JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Jtalien, den 16de April. De Franske ere rykke en i det genuesiske Gebeet, efterat de havde bekiendtgjort en Erklæring, hvori de søge at adsprede den Bekymring, som denne Jndmarch kunde foraarsage. De lovet samme at betale alt, hvad de maatte behøve med rede Penge at respectere Eiendom og broderlig omgaaes en Nation, som er en Ven af den fransk Republik.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Paris, den 18de April. Conventen har den 15de affattet et nyt strengt Decret mod den forrige Adel, hvori den befales, inden 3 Dage efter Decretets Bekiendtgiørelse, at forlade ikke allene Paris, men end alle Søe= og Grandsestæder. Man foreslog i Begyndelsen en Termin af 10 Dage dertil, men paa Couthons Anmærkning, at Adelen hidtil havde havt Deel i alle Modrevolutionsplaner, og denne lange Frist kunde anvendes til at opspinde nye Udkast, blev den forkortet til 3 Dage. Dette Decret, som fordømmer Tusinde til Vandringstaven, maae meget formere saa mange desuden undertrykte Familier. Nød, hvilke nu maae søge sig nye Opholdsteder i de indre Stæder og Byer i Landet. Man følte i Conventen selv Haardheden heri. Jeg beklager, sagde Couthon, enhver enkelt Ulykkelig, som det træffer, men de maae alle staae tilbage for det Heles Vel og for Republikens Sikkerhed og Roelighed. Convents=Tropperne have i Jtalien gjort en vigtig Begyndelse af Felttoget, ved at erobre den sardiniske Havn Oneglia. Barrere forkyndte denne Erobring den 15de i Conventen, med den Erklæring, at Velfærds=Commissionen havde allerede i Marts givet Ordre dertil, og at Conventscommissarierne Robertspierre den yngere, Salicetti og Richord havde ladet denne befaling udføre, samt hævet Vanskeligh den som opkom ved at passere det neutrale genuesiske Geblet, ved en fra Niza til det genuesiske Folk udstædt Proclamation. Seiersberetningen dateret On glia den 9de April om Aftenen Kl. 5 lyder i det væsen lige, som følger. " Republiken ernører sig af Seiervindinger. De kunne melde den at Ontalia, Hovedcommunicationspladsen imellem Piemont og Sardinien er indtaget Fienden var underrettet om vor Ankomst og havde besat nogle Høie, besynderlig de af St. Agathe, Vore Batailloner bemægtigede sig denne Stilling uden at miste en Mand, og Fienden tog Flugten efter nogen Modstand og Forliis. Postens St. Agathels hurtige Borttagelse udbredde Forskrækkelse blandt Kienderne, som frivillig forlode Oneglia efter at vore republikanske Artillerister havde bragt sine Kanoner op paa de ubestigeligste Bierge. Jtalien skal ogsaa underrette Europa om Republikens Armeers Dyder og Tapperhed." - Endnu anføres i denne Beretning, at man har bemægtiget sig alle sardinisk Kapere, som fra Oneglia af gjorde den fransk Skibsfart og Tilførsel saa besværlig, og sat den i Regisition til Republikens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Wien, den 19de April. Efter Rygtet er den fra Neapel undvigte svenske Baron Armfeldt i Gaar bleven paagrebet tæt ved Stammersdorf. -
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Fra Genna meldes, at 40000 Mand Franske ere rykte ind paa denne Republiks Gebeet, for derfra videre at trænge frem i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Brüssel, den 21de April. I Dag, Kl. 7 om Aftenen, er Hs. Majestæt Keiseren, med Erkehertugerne Carl og Joseph, igien ankommen fra Armeen hertil. Under Hs. Majestæts og Deres Kongelige Høiheders egen Anførsel har den forenede Armee, den 17de og 18de d. M., efterat der begge disse Dage var fra begge Sider bleven fegtet med megen Heftighed, erholdt en fuldkommen Seir over Franskmændene, og drevet dem ud af deres Stationer hvortil Opmuntringen af en tilbedet Monarks Nærværelse har bidraget meget hos de Keiserlige Tropper. - Den 19de har den største Deel af vort Cavallerie endnu forfulgt den slygtende Fiende, og hvert Øieblik indbragt Fanger. J de forskiellige Angreb har man ligeledes frataget dem mange Langer og 30 Kanoner. Deres forliis af Døde og Saarede er meget stort, hvorimod vort kun bestaaer af 500 Mand. - Felttøimester Grev Clairfat har paa samme Tid foretaget en Recognoscering indtil Glacien for Ryssel, ved hvilken Leilighed een Hest er bleven skudt under ham, og hans Adjutant ved hans Side dræbt ved en Kanonkugle. - Denne Felttogets Begyndelse giver et got Haab om de tilkommende Fordele, saasom det Land, i hvilket de allierte Armeer nu agere, bestaaer nesten ganske af Sletter, hvor vort talrige Rytterie kan frit udbrede sig og bruges. Dette Helten Pichegrus Nederlag kan maaskee hos den almindelige Vilfordscommission forskaffe ham Exspectance paa Guillotinen. Planen til dette Aars Felttog har til Hensigt, ikke at lade Franskmændene nogensteds igien faae fast Fod, men stedse drive dem foran sig, og trænge frem indtil Paris.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Pohlen, den 22de April. Den 17de hujus var for Warskan en forskrækkelig Dag. Den russiske General Jgelstrøm havde nogle Dage tilforn afsendt alt sit herværende Cavallerie til at understøtte de forhen mod Koscuisko detacherte Tropper, saa at kun 3 Batailloner, Jnfanterie vare her ved Haanden. Den 17de om Morgenen, skede her et Opløb, som forekom General Jgelstrøm saa betænkeligt, at han trak sine 3 Batailloner tilsammen, og lodKongen underrette om denne Tildragelse. Kongen gav ham det Svar, at han allerede havde hørt Urolighederne, og bad Generalen, at han for at forekomme Blodsudgydelse vilde sende sine Tropper udaf Staden, indtil man fik tilfredsstillet Gemytterne. Jmidlertid havde General Jgelstrøm sendt General Bauer med et Detachement til Tøihuset, for at besætte dette; men Borgerskabet havde aller de bemægtiget sig samme, udtaget Vaaben, og tog General Bauer tilligemed hans Detachement til Fange. Borgerskabet, udruster med de her forefundne Vaaben, traadde nu i Geleder, og dreven Bataillon russisk Jnfanterie ud af Staden. Begge de andre Batailloner, i hvis Spidse General Jgelstrømbefandt sig, besatte Catharinegaden og forsvarede sig. Uagtet at Polakkerne nu skiøde paa dem fra alle Husene, værgede dog Russerne sig med stor Bravour, trængede ind i Husene, og søgte inden for samme, under Beskyttelse af Baghusene, at retirere Gaard fra Gaard. Efter 36 Timers uafladelige Kamp, lykkedes dette dem saavidt, at de med Forliis af omtrent deres halve Mandskab naaede fri Mark, og under Generalerne Jgelstrøms, Apraxins og Subows Anførsel stødte til den preussiske General Wolky og hans lille Corps henved 2 Mile fra Warskau. For at fordrive Russerne af deres Poster havde Polakkerne stukket Jld paa mange Bygninger i den ne Egn. Saasnart Russerne vare ude af Staden, overfaldt Polakkerne alle de Huse, som Russerne havde beboet, plyndrede deres Effecter, besynderlig Generalernes Eqvipage, og myrdede paa den grummeste Maade alle endnu i Staden værende Russer. Magistraten var under Allarmen forsamlet, men var ikke i Stand til at stille Oprøret. Borgerskabet skal have meldt General Kosciurko denne Tildragelse og indbudet ham til Warskau. Kongen af Pohlen skal endnu befinde sig som Gissel i Warskau, og de Misfornøiede tra ham med Døden, i Fald de skulde blive angrebet. En Naboemagtes Gesandt have de ogsaa beholdt hos sig som Gissel, og det lader ikke til, at de ville lade det blive ved det, som allerede er skeet. Mange Studerende i Cracau have ladet sig engagere ved Korcinsko's Corps; og hele 3 pohlske Regimenter, Lubomirsky, Capsky og Darowsky ere stødte til ham.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Leipzig, den 23de April. Under Rubriken Wien den 16de April laser man om Træfningen imellem Jnsurgenterne og Russerne den 4de hujus følgende Beretning af Kosciusko: "Vort Angrebs Hurtighed, gav Fienden ikke Tid til at skyde paa os med Kartætsker meed end 2 Gange; thi Vore brækkede strax med deres Pigge, Segle og Bajonetter igiennem det fiendtlige Infanteries Geleder, bemægtigede sig dets Kanoner, og Sloge Colonnen saaledes, at Fienderne i største Hast flygtede, og paa Flugten kastede Vaabnene og Randslerne fra sig. Vor venstre Fløi streed med den samme Lykke, endskiønt Modstanden, som den fandt, var mere haardnakket. Da nu Fiendernes midterste og høire Colonne var slaget paa Flugt, saa blev den venstre Fløi og nødt til at vige i Hast tilbage. Fegtningen varede fra Kl. 3 og Eftermiddagen til Kl. 8 om Aftenen. Vor Seier var fuldkommen. Vi vandt Valpladsen og erobrede 11 Kanoner med al Bespænding og Munition; 1 Oberst, 1 Capitain, 1 Fændrik og 15 Gemene bleve fangne. Vort Mandskab var i Fegtningens Hede alt for opbragt, til at give Skaansel G hør og giøre flere Fanger. Paa vor Side tælle vi 100 Døde og ligesaa mange Saarede. Det fiendtlige Forliis lader sig ikke bestemme, men maae have været langt betydeligere. Vi havde Generalerne Denisow og Tormansow imod os, og vor Armee blev anført af Generalerne Zayonzed og Madalinsk. Brigadeer Manget og Major Lucke have i Besynderlighed udmærket sig.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Aachen, den 24de April. Alle Privatefterretninger bekræfte de vigtige Fordele, hvilke de allierte Armeer have den 17de og 18de denne Maaned tilfegtet sig over Franskmændene ved Landrecy, Cambran og Bouchain. Alle de forskandsede Poster fra Bouchain, Ca fars Leiren mod Cambray, Positionen ved Landrech, den befæstede Post ved Catillon sur Sambre, og andre flere Poster ere ved de Keiserlige Troppers Tapperhed blevne indtagne. Franskmændene have, under Beskyttelse af deres Artillerie, trukket sig tilbage i temmelig Orden. Det største Forliis have de lidt ved Landrecy, hvor Keiseren i egen allerhøyeste Person commanderte sine brave Tropper. Hs. Majestæt har selv, efter Nederlaget paa Fienderne, som bleve forfulgte til henimod Guise, ladet Fæstningen Landrech indslutte, og har ikke villet afgaae fra Armeen, førend Løbegravene vare blevne aabnede, hvilket da ogsaa virkelig skeedte Natten mellem den 20de og 21de d. M., og herpaa er Monarken med begge sine Herrer Brødre afreist til Brüssel. Erkehertug Joseph har Hs Keiserlige Majestæt behaget paa Kampepladsen at udnævne til General=Major.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
J et Brev fra Valenciennes bliver Franskmændenes Forliis angivet for 4000 Døde og 300 Fangne, men de Keiser, liges for omtrent 500 Døde. – Antallet af de Fienden fra tagne Kanoner har den 20de d. M. beløbet sig til 25. Det Keiserlide Hovedqvarteer er den 19de bleven forlagt fra Arbrede Guise til Bohain i Piccardiet, mellem Landrecy og Guise. Forposterne have staaet i Nærheden af den sidste Fæstning. Belerings=Arbeiderne for Landrecy blive med ubeskrivelig Jver fortsatte. Den franske Commandant har afslaaet denne Fæstnings Overgivelse. Man siger, at Arveprindsen af Oranien skal commandere Beleringscorpset, og Hertugen af York med sin Armee dække Beleiringen. Det heder ogsaa, at Fæstningen Cambray allerede er indsluttet.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Altona, den 29de April. Kanonernes Torden fra Park og Tower har den 21de forkyndt i London den vigtige Erobring af hele Martinique og 100 der liggende franske Skibe. - Den 23de, da Keiserens Hylding meget høitidelig gik for sig i Brüssel, bragte en overordentlig Coureer den Efterretning, at de Franske havde angrebet den keiserl. General Alviney i Skoven ved Nouvion, hvor han dækkede Landrecy's Beleiring, men vare med stort Forliis blevne slaget tilbage. J Landrecy selv skulle saa mange Franske, som den 18de vare blevne afskaarne, have kastet sig ind, saa at der nu befinde sig 20000 af samme. De Franskes hele Forliis den 17de og 18de regnes for 5000 Mand, og da Alliertes kun for 500.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Helsingøer, den 2den Maji. Fra den 28de April til i Dag ere 131 Skibe passerede Sundet. Den 29de April ankom fra Nordsøen en engelsk Fregat, Aurora kaldet, commandert af Capit. Essington.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Kiøbenhavn, den 2den Maji. Mandagen den 28de April blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Hosjægermester Christopher Frederich von Sehstede og Frøken Henriette Jacobine Marie Fabritius. Som et Anhang til Søe=Krigs=Artikels Brevene er under 21de Martii udstædt en Kongel allernaadigst Anordning om Ceremoniellet i Land ved Søe=Etaten for Fremtiden. Un samme Dato er udkommet en Kongel. Placat for Norge, hvorved den 426, i Lots Forordningen af 19de Maji 1763. for saavidt samme, under Straf paaligger Loiserne at angive, naar Fyre ikke behørigen have været tændte, igientages, og hvad andre Vedkommende i saa Henseende have at iagttage fastsattes.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Placat, Førstkommende Søndag Morgen bliver Passagen over Slots=Ridebanen igiennem. Jernporten paa den ene, og Plankeværkeporten i Gaarden lige for Proviant gaarden paa den anden Side igien frie og ubehindret for alle og enhver, som forhen. Derimod bliver det endog efter den Dag ikke, indtil videre, tilladt nogen at komme ind paa Slotspladsen, paa den saakaldte Prinds Jørgens Ridebane, eller i det afbrendte Slots Hoved og Neben Bygninger uden de, der have befalede Passeersedler at fremvise, i hvilken Henseende den Anstalt er føyet, at fra Søndags Morgen, bliver ansat militaire Poster paa følgende Steder, nemlig: en ved Plankeværksporten paa Slotspladsen lige for Børsen. En ved Slottets Hovedport mod Slotspladsen. En ved store Nordre=Løngangsport til Slotspladsen. En paa Hjørne af Slotskirken ud imod Høybroe, og en ved Dame=Løngangs Døren ved Ridebanen. Disse Poster have at paasee fornøden Orden, og maa vises vedbørlig Lydighed. Alt forestaaende bekiendtgiøres herved til Publicii Underretning. Politiekammeret i Kiøbenhavn den 27de April 1794. Flindt, Politiemester.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Fra Stadens Raadstue er den 28de April d. A. udkommet en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 7 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pd. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdinger Pd. for 6 s. "Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen Pd. for 6 s., Kalvekiød Pd. af Bagfierdingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Saltet eller sprængt Oxekiød sælgeslige som det færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiød Pd. for 8 s. Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Danske og Norske Species=Banke.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Til behagelig Underretning for dem som i begge Rigerne og Hertugdømmen uden for Staden Kiøbenhavn, have hidtitegnet sig, eller herefter tegne sig til frivillige Bidrag til Statens overordentlige Udgifter, i Anledning af Jldebranden, paa Christiansborg Slot m.v., har Directionen den Ære at bekiendtgiøre: at for at forekomme Uleiligheden med at indsende directe de Pengesummer eller rede Effecter af Sølv o.d. som i Følge og i Overeensstemmelse med Subscriptionerne afleveres, er føjet Anstalt til, at i enhver Amts=Casse, og hvor ingen Amts Casseer, da i nærmeste Told= eller Consumtions=Casse kunne alle deslige Pengesummer og Effecter imodtages, imod at vedkommende Oppebørsels=Betiente derfor udstæde Qvitteringer induplo, af hvilke den ene Qvittering behageligen maatte indsendes, naar den er udstædt for indbetalte Penge, til den Kongel Finance Casse Direction, og naar den er for afleveret Sølv eller detlige Effecter, da til Børken. Hvorledes der bliver at forholde med Oversendelsen af Summerne eller Effecterne selv derom have vedkommende Oppebørsels=Betiente faaet fornøden Underretning.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Samtlige Subscriptions-Summer fra Hovedstaden saavelsom begge Rigerne, Hertugdømmen og dertil hørende Lande, samles i Banken, for der for det første at tages in deposito.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Directionen for den Danske og Norske Species Banke, den 19de April 1794. Erichsen. Malling. Larsen. Wendt. Cramer. Vacance, Det residerende Capellanie ved vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, 400 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Ved Tal=Lotteriets 702 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 37, 25, 64. 81, 74.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Species Coursen den 2den Maji. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 29 1/4 pr. Cento. AVETIEMETS.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Alt min Mand Doctor Medicinæ og Landphysicus i Wiborg, Johan Philip Rogert, den 20de April d. A. ved Døden er afgaaet, maae jeg med inderlig Bedrøvelse herved tilkiendegive for mine fraværende Venner. Wiborg, den 24de April 1794. Henriette Benedicte Rogert, fød Rosenstand=Goiske.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
At min kiære Broder, Andreas Hald i Hamborg den 20de f. M. ved Døden er af aaet i hans Alders 66 Aar, det bekiendtgiøres herved øvrige Sødskende og Paarørende. Kiøbenhavnd 2 Maji 1794. Laurig Hald.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Hos Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn, i Frederichsberggaden Nr. 230, er nyelig fra Pressen udkommet: Anhang til Søe Krigs=Artikels=Brevene, indeholdende Anordningen angaaende det under 21 Martii 1794 allernaadigst approberede Ceremoniel i Land ved Søe Etaten, og koster 8 s. Sammesteds ereligeledes Søe=Krigs=Artikels=Brevene, 2de Bind, med 5 forskiellige Anhang, foruden ovenmeldte nu udkomne, tilkiøbs at bekomme for 7 Rdlr. 2 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
paa Boghandler Mallings Forlag er udkommen: den Svenske Feltma skalk Grev Magn. Steenbocks Levnetsbeskrivelse i 3 Dele paa Dansk, hvori findes Kobbere, som forestiller Slaget i Skaane ved Helsingborg, Slaget ved Gadebusk, Fæstningen Tønningen og sammes Jndtagelse, da Grev Steenbock og den bele Svenske Armee blev fangen, samt Grevens Portrait stukket efter Origmalen som finder paa det Kongel. Kunstkammer i Kiøbenhavn. Prisen er 4 Rdlr. 3 Mk., den kan og faaes hos Hr. Agen Gyldendal og Boghandler Rothe paa Børsen No. 8. Patetismus i Naturlæren til nyttig Underviisning for Ungdom V men, oversat af det Tydske, har forladt Pressen og sælges for 16 s. indbunden 20 sk. hos Boghandler Buch paa Nørregade No. 245. Willanmes Praktiske Haandbog for Lærere i Kiøbstæd, Æ og Landsbyeskoler, oversat af Mag. Lauriz Casse udkommer paa mit Forlag, hvilket herved bekiendtgiøres. S. Poulsen. Hoctor og Professor Smiths Communiondog til almindelig Opbyggelse, 5 Ark ster, faaes bestandig indbunden, paa Trykpape for 12 s., paa Skrivpap. 20 sk. hos Hofboghan i S. Poulsen, Anthousstræde No. 324, og 325.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, de Dato 19de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter min afgangne Svigerfader forrige Raadmand Hans Peter Bahnsen her af Colding, i hvoraf samme end maatte dirivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden saadan Tids Forløb hos mig underskrevne og samme beviisliggiøre. Colding, den 22de April 1794. Christian Grundahl, Hospitalsforstander.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 11te April sidst, bliver alle her i Byen afdøde Kiøbmand Nicolai von Essen Barfords Creditorer, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, for og under Skiftet efter fornevnte Barfoed at møde, forinden bemeldte Tids Forløb for enhver især sit formeenende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Horsens, den 16de April 1794. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 7de Martii d. A., der er læst inden Fyenboe Landstings Ret den 26de næstefter, at indkalde afg. Forvalter Rasmus Høye ved Biørnemoese Gods i Fyen, hans Creditorer, fra Fyenboe LandstingsRet, samt udi de Berlingske med Fyenske Aviser, og den Altonaer Mercur, bliver bemelte Forvalter Høyes Creditorer, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange indkaldede, sub pæna præclus & perpetui silentii, at møde udi Stervboe=Gaarden i Tveede Bye og Sogn, Sunds Herred, deres havende Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre, saa underrettes og, saavel bemelte Creditorer, som alle øvrige, dette Dødsfald maatte kunde vedkomme: at der paa berørte Sted vorder holdt Skiftesamlinger den 4de Junii og 16de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Svendborg, den 19de April 1794. Toftgaard, Paa S. T. Frue Grevinde Ahlefeldt Laurvigs Vegne, som constitueret Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Da den afskedigte Lieutnant Hr. Casper v. Saldern i Jels, Hadersleb Amt, ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved een for alle Gange alle og enhver, som nogen Krav og Fordring til den Afdøde at have formeener, inden 12 Uger fra dette Proclamatis Forkyndelse at regne, udi Granne Herreds Tingskriverie at angive, de i Hænde havende Beviisligheder at frembringe, sidimerede Afskrivter at tilbagelade, og de, som ey sorterer under denne Rettes Tvang, en Procuratorem ad Acta at beskikke, under Varsel, at imod de, som udi den foreskrevne Tid deres Fordringer at angive eller det hvad de til Massen skyldig findes at afdrage forsømmer, efter Loven kiendt og forfaren vorder. Hadersleb, den 5te April 1794. Kellermann.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Da Balthasar Holst, paa Taabdrup, Gram Herred, Hadersleb Amt, hans i besidhavende Gaard sammesteds og øvrige Formue haver opgivet til Concurs, saa indkaldes herved een for alle Gange, alle og enhver, som nogen Krav og Fordring til bemeldte Balthasar Holst paa Taabdrup at have formeener, inden 12 Uger a dato, udi Gram Herreds Tingsskriverie at angive, de i Hænde havende Beviisligheder at frembringe, sidimerede Afskrifter at tilbagelade, og Procuratores ad Acta at beskikke. under Varsel, at imod de, som udi den foreskrevne Tid deres Fordringer at angive, eller det hvad de til Massen skyldig findes, at afdrage forsømmer, efter Loven kiendt og forfaren vorder. Hadersleb, den 5te April 1794. Kellermann.
Berlingske Tidende, 1794-05-02
Den 20de og 21de Maji d. A. skal i den Kongel. Stenderuper Skov offentlig bortsælges circa 1500 Favne Bøgebrænde; de som agte deraf at kiøbe, kan indfinde sig ovenmeldte Dage om Formiddagen Kl. 9, hos Skovfogden Peter Hansen i bemeldte Skov, medbringe Caution, og de Høystbydende vente Tilslaget, indtil paa Approbation. Haderslef, den 20de April 1794. Em. Lassen. Paa Sognepræsten for Feuling og Holdsted Menigheder, hans Annexgaard i Sønder Holdsted Bye, Malt Herred, Riiberhuus Amt, er Boelsmanden Lauriz Truelsens Hustrue Kirsten Christens Datter ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livs=Arvinger, og i Følge oprettet Testamente, som under Dato den 6te Januarii 1786 af Hans Kongel. Majest. allernaadigst er confirmeret, skal Enkemanden udbetale til den Afdødes Arvinger 6 Rdlr. Efter den Oplysning, som haves, skal ingen af den Afdødes Sødskende være i Live, men følgende af dem skal have efterladt sig Børn og Arvinger, saasom: e) en Broder Jørgen Christensen, efterladt sig en Datter Anne Cathrine, givt med en Huusmand i Bønderbye i Møgeltønder Sogn, been Søster Mette Marie Christens Datter, forhen givt med Nicolay Nielsen i Møgeltønder Bye, og efterladt sig en Søn Niels Sønnichsen, c) en Søster Abelone, som 1) uden Egteskab skal have avlet en Datter Dorthe, der for længst er død, men af sit Egteskab med Niels Sørensen af Calslund efterladt sig 3de Børn, navnlig: Søren, Anne Cathrine og Abelone, som alle skal være levende og opholde sig i Calslund Bye, 2) af sit Egteskab med Theer Nielsen i Calslund en Datter Mette, som er givt med Jørgen Hansen i Nørre Lintrup, og en Søn Christen, som skal være reyst til Holland, og været givt sammesteds, siden død, og efterladt sig et Barn, som ikke vides, om er død eller levende. Disse Arvinger, og om flere skulle være til, indkaldes herved, Enker med Laugværge og Umyndige med Formyndere, forderligst at indfinde sig hos Enkemanden for at legitimere deres Arve=Rettighed, og imod Qvittering at lade sig udbetale, hvad enhver paa sin Anpart efter Testamentets Jndhold kan tilkomme.