JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Bladet Kipectador, søger at besvare Spørgsmaalet: om Spanien vel for nærværende Tid har nogen Krig i Vente, J denne Anledning tilføjes der: at alle vore Grændsefæstninger inden 3 Maaneders Forløb ere satte i bedste Forsvarsstand. Vi ville - hedder det videre - inden faa Uger have en Reserve af 100,000 Bajonetter og 31 Krigskibe til vore Kysters Beskyttelse. 50,000 Uniformer, der nu ere under Arbeide ville da vorde færdige. Endnu inden 3 Maaneder er forløben vil vor Militair=Magt bestaae af 180,000 Mand, fraregnet 52 store Guirillas der ere oprettede. J en slig Forsvarstilstand vil den næstkommende April befinde Spanien; en Tilstand der vil sætte os istand til at byde ethvert Angreb den kraftigste Modstand. Vore Templer kunne forstyrres, vore Marker ødelægges, men aldrig skulle Fjenden kunne triumphere over os.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
De fremmede Magters Noter skal i Cadix have opvækket betydelig Sensation.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
London, den 28de Januar. Den Kongl. Coureer Jackson, der forgangen Fredag afgik herfra med Depescher til Madrit, overbringer tillige den Franske Regjering en høist kraftig affattet Note fra Herr Canning, i hvilken Englands Politik, angaaende Spanien, nøiagtig er drøftet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Man forsikkrer, Lord Sommerset ved en ham efter sendt Coureer, skal have erholdt befaling, at ligge Grundstenen til en Allianze=Tractat med Spanien, og i det Tilfælde, at Englands Forestillinger hos den Franske Regjering skulde vorde uændsede, da at sætte samme i Udøvelse. Uagtet saaledes denne og flere Efterretninger, fuldkommen viser at England synes at gjøre Alt til Fredens Opretholdelse, vil det efter al Sandsynlighed, dog kun hielpe lidt. Svarrene fra den Spanske Regjering til de forbundne Magter vare just heller ikke affattede i en Tone der kunde formindske Krigsudsig. terne. At den Russiske Gesandt i Særdeleshed har fundet sig fornærmet, beviser en Skrivelse han ved sin Afreise lod den Spanske Minister San Miguel tilstille. Den lyder saaledes: "Min Herre, Noten, som Deres Excellence under 11te Dennes tilskikkede mig, har jeg erholdet. Den Agtelse jeg er alle dannede Nationers antagne Former og Grundsætninger skyldig, hindrer mig ei allene i at svare paa denne Note, men endogsaa at bringe den til min Regjerings Kundskab. Jeg iler derfor at skikke Samme Deres Excellence tilbage, thi Keiseren, min Herres Øine skal ikke nedværdiges ved Læsningen af et Product, jeg ikke nærmere vil omtale og hvori Hs. K. Majestæt og Europa forgjeves ville søge Kiendetegnet paa en Regjering der veed at agte sig selv. - Jeg har den Ære o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Sverrig. J Kongens Tale paa Rigsdagen hedder det blandt Andet: "Midt i Nydelsen af den dybeste Fred har Forsynet ladet os erfare at her i Livet ikke gives nogen uafbrudt Lykke. Tvende store Jldebrande, have paa een og samme Dag truet Stockholm og lagt totrediedele af Staden Nørkoping i Aske. Neppe forløber en Maaned, før Staden Bores ved en lignende Ulykke er ødelagt. Jeg har bestræbt mig for, at yde Offerne for disse Ulykkestilfælde al mulig Understøttelse. Pengetab kunde man letteligen raade Bod paa, og jeg haaber at Alle ville virke til Gjenopbyggelsen af disse tvende sidste Steder, med hvis Vel de omliggende Egne staaer i en saa nær Forbindelse.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
- Forholdet med de udenlandske Magter er vedvarende fortroelig og venskabelig. Mit fredelige Regjerings System, vil stedse søge at opretholde den herskende gode Forstaaelse mellem Skandinavien og de andre Stater - - Min Søn har, med min Tilladelse, anholdt om Prindsesse Josephine af Leuctenbergs, en Nærpaarørende af Kongen af BayrenHaand. Denne Souverain har givet sit Minde i Foreningen Jeg har ikke kundet modstaae at have den Glæde at meddele Samme, endnu inden Ratiscationen er overrækket. Denne lykkelige Begivenhed opfylder Eders og mine Ønsker og sikkrer den Skadinaviske Halvøe en Fremtids Tilstand som der Jndvaaneres Kjerlighed for mig og min Søn ere berettiget at kunne vente af vore gjensidige Følelser, Algier.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Den 6te September. Her er for Øjeblikket Alting i Bevægelse, formedelst Udrustningen af en E. cadre bestaaende af 6 Skibe. Nogle troe at de er bestemte mod Grækenland, Andre mod Spanien, m. hvilket Rige der ufortøvet vil blive erklæret Kr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Den paa Majorca commanderende Admiral, har at lerede til flere Fartøjer meddeelt befaling om at kry se til de Spanske Handelskibes Beskyttelse. Jøvrig eller Sundheds-Tilstanden her fortræffelig.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
America. Det lovgivende Kammer i Buenos=Ayres har til en staaet Regjeringen at gjøre et Laan i Ind= eller Ud r. landet paa 3 a 4 Millioner Pjastre, hvilke skulle at levendes til Havnenes Forbedring og Anlæggelse fire nye Stæder paa Kysterne eller Grændsen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Den 30te October indtraf til Bahia Expedition fra Lissabon bestaaende af 1200 Mand. Den 2 hvember om Morgenen Kl. 8, angreb Generalskadeira de Brasilianske Tropper, hvilke under tap er Modværge, trængte ind paa Portugiserne og til gedrev dem. Brasilianerne staae nu nærmere ved taden. De vare under Fægtningen 6000 Mand, erholde daglig Forstærkning. Deres Chef befandt først siden 10 Dage hos dem. Portugiserne skul have tabt 200 Saarede og ligesaa mange i Døde ler Fangne.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Blandede Efterretninger. Kongen af England tiltager i Bedring.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
J Rostock er Natten imellem den 25 og 26de Jan. rofessor Pries, skjønne Bogsamling, formedelst huusildebrand, gaaet i Luer. Kulde og Vandmaneel forhøiede Faren, men der kom hastig og virksom gjelp.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
J London har den store Mægler Herr Joseph Moses aget Livet af sig selv, formedelst betydelig Tab i Hpanske Obligationer.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Den berømte Dr. Jenner er den 26de Januar døde Berkeley i sit 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Napoleons Bibliothek er bragt fra St. Helen og ligt til Deherr. Bossaupe & Comp. der nu atter laer det ved Auction bortsælge. Mange Bøger indeholde bemærkninger som Bonaparte egenhændig har skrevet paa Randen. Caragua, Hovedstaden i Provindsen Costa Rica, deelagdes i Fjor den 12te Maj gandske ved Jordskjelv. Nærkelig nok er det, at uagtet Staden har 12000 Jndvaanere, dog ikke en Eneste kom til Skade. J Berlin er en Capitalist Benjamin George død i sit 84 Aar. Han var meget elsket, og havde ved Flid, og Sparsomhed erhvervet sig en stor Formue. Staden har han meget forskjønnet ved Anlæg og Bygninger, og derfor har man til hans Erindring givet en Gade Navn efter ham.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Kjøbenhavn, den 31te Januar. Den 28de Dennes, den for alle Danske saa festlige dag blev ogsaa i Aar højtideligholdt saavel ved Hof set som i offentlige og private Circler, og ved flere be lydelige milde Gaver, der satte saa mange Trængende af vore Medborgere i Stand til at glemme deres Bekymringer, og gandske overgive sig til Glæden paa den bedste Konges Fødselsdag.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Paa Hs. Majestæts høje Fødselsdag uddeeltes i Aar, paa Citadellet Frederikshavns Fattigkasses Reg ling (ligesom de foregaaende Aaringer,) til trængende militaire Børn 68 Par Skoe og 58 Par Strøm der, til Beløb 140 Rbd. 92 s.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Hs. Majestæts Kongens høje Fødselsdag højtideligholdtes den 28de Jan. i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og militaire Spillemænd, samt i de Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Middagsmaaltid, ifølge Hs. Majestæts allernaadigste befaling. 162 Voxne og 214 Børn deeltoge i denne Fest, alle gjennemtrængte af den glade Taknemlighedsfølelse de skylde Hs. Majestæts faderlige Omsorg og store Velgierninger mod dem.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Paa vor allernaadigste Konges Fødselsdag har det atter behaget Hs. Majestæt, at skienke samtlige Elever i Artillerie-Corpsets Underofficeerskole, 40 i Tallet, og de 88 Børn i den Classenske ArtillerieLegatskole, et godt og rigeligt Middagsmaaltid.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Hs. Majestæt har atter i Aar paa sin høje Fødselsdag havt den Naade at skienke et Middagsmaaltid til samtlige Børn, som undervises i Nyboders Skole. For 459 Drenge blev Maaltidet givet paa Søqvæsthuset, og for 159 Drenge og 450 Piger paa Søetatens Hospital. - 1472 Børn og Voxne toge saaledes Deel i Danmark Fest, og med glade Ansigter og erkjendtlige Hjerter forherligede disse den mere, end glimrende og pragtfulde Høitideligheder vilde været i Stand til.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Paa Dannerfolkets første Høitidsdag, den 28de Januar, festligholdtes det Kongelige Døvstumme-Jnstituts Stiftelsesdag, hvortil Indbydelsesskriftet var af Stiftelsens Forstander, og handlede om: Keiser Joseph den Anden og hans Fortjeneste af Døvstummeunderviisningen. Den ved Stiftelsen ansatte Præst, Herr Schødte, holdt en Tale, hvis Æmne var: om Pligt at bede for Kongen, og en saadan Bøns Nytte til Enighed imellem Øvrighed og Undersaatter. - Anvendelsen paa Kongen og hans Godhed mod Døvstumme-Jnstitutet. J Løbet af det forrige Aar vare 11 Elever optagne i Stiftelsen, og 6 udgaaede. Det nærværende Antal er henved 60. Examen anstilledes over Elevernes Fremskridt i forskjellige Classer, og Arbeider vare udstillede af Stiftelsens Værksteder.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Den 29de opførtes paa det Kongelige Theater i denne Anledning: Titus eller Fyrstemildhed, hervisk Opera i 2 Acter efter Metastasio, med Musik af Mozart. Ved Hs. Majestæt Kongens Jndtrædelse i Skuespilhuset, blev Allerhøistsamme, efter et sex Gange gientaget eenstemmigt Jubelhurra og et: Længe leve Kongen, modtaget med en Sang, hvis Slutningsvers vi meddele: Vi møde Dig med Jubelsang, Og see Dig fro iblandt os træde: Dit Hjerte er Din Kongerang, Hver Dannebarm Dit Kongesæde: Dit Maal er Danmarks Held og Fred, Din Løn er Folkets Kjerlighed.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
J Morgen høitideligholdes Kjøbenhavns Universitets Aarsfest i Anledning af Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag. Rector Magnificus, Dr. Theol. og Professor Jens Møller, holder en Tale, hvori Universitetet vises som det fasteste knyttende Baand imellem Konge og Folk.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Kjøbenhavns Børs, den 31te Januar. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer(med Renter fra 11te December 1822) 78 1/2 a 79. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820. 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler. 13 3/4. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Kjøbenhavns Børs, den 4de Februar. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer(med Renter fra 11te December 1822) 78 a 78 1/2 Nationalbank-Obligat. af (Laanet den 2den Februar 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsvanksedler 13 3/8. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Prædikanterne: Paa 2den Søndag i Faste til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 21de Dennes Kl. 5 Eftermiddag, agtes en Generalforsamling af det herværende dramatiske Selskabs contribuerende Medlemmer afholdt i Selskabets Locale, for at ballottere paa det forfattede Udkast til Forandring i Selskabets Love, efterat samme nu har lagt den bestemte Tid til Eftersyn Conversationsværelset; hvilket herved kundgjøres Directionen. Aalborg, den 13de Februar 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Hvor en afrettet Puddelhund er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Auctioner. Gaarden Nørre-Sundestrup i Strem Sogn, Øster han Perred, Hjøring Amt, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Sep 2 Fdkr. 2 Alb., der sidst har været beboet af Niels Pedersen Huusbye, men til efter Dom er udlagt den under Statsgjelds-Directionens Bestyrelse henlagte extraordinaire Laanefond, og hvortil er et Areal af circa 20 Tdr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Hvor en afrettet Puddelhund er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet. Auer.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Gaarden Nørre-Sundestrup i Strem Sogn, Øster han Perred, Hjøring Amt, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Sep 2 Fdkr. 2 Alb., der sidst har været beboet af Niels Pedersen Huusbye, men til efter Dom er udlagt den under Statsgjelds-Directionens Bestyrelse henlagte extraordinaire Laanefond, og hvortil er et Areal af circa 20 Tdr. Agerland geometrisk Maal, foruden Græsning, over fløde, Tørveskiær og Lyngslet i Skræm Hede, samt kan saaes aarlig 7 a 8 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 8 a 10 Tdr. Havre, og sædvanlig fødes og græsses 4 Vester, 6 Fæhøveder og Faar, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes her paa Contoiret den 21de Marts og 4 i April førstkommende, og den sidste paa Nørre-Gundestru Fredagen den 18 f. M., hver Dags Formiddag Kl. 11. - Coditionerne, hvoriblandt: at Kjøbesummen fremdeles ka blive staaende i Eiendommen imod 4 pC. Renters Svarelse, er til Eftersyn hos Herr Procurator Holm i Hjøring og herpaa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 10 Febr. 1823. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Forpagtning. Hovedgaarden Bratskou i Øster Hanherred, der staaer forskattepligtig men tiendefrie Hartkorn, Jordskyld 15 Tønder, 3 Skpr. 2 trefjerdedeel Alb., bliver paa Vedkommendes Forlangende, ved een eneste Auction, Fredagen den 21de Febr. førstkommende Kl. 11 Formiddag paa Gaarden selv, stillet til offentlig Bortforpagtning paa 6 Aar. Dens aarlige Udsæd er 50 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug og 60 Tdr. Havre, kan qvles det ene Aar med det anden, 100 Læs Høe og holdes til Besætning 80 Mejeriekøer med fornødne Tyre og noget Ungevæg, 14 a 16 Heste og nogle Faar. I Gaarden i Bygning er god Boepæl endog for en Familie af Stand ligesom og overflødige Ladegaardshuse, og ved Gaarden en stor og sjelden god Frugt- og Kjøkkenhauge. - Eiendommen, og Boepæl kan strax tiltrædes. Conditionerne vil nærmere erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, d. 4de Febr. 1823. Kjer, const. Herredsfoged og Auctionsk directeur.
Jyske Efterretninger, 1823-02-15
Fredagen den 14de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, opbydes ved offentlig Auction paa Tingstedet i Nibe, for til 6 den Høistbydende, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ves denne ene Auction at bortsælges: a) Huset No. 169 i Tranegaden i Nibe, der bestaaer af: en Bygning paa 6 Fag, 1 Etage, Bindingsværk, teglhængt, indrettet til Beboelse for en Familie, og en Dito 14 Fag med Straatække, indrettet til 2de Leievaaninger og til Sildesalterie. b) Entrediepart i 12 Stkr. Sildebundgarns Fiskestader, Liimfjorden, i Fælledskab med Consul Rasch af Aalborg og Johannes Villadsen af Nibe, der ejer de andre Totredieparter; tilhørende afg. Fiskeriendreder Lars Haubroes og efter levendes Enkes Fælledsboe. Bassesen. Nibe, den 13de Februar 1823. Fredagen den 14de Marts d. A., Formiddag ved 11 slet, opbydes ved offentlig Auction paa Tingstedet i Nibe, før tilden Høistbydende, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved denne ene Auction at bortsælges: Huset No. 238 i Store Grønnegade i Nibel, bestaaende af : 4 Fag Bindingsværk, med Tegltag; dertil en gode Hauge med adskillige Frugttræer; tilhørende afg. Gjørtler Niels Christensens og efterlevende Enkes Fælledsboe. Nibe, den 13de Februar 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Spanske Anliggender. Den 31te Januar heed det paa Pariser-Børsen, den 22de i samme Maaned i Madrit en lignende Fol bevæbning som paa den 7de Juli have fundet Sted. belen havde en Masse og under de grueligste Forudelser mod Kongen trængt sig mod Palladset; de stgjørende Tropper havde vel sat sig til Modværmen vare blevne nødsagede at vige for Overmag, N. Jmidlertid fæster Bladet Journal de Debats og tre Blade, der have meddeelt denne Efterretning i lidet Troe til Samme, og vi ville derfor lade denae ved sit Værd. Fra selve den Spanske Hoved de meldes under 24de Januar, at Discussionerne. ortes-Forsamlingen den 17de, angaaende Organisationen af Jægercompagnierne var tilendebragt, og antaget. Der skal ifølge deraf i alle Provindser oprettes Jæger-Compagnier som under særdeles Opsyn af Provindsial Deputationerne skulle forrette Gendaremets Tjeneste. Dog synes egentlig deres Hovedbestemmelse at være en Formerelse af Patriot-Afdelingerne, for at kunne ligesom sidst i UafhændighedsKampen, i Tilfælde af fjendtlig Jndbrud, føre en muerillaskrig.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Forberedelser til Krigen seer man forresten overalt, en Noget Nærmere eller Afgjørende har Posten ikke agt. Regentskabet i Urgel er bleven ueens og Par erne have mod hinanden leveret Actstykker der vid om gjensidig Forbittrelse. Det Spanske Cortes bliver at føre et Sprog der maae opirke og æng enhver Monarkisk Regjering. Hvad Cortes i Særleshed beraaber sig paa er som bekjendt, at de Alliste have anerkjendt den i Cadix 1812 proclammerede stitution. At dette virkelig paa en Maade har væ Tilfældet, viser sig af en Artikkel i Journak at gen, seer man letteligen, at denne Anerkjendelse ikke har havt stort at betyde eller kan indeholde noget Forbindende for Rusland eller nogensomhelst anden Magt. Bemeldte Artikkel lyder desangaaende saaledes: Efterat Napol og havde oversvømmet Spanien og i Fangenskab bortført den Kongelige Familie, opstod hele Nationen. De Mænd der ledsagede disse Bevægelser samlede sig, da under forskjellige Navne først i Madrit, derefter i Sevilla og indskrænkede deres Magt denne Gang blot til Forholdsregler, der vare nødvendige til Fædrelandets Forsvar. Tvungen formedelst Krigsurotighederne at flygte til Cadix, blev Sammensætningen af Cortes væsentlig forandret, og da affattede og proclammerede enhver Forsamling en Constitution der characticeerte deres politiske Existenz. Alt skeete som hver Mand veed, uden Kongens Minde, der dengang som en fangen Mand levede i Valencay. - Saaledes stod Sagerne da Napoleon erklærede Rusland Krig. Den første Virkning af dette Angreb var, at Alle traadte sammen mod den almindelige Flende, uden at aflægge Regnskab for Beskaffenheden, af de politiste Indretninger, i hvilke de vare hinanden afvigende. J denne Aand var det at det i Cadix forsamlede Cortes og Regentskab, sendte en Minister til Rusland og gjorde Forslag til en Allianze. Det Petersborgske Cabinet antog samme, og erkjendte saaledes den daværende umiddelbare Existenz af en Magt, med hvilken det underhandlede. En Anerkjendelse af dette Slags, maatte ligefrem følge af Tingen selv, uden at Rusland derved gav den Spanske Constitution nogen Legalitet og endnu mindre garanteerte eller erkjendte den. Kunde man antage det Modsatte, da havde aldeles ingen Underhandling fundet Sted, ligesom den mod den almindelige Fare væsentlige Understøttelse hverken var bleven tilbudt eller antaget. Da Spanien ved egen Anstrængelse og de Allieertes Sejre var befriet, vendte Kongen omsider tilbage. Ferdinand den Syvende indfaae da strax, at den nærværende Forfatning, langt fra at gjøre hans Folk lykkelig, tvertimod ville have deres Ulykke til følge. Hs. Majestæt greb derfor atter Regjeringens Tøile efter de Former og Regler der vare blevne iagttagne og fulgte af hans Forfædre. Fra Øjeblikket af Kongen erklærede sig saaledes, existeerte Constitutionen ikke mere, og det Hele blev betragtet, ei allene hos Spanierne, som en Plan der ikke var kommet til Modenhed, men samme Tanke var endnu mere herskende blandt de øvrige Regjeringer. Jmidlertid hengik 6 Aar; nogle Oprørere forlangte Constitutionen tilbage, og for at redde Livet maatte Kongen antage den, enten han saa vilde eller ikke.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
J Madrits Forstæder frygtede man Natten imellem den 24de og 25de Januar oprørske Bevægelser. et eneste Huus borttog man ikke mindre end 400 Flinter. Efter alle Kiendetegn existeerte endnu flere slige Vaaben-Oplag, som man imidlertid ikke har funden.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Portugal. Ogsaa dette Rige belaver sig paa Krig, og synes ligesaa modig som Spanien at ville trodse det opflammende Uveir. Med England søger det stedse fastere at knytte Venskabet, og England viser sig rigtig nok ogsaa fra en temmelig neutral-venskabelig Side men, vel ikke fra den negennyttigste. At Portugals Konge ikke befinder sig i en mindre farlig Tilstand end som Spaniens, ligger klarligen for Dagen; og allene Forholdet mod Dronningen beviser, at den uroligste Aand er faret i Folkene mod deres Fyrster. Vi levere her en Skrivelse som Dronningen, strax efter Modtagelse af Ordren om hendes Afreise, skal have skrevet til Kongen: Sire! Jeg har forgangen Nat ved en af Deres Ministre faaet befaling at forlade D. M. Stater, De lader mig altsaa for at forvise mig nedstige af en Trone hvorpaa de selv har fat mig. Tilgive Dem, gjør jeg af mit gandske Hjerte, men beklager Dem tillige. Mit hele Had, al min Foragt, falder paa de Omgivne der vanhellige Deres Tillid. J min Forviisning vil jeg være mere fri end De i Deres Slot. Min Frihed tager jeg med mig, thi mit Hjerte fængsler ingen Slavelænker, Det har ikke vildet bøje sig for de Undersaatte der i deres Overmod vovede at paalægge Dem Love, og vilde tvinge mig til en Slags Beedigelse jeg afskyer af min hele Siel. Himlens Stemme, er min Leder, og den siger mig: at der vi komme bedre Tider, hvor min Hæder egentlig vil begynde. Hustruen maae være sin Mand underdanig, derfor vil jeg adlyde Dem, men ogsaa kun Dem allene. Dem allene meddeler jeg, at min Sygdom og den strænge Aarstid, i dette Øjeblik giør min Afreise umueligt. Min Dødsdom er dog and ikke forlangt af Dem, Ja, sandelig, jeg reiser snart men hvor finder jeg et roligt Tilflugtsted? – Landet hvori jeg første Gang saae Lyset, er som Deres, Revolutionsaandens Bytte. Ei mindre end De er min Broder en kronet, Fange! - og kun forgjeves har hans unge Gemalinde bønfaldet om den Naade at maatte dele min Skjebne. Mon jeg skal troe de vil nægte Moderen at tage sine Døttre med sig, Har Dronningen ingen Ret dertil, saa har dog Moderen det. - Saasnart Foraaret frembryder, forlader jeg Landet, hvor jeg har været Dronning, og hvor jeg vel og saa tør sige at have virket noget Godt. Gud være med Dem, Sire! Jeg lader Dem gammel og svagelig tilbage paa er rystende Trone; stor er min Kummer i det jeg reiser bort. Sønnen gjorde de til Faderens Fjende. Tungt maa den vanærede Krone ligge paa Deres gamle Jsse. O Herre! Du alle Kongers Konge, vaag over ham og gjør hans Fjender til Skamme. Allevegne som her, vil den landsforviste Hustrue bede for sin Ægtemage, der blot ved at være forladt har forviist hende; hun vil bede til Gud at han vil skjænke ham en lang Levetid og give det Land Fred og Lykke, hvori hun ogsaa selv engang var lykkelig. Jeeg, Dronningen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Til Lissabon vare indløbne Efterretninger fra Kiøde Janeiro af 23de October, de meddele en Skrivelse fra Brasiliens nuværende Keiser til Hs. Majestæt Kongen, saalydende: Min Fader, Den barnlige Kjerlighed jeg i enhver Henseende er Deres Majestæt skyldig, gjør mig det til en Nødvendighed at erkyndige mig om deres befindende, hvori enhver Søn, hvis Pligt det er at elske sin Fader, maae tage den inderligste Deel. - Deres Majestæt ville af Dagsbladene erfare, til hvilken høi Værdighed den almindelige Stemme har hævet mig hos et Folk, for hvilken jeg brænder af den varmeste Tak, saasom det stedse er bered til at opretholde Nationens, min og mine Efterkommeres Keiserlige Værdighed, et Folk hvi Keiser og stedseværende Forsvarer jeg har den Lykke at være, og hos hvilke, den Portugisiske Nation, under alle Omstændigheder, vil kunne finde et Tilflugtsted.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Deres Majestæts bevaagne Søn Pedro.
Jyske Efterretninger, 1823-02-17
Blandede Efterretninger. J Rhinegnene gaae Indbyggerne til Kamps mod Ulvene, der i Breisach have opædt et niaars Barn.