra Søesessionen, at de have taget Examen i Navigationen. J Mangel af at have aflagt saadan Prøve paa theoretisk Kundskab bør de ikke længere undtages fra at udskrives som Matroser; derimod bør de, der da godtgiøre deres Duelighed i Styrmands Videnskaben, indskrives i Rollen som Styrmænd, og ei udkommanderes til ringere Slags Tieneste paa Orlogskibene. Paa Grund denne allernaanigste givne Tilladelse bekiendtgiøres herved for de Embedsmænd eller Borgere hiemmehørende under Aalborg Tolddistricder haver Lyst, til at anvende deres Sønner til Søefarten under Navn af Frivillige eller Volontaire kan under benævnte Betingelser henvende sig til mig undertegnede for at erholde dertil indrettede trykte Patenter hvoraf fra det Høikongelige Admiralitet og Commisariats Collegie for det første er mig tilsendt 12 Styk ter til Uddeeling.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
De Forældre som agter at lade sine Sønner indskrive i bemelte Voloutairolle maae være forsynede med Døbrattester for dennem, da de itte maae være unger re end 13 Aar og ei over 20 Aar, iøvrigt maae de være funde og friske. Tvivlende itte paa at jorde Forældre der kunde faae Lyst til at deeltage i denne tilbudne Kongelige Naade, vil sørge for at give deres dertil bestemte Sønner en dertil hensigtsmæssig Opdragelse i Søevidenskaben, da samme desto snarere upaatvivlelig vil forskaffe dem større Forfremmelse i Tiden. Aalborg den 3 Mai 1802. B. de Fontenai, Capitain Lieut. og Jndrolleringsofficeer.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Hos Klokker Milling faaes følgende: Bastholms Historiske Undersøgelser, om Folkeslegters Religiøse Meninger. Marezols Andagtsbog for Fruentimmer, En Faders Testamente til sin Datter, Naturens Stue plads af Hansen, Den danske Stiil af Rahbech, Sundheds Poletie Forordninger og Plakater og Forligelsesvæsenet, Den Norske og Danske Lov med nyt Register, den Verslige og Geistlige danske Statscallen der for 1802. Christian i Landbyelovgivning 2det Or lag, Holbergs Komediet, 99 Recepier for beger Kiøn.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Ved 841 Trækning i Kjøbenhavn er udkommen: Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Paa Hiedsbetgaard, i Hornum Herred, holdes offendtlig Auction den 11 Maj førstkommende og følgende Dage, over afgangne Entemadame Calmars og hendes ligeledes forhen afdøde Mands, Birkedommer Calmars, fælleds Boes Løsøre, bestaaende af en deel forarbeidet Sølv deriblandt en Platoemenage med 4re Opsatser, en Kaffekande og andet Theetøi, et Par Lysestager o. s. og, gode Sængeklæder, Dættetøi, Lagner og andet Linnet, Speile, Borde og Stor le, Kaaber Tin, Messing, Kakkelovne, Chatoller, Dragkister, Vogne, Plove, Harver, 5 Arbeidsbæster, 8te Kiør, omtrendt 50 Stkr. Faaer m. m. Auctioner begynder bemelte Dag Kl. 10 Slæt. Nibe den 29. April 1802. Bassesen, Auctionsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
I Hæstrup Kirke i Wensyssel findes et aabent, men meget forfaldent Begravelse med 3 store og 2 smaae Kister udi. Efter Sigende skal dette Begravelsested tilhøre en Familie, som taldte sig Wiilholt. Skulde nogen af denne Familie endnu være i Live og have Lyst til at paatage sig at holde ovenmelte Gravsted vedlige da vilde de behage, jo før jo hedere derom at melde sig; hvis ikke agter nuværende er af Hæstrup Kirke S. T. Hr. Justitsraad Wilsbech paa Seilstrup, at lade Kisterne nedsætte i Jorden, hvilket herved en Gang for alle efter hans Forlangende bliver bekiendtgjort Lund Præstegaard den 29de April 1802. Blichfeld. Sognepræst for Weile og Hæstup Sogne.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Da jeg forrige Sommer paa Begiæring af Muursvend I Draugoth Claus, for ham i Kiøbenhavn har indløst en Klædning, men han til Dato endnu ei har indfunden sig med Betalingen, og jeg ei heri Byen kan faae ham opspurgt, saa advares ovenmeldte I Draugoth Claus, at indfinde sig inden 3 Uger fra Dato med Betalingen for ovennævnte Klæder, thi i Mangel deraf bliver de solgte. Aalborg, den 22 April 1802. Anders J. Hjorth, Skipper.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Løverdagen den 1 Maj holdes første Auction, Fredagen den 7de anden, og Tiirsdagen den 11te Ma førstkommende tredie og sidste Auction, hver Dags Formiddag Kl. 10, udi og over afgangne Feldbereder, Henrich Adolph Schachs Stervboes Gaard med tillige gende Gaardsrum og Hauge beliggende paa Søndre Side af Adelgaden her i Aalborg; ved hvilken sidste Auction tillige bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaabber, Messing, Tin og Jerntøi, et Eege Chatol med Skab, Kister, Borde, Stole og Speile, endeel store Kar, og et Kaabber Brændeviinstøi paa 1 1/2 Tdr. Rum, Mandsklæder, gode Sængeklæder os Linned, samt nogle berede Faar og Lammen Skind. Endvidere bortsælges noget Sølv, 3de Kister, Mands og Fruentimmer Gangklæder, og nogle Sængeklæder, tilhørende Stervboerne efter afdøde Tienestepige Bodil Knudsdatter og Karlen Lars Nielsen. Aalborg, den 22 April 1802. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Avertissements. Forordning, angaaende Søen ndrolleringsvæsenet i Danmari, af 8 Januarii 1802, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 1 Mk. 6 s. har behaget at befale, at til Veiledning for Søfarten, Bekiendtgiørelse. Da Hs. Majestæt Kongen i Østersøen stal antændes et Blusfyr paa den nordlige Side af Bornholm, saa bekiendtgiøres herved: At efter foregaaende Undersøgelse om det i saa Henseende passeligste Sted, hvorfra Fyrret saavel af dem, passere imellem Bornholm og den svenske Kyst, beste som komme Vester, som Øster og Nord fra, og ville kunde sees, er der bleven bygget et dyrtaarn paa det saa kaldede Steilebierg, hvilket ligger omtrent i S. V. paa Compasset 1/4 Miil fra den yderste nordlige Hut af Bornholm, og formedelst dette Biergs Høide bliver Fyret 272 Fod over Vandspeilet Un agtet det er et Steentuis eller Blusfyr, er der om samme opført efter nyere Jndretninger en Ombygning eller Lanterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med al Slags Veir vil brænde stadig, og dens Skin forøges ved, at den Deel af Over bygningen eller Lanternen, som vender imod Landet; og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklæet med en blant Messing Plade. Dette Fyr antændes første Gang den 21de Junii 1802, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Placaten af 1ste Februar 1779, saa at det om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyser 1 Time efter Solens Redgang til dens Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) 1/2 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Renten og General Toldkammer, den 6te April 1802. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenst. Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup, Fuldm.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Nonrad. Bülov. Westengaard.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
De som har noget at fordre udi afg. KiøbmandsentMadame Ane Dorthea Rønbergs og forhen ved Døden afgangne Mands, Peder Rønbergs Stervboe, indkaldes herved med 4 Maaneders Varsel til at mød jor Skive Byes Skifteret, for at anmelde og beviis deres Fordringer. Aarsagen til, at Creditorerne ittun indkaldes med 4 Maaneders Varsel, skiønt de Afdøde har efterladt sig en ikke ubetydelig Formue er fordi de Afdøde har kun en Arving; det formenes at Kiøbmandsbøgerne udviser Stervboets ubetydelige Gield og for ikke uden Nødvendighed at opholde Skiftet. Slutning. Skive den 24 Martii 1802. D. Selmer.
Jyske Efterretninger, 1802-05-04
Da jeg foruden Uldkardefabriken (hvorfra man hos mig, baade Partii og Stykkeviis kan blive forsyn med Karder af bedste Sort og til billigste Priis) tille ge driver Smedeproffessionen saa vil jeg ærbødigst og skyldigst anbefale mit Vertsted for det ærede Publitun Jnden og Udenbyes med Forsikring, at al Slags Kleinsmedarbeide kan bestilles og faaes hos mig af saa smuk Positur, saa duraheelt og til saa billige Priser atio- ogsaa her i Byen tør haabe at mit Arbeide skal beve almindeligt undet. P. Lohmann, Aalborg, den 18 Martii 1802. Til Kiøbs er underhaanden at faae: lille Klarn i Thaars Sogn i Vensyssel hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fk. hvis Udsæd nu er Rug 10 Skpr. Byg 10 Skpr. og Havre 8 Tdr. Besætning 2 Beste 2 a 3 Køer og endeel Faar. Eiendommen er god kal meget udvides og forbedres. Mærgel, Jldingsbran- og Vand haves i Overflødighed og beqvemt. Pa Eiendommen er ikke saa lidet Underskov og gode Bond bygninger. Stedet kan kiøbes paa billige Conditione med eller uden Sæd, strax tiltrædes, endeel af Kiøb summen blive staaende, naar derom jo før jo bedre at corderes med Niels Hansen Tømmermand, nu boen i Hallund Sogn og Bye, En god nye sver hollandsk Skruestok er at bekomme Aalborg hos Lohmann Uldkardefabriqveur og Kleinsmedmester.
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
Trykkes og ud London, 23 April. Den 20de ankom Hr. Pierrepoint tilbage fra Paris med Førstekonsulens de udvexlede Ratifikation af Definitivtraktaten. Den di spanske og bataviske Ratisikation ventes og at ankombeme om et Par Dage; da først skal det store Segl trykkes derpaa, Freden høitideligen proklameres, og den almindelige Jllumination gaae for sig. Urolige Hoveder fandt det Ord Concois (Endrægtighed), som den franske Gesandt Otto lod brænde over sin Huusdør, anstødeligt, da det næsten udtales som Ordetconquered (erobret). Hr. Otto forklarede dem vel og Ordet, men John Bull (det engelske Folk) var ikke an dermed tilfredsstillet, og vedblev, at Contord skulde indbetyde: at Englænderne vare overvundne af Fransk til mændene. Hr. Otto lod derpaa godmodigen Ordet Concord tage ned og sætte det Ord Amts (Venskab; istedet, og saa slog den ugrammatikalske John Bul sig til Rolighed.
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
Herolderne, som her i stor Procession skulle udraabe Freden, forsamle sig i St. James's Stald, gaard, trække sig derfra til den lukkede Port for Gammelstaden London, hvor en Herold, efterat have stødt tregange i Trompeten, banker paa Porten, med sin Stav. Stadsmarskallen raaber da indenfor Hvem der, Man svarer ham, e Hans Majestets Fredsherolder, som forlange at komme ind. Nr. aabnes Porten, men kun een Herold indlades og føres op til Magistraten paa Raadhuuset, ogsaa igien tilbage til den sperrede Port, da Stadsmarskallen, lukker op og raaber: Min Herre, Porten er aaben, hvorpaa hele Processionen trækker ind og udraaber Freden i visse Gader.
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
Paris, 20 og 21 April. Der leveres endnu adskillige Bidrag til Historien om den store Høitid, paa første Paaskedagen. Førstekonsulen bar den kostbare Sabel, med Regenten og Krondiamanten paa, og i Kirken blev den - indviet. Hovedalteret var i Midten af Kirken og den Himmel, Konsulerne sadde under, forestillede etslags Tempel, som hvilede paa 4 Pillere, overtrukne med rødt Fløiel og rig zirede med Guld og Edelstene. Legatens og de 2 Erkebiskoppers Himmel var næsten af lige Dannelse, men langtfra ikke saa prægtig. Ceremonierne fik og et meget martialsk Udseende ved det at de tilstædeværende Tropper præsenterede, Gevær, naar der nævntes hellige Ting og Forsamlingen bukkede sig. 5 Made moiseller, hvoraf de 3 vare den 3die Konsuls Døttre, gik om med Tavlerne i Kirken og indsamlede vel 7000 Louisdorer. Hver af disse smukke Samlerinder førtes af en Gardeofficeer og havde en af Førstekonsulens Lakeier efter sig. - 7 Erkebisper ere alt udnævnte. Blant disse ere: Borger Cambaceres til Erkebiskop i Ronau, og Roquelaure til Erkebiskop i Mecheln. Den sidste var tilforn Ludvig 168 første Almisseuddeler og Kommandeur af den Helligaands Orden m.v. Cambaceres havde sidste Skiærtorsdag i St. Roch=Kirken vasket Fødderne paa 12 Oldinge, saaledes som det fordum var Skik ved Hoffet.
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
J det alt ommeldte 30 Dages Aflad, som den pavel. Legat d. 9de lod publicere, kalder han Førstekonsulen et Værktøi, som den Høieste har betient sig af til at bevirke det store Klenod, den katholske Religions Gienbringelse. Han opfordrer derfor Franskmændene til at takke ham, ikke ved prægtige Fester, men ved at være gudfrygtig, at aflægge Lasterne, som overantvorder os i Diævelens Slaverie, og at rense sig ved Bodfærdigheds Vand. Paven, som Lærernes Fyrste, aabner for dem alle de aandelige Skatte, Gud har sat ham som Vægter over, og meddeler alle dem, som beboe den franske Republiks det store Land, 30 Dages Aflad og alle Synders fuldkomne Forladelse - vel at forstaae de Troen, de, som med bodfærdige Hierter annamme Sakramentet, besøge Kirken, og bekiende deres Synder for Præsten.
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
Vore Journaler falde fra een Yderlighed til en anden. Nu give de formeligen Nonsieur Fortriner, for Pitoyen, fordi Ordet Monsteur har ingen FeudalOprindelse og betyder intet andet end mens Senior (min Ældre.)
Jyske Efterretninger, 1802-05-07
3 Statsraader overleverede igaar Lovgivnings korpset et Lovforslag om en ny Jndretning Skolevæsenet, bestaaende af 44 Punkter. Den offentlige Underviisnings Omkostninger vil ikke stige over 7 Millioner. Der er alt bestemt Nationaldomainer dertil.