Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Rombouillet den 3die August. Med Glæde forkynde vi Resultatet af vor Sendelse. Kongen har besluttet at afreise medsin hele Familie. Vi skulle indberette til Dem alle Begivenheder og enkelte Omstændigheder ved Reisen med den største Nøiagtighed. Eidden maae faae et heldigt Udfald, Vi følge Landeveien til Cherbourg. Alle Tropperne ere beordrede i Retningen af Epernon. Morgen tidlig vil det blive afgjort hvo der skal definitiv ledsage Kongen. Vi forblive med Ærefrygt og Hengivenhed. von Schonen. Marskal Maison. Odillon Barrot (Advocat.)(Slottet Rambouillet ligger sydlig for Paris ikke langt fra Versailles. Reiserouten tages igjennem den korteste Vei for at naae til Kysten. Veien gaaer igiennem de eensomste og fierneste Egne af Normandiet til Cherbourg, som ligger lige over for den Engelske Kyst.) Man troer at han vil indskibe sig til de forenede Nordamerikanske Stater, Andre mene at han vil begive sig til Jtalien eller Spanien. Der skulle ligge to Nordamerikanske Skibe paratte i Cherburg. Kongen har udleveret alle Kronjuvelerne, som ere ankomne til Paris. Jfølge en Beretning, som Municipalcommissionen har bekiendtgjort fra Raadhuset d. 4 Aug. afreiste Kong Carl den 10de d. 3die Aug. Kl. 10 om Aftenen fra Rambouillet og vendte sig imod Chartres. Det hedder i Beretningen, at vore Troppers Nærmelse synes at have foranleniget ham til denne Beslutning. – Da Efterretningen var ankommen til Paris at Kongen havde kun betingelsesviis frasagt sig Thronen, nemlig til Fordeel for Hertugen af Bordeaux, saa blev Giæringen imellem Jndvaanerne i Paris overmaade ster. Den mobile Nationalgarde forsamlede sig under Commando af Gen. Gerard for at marschere til Rambouillet. Hele Masser af bevæbnede Folk strømmede til de elysæiske Marker, da det Rygte blev udbredet at 12000 Mand Kongelige Tropper marscherede imod Paris. Det Rygte kom i Omløb at de Kongelige havde fyret paa Commissarierne. Forbittrelsen imod Bourbonnerne yttrede sig paa den frygteligste Maade. Kongens Beslutning ikke at give efter blev tilskrevet Dauphine, som just fra en Reise var kommen tilbagetil Rambouillet. J et Øieblik bleve alle Leie karether og Karrer reqvirerede for i den største Hast at bringe det bevæbnede Folk til Versailles. Uden for Portene stødte 6000 Frievillige til Borgermilitairen, 8000 saakaldte Foedererede vare tilede til fra Normandiet, saa at henimod 40000 Mand marscherede til Rambouillet; men ifølge Commissariernes Skrivelse synes dog Roligheden, at være bleven nogenlunde gienoprettet og at Kongen har ubetinget frasagt sig Thronen. Det er ogsaa mærkværdigt at der i Hertugen af Orleans Tale ikke siges noget om Hertugen af Bordeaux. (Man kan ellers tydeligen see af Commissariernes Jndberetning at de ere noget bange for Udfaldet af Reisen.) Den 3die August om Morgenen havde Kongen sendt Marqvis de la Rochejaquelin til Paris for at forskaffe sig en sikker Leide for sig og sin Familie. Nu bleve de omtalte Commissairer udnævnede for at underhandle med ham og ledsage ham til Grændsen. Kongen havde forlangt 4 Millioner Franker og at maatte tage de Personer med sig som han vilde, men det blev ham kun tilladt at tage et vist Antal med sig. Han forlangte strax enhalv Million i Guld; thi de sidste Penge han havde skal han have uddeelt imellem Tropperne. Alle Prinser og Prinsesser vare ankomne til Rambouillet. Prinserne skulde allerede have været paa hiin Side af dette Slot, da de vilde trænge frem til Vendee; men de maatte i en Hast trække sig tilbage, da 4000 Mand Tropper, som hidintil vare blevne dem troe, kastede Vaabnene og deserterede. – Dauphine havde været paa en Reise inde i Landet; man siger at hun maatte først beklæde sin Vogn med Voxdug for at skiule det Kongelige Vaaben, og siden forklæde sig som en Bondepige for at undkomme til Rambouillet. Den 28de Juli var hun i Diion i Theatret, hvor man raabte leve Chartet, leve de 221. Hun trak sig tilbage. Folket var i stor Bevægelse, og man frygtede meget for at hun ikke skulde flippe godt igiennem paa Tilbagereisen. Man skal have lagt Beslag paa 2 Millioner Franker som tilhøre hende. - Hertuginden af Berry skal have gjort Kongen Forestillinger imod de haarde Forholds egler. - Dauphin skal have giort Hertugen af Ragusa heftige Bebreidelser for hans Forhold, siden skal han have demitteret Armeen, hvis Chefer have underkastet sig Hertugen af Orleans. Da Kongen forlod Triganon kom det til en Fægtning imellem Kongens Tropper og de Parisiske Nationalgardere; men Kanonererne gik for de meste over. Hertugen befalede Landsenerene at angribe; men de adspredte sig. - Gen. Bourmont er ankommen til Toulon, men indskibede sig strax til Jtalien. - Ministeren Hr. von Peyronnet skal være anholdet i Tours; Hans Lystgaard paa Landet har Pøbelen afbrændt. Et Par andre af de Kongelige Ministre skulle ogsaa være arresterede. - Revolutionen har udbredet sig til alle Steder i hele Frankerige, og hele Riget har været i den frygteligste Forvirring. - J England troer man at Hertugen af Orleans vil blive udnævnt til Kriser over Frankerige. - Hertugen af Orleans Søn, Hertugen af Chartres, er rykket ind i Paris i Spidsen for sit Regiment med en trefarvet Fane.