JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1784-04-19
Da Festeren Peder Thuesen af Duelund Skovhuus, Aunsberg Gods, udi Siørslef Sogn Silkeborg Amt, d. 13. November sidst ved Døden er afgangen; hans ringe Efterladenskaber strax tagen under vedbørlig Skiftebehandling, men Stervboens Formue befunden saa uformuende, at den ei formaaer nogen ordentlig Proklama at udstæde; saa bliver dog Stervboens angivne Arvinger, nemlig: den Afdødes i forrige Egteskab med afgangne Kirstine Abrahamsdatter har avlet og er i Live, en Søn Peder, gift og boer i Siørslef, en Dito Abraham, hvis Opholdsted ikke vides, eller og er i Live, en dito Hans, som efter Beretning skal opholde sig i Fyhn, en Dito, Thue, Rytter i Randers, en Datter gift med Søren Smed i Winderslef, en Dito, gift med Skoemager Johan Slægel, boende i Hinge Ting=Huus, udi den sal. Mands anden Egteskab, med hans efterlevende Enke Maren Hansdatter, avlet en Søn, Hans, og en Datter, Angenette, begge hiemme ved Moderen, samtlig herved indkaldet til Møde ved Skiftets Foretagelse i Stervboehuset den 29 April førstkommende, saavelsom Stervboens Credi= og Debitorer, da detre Skifte om mueligt tilendebringes. Aunsberg d. 4 Martii 1784.
Viborger Samler, 1784-04-19
Da jeg er bleven Eier af min salig Faders Christopher Wil les iboende Huus, og der fortsætter Bogbinder Professionen, saa vil jeg herved have mig rekommenderet til enhver; som før har handlet med min salig Fader, da jeg forsikrer at omgaaes alle redelig. Aalborg d. 29 Martii 1784. Hans Wille.
Viborger Samler, 1784-04-19
Formedelst Forandring af Boepæl til 1 Madag, agter jeg a) underskrevne at bortsælge min iboende Gaard her i Viborg, beliggende paa sammes almindelige Torv, og er beqvem saavel for Kiøbmands Handel som Værtshuushold, af hvilken kan indhentes af 7 til 8 Værelser i Viborg Snapsting ved Bortleielse ongefehr 100 Rdlr., med Stalderum og fornøden Ladehuus 7 Binding nyt Fyr= og Eegerømmer, og er som meldt beliggende paa det allerbeqvemmeligste Sted for hvad Slags Haandtering nogen ville foretage sig; samme kan og faaes underhaanden til Kiøbs paa fordeelagtige Conditioner, og om forlanges, kan enten heele Kiøbesummen, eller for det meste, naar Kiøberen er suffisant, blive staaende til Viborg Omslag 1785. J Gaarden er og fornøden og got Vand. Libhaberne ville jo før jo hellere melde sig, og tage samme udi Øiesyn. Viborg d. 29 Martii 1784. Christen Hahle.
Viborger Samler, 1784-04-19
Et Par fiirkantede Sølv=Skoespænder, gammeldags Arbeide, er sin rette Eiere frakommen; skulle samme enten være kiøbte eller pantsatte, ombedes Kiøberen eller Panthaveren, at melde sig paa Bogtrykkeriet, hvor Eiermanden anvises, der er villig at betale alt, hvad de er kiøbt eller pantsat for, tilligemed en liden Douceur, da det er ham meget magtpaaliggende at faa Spænderne.
Viborger Samler, 1784-04-19
En honet Jomfrue, en Snees Aar af Alder, og af skikkelige Forældre, søger Condition til førstkommende Paaske hos et Herskab, eller andre honette Folk, paa Landet eller i en Kiøbsted; Foruden det danske og tydske Sprog, forstaaer hun ogsaa Opstikning, samt huuslige Forretninger; hvorfore hun tilbyder sin Tieneste, enten som Huusjomfrue, eller at informere Børn. De, som maatte behøve hendes Tieneste, ville behage, portofrie at tilmelde Hr. Postmesteren i Fridericia desangaaende.
Viborger Samler, 1784-04-26
J Anledning af den i No. 14 indførte Sammenligning imellem, Herrnhutere og Frimurere, ere følgende indsendt. Sigesaa lidet, som den redelige Forfatter af denne Sammenligning, er jeg enten Medlem af noget af disse Selskaber, eller indtaget af Fordomme mod samme. Med lige Apartiskhed og Sandheds Kierlighed, som han spørge, vil jeg besvare de af ham fremsatte Spørsmaale; Jkke i Tanke at underrette rette denne Christendommens Ven; Nøie Bekiendtskab med begge Selskabers Skrifter vil let sætte en saa rigtig tænkende Mand i Stand til at bestemme sig i Henseende til det omspurgte, men for andre redelige Christnes Skyld, der ikke saa nøie kiende disse Selskaber, turde det vel ikke være unyttig, at Spørsmaale ne, siden de engang heri ere gjorte, og sammesteds kan findes besvarede. Her spørges da: 1. Om ikke baade enhver retskaffenHerrnhutter og Frimurer kan være en sand ChristenEr Reenhed i Lærdom og Hellighed i Levnet, de væsentlige Kiendetegn paa sande Christne, fortiner udentvivl vist enhver retskaffen blandt de Evangeliske Brødre, eller forhen kaldte Herrnhutere, at regnes til den Klasse. At deres Lærdom og Troes Bekiendelse stemme overeens med Guds reene Ord, viser tydelig den den siden fratrum, deres Biskob Spangenberg har udgivet, hvilken enhver ærlig Lutheraner, med god Samvittighed kan underskrive. Og for at overbevise sig om, at deres Christendom ikke, som de ofte ere beskyldte for, bestaaer blot i udvortes Hellighed, men i et redeligt Forsæt til at fremme Guds Ære, deres egen og andres Sallighed, behøver man kun at eftersee Biskop Crantzes Beretning om Brødre Missionen i Grønland og Oldendorps om den paa de Danske Vestindiske Øer. Hvad skulde bevæge Mennesker til uden Nødvendighed at kaste sig i saa store store Farligheder, udsætte sig for saa megen Foragt og Forfølgelse, uden alene Overbeviisning om, at Menneskets Pligt er at tiene sin Gud og bidrage alt mueligt til sine Medmenneskers Vel. Og de, som redelig handle efter slig Overbeviisning, maa vel kaldes sande Christne.
Viborger Samler, 1784-04-26
Om Frimurerne kan intet tænkes rigtigere, enddet Forfatteren har sagt: At man bør dømme kierlig om deres skiulte Pønsen. Deres vidtudstrakte Godgiørenhed giver det beste Haab om deres Christendom, men aldrig overtydende Vished. Saavist som Godgiørenhed aldrig kan savnes hos den sande Christen, saavist viser og Erfarenhed, at den kan findes hos dem, der ikke ere det. Saa længe altsaa Murernes Grundsætninger og Maximer holdes indhyllede i et saa uigiennemtrængeligt Mørke, kan man ikke naar den Overbeviisning om disses, som over hines Retskaffenhed. 2. Skulde det ei være raadeligt, ret og got, at begive sig i et af disse Broderskaber; Har en redelig Christen først den Overbeviisning, at han i et vist Selskab mere kan sætte sin Christendom i Udøvelse, være sikrere for Fristelser, Forførelser, Adspredelser, udrette mere til Guds Ære, og Næstens Gavn, end under sin iværende Forfatning, bliver det ei allene ulasteligt at indtræde i samme, men ret og tilbørligt. 3. J hvilket Broderskab skal man først og helst indtræde Sætte vi det forud, som jeg troer vi bør, at man ikke uden den anførte Overbeviisning bør indtræde i noget af Broderskaberne, sees let, hvilket man helst havde Aarsag at vælge. Dog vilde jeg endnu raade enhver redelig Christen, der ønskede at indtræde i de Evangeliske Brødres Selskab, (og det ville disse retskafne Brødre selv raade ham) først vel at overveie: Om han nøie nok kiender Broderskabets indvortes Indretning og besidder Styrke til nøiagtig at følge alle dets Love. Om han finder det indvortes Kald, at han, naar Valget faldt paa ham, kunde villigen opofre alle timelige Fordeele og underkaste sig Fare og Besværlighed for Jesu Riges Udbredelse? Og endelig: Om han ikke og i sin nærværende Forfatning er af Gud sat paa en Post, hvor han, som en retskaffen Christen kan og skal stifte Nytte, og om det ikke derfor maatte være ham betænkeligt, uden særdeles Overbeviisning at forlade samme?
Viborger Samler, 1784-04-26
Efterretning fra det Holsteenske af 26 Martii 1784.
Viborger Samler, 1784-04-26
Een bekiendt Naturkyndig, som tillige blant alle Landmænd i mange Aar har givet de tilforladeligste Efterretninger forud, om hver Aars indtrufne Veirlig, har, efter de ved sidste Jerndogn anstillede Jagttagelser, bekiendtgjort dette 1784 Aars Foraars= og Sommers Veirlig at blive saaledes:
Viborger Samler, 1784-04-26
Fra d. 11 April til d. 5 Maji blandet frugtbar Veirlig med taalelige Natte=Froster.
Viborger Samler, 1784-04-26
Fra d. 6 Maji til d. 11 Junii Blæst og Regn med kold og tyr Luft. Fra Fra d. 12 Junii til 18 Julii, i Begyndelsen behagelig og frugtbar Veirlig, men derefter i sær megen Regn og vaad Veir.
Viborger Samler, 1784-04-26
Fra d. 18 Julii til d. 24 Augusti bestandig vaad Veirlig, dog tillige varm og frugtbar.
Viborger Samler, 1784-04-26
Fra d. 25 Augustii til September Maaneds Udgang behagelig blandet og for største Deelen tørre Veir. Efter dette saaledes meest blivende vaade Veirlig, raades til Sæd og Anlingens Bedrist følgende Anmærkninger 1. Byg og Havre maa ei saaes tidlig, eiheller Urte=Frøet i Haugerne, siden der vaade Veirlig i Maji og Junii Maaneder ellers vil forderve Sæden i Jorden. Sæden maa eiheller dette Foraar og Sommer komme, for dybt i Jorden, og naar Jorden er pløiet og besaaet, maae den ei harves formeget, at Sæden kan have nogen Varme af de smaa Jordklumper. 2. Hamp og Hørfrøe maa i gjevn Jord hverken saaes tidlig eller komme dybt, men gandske flak oven paa Jorden med liden Harving, som kan skiule Frøet. 2. Boghveden maa først saaes ved og efter St. Hansdags=Tider, siden Regnen og den milde Luft, da først blander sig i Jorden. Høe=Aulingen, kan efter dette ventende Veirlig formodes at blive overflødig.
Viborger Samler, 1784-04-26
En god Rug=Aul kan man og næst Guds Hielp spaae sig, hvor Rugen har været saaet tidlig, kommen tør i Jorden, og lagt sig i god Leie for Vinteren, samt Vandet nu i Foraaret afledes. Derimod kan vel Foraars Sæde=Aulingen blive noget besværlig formedelst det indfaldende vaade Veirlig, dog ved Guds Velsignelse frugthar naar foreskrevne følges: Men dersom Sæden saaes tidlig, især hvor Jorden falder kold, lav og byb, kan ei ventes andet end Misvext. Det er og rimelig at den tidlige Foraars Saad, som af Kuld og Regn i Maji og Junii Maaneder ville krympes, kunde blive tidligere moden end den sildigere, som ved Varme og Regn holtes i sin Grøde, følgelig den tidlige Sæds Høst indfalde i vaad og vanskelig Veir først i Augusti Maaned, hvorimod der til den sildige Sæds Høst kan ventes got Veir, og sammes fulde Vext og Modenhed efter den 24 Augusti.
Viborger Samler, 1784-04-26
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-04-26
Under 14 April 1784 har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at udnævne Geheimeraad Hr. Christian Friderich Rosenkrantz, Geheimeraad Hr. Andreas Petrus Greve af Bernstorff, General Hr. Wilhelm v. Huth og Geheimeraad Hr. Henrich Stampe til at være Statsministrer i det Geheime Statsraad.
Viborger Samler, 1784-04-26
Ligeledes har det behaget Hs. Kongelige Majestæt under 15 April d. A. efter Ansøgning i Naade at entledige StatsMinistrerne, Geheimeraad Greve Hr. Joachim Godsche Moltke, Geheimeraad Hr. Owe Høegh Guldberg og Geheimeraad Hr. Marcus Gerhard Greve af Rosencrone fra deres hidtil havde Embeder.
Viborger Samler, 1784-04-26
Under 14 April 1784 har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at ophæve Sit hidtil havde Cabinet, saa at derfra aldeles intet meere skal expederes Statens publiqve Sager angaaende, som alle af vedkommende Collegier skal foredrages Hs. Majestæt, i Overeensstemmelse med Hans Majestæts Forordning af d. 13 Februarii 1772, hvilken i den Henseende er igientagen og paa nye sat i sin fulde Kraft.
Viborger Samler, 1784-04-26
Under 14 April sidstafvigte, har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at udnævne forrige Oberhofmarskal Hr. Geheimeraad Engel Carl Ernst von Schack til Ober=Coremoniemester, og til Oberhofmarskal i hans Sted igien Hr. Geheimeraad Christian Frederich von Numsen.
Viborger Samler, 1784-04-26
Den 17 Martii er den personelle Capellan Hr. Jens Moldrup allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Brabrand og Casted Meenigheder i Aarhuus Stift.
Viborger Samler, 1784-04-26
Landsting. Onsdagen d. 14 April 1784.
Viborger Samler, 1784-04-26
Paadømte Sager. 2. Cancellieraad Broerholt til Eskier, contra Hr. Niels Hiersing. Sr. Niels Hiersing maae Edeligen bekræfte Bevisets sande Rigtighed, med Navns Underskrivt og Besegling, hvorefter Cancellieraad Broerholt bør betale de fordrende 275 Rdlr. 3 Mk. 1 1/2 Sk. med Rente 4 Rdl. pro Centum fra den 11 Julii 1783 (da Hiersing efter foregaaende Stævning ved Rind Gislum Herreders Ret har indstillet sig til Eeds Afleggelse) indtil Betaling skeer, dog at med denne Doms lovlige Forkyndelse og Execution efter Loven, tillige forholdes efter Forordningen af 5te Novembr. 1723. Processens Omkostninger ophæves paa begge Sider. Jndstevningen kan sees for August Landsting 1782. 2. Anders Andersen i Giern m. fl., c. Herredsfoged Bang i Bræstrup.
Viborger Samler, 1784-04-26
Citanterne Anders Andersen og Jakob Andersen, til findes een for begge og begge for een, at erstatte og betale Herredsfoged Bang for saadan deres unødige Jndstevning 24 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Exekution efter Loven, saa og her til Landstingsdomhuset strax 2 Rdl. efter Plakaten.
Viborger Samler, 1784-04-26
Jndstevningen findes i Samleren for August Maaneds Landsting 1783. 3. Niels Olesen Smed i Strandbye, c. Sr. Niels Mollerup paa Ellingaard. Niels Mollerup bør giengielde og betale Niels Olesen Smed Et hundrede Rigsdaler, saa og tilligemed Bye= og Herredsfoged Brychmann som dømt haver, erstatte Eitanten denne Processes Omkostning for begge Retter med 300 Rdlr. Alt efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Exekution efter Loven. Desligeste paa samme Maade hertil Landstingsdomhuset strax 2 Rdlr.
Viborger Samler, 1784-04-26
efter Plakaten, da Hiemtingsdomme af 24 Febr. 1783. ganske frafaldes. Jndstevningen sees for October Landsting 1783. 4. Præsten Hr. Bloch i Ørum, c. Birkedommer Tobias Jantzen paa Ørumgaard.
Viborger Samler, 1784-04-26
Birkedommer Jantzen, som udi sin Paategning paa Præsten Hr. Blochs Attest til Landmilitie Sessionen, har kaldet eller anført Hr. Bloch under det utilbørlige Ord i Nar, til offentlige Beskiemmelse, bør for saadan Grovhed, med med en taalelig Penge Straf af 10 Rdlr. til Aarhuus Stifts Enke Casse, og ligesaameget til Justits=Cassen, hvoraf følger at dette utilladelige Udtrykke imod Præsten, bør være aldeles Mortificeret og ikke gravere ham i nogen Maade. Men Saqvolderen Birkedommer Jantzen at erstatte og betale Hr. Bloch Sagens Omkostninger for begge Retter med 40 Rdl. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Exekution efter Loven, saa og hertil Landstingsdomset strax 4 Rdlr. efter Plakaten, da den af Herredsfoged Borch paa Bierre Hatting Herreders Ting af sagt Dom saaledes forandret bør ansees. Hertil kan læses Samleren for Octobr. Landsting 1783. hvor Jndstevningen findes. 5. Præsten Hr. Arild Lassen i Hals, contra Hr. Kammerraad Duus til Halds Ladegaard.
Viborger Samler, 1784-04-26
Da Præsten Hr. Lassen ikke har kundet overbevise Kammerraad Duus, at have foranstaltet nogen Volddrift paa forstevnte Agre, men ladet sine Kreature bevogte og græsse paa egen Eiendom, saa bør han for Præstens Tiltale og hans nærgaaende beskyldninger i denne Sag aldeles fri at være, hvorved Hiemtingsdommen saaledes biefaldes. (Jndstevningen findes i Samleren for December 83. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1784-04-26
Forlovede. Hr. Holmmark i Holstebroe og Mad. Agerholm Eiere af Rosborggaard. Her i Viborg, Hr. Nandrup og Jomfr. Tonboe, en Datter af Sal. Postmester Tonboe. Hr. Borner Spindemester ved Viborg Manufakturhuus, og Jomfr. Elisabeth Hansen.
Viborger Samler, 1784-04-26
Dødsfald. Her i Viborg d. 16 April Peder Sommer Discipel i 5 Lexste i den latinske Skole, 14 Aar. Han var en Søn af Hr. Sommer Sognepræst for Præstholm Meenighed i Aarhuus Stift. Den 8 April i Ørsted Præstegaard i Aarhuus Stift, Sognepræsten til Ørsted og Steenalt Capel Hr. Andreas Hald, 70 Aar gammel.
Viborger Samler, 1784-04-26
Tillæg.) Tolvte Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 17. Mandagen den 26 April 1784.
Viborger Samler, 1784-04-26
Bekiendtgiørelse. Commissairerne Geheime Conferentsraad og Kammerherre, Ludwig Wilhelm Bülow og Herredsfoged Hans Ditlevsen Linnet for Hammerum Herred, lader herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøre: At Opbudsboen imellem S. T. Hr. General Major Friderich von Numsen i Randers, og hans Frue paa den ene, og dens Creditorer paa den anden Side, bliver til endelig Slutning foretaget her udi Viborg i Hr. Peder Stillings Bagers Gaard om Formiddagen Kl. 10. d. 17 Junii 1784; Som tiener til alle paagieldendes Efterretning. L. W. Bülow. Conform med Originalen. H. D. Linnet. H. D. Linnet. Aar Hovedgaard, beliggende i Hads Herret, kan strax faaes i Forpagtning paa 3 til 6 Aar og dens Besætning, som bestaar af 300 Stude og 56 Køer, for Jndkjøbs-Summen, med derpaa gaaende Omkostninger, alt imod antagelig Caution, da faa Betalingen kan have henstand til Viborger Omslag 1785, hvorom nærmere Afhandling kan skee med Kammerherre Lüttichau. Efter her paa Gaarden, d. 29 Februarii sidstleden, ved Døden afgangne Jomfrue Elisabeth Margaretha Hansen, der tiente mig for Huusholderske, indkaldes samtlige hendes Credi= og Debitorer inden 6 Uger fra Dato at melde sig hos mig underskrevne, for at befordre Skiftets videre Fremme.
Viborger Samler, 1784-04-26
Katholm pr. Aarhuus d. 13 April 1784. Rosenern.
Viborger Samler, 1784-04-26
at honet og midaldrende Fruentimmer søger Tie NB. neste som Huusholderske enten paa en Herregaard eller i en Præstegaard til førstkommende St. Hansdag; Nermere Underretning om bemelte Fruentimmer kan faaes hos Mangor i Viborg. N. Foruden alle Sorter Have og en Deel af beste Sorter Blomster=Frøe, paalidelig frisk og sundt, samt for en stor Deel hiemavlet af beste Arter, og alt til billigste Priiser, faaes Kommen af sidste Aars Avl, til Sæd a Pd. 8 Skl. Saa og tørrede Cichorii-Rødder, afskaarne i saadanne smaae Stykker, at de strax ere brugelige at brænde til Caffe=Drik a Pd. 12 Skl. i Riber Closter hos Forstander, Ussing. J følge Kongelig allernaadigst Bevilling, agter jeg underskrevne mellem min afgangne Hustrues Ellen Madsdatter Smidts, og mine sammenavlede Børn og mig d. 18 Maji førstkommende at begynde og fuldføre et lovlig SamfrendeSkifte, enhver som har nogen Fordring i Boet, ville derfor bemeldte Dag Kl. 9 Formiddag under Skiftet anmelde deres Fordringer, da de efter deres Fordringers lovlige Beskaffenhed skal skee fyldest. Viborg d. 17 April 1784. Søren Thorup.
Viborger Samler, 1784-04-26
Som Exsecutori Testamentii efter afdøde Jomfrue Engel Magdalena Wibroe, indkaldes herved, da vi ønske at kunde undgaae ordentlig Proklama, de af hendes Brødre Børn, hun til eneste Arvinger ved Kongelig confirmeret Testamente, haver indsadt, nemlig: afgangne Johan Henrich og Anders Clausen Wibroes Børn, hvilke alle skal arve som Sødskende uden Forskiel af Kiøn, at disse enten selv, saavidt de ere myndige, eller deres fødde Værger, ville møde eller møde lade, til 6 eller 12 Ugers Dagen, som er fastsat at holdes d. 26 Maji og 7 Julii dette Aar, udi min Borgemester Carøes iboende Gaard her i Byen, for at iagttage under Skiftebehandlingen deres Ret. Ligeledes og til samme Tider indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, de første for at betale hvad de maatte være skyldige, og de sidste at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Randers d. 5 April 1784. J. F. Carøe. M. Foste. Couffardie Capitain Jens Sørensen, der førte et Skib her hiemmehørende, et paa sin Reise med samme i Aaret 1781 fra Westindien til Kiøbenhavn, ved Døden afgangen, og da dette Skib derefter i slet Stand maatte indløbe til Jrland for at repareres, og den Afdøde havde Vahre med og su di samme, der med den øvrige Ladning kom under Havarie; saa da dette nu er opgiort, er det vi herved som Skifte=Forvaltere indkalde med 6 og 12 Ugers Varsel til d. 12 Maji og 23 Junii bemelte Jens Sørensens Credi= og Debitorer, de første for at betale det de skylde, og de sidste at anmelde og bevise hvad de have tilgode, da Skiftet derefter vorder sluttet, siden ingen uden Landet, i dette Stervboe kan have noget at fordre, og dets Omstændigheder ei heller synes at taale anden Jndkaldelse. J. F. Carøe. Randers d. 5 April 1784. C. R. Voigt. den 18 Maji førstkommende, lader Eie Tirsdagen en af Gaarden Balsbye i Huurup Sogn, Thye Land, der beboes af Claus Jensen, og staaer for Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., ved Auction, som holdes i Gaarden om Formiddagen Kl. 10 slet, samme bortsælge paa billige Vilkaar. Huusene ere i god stand, Jorden meest for sig selv, Engen og Tørve=Jorden ligeledes; Udsæden er 4 a 5 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, og 12 Tdr. Havre; af Høe avles 10 a 12 Læs, som alt meget kan forbedres, da Mergel til Giødning haves nær ved i Overflødighed.
Viborger Samler, 1784-04-26
Subscriptions=Plan. Den Overbeviisning, jeg har om, hvor almeennyttigt det kunde være, saavel for Ungdommen i Skolerne, som den meer tilvoxende Alder for en taalelig Priis at kunde gives saa udsøgte Forskrivter i Hænderne, hvorved de tilig og med rimelig Vished kunde danne sig til at skrive en let flydende, god og ziirlig Haand, saa har jeg foresat mig at lade oplægge nogle Forskrivter af den latinske eurrente Stiil, hvortil Kaabberne skal blive stukne efter, og saa gode, som de beste Engelske, og Materien formedelst det tydske Sprogs store Brugbarhed her i Landet, gives i bemeldte Sprog. Til hvilken Ende Liebhaberne herved indbydes til Subscription, da jeg saasnart jeg kan vide mig nogenledes skadesløs for Omkostningerne, skal ile med Planens Udførelse, deriblandt og, at disse Forskrifter til deres større Fuldkommenhed skal udgives i 3 Hefter, ethvert til 14 Blade af større, middelmaadig og mindre Stiil, og ethvert Blad eller Kaabber overlades Subscribenterne for 3 Skl. Danske. C. G. Reisler. Jnformator ved Jndføds=Skolerne. NB. Paa ovenmelte tages imod Subscription hos Mangor i Viborg.
Viborger Samler, 1784-04-26
Fra Bogtrykkeriet i Aalborg er udkommen: Erice eller Vestalen, et Sørge=Stykke i tre Handlinger, oversadt af det Franske, og med originale Sange indrettet til et tragisk Synge=Stykke af Ove Obelitz; Samme kan faaes her i Viborg for 2 Mk. hos Mangor.
Viborger Samler, 1784-04-26
Her paa Bogladen er til Kiøbs: Homeri Fins Prima græca & Latina, i engelsk velsk Bind. Epicteti Encheridion Græcum Cornelii Nepotis Vita, i engelsk velsk Bind. M. T. Quinctiliani de Institutione oratoria, Lib. 10. 11. 12. Justini Historiarum, Libri XIV, i engelsk velsk Bind f. A. Danzii Compendium Grammatica Ebræo- Chaldaica, &c. i engelsk velsk Bind. Sören Anchersens store Danske og Latinske Grammatika.
Viborger Samler, 1784-04-26
Nyeste Udgave, i engelsk velsk Bind. Forskrift til at anlægge en Lynilds Afleder ved al J le Slags Bygninger, saasom: ved Straatage, Kirker, Huse med Steen, Blye= eller andre Tage, efter tilforladelig Efterretning af den vidtberømte Reimarus, 8 Sk.
Viborger Samler, 1784-04-26
Efterskrevne Sorter Lak kan faaes her paa Bogladen Viborg. No. 1 godt fiin rød Lak, 8 Stænger til 18 2822. 1 dito med 16. No. 2. dito med 16. No. 3. dito med 16 - No. 4. - dito med 16. Nr. 5. - dito med 16. Nr. 6. dito med 16 - Fiint og groft sort Lak i store og smaa Stenger, kan ligeledes bekommes her hos Mangor.