JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Ligesom det i Aaret 1835 udkomne Finants Budget gav Anledning til mange meget interessante offentlige Discussioner, hvis endelige Resultat man kan ansee Stændernes bekiendte Petition i Finantssagen skal være, saaledes har den nu udkomne calculatoriske Oversigt over Jndtægterne og Udgivterne atter fremkaldt lignende Debatter, og de, der have fulgt hine oprindelige Discussioner, kunne ikke være Tvivl om det Resultat, man kommer til, uagtet flere saavel navngivne som anonyme Forfattere have bestræbt sig for at vise, at Danmark Status efter Calculen har forbedret sig betydeligt. At gjentage de forskjellige Grunde, hvorpaa man støtter disse Resultater, er her ikke Plads til, men vi ville atter gjøre opmærksom paa, at efter den Oversigt Fædrelandet har fremsat, er det fornemmelig de Poster, hvori Stænderne have formeent at man burde begynde med Besparelser, at Udgifterne have oversteget Jndtægterne, navnlig Udgifterne til Hofholdningen, Land= og Søe=Etaterne samt til Gratia ler og Pensioner. Uagtet Landskatten i Danmark har indbragt omtrent 3/4 pCt. mere end der var calculeret, er dog Restancebeløbet forøget med 39,235 Rbd. 51 s. Ved at see denne betydelige Forøgelse af Restancen af Landskatten, kan man ikke undlade at yttre det Ønske, at see fremsat en Opgjørelse af hos hvem disse betydelige Restancer indestaae, om enten hos de mindre eller større Landeiendommes Besiddere. Af en saadan Opgjørelse vilde man ikke alene være istand til at bedømme Land mændenes Forfatning i det Hele, men og om det virkelig kan ansees som Byrde for Jordegodseierne at de oppebære Skatterne for deres Bønder, eller om denne Bestemmelse ikke meget mere er til Skade, for Staten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Paa et Gods i Omegnen af Aarhuus kom for nogle Dage siden om Aftenen en omvandrende Landsbyskræder til en Udflyttergaard, hvor han var bestilt hen for at forrette noget Arbeide. Efter at have spiist og drukket, viste Beboerne ham Natteleie i deres saakaldte Overstue. Sengene i saadanne Stuer ere i Almindelighed opfyldte med Sengeklæder lige til det Øverste af de saakaldte gammeldags Himmelsenge. Ved at sætte en Stol til, kom den lykkelige Skræder, der ikke var vant til at ligge i en saadan Seng, op i den, og snart drømte han om de lange Sting, han næste Dag agtede at bibringe paa Mandens nye Kjole, han havde under Arbeide. Da vaagnede han pludseligt og mærkede, at noget pudslede ved Vinduerne; en Haand kom igjennem Ruden, aftog Vindueskrogen, og gjennem der aabne Vindue kom først en, og nok en Karl. Døren til Haven blev aabnet indenfra, og den nu ulykkelige Skræder puttede sig ned i Dynerne i Dødsens Angest. Snart grebe fire kraftige Armee fat paa Dynen, han laae paa, og i et Øieblik var Skræderen indrullet og sammensnøret deri. Karlene kastede Pakken ud paa en Vogn, hentede derpaa Resten af Sengeklæderne, og nu gik Touren til en Nabogaard, hvor man ogsaa agtede at stiæle. Medens Tyvene her brøde ind og vare forsvundne i Stuen, stak Skræderen forsigtig Hovedet frem af Dynerne, og da han mærkede at Alt var stille, greb han Tømmen paa Hestene, og i et stærkt Trav gik det nu over Stok og Blok tilbage til Gaarden, hvorfra han var udsmuglet. Han vaagnede Stedets Beboere, og man kan forestille sig deres Glæde, da Skræderen med Sengeklæderne atter var i deres Værge. Nu venter man nærmere at erfare, om de Paagieldende ere grebne. (Aar. Av.) Under en svær Storm med østlig Vind, Søndagen den 14de de, afbrændte den tæt udenfor Bogense beliggende, for halvtredie Aar siden af ny opførte Vand- og Veirmølle, som tillige med alle Vaaningshusene a. lagdes i Aske ligge til Grunden. Redning var umulig. Mølledammen var belagt med Jis, saa det var vanskeligt at faae Vand til Sprøiterne. Desuden torde Jngen vove sig for nær til Møllen af Frygt for de i forskjellige Etager i den 52 Alen høie Bygning anbragte Møllestene, der sprang i Stykker. Det var et ligesaa imponerende som sørgeligt Syn at see denne skjønne Mølle med alle dens Jndretninger staae i fuld Flamme. Forpagteren, der laae syg, maatte bæres af Sengen over til en nærliggende Gaard, og hverken han eller Kone og Børn reddede Andet end Livet og det de gik og stode i. Af Besætningen reddedes kun to gamle Heste, alle øvrige Kreature, brændte. Ogsaa Tjenestefolkene mistede Alt hvad de eiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
J Regulativet for Randers var, som tidligere meldt, proponeret Ansættelse af en fast Kæmner med aarlig Løn af 350 Rbd., hvoraf de 200 skulde udredes af Kæmnerkassen, og 100 af Fattigkassen, og 50 af Skolekassen. Men det blev ikke approberet, og skal paa ny indstilles. Kort for Julen skeete Jndbrud gjennem det søndre Altervindue i Stoense Kirke paa Langeland, hvor Tyven opbrød Blokken og ranede de der værende Penge, hvilke dog kun skulle have været faa, saasom Fattigcommissionen et Par Ugerstid forud til nødvendige Udgivters Bestridelse havde udtaget Blokkens Hovedindhold. Hvor stærk Overtroen endnu tildags er hos Landalmuen sees deraf, at en Mand, hvis Vei faldt forbi Kirken medens Jndbrudet skeete, hverken angav dette eller bekymrede sig videre derom, da han ansaae det for at være Spøgerie, som pleier at foregaae strax for Høitiden. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Torsdagen den 1ste Februar Kl. 12 høitideligholdtes i Universitetsbygningen Universitetets aarlige Fest i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Talen holdtes paa Dansk af Universitetets nuværende Rector, Professor Clausen. Ved samme Leilighed uddeeltes de vundne Priismedailler til Cand. med. & chir. L. Reumert for Besvarelsen af den medicinske, Stud. jur. C. W. Rimestad af den historiske og Cand. phill. J. J. S. Steenstrup af den naturhistoriske Opgave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Ved den d. 31te f. M. afholdte extraordinaire Generalforsamling i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug antoges, efter at det først var bestemt, at der skulde foregaae en dobbelt Stemmegivning, først en provisorisk over hvert enkelt Punct i Lovforslaget og til Slutning en endelig over det hele saaledes provisorisk afgjorte Lovforslags Antagelse eller Forkastelse, under Forbehold af Amendements, med 264 Stemmer imod 133, Principet i Repræsentantskabets første Jndstillingspunct, at den lovgivende Magt i Selskabet for Eftertiden udøves af et af hele Selskabet valgt Repræsentantskab. J Fredags Eftermiddag Kl. 5 fortsattes Generalforsamlingens Forhandlinger. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
J et Følgeblad til Nr. 32 af Kjøbenhavnsposten, findes af en Helsingoraner nogle bemærkninger angaaende det forestaaende Valg af Borgerrepræsentanter, der ikke kan andet end i høi Grad anbefales til flittig Gjennemlæsning af de Communer, der endnu ikke have valgt Repræsentantere. Skjøndt bemærkningerne nærmest ere bestemte for en navngiven Commune, indeholde de dog i faae kraftige Træk saa herlige Livsbilleder, at der neppe vil være en eneste Commune i Danmark eller andetsteds hvorpaa de ikke ere passende, og da de derhos tillige gjør det anskueligt hvad man bør fordre af en Borgerrepræsentant, ville de sikkert af enhver læses med Jnterresse og, som vi tillige haabe, med megen Nytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Viborg, den 25de Januar. - Vor By er som beleiret. En svær Mængde Snee er falden. Veiene ere ufremkommelige. Siden Fredagen den 16de ere ingen Poster ankomne. Tvende kjøbenhavnske Poster manglede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Kiel. J en her i Harmonien af 132 Medlemmer holdt Generalforsamling, hvis Formaal var at overdrage Selskabet Ret til det forestaaende Valg af en Deputeret og en Stedfortræder, blev denne Ret med 67 Stemmer overdraget Etatsraad, Borgemester Jensen. Alle øvrige Stemmer (64) vare paa een nær tilfaldne Advocat Olshansen. Nykjøbing. J Fredags aabnedes Valgene her ved nogle indledende Ord af Borgemesteren Hr. Justitsraad Møller, hvori han, næst at opmuntre til en skjønsom Erkjendelse af vor nye CommunalForfatnings Fortrinlighed, udhævede de Egenskaber, som i Særdeleshed burde findes hos Borgerrepræsentanten. – Den særdeles talrige Forsamling vidnede glædeligt om den Jnteresse Tingenes nye Orden allerede havde vakt. Til Borgerrepræsentanter valgtes: Suppleant ved Øestifternes Stænderforsamling, Kjøbmand N. Sidenius, og Bogbinder Madsen, til Medlemmer af Ligningscommissionen: Kjøbmand Bønnelykke, Hattemager Meisner, Smedemester Jacobsen, Snedkermester Philipsen, Handskemager Møller, og Stænder=Deputeret, Brændeviinsbrænder J. Sidenius; til Revisor, Procurator Tidemand. – Skiøndt vi ikke. kunne andet end erkjende de Mænds Retsindighed som valgtes til Medlemmer af Ligningscommissionen, og skjøndt vi føle os overbeviiste om, at de med samvittighedsfuld Skjønsomhed ville røgte det dem ved deres Medborgeres Tillid overdragne vigtige Hverv, kan det dog paa den anden Side ikke nægtes, at der ved Valget af 4 Jndivider af Haandværksklassen, mod 2 Jndivider af andre Klasser, er indtraadt et Misforhold, som ved en rigtigere Fordeling af Stemmerne burde have været undgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Siden vor sidste Anmeldelse er endnu een Grundeier af Embedsklassen, indtraadt i Borger=Corporationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Gaabense, den 3die Febr. Beltet imellem Gaabense og Vordingborg er nu saaledes tillagt med Jis, at det i disse Dage kan passeres af Gaaende, og hvis den stærke Frost vedvarer endnu nogle Dage, vil det kunne befares af Kjørende, hvilket imidlertid nærmere vil blive offentliggjort. Personposten tilbagelagde Veien fra Vordingborg, til Gaabense i 1 1/2 Time.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Blandet. En Dr. Rittinghausen, der stod i megen Anseelse i Brüssel, hvor han var bleven indført i de bedste Huse, ja endog spiste to Gange om Ugen hos Prindsen af Ligne, er i disse Dage ganske uventet bleven arresteret, som Morder. Man beskylder ham nemlig for i Diion at have forgiftet og plyndret en Hr. Schneider, der curerede Stammende, og med hvem han havde gjort Reisen did. Dr. Rittinghausen, der hører til en meget agtværdig Familie, er forresten en talentfuld Jurist og tillige en god Chemiker; men de nøiere indhentede Oplysninger om ham tale ikke til Fordeel for hans Moralitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Fra Baden Baden blev en Grevinde Hatzfeldts Barn, en smuk Dreng paa 7 Aar, for nogen Tid siden, tilligemed hans Oppasserinde, bortført af en fremmed Mand. Grevinden ilede strax efter dem, og var saa heldig, den 2den dennes paa Poststationen Hattersheim, imellem Frankfurt og Wiesbaden, at antræffe dem, tilligemed deres Bortfører, som uden Trediemands Mellemkomst igjen udleverede Moderen hendes Barn. Man vil imidlertid mene, at den Fremmede virkelig skal have havt nogen Ret til Drengen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
J Natten til 5te f. M. afbrændte i Prater ved Wien det store Træskuur, der tjente til Foder Samlingsplads for Dyrene. Sandsynligviis hidrørte Jlden fra Tilsynsmandens Tobakspibe. Den Ulykkelige, der var sovet ind, maatte for sin Skjødesløshed bøde med Livet. Man fandt hans forkullede Skelet imellem Ruinerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Ved Tallotteriets 1330de Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Bekjendtgjørelser. Et indbundet og velconditioneret Exemplar af Collegial=Tidenden for 1820, samt 1822 til 1837. incl., kan erholdes tilkjøbs for den meget billige Priis 20 Rbd., ligesom Kjøberen, om han ønsker det, kan erholde de i Aaret 1838 udkomne Nummere, og strax tiltræde Subskription paa Tidenden, udleveret fra Nykjøbing Postcontoir. Registeret for alle Aarene, samt de fleste i Aaret 1821 udkomne, Nummere skulle ligeledes blive Kjøberen udleveret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Fuldmægtig Kruuse i Nykjøbing foreviser Samlingen og afgjør det Fornødne med Kjøberen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Tjeneste søges. Et Fruentimmer af sat Alder, der i flere Aar har conditioneret som Huusholderske paa større Steder, hvorfra Anbefaling kan forevises, ønsker sig emploieret i samme Fag fra 1ste Mai, enten paa Landet eller i en Kjøbstad, Reflecterende ville behageligst melde dem paa dette Blads Comptoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Tjeneste søges. En Meierske, der saavel i Holsteen som i Danmark har bestyret større Meierier, og kan forevise paalidelige Vidnesbyrd om Duelighed og et moralsk godt Forhold, ønsker sig til 1ste Mai d. A. en Tjeneste som Meierske ved et af de større Hollænderier, ligesom hun og, om forlanges, kan paatage sig Bestyrelsen af den udvendige Huusholdning. Billet bedes aflagt paa dette Blads Contoir Mrk. S. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
For et Fruentimmer som kan paatage sig, at føre en herskabelig Huusholdning, og kan legimitere sig med god Anbefaling, er en Plads at erholde til 1ste Mai d. A. Man behage at henvende sig til Gjestgiver Thomsen, der giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Efterlysning. En lille sortebruun Støver=Hanhund med noget hvidt paa Brystet der lyder Navnet Bussak er bortløben. For sammes Tilveiebringelse gives er passende Douceur af Gartner Jensen paa Schiørringegaard eller Eieren Hans Larsen i Wirket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, bliver den, afdøde Arvefæstegaardmand Erich Rasmussens Boe tilhørende, Gaard i Hobye i Gloslunde Sogn med tilliggende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Alb. bortsolgt ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 20de Febr. d. A. 6te Marts og 20de f. M. hver Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir og tredie Auction i Gaarden der agtes solgt. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Godsforvalter Møller i Gloslunde. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Liebhaveres og Pantecreditorers Efterretning. Lollands Sønderherreds Contoir, Rakskov den 24de Jan. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Efter Reqvisition af Skifteforvalteren i afdøde Kammerraad Ebbesens Boe bliver Torsdagen den 15de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 11 paa Nakskov Kjøbstads Raadstue afholdt offentlig Auction over følgende bemeldte Boetilhørende Fordringer, nemlig: 1. en Fordring paa Peder Stryn i Alminde, grundet paa Forlig stor til Rest 21 Rbd. 2, en dito paa Jørgen Christiansen i Grønnegade stor 300 Rbd. Sedler og 3, en dito paa den forrige Eier af Flintegaarden Rasmus Hansen, efter Obligation af 29de April 1824, tinglæst 1ste Juli f. A., stor 200 Rbd. Sedler med resterende Renter fra 29de April 1824. Nakskov den 1ste Februar 1838. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-04
Thermometerstand. Febr. 2den 2 - 100 2 – 80 – – 100 3die 90 90 – 70 100 Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Lollands, Falsters se Tidende. No 13. Tirsdagen den 6 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Man har atter arresteret en Person paa Grund af Mistanke og at han vilde dræbe Kongen; imidlertid høre Rygterne og saadanne Planer ganske til Dagens Orden, og man fæster derfor ikke megen Lid dertil. Guizot, der ledsagede Deputeret Kammerets Deputation, blev af Kongen modtagen med megen Forekommenhed, og man formoder heraf, samt af den overlegne Mine, som de Doctrinaire vise, at de have Udsigt til atter at komme i Ministeriet. Den Hæftighed hvormed Oppositions=Partiet i Debatterne og SvarsAdressen har paastaaet en stræng Opfyldelse af Qvadrupelalliancen, og, som en Følge heraf, en Jntervention, har bragt det Rygte i Omløb at Regjeringen vil andrage paa at give Spanien Subsidier, og man mener, at England ligeledes vil følge dette Exempel. – J Sydamerica skal Franskmændene have bemægtiget sig endeel af det brasilianske Gebeet og de engelske Blade opfordre i denne Anledning deres Regjering til, paa det Kraftigste at modsætte sig en Fremgangsmaade, der vel heller ikke vil blive taalt af den brasilianske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Branden af Theatret Jtalien beskjæftiger endnu i fuld Maade Pariserne, der klage over, at denne Brand gav Anledning til Røverier i Hovedstaden. Flere af de i Nærheden af Brandstedet Boende maatte med Pistoler og andre Vaaben beskytte deres Eiendomme, og det har vakt megen Harme, at det ved politiske Forseelser ellers meget virksomme Politie, endnu ikke har arresteret nogen af disse Forbrydere. Da Jlden i Theater Jtalien fik saa stor Overmagt fordi Vandet i Reservoirerne var frossen, ere de andre Theatre meget forsigtige i denne Henseende, og dette har i Theater la galte givet Anledning til et andet, skjøndt komisk Uheld, Fornemmelig for at forsøge om Vandet endnu var flydende, aabnede man Hanen paa et af Reservoirerne, men da man ikke var hurtig nok med at lukke den, blev de paa Parterret værende Tilskuere ud mod hvilke Hanen vendte, ganske oversprøitede med Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Efterretningerne fra Constantine lyde ikke længer gunstige. Achmed opholder sig stedse i Nærheden af sin Hovedstad, og anvender ethvert Middel for at opbringe Araberne mod Franskmændene, derikke have erhvervet sig Venner i Staden, hvor der hersker Misfornøielse med den nye Cadi, da han tillader sig de skammeligste Udpresninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Den af Lafitte etablerede Bank, har i de 3 Maaneder, den har virket, omsat omtrent 50 Mill. Fres. og viser saaledes hvilken uhyre Nytte den maa yde Handelstanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
England. Parlamentsmøderne ere begyndte med hæftige Debatter, hvortil de canadiske Anliggender gave rigeligt Stof. Oppositionen beskyldte Ministrene for, at de ved deres partiske Bestyrelse, og ved at begunstige Embedsmændene, havde givet Canadaerne grundet Anledning til Klager, til hvilke man dog ikke havde taget noget Hensyn. J Overhuset var det fornemmelig Lord Brougham, der, med al den Spot og Satire, som stedse staaer denne udmærkede Taler til Tjeneste, angreeb Colonial ministeren, paa hvem han gjorde en herlig Anvendelse af hine, Oxenstjernes Ord til Sønnen, da denne skulde tiltræde en Gesandtskabspost: "Du veed ikke min Søn, med hvor liden Viisdom Verden, bliver regjeret. Parlamentet har dog med stor Majoritet antaget de af Ministrene foreslaaede Forholdsregler, og saaledes vil den af Dronningen udnævnte General=Gouverneur, Lord Durham, foruden udstrakt Fuldmagt fra Dronningen, tillige erholde et Tillidsvotum af Parlamentet. Man siger, at Lord Durham kun nødig overtog denne Post, og kun gav efter for Dronningens gjentagne Opfordring. Ved sin anerkjendte Dygtighed er han fuldkommen den vanskelige Post mægtig, som han har overtaget sig, og Ministrene ere tillige ved hans Bortfjernelse, befriede for en Mand, hvem de meget frygtede, da man ikke ganske kjender hans politiske Anskuelser. Uagtet flere af Canadaernes Anførere, saasom Dr. Nelson og Valvis ere fangne, og Jnsurgenterne, efter de sidste Efterretninger, overalt adspredte, vedbliver dog Regjeringen at sende Tropper derover, og følger saaledes det under Parlamentsdebatterne givne Raad, om at dæmpe Opstanden med Magt. At ogsaa endeel af Garden er sendt til Canada, har imidlertid vakt flere Journalers Spot. De canadiske Jnsurgenter have i et americansk Blad, the vindicator, fremsat deres Besværinger, og i England har saavel Ministrene som Hr. Roebuck, paa Canadaernes Side, offentliggjort hvad der er Gjenstand for Striden. Ministrene have i Sinde at ophæve den canadiske Forfatning i 3 Aar, og at benytte dette Tidsrum til at udarbeide et Forslag til en ny Forfatning. ForO'Connell gives der i denne Tid flere Æresmaaltider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
- Endnu d. 11 f. M. var Jlden, der ødelagde Børsen, Loyds Kaffehuus og Assurancecompagniets Bygninger, ikke ganske slukket. Ogsaa ved denne Jldebrand have Tyvene viist sig meget virksomme, dog skal, efter senere Efterretninger, de væsentligste Papirer være reddede. Ligeledes er Byens Segl bleven reddet, og derved har man undgaaet mange Vidtløftigheder, som vilde have været forbundne med Anskaffelsen af et nyt Segl. Som en Mærkelighed anføres det og, at af alle de Statuer af Englands Konger, som fandtes opstillede i Børssalen, er alene Carl den 2dens forbleven ubeskadiget. J Edingburg har et uroligt Optrin fundet Sted, da Studenterne og Fabrikarbeiderne leverede hinanden en Fægtning med - Sneeboldte. Da Studenterne tillige vare væbnede med Stokke, fordreve de Politiet, som vilde gjenoprette Roligheden, og endelig maatte et Detaschement af det 79de Regiment gjøre Pladsen, ryddelig med Bajonetten, og med Storm indtage Academiet, hvorhen Studenterne flygtede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Spanien. J Cortesforsamlingen har været en meget hæftig Debatte angaaende Landets Tilstand. Oppositionen beskyldte Regjeringen for, ikke fra Begyndelsen at have anvendt tilbørlig Energie og Kraft for at dæmpe Opstanden, eller at hindre dens Udbredelse. Ministrene søgte at forsvare sig ved at paaskyde Mangel paa alle Hjælpemidler, og til Slutning blev man enig om, at Spanien ikke formaaede at hjælpe sig ved egne Kræfter. Sagen er derfor nu alene, at formaae de andre Magter til en kraftigere Understøttelse end den Qvadrupelalliancen hidtil har forskaffet, men hertil ere Udsigterne kun ringe, da, som bekjendt, Ludvig Philip personlig er stemt mod Jnterventionen, og Canadagnu synes i nogen Tid at ville give England tilstrækkeligt Arbeide. Fra Krigsskuepladsen ere Efterretningerne meget intetsigende, dog synes det som Christinerne have havt nogle Fordele, da saavel Merinos som Marqvis Bovedas Expedition har trukket sig tilbage. Espartero staaer med 20,000 Mand i Miranda, hvor han iagttager den carlistiske Expedition under Barilio, men uden i ringeste Maade at forurolige ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Tydskland. De til det tydske Forbund hørende Stater udgjøre for Tiden en meget interessant Gjenstand for Jagttageren, da ikke alene en politisk, men og en religiøs Gjæring meer eller mindre har grebet alle Staterne. Paa egentlige Handlinger er dog Tiden ikke riig, men saa meget virksommere er derimod Pressen der flittig benyttes af alle Partier. Censuren viser sig i disse Stridigheder i sin hele nogne Partiskhed, og, medens den derfor med sædvanlig Frygtsomhed vaager over ethvert Udtryk i de politiske Stridigheder, lader den en meget fri Tone herske i de religiøse, saa at endog Preussen har fundet sig foranlediget til gjentagne Gange at klage over Journalerne i Wüirtemberg og Bayern. Preussen fandt sig endog foranlediget til at forbyde Forsendelsen i dets Provindser af flere af de fra hine Lande komne Blade, medens de derimod bleve taalte i Østerrig og der læste med Begjærlighed. – Efter Forlydende fordrer Paven Ærkebiskoppen af Kölns Gjenindsættelse i sit Embede som Grundbetingelsen for al videre Underhandlen, og heri skal Østerrig understøtte ham, medens derimod Frankrig helder noget mere til Preussen, efter hvad man siger, til Tak for den Opmærksomhed Preussen i den senere Tid har viist den franske Kongefamilie. – Da Biskopperne af Münsters og Paderborns Tilbagekaldelse kun har forøget Forlegenhederne, ønsker Preussen at see Sagerne afgjorte paa det hurtigste. - J hele Hanover hersker Stilhed saavel i det politiske som i det selskabelige Liv, og man venter ene med spændt Opmærksomhed paa Stændernes Sammenkomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-06
Uagtet den Misfornøielse Kongen af Hanover's Fremfærd overalt har funden i de constitutionelle Stater i Tydskland, vedbliver han dog ufortrødent at arbeide for sit Øiemed, og da han heri understøttes af et betydeligt Partie af Adelen, frygter man allerede paa flere Steder for at de Demonstrationer, der nu gjøres for Hanover komme for sildig Grækenland. Til stor Glæde for Grækerne, har Kongen endelig efter Ministeren v. Rudhardsgjentagne Forlangende, meddeelt ham Afskeed, og i hans Sted ansat Zographos, der hidtil var Gesandt i Constantinopel. Grækerne glæde sig særdeles meget over denne Begivenhed hvoraf den love sig Fritagelse for de Fremmedes Jndblanden i deres Anliggender.