Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-07
(Jndsendt) Det er glædeligt at see den Jnteresse, der er vakt for Valgene til den forestaaende Rigsdagsforsamling. Den mærker man tydeligt i de foreløbige Møder, der allerede have været afholdte rundt om i Landet; er man end i Hipodromernes Møder i adskilligt gaaet for vidt, saa maa det dog erkjendes, at disse Møder meget have bidraget til at vække Folket. at give det Begreb om Folkefrihed og Lighed, saavelsom at give det Bevidsthed om, at det ogsaa udenfor Hovedstaden har en vægtig Stemme. J Thisted Avises Nr. 103 omtales nogle Møder og Valgeandidater. Det første Jnserat synes at tale for Embedsmænd og at være mod Herremænds Valg. At Embedsmænd i Almindelighed ville være de dygtigste maa anerkjendes, og navnligen kan det ikke nægtes, at de Juridiske med deres Kiendskab til Landels Lovgivning og det practiske Overblik i alle Forhold, deres Stilling i Almindelighed maa give dem, ville være fortrinligen skikkede til Møde i Rigsforsamlingen, men ønskeligt kunde det dog være om der ogsaa kunne findes andre dertil skikkede indsigtsfulde Mænd udenfor Embedsstanden. Hvad Geistligheden angaaer, da skal det have været en almindelig Frygl, at det paa Landet vilde blive for Mange valgt af denne Stand ligesom og Stemningen ved det omtalte Nøde i Biergets Kroe ganske skal have været mod Præstevalg, uagtet man dog vist maatte erkjende den frihedssindede Provst Diørups Dygtighed. Man har meent at det maaskee ei heller vilde være det rette Sted for en Geistlig at fremtræde. Det skulde da kun være enkelte udmærkede Geistlige. Disse ville imidlertid i al Fald nok indkomme i Forsamlingen ved Kongevalget, – et i Antal temmelig stort Valg, der i Principet kan have saameget imod sig, men hvis Gode dog saa Mange, vel at mærke under vore nuværende Regjerings ligerale Grundsætninger, maa erkjende. At vælge en priviligeret Hovedgaardseier, fordi han som Landmand er indsigtsfuld, er vel ikke tilraadeligt, men hans Stilling giver ham dog en nøie Kiendskab til Landboeforholdene og er han derhos et retsindig Mand, boe Valg paa ham dog ingenlunde ubetinget forkastes, fordi han i enkelte Deele kunde have Jnteresser, der ere i Strid med den mindre Landeiendoms Besidders, thi ligesom nok disse ulige Forhold i ethvert Fald ville blive ordnede paa billig Maade, saaledes maatte det ei heller nu kunne tænkes at Valg ville falde paa Mænd, der Folkets og Fædrelandets Sag kanne antages at lade sig lede af egoistiske Hensyn. Hvad den i Bjergets Kroe foreslaaede Proprietair angaaer, da maa det bemærkes, at han ikke er Eier af nogen priviligeret Hovedgaard, men derimod kun skal eie en ufri Hovedgaard uden Bøndergods. Han er bekiendt for en indsigtsfuld, besindig og tænkende Mand, men det menes ikke at han vil stille sig, hvortil han maaskee som saa Mange, ledes af Beskedenhed og i Erkjendelse af, at der til Rigsforsamlings Medlem, navnligen denne Gang, udfordres en saadan overordentlig Dygtighed og Jndsigt som han ikke troer sig i Besiddelse af. Haus politiske Anskuelser ere rigtignok ei heller offentligen givne tilkjende, men dette er ikke heller blevet Tilfældet selv med den ene af de i Bjergets Kroe fremtraadte Valgeandidater, idet denne vel syntes at helde til det meest frisindede Parti, men dog ikke bestemt eller udtrykkeligen tilkjendegav sine Anskuelser, hvorimod han foreslog Vælgerne at fremsige deres Mening om hvorledes eller med hvilke Anskuelser de vilde have en Candidat. Jntelligents er nødvendig hos den der skal vælges, men den er ikke nok, der udfordres tillige at Manden skal have et hurtigt On dømme og være af en besindig fast og retsindig Caracteer. Disse sidste Egenskaber kan vel Niels Chr. Thøgersen besidde, men med al Agtelse for Manden i sin Stilling, kan han dog vel neppe antages at have havt Leilighed til at erhverve sig de Kundskaber og den Jndsigt i Forholdene, som nødnendigen udfordres for at kunne fremsætte en Mening. Der hører endog meget til, med en egen klar Dom, at kunne følge Forhandlingernes Gang og at give en rigtig Stemme thi ogsaa dertil fordres der Forkundskaber i Jndsigt og et Studium i Statsvidenskaben. Enhver fornuftig og oplyst Bonde – der desuden veed, at endog under den ældre Tids mørke og arristokratiske Begreber meget er gjort for Bondestanden, uden at dette er fremstaaet fra Standen selv, men derimod fra Mænd i andre Samfundsklasser - vil ogsaa nok indsee, at det ikke er tilstrækkeligt, at den Mand der vælges, i Syslerne her hjemme, kan være en dygtig og upartisk Mand, men at der tillige fordres Kundskaber, Forretnings=Dygtighed og Jndsigt. Han vil derfor ogsaa nok vide at gjøre det rette Valg paa en Mand, der nyder almindelig Tillid og ikke staaer tilbage for Andre. Et meget passende Valg vil vistnok være paa den anmeldte Høiesterets Advocat Rolvit. Han er en frisindet, retsindig og begavet Taler, der i sin Stilling har faaet et kyndigt Blik i mange Forhold. Han er derhos, da han tidligere var Sagfører i Thisted bleven kjendt i Egnen. De dadlende Yttringer og ham den anden ved Mødet i Thisted fremtraadte Candidat gjorde, kan kun tjene til, ved saadanne upassende og snævre egoistiske Anskuelser, at godtgjøre dennes egen Ubrugbarhed. Den der i Nr. 103 undertegner sig en Ven af Bonden, skulde nok ikke ogsaa selv være en Valgeandidats) J Justitsraad Aagaard vil man finde en retsindig, ægtet og kyndig Mand af en aaben Caracteer. Den der vælges, maa være fortrolig med Tidens Aand; At modsætte sig dennes Strøm, kan lede til farlige Udbrud. Lad os eibeller faae nogen Halv bed i vor høiere Forfatning. Derfor vælg frisindede Meld, der kunne møde Modpartiet og lad imidlertid de nyere Jdeer frit inden Lovlighedens Grændser Tale og Skrivt udvikle sig; det er det bedste Middel til at den befindigere kan komme til Orde og en vel overveiet lovbunden ny Forfatning bliver lagt.