Berlingske Tidende, 1752-06-26
Fredagen at J. en snant, ingl. Gaaseniste varede Kongelig nenedninge og lesevinter syn te altitul paa huer til, ve alt gante pubinder og after ennditiforand ve faaede han Steennymilkaar, hansunte tillin An vigen, som Sandenne Pennen, St. Chøit, Mad. Fien det Ølst efter Atydet. Dette in yning har tage mendemme, har aabnesesom de Benstegaardstræde nen ved vigtig forandringer fornødninger og Stilse, Signet med stueHirygge Segel, til her havt anmen hans eget skinge Co. An til stiansen, indtil de udvitegotistiger og hannenner der lite Falde berettig er terie beliggende vel Fre 4 qvitat norGinentranaf Sain, Kongelige Matestæts Alte til Ostens Sibbugge være paa Christianshavn med alt tilhørende naadint Meglemen in Tiler og Under. Rets Sikammer, og anbeaanker, tue for og begiesamtiltagende altidende raadicalantager han mange ve Ane Klinkenhavt og Christiansharefter Fyenedninger for Mant 11. 2. Fortegnelse ved ad lig Ome-Auditeur Bruune Gaard Romtralgaden ere beret just et Olsen ud Einbenhavn blin, tilkiste maabnede Ned te for udkommer amilt, at faae til lang til Michalsuvidkomat bestere den Comminditet at Skriften er saa commendant, at men, at, staaetik. ne Fand bindes til de smaa Skriv-Calender elle bere. Commernet et Saane Ving. I son har ud Divatenkeerte han, præ Jver svi nankte haar her nu staae alle ve til venningt. ningene var har at i de Binzente alle udgrun i at farsen og til fo Pant, sig ud Grynit, uagtet varede i alt i de tiltat ville behage at giente deres exemplanter fugtge hun, ud fatand faaramvitte hastaaende nem Rigis Be med Brænumegativne indlem Husenditioneral giterend, iane Marine Afstane Marine, habiendet natione naar Mi cont in d. Begge Penge. De maa det at ingen me have attilloraa adskiltet Mineralmege af Drutane Ankinernesomitantine til frasballasconus paa det har banet her ung det at fugt i Størstlige Attøier haand og retinithe de, unde af ningen netonen til huusti efter gentinde susfade have nereAnt. Mauffette her ligende tyttesertere tre Laan, nu - for fatag nal denne Willet Remoldt i Hvert Simette Agatent, at Rasmus hos Jens Lesmare hende Hønhevestræd, formene son giug gratte til hugge Stemmig i tiltalte for den syn is billig natire at renumerette naar nynt, maa Gremmarier at ant. O Onsdagen den 2 Junt gavne, intende Kongelige Danske Læditionanise sigend Bibe for billigere til kiøbe at bekomme kun, og spillavet i med Convente iid. Reyser med til Jntemonseiltager de som have pecumerere, var det Tianske hans mege Ti Øfter Commedi Oragte. Ame forslag blive opføafgaans Joseph Jndiske Histnere, armilde medesligt afhente Mitte eller sitenger imellem Minzon og Justition. De tiene til gergaden Some imod Prenummerations-Schnetsive hendarteaftagnatning for Ankere sin Retrierlade sig suit ante hupequitte Gitagssund, saasom Naskener forn, liden fra presser ud mener, den Premummeralt i Jylte hus Comedie m. antag maatte Konge intetet altagnaadige medeelt, nemitat blive hin mig Johan Annem vich hand uder for atter Angaae hentligger kander, at derende Konge Maysenhunfunfærdige Allangen ene nanyne, som fulgar hin Lingalik, Cindanham med allernaadigt Friehed tunkte Lntschism Fyrkemittellet benyn at om dito til 2 s. it til n. Bilt til ring Sandhed til Gindstrictighed falder for nogle Aar fine, mer dito ti t ler Auntageryper tilset, hitil uagtet der det Konge, Meilegit disteved Mulet at ankon1 dit til store Huse ere alle at ankort mann, at itestende, sam Juligt ver ande Sitede underhaanden, antager hvilken man havn ventes at stilte huusessaget, meSidstid mand foruger siden 2de sande maatterne har bebogisk Omstændighede luttes, at dermed endnusinuerekiendtaturd og anvarer enkommen, nende maast, ver naterne faa Lantes hermed paa Divertug Venne vel de Kongel Mantervar at mortieneste henbehoved, atifteftesuite Coble fr. Huuse udøve Vandater til det de hentislig kand tilkienne Manaar nemlig Digebe sidstede de Jnt. Sølv og Martiafve fo Jnspectenger er det 2, som bemeldte Catechimi For dette og maa for og kan uviit udsamme skulde konn til at faa dette aftastankker elle var gemmen Stedet lade aution har for endovtidige, at sagilitare Bibliet havnd mentinea de ingen udne, med svesikring at angiverenshaudannengen til ud at bage til at løse de indføre saadant pr. fortangen saa en stul tilligemed advare alle det nynytterne sprise, after huisker til ingen længer bilatinuebindes forhandledesmed, er uiteiner Diner at finde eller inder mer en hannem udeder Aandterne frem og til nativt Kon af nemt Catechism Forklaring andanteboJuntis aaning Kontofte gaaet afhende, hun ver udkommen a 6 Maysementer, hun 3 alle Tide kunde blive betiente med mameget meget ube sig derafter utrætte siden vacaten mann syn forlanger saafremde ville undgaa bemulemelder denne unge Etage blive opligen. Kiøbenhavn at m. v. at kand under fald memtige Exemploy den skulde antreste, We der von ve Juni Be Mynt Lauritzen Haalund, syn Jylland, Nehar stift og Om sion Hjullig Stevninden Kielden Man synes var deder 2 Kr. enen var hvesunde Hund tetider hanne megner, et un i Maa Jursen Savnnes huus her Milleg Jns har sidstiligenettede tilligemed sin itugene maa den anninger, ved Buhme. ve ad hans hand siker med reniserening vem have i talinat at til etabstnaalige iligenlig me pansolstend, Gift ye de maatte henere lig, Alt af det, at der tager tiltaget under signattelve lovlig behandling og syn age det iunnindentlig Norge haver ingen efterretning inningerit, er, hasteithe ve alte har paa læde, ve altar her ligeuine harnet me ne anninger syngede og Manien, de gandneralter sig oplintet saa truer alteen ud overne nylige qviserne indkaldet sig inden have aar fugle ny Steises Por ad efter hun andre harnet indknibe, benævnter icanubner de n. ten 5. Juen Saff norgt anmelde at faae, synlig, baadenden og uden lande erede og meener nemed efte mødende inden and vedag ud ventet ust. MarPræse, og Datterer de Kongelige Decemed Omlise. J te Laurmet Haaskitude, bittiertes eftertadt, iteenling ve allene statiske Convaante Under bekiendtgie, at de med Sikibe. Den paa og, stæt hun fritte sesstolter, Filiehen hn, nuftes nanten ningen at Camemast tenantoiret Jntention, udbre til gen for at anmen og i Fiendelbage forbeider synde med intaltestand baade den 2 Juli til den Amt ynt memiddagen ikke hovise natemmet haver at ententer vedhenteorgut ty i Ki et aftagmindgive aftil tillagde Compagnie akhuus var Christianshavt hebadette ste og nenhaver meld at at tilstaae over sidstevboet Guldige angive bevit, ve for sammitag norme hart et afdaatte ingen tillind Punkte hamaste tilnabbuelse h. alm at brætte vælger med italet at tiliberde var venligninger ei der henlindende næstkommende, Ni til tilloner endelig besidde de enner hund ny ved Ret naad v. efterstatte haarden linnemsetad. Nedsynaar sædvanuver En udestarge hidkaldt nerne synkelter omle overet tig videstytter som oc musine tægt under tilsammente inst. tid udebliver hanet alle den igtig take og tilserne on budet haft, noget Fade tage De bleve nanuel de Ansthavende kiender at de hone og resygetin, niteressenteskab forte Ondalsk Faabe uget beliggende ud 4. Den Skadelig allene J. Selskabetalingsmand og Stemme sydi Sibabler ud Swllugt, Fader. Annarius Stift, vil og haver Humernendigste Bilem Kuns syn lun udi Genist, Generalforsamling beslugre, at sidinde indtil Dracteurer m. Stet Fuis Finder luttet. Odense intentes har var tyndagen, Siebener ve besvantet A. meget varquet, herbi. til alle udkommendemesterettin de, men saad quartissemende vi mand fast telbaner, stilt finbet sanutte andenstersaatte de coust litter nuggaden Stasses Trækning son ud A. har ant herpaa allernaadigt in undt, usuiter med sin inuttunDavise nen aden Gasses dennen, nevnte udhemlebesmaaltid, af bygninger, smalte Hust. Kbhius, leverede de nuar stæde Collecteurstensen i Naminarii Juni Maanede sikken vitiese, ved gouleven ten da ud er tilde at samlede, be imod over contrahns til Linken, som til 1ste lus. – terne velian, bestaaende af nolle Juningene tønder syn til at sømmelsetil ad Glasse hemattettes tor til haandelse begynmelte Justi er framsing, for og nigsberedstaltil smindret ved gittevan, saaledes indtil hamaste Junii Maanens ende an adskillige andre til smaltninger henhusetaget baadsenher saa be Glasser rening skulle foretage ligeson forner paa hans Staal te min indlagde mete iminde Beger gaaet hand hvig vel Juni førstkommende ende Juli og afteringen dag. – at : og saa til staa samt adskillig syn til grube hasten, menne syn sat af de forvide tund stafter ikke har han indhæt og nu tra, Billiden habotöning frit med at har son harteernanyt, at kom dette tastille Frake til man Hatatet nu Indtilburen saadannes kande, Habeabne, at under at til ufnaltnembringe alle trende lastare indskul ve de syn a til fentlig Aussimig ud Sir te Varene Pitte paa Biuminatid stet Eng nien ginske har menne heres lanter sand naubertil supin Sigst lig førstkommand hans Auguis, on aftermiddagen i Sta Fand saa denuarii inennart ante Masse for eier unde, som men husenynertagelig hudisset samt samt bar altinchemeendte sidste Classe, indsent men i Hevnind, syne begge de et inventantin falt dog afrundersen med, underved til mera Staffe at appelteret herer minier, batte vitterinBen hunstundende horfore, stille endog bantil mabitebhab findes, nanenstemmer synet Gruster indskud genbuer ville altfyltue nu tilte disse inuestragtet, naar herefter samilie det beligtille ve inden Jultid maatte udanne Rehde at man haver in alt offentlig ustii, paa huste Hansen Satin, udantet, hun burde enhver side Collecteur, hun boer udtagne fort bliver opraabt pe forener pelmefnes til frabbaaren 5 Stad Naale Amtmand Marne Rosenkraul til Kralhanyen, terretning, at mine anlidske nærmed nugueurende Ulde Schinghuus synskifte multid Ochulm, Duun og We er unge, vil sit funde begivt var betalitsraad for til anne antret ladet noget bekiendtere, and efterve ame talte hart met samt tilhattaxtun sælges in udfalt eller se Man har sidstament. 2. Manticier ved døde nig St. Gienomtat aflegger betalingen uden herafter sælgelig funedninger Hvid paa Schibbsaa mit husen saa Maren Mustensdatte: huuse ondittettet Fabar nationseie, halv, haricurator. uine han, de lite efter hand at tager udartinulte hand J. Man. En den Junii. at at forfulteraad, ugterentstevise ved videre haver anmeDine Givningshuus Jublant fant tilhuer Fr. Gran Mandinanat til althaabenadetore hun prætentioner hele de til enten Sei beliggende undertil ikkunde unden un er ud aaret lig sum me ugenling ike, mynter bedeslig punstaun a anet har afgaaet sidstaanet sammeltede mulig Jan. Chamaatte sin Brug tillige net hente publication ud anligen viAtensen sun paa efterlad sig gaar hender neduun, Ong Ons paa efter hinanden outnindfulde alt bemelte Maren Munter. stene Rathave ner gitat betativtag et saa han bedre, hatte Sidste nutuelig og anbetrume, samberaderne Arbito Erren, ved Haand. Faationssagerer ved de Tre gifa samtalte gode have anmelder und til næstefanHr. Altin Maal udi esser. Opsyn anmelte Christi Chenterlin, som under uduruun paa bemelte Schibedsmark er meer afsler, ned Slitagafte anmeltet henhør at tilfuldement, Stille og ellere maa demit allenigst, nem tid invaskelider forimaaneposite de Giftersatterer na. Geitiug sig for Skifterette villigendlind, deurit deres venziger indesuln, ne mar er uari om Amme porto, grunde ste hanmæssieurstegitimer vede sidst at aftegar tilhelm riesandt, altet, holder tre Kone, hans nem. m. unlinggeiste mandeerHorterende Du nedegives hut supetuepige mann, og tilhode, saa han er at mulinne sig nem, paa StederGrubbesnoln d. Juni gaaet hun skal Anland for annant og skee, som nu havne af Fene Generninde Folkeriquitarer den meget meer Gulle hundmetalt sen udFlensberggaard paa Heng ande liner turstkommende Almende paa han saavise after inensaa de ud i bene. og om forær naar ligementer en italderom samt mist til ud uane, hun anme niet, ne Hos Smerændsen, Linders Jensen, mende maa forde Marat bagestaaestal med eeneren dersyn, tionnertestor Anlig til Kiøbe liebhaberne vil behage at tage samt nome de de tillige ald tageligementer og Aar. en an Udi Andreas Hartvig Godiches Bogtrykkerie er nylig fra Pressen, udkommen 2de Skrifter, det ene under den Titel: en kort Beskrivelse over Roms Stad, det Romerske Folk i de ældre Tider, i i loris, samt over de ved Hendes Udtog oprettede prægtige Jlluminasær over deres Religions=Ceremonier, og adskillige andre Skil ke og Brug, deres Regierings Forfatning, Love, Ting og Retergang, Krigs=Sager og Mynt=Væsen, som og deres Maade at skrive paa med et lidet Tilhæng om deres Navne, hvorved de saakaldte Romerske Antiqviteter første Deelen oplyses. Det andet under den Titel, Fruentimmers Contrafar i det Samle og Nye Testamente. Af det første Skriftes Titels Opregnelse see Publicum selv, hvad Skriftet egentlig indeholder og handler om hvorfore man ey her vil opholde sig med at opregne dets besynderlige Jnddeeling, helst siden man allerede udi de lærde Tidender har meddeelet en nøyere Efterretning om dets Autore, Anledning, Øyemeed, Skrive-Maade, nytte, samt besynderlige inddeeling Dette vil man allene her erindre, at skriftet recommenderer sig selv, sær af en næt, flydende og behagelig Stiil, for det andet af det, at man derudi finder mangfoldige udstammede Latinske Ord saa grundig, høyrimelig, og ligesom øiensynlig nedledte af sine StammeOrd, at mange ved lang Betænkning muelig ikke skulde udfinde samme, men saa snart de her enten hører eller læser den, da en allene admirere den, men endog tillige antage den for den rigtigste, creditorer, at de inden 12 uger fra dette proclamatis sidste publica for det tredie deraf, at mangfoldige Tale Maader hos Autores, de ikke kand forstaaes eller forklares uden Jndsigt i de Romerske Antiqviteter, findes her saaledes oplyste og forklarede, at man, naaman har gjort sig dem heraf bekiendte, kand ey allene med nytte bade for sig selv og for andre læse de Romerske Autores, men endog forstaae mange Stæder i dem, om hvis Forstand man ellers udi mang andre Skrifter, ja ofte forgiæves, maatte lede. Skrifter som bestaaer af et Alphabet og 16 Ark in 8vo, er deelt i 2 Tommer, samt forsynet med et fuldstændigt Register over hvert et vigtigt Ord og Tale Maade, samt hver en merkværdig Ting, som udi Skriftet forekommer. Det bekommes hos Forlæggeren selv for 3 mk. 8skl. Det andet Skrifter, som enhver let seer af Titelen, et gudelig Skrift, og er afdeelt i 2de Deele, af hvilke den første fører den Titel Fruentimmers Contrafay udi det Gamle Testamente, den anden den Titel: Fruentimmers Contrafay udi det Nye Testamente. J den første Deel forestilles 25 gudfrygtige Qvinder af det Gamle Testamente, i den anden 15 af det Nye Testamente, begge Deelene ere i forrige Seculo forfattede og tillige da oplagte, men nu, deels formedelst Mangel paa de forhen trykte Exempl., deels formedelst manges Begiering nu paa nye oplagte Jndholdet af nærværende skrifter saaledes paa de fleeste indrettet. Først indfører bemeldte Autor ved ethvert gudfrygtigt Fruentimmer som de forestiller, en kort Historie om samme Person i en smuk og utvungen Poetisk Stiil, og undertiden ogsaa en vidtløftigere historisk Beretning om Personen, og de fornemmeste af dens Omstændigheder, dernæst anfører de baade de Historiske saa og de Dogmatiske Sprog af den hell, Skrift, hvorudi der tales om den forehavende Person, derefter komer snart een, snart ficere korte Bønner paa Riim om saadanne aandelige Ting og de sig med behørig legitimation om deres arverret, saa og alle og i saadanne Omstændigheder, som den forehavende Historie kand give Anledning at bede om, dernæst deylige gudelige Bønner, og endelig ved Slutningen af de fleeste af disse, som og ved Slutningen af hver Deel adskillige gudelige og heel opbyggelige Psalmer og Lovsange, af hvilke een i disse, en anden i andre baade aandelige og legemlige Omstændigheder med nytte kand bruges i sær af enfoldige Siæle. Foran enhver af Historierne er sat et billede, der skal forestille deels den Person, der tales om, deels de Ting der har tildraget sig med samme. Skriftet svarer til sit gudelige og velmeente Øjemeed, og fortiener den Censur, som vores Høyærværdige og Høylærde sal. Hr. Christian Nold, S. S. Theolog. Prof. Prim, har fældet over det, som er, at han derudi har befunden en alvorlig Jver til at befordre Guds Ære og mange Siæles, i Synderlighed de enfoldiges Trøst og Sallighed. Det kand bekommes hos Forleggeren for 3 mk. Ligeledes er sammesteds endnu at bekomme nogle faa Exempl. af de over vor Høysalige Dronning Lovises Høystsmertelige Dødsfald forfattede 3de Samlinger af de største Deelen udvalde og til deels ulignelige baade ubundne og bundne Tanker, som og af den fuldstændtge Beskrivelse over den sal. Dronnings høy prægtige Castrum Doner, alle tilsamme for 3 mk.