Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-28
Af de Mænd der ere komne den slesvigske Bondestand, til Hjælp i dens Kamp mod Undertrykkelsen indtage Flor den første Plads. Fra første Øieblik af har han staaet den be med Raad og Daad, og det er derfor med god Grund, at den ærer ham som en Fader; det er han baade med Hensyn til Klogskab og Energi og hans varme Hjerte for Fædrelandet og en Nationalfølelse saa reen og kraftig, som den kun findes hos Fag. J vore ulykkelige Forhold, og som Skjæbnen ofte synes ret at ville gjøre endnu værre, staaer det som en sand Guds Tilskikkelse, at en saadan Mand, der ogsaa i oeconomisk Henseende er uafhængig, kom til Kiel og derfra lærte Slesvig og Schleswigholsteinerne grundigt at kjende. Vel blive Adskillige dansk fødte og opdragne ansatte i Slesvig; men man maa være tilfreds, naar disse efter et kort Ophold ei blive reent schleswigholsteinske, og, som man maaskee i vor Nærhed kan finde Exempler paa, i Fællesskab med Tydskerne haane Modersmaal og Fædreland, arbeide i Hr. Kroghs Tjeneste for Tidemanns Bank osv. Det er vistnok, at der hører nogen Charakteer til for den danskfødte Embedsmand at modstaae den schleswigholsteinske Lokkemad og Fristelse; hvorfor ogsaa en saadan engang sagde: jeg maatte jo være gal, om jeg ikke idetmindste vilde lade som jeg var en Schleswigholsteiner. Almindeligviis henfalde de danskfødte til en sløv Passivitet, og Ligegyldighed, der benævnes snart Forsigtighed, snart den saa meget ønskede Fredsommelighed og Rolighed; de, som ønske god Befordring i Slesvig, ansee det endog for Pligt mod deres Familie at være lydige og underdanige mod Schleswigholsteinerne, andre sætte saa stor Priis paa tydsk Fiinhed, Fornemhed og Omgang med Schleswigholstetnerne, at de hverken selv kunne undvære deres fine Selskaber, ei heller deres Koner deres Assembleer og Baller, ville de altsaa med, maa de antage en sædrelandsforræderisk Tone og Tournure, for andre er Nationalitetssagen kun nogle Bondeoptøier, som ingen ægte Bureaukrat kan deeltage i, eller den er eenslydig med Politik, og at røre herved er det samme som at stikke Haanden i en Vesperede, eller have Samqvem med de Liberale, hvad ingen god Borger gjør. Dette og meget Andet giør, at danskfødte Mænd i Slesvig, som aaben bart tør bekjende sine danske Grundsætninger og modsætte sig Schleswigholsteinerne, er en stor Sieldenhed, og det maa stedse blive det mere og meere, efterhaanden som Tydsken vinder større og større Magt. Professor Flor har nu været omtrent 18 Aar ved Kiels Universitet med en Gage af 600 Rbd. Saaledes lønnes den eneste danske Universitetslærer for det endnu femottendedele danske Slesvig, Han har stedse med al Flid søgt at gjøre sin Videnskab saa tiltrækkende som mulig, holdt Forelæsninger over den nordiske Mythologi, over de nordiske Sprog og Litteraturer, anstillet mundtlige og skrivtlige Øvelser. J Førstningen havde han mange Tilhørere; men i de senere Semestre, efterat Partiaanden ret havde udviklet sig, har han slet ingen Tilhørere havt. Man veed, at de, som ville ansættes i Slesvig, i Collegierne og ved Domstolene, skulle have Attest for tilstrækkelig Kundskab i det danske Sprog; men denne Attest kan enhver kjelsk Professor udstede, saaat denne Anordning ligesom enhver, der har til Hensigt at værne om det danske Element, er gjort eller gjøres frugtesløs. Naar derfor den Studerende skal godtgjøre for en eller anden Professor sin tilstrækkelige Kundskab til Dansk, saa er det er uden Exempel, at Professoren siger: nes genugt wenn sie auch gar Richts wissen. Flor har flere Gange foreslaaet, at de Studerende burde underkaste sig Proven hos ham, samt at det danske Lectorat, gjordes til et virkelig Professorat; men neil dette lunde ei tilstaaes; det saae længe ud, som Professor Paulsen slet ikke engang skulde blive Ordinarius. At ansætte en Anden i Prof. Flors Sted er formeentlig ganske unyttigt under saadanne betingelser.