JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
General Rey, der blev sine Forholdsordre tror lod sig tilsyne for Garta, efter at Tropperne under Gen. Kellermands Anførsel vare stødte til ham. Denne Stad, som indeholdt 4000 M. Besætning, 70 Kanoner, 20 Mørsere, alleslags Krigsfornødenheder, som havde Levnetsmidler og Amunition for et Aar, i hvis Havn faae 7 bevebnede Feluker, mange Transportskibe, og adskillige med Korn tilladede Skibe, erklærer, at den vil forsvare sig. Gen. Rey lader en Haubitze opføre og kaste endeel Baber i Staden. Snart opkommer Uorden blandt Garnisonen; den stendtlige General foreslaaer en Capitulation, man svarer ham, at han skulle overgive sig, eller der ingen Pardon blev givet. Han adlyder. Garnisonen er Krigsfangen, Generalen og 63 Officerer undtagne, som ere skikkede tilbage med Løfte, ikke meere at tiene mod den fr. Republik.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
J Fæstningen fandt vi 100,000 Cendener Krudt, 20,000 Gevahrer &c. G. Rey, lagde Garnison indi Garta, kastede en Broe over Garigliano, og stødte til den 1ste Division ved Capna. Nu er han i Linien. De Forsvarsanstalter, G. Meck føier, give Haab om et ordentlig Slag, som jeg da skal levere naar G. Lemoines Colonne, der marscherede fra Aqvila mod Sal mona, ligesom og endeel af Duhems Division, ere stødte til mig.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Armeens venstre Fløi, som commanderes af G. Duhem, ankom, efter de snildeste og møisomste Marscher, for Fæstningen Peschare, hvilken G. Monier erobrede. Af 3000 M. 41 K. og endeel Mørsere blev den forsvaret. Garnisonen trak ud med klingende Spil og strækkede Geværet paa Glacts. J Staden og paa Rheden fandt vi store Magaziner, 120,000 Pd. Krudt og 2 Millioner Patroner.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Alle Beretninger stadfæste Kongen af Neapels Flugt. Herr Pignatelli er udnævnt til Vice Konge.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Jforgaars, forlangede Generalcapitainen, Hr. Mack, en Vaabenstilstand af mig. Jeg vedlegger en Afskrivt af hans Brev og mit Svar. Hilsen og Respect. Championet. Herr General! Min Regiering har befalet mig, at foreslaae dem en Vaabenstilstand for at skaffe begge Armeens Tropper nogen Hvile efter de udstandne Strabadser i den vedholdende Snee og Regn. Behager dem dette forslag Hr. General, er Overbringeren af dette, min Generaladjutant Pienatelli, befuldmægtiget til at underhandle med den Person, som De til den Ende udnævner, og at slutte Tretaten paa en bestemt eller ubestemt Tid, dog saaledes, at begge Armeers Forpostlinier derhos antages som Basis. Generalcapitain Mack.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Svar fra Overgeneral Championer til General Mack (San Germand, den 1 Jan. 1799) Deres Forslag angaaende en Vaabenstilstand har jeg erholdt, Hr. General. Menneskeligheden allene taler derfor, kun de slette Veie, Regnen og Sneen, ere Deres Bevæggrunde. Men Armeen har med dens tilvante Stanhaftighed vidst at seire over alting, intet videre bliver den tilovers end Jndtagelsen af Neapel. Jeg er paa Marschen, for at opfylde dens Ønske, og at efterkomme min Regierings befalinger, som har opdraget mig, at straffe den Forhaanelse, at De ankyndiggede os Krigen med Kanonskud. Hvad mig personlig angaaer giør det mig ondt, at mine Jnstructioner tviige mig til at vise Deres Forslage tilbage. Championet.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Barcellona, den 1 Januar. (Af franske Blade.)Man veed ikke her at erklære sig over Minorias hastige Overgivelse. For at befrie Majorca fra en lige Skiæbne, har Hoffet sendt en meget mod- og talentfuld Commandeur derhen, paa hvilken man saa meget mere forlader sig, da de derværende Jndvaanere ere Spanien meere hengivne, endsom Jndvaanerne vare det paa Minorea. Benævnte Officerer fandt denne Øe næsten uden al Forsvarsmiddel. Paa hans Ansøgning skal alle Sveitzer-Regimenter afgaae derfra, hvis Troeskab han syntes at drage i Tvivl. Denne Mistanke synes saa meget mere grundet, da over 2000 Mand Sveitzer=Tropper paa Minorca traadte i engelsk Tieneste. For det øvrige have Engelænderne i dette Øieblik mange Tropper paa Minarea, og vente endnu flere fra Lissabon og Gibralter. Man taler meget om, at der i Valentia skal blive 30 Batailloner tilsammer dragne, hvilke vil indskibe sig til Carthagena. Det Sandsynligste er, at de forsvare vore Kyster ved det middellandske Hav og især Havnen for Carthagena. Man taler ogsaa om en Leier ved Taragona, og en anden i Gallizien, for at sikre sig imod ethvert Angreb af Engellænderne.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Altona, d. 31 Jan. Et Selskab af ædelmodige Mænd, søger derved den 28 dennes at høitideligholde Hans Kongelige Høiheds vordyrebare Kronprinds Frideriks høistglædelige Fødselsdag, at de forsamlede sig i en herværende Præstes Huus til et Understøttelses Jnstituts Stiftelse for trængende virksomme Medborgere. Ethvert Medlem forpligtede sig til et aarligt Bidrag af 10 Rigsdaler, og denne glade Dag blev fastsat til den aarlige Generalforsamling og den aarlige Administrator Valg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
5 ankfurt, den 26 Januarii. Med adskillige Staffetter, som forrige Nat passerede herigiennem, er den alt længe forventende vigtige Efterretning ankommen, at Biersfæstningen Chrenbreitstein virkelig har overgivet sig til de franske den 24de ved Capitulation, hvis Jndhold man endnu ikke egentlig veed. Dog hedder det almindeligt, at Garnisonen, som bestaaer af en 1300 Mand, marscherer ud og transporteres hertil. Fæstningen skal især have lidt den største Mangel paa Kiød og Medicamenter.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Florenz, den 13 Januarii. Om Kongens Afreise fra sin Hovedstad Neapel have vi nu erfaret de nærmere Omstændigheder. Før han begav sig bort, lod han Gen. Championnet foreslaaae en Fredsunderhandling, men Generalens Svar var, at han havde Ordre, at marscher fremad. Først nu besluttede Kongen, at forlade Neapel. For man fiernede sig fra Havnen, lod Admiral Nelson opbrænde adskillige Krigskibe og 70 Kanoneerbarquer. De øvrige maatte følge ham efter. Hele Artilleriet, som bedekkede Kysterne, blev fornaglet, og kun nogle portugisiske Skibe bleve tilbage til at indslutte Staden. J Palermo (paa Sicilien) blev Kongen modtaget af Jndvaanerne med dem inderligste Deeltagelse over hans Vanheld. - Fyrst Pignatille forblev i Neapel som Vicekonge. Strex bleve adskillige mistænkelige Personer bragte i Fængsel. Man holdt Raad, og besluttede, ufortøvet at sende Marquis von Gallo til Wien, for at anholde om Keiserens Megling og Bistand. Man begyndte, at sætte Staden i den bestmueligste Forsvarsstand, og tilbød den fr. General en Vaabenstilstand.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Den 3die Januarii trak Gen. Mack stue forskiellige Armeecorps sammen, og befandt sig under Capua, hvor han havde forskandset sig. Championnet var siden Jndtagelsen af Garta ikke rykket ret langt frem, i det han ventede paa nye Forstærkninger.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Kongen af Gardinien har over Bologna begivet sig til Florenz. Dronningens Upasselighed forsinkede Reisen noget.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Blandede Efterretninger. En fra den africanske Kyst afgaaet Tilførselsfletille skal lykkelig være ankommen til Malta. Nu kan man da see nærmere Efterretninger fra Buonaparte imøde. Hans Broder, med At jurantLouis, og General Berthier (alsaa Berthier ei heller dræbt i Catro) er fra Alexandrien ankommen til Corsita paa Skibet le Vif med Depescher til Directoriet. Hans lykkelige Ankomst dertil har han meldt sin Broder, Deputeert Lucien Buonaparte.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Bogtrykker Jansen har i Poul Lucas's Beskrivelse over hans Reise giennem Levanten funden et Sted, hvor det hedder, at Cadi af Balber i Aaret 1699 angarfor en Læge denne Aarsag, hvorfor han ikke ville lade bygge et smukt og durabelt Huus for sine Arvinger: En Spaadom, sagde han, forsikrede, at Frankerne ville engang bemægtige sig Muselmændenes Land. Da føiede han til, kunde de qvartere sig ind i mit opbygte Huus, æde Svinekiød deri, og vanhellige det; de kunne alsaa bygge Huse selv, om de lyster, vore staae ikke saa længe.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
En engelsk Fregat er strandet i Egnen af Cherbourg Equipagen blev dog reddet. Paa adskillige Steder i og udenfor Tydskland fry ser det saa stærkt, at Fuglene falde døde ned til Jorden. Paa Landeveiene i Gallicien, Ungarn, og i Tydskland ere Reisende fundne ihielfrosne.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Siden Slutningen af forrige Maaned legger sig nu ved Kysterne af Pas de Calais mere Jis end nogen kan erindre. J Aaret 1399 fros Kanalen til, saa at man kunde gaae til Fods fra Frankrig til England. J Paris ønske mange at dette Tilfælde endnu ville træffe ind i Vinter, for herpaa at bringe 150,000 Mand, uden Flaader og Flotter over til England.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Viborg, den 4 Februarii. Man fortæller her, deels at 2 omgaaende Jtalienere med Kobbere og Galanterievahre ere ihielfrosne, deels at en Hest i at ført en ihielfrossen Mand til Huus, deels at 5 Confirmationsbørn ere ihielfrosne. Skade for disse elendige, om man ved Varme og upassende Midler søger at bringe dem til Livet. Veiret har her været saa ondt at Skive Post i disse 3 sidste Dage adskillige Gange dat prøvet, forgiæves paa et komme igiennem.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Aalborg, den 11 Februarii. Posten for i Onsdags ankom først hertil Aalborg i Fredags Eftermiddag imellem 3 og 4, men medbragte ingen Kiøbenhavnsk Post; Posten for i Løverdags ankom lertil Søndags Eftermiddag imellem 1 og 2, men medbragte en nogen Kiøbenhavnsk Post. Den agende Post for i Fredage ankom hertil i Dag; men de 2de Kiøbenhavnske vidende Poster samt den Kiøbenhavnskeagende Post var ved Alvisens Slutning er ankommen.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Fasteprædikener. J Budolphi Kirke paa Onsdag, Hr. Henneberg. I Hospitalskirken paa Torsdag Hr. Klauen Kl. 11. J Budolphi Kirke paa Fredag, Hr. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
J Frue Kirke paa Fredag, Hr. Magister Bach.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Døde. Den 8 Februarii i Aalborg, Kiøbmand Hr. Niels Christian Brixses Hustrue Mad. Karen Pedersdatter, Kiærulf, hun var fød i Nørre Sundbye den 8 November 1757. Den 9 Februarii i Skolegadens Fattighuus Leene Corneliusdatter, 83 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Avertissements. Efterat min elskeligste Fader Consistorialraad og ProviOle Bagger Praem om og medlidende havde deeltaget i hans Kones nu over 20 Uger vedvarende smertefulde Liddelser og ventet efter al menneskelig Sandsynligned at hun skulle have gaaet foran ham ind i Evigheden, taldt denne Lod ham først til; thi efter 14 Dages taalelig Svaghed, behagede det Herren i Aftes den 6 Februarii ved en salig Død at kalde ham bort fra dette Nærværende i hans Alders 78 Aar. Dette bekiendtgiøres alle respertire Slægt og Venner paa min endnu svagelige Moders og Sødskendes Vegne af Edvard Røring Praem Sognepræst til Tømmerbye og Lild. Sælberggaard den 7 Febr. 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Eieren af Svenstrupgaard er findet at bortforpagte samme. Gaarden er beliggende en Miil fra Aalborg, i Svenstrup Sogn, Hornum Herred; Marken er indhegnet med dobbelt Dige for det meeste beplantet med levende Gierder. Jordene vel dreven, Vangene som ligger ude besaaet med Klever; Kartoffel=Avlen drives især med betydelig Fordeel og legges deraf aarlig imellem 30 til 40 Tønder, Forpagtningen kan tiltrædes Majdag dette Aar, og erfareg Vilkaarene hos Eieren paa Svenstrupgaard- og hos Hr. Capitain von Bay i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
En liden Holsteenskvogn eller Fartong, til 2 Personer, og som er forsvarlig Veivid, forsanges til Kiøbs; hvem som maatte have slig en Vogn, til Salg, bedes snarest mueligt at melde det til Bogtrykker Wandatl i Aalborg. Thisted Byes Borgere (som finde sig meget fornærmede ved Land= og Forprangere, hvoriblant ere Skippere og Handelsbetiente, der dristig nok tor indfinde sig med Vare, til Udsalg i Wilsund, Gudnes Strand, Hoxer Havn og flere Steder, al disse Prangere løbe og om Vinteren i de nærmeste Byer ved Thisted for at opkiøbe Korn m. m. hos Bønderne) vil herved advare slige Personer, at de for Eftertiden aflegger denne ulovlige, og saavidt Thisted derved præjudiceres, fornærmende Handel, da man i modsat Fald nodes til at see dem afstraffede efter Loven. Borgerskabet har ikke villet undlade at giøre dette offentlig bekiendt, paa det enhver kan tage sig iagt.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Fredagen den 22 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Thisted Raadstue foretaget offentlig Auction over forrige Bye oged Lemvighs Gaard 1 Tilsted, bestaaende af 4 sammenbyggede Længder og et Halvtag, i alt 89 Fag, for det meeste teglhængt, i god Sland og vel indrettet til en Kiøbmandsgaard, assureret i Brandcassen for 4140 Rd. Samme Tiid sælges 20 Tønder Sædeland af beste Jndmarks Jord; ligeledes overdrages de fornævnte Leinvig tilkommende Rettigheder til 44 Tønder Sædeland paa Tinsted Mark, i Følge en imellem ham og Peder Wolf i Nyekiøbing oprettet Forpagtnings Contract. Thisted den 29 Januarii 1799. Brøndlund.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Den i den Aalborgske Avis No. 10 omspurgte Vandmølle, kan anvises til Kiøbs af Prokurator Rommedahl i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Fredagen den 15 dennes bliver paa Kiøbmændenes Compagniehuus foretaget Ball, som begynder præcise Kl. 6 Eftermiddag. De respective Herrer og Damer som haver Lyst at tage Deel derudi, behaget at tegne dem for hvormange Lodder hos Holst, Viinhandler. 15 a 1600 Rd. forlanges til Snapsting 1799 imod forsvarlig Huuspant; Anviisning giver Aalborg Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Hvor en god Meierske Plads er ledig til næstkommende 1 Man, derom kunde Lysthavende vorde underrettet ved Hr. Kiøbmand Lars Kiellerup i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
En Studet søger Condition, helst hos en Proprietair eller Præst paa Landet i at informere Børn; Anviisningen gives af Bog rykkeriet. N. B. Hos al. Bruusgaards Enke i Aalborg kan nu som før bekommes frisk og godt Hauge og Blomsterfrøe, alt nyelig hiemkommen med agende Post, saavel som og i Foraaret kan hos mig bekommes høie, halve og lavstammed Frugttræer af forskjellige sine Sorter, høistammede Linder m. m.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Nogle Opeværelser er at faae til Leie til Paaske, hos Ole Kløwe i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Herved bekiendtgiøres, at hos mig ligesom forrige Aar, er at bekomme alle Sorter nye og friske hiemkomne Hauge og Blomsterfore, samt Hollandsk rød og hvid Kløverfrøe, item alle Sorter Fruetterer af forskiellige gode Arter, med videre, alt til villige Priiser. Eske Beyer, Gartner boendes uden: Østerport.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Paa Gaden er sidste Løverdag tabt 2 Bedeskind og 2 Faareskind; hvem om samme kan give nogen Oplysning, loves en passende Douceur, naar de melder det paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Da Skiftet efter den paa Rødsleths Gods ved Døden afgangne Gaardmand Niels Christensen Westergaard i Westerhalve, vorder foretaget og om mueligt sluttet i Stervboegaarden Mandagen den 16 Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, saa ville Creditorerne i denne Stervboe, det første mueligt og i seenest ved Skiftesamlingen den bemeldte 6 Mai, opgive deres Fordringer ved saadanne Beviser som Loven efter død Mand fordrer. Hvem som er noget skyldig til berørte Boe ville og inden ovenmeldte Tild erlegge samme til N. Nielsen. Rødsleth d. 6 Febr. 1799. Fuldmægtig ved Godset.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
En Ovenfalds Vandmølle med et godt Vandløb, om spørges til neste Maj eller Michelr, da Sælgeren vilde behage at anmelde samme i de Jydske Efterretninger, eller hos Hr. Wandall Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
Følgende Eiendomme, tilhørende forrige Kiøbmand Peder Kreilers Fallitboe her i Byen, nemlig: 1) En Kreielkaag paa 2 1/2 Kommerselæster, kun 4 Aar gl.,med tilhørende Seil, 2 Antere og Touge, samt staaende og løbende Redskaber og Jnventarier, beliggende her ved Nibe. 2) Hans iboende Gaard, bestaaer af følgende Bygninger: a) Et Vaaningshuus paa 18 Fag til Algaden og 13 Fag til Søndergade, 1 Etage og Straaetække, beqvem indrettet baade til Handel i det smaae, og til Beboelse for en Familie, saa og til Sildesalterie m.v. b) Et Huus i Gaarden til Hæstestald og Tørvehuus paa 6 Fag, samme Bygning som Vaaningshuuset. c) Et Halvtagshuus paa Fag til Brændestue, til Gaarden er rummelig Gaardsplads og en frugtbar Hauge. Vordet ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse, forste Gang Mandagen den 25 Februa ii, 2den Gang den 27 i samme Maaned og 3die Gang den 2den Martii førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet. Auctionerne holdes i Gaarden og efterat de faste Eiendomme den 25 Februarii have været opbuden, begynder Auctionen over Boets Jndboe, der bestaae af Kobber og Tin, Borde og Stole, Sængeklæder, m. v. Ovenmeldte Kaag og Gaard kan tages i Øiesyn af Libhavere naar behages, og Conditionerne hvorefter begge Deele bortsælges faaes hos mig til Eftersyn fra den 18 Februarii og fremdeles. Nibe den 17 Januarii 1799. Bassesen, Auctionsforvalter. 500 Rdlr. forlanges tillaans imod sufstant Jordegods; Anviisningen gives fra Bogtrykkeriet. Udsøgte Fortællinger af A. Lakontaine, første Binds første Hefte, oversat ved K. L. Rahbek, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 2 Mk. 8 s. Mindetale over Michael Gottlieb Birch ner, for residerende Kapellan for Corsøer og Taarnborg, Menigheder; af Frederich Kal Gutfeld, Præst i Corsøer; faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1799-02-11
(Det øvrige Jndsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Constantinopel, den 24 Decembere. J de sidste 4 Uger har Potten ingen directe Efterretninger, fra Egypten. Alt hvad man veed er ved Omveie og erfares deraf med Vished, at Paschaen af Damascus endnu ingen store Fremskridt har gjort imod de Franske, hvorfor ogsaa Pascha Gezzar af Acre sammesteds er bleven overdraget Overcommanden. J det vestlige og sydlige Egypten, som ogsaa hele Arabien var man imidlertid beskraftiget med at bevæbne meget ungt Mandskab mod de Franske. Ogsaa de barbarske Stater i Africa, Tunis, Tripolis og Algier vil, som det heder, afsendTropper mod dennem. Underrettet om alle disse Bevægelser, lod de Franske endda forskiellige Stæder i Et gypten alt mere og meere befæste; ogsaa havde de indført Skrækkebilledet mod Araberne, Bedoninerne og de opsælsige Landets Jndvaanere, og afbrændte de Stæder og Byer som vare i Forstaaelse med deres Fiender eller yttrede Modstand.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Rom, den 8 Januarii. Man har her den officielle Efterretning, at de Franske have borttaget Forskandsningerne for Capaa; de nærmere Omstændigheder ere ikke bekiendte. Paa Neapels Erobring regner man med megen Sikkerhed, thi der er føiet Anstalter til sammes Høitideligholdelse, og Directorial-Becretair Bas sel er allerede afreist for i den romerske Republiks Navn at tage denne Stad i Besiddelse. Af de i Garta til Fanger tagne Neapolitanere er hertil omtrent 500 Mand ankomne. Et Corps af 3000 Franskmænd er endnu marscheret herigiennem til det Neapolitanske. Nød og Elendighed er her stegen til det høieste. Levnetsmidlerne blive daglig kostbarere og forskiellige af de første Nødvendigheder ere næsten ikke meere at bekomme. Den af Mangel paa Jldebrand Stoele, Borde og andre Mo haarde Vinter formerer Jammeren og mange brænder billet. Over denne Mangel er det kommen til Opstand, hvor for desaarsag Consulerne allerede ville flygte til Engelsborg. Til Lykke ankom friske Tropper og med dem den Forsikring, at der med første ville indtreffe en paa adskillige Maader at tilveiebringe Penge og have iblant Korntransport fra det Neapolicanske. Consulerne søge andet ogsaa forhøiet Brevpottoen. Alle de Embedsmænd som ikke fulgte med Consularet til Perugia, blive afsatte.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
de endnu den 19 December ladet følgende Proclama Florenz, den 16 Jan. Kongen af Neapel havne til at angribe mine Stater, før jeg er kommen tiltion udgaae: "Neppe saae jeg, at Fienden gjorde Mi bage til leder, mine troe elskelige Undersaatte, for at gribe de virksomste Midler til at forsvare eders Reliligionen og Tronerne. Af eder, elskelige Undersaatte, for enhver Fare mod en Fiende, som vil omstøde Region, Ære, Liv og Eiendom. Jeg selv har udsat mig hænger den almindelige Redning. Fienden er slet ikke stærk. J kunne redde eder, hvis J kun ville. Hvor tigste Faders Krone, som en krigserfaren Fiende vilde ben. En brav Landmilits værnede om min duchteusit Fædreland og sin Eiendom kier, han gribe til Vaader har Mod, hvo der har Gud, den hellige Religion, berøve ham. Aldrig var Neapolitanerer frig. Ville Guds, eders Konges, eders Fædrelands Sag, Nei, J nu lade eder overvinde, nu da J skulle feate for og eders Koner, Dørre og Søstre ville blive skiænmine elskte Brødre, Fegter, ellers er alting tabt, dede. Velan altsaa, lad Fienden ikke trænget Land, Bræk op anraab vor Skytspatron, den hellige frem; han maa fiende sin Død og sin Grav i vor Januarius, om Hielp, stol paa Gud, for hvis Sag J. Ferdinand. stride.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Curin, den 16 Jan. Den franske General ver Groucht, lod den 13 giøre bekiendt i Skuespilhuset, at de franske Tropper var indrykte i Neapel, og at en Deel af de neap. Tropper havde forenet sig med de franske. Efter den franske Generals befaling har vor provisoriske Regiering forvandlet Stiftskirken, Superga, hvori Begravelserne for den kongelige Familie ere, til et Taknemmelighedstempel, i hvilket de picmontesiske Patrioters Lig skulle begraves, som have sat Livet til for Repuluctionens Sag, og deres Navne indskrives paa en Støtte. Kongernes og Prindsernes Ligkister skulle bortfiernes fra Kirken. Denne Kirkes hele Domkapitel er ophævet, og sammes Jndkomster skulle inddrages under Finanserne.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Maylan, den 19 Jan. Om nye Tildragelser i det Neapolitanske ere der ingen videre officiel Beretning bekiendtgjort. Dog alligevel veed man, at de franske Tropper have passeret Garigliano, Batterrierne som dekke denne Flod, uagtet. Ogsaa siger man, at 15000 Neapolitanere havde overgivet sig til de Franske. Et Rygte har derpaa udbredt sig, at der i mellem Capaa og Neapel var forefaldet et blodigt Slag, hvori Neapolitanene, efter, at have gjort Undere af Toppethed, maatte tilsidst bukke for de Franskes Tactik og Mod, og at de sidste derpaa vare indrykke i Nepel. General Championet var saaret og Gen. Rey bleven.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Kulden er her saa stærk, at Por Fløden, (den største Strøm i Jtalien) er bleven fuld af Driviis, og derved løben over fine Bredder til begge Sider, og fat alt under Vand, hist og her paa en halv Mile Distance. For de vældige Jisstykkers skyld har den imet frit Løb. Ved Piacenza er Skibsbroen over Poaadsplittet, i tusind Stykker. En saadan Vinter kan det ældste Menneske i Jtalien ikke erindre sig.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Frankfurt, den 29 Januarii. Som bekiendt ha en stor Deel at de keiserlige Tropper i forrige Maaned igien tilbagedraget sig fra Graubstadten. Disse have nu befaling, igien at indrykke sammesteds, og dertil endnu skal det østrigske Corps i Graubundten formeres med 15000 Mand, fordi de Franske nyeligen fremtykke mod de derværende Grændser, have talrige tilsammendraget sig i Biergene og lagt mange Tropper til Glarus. -
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
Breve fra Landshut i Bayern melde, at der sammesteds daglig passerer russiske Officerer derigiennem, hvilke reiser til Hovedqvarteret Friedberg og eenstemmigen bevidner, at de russiske Tropper vare i fuld Marsch til Bayern. Den russiske Gesandtskabsfører i München Baron von Tunkel, skal af hans Hof være bleven tilbagekaldt og den Churfyrstl. Gesandt i St. i etersborg allerede den 26 December have forladt benævnte Hovedstad. Aarsagen hertil er ubekiendt. Over de Franskes Jndmarsch i Neapel og over de blodige Fægtninger, som herforinden skal være forefaldt, har man endnu ingen officielle Efterretninger. Ved den østrigske Armee i Jtalien har General Kray foreløbende paataget sig Overcommanden.
Jyske Efterretninger, 1799-02-15
De Franske udtager det unge Mandskab i den cisalpinske og romerske Republik med megen Strenghed, og i den cisalpinske Republik er de Rige igien bleven paalagt en Contribution af 5 Millioner.