Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-17
Skolelærer Bering skildrede med Varme Nødvendigheden af en Forbedring i Lærerstandens Kaar, og yttrede det Haab, at en saadan snart vilde indtræde. Jnstitutbestyrer Kraiberg udtalte sin Anskuelse om Folkeskolens Emancipation i et Foredrag, der sluttede omtrent saaledes: "Jdet jeg derfor tillader mig at udbringe et Ønske for Lærerstandens Emancipation fra Alt, hvad der fortrædiger og standser den i dens betydningsfulde Virksomhed, da knytter jeg hertil det ikke mindre hjertelige Ønske, at Kjærlighedens og Velvilliens skjønne Baand stedse maa forene Præster og Skolelærere til trofast, velsignelsesrig Stræben i Kirkens og Skolens Tjeneste!" Adjunct Røgind henledede med velvalgte, kraftige Ord Opmærksomheden paa en Mand, der hedder Henrik Nicolai Clausen, hvis Virksomhed i flere Retninger, og saa med Hensyn til Skolevæsenet, er saa bekjendt og paaskjønnet, at man ikke behøver at bruge mange Ord, naar man vil udbringe en Skaal for denne Hædersmand. At de faa Ord ikke forfeilede deres Hensigt, derom vidnede de gjentagne kraftige Hurraraab, som ledsagede Ønsket: "Længe leve Henrik Nicolai Clausen. Nu indtraadte der en lille Pause, som Selskabet benyttede til, med Tankens Hurtigpost, at gjøre en Tour til Berlin, for at hilse den Mand, der især har Fortjenesten af, at paa denne Dag Lærere og Skolevenner i alle Europas civiliserede Lande vare samlede, for at feire den store Skolereformators Minde, for at erindre sig Lærerkaldets Vigtighed og opmuntres til utrættelig Jver i Skolens hellige Tjeneste. Denne Mand er Seminariedirector, Dr. Diesterweg: den tydske Lærerstands bjærve, begeistrede Forkæmper. Maatte de danske Folkelærere, der lide under samme Tryk som de tydske Brødre, aldrig fattes Talsmænd, der med lignende Varme og Begeistring virke i Skolens og Lærerstandens Jnteresse! Derpaa havde Pastor Fønss Ordet. Han meente, at det kunde være godt, at man efter den foretagne Reise til Berlin atter tog Ophold heri Byen, og dvællede med Tanken ved de herværende Forhold. J sin tidligere Stilling som Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, og senere som Medlem af Skolecommissionen, havde han havt Leilighed til nøie at lære at kjende deels Manglerne ved Borger- og Almueskolevæsenets Organisation, deels de mindre heldige Vilkaar, under hvilke de fleste Lærere virke. Han udtalte det Haab og Ønske, at en tidsvarende Reform snart maatte finde Sted, og at da ogsaa Lærernes ydre Stilling maatte vorde forbedret. – Jnstitutbestyrer Kraiberg holdt derefter et humoristisk Foredrag, som endte med det Ønske: Længe leve Aarhuus Byes Skolecommission og Skolecassereren, Hr. Politiassistent Nielsen, samt enhver brav Skolecommission, der anerkjender og paaskjønner Lærerflid og Lærerdygtighed, og giver Skolecassereren Ordre til at udbetale Lærerne en anstændig Løn, Cand. theol. Seidelin, for Aarhuus Byes Magistrat, at denne Autoritet vilde anvende sin Jndflydelse, for at bevirke en Reorganisation af Stadens Skolevæsen samt en Forbedring af Lærernes pecuniaire Forhold. – En af Bordsangene gav nu Hs. H. Biskop Brammer Anledning til, med hjertelige og skjønne Ord at udbringe en Skaal for Danmarks Børn - Danmarks Haab. – Skolelærer Bering: for de Mænd, som ved Tale og Skrift have viist sig særdeles virksomme i Skolens Tjeneste, iblandt hvilke han fortrinsviis maatte nævne Redacteurerne af de danske Skolelærertidender, Professor Jensen, Cand. theol. Frølund og Lærer Rugaard. – Jnstitutbestyrer Kraiberg beklagede, at Lærerne destoværre altfor ofte staae isolerede, istedetfor nøie at slutte sig til hverandre. Denne Bebreidelse, meente han, træffer ikke blot Folkelærerne, men ogsaa Lærerne ved de høiere Underviisningsanstalter. Hvad Aarhuus By angik, da kjendte han ikke et eneste aandeligt Baand, der sammenknytter de mange Lærerkræfter, som her forefindes. Han maatte betragte det som ønskeligt, at alle Lærerne her vilde stifte en pædagogisk Forening, som burde samles idetmindste eengang aarlig, maaskee helst hver 12te Januar, hvilket vilde være en smuk Maade at feire Pestaalozzi's Minde paa, et fortrinligt Middel til at bevare og forplante det Jndtryk, man idag havde modtaget. (Sluttes i næste M.)