Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-14
Krigskuepladsen. Helvetien. Af de tildeels hinanden modsigende Efterretninger om de senere Krigsbegivenheder i dette Land lader sig endnu kuns lidet andet uddrage med Vished, end at der virkelig fra den 25de til 30te har været daglig hæfrige Fægtninger, som paa begge Sider have kostet mange Mennesker, og at Fordeelen tildeels har været paa de Keiserliges Side. Efter Massenas Official beretning blev i Slaget den 25de (See S. 289) 2500 Østerrigere, hvoriblant en Prinds af Hohenlohee, tagne til Fange. Dagen derpaa trængte General Hote nu først Franzoserne tilbage fra Winterthur (hvilken Stad han derpaa besatte), og gjorte 2000 Fanger. Jkke destomindre maatte de Keiserlige den 27de atter fornye Angrebet paa den hele franske Linie ved Thurfloden med 30,000 Md. Slaget begyndte med Dagbrækningen, og vedvarede endnu om AfteKl. 10. Begge Partier fægtede med en ubeskrivelig Anstrængelse og Forbittrelse. Jsær gjorte Franzoserne en fortvivlet Modværge paa et Bierg, som ligger nær ved Winterthuur, paa Veien til Zürch, og paa begge Siden var besat med franske og Helvetiske Jægere og Skarpskyttere, Fra Toppen af Bierget nedregnede Kartætsker paa Fienden. Endelig blev Bierget erobret, da Karl, som denne Dag kommanderede personlig, selv kom til. Mas seng melder vel, at han har gjort over 800 Fanger, og at Fienden ikke fik nogen Fordeel over ham; men tilstaaer dog derhos, at han er rykket tilbage til Glattfloden, for desbedre at kunne forsvare Zurch, hvilken Stad man altsaa meget for tidlig (S. 89) har ladet ham rømme. End. nu den 28de blev Kampen fortsat, og deraf at Kanontordenen, som varede hele Dagen, trak sig længer bort hen imod Aften, slutter man, at denne Dag har kronet de Keiserlige Vaaben med nye Seire. Den 29de var Karls Hovedqvarteer i Winterthur. Man maae nu vente Stad. fæstelse paa en Skrivelse fra Lindau, hvorefter General Hobe den 30te virkelig har holdt sit Jndtog i Zurch, hvor Jndvaanerne paa deres Knæe skulle have bedet Massena ikke at lade det komme til noget Bombardement. Frankfurter Breve melde ogsaa at Gotthardsbierget alter okkuperet af General Bellegarde som nu trænger frem imod Hovedstaden Lucern og at et Korps Russer fra J. talien er stødt til de Walliser Jnsurgentere, hvorved følgelig begge Hovedpasserne til Jtalien ere spærrede for Franzoserne, og de fleste Kourerer, som Moreau og Mas seng afsende til hinanden, blive opsnappede. J Egnen ved Basel formere de Keiserlige sig ogsaa meget, hvorfor man der med det første befrygter et Angreeb. - J Parts har Østerrigernes Jndfald i Schweiz gjort saa almindeligt Jndtryk, at man har maattet berolige Folket med en Bekiendtgiørelse hvori vises, at Massena kuns har opofret nogle tilsyneladende Fordeele for at sætte sig i Stand til, at kunne giøre Fienden behørig Modstand, og at han nu da hans venstre Fløi er frie, venter tillidsfuld paa et afgiørende Slag. J samme Bekiendtgiørelse meldes om en Oververgang af Østerrigerne over Rhinen langs med Franzosernes venstre Fløi den 23de, som løb uheldig af for de første. Det Helvetiske Direktorium og Lovgiverne ere alt flygtede fra Lucern til Bern, hvorfra de i Nødsfald kunne retirere til Genf. Massena har i en nye Proklammation opfordret alle Schweitzere, til at gribe til Vaaben. J det Zurchske stride Bønderne ogsaa haardnakkent for Franzoserne, som man mener vil komme dem dyrt at staae. Erkehertugen har den 23de og 27de udstædt to nye Proklamationer til Schweitzerne, af hvilke den første gientager Keiserens venskabelige Hensigter imod dem og udpeget Franzoserne, som dem der ene have forstyrret deres Lykke; i den anden yttrer han sin Forundring over, at der i Frauenfeld og andre indtagne Stæder er bleven skudt paa de Keiserlige Tropper, og giør Øvrigheden ansvarlig for alle slige Uordener. I den Viener Hof tidende læses nu førstOfficialberetningen og Franzosernes Fordrivelse fra Costanz, St. Gallen a.