JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Ved Hovedkorpset under Grev Moira, som skal bestaae af alle i Engeland sig befindende Emigrantere med flere brittiske Regimenter, skal Hertugerne Angouleme, Bourlon og flere Fornemme befinde sig. Der skal være hiembragt en saadan Overflødighed af Vestindiske Vare, at meget af Varene maae blive paa Skibene, til der bliver giert Plads for dem i Land. J Jrland fortsætter de, under Navn af Deffendens, bekiendte Oprørere deres uroelige Bevægelser. Jmod 5 Personer i Ath, der beskyldes for Landsforræderie er anlagt en Proces, da man beskylder dem for at have hvervet for de Defenders, til at lette en Fransk Landgang paa Jrland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Holland. Den Bataviske Armee skal bestaae af 6 og en halv Brigade, hver paa 3 a 4 Jnfanterie=Regimenter. De Waldeckske og Mechlenburgske Tropper, bliver endnu i vor Tieneste og Sold til Freden er endt. Efterat Scheldens Aabning var almindelig bleven bekiendtgjort, er 3 Koffardieskibe indløben i Antverpens Havn. Fra Brussel meldes at General Jourdan er med Sambre og Maasarmeens Hovedqvarteer afgaaet til Coblenz, hvor en Coureer fra General Pichegru skal have bragt ham befaling til at gaae over Rhinen, at han derpaa skal have beordret sine Tropper til den venstre Rhinbredde, og at der var bestemt ham 3 Forceningspuncter, nemlig: oven for Coblenz, imellem Bonn og Andernach og ved Cøln. Alle Skibe og Pontons, var til den Ende sammenbragt ved Coblenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Tydskland. Basel, den 2den August. Alt hvad der hidtil er skeedt i Anledning af Freden med det Tydske Rige og Frankrig, er kun at ansee som Forberedelser til de nu begyndende formelige Underhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Man er nu meget nysgierrig for at vide, hvorledes det første Franske Forslag vil blive optaget, hvilket skal gaae ud paa, at et Stykke Land paa den venstre Rhinbredde skal aftrædes til Frankrig. Man forsikkrer at der paa Preussisk Side, skeer alt, for at stemme den Franske Regiering til Moderation og billighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Frankfurt am Mayn, den 25de August. Det hidtil for Maynz staaende Franske Artillerie=Park, er forlagt til Metzgerau imellem Strasborg og Jllkirch, hvor Pichegrus Hovedqvarteer endnu er, men han selv er ofte i Basel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Grev Wurmsers Armee skal bestaae af 50 til 70,000 Mand, og man paastaaer vedholdende, at naar visse Omstændigheder skulle indtreffe, han da vil passere Rhinen ved Breisgau. Flere Anstalter synes og at bekræfte det. Af det for nogen Tid siden fra Giessen, hertil bragte Artilleriedepot bliver 15000 Centner Bomber og Kanonkugler bragte til Breisgau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Nederelven den 31te August. Endelig er man nu efter lange Debatter kommen overeens med Rigsbetænkningen paa Rigsdagen i Regensburg, i Henseende til de Deputerede, nemlig 5 Katholske og 5 Lutherske. J Wien bliver Krigsudrustningerne ivrig fortsadt, og man seer store Bevægelser imøde ved Rhinen, af den der deelte Keiserlige Armee., Grev Wurmser skal agere offensive ved Overrhinen og have sit Hovedqvarteer i Freyburg. Grev Clairfait skal ved Nederrhinen, lede Operationerne. Ved Armeen i Jtalien er intet betydeligt forefaldet. Det franske Centrum der, er bleven forstærket med 10000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Jtalien. Den franske Gesandt i Genua, gav den 4de August befaling til alle sig der befindende franske Capere, at de skulle løbe ud, og opbringe alle Skibe uden Forskiel som bragte den østerrigske Armee Proviant. Regieringen forlangte derpaa, at de ikke før efter 24 Timers Forløb, efterat de vare afgaaede, maatte anholde noget Skib. Den fran Gesandt svarede: at man vel ikke i dette Fald, saa nøie ville forlange denne Forskrift opfyldt. Regieringen tillod dem derpaa at løbe ud, men de maatte ligge stille for Havnen i 24 Timer, og paa et af disse, som ville afgaaet før, blev skudt med skarp, fra vore Batterier, hvorover den franske Gesandt meget besværede sig. De her liggende 2de Franske Fregatter og en Cutter løb derpaa ud, for at understøtte Kaperne, og har alt opbragt 9 Priser med Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Adskilligt. Ved Susquehannah i Nordamerica, har en liden Colonie Franske Emigrantere nedsadt sig, hvoriblant adskillige Medlemmer af den før værende constituerende Forsamling befinder sig, nemlig: en Noailles, Perigord, Taleyrand, Talor o. s. v. som endnu til eret Tid forlod Frankrig. En forhenværende Baron, er Giestgiver i denne liden Stad. Den kaldes Ville Francoise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Constantinopel er nu igien temmelig forsynet med Levnetsmidler, men en Art nye Pest, skal nu meget stærk rase der, denne begynder med Hævelse i Fødderne, hvilken naar der ikke bryder Hul, og Materien faaer udflodda stiger op for for Brystet, og dræber den Syge. StorAdmiralen skal giøre lykkelig Jagt i Archipelago, han har for kort siden opbragt et stort Malthesisk Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Keiseren af Marocco har i Følge af den imod Sverrig, Genua og Venedig erklærede Krig, ladet 4 Kapere udløbe, som har opbragt 2 Svenske Skibe hvoraf det ene skal have havt en meget rig Ladning og mange Passagerer, inden Borde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Pro Memoria. Hr. Kammerherre og Amtmand Gersdorff til Wosnesgaard har under 9de D. tilskrevet mig saaledes. Mere end eengang har jeg bragt i Erfaring, at adskillige af Randers Amtsbeboere ere komne ud af Landet uden dertil at have erholdet Pas hos mig, og for nyelig er ligeledes en Gaarmand af Baroniet Hogholms Gods bortkommen, uden at man vidste hvorhen, førend han fra Kiøbenhavn skrev hiem, at have taget Hyre paa et Engelsk Fartøi og ikke kunde ventes forend om nogle Aar. Formodentlig maae da enten Smakskipperne eller andre Seilende medtage slige Personer uden Pas, eller og de paa et foreviisende Fripas meddeeles Præsident=Pas af Magistraten i Aarhuus, hvilket jeg har Grund til at troe. Men da deres Excellence uden Tvivl indseer, at fordi en Person fra Landet kan forevise gyldig Fripas, kan han gjerne staae i saadan Connexion at han ei kan faae Tilladelse at reise bort, hvilket just var Tilfældet med den ommelte Gaardmand, og hvorom Magistraten i Kiøbstæderne aldrig kan være vidende, men Amtet derimod meget læt, saa tør jeg ogsaa forsikre mig at deres Excellence vil tillægge Magistraten i Aarhuus Ordre, for Fremtiden at entholde sig fra at meddeele Præsident Pas til nogen Randers Amts=Beboer eller Reserve, hvad enten de kan forevise Pas eller ei. Og ligemaade beder jeg tienstskyldigst at Smakskipperne og andre Seilende maatte indskierpes de Kongelige Anordninger i Henseende til den Rigtighed de bør lade sig forevise af de Personer de overfører. Hvilket jeg herved skulle bekjendtgiøre deres Velviisheder og paatviler jeg da ingenlunde at de i dette Tilfælde forholder sig saaledes som lovligt og forsvarligt er, ligesom og Smakskipperne maatte indskierpes det derved begierte. Aarhuus den 17de Julii 1795. O. Hoegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
(Til Magistraten i Aarhuus.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Saasnart dette var indløbet blev Politie=Betienterne tilsagt at advare Skipperne her i Byen i Særdeleshed den ved Færgeløbet, at vogte dem for at medtage nogen, som ikke med den af hans Kongel. Majestæt allernaadigst befalede Rigtighed vare forsynede. Men da det befindes, at denne Advarsel virker intet, saa gientages bemelte Advarsel, og enhver Skipper, som kan blive overbeviist om at have medtaget nogen uden lovbefalet Pas, kan vente at blive tiltalt og efter Anordningerne anseete. Aarhuus Raadstue den 3die September 1795. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
De som have taget Lotterie=Sedler under min Collection, her i Randers, vilde behage at fornye samme til 5te Classe, forinden den dertil bestemte Tid, og imod tilbagelevering af 4de Classes Lodder. Stabell. Den 3die September om Aftenen, er en stor brun Lænkehund, hvid under Brystet, med en lang Hale, bortkommen fra sin Eier, hvem som kan forskaffe samme tilbage, kan vente en Douceur, naar han melder det paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Hos mig kan bekommes store og smaae Herregaards Klokker tilligemed alle Slags godt Gortler Arbeide for billigste Priser, da jeg beder mig Recommenderet. Randers den 2den September 1795. Peder Aastrup. For Randers Amt holdes de allernaadigst befalede Forligelses=Commissioner saaledes: 1. For Støvring, Nørhald, Gierlev og Onsild Herreder, samt Christrup og Essenbech Sogne af Sønderhald Herred, af Hr. Justitz=Raad, Borgmæster og Birkedommer Carøe i Randers, hver Løverdag, naar Klage er anmeldt. 2. For Sønder og Nørre Herreder, af Hr. KammerRaad, Bye- og Herredsfoged Behr i Greenaae, hver Mandag, naar Klage er anmeldt. 3. For den øvrige Deel af Sønderhald Herred, Østerlisberg, Rougsøe og Mols Herreder, af mig selv herpaa Gaarden, hver Mandag naar Klage er anmeldt. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Wosnesgaard, den 4de September, 1795. Gersdorff. Kammerherre og Amtmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Ved Rescript af 28de August d. A. til S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Gersdorff har hans Majestæt allernaadigst bevilget og tilladt, at Synderhald, Østerliisberg. og Rougsøe Herreders Ting, der hidindtil er bleven holdt i Oustrupgaarden i Lihme Sogn om Onsdagen, fremdeles for min Embeds Tid, maa forflyttes her til Byen, og der holdes paa Byetings Stuen om Tiirsdagen, hvilket hermed 3de gange efter hinanden bekiendtgiøres, ligesom og at Herredstinget derefter første gang bliver holdet paa fornævnte Byetings Stue den 22de September førstkommende og siden fremdeles hver Tiirsdag. Randers den 4de Septbr. 1795. S. A. Stadfeldt. Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Auction. Wisborggaards noksom bekiendte gode Hollænderi=Kiør, bestaaende af 100 Stkr., for det meste røde kullede, samt en deel 3 og 2 Aars Qvier, 5 røde kullede Tyre, agter Eieren, S. T. Hr. Kammerherre von Ahrenstorff, at lade sælge ved offentlig Auction paa bemelte Wisborggaard, Torsdagen den 15de October Kl. 10 Slet paa Formiddagen, tillige med et complet Meierired, skab, nogle Folke Sængeklæder, 2de røde Hopper med Føl 2de grise Søer, en Aaring, og 40 Stkr. Poller, alt at Holstensk Race, thi ville Lysthavende behage at indfinde dem til bestemte Tid og Sted. Siegsgaard den 12te August 1795. Nissen. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Da Forpagtningen af Lillerupgaarden og Elling=Lodden er udløben til 1ste Mai 1796, agter underskrevne Eier, i følge Kongelig Tilladelse, at bortsælge disse Eiendomme, som alt er af Lillerupholms fri Hovedgaards Taxt, ved offentlig Auction enten samlede eller udi Parceller. Lille rupgaarden er udsadt udi 6 store og Elling=Lodden i 6 mindre Parceller. Med Parcellerne paa Lillerup Mark følger alle paa Gaarden værende Bygninger. Eiendommene ligge omtrent midt imellem Horsens og Schanderborg, i Nærheden af Landeveien, ere fortrinlige baade til Græ og Korn. Med Parcellerne følge de paa samme værende Skovparter. Auctionen over Lillerupgaards Eiendomme, holdes paa Gaarden Mandagen den 21de September, førstkommende, og over Elling=Loden udi Holmsgaard, Dagen efter, nemlig den 22de September, hver Dag Kl. 10 sle om Formiddagen. Conditionerne kan 3 Uger forinden Auctionerne faaes til Eftersyn her paa Gaarden, hvorfra Eiendommene paa forlangende bliver foreviist. Urup de 10de August 1795. Schmidten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-05
Hos mig Undertegnede er at bekomme sufficant GjørtleArbeide og Beslag til Hestetøy, saa kan og hos mig faae omstøbt alleslags gamle Herregaards Madklokker og Port Klokker, hvortil jeg beder mig recommenderet de høie og respective Herrer Godseiere. Store Hauer til Brende, viinskiedler kan og faaes hos mig; jeg lover forsvarlig A. beide, og forlanger ingen Betaling førend Arbeidet er foreviist. Randers, den 25de August 1795. Peder Terkelsen Gjørtler, boendes lige over for den fattige Skol tet oven for Apotheqvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 27de Aug, skal i Høieste Ret være afsagt Dom over den Tiener, som for ikke lang Tid siden anlagte Jld i Hr. Justitsraad FrischsGaard, hvorefter han skal miste Hovedet og Kroppen brændes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Skipper Efterretninger siger: At de hollandske Cut tere, Scho, de Gier og nok en anden, skal have opbragt til Norge, 4 a 5 engelske Skibe, som vare komne fra Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Aarhuus den 9de September. I Dag ligge Endnu alle Smakkerne i Aarhuus Havn for contrair Vind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Prædikanterne paa Fredag. Homkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Prædikanterne paa 15de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Stiftspr Jansen. Hr. Bechmann, Fruekirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Udenlandsk. Frankrig. Det formelige Decret, over den nye Constitution, som den 22de August blev afsendt ved Courerer til alle Departementer, siger i det Væsentsige: 1) At det nye Lovgivende Corps skal bestaae udaf 2trediedeele af Conventlemmer og den 3die Deel af nye Medlemmer, som begge vælges af Valgforsamlingen. 2) Alle Conventlemmer maae inden den 6te September have indsendt deres Alder, Navn og s. v. 3) Den nye Constitutionsact bliver oversendt til alle Meenigheder i Republiken, og Folkeforsamlingen sammentræder i det seneste den 6te September, under Opsigt af Meenigheds-Procuratoren og Departements Forvaltningen paa det Sted hvor de sidst har holdt deres Forsamling. Alle Franskmænd, som alt haver stemt i forrige Forsamling, har nu igien frie Adgang dertil. 4) Folkeforsamlingen giver sin Stemme tilkiende, enten ved at antage eller forkaste Constitutionsacten, og enhver sender Resultatet, i det seeneste den 11te Sptember, med Posten, til Conventens Decretudskud. 5) Strax efter Berraadslaaeningen over Constitutionen skal Folkeforsamlingen, efter den i Constitutionen bestemte Forhold, udnævne deres Valgmænd. Constitutionsacten bliver og sendt til Armeerne, hvor Generalen og de der sig befindende Repræsentantere, aftaler en dem beqvem Dag, paa hvilken hver Armee kan give sin Stemme over den, som ligeledes indsendes til Decretudskuddet. Som et Tillæg til Acten, blev decreteret: At Borgernes Boepæle, skulle være hellige og ufornermede om Natten, følgelig, kan ingen Huusundersøgelse eller Arrestering have Sted om Natten, samt at alle Emigranternes Godser, for bestandig skal være confiskerede, og anvendes til Nytte og Brug for Republiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Siden den 22de August bliver nu daglig uddeelt til hver Person trefierdedeels Pund Brød, hvilket foraarsager stor Glæde blant Folket. Den 23de forestillede Tallien Conventen den til Lieutenant avancerede Deserteur David, som var desserteret fra Emigranterne, og som tiente General Hoche til Veiviser, ved Fortet Penthievres Overrumpling paa Qviberon. Han var i Engelsk Fangenskab, ved Hunger bleven tvungen til at lade sig anhverve ved Regimentet RojalLouis. Conventen decreterede at han skulle have fuld Eqviperring og 2 Rideheste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Fra Nantes lyder de nyeste Efterretninger bestandig ugunstige. Det er nu ganske vist at Charette har igjen greben til Vaaben, fordi, som han i sit Manifest saade, man ikke holdt Løfte, med at tilveiebringe Kongeværdigheden igien. Engelænderne har oprettet 2 Forter paa den lille Øe Marceau, som ligger halvanden Miil fra Kysten, hvorfra de foruroliger Kysterne ved smaae Landgange og Streiferie. Paa Mailhes Forslag blev under tusende gientagne Glædesskrig, Republiken leve! decreteret: At alle under Navne af Cluber eller Folkeselskaber bestaaende Forsamlinger, strax skulle ophæves, og deres Nøgler og Papirer nedlægges i Stedets Forsamlingshuus. Fangernes Udverling med Engelænderne skal i Følge Cartellet nu være i fuld Gang. Fra Tid til anden kommer nu Engelske Skibe med Franske Fanger til vore Canalhavne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Brigadegeneral Danican, ivrer i Moniteuren imod adskillige Personers Frigivelse af det forrige Skrækkesystem, men undskylder tillige Conventen, der umuelig kan erindre sig alle deres Navne, og saaledes lettelig blive ført bag Lyset, og forledes til at give dem frie. Saaledes vil han med mange Vidner bevise, at den løsgivne Studehandler og Brigade General Grignon, har i Vendee uden Forskiel ladet ombringe mange Mænd, Qvinder og Børn, ja endog Municipal=Medlemmer, røvet Sølvet af Kirkerne, og ladet de Myrdedes Kreaturer drive til hans Hiord, saa har han og givet sin Stemme til hans Svigerfaders Jhielskydelse. Generaladjutant Boulands Frigivelse var og alt underskreven, da man lykkeligviis kom efter, at dette Skarn havde betalt Soldaterne, for hver par Menneskeører de bragte ham, 20 Livres, til at lade opslaae i sit Kammer, hvor han havde 80 par Menneskeøren, der havde kostet 800 Livres. For at holde Roligheden ved lige i Hovedstaden, giøres af Regieringen adskillige Anstalter. Der kommer daglig friske Tropper hertil. Den 22de August kom 1500 og Dagen derpaa 2000 Mand. J Tuilleriehaven skal oprettes en anseelig Leie. Denne Forholdsregel, som i nærværende Omstændigheder er særdenødvendig, bliver dog med høi Røst dadlet i adskillige Sectioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Engeland. Endnu stod Grev Moiras Expedition den 25de August ved det samme, som sidst meldt, men man paastod dog at General Doyle skulle samme Dag afgaae fra Portsmouth med den indskibede Avantgarde af 4000 Engelskmænd og 5000 Emigrantere og at han tog biskoppen af Nantes med sig. Greven af Artois ligger endnu ombord paa Fregatten Jason ved Portsmouth. Et Rygte, som modsiges i Oppositionsbladene, siger: at Charette har aabnet en fuldkommen Communication med Lord Bridports Flode og at Lord Bridport, alt havde tilsendt ham alle de Emigrerte og Chouans som vare blevne reddede ved Qviberon. Efter samme Beretning, skal Charette for at hævne Sombreuils og Biskoppen af Dols Død, have ladet 400 Republikanere ihielskyde, Grev Moi ra vil giøre sit første Angreb paa Øen Noirmoutier, som bekiendt i forrige Aar og var i Rojalisternes Hænder. Ved Øen Marceaus Besiddelse og Forskandsning ere vore der stationerede Kanonbaade, sadt i Stand til daglig at forurolige Kysterne samt afskiære al Communication mellem Havre, Cherbourg, Granville &c. Det betydelige Antal Tropper som skal sendes til Vestindien, ansætter man til 30,000 Mand. En hver Mand som melder sig til denne Expedition faaer 5 Pund Sterling i Douceur, foruden hvad de alt i Forveien har faaet i Haandpenge; disse Tropper vil komme til at koste overordentlige Summer. J Portsmouth og Plymouth bliver 7 Regimenter indskibede og i Wolwick, til samme Expedition, meget Skyts og Munition. Til Nordsøen er endnu den 21de afsendt 3 Linieskibe og 4 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Holland. Den nye Franske Gesandt Noel, bliver ei allene i disse Dage ventet hertil fra Paris, men den herværende Franske Repræsentant, har erklæret for Generalstaterne: At han havde befaling, tilligemed General Moreau at sætte Republiken i Forsvarsstand mod alle fiendtlige Angreb, og desaarsag skal træde i Underhandling med Confoederationsudskuddet. General Da endeels er med nogle Franske Generaler alt afreist for at undersøge Grænsefæstningerne, og de nye Nationalbrigader trække op imod Grændserne. Man befrygter vel ingen Angreb her af nogen, uden det skulle være af de Hollandske Desserteurer, som man her anslaaer til 7000 Mand, hvilket dog ikke er at formode. J Culenburg har 60 til 80 Prindseligsindede begyndt et Oprør, som vel blev hemmet, men var dog af den Betydenhed, at Municipalitetet maatte erklære Staden i Rebellionsstand. Med de prindselige Meublers Salg, skal igien begyndes midt i November. Siden den 24de August ligger vor Krigsflode i Texelen og 30 store og smaae engelske russiske Krigskibe krydser uden for. Vor Flode bestaaer kun af 5 Linieskibe og 8 Fregatter. Den 18de havde de en stærk Storm. Da det blev Dag, saae de 3 engelske Linieskibe og 2 Cuttere i Nærheden, af sig, men disse holdt sig bestandig saa meget under Vinden, at de ei kunne komme til dem. Om Aftenen gik de til Ankers i Texelen, og løb igien den 21de ud men blev nødt til ved Storm Torden og Lynild igien at løbe ind i Texelen, hvilket var saa meget mere Lykkelig for dem, da den talrige russiskeengelske Flode, nogle faae Timer derefter lod sig see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Tydskland. Basel, den 27de August. Ludvig den 16des Datters og alle Franske Krigsfangers Udvexling, er efter Velfærdsudskuddets Beslutning bleven bevilget. Det skeer her i Basel, og Hr. Bacher er udnævnt til Krigsfangernes Udvexlings-Commissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Frankfurt am Mayn, den 29de Aug. Efter Beretning fra Duisburg, udgjor de i Egnen af Uer dingen tilsammentrukne Franske Tropper 60,000 Mand. Alt er der bereed til Overgang, 140 platte Skibe og en stor Deel Ankere er ved Haanden. Skandserne og Batterierne ved Bredden er stærk besadt, General Lefeber skal have befaling at bevirke Overgangen. 22 store Hollandske Skibe skal en Nat overbringe 20000 Mand, som med Bajonetter skal angribe Østerrigerne i deres Forskandsninger; og imedens dette skeer, skal 2 Broer slaaes over Rhinen, hvorover den hele Franske Armee skal gaae. Avantgarden skal bestaae af lutter Frievillige, og enhver af disse, som kommer lykkelig tilbage, skal have 3000 Livres i Penge. Der er ankommen meget Rum og Brendeviin i Leiren, til at beruse Soldaterne med ved første Angreb. Østerrigerne giør derimod Anstalter til kiel Modværge, og har i Egnen ved Keiserswerth 40,000 Mand, og fra Mühlhelm til Werdingen har de anlagt frygtelige Skandser og Batterier. Den største Deel af den Armee, som skal agere under Grev Wurmser, er samlet i Breisgau, og han har opholdt sig siden den 22de i Freiburg. Efter de sidste Beretninger, skal Franskmændene, til Grændselinien imod Tydskland have forreslaaet Biergkieden fra Lautern igiennem det Trier ske til Luxemborg, og derfra omkring Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Nederelven, den 3die September. Nu veed man Aarsagen til den stærke Kanonade som man den 18de August hørte ved Nederrhinen. Et Fransk Jægercorps, under General Jacopin, har samme Dag bemægtiget sig den ved Uerdingen beliggende Øe, og den anlagt Batterier. Denne Øes Besiddelse vil meget kunne lette Franskmændenes Overgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Sverrig. Efter en Kongelig Skrivelse til Rigs skyld-Contoiret, er der paa Rigsgielden fra 1790 af betalt 630,000 Rdr. Spec. De udenlandske Gields capitaler er ved Omsætning og Afbetaling bleven 17502,441 Rdr. formindrede. Ved ovenstaaende Arrangement, beløb og Renterne sig i Aar til 63614 Rdr. mindre. Til 500,000 Rdr. Holl. Cour. er Betalingen anviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-09
Adskilligt. Den svenske Generalconsul Gril i London har faaet den behagelige Efterretning, at Fregatten Diane skal være ankommen til Tanger med Foræringer for Keiseren af Marocco, og at de 3 optagne Svenske Skibe derpaa ere frigivne. Den Contribution af 10 Millioner i Penge, som Landene imellem Maas og Rhinen skulle betal har Velfærdsudskuddet forandret til: 70,000 Cent. Hvede, 150,000 Cent. Rug, 180,000 Cent. Havre, 360,000 Cent. Høe og 27000 Cent. Kiød, der er taxeret saaledes, at det udgiør de 10 Millioner.