JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
J Rudkiøbing bliver een der paa Torvet beliggende, især til Kiøbmands Brug vel indrettet, nu af Farver Kragh beboende Gaard, med dertil liggende anseelig Gaards og Hauge=Rum, i Følge Dom og Jndførsel, samt Vedkommendes til mig gjorte Begiering, stillet til offentlig Auction Fredagen den 23de Februarii førstkommende om Formiddagen Klokken 10, og da uden andre eller fleere Auctioners Foretagelse absolut bortsolgt; hvilket til Liebhabernes Efterretning herved bekiendtgiøres. Rudkiøbing den 19de Jan. 1781. Flindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Mandagen den 5te Martii førstkommende, og følgende Dage Vi holdes udi Hr. Professor von Westens iboende Gaard her i Odense offentlig Auction over den af Sl. Conference Raad von Scherewien efterladte anseelige Bogsamling. Conditionerne blive paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgjorte. Auctionen begyndes om Formiddagen Kl. 9, og ere Catalogi gratis at bekomme hos grofessor Ancher i Odense. Odense den 12te Januarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Normedelst at jeg undertegnede har en anden Boepæl, lader jeg 2 den 9de Martii førstkommende om Formiddagen ved 10 Slet, udi S. T. Hr. Professor von Westens Gaard i Odense uden fleere Auctioner offentlig stille til Auction min Eiendoms Gaard, Hamborg kaldet, beliggende udi Assens Amt i Wends=Herred, staaer for Hartkorn Ager og Eng og Skovskyld 7 Tdr. Gaarden ligger udi en plaisant Egn, er til en honet Familie vel indrettet, haver en var og smuk Frugthave med franske Frugttræer, besadt; en important stor Hummel=Hauge af 2000 Stænger i Kugler anlagt; haver sine Lykker gandske allene for sig rundt om Gaarden indhegnet, undtagen en stor Part megen god Tørvemosettet uden for Lykkerne, og udi Lykkerne desuden en stor Torve mose, fornøden Overskov af Eeg og Bog; men overflødig Underskov af Hessel, Elle, Aske og Torn; 3de Fiske=Parker, og en Fiskerig Aar indhegner Gaardens Lykker paa den ene Side. Til Gaarden kan aarlig saaes 46 a 50 Tønder Korn af alle, Slags; avles 56 a 60 Læs godt Høe, foeres og græsses 8 a 10 Heste og 16 a 20 Kiør foruden ungt Tillæg. Gaarden kan strax tiltrædes, og derudi, om forlanges, blive staaende 2700 Rdlr. Conditionerne, hvorefter Gaarden sælges, kan sees hos Eieren, og paa Odense Adresse=Contoir. Desuden sælges samme Dag og Sted et nyt og fæsteledig Huus i Fielsted Bye. v. d. Maase. Nr. 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Til Leie faldbydes. Juuset paa Hiørnet af Vestergade og Flakhaven, tæt ved min iboende Gaard, som for nærværende Tiid beboes af Hr. Baron Duro, er at faae til Leie til næstkommende Paaske; De Lysthavende vilde behageligst derom melde sig hos mig. Adel Catharina von Westen. Enke af Autzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Capital som falbydes. En Capital paa 230 Rdlr. den umyndige Jomfrue Lassen tilEt hørende bliver til næste 11te Junii 1781, imod sikker Pandt og gangbar Rente, at faae til Laans hos Provsten i Fyens Lunde Herred Ude Høst i Schebye, som venter, da at faae disse Penge, at udsætte. Schebye den 2den Januarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Af Gymasti Midler bliver til næste 11te Junii Termin at udsette 2600 Rdlr. Hvorom nærmere kan tales med Professor Butzow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Til 11te Junii førstkommende er ubekiendte Arvingers Penge& henved 50 Rdlr. at bekomme til Laan, imod vederheftig antagelig Forsikkring, og aarlig ganghar Rente, hos Provsten Søren Broge her i Fyens Scham Herred. Klinte Præstegaard, den 18de Januarii 1781. af Jos Procurator Lund i Odense er førstkommende 11te Junii Termin 1781 at bekomme til Laans mod suffisant Pant og lovlig Rente en Capital af 1000 Rdlr., som han har i Commission at udsætte. Børne=Penge 1200 Rdlr. ere mod sikker og antagelig Pant, J samt gangbare Renter, at bekomme til Laans i førstkommende Junii Maaneds Termin, hos Provsten her i Schoubye Herred. Bogense den 24de Jan. 1781. Etgill Thorhallesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Undvigte. E siden fra Tøystrup (formedelst Ungdoms Flygtighed og Una Et ungt Menneske, ved Navn Peder Lind, der for en 6 Uger, dighed) er bortgaaet uden Tilladelse, og foruden Pas og Skudsmaal, som med megen Eftersøgning ikke har været her i Landet at finde; han er 22 Aar gammel, maadelig af Vext, ongefær, 80 Tommer høi, noget bleeg og maveragtig af Ansigt, og lidet koparret, lysebruun Haar, som var indbunden, ved hans Bortgang var han klædt udi en grøn Klædes=Kjortel og Vest, med grønne Cammeelhaars Knapper udi, guule Skind Buxer, Støvler paa Beenene, en god Hat paa Hovedet, taler saa godt Tydsk, som Dansk, og ellers i ovrigt er temmelig beskieftiget. Thi anmodes og tienstlig ombedes alle og enhver, saavel Civile som Militaire det, de behagelig ville anholde bemeldte Person, som hans nem maatte forekomme, og tilmelde Herskabet S. T. Frue Obrist inde von Grambow til Tøystrup pr. Odense, da han skal blive afhentet, og de paa ham anvendte Bekostninger ved Afhendelsen til al Takke blive betalt. Tøystrup den 23de Januarii 1781. Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. En nye A. B. C. Tavle, indrettet til Opfostringshuusets Skole=Brug. NB. Denne Tavle hænges paa Væggen og Læreren underviser alle sine Begyndere i at kiende Bogstaverne, og lægge dem sammen paa en Maade, som svarer ham baade Tid og Umage, faaes for 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Lommebog for Tienestepiger. H. Korte Morgen og Aftenbønner for Børn Aften=Tanker eller Omgang med Gud i ledige Timer 1 Mk. . Spaakonst, Pølse=Gildet, eller 46 lystige Forllinger 1 Stephen i Viinfadet et Heldtedigt Fuldstændige Tabeller over alle de Danske Konger fra Kong Skjold indtil Kong Chr. 7. Efterretninger om Troldhornet og Troldpiben. samt Biergepuslinger, Trolde og Skiftinger paa Liungbyegaard i Skaane Handels Speil 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Den forvildede Kiøbenhavner indeholder en forløben Skole=Discipels Skiæbne 12 s. Galathe, eller den listige Hyrdepige. Danske Connossementer Arket 4 s. Samlede Efterretning om Viborg Bye i ældre og nyere Tider, ved Krog, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Den Svenske Grevindes Liv og Levnet ved Gel T lert. 2 Mk. -6. Mirza og Fatme, en indiansk Fortælling i 2 Deele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-26
Mag. Sebaldus Nothankers Levnet og Meninger 2 Dele, De Danske Krigs=Artikler =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Februarii. re Sørgelig Erindring ved den afdøde salige Dorothea Jacobsdatter, Sr. Jens Larsens Hustrue i Eibye Mølle, som den 21de Januarii 1781 omvexlede Tiden med Evigheden. Stands Vandrende, og betragt dig her ved Levningerne af vores Afdøde, See her dit Lives Korthed, og hvor hastig dit Lives Lampe kan være udslukt, Neppe havde hun fuldendt Ungdommens blomstrende Foraar igiennem en Blanding af Regn og Soelskin; Og aabnet sig glade Udsigter til Mid=Sommerens Yndigheder, for det behagede alle Tings Herre at sette Grendser for Livets Maal. 1758. bestraalede Lyset hende først, og gav hende den Act, hun havde at spille paa Livets Skueplads; men da hun med afvexlende Fornøielse havde udført de første Optrin, indsaae hun, at hun i Forening med en kiærlig Ægtefælle kunde bringe sin Lyksalighed høiere, og denne Forening skeede 1775, med Sr. Jens Larsen, hendes nu efterladte bedrøvede Mand. Dog en Tid af noget over 5 Aar endte denne Lykke, og hun maatte den 21de Januarii 1781 forlade Verden, da en heftig Orcan af Smerter bragte hende fra Tiden i Evigheden, og efterladte sin Mand med 2 umyn, dige Døttre, hvis spæde Alder, beskieftiget med Leeg og Spøg, tillader dem ei at føle deres Tabs Vegt. Værdige til et længere Liv, Værdige til endnu at giøre dine lykkelige! skulde du saa hastig forlade os, maatte du ei længere gjøre dig elsket af os! Tillad da at oprette dig en Ærestytte, og yde dine Levninger den sidste Ære. Lyksalige! saa skal du nu For Uroe, evig Glæde nyde, Blandt Sallige dig stedse fryde, Hvor ønskede vi os, som du Bliv da, Udvalgde, altid ved Din Gud og Skaber at ophøie Og at forlyste Siælens Øie Ved uskatteerlig Herlighed. Lad Støvet gjemme Støvet til Den store Dag igien skal samle De døde Been, naar Unge, Gamle, Vor Gud af Muld opvække vil A. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Juridisk Det er viist i disse Blades forrige Aars Nummer 33, hvorledes Justitien er i Oll Baley i London, efter Beccarie Vidnesbyrd. - De engelske Love ere saa faste og bogstavelige, at de maa staae, som en Klippe, og Rettens Betiente maa ikke være med Bønner at bevæge. Lovgiveren og re 67 Rdlr. Dommerne maa derfore ved Lovenes og Dommenes Forfærdigelse og Affattelse være lemfældige, godhiertige og menneskelige. Thi de kan siden ei forandres eller formildes. - Følgende Tilfælde tiener herpaa til Beviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Tvende Matroser i London, som formedelst sidste Oprør vare dømte til Døde, og i Dag skulde have været hængte, have faaet Pardon. - Hr. Burke og Hr. Lutrell forestillede i Mandags i Parlementet disse Ulykkelige Omstændigheder og Forbrydelser saaledes, at man kunde have kaldt det et Mord, at hænge disse Folk. - Dommen over de til Døden Fordømte, lyder her saaledes: " skal føres herfra til Retterstedet, hvor J skal ophænges ved " Halsen; J skal hænge saa længe, indtil J ere gandske døde. Gud forbarme sig over eders arme Siæle." Admiralitets Dommeren, Mariott, der første Gang i sin Livstid afsagde en Dødsdom, havde været saa rørt og hierteklemt, at han i Dommen udeloed Hovedordene, og aleene sagde: – J skal føres herfra til Retterstedet, og Gud forbarme sig over eders arme Siæle. Denne Hovedordenes Uddeeladelse kunde bevises med mange Vioner, og Hr. Burke gjorde deraf den Slutning, at det var imod Lovene, at aflive Folk, som ei tilbørlig vare dømte til Døde. - De bleve og herpaa befriede og pardonerede, for i Medhold af Lovene ei at krænke samme, men efter Princip, Verbotinus og stricte at holde sig til Dommens Bogstavelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Litterarisk. Over Hr. Professor Riedels Kritik i Wien, angaaende den af Hr. v. Rautenstranch udgivne Therestens Bographie, læser man i de offentlige Blade følgende: Hr. Professor Riedel i Wien har udgivet et Tillæg til Hr. v. Rautenstrauchs Verk, Marie Therosions Bographie kaldet. Denne sidste fandt dette Skrift saa vigtigt, at han endog vovede at bringe Sagen for Thronen, og tillige bad om befaling til at udslette det den Gang allerede trykte fortrædelige Tillæg. Fra Thronen faldt den Beslutning, som man med gyldene Bogstaver burde gjemme for Efterverden, og lyder saaledes: Copie af den allerhøieste Hof=ResoNyt 68 R. lution over den indleverede Note, angaaende den af Friedr. Just. Riedel forfattede Kritik, hvor det heder: Rautenstranch skal ikke blande sine Privatstridigheder med hine Statens. Ere de ham af Riedel gjorte Bebreidelser, grundede, saa har han fortient dem, og endnu meere til; ere de ikke grundede, saa kan han offentlig vise dem for Publico, og derved beskæmme sin Modstander som en Bagtaler. Denne min Resolution skal tilkiendegives begge Parter, og uden al Betænkning at tillade, at Riedels trykte Skrift maa sælges. Maria Theresia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Hr. Koch, en Lovkyndig i Stuttgard, lod paa Tydske trykke et Compendium af den Europæiske Land= og Søe Krigsret, tilegnede samme den Amerikanske General Washington, og tilsendte ham dette Skrift. For noget siden fik Hr. Koch et meget hosligt Svar fra Generalen med det Tilbud, at, dersom han vilde komme over til ham i Amerika, vilde han give ham en Capitains Plads. Der fulgte tilligemed en emailleret Guld=Orden, som hængte i et rødt og hvidt stribet silke Baand; Ordenen er en Oval, og af Størrelse som en Conventionsgylden. Denne Oval forestiller en Fierdepart af den tiltagende Maane; over Maanen staaer. Senatus populusqve Americanus, og under samme : Crescam ut prosim. Man vil for viist sige, at Dronningen af Portugal ved Acternes Eftersyn, angaaende de førte Klager over de Store i Riget og Jesuiterne under forrige Regiering, er bleven overbeviist om, at det har været blotte falske beskyldinger, som af en diævelsk List ere blevne opdigtede, og at Dronningen derudover holder sig forbunden til at anholde hos Spanien om, at de Bourbonske Hoffer ville begiere af Paven, at han igien vilde indsætte Jesuiter=Ordenen, der paa en saa retmæsig Maade er bleven befunden skyldig. Mange ville og her vide, at man i Steden for disse Ordensfolk endnu ikke har kundet finde nogen dygtig Skolelærer ved Collegierne i Frankrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Det Romerske Hof skal være sat i stor Forlegenhed over, hvad Beslutning det skal tage med Jesuiterne i Lithanen, hvilke under biskoppens af Weisreussen Beskyttelse, saa 69 Re som han er indtagen af dem, offentlig med Ulydighed sætte sig imod de Pavelige Forordninger. Dette Selskabs Fædre ere i hine Egne endnu meget mægtige; der var ogsaa efter den 1750, udkomne Liste paa den heele Orden iblandt de 39 Provincer, af hvilke det heele i 5 Assistenter fordeelte Jnstitut bestaaer, den Lithauiske Provints, efter Størrelsen, den femte, og indeholdt 2 Proseshuuse, 20 Collegier, 3 Noviciehuuse, 4 Seminarier, 7 Residentser, 53 Missioner og 1047 Medlemmer, af hvilke 475 vare Præster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Forfatteren af Jettelligensbladet i München yttrede i disse Dage, ved at anmelde et nyt udkommet Skrift og KirkeSkikkene i Dimmel=Ugen, følgende læseværdige Tanker Hvad der bringer vore Tider Ære, og opklarer dem, det tør vi allerede sige i Krøniken om Landets Forbedring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Jkke for mange Aar siden have vore Bønderfolk PaaskeAften optændt en Fryde=Ild, og sagt: de brændte Morten Luther; men vise og fornuftige Øvrigheder have paa mange Steder afskaffet denne Skik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Der gaaer et almindeligt Rygte i Wien, at alle FasteDage, Fredagen allene undtagen, skulle med Hs. Pavelige Helligheds Tilladelse, afskaffes i alle vore Arve=Lande, og forvandles til Kiød=Dage, med hvilken Anordning mange ville være særdeles vel tilfreds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
En Præst i Haag, navnlig Ægidius Petræus, er kommen frem med nogle nye Beviser, at bekræfte nogle andre Skribenteres Meening, saasom Engelkes, at Englene have Legemer. Der er ei heller (siger han, noget Sted i den hellige Skrift, hvoraf man kunde bevise det Modsatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Udi Rom er en Bog, under Titel Jødernes Vildfarelser, bleven confisceret, og den ubekiendte Forfatter, etteret til at forsvare sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
J Mayn skal alle Geistlige efter en Erkebispelig Forordning igien bære deres lange Klæder, ligesom tilforn, hvad enten de gaae ud i geistlige Forretninger eller ikke. Som fra det hellige dirigerende Synods Contoir i Mo a 70 R. skan forlydes, saa er siden 1775 til 1778 i nogle Epachieri Riget 3771 Personer overgangne til den christlige græske Kirke, fornemmelig af Mahomedaner og Hedninger, nemlig 2242 af Mand= og 1529 af Qvindekiønnet, J Anledning af den Franske Geistligheds nu værende Forsamling har En anmærket følgende: J Aaret 1667 befandt sig i Frankrig 260000 Personer af geistlig Stand af begge Kiøn, og det paa den Tid, da Lothringen, Elsas, Franche Commte og den Franske Andeel af Nederlandene endnu ikke hørte til Frankrig. For 20 Aar siden vare de endnu 194124; men nu tæller man knap 130000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Hr. Baron Carl Edvard Taube, som i Westeraas Domkirke blev ordineret til Præst af Stiftets biskop Hr. Benzelstierna, er født 1746. Hans Fader, som døde tidlig fra ham, var Kapitain. Efterat han med særdeles Fliid, og Berømmelse havde studeret i Upsal, gjorde han en Reise til Frankrig, og passerede paa Hiemveien igiennem Tydskland og Dannemark. Aar 1766 blev han Hoffunker og gjorde tillige Tieneste ved det Kongelige Cancellie=CollegiExpedition. Aar 1773 blev han Fændrik, og i October 1776 avancerede han til Lieutenant. I December 1775 havde han giftet sig med biskopens Hr. Benzelstiernes Dyt ter. Efterat han nogen Tid forud havde lagt Vind paa det theologiske Studium, tog han i Aaret 1779 sin Afskeed fra Militair=Etaten, og fik den 22 Februarii 1780 Kongelig bestalling at være Hofprædikant med Sæde og Stemme i Hof=Consistorio. Den 27 tog han Exammen Philosophicum, og den følgende Dag, strax førend han blev ordineret, den theologiske Exammen med stor Færdighed, og et almindeligt bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Hr. Bertuch har udgivet i Leipzig den berømte Spanske Digters, Lope, de Vega Levnets Beskrivelse, hvori han viser, at denne frugthare Digter har skrevet 1800 Lyst= og Sørgespil, 400 Autos Sacrammentales, daglig 5 Ark, og 21 Millioner 316000 Vers. Aar 1470, skal Papiirmager=Konsteen, som i vore Tider, og fast alle Tider har været umistelig, først været begyndt i Nr 71 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Tydskland af 2de Mænd, som kom i samme Aar fra Gaalatien til Basel i Tydskland, og siden videre udbredet sig. Hans Majestæt Kongen af Sverrig har ladet slaae en stor Medaille over afdøde Archiater og Ridder von Linne. Paa den ene Side forestilles den Afdødes billede, og paa den anden Cabele eller Naturen i en sørgende Stilling, omgivet af Steen, Planter og Dyr. Oven til læses: Deam luctus angit amissi og i Exerguen: Post Obitum Upsaliæ d. A. Jan. M. CCl. KVIIl. Rege Jubente. Beregning over Dyre=Riget. af den store Naturforsker C. v. Linne. Fuglearten, 600 Landdyr Fiske Musler Skaldyr Amphibia Vand Jnsekter = Planter. For hver Plante: Land=Jnsekter, Hertil ovenstaaende = 7750. Hvert Dyrs Jnsekt. Dobbelt saa mange ubekiendte Summa = 291000 J Steden for disse sætter han den Samma 300000 levende Skabninger at være paa Jorden. Menneskernes Antal beregnes over heele Jordkloden til tusinde Millioner. Nr. 72 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Oeconomisk. Da Potaske bruges meere nu, end tilforn i den daglige Huusholdning, og enhver kan lettelig forferdige det, de bruge i deres Huus, især da Potasken stiger i sin Priis uden Riget. Saa vil følgende Efterretning ei være unyttig: Man tager almindelig Træe=Aske, eller og Asken af brændt Søe=Tang, Nælder og deslige, og giør deraf en klar Lund. Denne Lund kaages i et Jernkar eller Gryde, saa længe, indtil deraf bliver et steenhaardt og mørkegraatSalt, som er den saa kaldte Potaske, hvilket man hugger løst, efterat det er bleven koldt - Af en Tønde god Aske faaer man i Almindelighed 1 Lpd. Potaske. - Af alt Aske er ingen bedre hertil, end den af Søe=Tang. - Det var at ønske, at de, som boe ved Søe=Kandterne, vilde betiene sig af dette ypperlige Nærings=Middel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Aar 1440, skal Bogtrykkerkunsten efter de flestes Meening først være opfunden. Hvo der har været første Opfindere kan ikke egentlig vides, siden den tilskrives adskillige, nogle holde for, at Johannes Guttenberg af Stratsborg, andre meene at Johannes Fanstus, som var Svoger til Joh. Mentel, først skal have opfunden den, andre tilskriver den Petro Scheffero af Gemersheim, som af nogle kaldes Petrus Ophilio, andre meener Johannes Harlem, og endelig tilskrives samme Laurentins Coster en Borger fra Harlem i Holland. - Paa Raadhuuset i bemeldte Stad findes blandt andre Nariteter en Bog, der holdes for at være den allerførste, som er trykt, hvis Titel er Speculum humanæ Salvationis, som forvares i et Skrin af Sølv. Andre holde den første trykte Bog, som har gjort Bogtrykkerkunsten bekiendt, for at være et latinsk Dictionarium, kaldet Catolicum. Paa bemeldte HarlemerRaadstue findes endnu Laurentii Costri, som Bogtrykkerkunstens Opfindere, hans Statue, og over Huusets Dør, i hvilket han boede, staaer med forgyldte Bogstaver en ziirlig Jnscription. - De første Bogstaver, som bleve brugte til denne Kunst, vare udskaarne i Træe, men Scheffer, a 73 Rd. skal først have opfunden at støbe dem af Blye og Tin Aar 1471, skal Bogtrykkerkunsten først være indbragt i Neapolis ved Sixtus Rusinger. Ved samme Tid blev den indbragt i Rom i Jtalien ved Ulderichus Hane. Aar 1584, indrettede Mag. Guldbrand Thorlacsson et Bogtrykkerie paa Jsland, som endnu findes der paa Landet. Aar 1715, fik Missionairerne et Bogtrykkerie oprettet i Tranqvebar, hvor det nye Testammente første Gang blev trykket i det malabariske Sprog. Ligeledes blev i Constantinopel Aar 1720 anlagt et Bogtrykkerie, hvilket den tyrkiske Mufti forgieves søgte at forhindre. Mørk Tale. To Huller har jeg, to Fingre bruger ieg; jeg giør Langt og Stort lidet, og adskiller, hvad der ikke skal være sammen. (En Sax.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Befordringer. Den 23de October 1780 er Material=Forvalter PoulCreitz beskikket at være Cancellie=Raad. Den 16de December er Candidatus Juris Georg Frederich Horup i Kiel og den 19de gjusdem Candidatus Juris Georg Wilhelm Feddersen i Schlesvig allern. beskikket til Underrets=Advocater i Hertugdømmene Schlesvig og Holsteen. Under 15 Jan. 1781 er Copiisten i det Jydske og Fyhnske Told Contoir Christen Thaarup allernaadigst beskikket til at være Fuldmægtig i det Jydske og Fyhnske Consumptions=Contoir ved General=Toldkammeret, og den 17de hujus Candidatus Juris Poul Detlev Eckmann til Copiist i det Kongel. Tydske Cancellie. Prædk. paa femte Søndag efter Hell. 3 Kongers Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Odense, den 2den Februarii. Vor allernaadigste Konges Fødsels=Fest, som i Mandags indfaldt til alle tro Undersaatters almindelige Glæde, blev paa det her værende Kongelige Gymnasio med Musiqve og offentlig Talle høitideligholdt, hvortil forud ved Programma i Lapidar Stil var skeet Jndbydelse; da det for denne Gang tilfaldt den Værdige gamle Hr. Professor Anchersen at tale, i hvis Sted Magister Sibbern som Vicarius haldt Talen, der handlede om: At tale; Talen blev sluttet med inderligste Ønsker over Kongen, at Erindringen af Hans FødselsDag ofte maatte blive nye Drift og Lyst til fælles Tale. Capitels=Taxten for Fyhn og Langeland, paa den i sidstafvigte Aar indhøstede Afgrøde er, Rug 11 Mk. 8 s., Byg 10 Mk. 8 s., og Havre 7 Mk. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Helsingøer, den 26de Januarii. Den 24de gjusd. afseilede den Lybekker, som sidst blev meldt laae i Sundet, og var destineret til Havre de Grace fra Memel. Samme Dag ankom Fregatten, de vede Sophie, ført af Capit. Gert Gertsen af og fra Kiøbenhavn, destinert til Ostende va Kysten Guinea, og derfra igien med Slaver til St. Croix og St. Thomas, hvilket strax fortsatte Reisen, uden at gaae til Ankers i Sundet. J Sundet er nu intet Fartøi, og samme er aldeles frit for Jis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-02
Neder Rhin, den 3die December. Det bekræftes, at den Russiske Keyserinde giør sig Umage for at forlige de krigende Magter, og man tvivler ei heller paa, og jo denne Megling vil være virksom. Altsaa maae man haabe, at hvis der endog i den Tiid, da Floderne og Tropperne i dette Aar kunde holde Søen og Feldten, skulle skee nogle krigerske Tildragelser, saa vil disse dog blive de sidste, og Freden i denne Vinter blive bragt i Stand. Ved Fredens Tilveiebringelse bevarer den Russiske Monarkindeen halv Million Menneskers Liv, (som det udregnes i et vist offentlig Blad), hvilke ellers maatte have omkommet at 7 til 8 Aar, saalænge som begge Krige rimeligviis kunde have været. Verden og Efterslægten bliver Hende derfore Lov og Tak skyldig. Man kan med Rette paastaae, at det er en større, ædlere og høimodigere Gierning, at bringe heele Verden i Rolighed, end at erobre den; og en saa a 75 Rdlr. dan Roes var gjemt for den udødelige Fyrstinde, som er Ruslands Lyksalighed og heele Jordklodens Beundring.