Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
J Feldterne over disse ere Momenter af Æschilos's, Sophokles's, Euripides's, Shakspeares, Calderons, Goethes og Schillers Stykker, tilligemed analoge Fremstillinger i Cassetterne af Platfonden, malede af Hensel. Begge Salene have en Høide af 22 Fod. - Den store Concertsal er udentvivleen af de skjønneste Sale i sit Slags i hele Europa. Dens Glands overgaaer al Ros. Den er 44 Fod bred nedentil, 76 Fod lang, 45 Fod høi, og har i den halve Høide et paa Consoler hvilende Gallerie, der paa begge de korte Sider hænger sammen med de øvre Tilbuner, som paa hver af disse korte Sider stilles, ved sex joniske Søiler, fra Hovedsalen, saaledes at disse Tribuner iberegnede, Salens Længde i de øvre Dele er 107 Fod. Fra Salen kommer man igjennem en aaben Trappehal, der, som den raphaelske Loge, er prydet med brogede Arabesker, til de øvre Rum af Galleriet og Tribunerne. Den store Sal selv et overtrukken med Stukmarmor, og har under Galleriet ligeledes Nicher, hvori 18 Brystbillider af berømte Musici. Desforuden ere paa begge de store Vægflader, der ligge ved Trappehallerne, Orpheus, som Sindbillede paa den gamle Musik og Cæcilia, som Sindbillede paa den nyere Musik, malede af Dühling og KolbeSalens Platfond indbefatter i Cassetter, der ligge mellem de stærkt forgyldte Friser, mange Grupper og figurlige Forestillinger, i Henseende til Musik og Dands, malede, af Dubling og Kolbe. Den rige Gesimskrands, der bæres paa bigge de korte Sider af de joniske Søiler, støt us ved de lange paa Pilastre staaende Karvalider af Legemsstørrelse og ophøiet Arbeid ef i Tiecks Model. Salen kan rumme 1600 Mennesker, og Loftet allene skal have kostet 30,000 Th. preuss. Jeg har opholdt mig længere end sædvanligen ved denne Sal, deels fordi den er den pragtfuldeste, jeg næst Riddersalen, paa det forrige Christiansborg Slot, har seet; deels fordi den hører til det Nyeste og Smagfuldeste i Berlin. Man seer her hvilke Fremskridt Bygnings- og Decorationskonsten i nyere Tider har gjort, og hvor megen Bekostning der end er anvendt paa Bygningerne fra Friedrich den Stores Tid, saa er deres Jndvortes dog kun chinesisk Øjenforblindelse mod den rene og ædle Smag, der hersker i hiint Locale. Hele det Kongelige Skuespilhuus skal have kostet 900,000 preuss. Thl. at bygge. At tale her mere om Bygningerne i Berlin, vilde lede mig alt for vidt. Men hvad en fransk Reisende, der i Aaret 1827 har besøgt denne glimrende Hovedstad, har sagt, maa jeg, paa enkelte Undtagelser nær, underskrive. Der findes intet i Paris, (i Kjøbenhavn findes det dog) anfører han, hvad der kan give en Jdee om Berlins Pragt, store Mængde af Palladser, Triumphbuer, Templer og andre mærkværdige Bygninger; og Gadernes og Pladsernes symetriske Længde og behagelige Livlighed. Man troer, at ste Theatercoulisserne, paa hvilke Degottyet spectiv forenede alle de Underværker, som Bygmesternes Genie har adspredt i alle Stæder paa Jorden. Det forundrede Øie seer kun Søilegange og Haller. Søilerne findes især i stor Mængde." - Hvad Gadernes Livfuldhed angaaer, da har den gode Franskmand nok paa mange Steder antaget Huse for Mennesker. Vel kan det ikke nægtes, at visse Hovedgader, som die Königsstrasse, Slotspladsen, die Linden a. ere temmelig livfulde, men i de fleste andre Gader er det saa stille, som hos os omkring ved Volden eller langt ude i Amaliegaden. Jeg er kommen igjennem Gader, hvor Folk, henimod Aften, sadde ganske ugeneerte paa Stole udenfor deres Huse og ryggede af lange Tobakspiber, som om det kunde være i en lille Kjøbstæd. J den en halv Miil lange Friedrichstrase, og paa adskillige Pladser er det saa stille, at man, hvis ikke af og til et Menneske lod sig see, skulde troe, at Berlin var en Stad, der havde havt samme Skjebne, som Herculanum og Pompeji.