Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Oeconomen J. Nagel, Foged i Heist ved Udtersen, har fedet et Par Kjæmpe-Stude fra Nord ditmarsken, som neppe hidtil have havt deres Lige i Nordtydskland, og tjene til Beviis paa Landocconomiens store Fremskridt i Holsteen. De ere af udmærket Skjønhed og Størrelse, og veie begge levende, efter Kienderes Skjøn, omtrent 7000 Pund. De ere solgte til en Slagter i Hamborg. (Den store Oxe, som for endeel Aar siden, formedelst sin usædvanlige Størrelse, var hensat udstoppet i Forstuen til den Trappe, som fører til det Kgl. Bibliothek og Konstkamret, var Ost-Frisisk. Uden Tvivl var den Gang Qvægavlen endnu ikke bragt saavidt i Danmark, at Kjæmpestude hørte til Landets Producter.)Hr. Professor Finn Magnussen har ny sig udgivet et Skrift under Titel, Oplysninger om Kilderne til Hr. Professor Torkel Badens Sammenligning mellem den nordiske og den græskromerske Mythologie. Den ommeldte Sammenligning (i Skriftet: Den nordiske Mythologies Kilder) forekommer Hr. Prof. M. at være, i sine fleste Poster, aldeles overeensstemmende med den, som den lærde Svensker Oluf Rudbeck allerede havde anstillet i den 1689 udgivne 2den Deel af hans Atlantica. J den Henseende meddeles Hr. Prof. T. Badens Sammenligning paa Dansk, ved Siden af Rudbecks Latinske og Svenske (forsaavidt de omhandle de samme Myther) med Hr. Prof. Magnusens nye Anmærkninger til det Hele, hvorved han vil søge at godtgjøre, at de anførte Exempler af den nordiske Mythologie, enten aldeles ikke findes uden hos Rudbeck og hans Efterfølgere, eller de kunne regnes til almindelige Myther, tagne af Naturens Betragtning eller og at de ingenlunde kunne siges at være tag ne af græske eller romerske Forfattere i Middelalderen. Derimod erkiendes adskillige nordiske Mythers Lighed, saavel med andre græskeromerske som med de asiatiske; men denne Lighed antages at nedstamme fra langt ældre Tider, ligesom den, der iagttages saaledes mellem forskjellige Ord i beslægtede Sprog, f. Ex. det latinske Sal, som svarer til det islandske og danske Sol o. s. v. Af samme Mening have Luxdorph, Suhm, A.S. Thorlacius, A. Kall, og Jacob Baden været, ligesom mange berømte Lærde ere det endnu. Det anmærkes endvidere, at alle hedenske, ligesaavel som de nordiske Folks ældste Sagn og Troesmeninger have større eller mindre Lighed med de bibelske, hvorved Hr. Forfatteren især paaberaaber sig C. Bastholms bekiendte historisk philosophiske Undersøgelser over de ældste Folkeslægters religiøse og philosophiske Meninger (1802), og 4de Deel af hans Historiske Efterretninger til Kundskab om Mennesket i dets vilde og raa Tilstand (1804). Endvidere søger Hr. Forf. at gjendrive det, Hr. Prof. Baden paa anførte Sted har fremsat mod den nordiske Mythologie især med Hensyn til dens formeentlige Ubrugbarhed for de skjønne Konster), og tillige at godtgjøre, at den ingenlunde gjøres ubrugbar for Digter og Konstner ved at vise dens Oprindelse fra physiske, astronomiske Allegorier, da netop dette samme Tilfælde indtræffer ved den græske. Blandt andet udlader Hr. Forf sig saaledes (efter at have benægtet det Foregivende, at alle Oldtidens Nordboer klædte sig i Huder eller i Vadmel eller andet grovt Tøi o. s. v.): "Skulde vore Konstnere stedse indskrænke sig til det græske Costume, saa maatte de aldeles ikke befatte sig med Scener af Fædrelandets Historie, saa vilde det være unyttigt for dem at vælge deres Æmner af Mallings store og gode Handlinger eller andre lignende Værker. Beskjæftigelse med dem vilde dog vistnok især høre til det Sandes, det Skjønnes og det Stores Betragtning, ja, være det bedste Middel til at gjøre Konsterne frugtbringende for Borgerens patriotiske Dannelse, ved at indgyde ham Agtelse for Forfædrene, med Lysten til at efterligne deres ædle Daad, og den Kjærlighed til Fædrenelandet, hvorpaa dets Tilværelse beroer.