JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Trykkeforordningens 7de 3. Qvartalscoursen og Aagerlovene ere efter min uforgribelige Mening, Hovedaarsagerne til den ødelæggende Næringsløshed, der nu hos at nedtrykker den største og nyttigste Deel af Statssamfundet nemlig næsten Alle, undtagen Aagerkarlen. Bemældte min Mening er fornemmeligen grundet paa det daglige Livs Erfaring, denne gamle, strenge Læremesterinde, hvis Jernhaand ubarmhiertigen omstyrtede saa mangt et statsvidenskabeligt, glimrende Luftslot fra Tankens regelrette Verden. Paa sin jevne Papiirgrund, kneisede dette ofte saa stolt, som dets unge, statskloge Byggemester, da han første Gang, med et selvtilfreds Skabersmiil, overskuede det stolte Værk, der skulde giøre ham udødelig og Millioner lykkelige. Ak! - ofte vaktes han først af sin søde Dron ved et almindeligt Jammerskrig over hans kunstig Bygnings sønderknusende Fald, der for sildigen lærte ham, at ingen Læge handler saa uforsvarligt, som Den, der giør et heelt Folk til sin Prøveklud for nye Erfaringer! Eftertanken lærer og Erfaringen bekræfter, at Bestemthed og Almeenfattelighed ere enhver Almeensags, men især et Pengevæsens, første nødvendigste Egenskaber. Mangel paa Bestemthed, tilintetgjør al Beregning, og ødelægger, selv den Klogeste, paa Slump. Mangel paa Almeenfattelighed forvirrer den Eenfoldige, og gjør ham til et Offer for Bedrageri. Ja, ødelægges han end- og stundom ikke aldeles, saa vorder han dog endel ligt saa ængstligen forsigtig, at han blot søger, at redde sine Stumper paa Kistebunden. Herved begraver han imidlertid ei alene sine døde Skatte for sig selv, men han berover tillige Statslegemelden Livssaft, uden hvilken det maa henvisne og døe, Penge Omløbet. Sædvanligen, skjøndt ofte urigtigt, antager man, at Hovedgrunden til Penge Omløbets Formindskelse er en utilstrækkelig Pengemasse. Dette er ogsaa den gjængse Mening hos os, men vist uden Grund, da vor Pengemasse sikkert vilde vare tilstrækkelig nok, ifald den kun brugtes til almindeligt Omløb. Vist er det, i alt Fald, at, ligefteFinantsministeren til Spækhøkeren, Jntet at ganske er Hvermands Sag, som Penge, og at herlands disse fortiden hyppigst have deres Hjem hos enkelte af de mindre tænkende Mennesker. Men, ligesaa vist er det ogsaa, at Jntet gjør denne Hvermandssag meer ubestemt og almindeligen ufattelig, end dens mange Navne, og at iblandt disse, Qvartalscoursens Benævnelse Sølv, for Det, som ikke er Sølv fortrinligen bidrage, til en for det Hele frygtelig Dødssovn i PengeOmløbet. Exempler virke bedst, fordi de sandseliggjøre, og derfor vil jeg her anføre en Kiendsgierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Hvad den 2den af de ovenmældte Hovedaarsager: Aagerlovene, angaaer, da er Sammes Skadelighed allerede forlængst fuldstændigen udviklet og beviist af de største iblandt vore egne og fremmede, forretningskyndige Retslærde. Jeg kan derfor her fatte mig saare kort over denne Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Det gaaer med Pengelaan, som med Varer, Mængde af Varer frembringe lave - Mangel frembringer høie Priser; Mængde af Udlaanere frembringer lav - Mangel frembringer høi Rente. Stedse er derfor Renten lav, hvor der findes mange Udlaanere, og dette er altid Tilfældet, hvor Rentefoden er fri, og skaber en talrig Concurrence. Ogsaa har Erfaring viist, at man, under den, for nogle Aar siden endte, langvarige Krigs verste Tidsføininger, ikke har kunne drive Renten høiere, end til 7 Procent, i de Lande, som have en fri Rentefod. Hos os derimod, hvor de strengeste Aagerlove herske, anbragte man, paa samme Tid, Statspapirer, fornemmeligen Committeesedler, i ødelæggende Laan paa kort Tid, til 70 Procent. Grundene hertil er det let at opdage. Den retskafne, kloge Riigmand vil ikke brændemærkes med Navnet Aagerkarl, men indseer tillige, at han, under visse Tidsomstændigheder, ikke kan bestaae ved at udlaane sine Penge til 4 Procent. Han anvender derfor som oftest i Udlandet den Formue, ved hvis Udlaan, han ellers vilde befordre gavnlig Virksomhed i Fædrelandet, ifald han der lovligen kunde erholde passende, billige Renter. Den retskafne, eenfoldige Riigmand vover vel først paa at udlaane sine Penge til ulovlige, skjøndt derfor er ubillige, Renter, men vorder ofte, formedelst Aagersigtelse, snydt af slettænkende Skyldnere, enten, fordi han troede dem for vel, eller, fordi han ei, som den ægte Aagerkarl, havde lært den lette Kunst, at undvige Aagerlovenes Virkekreds. Som den ovenanførte Kiendsgierning viser, lader han da sine Penge fremtidigen henligge uvirksomme, eller ogsaa forvandles han fra en skikkelig Mand og billig, almeengavnlig Udlaaner til en nederdrægtig, steenhjertet, almeenskadelig Aagerkarl. De uundgaaelige Følger af alt det Anførte ere almindelig Næringsløshed og Blodsugeri, fordi Kraften til at virke enten aldeles mangler, eller dog maa tilveiebringes ved ødelæggende Midler fra Aagerkarlens Alt opslugende Pung. Den drivtige Laansøgende maa nemlig, efterat han forgiæves har henvendt sig til 19 retskafne Riig mænd, enten ganske lægge Hænderne i Skjødet, eller ogsaa tye til den 20de Pengemand, der, med den meest christelige Barmhiertighedsmine, først, vægrende, længe seipiner ham, men dog tilsidst lader sig bevæge til at flaae ham for uhyre Procent. Og denne sidste ægte Aagerkarl ændser ligesaa lidet Aagerkarlenavnet, som Aagerlovene, hvilke han saa let kan undvige paa mangfoldige Maader, f. Ex. ved Transport af Gjældsbeviset til 3die Mand, ved Laansalg af Statspapirer, eller andre Varer o. s. v. Jngen tænkende og erfaren. Lovkyndig, eller Forretningsmand kan derfor betvivle Aagerloves Hensigtstridighed og Skadelighed for Samfundet, hvis gavnligste Medlemmer de ofte til ubarmhiertige Aagerkarle, i det de bortskræmme de fleste billige Udlaanere. Den Mening, at en Regjering ikke, uden Aagerlove, skulde kunne erholde Laan til lav Rente, er aldeles grundløs, fordi Tvang aldrig kan befordre, men vel, som ovenmældt, forhindre frivillige Laan, Tvungne Laan behøve naturligviis ingen Aager love, da Renten jo er af samme Slags som Capitalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
J det jeg saaledes hermed slutter disse Bemærkninger, nærer jeg det Haab, paa Erfaringens og Tænkningens sikre Vei, at have fundet Beviser for, at jeg ikke uden Grund anseer Qvartalscoursen og Aagerlovene for Hovedaarsagerne til vor nuværende, sørgelige Næringsløshed, til hvis Afhjælpning hine Indretningers Ophævelse, efter min uforgribelige Mening, vilde være eet af de kraftigste Midler. At høie Vedkommende, ifald de maatte finde ovenstaaende, velmeente bemærkninger grundede, ville benytte ogsaa denne min ringe Skjærv paa Sandhedens Altar til Gavn for Almeenheden, derom tør Jngen tvivle, som bærer undersaatlig Høiagtelse for Danmarks Regjering. Blok Toxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet det andet forbedrede og forøgede, med et Titelkobber forsynede, Oplag af: H. A. Martensens almeennyttige Lommebog, indeholdende de europæiske Stæders og Landes Mynt, Maal, Vægt&c., med deres nøiagtige Forhold til Dansk, fornemmelig for Kjøbmænd, Commissionairer, Fabricanter, Mæglere og Skibsførere, og enhver Anden, som har Forretninger i det daglige Liv, 84 S. 8vo, fiin Stiil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Odense, d. 16 Junii. Efter at vi nu i 14 Dage have havt hver Dag Jilinger med Regn og Haal og gjennemtrængende blæsende Kulde, begyndte det med Nyemaane at mildnes i Luften, og i Tirsdags havdes igjen en behagelig Sommerdag uden Regn, som ogsaa i Onsdags, endskjøndt ved graae Luft, ikke var ubehagelig; men i Torsdags var det hele Dagen en sand October dag med vedholdende Støvregn, som var saameget desubehageligere, som samme var det her i Odense garnisonerende fyenske lette Dragonregiments Revue=Dag, der begyndte med den tidlige Morgenstund og varede indtil Kl. henimod 4 om Eftermiddagen. Vilde Vinden snart gaae østlig, tør man igjen vente stadigt Veir, der er saameget mere at ønske som Rugen nu blomstrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Den af vor Bye i saa mange Henseender fortjente og almeenelskede Stadshauptmand Kellinghuusen, er sidstafvigte Nat, efter et sangvarigt Sygeleie, afgaaet ved Døden. - Af 3de Karle fra Bellinge (en Miils Vei herfra), som Søndagen den 11 d. vilde bade sig i Agen ved Solevad, sank den ene navnlig Peder Pedersen, 19 Aar gl., i et Dyb, Jngen af dem formodede, og da han ikke kunde svømme, bortreves han af Strømmen og druknede. Uagtet al Anstrængelse af de Tilstædeværende, hvoriblandt den Forulykkedes Fader, var det dem ei mueligt at redde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Aalborg, den 14de Junii. Fra Aars Herred, berettes, at den 7de d. M. ved Middagstid faldt ved Morsbæk i Giver Sogn en saa skrækkelig Mængde svære Hagl, at de skjulede Jorden, og vare først bortsmeltede den næste Dags Middag. Derhos var det overhaands kold Luft, lig en stærk Frost. Under Haglregnen hørdes et Tordenstrald. Paa Moesbæk Mark blev Kornet tildeels ganske nedslaaet; men det haabedes dog, at det vilde endnu kunne reise sig igjen efterhaanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Nu paa tredie Uge har neppe nogen Dag været fri for Regn, og neppe heller nogen Nat fri for meer eller mindre stærk Riimfrost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Horsens, den 13de Junii. Hr. Generalmajor Ridder von Lassons Jubilæum eller halvt hundredaarige Tjeneste som Officier i den danske Armee, feiredes her i Løverdags hjerteligt og høitideligt. Den hæderværdige Olding blev om Formiddagen complimenteret af sit Officiercorps, Byens Embedsmænd og Honoratiores. Ved Directionen for Klubben Enigheden blev Generalen inviteret til en Souper i Selskabets Locale, hvor Hr. Catechet Rosen, som Forsamlingens valgte Ordfører, hilsede ham med en herlig Tale, der heldigen tolkede de almindelige Følelser paa denne sjeldne Hædersdag. Under Maaltidet bleve tvende Sange, af Dhrr. Rosen og Haste, afsjungne. Det hele Selskab fulgte slutteligen Generalen til sit Hjem under Musik og Kanondrøn, og bragte ham endnu der et tredobbelt Hurraraab. - Den Bondekarl fra Endelave, som forrige Vinter qvalte en gammel Kone i Horsensegnen for at tilvende sig en Pung med nogle faa Penge af hendes Kiste, har forleden dræbt sig selv i sin Arrest. Han kjøbte sig en Pægel Brændeviin, som han drak, slog derpaa Flasken sønder og skjar med Stumperne Aarerne over paa sig i Haandleddene, saa han blødte sig ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Aarhuus, den 16 Junii. Den Bondekone fra Farre, som var actioneret for at have forgivet sin Mand, ja mistænktes endog paa samme Maade at have skaffet sig af med to, har i Nat hængt sig selv i Arresten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Blandede Efterretninger. Forholdene mellem Dronningen af Engelland, og Kongen, hendes Gemal, ere nu komne til et aabenbart Brud. Kongen har tilstillet Overhuset en Anklage imod hende. Allerede i Forveien var Hr. Brougham og Lord Hutchinson blevne sendte til hende med Forslag, hvis Hovedindhold var: at der skal tilstaaes hende 60,000 Pd. Sterl. i aarlig Appanage for Livstid, imod at hun frasiger sig Rangen og Titelen som Dronning af Engelland eller enhver anden med den engelske Familie i Forbindelse staaende Titel, at hun ikke residerer i noget af de forenede Kongeriger eller nogensinde kommer i Besøg der, da et saadant Besøg vilde drage alle Underhandlingers Afbrydelse efter sig. Dronningen vilde ikke indlade sig herpaa, men fortsatte sin Vei lige til Engelland, hvor hun af Folket blev modtagen med de lydeligste Glædesyttringer. Den 6te Juni ankom hun, ledsaget af en stor Mængde Mennesker, til London, hvor hun steg af i Alderman Woods Huus. J Westminster herskede stor Bevægelse. Gaden, hvor hun boede, var propfuld af Mennesker, som ideligen udraabte: "Vor Dronning Caroline leve!" og paa Gadehjørnerne var der opslaget Sedler, hvori Folket opfordredes til at hielpe hende til hendes Rettigheder. Hendes Ankomst foranledigede, at der i Overhuset, ved Lord Liverpool, blev oplæst et Budskab fra Kongen, hvori han erklærede, at han finder det fornødent at forelægge Huset visse Papirer angaaende Dronningens Forhold siden den Tid, hun forlod Engelland; at han havde forsøgt alt, hvad der stod i hans Magt, forat undgaae et Optrin, som ikke allene maatte være smerteligt for hans Folk, men ogsaa for hans egne Følelser; men at Dronningens Skridt tillod ham intet andet Valg. - Denne for hele Engelland, især i dette Øieblik, høist vigtige Begivenhed, har bragt de fleste Gemytter i en ganske besynderlig Spænding, og forøget Partieaander i et Land, hvor denne saa let og saa hyppigen finder Næring. Anledningen til de spændte Forhold imellem Kongen og Dronningen ville vi her forteligen vise. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
J Landsbyen Krassow, Fyrstendømmet Pless, lever en Kone, Moder til 12 Børn, som nu er 119 Aar gammel, i Huset hos sin yngste Datter. Denne sin usædvanlig høie Alder uagtet kan hun endnu fortjene noget ved at sye, har et klart Syn og tolv Tænder, og hun er i den Tanke, endnu at kunne leve 50 Aar, hvis hun fik noget bedre Kost, da hun er kjed af blot at nyde Kartofler, Kaal, Rødder &c., som hun i flere end 100 Aar dagligen har spiist 3 til 4 Gange. Den regierende Fyrste af Anhalt-Kochen=Pless har sendt sin Livlæge, Doctor Pfaff, til hendes Bolig i Krassow, for at overbevise sig om hendes legemlige Omstændigheder og bestemme, paa hvilken Maade hendes Ønsker lettest kunde opfyldes. Efter Doctor Pfaffs Jndberetning, "at hos gamle Folk, der have vant sig til en vis regelmæssig Levemaade, den alt for hurtige Overgang til en anden Levemaade er farlig for deres Sundhed, ja end- og deres Liv, blev, paa hans Forslag, føiet den Jndretning, at den gamle Hedevig nu faaer dagligen et Pund Kjød, hvoraf hun dog kun maa nyde Suppen med Grønt eller Bankebyg, og derhos erholder hun Brød og Smør. Dernæst faaer hun ved Fyrstens Mildhed, ligesom og ved adskillige Menneskevenners Pengebidrag, til hendes Smaafornødenheders Tilfredsstillelse, 14 Sølv groschen ugentligen. Endeligen er hun og til sin største Glæde af disse Bidrag bleven ny klædt fra Top til Taa. Ogsaa hendes Datter, der saa omhyggeligen pleier hende, er af en høi Alder, men trængende, og kunde gjøre billigt Krav paa Menneskevenners Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Foruden den berømte Volney, Pair af Frankrig, som døde i Paris, døde ogsaa i Aar i London de to navnkundige Skribenter: Arthur Young (80 Aar gammel og siden 10 Aar blind) og Patrik Colghoun, Forfatter af Værkerne om Londons Politie, og Storbritanniens Hielpekilder (76 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Etatsraad Cramer i Kiel har for to Aar siden i Klosterbibliotheket i St. Gallen fundet et Haandskrift fra det 11te Aarhundrede, der indeholder Scholier over Juvenal af større Vigtighed end de hidtil trykte, og leveret en Prøve deraf i et af ham i Anledning af H. M. Kongens Fødselsdag forfattet Program: Specimen novae editionis Scholiastae Jnvenalis. Domherren Marina, en oplyst Geistlig, og Forfatter til en Theorie om Cortes, er bleven udnævnt til Kongen af Spaniens Skriftefader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Da Frederikshald i Aaret 1814 havde overgivet sig til de Svenske, besøgte Mange af disse det Sted, hvor Carl den 12te var falden, og besaae det der opreiste graa Trækors med forgyldt Paaskrift: Carl Xil ved Beleiringen af Fredrichshall, d. 11 Dec. 1718. Den russiske Minister, Greve v. Suchtelen, var den første, som udskar deraf et Stykke, derpaa have næsten alle Svenske gjort det samme, og endeligen er Korset forsvun*) Ogsaa i Danmark gives der ikke faa over 100 Aar gamle Folk. Udgiveren kjender allene i Kjøbenhavn 3. Der er noget særdeles Jnteressant ved saadanne Mennesker, der have seet Slægter opstaae og forsvinde. De ere levende Mindemærker fra Tider, hvorom kun Aarbøgerne have bevaret os Erindringen. Det skulde glæde Udgiveren meget, om Nogen, hvis Stilling giver ham Leilighed til, nøiere at kjende saadanne ældgamle Menneskers Levnetsomstændigheder, behageligst vilde meddele ham Noticer derom til AfbenytUdg. telse i nærværende Blad. det tilligemed en Deel af Stenen. Man har i dets Sted opsat en Pramide af Steen, fundet i en Kielder paa Fæstningen, med lige Paaskrift, som Korset, og den er bestemt til at staae der indtil det Monument, som den svenske Armee, med H. K. H. Kronprindsens (den nuværende Konges) Tilladelse, efter tilendebragt Krig, ønsker at hellige denne store og tappre Konges Minde. (Af: Min Resa til Fors.)J Aaret 1819 havde man i Ostindien et usædvanlig haardt Veirligt, hvis Virkninger vare yderst sørgelige. Jndtil over 30 Mile fra Staden, Fyzabad var Sæden uden Kjærne. Jndbyggerne i disse Egne truedes med Hungersnød, og Klagerne vare almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Man læste nyligen i de offentlige Tidender, at der paa det storhert. Slot i Schwerin, under Taget af det Fløi, som Wallenstein havde ladet opføre, var fundet en Samling af Antiquiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Af et nyt i Rostok udkommende Tidsskrift (Vaterland. Unterhaltungsblatter) sees nu, at disse saakaldte Antiquiteter bestaae af tre store Speilplader, to Marmor Bordplader, med tilhørende forgyldte Fødder, to Cylindere af Jernblik, to Brodeerrammer, tre tomme Kister og en Reisekoffert!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Man paastaaer nu, at Hovedaarsagen til den for Tiden i Europa herskende Pengemangel, og den deraf flydende Standsning i Handel og Vandel, især maa søges deri, at de uhyre Penge forsendinger fra Sydamerica til Spanien, og derfra igjen til det øvrige Europa, ere ophørte. Tilforn fik Spanien en uberegnelig Mængde Guld og Sølv fra Peru (især fra Gruberne Petosi, som dog tilhøre det endnu, Chili og Granada. De saakaldte Sølvflaader vare sædvanligen ladede med Sølvkar, Sølvstænger og Sølvmynt. Det var ogsaa Private tilladt at lade komme Guld og Sølv fra America paa Kongel. Skibe, mod en Afgift af 10 pCt. Denne Afgivt kunde indbringe Kronen 10 Mill., skjøndt den ved Underslæb og Smuglerie formindskedes til 3 Mill. J fordums Tider skal der aarligen være kommen over for 100 Millioner Guld og Sølv fra America, men allerede for endeel Aar siden har det begyndt at aftage meget. Den spanske Sølvflagde kom aarligen fra America til Spanien, under Bedækning af Kongel. Krigskibe. Coffardieskibene, som egentligen vare ladede med Guld, Sølv, andre Metaller og kostbare Mineralier, afgik fra Consualdo i Sevilla, hvor de befragtedes; de landede i Porto, Bello, hvor de holdt 6 Ugers Marked, og samledes siden i Havanna, hvorfra de alle i Selskab vendte hjem igjen. Betænker man, hvilke uhyre Summer Guld og Sølv der i en Række af Aar ere komne fra America til Europa, ei at tale omdet Sølv, det sidstes egne Bjergværker frembringe, saa er det ubegribeligt, hvorledes Standsningen, af de senere Aars Tilførsel fra America skulde have frembragt saa stor en Udrømmelse. Man maa snarere antage, at de ædle Metaller ved Handelstilstand og den giensidige almene Mistillid, ere bundne i Banquerne og Skatkammerne, og kun vente paa Løsningsmidler til atter at komme i frit Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Hr. Schwan i Berlin har ladet bekjendtgjøre: Hvormeget man i Tordenveir maa vogte sig for, ikke at komme enkelt staaende Gienstande, for nær, sees af følgende: Den 26 Marts befandt jeg mig paa en ny opbygt hollandsk Mølle, i nogen Afstand fra Berlin. Neppe var jeg ankommen der, førend der udviklede sig pludseligen fra adskillige Kanter stærk Torden. Da Regnen tillige øsede ned i Strømme, saae jeg mig nødsaget til at forblive nogle Timer paa Møllen, endskiønt denne hvert Øieblik rystedes af Tordenen. Efterat Uveiret nogenlunde havde lagt sig, og Regnen for en føje Tid standsede, benyttede jeg mig af Leiligheden til at give Arbeidsfolkene nogen. Underretning angaaende Møllevingerne. Da jeg nu berørte den ene Vinge med den venstre Haand, fandt jeg og alle de Tilstedeværende os øjeblikke ligen omgivne af en Jldmasse, og jeg fik et temmelig stærkt Stød af den Electricitet, som under Uveiret havde samlet sig i Møllevingerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Dr. L. Ritter, der er reist til Brasilien, har der fundet en ædel Beskytterinde i Kronprindsessen, Prindsesse af Østerrige, som strax egenhændigen overleverede hans Ansøgning til Kongen af Portugal, hos hvem han blev forestillet af den derværende preussiske Minister Grev v. Flemming. Han fik fra den Tid af Tilladelse at komme 2 Gange ugentlig til Hove. Efter nogle Maaneders Forløb ankom det første Skib med Schweizere, 30 voxne Mennesker og adskillige Børn, men ombord paa hvilket Lægen nyligen var død. Ritter søgte om den ledig blevne Doctorplads i Schweizer colonien, og 2 Dage derefter fik han Kgl. Bevilling derpaa. Nogle Uger derefter fik han befaling at afgaae til Coloniens Hospital, som ligger 10 Mile fra Colonien selv. Her gik det atter sørgelig. Hans Søn blev syg, han selv fik en Betændelsesfeber, Hospitalets Directeur, en portugisisk Læge, fik Betændelse og Rosen paa Armen, og adskillige Schveizere døde. Det var i den derværende Sommertid (Decbr. og Januar Maaned), Heden var stor, og mange Floder vare traadte over deres Bredder. Efterat han havde tilbragt her omtrent 2 Maaneder og hans Søn var helbredet, modtog han et Brev fra Kronprindsessen, hvori han opfordres til, strax at komme med sin Søn og alle sine Sager til Rio, da Kongen havde udnævnt ham til Læge i St. Cruz, 12 Mile fra Rio Janeiro. J St. Cruz har Kongen et Lystslot, som han hvert Aar beboer i adskillige Maaneder. Ved Ritters Ankomst tilkjendegav den bestyrende Minister ham, at han skulde have et eget Huus til Beboelse, Opvartning, Ration af Levnetsmidler og Viin, en Ridehest fra den Kgl. Stald og 600 Piastre aarlig Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
De portugisiske Missionairer dreve i fordum Dage deres Omvendelsesværk i Africa ofte paa en meget pudseerlig Maade. J Midten af det 17de Aarhundrede kom een af dem i Kongo indtil en Smed paa hans Værksted. Der begyndte en Samtale om Religionen, og Pateren gjorde sig Umage for at overbevise Africaneren om den Sandhed, at der kun er een Gud til. Smeden svarede smilende, at han nok tog feil, da der endnu gaves en anden, og paa Paterens Spørgsmaal, hvo denne Gud da var svarede hiin, det er jeg Man undersøgte Sagen nøiere, og erfarede, at han virkelig havde mange Dyrkere, der troede, at de beundringsværdige Arbeider, der kom fra hans Hænder, kun kunde forfærdiges ved overnaturlige Kræfter. Missionairerne slæbte nu den africanske Vulcan for Kongens Domstol, og denne, der selv gjorde nogen Fordring paa Guddommelighed, vilde ikke vide af nogen Medbeiler blandt sine Undersaatter, og overgav ham derfor til Missionairerne, for efter bedste Ævne at gjøre ham til en Dødelig. Da Paterne fandt, at Jnquisiteen paa ingen Maade vilde lade sig overbevise, saa toge de deres Tilflugt til ultimo ratio - Pidsken. Alle Smedens Dyrkere suurte Haser, da de saae ham i saadan Knibe. Han selv blev derimod, for at overtyde de Tilstedeværende om sin Guddommelighed, urokkelig ved sin Paastand. Men da Blodet strømmede ned fra Skuldrene og Ryggen, gav han efter, og tilstod at der kun var een Gud, og at han selv ikke var denne Gud. Forend fyndigere at indprænte ham dette, fortsatte Paterne den velgjørende Hudfletning, indtil Delinqventen paa det tydeligste indsaae sin Vildfarelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Christiania, den 13de Junii. Siden Aaret 1814 er det kommet mere og mere i Brug, at indtage Trælast ved Sannesund, 1 Miil fra Frederiksstad, da Skibene godt kunne løbe saa langt op af Glommen, og hvorved betydelige Omkostninger spares, som vilde medgaae, hvis man fremdeles førte Producterne ned til Frederiksstads Forstad, for at indskibe dem, som før skede, fra de derværende Bordtomter. Meget faa Skibe indtage derfor nu Ladninger i Frederiksstad, da næsten alle lade ved Sannesund, hvorved en kostbar Transport er undgaaet og Udskibningen meget lettet.