JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Spanien. Af det Land, hvor for Tiden vor Tids Hovedqvæstioner, have givet Partierne Sværdet i Haanden, af det Land, hvorBorgerblodet nu i en Række af Aar næsten uafbrudt har flydt, snart i større, snart i mindre Strømme, giver en nu i Paris levende Spanier en Skildring, hvoraf vi optage Følgende: Vort Aarhundredes Spanien ligner ikke meere det af Orange- og Citrontræer duftende Spanien. Det nuværende Spanien er tørt, bart, bjergigt og forbrændt af Solen. Det er en arabisk Ørk med faa Daser. Men Armoden udelukker dog ikke Stoltheden. Dovenskaben er idet mindste reenlig og ikke parret med nogen nedrig Tænkemaade. Middelalderens Overtro strider nu stedse med de Ideer om Fremskriden, hvis Solstraaler meer end eengang udsluktes ved Blod, efterat de derhos endnu mere havde blændet, end oplyst Hovederne. Spanien er et endnu ganske jomfruelige Land, der end i lang Tid vil mukke over de nye Jndretninger, der paatrængtes det, ligesom en Krænkelse af dets Kydskhed. Den spanske Sol virker ikke paa Frugtbarheden, ligesom Oplysningen ikke paa Gemytterne. Spanierne have ligesom Joderne ret ængsteligen bibeholdt deres Familie= og deres Race-Caracteer. De ere magre, smaa, have en god Væxt, et udtryksfuldt Ansigt, regelmæssige Træk, levende Øine velordnede Tænder og en guulagtig Farve." Efter nogle andre bemærkninger vedbliver Forfatteren: "Det er en forgelig Sandhed, at Overtroen i lang Tid har behersket Spaniens ædleste Hjerter og Hoveder. Aarhundredet har ved saaret den; men den befinder sig endnu stedse i en Dødskamp der vil vare længe, fordi Spanierne endnu stedse leve af den Melk, de engang have indsuget som Børn. Spanieren er overtroisk, fordi Religionen for ham mindre er en Pligt end en Lidenskab. Det vil vistnok engang komme saavidt, at Spanieren foretrækker sit Fædreland for Himlen og Friheden for Don Carlos. Fra gammel Tid have desuden denne Halvnes Beboere i deres Jndre ogsaa tilbedet Uafhængigheden og Garantien for deres Privilegier var stedse deres største Omsorg. Baskeren udraaber: "Mine Hænder vare aldrig betyngede med Lænker!" Han siger: "Det er ledre at hænge, end at tigge. Navarreseren er endnu kjæk lere. Et sligt Folk er ikke født for Trældom. Endnu stræbe Masserne imod Revolutionen; men naar Gemytterne først vorde oplyste om deres Pligter, naar Jndustrien forsk har ryddet de Snylteplanter afveien, som hindre dens Frem vært, naar en stærk Concentration kan fratage Provindserne deres isolerede Væsen; da uddøer det vandrende Ridderskab af Arrieros, Miquelets, Bandoleros, Contrabandistas og Guecilleros."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Tyrkiet. J Constantinopel indtraf den 28de Septbr. Efterretninsiger og en afgjørende Seir, som Reschid Mehemed Pascha har tilfægtet sig over Kurderne, ved hvilken Portens Overherredømme over Kurdistan kan ansees som sikkret. Slaget stod ved Altrin Kupri eller den gyldne Bro paa Grændsen af Paschaliktet Bagdaad. Kurdernes Høvding, Ravaudiz Bey havde bragt en Hærmagt paa henved 100,000 Mand under Vaaben og haabede med denne at kunne knuse Reschid Paschas langt mindre Hær, men han blev selv slaaet med et betydeligt Tab og er selv med sin Familie Paschaens Fange. Er Tyrkernes Krigskunst end maadelig, staaer den langt over de udisciplinerede kurdiske Horders, hvorpaa dette Nederlag er et nyt Beviis. Tyrkernes Tab angives til 500. Kurdernes Høvding betegnes iørrigt som en meget mægtig Fyrste. Hans Krigsmagt anslaaes i det hele til 150,000 Mand irregulaire Tropper og hans Jndkomster til imellem 3 og 4 Mill. Rigsbankdaler. Hans Gebeet strækker sig lige til den persiske Grændse. Fra Aleppo har man nu atter havt Rygter om BiceKongen af Ægyptens Død, men hverken Porten eller den ved samme accreditterede ægyptiske Agent have havt Bekræftelse derpaa og Speculationer ligge da muligt til Grund, skjøndt man i Aleppo endog føiede til, at Jbrahim Pascha over Hals og Hoved var taget fra Syrien til Ægypten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Blandede Efterretninger. Den 15de D. traadte det overordentlige norske StortingsMedlemmer sammen i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
I Hermannstadt i Stedenburgen blev den derværende General=Auditeur=Lieutenant og Justits=Referent for den stebenburgske General=Militair=Commando, Oberstlieutenant v. Elfaster, forleden, da han var død af Cholera, uden videre begraven. Blandt hans Efterladenskaber savnede man en Ring, et Familiestykke, og da en Domestique, dervar mistænkt for, at have skaffet den tilside, paastod, at den Afdøde havde havt den paa Fingeren, og følgelig faaet den med sig i Graven, besluttede man at grave Liget op igjen; men med Rædsel saae man nu, at den Ulykkelige blot havde været skindød, og først i Graven fundet en frygtelig Død; thi han laae paa Maven med Ryggen i Veiret og med Kjødet gnavet af Hænder og Arme. - Hvorlænge vil man dog endnu bestride Lighuses Nødvendighed;
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Et Budskab om en glimrende Seier af de Constitutio elle over Gome; i Andalusien gjennemkrydser alle de franske Blade, som interessere sig for de Constitutionelles Sag, imedens Regjeringens Blade endnu behandle Efterbretningen som hvist tvivlsom. Som sædvanligt, ere MedLyelelserne om denne vigtige Begivenhed, tilsyneladende høist overdrevne, idet man taler om 1000 Døde og Saarede og 1500 Fanger, som Gomez's Corps skal have tabt, og, dernæst om dets totale Oplysning. At han imidlertid forØieblikket befinder sig i en saare mislig Stilling, har al melig Sandsynlighed for sig. Et Extrablad af den Madrider Gacetal af 15de October, som ved overordentlig Leilighed var indtruffen til Paris, opklarer det Forefaldne endnu ikke aldeles, og er endnu længere fra at bekræfte de ovenfor paapegede Overdrivelser. Det beretter kun Følgende: General Alaix melder General-Capitaitainen, af Granada fra Alcala la Real under 11te, at Gomeden 9de stod i Priego. Denne Rebel havde ønsket, at underrette sig om vore Troppers Stilling, og, for at udspeide den, afsendt en Parlamentair til General Alaimed Tilbud om, at underhandle om Fangers Udvexling Alaix gjennemskuede Planen og lod Parlamentairen med hans Følge føre til Granada som Fanger, uden at tilstede den Communication med Nogen." Heraf har man i hine overdrevne Beretninger danne den bestemte Paastand, at Gomet befandt sig i en Tilstand, der nødte ham til at foreslaae at capitulere. Betræffende Kampen mellem Alaix og Gomez lyder Gacetas Beretning saaledes: "Meddelelser der ikke ere officielle, men blot hidrøre fra Post-Offician, ter, ere indløbne til Indenrigs-Ministeriet. Efter den skulle Generalerne Alaix og Gomez den 12te October have befundet sig ligeoverfor hinanden. Efter en Postfor rers Udsagn, som indtraf i Madrid den 15de, skal en Fægtning have havt Sted mellem Alcacedate og Priego, i hvilken Gomez's Avantgarde blev kastet. Samme Post Officiant beretter, at Espinosa, i Spidsen for et imponerende Troppecorps, var draget ind i Cordova, hvor Gomez har huseret meget mindre slemt, end man tidligere havde berettet." Det nærmere Officielle herom vi man maatte oppebie, for man seer klart i Sagernes nærværende Stilling paa Krigstheatret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Tyrkiet. Sultanen glædes nu med et Seiersbudskab efter det andet. Den 29de og 30te Septbr., altsaa kort efter Seiers efterretningen fra Kurdistann, indtraf 7 Tartarer fra Bos nen fra Veziren, som der har tilfægtet sig en ligesaa vigtig Seier over Rebellerne i denne Provinds. Til samme Tid meldte Rumel i Valessir fra Monastir i Albanien et betydeligt Nederlag, han havde tilføiet den rebelske Mahmud Pascha, som tabte ikke mindre end 3000 Mand. Man kan forestille sig det glædelige Jndtryk, disse glimrende Begivenheder maatte gjøre paa Sultanen og det tyrkiske Ministerium. Det hele diplomatiske Corps blev underrettet om dem og aflagde Porten formelige Lykønskninger. De seierrige Vezirer have erholdt den tyrkiske Ordens store Decoration. Disse militaire Begivenheders Følger ere ogsaa af uberegnelig Vigtighed. De kunne til deels ansees som Frugterne af Storherrens Reformer i Hæren. Disse Reformers Modstandere blive stedse færre og Krigen i det Jndre er en Planteskole for de tyrkiske regulaire Tropper, hvis Modbydelighed for hine Reformer og saa vil forsvinde, naar de bemærke, at de lænke Seieren, til deres Faner. Paa de øvrige Utilfredse i det Jndre have disse heldige Tog ogsaa en advarende Virkning, og med Hensyn hertil, ere de af mere Vigtighed end med Hensyn til Portens Forhold til Udlandet. En af Seieren, Glorie omstraalet Sultan er, i de rettroende MuselmændeØine og efter deres fatalistiske Grundsætninger, Mahomeds særdeles Yndling og imod en saadan er hver Muselmands ubetingede Lydighed en ufravigelig Pligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Rigets nye Organisation ved Inddeelingen i 10 Generalpræfecturer vil nu ufortøvet blive bekjendtgjort. Centralisations=Systemmet, som i andre Lande har havt mindre heldig Indflydelse, kan derimod i Tyrkiet egne sig til at forlene Riget sin gamle Kraft. - Et Onde har Sultanen, et endnu ikke kunnet raade Bod paa. Pesten raser stedse med mere Heftighed i Adrianopel og har allerede bortrevet Tu finder. J Constantinopel er den ikke mindre heftig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
England. Følgende Momenter af OConnells Brev til sine Committenter, Valgmændene i Kilkenny, dat. 28de Sepebr. 1836, som berører Forhold, der have særlig Jnteresse for os Dansiske, troe vi at burde bringe til vore Læseres Kundskab; Angaaende de endnu ubetalte danske Reclamationer voterede jeg imod Ministrene. - Disse Fordringer bestaae af 3 Classer. Den første er dem, hvis Boggjæld seqvestreredes af de Danske; den anden saadanne Personer, hvis Varer laae usolgte i danske Pakhuse, da vor Regjering angreb Danmark, og hvis Skibe dengang befandt sig i danske Havne; den tredie dem, hvis Skibe bleve opbragte af de Danske paa aaben Sø, for nogen Krigserklæring fra vor Side fandt Sted. Whig Ministeriet - til dets udødelige Ære være det sagt - har givet retfærdig Skadesløsholdelse - lad det endog være sildig, thi Toryerne vare saa længe ved Roret - til de to første Classer. Jeg seer ingen gyldig Forskiel imellem disse to og den tredie, og altsaa vorterede jeg for, at den tredie ogsaa skulde tages med og agter at gjøre det samme, saa ofte denne Gienstand bliver forelagt Huset.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
J Sandhed, denne danske Affaire bærer saaledes Præget af at være et Afsnit af Tory=Regimentets Historie, at jeg ikke i kan undlade i Korthed at caracterisere den. - Ved en Daad, mere liig Sørøveri, end Krig, bemægtigede den brittiske Regjering sig Kjøbenhavn, brændte Kirker og Hospitaler, tog den danske Flaade bort og udpressede paa alle mulige Maader en Million Tohundredetusinde Lst. af den danske Ration. - Det brittiske Folk led imidlertid ogsaa Tab og mistede, som jeg troer, circa 600,000 Lst., som ene tilhørte brittiske Kjøbmænd. Den billigste Fremgangsmaade vilde nu have været, at godtgjøre vore skadelidende Medborgere ved en Deel af det danske Røvergods. Men Torverne gjorde sig aldrig skyldige i at gaae saa ligefrem, retfærdig og billig tilværks - nei langt fra de ansaae Beløbet lidet nok endda for dem selv. - Jkke en Skilling er nogensinde kommen Publicum til Gode - Alt blev opslugt af Favoritterne. Den største Deel fik Medlemmerne af den kg Familie eller anvendtes paa Palaiet i Brighton. Jmidlertid - de brittiske Undersaatter ansøgte, bade og bragte Sagen for ihe borough mangering Parliament. - men Alt forgiæves. Mere end 20 lange Aar henrandt med at søge om Opreisning, og de fik dog ei andet, end den nagende Hjertesorg, som et stedse i det Fjerne henstillet Haab pleier at avle. Endeligen komet Whig Ministerium og et reformeret Parlament; de 2de Classer af Skadelidende har det ladet vederfares Retfærdighed, og jeg kunde ikke tiltræde den Mening, at den tredie og den eneste Classe, som endnu var tilbage, kunde nægtes dem. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Kjøbenhavn, den 28de Octbr. Under Dags Dato har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at udnævne Nedennævnte til Kammerherrer: Hofjægermester, Baron F. C. Holsten Lehn, Oberst og Chef for 1ste jydske Jnf. Reg., samt fungerende Commandant i Kbhvns Fæstning, F. J. d'Origny, Command. af Dbr. og Dørgsm.; Oberst og Command. for Hs. K. H. Prinds Christian Frederiks Regiment, H. M. v. Schow, R. af D. og Dhrgs m.; Oberst og Generalqvarteermester=Lieutenant, P. F. v. Steinmann, R. af D. og Dorgsm.; Oberst og Overadjutant H. v. Rothe, R. af D. og Dörgsm.; Oberst, Kammerj. og Overadjutant, C. F. v. Trepka, R. af D. og Dhrgsm.; Commandeur i Sø=Etaten og Deputeret i Admiralitets- og Commissariats=Collegiet, General=Adjutant J. J. Uldall, R. af D., Kammerj. og Medlem af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, C. J. Hauch, R. af D., Medlem af den slesvig-holstenske Regiering, J. F. C. Heinze; Generalkrigsc., Baron L. C. C. v. Liliencron, R. af D.; Kammerj., Amt mand J. A. Graah, R. af D.; Oberst=Lieutn- og Overadjutant, Kammerj. K. L. v. Hagemann, R. af D. og Dbrasm.; Oberst=Lieut. ved Slesvigske Curasseer=Reg., A. C. v. Lilien skiold, R. af D.; Kammerj., Baron v. Kardoff. R. af D., Major i Hs. Majestæt Kongens Reg., Kammerj. O. U. R. v. Giedde; Capit. i den kal. Liv=Garde til Fods, Grev J. C. C.v. Holck, R. af D.; Capit. i den kal. Liv=Garde til Fods, Kammerj., Grev C. F. M. v. Bandissin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Paa en af vore Gjæstgivergaarde skal, som der fortælles være passeret følgende Historie. Forleden Aften kom en galant Fremmed i Frakke og Slængkappe og forlangte Værelse, The og Smørrebrød, hvorpaa han gaaer tilsengs. Næste Morgen træder Opvarteren ind. Den Fremmede sover. Hiin tager hans Frakke ud, børster den, og bringer den ind. Den Fremmede ræk ler sig og synes at ville vaagne. Tjeneren seer sig om allevegne, men finder ingensteds hvad han søger. Han vover at nærme sig Sengen og med dæmpet Stemme at spørge, hvor Herren har sine Buxer. De ligge der paa Stolen!" svarer han halvvaagen. Tjeneren randsager paa det omhyggeligste De er der ikke!" erklærer han. Nu bliver den Fremmede lys, vaagen. Med en skrækkelig Mine farer han op i Sengen. Hvad, - raaber han - er de der ikke. Og de vare ganske Nye, Og der var 30 Rd. i Lommen! Er de der ikke, saa har Du stiaalet dem her, Du eller en Anden!" Han forlanger at tale med Værten, som øieblikkeligt, for at neddysse den fatale Sag og redde sit Hotels Reputation, sendte Bud til Skrædder Jacobi efter et Par nye Buxer, som han, i de høi ligste Udtryk, tilstillede den Fremmede tilligemed 30 Rd. Denne Historie er, saavidt man veed, den eneste i sit Slags.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Befordringer og Afgang. Den 16de October er Cand. chir. & medic. I. C. Kriger forundt Reservechirurgs Caracteer; Holmens Snedker og Stolemager H. Hansen, efter Ansøgning, formedelst Svagelighed forundt Afsked i Naade fra 1ste Jan. 1837. Unden 18de Octbr. er hidtilværende Legationssecretair i London, Kjunker. C. H. Bille, allern. udnævnt til kgl. Minister=Resident ved Handsestæderne Hamborg, Lübeck og Bremen samt General=Consul i Hamborg; Kjunker, og hidtilværende Legationssecretair i Wien, Grev H. Bille-Brahe, forflyttet i samme Egenskab til London; Kjunker, og hidtilværende Legationssecretair i Stockholm, J. M. Grevenkop-Castenschjold, forflyttet i samme Egenskab til Wien. Hidtilværende Attachs ved det kgl. Gesandtskab i Paris, Baron L. U. v. Brochdorff, allern. udn. til Legationssecretair sammesteds; hidtilhørende Attachs ved det kgl. Ge sand skab i Paris, Grev D. C. T. v. Rantzau, udn. til Legationssecretair i Petersborg; hidtilværende Attachs ved det kongelige Gesandtskab i London, V. H. B. Grev v. Plessen, udnævnt til Legationssecretair, Stockholm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst, Hamborg, den 28de October. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 8 s. Madrid 4. Cadix 13. Lissabon 181. Amster3dam 2 M. 35, 80; k. S. 36, 70. Kjøbenhavn 20. Spacies 1 1/3 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Aalborg, den 29de October. Hs. Majestæts vor allernaadigste Dronnings Fødselsdafestligholdtes af vort Borgersamfund paa sædvanlig høitidelig Maade igaar. Om Morgenen forkyndtes Dagens Høitidelig hed ved Regimentets Janitscharmusik, som ledsagede Reveillen Om Formiddagen paraderede den hele tienstgjørende Styrke Galla-Paaklædning. Udenfor Hovedvagten munceredes 1 Tim om Eftermiddagen og i begge herværende Klubber endtes Dagens Festlighed med Bal, hvor Munterhed og Glæde tolkede de Stemning, med hvilken Kongehusets Festdage stedse hilses af Folken. Reisende. fra Aarb. til Kallundb.: Cand. juris Dahl. Kbud. J. F. Schmidt, Handelsfuldm. Valentin; Fruerne Ramløse og Lumholdt : Exam. juris Gierchen, Skibscapt. Dahl. - Fra Aarhet Kbh. Contoirist Madsen, Jfr. Kirkerup, Baastrup, Edele Stougaard og Giessing, Gartner Lafs, J. Morville.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Døde. Justitsr. Rene Pierre F. Mourier, 68 A.; Jfr. A. M. Møller, 70 A. S. Almind, f. Olsen, 57 A.; F. W. Schulz, Commandeersergeant P. B. Nicolav, 17 A.; Alle i Kbhvn. P. P. Gelzer, Sognepræst for Hversel og Gin skud, 69 A. M. W. Balslev, f. Hagen, 83 A., i Landsled pr. Stege.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 21de Octb. J. Jensen f. Aalb. m. Stykg. C. Andersen, C. M. Malmsteen, best. t. Loll., J. Andersen og J. Norberg t. Aalb.; Alle f. Norge m. Træl. D. 25de. S. A. C. Benzen f. Kbh., best. t. Engl. m. Oliekager, P. Hansen f. Nyb., best. t. Norge m. Korn. H. Hansen f. Arend., best. til Faaborg m. Bræder og Jern. D. 26de : D. C. Bærenz f. Aalb. m. Styk P. Larsen f. Norge m. Bræder. - Udg. D. 24de: S. Jespersen t. Flensb., og den 25de : F. Thiel t. Kbh. m. Hørfrø.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Bekjendtgjörelser. Underofficeer Peder Christian Christensen, Walsted, af 3die jydske Jnfanteri-Regiments 4de Musketeer=Compagni, har Tirsdagen den 25de October absenteret sig fra Compagniet. Han er 27 Aar gammel, 66 Tommer høi, blaa af Øine, mork af Haar, stærk af Skuldre og Been. Ved hans Bortgang fra Compagniet var han iført Mundering, lyseblaa Buxer og Hue, samt hvidt Skuldergehæng med Sabel. Hvo der maatte antræffe ham, ombedes at foranstalte ham afleveret her til Hovedvagten i Aalborg. Aalborg, den 30te Octbr. 1836. Wille,
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Capitain og p. t. Commandeur, for 4de Musketeer=Compagni.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Da det ved femte Auction over Bødkermester Jens Larsen Kjersgaards Sted, Nr. 97 i Urbansgade. skeete høieste Bud ikke er approberet, saa bliver en sjette Auction afholdt over og udi bemeldte Eiendom, Tirsdagen den 8de November førstkommende, Formiddag Klokken 10 hvorved samme absolut agtes bortsolgt, efter de ved sidste Auction fremlagte Conditioner. Thi ville Lysthavende behagelig indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 31te October 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-02
Onsdagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 21, bliver, efter Reqvisition fra Hr. Major v. Hegermann, i Exerceerhuset her i Byen, afholdt Auction over nogle Jern- og Træ-Materialier, bestaaende i store Hammere, Jernstænger, en Deel Jern Stolper af et Rækværk, nogle Fyrre=Pæle og Bræder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 28de October 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Preussen. De Underhandlinger om en ny Handelstractat, som i nogen Tid have fundet Sted mellem Preussen og Rusland, ere afbrudte. Ruslands Fordringer skulle have været af den Art, at Preussen, ligesaalidet for sin egen Skyld, som for den tyske Toldforenings Jnteresser, har kunnet indlade sig paa dem. At Underhandlingerne imidlertid saaledes ere aldeles afbrudte, har vakt, megen Sensation i Berlin. Allerede i længere Tid havde Grændseforholdene mellem begge Staterne givet Stof til paafaldende Meddelelser i de preussiske Tidender. Man havde allehaande Fortællinger. Saaledes hed det, at selv Qvinder og Børn, som et eller andet Sted af Uforsigtighed overskrede Grændsen, bleve paagrebne og bortførte af den russiske Grændsevagt og at dette selv var hændet nogne Personer, naar de befandtes at bade sig paa et Sted i Grændsefloderne, hvor Grændselinien kunde ansees tvivlsom - En høiere preussisk Embedsmand skal, i en liden russisk Stad, temmelig langt fra Grændsen, paa sin Reise pludselig have hørt nogle Tyskere jamre sig. Ved at erkyndige sig, erfarede han, at det var preussiske Bønder fra en preussisk Landsby ved Grændsen, som befandt sig paa Veien til Siberien, fordi de havde ført forbudte Mynter indsk i det russiske Rige. Sammenhængen skal have været denne. De stakkels Folk havde Forretninger i en, nær ved Grændsen beliggende, russisk Landsby. Efter de russiske Love maae det ikke tillades Nogen at passere ind over Grændsen, naar han ikke idet mindste fører 10 Rd. med sig. For ikke at støde an mod denne Lov, maatte de, ved Laan i det tes Landsby, skaffe denne rede Sum tilveie og fik derved naturligviis allehaande forskjellige Slags Myntsorter. Ankomne til Grændsen, foreviste de deres Capital; den russisk Grændsevagt paastaaer, at disse Myntsorter ikke ere gang bare i det russiske Rige, og, istedetfor at vise Bønderne til bage, confiskeres Pengene og Ihændehaverne dømmes til at formere Siberiens Befolkning. Vistnok lykkedes det denne gang den preussiske Embedsmands Reclamationer at udvirke, for de Ulykkelige, som han ved et heldigt Tilfælde var stodt paa, Tilladelse til at vende tilbage og iøvrigt fuld Enstatning for den confiskerede Sum, men et saa lykkeligt Møde finder ikke altid Sted. - Slige Fortællinger hørte man allerede tidligere i enkelte Kredse, men deels holdt man dem for overdrevne (som de dog vel ogsaa ere, deels skrev man slige Begivenheder paa enkelte Grændseembedsmænds Bekostning, og det Jndtryk, de gjorde, var ubetydeligt, i Sammenbligning med den Sensation, der vaktes ved Efterretningen som, at selv de nærværende Handelsforbindelser muligt turde blive Indskrænkninger underkastede. - Polen og Preussen ere, paa en Maade, ved Naturen forbundne til et forganisk Heelt, og, om end ikke en politisk Eenhed derved gjø dres uundgaaelig fornøden, saa er dog Handelseenhed og Handelsfrihed uundværlig for begge, naar ikke Provindsen Preussen skal gaae tilgrunde og naar Polen skal kunne udvikle sine Kræfter og benytte alle sine Hjælpekilder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-03
Norge. Efter et forberedende Møde af det sammenkaldte overordentlige Storting, i hvilket Hr. Sørensen valgtes til Stortingspræsident, de Herrer Falsen og Schydz respective til Præsidenter for Odelstinget og Lagtinger, erklærede den Førstnævnte dette fjerde overordentlige Storting for constitueret. Det aabnedes derpaa, paa sædvanlig høitidelige Maade, den 20de October, idet Statholderen, Grev Wedel=Jarlsberg, forelæste følgende kongelige Tale: Gode Herrer og norske Mænd, Efter i 5 Maaneder at have været samlet, blev det 8de Jordentlige Storting, i Kraft af Grundlovens 5 80, opløst.