JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Wien, d. 21 Febr. Efterat Sachsens Anliggender ere bragte i Orden skridt Kongressens Forhandlinger nu rask frem. Ved den Mængde af Gjenstande, som skulle afhandles, lader det sig ikke vente, at den allerede kunde være endt. Naar iøvrigt Differentser opstaae ved Forhandlingerne, saa er dette fælleds for alle Underhandlinger og ligger i Sagens Natur. De ville vist blive hævede. Disse forskjellige Synspunkter, hvorfra man betragter Tingene, ere vel ogsaa Aarsag i at vor Vexelcours paa ny har forværret sig. Den er nu 283, hvilket er paafaldende, da den endnu for tø Postdage siden var 270. - Roms og Neapels Anliggender ere meget betænkelige. Paven finder i Frankrig og Spanien Understøttelse mod Kongen af Neapel. - Den allerede flere Gange meldte Efterretning om Oprettelsen af et eget Kongerige i Jtalien vinder Tiltro, og man paastaaer, at Keiser Franz vil lade sig paasætte Jernkronen af Paven, som nylig har faaet de to Legationer tilbage. - Veltlin er ikke endnu givet tilbage til Schweiz. - Bayern skal have erklæret bestemt paa Kongressen, at det ikke vil forlade det Salzburgske og Jnviertel førend Prinds Eugen har faaet et Land. Sidstnævnte bliver ogsaa meget understøttet af Hs. Majestæt den russiske Keiser, Berlin, den 21 Febr. I Gaar for to Aar siden, ved hiint kjække Angreb af nogle lette Ryttere paa vor af Fiender opfyldte Stad, faldt, som første Offer i den store Frihedskamp, tæt uden for Berlins Porte, en ædel tydsk Yngling, Alexander, Friherre af Blomberg, fra Grevskabet Lippe. Neppe undgaaet Fiendernes Efterstræbelser i sit Hjem, ilede han, skjønt udmattet af en heftig Feber, med glad Utaalmodighed til de fremrykkende Befriere, sluttede sig til deres Rækker, og skjønt han ikke oplevede sit elskede Fædrenelands fuldkomne Befrielse, saa fandt han dog en hæderfuld Død. Denne fortreffelige Ynglings Fald virkede hos alle, som kjendte ham, en seierrig Begeistring, ligesom han og tidligere havde ved sine Sange opflammet manget redeligt Gemyt. Hans efterladte Digte (hvoriblandt, foruden adskillige fædrenelandske Sange, et stort Sørgespil "Conradin von Schwaben udmærker sig) udgives af hans Venner, og for det Jndkomne skal et Mindemærke oprelses for den 2dle Sanger paa det Sted hvor han faldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Berlin, d. 25 Febr. Den Deel af Storpolen, som tilfalder Preussen, skal bære Navn af Storhertugdommet Polen. De Lande, det faaer af Sachsen, skulle udgjøre et Hertugdomme, og Landene ved Rhinen et Storhertugdomme. - Det er nu afgjort, at Maynz vedbliver at være en Forbundsfæstning. Kronprindsen af Würtemberg skal udnævnes til Rigsfeldtmarschal, og residere i Maynz, som Gouverneur over denne vigtige Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Leipzig, d. 20 Febr. Vor Tidende for i Dag indeholder følgende: "Dresden, den 18 Februar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Med Hensyn til den i Berliner- og Leipzigertidender bekjendtgjorte Deeling af Kongeriget Sachsen, bliver endnu at tilføie og bemærke, at Preussen, indtil alt det Delingen angaaer er opfyldt og i Orden, beholder Besiddelsen af hele Landet, og at det herværende Generalgouvernement for Kongeriget Sachsen vedbliver i uforandret og fuldkommen Virksomhed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Leipzig, den 24 Febr. J Mandags samlede sig her mange Studenter paa Gaderne, og Andre forenede sig med dem, hvorpaa de gik til Torvet, og raabte: Kongen leve, De begik desuden adskillige Uordener. Politiet og snart Hobene fra hverandre, og Tingen havde ingen videre følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Madrid, d. 6 Febr. De Efterretninger, som ankomme hertil saavel directe som indirecte fra de sydamericanske Provindser, ere skrækkelige. Krigen mellem Royalisterne og Jnsurgenterne i de forskjellige Provindser føres med største Forbittrelse og skrækkeligste Grusomhed. Paa begge Sider nedsabler man Alt. Man anslaaer Antallet af de Slagtoffere, som allerede ere omkomne under Oprøret, til en Million. J Europa kan Jngen gjøre sig Begreb om de Rædselscener, som daglig forefalde i hine Egne. - Man forsikkrer, at Engelland giør store Fordringer paa vor Regjering for de Forskud det har givet den under den nu endte Krig med Frankrig. - Endog Paven skal have raadt vor Konge at holde op med at forfølge de forskjellige Partier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
For de saakaldte Hattetyve maa man nu saa meget mere wogte sig paa offentlige Steder, som just ikke enhver har Leilighed til strax at kjøbe sig en ny igjen. Man gjør vel i, paa saadanne Steder, aldrig at lægge sin Hat fra sig, da den Behændighed, hvormed saadanne Tyve forstaae at stiele en y Hat og lægge en gammel ussel i dens Sted, overgaaer al Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Foruden de egentlige Tyve gives der endnu en Mængde af Spitsbuber, som man har Aarsag til at vogte sig vel for. Naar man vil kjøbe Sølv, eller Guld, henvende man sig helst til bekiendte redelige Mænd, men vil man af andre Grunde handle med Personer, om hvis Redelighed man tvivler, saa være man meget forsigtig, og tage, i alt Fald, en Sagkyndig med sig. Der gives tusinde Slags Bebragerier i dette Fag. Saaledes kunne visse Stykker være gjorte af forskjelligt Slags Metal. En Skee kan være forsynet med Prøve stempel paa Skaftet, og alligevel være sammensat af to Stykker, hvoraf det ene er af meget slet Sølv. Lysestager kunne være indvendig fyldte med Bly. Naar man vil sælge ædle Metaller til en mistænkelig Person, saa vogte man sig for, at han ikke skjeller En noget fra imellem Hænderne. Men især maa man være forsigtig i at kjøbe af saadanne Mistænkelige Ringe, Ørenringe a. indfattede med ægte Stene &c. Det gamle Ordsprog, Leilighed gjør Tyve, er en vigtig Klogskabsregel i det daglige Liv. Tyvenes og Bedragernes Tal vilde ikke være saa stort, dersom man mere vaagede over at Leilighederne dertil bleve dem, saa meget som mueligt, betagne. Den almindelige Jndvending, man kan ikke tage sig no lagt for Tyve, er (Huustyve undtagne) ikke af synderlig Betydenhed. Her gielder den gamle Sætning, man kan hvad man vil, naar man kun vil hvad man kan. Det vilde overalt ikke være vanskeligt, at bevise, at de hyppige Tyverier ligesaa meget maa tilskrives de Bestiaalnes Skjødesløshed og Uforsigtighed, som Tyvenes Dristighed, og tiltagende Mængde. Politisk Moral. Mange staae i den Tanke, at den franske Revolution har været til saare ringe Nytte, fordi den i Begivenhedernes Kredsløb endte i samme Punkt, den gik ud fra. De have Uret. Denne Revolution har for alle Regenter og alle Nationer været en Lære, der med Jldbogstaver staaer skreven i alle Hjerter. Regenterne ville deraf lære, hvortil Revolutioner alt kunne lede, hvor vigtige Menneskelighed, Klogskab, og Agtelse for Menneskehedens første Rettigheder ere. De ville indsee, at Konsten at regiere godt, bestaar i at regiere med Menneskekjerlighed, Maadehold og Forsigtighed. Nationerne ville deraf lære, at den tungeste af alle Lænker er tøileløst Anarchie, og at Frihed, som ikke er grundet paa vise Love, er værre end Trældom -at en Revolution er et Jordskjelv, der fremkommer i faa Øieblik, men hvis skrækkelige Virkninger ikke i Aarhundreder kunne bødes paa. Den franske Revolution har altsaa været en dyrkjøbt, men tillige evig gavnlig Lærdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Opfindelsen at trykke i Steen, blev for nogle Aar siden forplantet paa dansk Grund af Konstneren Wenzler, ved utrættelig Jver for Sagen og ved Understøttelse af Regjeringen og af Private bragte han det saa vidt, at hans Officin har leveret Arbeider, der fuldkommen kunne sættes ved Siden af de Fremmedes. Det seneste fra Hr. Wenzlers Steentrykkerie udkomne (Kapelmusikns Lorenzs Samling af Arier for Klaveret og Harpen), er omtalt i dette Blad, og giver Prøve paa Steentrykningens Fortrinlighed til Noder og Skrivt. J Udlandet bruges Steentrykningen til Landkorter, Visitbilletter, linierede Tabeller og mangfoldige flere Ting, hvor den ei allene fuldkommen kan gjøre den kostbarere Kobberstikning undværlig, men endog formedelst Arbeidets Hurtighed bør foretrækkes denne. Ugjerne vil Publikum erfare, at denne Kunst, efter allerede i lang Tid at være udøvet her, dog ei nyder den Understøttelse, at den kan give en Familie det tarvelige Udkomme og at Hr. Wenzler vil forlade Byen; dog ønsker han at hans Arbeide maatte fortsættes af en Anden og tilbyder det hele Apparat, som bruges til af de dertil Steentrykningen, bestaaende i bryggelige Stene, samt Presse for 500 Specier. - Anmelderen, som holder sig overbeviist om, at ikkun den Omstændighed, at Sagen ei er kjendt nok af det danske Publicum, er Aarsag i den liden Opmuntring, den her har funden, anseer det for sin Pligt at anmode Udgiverne af musikalske Arbeider, Chefer for Contoirer (som kunne bruge Steentrykningen til linierede Protokoller, Tabeller o. s. v.), Bestyrere af Jnstituter og Skoler (som ville finde Steentryk anvendelig til Karakteerbøger, Tegninges, som skulle kopieres o. d. 1.), om at bidrage deres til at see vort Land sikkret for at miste en saa gavnlig Opfindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
I Januari 1815 ere 42 Skibe, og deriblandt 21 Danske, i Februari 18, og deriblandt 6 Danske, passerede Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Mariboe den 2 Marti. J Blands Bye, Stokkemarke Sogn, under Grevskabet Knuhtenborg, er i denne Tid død en Kone, som havde født 13 Børn til Verden, seet 13 Børnebørn og 6 Børnebørns Børn, og som i sin hele Levetid havde i en Række af 74 Aar været i een Gaard. - Gaar løb her i Mariboe et Par Heste løbske. De styrede Coursen over Kirkeristen ind paa Kirkegaarden, derfra ud i Østermark, hvor de bleve standsede i en Grøvt. Paa Valfarten toge de en Ridehest med, der var bunden til et Stakit. (Mariboe Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Kjøbenhavns Børs den 7de Marti. Cours. Hamb. 2 M. 158, a vista 666. London 2 M. 22 1/2 Rbdlr., a vista 22 1/2 Rbdlr. Spec. 555. - Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 73 pr. 1003 Oblig. 308.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Blandede Efterretninger. London. Storbritanniens hele Statsgield. beløb sig den 1 Febr. 1814 til 819,706,659 Pd. Sterl. J Renter blev betalt: 26, 182,499 Pd.; i Livrenter, 135,673, for Betalingsfonden 3 Mill. 14,677 Pd., og til Forvaltningsomkostningerne medgik 39,697,487 Pd. (Regner man Capitalgielden ogsaa kun til 700 Mill. Pd., saa udfordredes til dens Betaling 117,359 1/2 Centner Guld eller 1,443,548 Centner Sølv.) J det med 5 Juli 1814 sluttede Aar have Storbritanniens rene Jndkomster beløbet sig til 62,256,077 Pd. Sterl., og de i Omløb satte Banknoter udgjorde den 9 Juli 29,520,000 Pd. J Aaret 1843 regnedes Jndførslen til 24,553,124, og Udførslen til 37,647,874 Pd. Den politiske Skribent Colquhoun angiver de Fattiges Tal i hele Storbritannien til 1,548,400, og Betlernes til 308,744. Kirkesognenes Afgivter til disses Understøttelse udgjorde 9,871,000 Pd. Berliner Zeit.) Norge. Den 23de Januari blev af de i Christiania værende Medlemmer af det i forrige Aar holdte overordentlige Storthing, i samtlige Medlemmers Navn, til Sorenskriver og CancellieSecretair Christie overleveret, som Agtelsestegn, en Guldpokal med denne Jndskrift: Hvad Hjertet ene fyldestgjøre kan, Det varme Hjertes ærlig frie Hylding, Meer værd end Hoffets Flitter og Forgylding; Det ofres Dig, Nationens gjæve Mand. Som trofast Normand, kraftfuld, ædel, klog, Du vaagede for Norges Held og Hæder; Som Thingets vise og retskafne Leder, Dit lyse Blik hver Taagedunst for og Thi ærer Dig hver Norges ægte Søn, Ømt Nora til sin Moderbarm Dig trykker, Med festlig Egetrands Din Tinding smykker: Og den skal vorde evig frisk og grøn. J Noras Navn vi række Dig den her, Som hun med Stolthed kalder Dig sin Moder, Saa nævner hver af os Dig huldt sin Broder Og dybt Dit Minde i sit Hjerte bær. (Den nord. Tilsk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Christiania, d. 18 Febr. J Overensstemmelse med Kundgjørelsen af 1 Dec. 1814 er det blevet bestemt om Regel for Oppebørsler af de i rede Sølv og Guld paabudne Afgivter af Skibsfart, og Handel, at i Marts Maaned 1815 bliver hver Rbdlr. rede Sølv eller Guld at erlægge med 3 Rbdlr. 72 s. N. V. i Sedler. (Statst.) -(Dette udgjør 7 Rbdlr. 3 Mk. for hver Specie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
De norske Rigsbanksedler staae i Kjøbenhavn i dette Øieblik mod Danske Rigsbanksedler, som 300 mod 66, og den norske Toldspecie udgjør saaledes, efter ovenanførte Regel, i danske Rigsbanksedler, omtrent 5 Rbdlr. N. V.,(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Journal des Debats fortæller den bekiendte Werners Overgang til den catholske Kirke paa følgende Maade. W. var kommen til Wien blot for at fornøje sig der, meget sildig om Aftenen gik han engang St. Stephanskirke forbi; det Ærværdige i dette i gothisk Stil bygte ældgamle Tempel, fængslede hans Opmærksomhed; han standsede; Betragtninger af høiere Natur svulmede hans Bryst og hævede hans Siel, pludseligen aabnede en Sidedør sig; brændende Fakler oplyse Nattens Mørke, en ærværdig Præst bærer det Allerhelligste til en Syg. Dette overraskende Syn rørte ham saa mægtigen, at han følte paa engang en heel Omvæltning i alle hans Jdeer, Følelser og Meninger. Den korte Tid, han endnu opholdt sig i Wien, tilbragte han med Studering, Grandskning, og aandelige Betragtninger. Fra Wien gik han til Rom, hvor han i Apostelfyrsternes Kirke afsvor sin forrige Confession, og gjorde i 2 Aar Bod ved Foden af Vesuv. Efter hans Tilbagekomst til Tydskland indtraadte han i den geistlige Stand, og helligede sig især Præstestanden. Hans aandelige Taler finde i Wien bestandigen en uhyre Mængde Tilhørere; men lige saa talrigt besøges. ofte samme Aften Skuespillet, hvor de af ham forhen som Digter forfærdigede Skuespil gives; allerede adskillige Gange har han følt sig forbunden til at fordømme dem og at prædike imod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Adskillige fremmede Fyrster indfinde sig regelmæssigen ved hans Prækener. En smekker, bodfærdig Skikkelse, et blegt Ansigt med forige og udtryksfulde Øine, en, ligesom fra Graven kommende Stemme, bidrager meget til at give ham Udseende af en Apostel. Werner boer i Serviterklosteret, g hver Time, som Folkeunderviisningen levner ham, tilbringer han med at anstille Betragtninger og gjøre Bod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
J Palais=Royal hændte sig nyligen at en Person nærmede sig Spillebordet i en Spillesahl. og kastede pludseligen en Pakke med Krudt hen paa Bordet, som strax sprang med et frygteligt Knald. De Tilstedeværende sattes i største Skræk, Ruderne gik istykker, og adskillige Personers Klæder kom i Brand. Gierningsmanden blev paagreben og overbeviist om, at han havde gjort det i den Hensigt at bestiele Banken i Forvirringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Det er allerede tredie Gang i en Tid af 8 Maaneder at et sladant Tilfælde er indtruffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
J Sognet Chessy ved Lyon indtraf nyligen en skrækkelig Hændelse. En Privatmand, var saa uforsigtig, at tale offentligen om en betydelig Sum Penge, for hvilke han vilde kjøbe Godser. Om Natten blev han, tilligemed 6 af hans Huusfolk myrdet og plyndret. Kun et Barn undkom og skjulte sig i en Brændestabel. Man har arresteret Adskillige, uden dog at komme paa videre Spor efter Gierningsmændene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
J den franske Statscalender for 1815 findes ikke Murat som Konge af Neapel. J Fortegnelsen over Ordenerne staaer Æreslegionen sidst, formodentligen fordi den er den sidste i Raden af de bourbonske. Ogsaa har man lagt Mærke til, at blandt det Kgl. Vaabens Prydelser mangler Legionens store Ordensbaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Det nærværende franske Hof lader det ikke mangle paa Pragt. De ne Uniformer ere smag fuldere end de gamle, Kongen betjener sig til sin daglige Spadserefærd af den Keis. Paradevogn. Men i daglig Omgang er Monarken derimod yderst nedladende, og særdeles fiin og beleven i sine Yttringer. Til den milde og artige Tønne, der nu hersker ved Hoffet, kiendte man intet i Napoleons Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Paa Ludvig XVI Dødsdag (d. 21 Jan.) gav Lucian Bonaparte et glimrende Bal i Rom. Dette forargede de derværende Franske særdeles meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Hertugen af Wagram vilde tilbagegive Ludvig den 18de Godset Grosbois, som 1789 tilhørte Kongen, og overrakte ham til den Ende et Afkald. Efterat Monarken havde underholdt sig med Marschallen, sagde han: "En heel Time, Hr. Marschal, har jeg nu været Eier af Grosbois. Jeg har nydt det, og forærer Dem det nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Den 18 Februar bragtes den nyligen afdøde franske General Nansouti til sit Hvilested. Hans Jordefærd var meget høitidelig. Kirken St. Thomas var overtrukket med Sort. Hele Garnisonen i Paris, den Kgl. Garde, Marschallerne, Hertugerne og Pairerne, de tilstedeværende Generaler og Oberster i Armeen, Biskopperne a. fulgte tilligemed 24 Troppeafdelinger. Kisten var omgiven med Faner, og strax efter samme fulgte den Afdødes Livhest, prægtig smykket. Alle Troppecorps løsnede ved Graven en Pelotonild, og Folkestimlen var overordentlig stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
J Paris savnes General Quesnel, der har boet i Hotellet Engelland. Hans Paarørende ere derover i største Bestyrtelse. Endnu samme Dag (d. 17de Febr.) spiste han til Middag hos een af sine Slægtninger, og om Aftenen saaes han i Opperaen. Al Efterforskning har været forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Holland. Der er indløben en authentisk Efterretning, at alle belgiske Provindser, som Østerrige før besad, samt Bispedømmet Lüttich og de preussiske Enclaver af Huessen og Zsvenner, skulle stilles under Prindsen af Oraniens Souverainitet. Luxemburg, paa nogle Districter nær, skal besiddes af samme som et særeget Hertugdom me. Alle de anførte Lande skulle i Forening med dem, Staten bestod af indtil 1795, udgjøre, under eet Scepter, det nederlandske Monarkie, Efter den Leidner Avis ville Preussens og Frankrigs Stater ikke komme i umiddelbar Berørelse, Det hedder, at Marsch. Hert. af Reggiø er ankommen til Metz, for at tage Overcommande over de imellem Elsatz og fransk Flandern stationerede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Hannover. Man regner Tallet af Jndbyggerne i det til Preussen afstaaede Lauenburg til 50,000, det af Jndbyggere i Ostfriesland, Lingen og Tecklenburg til 200,000. Hannover vil altsaa ved denne Tilvext forøges med 250,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Kongressen i Wien. Hs. Maj. Keiseren, af Østerrige, som er fuldkommen kommet sig af sin Upasselighed, har den 17de givet den i Wien værende engelske Minister ved det franske Hof en Privataudience. - Hertugen af Wellington har, efter sin Ankomst til Wien, lidt meget af en Nervesyge. Saa meget synes vist, at Hertugens Ankomst meget har fremmet Kongressens Beslutninger. Han holdt i det første Møde, han var overværende, en Tale til Forsamlingen, hvori han blandt andet bemærkede, at Engelland kun har sluttet en med America ikke ganske fordeelagtig Fred, paa det der ogsaa Europa endeligen kunde tilveiebringes en almindelig Fred. - J dette Møde, hedder det, har Wellington overgivet Kongressen fra Engellands Side en definitiv Erklæring i en forsegler Depeche, men i Hovedpunkterne angaaende Sach sen var man allerede enig i Forveien. - Føren sin Afreise overgav L. Castlereagh alle Souverainer, i Engellands Navn, Medailler, paa hvis ene Side staaer: "Efter endt Wiener Congres", og paa den anden Prindsregentens Billede. - Mainz bestemmer man til en Forbundsfæstning, og man nævner en tapper tydsk Kronprinds som den, der skal staae i Spidsen for de almindelige tydske Militair anstalter, hvis Centralsted hiin Fæstning skal være. Til den Ende skal udnævnes en Rigsfeldtmarschal. - Det skal nu være paa Bane, at gjenoprette Kongeriget Jtalien, men med forandrede Grændser, og i Wien træffes Anstalter til Keiser Frans's Reise til Jtalien, Kirkestaten. Fra Rom skrives under d. 1ste Febr.: "De neapolitanske Troppers vedvarende Ophold i Nærheden opfylder os med Sorg, De ulykkelige Landboer flygte fra alle Kanter til vor Stad. Vi vide endnu bestandig ikke hvilket Partie, Østerrige vil tage. - Baron Kuraskosahar udstedt en Proclamation til Markernes Beboere, hvori han opfordrer dem til at ile under Fanen af den store Fyrste, Aarhundredets Helt, Joachims Banner. - J Ancona ere atter indrykkede 3700 Mand, som skulle udgjøre Garnisonen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Engelland. Skatkamrets Kantsler forelagte d. 20de f. M. i en Committee i Underhuset. sine nye Finantsforslag, efter hvilke Jndkomstskatten, som en Følge af Freden med America, gaaer ind. Den 5 Jan. 1816 vare Statsindkomsterne 40,962,000 Pd. St. Deraf medgik til Renter og Statsgield 35,420,000 Pd. St. - Udgivterne til Fredsetablissementet blive, Jrland iberegnet, 17 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Jtalien, den 12 Febr. Den største Deel af Napoleons Familie havde fattet den Plan, at nedsætte sig i Rom. Joseph og Hieronymus samt deres Søster Elisa skulle have ansøgt Paven om Tilladelse dertil, men faaet Afslag. – J Rom have allerede over 30 Munkeordener igjen begyndt deres Functioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Jtalien, d. 18 Febr. Jfølge Beretninger fra Genua af 11te dennes deelte Kongen bestandig sin Tid mellem Conferentser med sine Ministre og Audientser, som han gav alle, endog ubetydelige Øvrigheds- og Privatpersoner, og tragtede efter at vinde Alles Hjerter ved huld Venlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Den 30 Jan. løb den engelske Fregat Clorinde indtil Neapel, og hilsede Forterne med 21 Canonskud, som bleve besvarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hans RasDolvte Aargang. No. 29. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Marti 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-11
Om Litteraturens Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-11
(Jndsendt.) Af Professorerne Rahbek og Nyerup holdes denne Tid ") offentlige Forelæsninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-11
J Engelland er det for en Mand af Formue og god Tone aldeles nødvendigt, at eie et anseeligt Bibliothek. Hos os ere endog Rige og Formuende, Folk af saakaldt god Tone, de der kjøbe færrest Bøger. Det er hos os ikke sjeldent, at Rige og Formuende laane udkommende Skrifter, naar det endeligen skulde falde dem ind at læse, og noget, som kunde kaldes Bibliothek, vil man som øf test hos dem forgjeves søge, med mindre man vil kalde en Samling af Aviser og gamle Cataloger til Papillotter, en Bogsamling. Ogsaa hos vor Tids Store vilde det vel være vanskeligt, at finde private Bibliotheker, som fordum Suhms, Thotts, Holsteins eller Luxdorphs. Og heller ikke er sligt muligt, naar de skulle leve overeensstemmende med deres Stand, saaledes som Tiderne nu føre det med sig. De nævnte Store levede frugalt, de vare ophøiede over Convenients og Luxus, dem var aandelige Nydelser nødvendigere end sandselige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-11
Ville vi fra de Fornemme og Rige begive os til de Lærde, da kunde det let hændes, at man ved her blandt mange Bøger, dog kom forgjeves til at lede efter danske. Ogsaa her vilde vi finde vor Fædrene Litteratur foragtet, skjøndt den hverken er foragtelig eller ansees saaledes af den Lærde selv, hvis Bogsamling allene i den danske Litteratur fandtes ufuldstændig og ussel. Men den mindre. Agtelse for vort eget, heel ofte grundet i ingen anden Aarsag end den, at det er lettere at overkomme, hersker ogsaa her. Besynderlig er dog den Bogsamling, der er ufuldstændigst netop i Eierens Fædrenelands Litteratur, og besynderligt naar Nogen nøiagtigen kjender fremmede Producter, medens han er næsten fuldkommen uvidende om Landets egne.