JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-11-16
Den jydske Stænderforsamlings Vicepræsident, Prof. Larsen, er vendt tilbage til Hovedstaden, i Anledning af at han i denne Tid har havt den Sorg at miste tø af sine Børn ved Døden.
Viborger Samler, 1846-11-16
Den slesvigske Stænderforsalings Adresse til Kongen, trykt i Hamborg, er bleven confiskeret af Politiet i Kjøbenhavn. (Kbhp.) Axels og Frithofs Skjald, Biskop Esaias Tegner er død. Efterat hans Helbred i flere Aar havde været daarligt, og efterat han havde været udsat for ikke mindre end 6 apoplektiske Tilfælde, indsov han uden Smerter, roligt og stille, den ellevte Dag efter det sidste Anfald, Mandagen den 2den Novbr. Kl. 11 1/2 om Aftenen. Esaias Tegner blev født den 13de Novbr. 1782 i Hyskerud i Carlstads Stift. 17 Aar gammel blev han Student i Lund; 1800 blev han Amanuensis ved det akademiske Bibliothek der, fik ved philosophisk Candidatexamen 1802 bedste Characteer (landatur) af alle Professorerne og blev saaledes Magister primus og strax efter Docent, i Æsthetiken. Han blev senere Academi-Adjunct i Lund. 1806 blev han tillige Vicebibliothekar og Notarius ved det philisophiske Facultet. Han ægtede da Datteren i det Huus, hvor han tidligere havde været Huuslærer, Frøken A. G. M. Myhrmann. 1811 hædrede det svenske Ara demi hans Skjaldestykke Svea med sin store Belønning. Aaret efter udnævntes han med Forbigaaelse af alle sædvanlige Former til Professor i den græske Literatur ved Lunds Universitet og Pastor Præbendarius i Stalie, og skrev ved sin Jndtrædelse i denne geistlige Stand det af en himmelsk Skjønhed straalende Digt "Præstevielsen. Nu digtedes og offenliggjordes "Axel", Nattvardsbarner, Epilogen til Promotionen i Lund 1820, "Sang til Solen", som Leopold satte øverst blandt alle hans mindre Digte, samt Frithofs Saga, der efter Franzens Yttring ophøiede Tegner blandt de fornemste af den nyere Tids Digtere og udbredte hans Navn ikke blot i Europa men ogsaa til andre Verdensdele", og Digteren indtog Oxenstiernas Plads i det svenske Academi. 1824, sammeAar, som Frithjof gjorde ham udødelig, blev han Biskop i Wexis. Hvorledes han som Skolens og Kirkens Forstander opfyldte sit Kald, derom vidne flere af hans Taler og de mærkværdige Præstmøde Forhandlinger 1836. Strax efter sin Udnævnelse til Biskop blev han Commandeur af Nordstjerneordenen, hvis lille Kors han alt havde faaet som Professor. Efter denne Tid har han blot ved tilfældige Leiligheder ladet sin Lyre høre, men man har Grund til at haabe, at et ikke ringe Antal nye og større Digte er hans Testament til Efterverdenen. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1846-11-16
Til alle lærde Skoler i Hertugd. Slesvig og Holsteen, er udgaaet Rescripter ang. en forbedret Underviisning i det danske Sprog.
Viborger Samler, 1846-11-16
J Anledning af Reformen i det lærde Skolevæsen ere en Deel ældre Lærere ved forskjellige Skoler entledigede, hvoriblandt ved Cathedralskolen i Nykjøbing paa Falster, Dhrr. Adjuncter Berg og Smidt. "Af disse - hedder det i Loll. Falst. A. – har Hr. Berg beklædt sit Embede i mere end 27 Aar, uden at det endnu var lykkedes ham at opnaae større fast Løn end 500 Rbd. aarlig, eller 1 Rbd. 2 Mk. 3 1/2 s. daglig (altsaa ikke meget mere, end en nogenlunde duelig Haandværksvend i de senere Aar har kunne tjene, og det uagtet han er almindelig bekjendt ikke alene som en aandfuld og kundskabsrig Mand, men og som en særdeles samvittighedsfuld Lærer. Det vil imidlertid glæde Hr. Bergs Venner at erfare, at han nu har erholdt et hæderligt Otium paa saa gunstige Vilkaar, at han deri for en Deel vil finde Opreisning for den Tilsidesættelse, han hidtil synes at have lidt.
Viborger Samler, 1846-11-16
Under Discussionen om Hertugen af Augustenborgs Andragende om en Constitution, yttrede Klosterprovst Grev Reventlow til Jersbeck: "Den kongl. Commissarius har indstændig bedet Forsamlingen overveie en Yttring af mig. Jeg vil herpaa ikke svare Andet, end at jeg med fuld Tillid overlader den til Forsamlingens Bedømmelse. Jeg vil kun gjøre opmærksom paa eet Punct, som den kgl. Commissarius har berørt. Han har nemlig paastaaet, at ethvert Andragende, som angaaer Hertugdom met Holsteen, ligger udenfor vor Competence. Denne Yttring har ikke gjort andet Jndtryk paa mig, end at jeg efter min Overbeviisning anseer det for saa meget mere nødvendigt, at vi saa snart som muligt befrie os fra en saadan Tilstand, der giør slige Anskuelser hos Regjeringsorganerne mulige, at den andragne Udvikling af vor Stænderinstitation snarest muligt indtræder. En Adskillelse mellem Holsteen og Slesvig, saaledes som den opfattes af Commissarius, er en fuldkommen uholdbar Tilstand. Naar det kommer saavidt, at man i Slesvig ikke maa bekymre sig om Holsteen, da erklærer jeg, at jeg vil udvandre. Men saalænge det ikke er kommet saavidt, vil jeg, saalænge der er Liv i mig, stræbe og arbeide for, at Landet ikke opløses, men altid befæstes meere og mere, grundlovligt befæstes." Hertugen af Augustenborg bemærkede: "Jeg er fuldkommen overbeviist om, at Forsamlingen vil henvise mit Andragende til en Comitee, og skal derfor kun med nogle faa Ord komme tilbage tilden kgl. Commissarii Yttring, at vor Stænderforsamling ikke er competent til at fremkomme med Andragender, der ogsaa angaae Holsteen. Jeg vil her kun minde omdet bekiendte Ussingske Andragende. Dette angik ikke Kongeriget Danmark alene, men ogsaa Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, og alligevel yttrede den daværende kgl. Commissarius, at det vilde være Hs. Maj. kjært at modtage dette Andragende. Naar dette dengang kunde skee i Roeskilde, saa ligger det ogsaa i Sagens Natur, at den slesvigske Stænderforsamling har Ret til at bekymre sig om Holsteen. Der fattes i denne Henseende ikke paa Præjudicater. Efterat flere havde stemt for Comiteen, bemærkede Gaardmand Lorenzen (paa Dansk: "Da ved det foreliggende Andragende saa mange Herrer, have anført Meget om den Stemning, som skal herske i Landet, saa maa jeg ansee det for min Pligt at erklære, at i min Egn bersker ingen Utilfredshed, ønskes ingen Forbindelse med Tydskland og ingen Adskillelse fra Danmark, og jeg kan derfor ikke erklære mig for et Andragende om en fri Forfatning, naar den ikke tillige forlanges for Kongeriget Danmark.
Viborger Samler, 1846-11-16
Stænderforsamlingen i Viborg. 12te Møde. Præsidenten anmeldte følgende private Andragender: 35) Kjøbmand Müller: Andragende angaaende at petitionere Hs. Majestæt om, at Jndbetalinger i Jyllands Oppebørselscontoirer maae kunne skee i preussiske Thaler og 1/2 Stykker efter en saadan fastsat Cours, at Statscassen bliver betrygget for Tab; 36) Kjøbmand Buchwaldt: Andragende fra Kjøbmand Hagemann i Viborg, sigtende til at faae den kongelige Resolution af 2den December 1812 ophævet, og til, at det, saafremt det maatte ansees fornødent at oprette Tvangsskoler, maa blive bestemt, at de Communer, der lade Børn eller ældre Jndivider oplære i disse, skulle erlægge en vis Deel af de for deres Op læring m. M. medgaaende Omkostninger m.v.; 37) Kammerraad Aagaard: Andragende fra Borgerrepræsentanterne og flere Borgere i Hobro, betræffende, at Stænderforsamlingen, vil fraraade Udkastet til en Værnepligtslov i den Form, det er fremkommet. - Til endelig Behandling foretoges Sagen betr. Udkast til en Placat, ang, at autoriserede Kort ved Afhændelsen af Fæstegods og Udstykninger af Landeiendomme, stulle følge Adkomstbrevene paa de paagjældende Steder og Parceller. Comiteens Jndstilling billigedes, nemlig: a. At der i Placaten maa gives Tilsagn om, at Enhver paa Landet, som vil anskaffe Kort til at vedlægge og følge Adkomstdocumenter, vil kunne faae Copier af Matriculskortene for den i § 1 bestemte Betaling; med 41 Stemmer mod 1. b. at den Vedkommende efter Begjæring vil faae det nye Kort bekræftet uden Betaling; med 40 Stemmer mod 2. c. at han derhos vil nyde godt af den i Lovudkastets § 3 anførte Bestemmelse; eenstemmigen med 42 Stemmer. - Comiteens bemærkning: At man haaber, at det kongelige Rentekammer ogsaa fremdeles, uden at Magelægsforretninger ville fordres, sanctionerer den Regulering af uregelmæssige Skjellinier, som begge de paagjældende Grundeiere ere enige i at attraae eller med fælles Samtykke have iværksat, forsaavidt Reguleringen ikkun er af den Ubetydenhed, at ingen, eller dog ikkun ubetydelig, Forandring i Parternes Hartkorn derved bevirkes; vedtoges at kunne uden Afstemning indflyde i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning. – Til endelig Behandling foretoges fremdeles Sagen betr. Udkast til en Placat ang. Salair for Høiesteretsadvocaterne i de Justitssager, de udføre som Defensorer. Comiteens Jndstilling, at Udkastet maatte emanere som Lov, antoges med 23 Stemmer imod 17. – Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betr. provisorisk Placat for Kongeriget Danmark ang. Fritagelse for Skibsafgifter i visse Tilfælde, – Sagen betr. Udkast til en Pl. for Kongeriget Danmark ang. Jndførsel, Fabrication og Brug af Spillekort, og Sagen betr. Sognefoged Jakobsens Andragende om Anskaffelse af Redningsbaade.
Viborger Samler, 1846-11-16
Udnævnelse. Under 30te Octbr. er Secretair og Underbogholder under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, H. N. Müllen, allern, beskikket til tillige at være Bogholder ved Toutinen af 1800.
Viborger Samler, 1846-11-16
Ledige Embeder. En Sagførerpost i Hjørring Amt med Forpligtelse til at tage Bopæl i Hjørring. (Opslaaet vacant den 6te Novbr.
Viborger Samler, 1846-11-16
Præsteembedet ved den lutherske Menighed paa St. Croix, som er opgivet at indbringe omtr. 3250 Rd. V. C. – Glenstrup,
Viborger Samler, 1846-11-16
Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 264 Rd. – Søndresogns Sognekald i Viborg Kjøbstad, gl. Angivelse 300 Rd.
Viborger Samler, 1846-11-16
(Opslaaede vacante den 9de Novbr.) - Tredie Lærer-Embedet, ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngby; Løn 344 Rbd. og fri Bolig for en Ugift. Embedet kan søges saavel af theologiske Candidater som af Seminarister, forudsat at disse ere dimitterede med bedste Characteer. Ansøgningerne maae inden 4 Uger indleveres til Cancelliet. Det bemærkes, at de ledige Lærrefag ere: Dansk, Tydsk, Sang og Musik, navnlig Orgelspil, samt Gymnastik og Svømning, af hvilke Fag Ansøgerne især maae godtgjøre Duelighed til den danske og musicalske Underviisning, da de andre Fag muligen kunne blive overdragne en Anden. (Opslaaet vacant den 11te Novbr.) Amtsforvalter og Huusfogedtjenesten i Amtet i Bredstedt. Caution 6400 Rbd.
Viborger Samler, 1846-11-16
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de November. Hamborg 2 M. - a vista 196. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Banco=Vexler 6 pCt. Norske Speciessedler 192 a 193 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 3/4 Rbd. S. Nationalbank=Actier 173 3/4 Rbd. i r. S. (Sælgere). Roeskilde Jernbane-Actietegning 71 1/2 a 72 1/2 Rbd. i r. S. Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 i Banco. (Sælgere.) NB. Med Udbytte fra 1ste August 1846.
Viborger Samler, 1846-11-16
Handels-Efterretninger. Londoner-Kornmarkedet, den 9de Novbr. (Over Hull.)
Viborger Samler, 1846-11-16
Af engelsk Hvede have vi idag kun maadelig Tilførsel, den solgtes 2 a 3 sk. billigere, og en Deel forblev endog usolgt. Fri fremmed Hvede gik langsomt fra Haanden til en lavere Priis af 2 sk. pr. Qvtr. Byg, med Undtagelse af den fineste Qvalitet, 1 sk. lavere. Engelske Erter 2 sk. billigere, fremmede uforandrede i Prisen. Hvede, navnligen irsk, maa noteres 1sk. lavere; Afsætningen slæbende.
Viborger Samler, 1846-11-16
Hamborg, den 13de Novbr. J Kornhandelen har der i de sidste 8 Dage ikke været Liv. De overdrevne høie Fragter indvirke derved forstyrrende. Hvede holdtes paa de sidste Note ringer, men fandt ikke synderlig Afsætning. Rug, at levere til Foraaret, betaltes nogle Rthlr. høiere end i forrige Uge Byg nogle Rthlr. billigere. For Havre var Stemningen meere flau. Raps søges mere, og for nogle Partier maatte man tilstaae nogle Rthlr. høiere Priser.
Viborger Samler, 1846-11-16
Fra Hamborg skrives: Vore sociale Tilstande forværre sig i høi Grad og danne en grel Modsætning til den nye Stads Udvortes. En panisk Skræk har bemægtiget sig Alle med Hensyn til den almindelige Nød; paa Børsen hersker en høist mismodig Stemning, fremkaldt ved Beretningerne fra England, Frankrig, Belgien og andre Egne, som nære Frygt for den forestaaende Vinter. Vort Senat har ladet opkjøbe for en halv Million Næringsmidler og Brændsel til Udsalg til den fattigere Klase for Jndkjøbsprisen. Som en Følge af den almindelige Sorg ere Statspapirerne sjunkne betydeligt, og mange Hamborgere, som gjøre Forretninger i denne Green, have lidt betydelige Tab. Disconton er gaaet i Beiret fra 3 1/2 til 5 1/2 pCt., derved ere alle Varer med Undtagelse af Levnetsmidler, at faa til en Spotpriis, og Grundstykker og Huse sælges under Prisen. (Flyst.)
Viborger Samler, 1846-11-16
Kjøbenhavn, den 11te Novbr. Jfølge de meddeelte Efterretninger fra Udlandet var det i Gaar stille i Kornhandelen. Jmidlertid blev dog solgt et Parti Gradet Byg af 104105 Pds. Vægt til 7 Mk. 14 s. Bco. (omtr. 5 Rbd. pr. Tønde.)¬
Viborger Samler, 1846-11-16
– Endnu føles stor Pengemangel her og i Provindserne, endskjøndt Banken hver Postdag disconterer 150,000 a 175,000 Rbd. Disconton udenfor Banken er 6 a 8 pCt. Statspapirer holde sig desuagtet i Priis, og Bankactier fandt igaar Kjøbere til 1773 3/4 (excl. Dividenden) eller med Tillæg af forrige Aars Udbytte 180, altsaa den høieste Priis som endnu er bleven betalt for Actierne. (rl. Tid.)
Viborger Samler, 1846-11-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 4de November: J. Krøger fra Blankenese til Nykjøbing med Ballast, C. Splido fra Bremen til Thisted med Tobak, C. Oestmann fra Hamborg til dito med Ballast. Udg. den 4de: G. Pedersen fra Thisted til London med Erter, A. R. Lykken fra Aalborg til Holland med Raps, J. Gatezen fra dito til dito med dito, L. Petersen fra Lemvig til Mandahl. med Kornvarer. Den 5te: F. Hansen fra Thisted til Altona med Rug, T. Tønnesen fra Struer til Grimstad med Kornvarer. Den site: C. Grodtmann fra Hannover til Nibe med Ballast og Muursteen, M. C. Nielsen fra Hull til Aalborg med Steenkul. Den 8de: P. Johnsen fra Lemvig til Grimstad med Smør og Kornvarer.
Viborger Samler, 1846-11-16
Copulerede i Viborg: Skomagermester Peter Juul Trane og Pigen Elisabeth Dorthea Thostrup. - Ungkarl Hans Andreas Heide og Pigen Ane Johanne Mikkelsdatter.
Viborger Samler, 1846-11-16
AVERTISSEMENTS. Circa 450 Rbd. r. S. kunne, i førstkommende December Termin, erholdes tillaans, af den Thaarupgaardske Stiftelses Midler, mod sædvanligt lovmæssigt Pant, hos Stiftelsens Directeur Baron C. JuelRysensteen, i Kjøbenhavn, Amaliegade Nr. 122.
Viborger Samler, 1846-11-16
Nørre-Jyllands Stænder=Tidende 1846. De, der ønske at subskribere paa Samme, ville behage herom snarest at gjøre Anmeldelse til nærmeste kongl. Postcontoir og for Viborg By og Omegn til Undertegnede. Prisen er, uden Hensyn til Nummer-Antallet, 3 Rbd. pr. Exemplar. H. Wissing.
Viborger Samler, 1846-11-16
Huusleilighed tilbydes.
Viborger Samler, 1846-11-16
Den Leilighed som Hr. Baron Bretton i sin Tid har beboet i St. Mathiasgade, bestaaende af 5 Værelser, Kjøkken, Pige- og Spisekammer, Plads til Brænde samt Adgang til Haven, og om ønskes, Stald og Vognremise, kan faaes tilleie til Paaske Flyttetid hos M. Alstrup.
Viborger Samler, 1846-11-16
For en Teglbrænder (helst ugivt), der for Duelighed og moralsk godt Forhold, kan producere Attester, er til næste Foraar en fordeelagtig Plads paa Øster-Teglgaard pr. Viborg. H. Boye.
Viborger Samler, 1846-11-16
Nye Malaga Figener & Rosiner er arriveret hos J. Samson.
Viborger Samler, 1846-11-16
Godt Græssmør kan endnu faaes hos Jacobsen, paa Nørgaard til 17 Rbd. Fjerdingen.
Viborger Samler, 1846-11-16
Natten til Løverdag den 7de De, er en sortbroget Stud kommen tilløbende til Undertegnedes Gaard. Af Kiendemærker anføres, at der paa Studens venstre Side er klippet et N. Ciersmanden til Samme bedes snarest at afhente den. Thisted i Tapdrup Sogn pr. Viborg, den 14de Novbr. 1842 Søren Lausten.
Viborger Samler, 1846-11-17
24 Marg. Nr. 181.
Viborger Samler, 1846-11-17
Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts vende. vor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. bassadesaarsagsassessersonsLøssgossassessor SaalæggenTirsdagen den 17de November 1816.
Viborger Samler, 1846-11-17
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neisz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-11-17
Frankerig. Naar La Presse virkelig udlaler Hof sets Anskuelser, da er en Udsoning imellem Kong Ludvig Philip og Lord Palmerston umulig. Denne Journal yttrer sig med en saa bitter Foragi om den engelske Uden rigsminister, at den kun overgaaes af Toryjournalen the Standard – Organet for den franske dynastiske Politik. Tillige spotter La Presse over det i de sidske Dage almindelige Rygte om at Guizot, paa Grund af en Samtale imellem Kongen og den engelske Gesandt, Lord Normanby, ikke er bleven udnævnt til Premierminister, eller at Grev Mole vilde i Forening med Lord Palmerston styrte Guizot. Til det Salonrygte, at Kongen af Belgien havde paataget sig en Mæglers Rolle imellem England og Frankerig, bemærker den franske Journal, at et saadant Mæglingsforsøg endog maa være Lord Palmerston kjærkomment. - Medens the Standard kalder Lord Palmerston en Thersites, betegner la Presse ham som en brouillon, og medens the Standard siger: "Naar Cabinettet ikke ret snart kaster den ædle Lord paa Døren, vil Landet vide at vippe Cabinettet, yttrer La Presse: "Lord Palmerston har faaet en lang Næse i Spanien, og han er tillige bleven afviist af de 3 østlige Hoffer. Saalænge han vedbliver at være Minister, vil han ikke kunne glemme sit Nederlag, og Frankrig maa med Hensyn til denne Jntriguant være paa sin Post. Men vil Lord Palmerston længe vedblive at være Minister, Har England iblandt det store Whigparti Jngen, som kan indtage hiin Statsmands Post, som kan afløse denne Rænkemager, der er ligesaa utaalelig for ethvert constitutionelt Ministerium i Frankerig og Spanien, som for enhver monarchisk Minister hos de andre store Magter."
Viborger Samler, 1846-11-17
Paris, den 10de Novbr. De Ord, som den russiske charge d'affaires har udtalt ved den officielle Lykønsk ningscour i Anledning af Hertugen og Hertuginden af Montpensters Formæling, lyde - forsikkres der, – saaledes: "Sire, jeg lykønsker Dem i min Regjerings Navn ikke alene i Anledning af Deres fjerde Søns Giftermaal, men ogsaa Anledning af de lykkelige Omstændigheder, af hvilke dette Ægteskab er ledsaget."
Viborger Samler, 1846-11-17
Den brittiske Gesandt har igaar gjort Prindsen af Jonville og Hertugen samt Hertuginden af Montpensier, sin Opvartning i deres Privatværelser i Tuilerierne.
Viborger Samler, 1846-11-17
Moniteuren meddeler, at Greven af Pontois, der fungerede som fransk Gesandt i Schweiz, er udnævnt til Pair af Frankerig.
Viborger Samler, 1846-11-17
Spanien. Journalen Heralde melder, at et engelsk Dampskib og et do. Seilskib ere, ladede med Vaaben, afgaaede fra London til Spanien, hvor de misfornøiede Partier pønse paa et fortvivlet Coup Belgien. Brüssel, d. 10de Novbr. Kongen har idag i egen Person aabnet Kamrene. Med Undtagelse af den i Throntalen udhævede Afslutning af Handels tractater med Frankerig, Holland og de nordamericanske Fristater, angaaer Talen kun de indre Forhold. J Almindelighed skildres Handelens og Jndustriens Tilstand, som gunstig; imidlertid ansees det for nødvendigt, at sikkre Lærredsindustriens Jnteresser. Efterat have omtalt de høie Priser paa alle Levnetsmidler og det slette Udfald af Rughøsten (Kartoffelhøsten betegnes i Throntalen som tilstrækkelig), ligesom og de til Mangelens Afhjælpning tagne Forholdsregler, henviser Throntalen paa de, i flere Forvaltningsgrene nødvendige Reformer, roser de Resultater, Jernbanerne yde, ligesom og den i Hæren herskende Aand, anmelder Budgettet for 1848, og slutter med en Erindring om at Alles Bestræbelser maae gaae ud paa at sikkre de Fortrin, som Belgiens møisomt erhvervede Uafhængighed frembyder.
Viborger Samler, 1846-11-17
Storbritannien og Jrland. London, d. 10de Novbr. Admiral Parkers Escadre krydsede d. 2den Nov. imellem Cadiz og Lissabon, hvoraf synes at fremgaae, at der foreløbig Jntet er at befrygte for Dronningen af Portugals personlige Sikkerhed. – Efter LimerickChron. er atter en af O'Connels Sønner ansat af Regjeringen, nemlig Morgan J. O'C., Parlamentsmedlem for Kerry. Regjeringen har udnævnt ham til Overcommissair for Fattig-Departementet i Jrland, et Embede, der er forenet med en aarlig Jndtægt af 2000 Lstrl.
Viborger Samler, 1846-11-17
Af "Børsenhalles Londonercorrespondents (d. 12te om Morgenen) sees, at Beretningerne fra Jrland endnu lade Meget tilbage at ønske, forsaavidt den udvortes Rolighed og Orden kommer i Betragtning. J Galway ere Opsynsmændene ved Bygningerne mishandlede af Arbeiderne; Transporter af Levnetsmidler ere udplyndrede m. m. m.
Viborger Samler, 1846-11-17
Men i Almindelighed synes dog Regjeringens Jver i Forening med Grundbesiddernes Anstrengelser at stifte store Goder. Dette har O'Connell ogsaa erkjendt i det sidste Repealforsamlings Møde, hvori han endog yttrede det Haab, at den skjønne Enighed imellem Regjeringen og de Formuende ogsaa vilde vedblive, naar den nuværende Nød var overstaaet, og at saaledes selve Nøden vilde bære gode Frugter.
Viborger Samler, 1846-11-17
Den store Digter Thomas Moore gaaer med stærke Skridt sin Opløsning imode.
Viborger Samler, 1846-11-17
Gazette meddeler store Avancements i Landhæren og Marinen. Generalerne: Marquis af Angle sey, Sir G. Nugent og Thomas Groswenor ere udnævnte til Felt marschaller. Jblandt de 44 til Generallieutenanter udnævnte Generalmajorer ere: Sir Charles Napier, Erobreren af Sind, og Lord Saltoun, Næstcommanderende i Krigen imod China. Obersterne Sir Henry Smith, Seierherren vad Aliwal, Sir De Lacy Evans, Chef for den britiske Legion i Spanien, og Sir Joseph Thackwell, Chef for det britiske Cavallerie i Slagene ved Setleisch, ere udnævnte til Generalmajorer. – J Marinen er Sir Edw. Codrington, Seierherren i Slaget ved Navarino, udnævnt til virkelig Admiral; 20 Postcapitains, hvoriblandt den tappre Sir Charles Napier, ere udnævnte til Contreadmiraler. J Alt ere 5 Viceadmiraler udnævnte til Admiraler, og 14 Contreadmiraler til Viceadmiraler; 44 Commanders ere ophøiede til Postcapitains.
Viborger Samler, 1846-11-17
Fra Hamborg berettes Følgende: En ønskværdig Forandring forestaaer hele Møllesystemet. Som bekjendt ere Møllerne Bagernes Despoter og disse ganske i deres Hænder. Ruer Opfinderen af en Maskine, Hr. Leo Wolff, en Søn af en bekjendt Læge i Hamborg fra Nyyork ankommen til Wien for at ansøge om Privilegium til en Maskinmolle, som i den Henseende skal svare til de dristigste Forventninger og maa have de beundringsværdigste Resultater til Følge. Han har først gjort Forsøg i det Smaa hos Fyrst Metternich, og derpaa i det Store i Overværelse af en Commission af Sagkyndige, og vakt alle Tilstedeværendes Forhauselse. Støbejern, Granilsteen og alle Slags Metaller bleve i faa Minuter knuust til det fineste Støv, og hele Forsamlingen var høist overrasket."
Viborger Samler, 1846-11-17
Jndenlandske Efterretninger.