JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Odense, den 11 Maj. Det er nu, efter Forslag af Magistraten i Odense, foranstaltet, at der af enhver Kjøbstæd i Odense Amt maa anskaffes paa Kjemnerkassens Regning en Kasse med Laas og 3 Nøgler, hvor saavel alle de til Overformynderiet indkomne Penge, indtil de udsættes som alle O erformynderiets Obligationer, P. pirer m. v. skulle forvares. Af Nøglerne forbliver den ene i Borgemesterens eller Byfogdens Værge, og en hos hver Overformynder, og Kassen, som beroer hos den ældste Overformynder, maa aldrig aabnes uden i Nærværelse af dem alle Tre. - Hvor ønskeligt, især til en Tid da Redeligheds Surrogater ikke synes overflødige, at der maatte udtænkes lignende eller andre Midler til at betrygge alle offentlige Penge og Jnkassationer! Jaften Kl. 6 indtraf Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed, Landgreve Carl af Hessen i høieste Velgaaende her til Odense Slot. - Det fra Kommissionen for Frue Kirkes Opbyggelse i Kjøbenhavn udgivne lidet Skrift om Arbeidets Fremgang, er et smukt Exempel paa Offentlighed ved offentlige Anliggender, og meddeler endeel interessante Underretninger. Det forestiller desuden i Kobberstik Grundtegning af Kirken, saavelsom dens Udseende udvendig og indvendig, naar den bliver færdig. At Arbeidet er gaaet saavidt frem som skeet er, skyldes især vor Konges christelige Goddædighed, som har skjænket dertil ikke mindre end 200,000 Rbd. Desuden have Brødrene Thomsen skjænket den 10,000 Rbd. Konferentsraad Bruun en Klokke, og adskillige Velgjørere tilsammen 3500 Rbd. Kolletten heri Riget for denne Kirke indbragte 26,354 Rbd. den paabudne Brandhielp af Kirkerne i Danmark c. 149,000 Rbd.; Assurancegodtgjørelsen, udgjorde 36,577 Rbd. Det er at haabe, at dette lidet Skrift vil hos Flere vække fornyet Deeltagelse for denne Danmarks Hovedkirke, for at den ved Hielp af flere Bidrag kan fuldendt fremstade af sin Aske. - Skade ellers at, som Man siger, den store Hvælving i Kirken bliver af Træe, Noget Man under andre Omstændigheder vel vilde kalde en sordida parsimonia, men som Man i disse Tider vel faaer at finde sig i. Skade og saa, at Kirkens Taarn staaer som ufuldført, da det mangler sit prægtige Spir, i hvis Sted er lille Kors er anbragt. Prædikestolen kommer til at staae foran Alteret; men underligt, at Man fra Orgelet ikke kan see den, efter Tegningen at dømme. Det er overalt et Spørgsmaal, om Man giør vel i at omdanne Bygninger af den gothiske Bygningsform efter den græske, eller end- og blot forandre dem som Man gjorde med RundeKirke 1817. (Hempels Av.) Viborg, d. 10 Maj. En stærk Varme, dog med Riimfrost om Natten, meest med østlig Vind og klar Luft, hersker. Frugttræerne blomstre derved fortræffelig; Græsset staaer got, Qvæget er mange Steder ude. Rugen stod i mange Aar ikke saa got. Havre og Vikker groe got. Den ifjor i Byg saaede Johannes Rug staaer paa god Bund meget got, kun Skade, at denne Sædart ikke kan dyrkes med Nytte, naar Faarene om Efteraaret afgave de nye Skud. Svalerne have været her i nogle Dage. - Hørup Mølle skal for nogle Dage siden være afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Norge. Tirsdagen den 4de Mai om Middagen mellem Kl. 12 og 1 udbrød en heftig Jld paa Tomterne mellem Byen og Forstaden Vaterland i Christiania, hvorved den hele Beholdning af Planker og Bord paa disse Tomter samt Torgersens Reberbane med Tougverk og Materialier blev et Rov for Luerne. Jlden truede med at antænde de Planker og Bord, som laae opstablede paa den anden Side af Aggers Elv paa Grønlandstomterne. J Vaterland afbrændte nogle Huse, og andre bleve nedrevne for at standse Jlden. Christiania Bye var udsat fra flere Sider. Kun ved vedholdende Anstrengelser og under stille Veir lykkedes det at afholde Jlden fra Glasmagazinet, fra Kjøbmand Jacob Meyers Tomt, som var fyldt med Planker og Bord, og fra Lysthuset i Haugen ved det Kongelige Palais, skjøndt disse Steder vare flere Gange antændte. Temmelig nær Stedet, hvor Jlden rasede og mellem Samme og Toldboden, Bryggerne og Søboderne laae nogle Fartøier, som bleve udhalede. Tabet ved denne Jldebrand er langt større end ved nogen af de foregaaende i Drammen, Frederikshald og Trondhjem, da Værdien af de sammesteds opbrændte Huse og Løsøre ikke kan sammenlignes med den Mængde af Producter, som nu gik i Luer. For Eierne er Tabet saa meget større, end om deres Huse og Gaarde vare opbrændte, baade fordi disse vilde have været af mindre Værdie, og fordi hine Planker og Bord ikke vare forsikrede mod Jldsvaade, og Eierne følgelig ikke nyde nogen Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
J et Ordens-Capitul, holdt den 6te April, har Hs. Kongl. Majestæt i Naade udnævnte Til Commandeur af Nordstjerne-Ordenen, Claus Pavels, Biskop over Bergens Stift, geistligt Medlem af Nordstjerne-Ordenen og Ridder af Dannebrog; – Til Riddere af Sværd-Ordenen: Hans Jørgen Metlesen, Major ved Jngenieur Brigaden; Job Christian Dietrichsen, Major og Artillerie-Jntendant; J. J. Jentoft, OberstLieutenant og Chef for det Hedemarkske Musquetteer-Corps, Ulrik Emanuel Knoff, Exerceer Major ved den Bergenhusiske Jnfanterie-Brigade; Hans Ernst Sparre, Oberst-Lieutenant og Chef for det Oplandske ridende Jæger-Corps, Willius Knoff; Sparre-Barthold Hagemann, Ritmester ved Cavallerie-Brigaden; – Til Ridder af Nord stierne-Ordenen, Cancellieraad, Herold ved Sværd Ordenen m.m., A. v. Hartmansdorf. - Til geistlige Medlemmer af Nordstjerne-Ordenen: Johan Storm Munch, Feldtprovst og Slotspræst til Aggershuus; Peter Daniel Baade, forhen Provst over Søndmøers Provstie og Sognepræst til Borgunds Præstegield, Ridder af Dannebrog; Til Ridder af Vasa-Ordenen: Vilhelm Johannes Schwindt, Brigade-Chirurg ved den Bergenhusiske Jnfanterie Brigade; – Til geistligt Medlem af Wasa-Ordenen: Frederik Christian Steenbuch, Sognepræst til Molde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
J Rigstidenen No. 35 foregives, at de angaaende Skovene og Træe Arterne i Sverrige foretagne Undersøgelser skulle vise, at Bøgen voxer paa den 7de Bredegrad, men at Lind-, Ask Alm, Poppel og Valnødde Træer ikke findes uden i Skaane. For at berigtige denne feilagtige Beretning anmærkes herved, hvad som ikke engang pleier at undgaae en Reisendes flygtige Blik, at nemlig Lindetræer voxe vildt i den hele sydlige Deel af Sverrige lige til Stockholm. Hvor godt de trives i denne Tract nær om Hovedstaden, bevise de høistammede Linde Alleer ved Carlbergs, Dronningholm og Ulrichsdals Slotte, ikke at tale om andre Steder, som falde mindre i Øinene, Poppelen voxer paa mange Steder i Østergothland. Den pryder f. Ex. Saltengs-Torvet i Norksping, og Anmærkeren har seet fristaaende Popler paa Ekerøen i Malaren. Anmærkeren er vis paa, at Alm og Ask voxer vildt i Nærheden af Stockholm, men han kan ikke erindre noget Sted, som han med Bestemthed kan opgive, just fordi de findes saa jevnlig, at man ikke lægger Stedet paa Hukommelsen. At begge disse Træe=Arter findes langt nordligere end Bøgen, er almindelig bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Videnskabernes Academie i Dison har forAaret 1820 udsat følgende Priisspørgsmaal "Hvilke vilde være de virksomste Midler til at udrydde af de Franskes Hjerter den moralske Syge, den Levning fra Middelalderens Barbarie, den falske Ærgjerrighed, som de Franske vise i at udgyde, tvertimod alle Religionens Lærdomme og Statens Love, deres Blod i Tvekampe? Leipziger Messe er faldet i Aar meget slet ud, og alle Kjøbere og Sælgere klage heftigen over det nye preussiske Toldvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Churfyrsten af Hessen har tilbagekaldt de fra hans Stater i Jena Studerende, og befalet, at ingen af hans Undersaatter maa uden særdeles Tilladelse studere der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
J det Hahnaueske er Politiets Opmærksomhed efter Regjeringens Befaling bleven fordobblet. Kammerpræsidenten, Geheime R. v. Carlshausen, har i en Tale til Collegiet paamindet Embedsmændene om ubrødelig Troskab mod deres Fyrste, hvis faderlige Omsorg omfatter alle hans Undersaatters Vel, og hvis Visdom vil vide at byde en af Frihedsvimmel betagen Tid Spidsen. Adskillige Personer, der paa offentlige Steder have tilladt sig at undskylde og forsvare Sand, have faaet alvorlige Jrettesættelser. De der forraade et Sindelav, som ikke er Regjeringen behagelig, skulle noteres og have forspildt Haabet om Ansættelse i churfyrstelig Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Fra 1ste Maj af ere de franske Tidender befriede for Censur, da Loven angaaende deres Frihed er bleven antagen i de Deputeredes Kammer med 125 Stemmer mod 87.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Kjøbenhavns Børs d. 14 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 216. London 2 M. 8 Rbdl. 92 s. Paris 36 1/2. Spec 218. - Specier solgtes til 13 Rbmk. a 13 Rbmk. 1 1/2 s. Obligat. 74. Committees. Norske Rgsbks. 16 3/4 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Fra Pressen er udkommen og faaes for vedtegnede Priser hos A. Soldin i Fortunstræde, Nr. 148. I. Conversations-Lexicon, syvende Binds 3die Hefte, 7 Mk. 8 s. paa Trykp., 9 Mk. 8 s. paa Skrivp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
2. Magazin for de nyeste og interessanteste Reisebeskrivelser, 15de Hefte, 8 Mk. paa Trykp., 10 Mk. paa Skrivp. 3. Lære- og Læsebog for Ungdommen, indeholdende de for den nødvendigste Kundskaber, 1819, 12 Mk., indb. 14 Mk. 4. Almindelig Verdenshistorie, af Junker, andet Oplag, 1819, 6 Mk., indb. 6 Mk. S. Geographie for Ungdommen, Junker, 1819, andet Oplag, 3 Mk. indb. 4 Mk. 6. Salzmans Moral, en lærerig og underholdende Læsebog for Børn andet Oplag, 1819, 7 Mk. indb. 9 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
7. Opløsning af Biskop Balles Lære, bog i passende Spørgsmaal og Svar, 3die Oplag, 4 Mk., indb. 5 Mk. 8. Naturkundskaber eller Lære- og Læsebog for Ungdommen i Natulæren og Naturhistorien, 1819, andet Oplag, 5 Mk., indb. 6 Mk. 9. Kofods Fædrenelandets Historit, andet Oplag, indb. 5 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. RottostaSextende Aargang. No. 40. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Mai 1819. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
J Dag (d. 17de Mai) har det allernaadigst behaget Hans Majestæt anden Gang at tage Jndretningen af den indbyrdes Underviisning i Øiesyn. Saaledes tildrager sig denne nye Underviisningsmaade alt mere og mere Monarkens Opmærksomhed og Deeltagelse. Vi tvivle ikke paa, at det vil interessere Skilderiets Læsere, at finde her Resultatet af det første Fjerdingaars Underviisning, da dette vil godtgjøre, hvormeget man med Tiden vil kunne vente sig af den nye Methode, naar den er bleven ret almindelig her i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Skolens første Fjerdingaar begyndte den 15de Februari og sluttedes den 15de Mai 1819. Skolen. aabnedes med 28 Elever, men nu tæller den 60; som er det Antal, Localet kan rumme. Eleverne ere indkomne 2, 3, 4 af Gangen, saaledes, at endnu i Løverdags een ny er indtraadt Skolen. Hvorledes Elevernes Fremgang har været, viser følgende detaillerede Oversigt. I. Læseskolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Følgende er Resultatet af det første Fjerdingaars Læsning. Underviisningen begyndte, som meldt, med 28 Elever; hvo, der kunde mere end stave een Stavelse og skrive et Bogstav, antoges ikke. Af disse 28 Elever kunde 9 stave een Stavelse; – de læse nu alle i Bog 4 af dem godt, 5 temmelig godt. 12 kjende Bogstaver; – af disse læser 1 i Bog, 6 læse Periodetabellerne, 5 stave sidste Ordclasse c: Overgang til Læsning. Anm. 2 af dem have været syge, den ene i 3, den anden i 4 Uger. 3 neppe kjende Bogstaver, – af dem læser 1 i Bog, 1 Periodetabellerne, 1 staver i sidste Ordclasse og 1 staver. Anm. Den sidste har været syg i 9 Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Ved Antagelsen af de 32 andre Elever er den samme Regel fulgt, som ved Antagelsen af de 28 første. Af disse 32 er nu 1, som den 24 Februari kom aldeles raa i Skolen, i sidste Ordclasse. 1, som den 2 Marts kom aldeles raa i Skolen, i 3die Stavelseclasse. 1, som den 8 Marts var aldeles raa, ligesaa 1, som den 29 Marts var aldeles raa, i 2den Stavelseclasse. 1, som den 15 April neppe kjendte Bogstaver, i første Ordclasse. Som Resultat tør da antages, at enkelte Børn i et Fjerdingaar bringes til at læse i Bog men Mængden til at læse Periodetabellerne, og altsaa i 4 Maaneder til at læse i Bog 2. Skriveskolen. Tolvte Dagen efter at den allerhøieste Befaling var givet, begyndtes med Underviisningen i Skolen. Man maatte være fornøiet med, i denne korte Tid at have faaet Læsetabeller nok færdige, og at man i de første 3 Uger kunde faae Skrive- og Regnetabellerne istandbragte, forat begynde de to Skoler. Underviisningen i Skriveskolen har altsaa ikke fundet Sted et Fjerdingaar, men kun i 10 Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Af de 28 Elever, med hvilke der begyndtes, kunde 14 skrive et enkelt Bogstav, men skjevt og kroget, saa at de maatte begynde aldeles forfra. Af disse 14 kunne nu 5 skrive femstavede Ord paa Tavle, d. c. Overgang til Pen og Blæk, 3 kunne skrive fiirstavede Ord, og 6 to og tre Bogstaver sammen. 14 aldeles intet. Af disse er: i ved Overgangen, til Pen og Blæk, 3 skrive to og tre stavede Ord, og 9 ere ved Overgangen fra enkelt Bogstav paa Tavlen. Anm. Den sidste af disse 14 er den ovenommeldte Eleve, som har været 9 Uger syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Af de 32 andre Elever, som efterhaanden kom senere i Skolen, vare 26 aldeles ukyndige i Skrivning; af disse arbeide 8 paa Tavle, dog ei videre end til to Bogstaver; de øvrige male endnu i Sand, ved hvilket de holdes, indtil de med Bestemthed kiende og have fattet Trækkene. Som Resultat tør man derfor nok, naar dette er skeet i 10 Uger, antage, at man i en Fjerdingaar kan bringe den størs Deel til den sidste Classe paa Tavle, der til Overgangen til Pen og Blæk. 3. Regneskolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Af samme Aarsag, som ovenmeldt ved Skriveskolen, begyndte Regneskolen 3 Uger senere. J denne Skole er gjort følgende Fremgang: Af de 28 Elever, der begyndtes med, kunde 13 til Nød skrive et enkelt Tal, men saa slet, at de maatte aldeles begynde forfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Af disse ere nu 6 komne til Additionsstykker og 7 ere ved Additionstabellerne. 16 vare aldeles raae, og maatte begynde at male i Sand. Af dem ere nu 12 ved Additionstabellerne, og 2 skrive Tal paa Tavle. Anm. Den sidste af de 15 er den oftnævnte Eleve, der i 9 Uger. var syg. De øvrige 32 Elever, som efterhaanden ere komne til, havde næsten slet ikke begyndt. 29 vare aldeles raae, og maatte begynde at male i Sand, af disse ere nu 5 ved Additionstabellerne, og 9 skrive Tal paa Tavle. Som Resultat tør da antages, at man i et Fjerdingaar kan bringe Mængden til at skrive Tal (hvilket medtager længst Tid) og Additionen igjennem. 4. Geographieskolen. Denne er først begyndt den 1ste Mai; den er altsaa ikke ældre end 14 Dage. Den foretages som Belønning for de Flittige. Til den er kommen 10 af Eleverne, som ved Flid, Opmærksomhed og god Opførsel meest have udmærket sig. Skjøndt der i disse 14 Dage kun er anvendt et Qvarteer dagligen til denne Underviisnings green, saa have Eleverne dog allerede gjennemgaaet de 3 Stifter af Danmark, og begynde Morgen paa Jylland. Alle Eleverne vare aldeles uvidende heri den 1ste Maj. J 8 a 10 Uger vil altsaa, naar der anvendes et Qvarteer daglig, Geographieunderviisningen være endt. Ved denne Underviisning gjennemgaaes Stifter, Amter og Kjøbstæder, samt kongelige Slotte, i Danmark, saa og Lande og Hovedstæder i det øvrige Europa, tilligemed Hovedinddelingen af de andre Verdensdele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Antallet af Tabellerne, som bruges ved Underviisningen, er 280, nemlig 58 Læse-, 93 Skrive, 111 Regne, og 18 Geographie Tabeller. Dette Antal kan godt formindskes til 220 a 230, eftersom man ved flere Classer søgte ved megen Fuldstændighed ved denne første Jndretning. Fremgangen i Underviisningen viser sig for Øieblikket omtrent saaledes, at man tør slutte til endt Skriveunderviisning i 7 til 8 Maaneder, til endt Regneunderviisning i 7, og til endt Laseunderviisning i 4 Maaneder; for Underviisning i Geographie regnes 2 a 3 Maaneder efterat Læsningen er endt, altsaa den hele Underviisningstid til henved 8 Maaneder. Det er en Selvfølge, at mere Omhyggelighed og stadigere Tilsyn har fundet Sted ved denne Underviisning, end man i Almindelighed kan vente. Maaskee er Kjøbstædbørn noget nemmere og liveligere end Børn paa Landet; men antages end, at en halv Gang saa lang Tid vilde medgaae til Underviisningen, saa blev den dog kun et Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Hvad det her i Staden begyndte Forsøg angaaer, bør endnu bemærkes, at Børnene naturligviis ville sættes endeel tilbage, naar denne Underviisningsanstalt bliver Normalskole, og Arbeidet saaledes mere maa gaae ud paa at gjøre de indkaldte Seminarielærere nøie bekiendte med Methoden, end egentligen paa Børnenes Fremgang, men om ogsaa denne derved sinkedes een eller to Maaneder, saa vilde denne længere Tid dog aldeles ikke være skadelig. Af Skolens 60 Børn er der intet, som det haster saa meget med. Ogsaa er det indlysende, at Fremgangen kunde have været større, end den er, thi det var Hs. Majestæts allerhøieste Villie, at Underviisningsmaaden skulde blive saa bekiendt som mueligt, og at ikke Nogen skulde nægtes Adgang til at see Skolen. Ved saaledes at fremvise Forsøget for flere mindre Selskaber og at skifte med Underviisningen, fori det mindste at formere to Skoler hver Gang, spildtes endeel Tid for Eleverne, og det næsten dagligen; thi 56 Gange har der været Fremmede i Skolen, saa at man, for tilbørligen at kunne vise hver Enkelt Alt, sædvanligen kun har havt 4 a 5 Personer af Gangen (de Kongel. Collegier undtagne. To Hundrede og Halvtredsindstyve Personer have saaledes lært at kjende Underviisningsforsøget, iblandt hvilke de fleste Statsministre, samtlige Kongel. Collegier, Directionen for de lærde Skoler, en betydelig Deel af Hs. Majestæts første Embedsmænd, baade geistlige, militaire og civile, saaog flere af Rigets betydeligste Jorddrotter. Det er behageligt at see den Varme og almindelige Deeltagelse, som Sagen møder. Ogsaa de fremmede Ministre, der have den Ære at være accrediterede hos Hs. Majest. have, paa een nær, alle taget Forsøger i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Af det her Fremsatte tør man slutte, at Resultatet af Underviisningen i denne Skole vilde have været større, dersom ikke næsten daglig Afbrydelse havde fundet Sted, nemlig 56 Gange i 71 Dage; thi mere er i dette Fjerdingaar ei læst, naar Søndagene og de indfaldende Helligdage fraregnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Den allernaadigst nedsatte Commission vil kunne blive samlet med næste Maaneds Begyndelse, og da vedblive sine Arbeider, indtil Alt er tilendebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Jfølge allerhøieste Tilladelse har Hs. Durchl. Prinds Friedrich til Hessen sendt Skolelæreren, Schade fra Rendsborg her til Staden, og er han, ifølge allerhøieste befaling strax antaget til Underviisning ved Skolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Det islandske literære Selskab. I Henhold til dette Selskabs Love afgives her følgende Underretning om dets Tilstand fra 30te Marti 1818 til 31te Marti 1819 - hvorhos vi maa henvise til den første, som forhen er bleven indrykket i dette Tidsskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Om Selskabsafdelingens Tilstand paa Island, have vi ikke nøiagtig Efterretning siden i Efteraaret. Men af de Breve, som da indløb fra Selskabsafdelingen sammesteds, med det nu i Foraaret ankomne Postskib, kan sluttes, at Medlemmernes Antal paa Jsland er i Aftagende. Tingen er i sig selv meget naturlig. Nogle, som lovede Selskabet Bidrag, dengang det blev stiftet, bortdøe, nogle reise bort til andre Egne eller Lande, og nogle kunde, formedelst Fattigdom eller Pengemangel, ei opfylde deres Løfter til Selskabet. Disse Omstændigheder hindrer ogsaa Afsætning af Selskabets Skrifter. Selskabsafdelingens Tilstand her, er, i Henseende til Medlemmernes Antal, næsten aldeles uforandret. Jngen af Selskabets ordentlige Medlemmer ere udgaaede af Selskabet, derimod ere nogle indgaaede deri, ligesom Selskabet har forøget sin Kraft og Anseelse ved Valget af udmærkede Mænd til Æres- og overordentlige Medlemmer. Selskabets Æresmedlemmer, Hans Excellence Hr. Geheimeconferenceraad Bülow i Fyen, Ridder af Elephanten m. m.; Hr. Kammerherre, Grev A. W. Moltke, Deputeret i Rentekammeret og for Financerne m. m.; Hr. Grev Knuth, Committeret i Rentekammeret, og Hr. Etatsraad og Ridder Thorlacius m. m., have, ligesom i de foregaaende Aar, med særdeles betydelige Bidrag, understøttet Selskabet. Dets overordentlige og ordentlige Medlemmer have ogsaa opfyldt deres Forpligtelser i denne Henseende ved Selskabet. Jndtægterne have været følgende: Beholdningen fra forrige Aar. 1958 R. 53 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Jndsendt fra Jsland for solgte Bøger og indkomne Bidrag, 97785.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Hans Majest. Kongens Gave og andre overordentlige Jndtægter 290 – .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Bidrag fra Selskabets Æres og overordent. lige Medlemmer, 38624.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-18
Bidrag fra Selskabets ordentlige Medlemmer 269-24. Rente af Selskabets faste Fond 40 For bortsolgte Bøger 173- 8 - 4085 Rbd. 28. . Tilsammen. hos Udgiften derimod har været. 2640 R. 91 s.