Berlingske Tidende, 1834-11-05
Grækenland. Athen, den 19de Septbr. – J disse Dage have vi været Vidne til Begivenheder, der ville betegne en ny Epoche for den gammelegræske Kunsts Levninger paa Athens hellige Jordbund. Herr von Klenze har nemlig besluttet at udrette noget Væsentligt for Oldsagerne, der hidindtil have ligget hen i en aldeles forladt Tilstand, da det samme Tilfælde er indtruffet her, som paa saamange andre Steder, at nemlig Overopsynet har været overladt til fornemme, men vandkundige Personer, der hverken kjendte til Kunster, Videnskaber, Latin eller Græsk. Ved alle Grækenlands Hoved Mindemærker ere nu Jnvalidposter oprettede. Som Conservatorer ere Pittakis og Rost, tvende dygtige Alderdomsforskere, ansatte, og have faaet Midler og fri Hænder. Jmidlertid var det om at gjøre, at opdække det Skjulte, og tillige at gjenopreise det Sammenstyrtede, forsaavidt de Materialier, man har at byde over, vilde tillade det. Paa Herr von Klenzes Opfordring blev der gjordt en Begyndelse med Akropolis, og det beredvillige Regentskab anviiste de nødvendige Midler. Henimod Hundrede Arbejdere bleve strax satte i Virksomhed paa den nordlige Side af Parthenon, for at grave, opdække og drage de sammenstyrtede Søiler frem af Gruset. Da det paa samme Tid blev disinitivt erklæret, at Akropolis ej meer skulde tjene til Fæstning, lod Herr von Klenze Propylæernes midterste Søile-Gjennemgang, der, som bekjendt blev tilmuret af Venetianerne, for Fæstningens Skyld, gjennembryde, saa at Borgen fra denne Side atter kan bestiges af Pericles's gamle Vei. Efter halvfjerde Uges Forløb var det var skeligste Arbeide tilendebragt, og i Gaar gik Kongen med sit hele Følge, efter saa langt et Tidsrums Forløb, gjennem Propylæerne og paa Akropolis, og satte den første Søiletambour atter paa sin Basis ved Parthenon. Det er umueligt at beskrive rigtigt denne Fest, der var saa riig paa Minder – og formodentlig paa Fremtids-Begivenheder. Over 6000 Grækere bedækkede Borgens Ruiner, og især Parthenon, paa ethvert tilgjengelige Sted, lige til den høieste Gesims, i maleriske Grupper; Kongen var omgivet af et stort Følge i alle tænkelige europæiske Costumer; Mængdens Jubel; Trompeternes Skingren, Sange, Myrther, Rosenoleander, Laurbær og Palmer i talløse Krandse, og rundtom det herlige Hav, Canalen af Salammis, Piræss, Munychia Phaleros, belyste af Solens Glands, der synkende endnu forgyldte Akrokorinth, Parnas, Høiderne af Trozen, Methone og Ægina. Herr von Klenze holdt ved denne Leilighed en begeistret Tale til Kongen, hvilken i en græsk Oversættelse bleve uddeelt blandt Mængden. Nauplin, den 20de September. – Regentskabets Præsident, Hr. von Kobell, er ankommet hertil fra Athen. Ved en Ordonants er det blevet bekjendtgjordt, at Regjeringens Sæde den 1ste Januar 1835 skal forlægges til Athen. Den 1ste December skal Omflytningen begynde. Boligerne for Hans Majestæt, Regentskabet, det diplomatiske Corps og Ministrene en alt bestemte. Athenienserne ville lade sig nøje med femten pCt. af Husenes Værd i Leje, og med Hensyn til den i Grækenland, herskende høie Rentefod er dette billigt. Hans Majestæt, Kong Otto vil for det første beboe en Hr. Kantostavlos's Huus. Hr. von Klenze skal have gjort store Forandringer i den nye Plan til Athens Opbyggelse.