Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Manchester er Englands anden By, Verdens første Fabrikstad og tæller 400,000 Jndvaanere. Det er den By, hvori Forf. har opholdt sig længst, som han har gjennemvandret i alle Retninger, og med hvis Beskaffenhed han, efter sit Sigende, er bedre bekjendt, end dens fleste Jndvaanere. Den kan betragtes som Typus for en engelsk Fabrikstad, og Forf. har derfor gjort den til særlig Gjenstand for sit Studium, og givet en meget udførlig Beskrivelse af den arbeidende Classes Kaar her, dens Boliger, dens Klædning og dens Føde. Men forinden vi gaae over dertil, ville vi af den mærkelige Skildring, som Forf. har forudskikket over de engelske Fabrikarbeideres Boliger i de store Stæder, fremhæve nogle af de mærkeligste Exempler, der kunne give et anskueligt billede af Tilstanden. Han anfører saaledes, at der i Bethual-Green (et Qvarteer i London) boe 2,795 Familier eller omtrent 12,000 Personer i 1400 Huse paa et Rum af 1200 Fod.). J Dublin findes i Church Street i 71 Huse med 393 Værelser 1997 Mennesker, og i samme By i Nicholsons Court i 28 smaae usle Værelser 151 Mennesker, tilhvilke der ikke fandtes meere end 2 Sengesteder og 2 Sengetæpper; Resten laae paa Gulvet i Halm og deres egne Klæder. J Glasgow fandtes ved en offentlig Undersøgelse i Logerhusen) 10, 12 ja 20 Personer af begge Kjøn og enhver Alder sovende paa Gulvet mellem hverandre, nogle med Klæder, andre nøgne. Disse Par Exempler faae at være nok til at give et Begreb om den rædsomme Grad af Usselhed og Uteerlighed, hvorden engelske Arbeidsclasse lever, og vi ville vende tilbage til Manchester, men maae naturligviis indskrænke os til at give Hovedtrækkene af Forf.s Skildring af denne By Manchester tæller, som sagt, rigeligt 400,000 Jndvaanere, og Forf. angiver, at deraf 350,000 kunne regnes til Fabrikarbeiderne. Hvorledes lever denne talrige Classe, hvorledes ere dens Boliger, dens Klæder, dens Føde? J Arbeidsqvartererne er Usselheden over al Beskrivelse. De bestaae for det meeste af aldeles indelukkede Gaarde, hvor Ventilation er saagodtsom umulig, og hvortil føre snævre, foroven lukkede Gange, neppe pas*) Forfatteren anfører som sin Hjemmel en officiel Beretning fra Præsten for Bethual-Greens Menighed, G. Alstonmen der maa være indløben en grov Feil enten i denne Beretning eller i Forf.s Meddelelse, da det er physisk umuligt, at 1400 Huse, hvor smaae de end ere, kunne staae paa et Rum af 1200 Fod, ligesom det er ikke mindre umuligt, at 10 Personer kunne leve paa en Fod, hvilket efter Ovenstaaende vilde blive Tilfældet. Logeerhusene (lodgingshouses) ere Huse, hvor Fattige mod en vis Betaling kunne faae Huusly for en Nat, og at saadanne Huse findes ogsaa flere i Kbhvn, hvor de dog ikke have nogen generisk Benævnelse, men betegnes ved specielle Navne. sable for meere end et Menneske, Værelserne ere for den meste uden Bræde- og uden Steengulv, nepp6 Fod lange og 5 Fod brede. Overalt møder man Ureenlighed, Pytter af Urin og Snavs, da der holdes mange Sviin. Saaledes er Tilstanden i Gammel-Manchester (the old town). J Ny-Manchester (the nem town) bestaae Arbeidernes Boliger af enkelte Huus rækker, ligesom smaae Landsbyer, Gaderne ere ikke brolagte, Snavset saa stort, at man kun i tørt Veir kan passere Gaderne uden at synke i til Knæerne. Henimod Midten af Byen ere Gaderne brolagte, men desto stærkere bebyggede, Smudset er forøvrigt det samme, og man moder hele Colonier af Sviin. J lille Jrland findes et Qvarteer med 4000 Mennesker, hvor man kan regne, at der kommer 20 Menneskeer paa hvert Huus, d. v. s. paa 2 Værelser med et Loftsrum, og undertiden en Kjelder, der er fuld af Vand. J "Parliament Passage" findes for 30 stærkt befolkede Hus kun et Locum, og Svineriet er i det Hele taget saa stort, at Forf. antager, at mange af de snevte Sidegader og Gaarde ikke ere blevne rensede siden deres Opførelse. J den nyeste Deel af Staden findes fordentlige Gader og Cottager (smaae Huse til een Familie) i Arbeiderqvarteret med et net, reenligt Udseende; men de ere dog daarligt byggede, da Opførelsen skeer af Entrepreneurer, som leie Grunden af Eieren paa 30, 40 Aar, eller længere; de anvende derfor ikke meere end det høist Fornødne paa dem, og lade dem efterhaanden forfalde.