JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Udenlandske Efterretninger. - J Viissingen er under Bombardementet sprunget et Krudtmagazin i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Engellænderne skulle have gjort en liden Landgang paa Granville (en liden Stad og Havn paa Kysten af Nordmandiet). Der er nu sendt Franske Tropper did. Tusinde Mand Keiserl. Franske Nationalgarde ere afgaaede til Antwerpen, hvor der ankommet saa mange Nationalgarder, at man maa sende en Deel deraf til Lille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Man regner, at henved 100,000 Mand Tropper trække sig sammen ved de Franske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Fra Nord=Armeen havde man d. 26de f. M. ingen officielle Efterretninger i Paris. Aviserne meldte blot, at et Engelsk Krigskib har d. 16 s.M. beskudt Batteriet Margaretha, men uden at tilføie det nogen Skade. Kun 2 Officierer og nogle Soldater ere blevne dræbte, da et Krudtforraad fløi op Gener. Lieut. Gratiens Corps er paa sin March fra Tydskland kommen d. 24 igjennem Deventer, til hvilken Ende vedkommende Øvrigheder have maatte levere 500 Vogne. Endnu samme Nat skulle Tropperne bryde op til deres Bestemmelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Antwerpens Jndvaanere have efter høiere Befaling maattet forsyne sig med Levnetsmidler for 6 Maaneder. Endskiønt man ventede at Engellænderne skulle angribe Fortet Lillo, have de dog indtil d. 22 f. M. endnu ikke foretaget noget. Da man frygter et Angreb paa den venstre Strandbredde, saa føies i største Hast de kraftigste Forsvarsanstalter fra den Kant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J Neapel blev Keiser Napoleons Fødselsfest forherliget ved en overordentlig Omstændighed. Si¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
den d. 15de Aug. om Aftenen var den Neapolitanske Flottille, bestaaende af 1 Fregat, en Corvette og omtrent 80 Canonbaade, embosseret uden for denne Stad. Man havde ladet den tage en saadan Stilling, at den kunde afføre de ved saadanne Leiligheder sædvanlige Salver. D. 15 nærmede der sig 4 Engelske Linieskibe og 20 Canon baade, som krydse i de Neapolitanske Farvande, og gjorde et Angreb netop i det Øieblik, da Kongen mønstrede de ved Strandbredden af Chiave forsamlede 20,000 Mand, som vedbleve roligen at manøvrere, medens 2 til 300 Jldsvælg ved den Neapolitanske Bugt underholdt en uophørlig Torden. En ubeskrivelig Mængde Tilskuere vare ved Stranden Vidne til dette store Syn. Engellænderne, der ikke turde nærme sig Fortet, holdt sig i en ærbødig Afstand derfra, og maatte tilsidst drage bort med uforrettet Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Kong Joseph har i sit Hovedqvarteer Madride os, under d. 12 Aug., førend hans Afreise fra Armeen, udstedt følgende Dagsbefaling: Soldater, Da jeg for tre Dage siden tilkjendegav eder, at den i Talavera slagne forenede Armee flygtede paa hiin Side Tajo paa Veie, som Artilleriet ikke kan passere, lod jeg eder ogsaa ahne hvad der nu er mødt den. - Det femte Corps har indhentet dens Arriergaarde, har frataget den 30 Canoner, alle dens Krudtvogne, dens Bagage, har dræbt den mange Folk og gjort en betydelig Deel Fanger. Hvad der var umueligt at forudsee er Slaget ved Almonacid. Hvor kunde man troe, at denne Mancha Armee, skjønt den var 40,000 Mand stærk, vilde vove at marchere mod Toledo, Den Armee, som ved det blotte Rygte om eders Tilbagekomst fra Alberche, var flygtet og gaaet tilbage over Tajo igjen, har ikke holdt sig mod Cavalleriet i Villa Major og er bleven forceret i Positionen, ved Toledo. - Seieren er ikke længe bleven uafgjort: Generaler, Soldater, Cavallerie, Jnfanterie, alting er blevet bragt i en fuldkommen Uorden. 35 Jldsvælg, 100 Krudtvogne, 200 Vogne ere i vor Magt. Alt hvad der er undkommen fra Valpladsen er adspredt og har ingen Militair-TilvæDertil ere nu Kræfterne af den relse mere. umaadelige Armee, der skulde ankomme i Madrid, hensmeltede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Keiser Frang, som endnu bestandig opholder sig med sin Gemalinde i Comoen, har udnævnt Grev Metternich til sin første Statsminister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
det Tyrkiske Corps, som er fremrykket til Colubara, skal være blevet aldeles slaaet af Servierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Conferencerne i Altenburg have d. 17de f. M. taget deres Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Fra Wien af gjendrives det Rygte, at en Deel af den Keiserlige Garde er brudt op til Paris. Jkke en eneste Mand har hidtil faaet befaling til Tilbagemarch og der ankommer tvertimod bestandig friske Tropper fra Frankrige, for at for- Den Øster stærke de forskjellige Armeecorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
rigske Armee trækker sig, efter Forlydende, for største Delen tilbage over Fablanke til Ungern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Keiser Franz har i Wien ladet indkjøbe for mere end en Million Gylden Prætiosa, som formodentlig ere bestemte til Foræringer for Keiser Napoleons fornemste Ledsagere, naar Freden er undertegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Bayerens Grændser ere nu ganske forladte af Linietropper og Landværn. Men der skal i en Hast dannes et nyt Landværn, og dertil tages alle Mandfolk fra 16 til 60 Aar. Men man veed ikke ved hvilke Midler den Befaling, som i den Anledning er givet, skal udføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Fra Augsburg hedder det under d. 28 Aug. da det sidste Forsøg at undertvinge Tyrol er aldeeles mislykket, saa skal en Expedition sendes did. Marchal Mardonald skal have Hovedanførslen over alle til dette Land bestemte Tropper. – Franskmændene og Bayrerne have aldeles rømmet Voralberg, men i Forveien have de medtaget adskillige Gidsler. Man troer imidlertid dog, at Opstanden ikke vil være mere almindelig, da adskillige Sogne have lovet ikke at ville have noget Samqvem mere med Tyrolerne. - De Tyrolske Jnsurgenter skulle paa adskillige Puncter have sprængt Landeveiene og saaledes gjort Samfærslen umuelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Stockholm d. 25 Aug. Fra d. 19 April til 25 Julii ere 27 Nordamericanske Skibe ankomne til Gothenborg. - Admiralitets-Lieutenant Wahlberg, førende det armerede Skib Maria Elisabeth og kommende fra Wismar med en Convoy af 6 Skibe, har taget den Danske Caper Revange, Capit. Henrichsen fra Flensborg, og opbragt den til Carlscrone. Besætningen af 16 Mand er gjort til Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Et Par Ord om mythologiske Skieldsord og om Hr. Vejanius's Skrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Endnu kunde her vel spørges adskilligt - Ex. om Publikum eller Skuespillerne bryde sig saa farlig meget om dramatiske Journaler, helst som vi her til Lands pleie at have dem, og hvori egentlig deres overordentlige Nytte bestaaer, *) Om ikke den mælende Kritik stundom er mindre billig og mere kiedsommelig, end den saakaldte umalende, og om ikke Umælende ligesaavel have deeltaget i Bestyrelsen af vor nyeste skriftlige Theaterkritik, som de have viist kaad og uforsvarlig Adfærd i at misbillige en kiedsommelig Tragedie? Hvori den Toneangivelse bestaaer, som den umælende Kritik efter Sigende saa nyligen udelukkende skal have paataget sig, m.m. - men da jeg ikke, som Hr. Vejanius, troer, at saadanne Tidsskrifter, hvis Bestemmelse medfører en blandet Mangfoldighed, kunne vinde stort ved ofte og længe at see ind til Theatret, saa vil jeg jo før jo heller afbryde, og det uden at love mere. Chr. Molbech. 2) En Mand, som vel tor regnes blandt de competente Dommere, finder denne ikke betydelig. (S. r. J. R. Kiærulfs Breve om Moral i Skuespil. Skand. Museum 1802. 3 H. S. 1. 2.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Nyeste Skilderie af 8 Følenhavn. Ros Ros saa Sjette Aargang. No. 97. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 12 September, 1809. Reisen til Birkerød. (Sluttet.) Lyn. 4 b. 9. Heg kunde ikke komme til Birkerød uden at vende tilbage igien til Lyngby - denne yndige lille By som ved hvert Skridt mindede mig om hiin henrundne lykkelig Alder, da mine Ønsker vare saa faa og mine Glæder saa mange, mine Jdeer saa indskrænkede og min Phantasies Tumleplads saa vild; da jeg paa min Faders Kjep red saa stolt og glad og tilfreds med hele Naturen omkring paa den grønne Slette; da jeg saae i ethvert Menneske en Guds Engel og i ethvert Dyr en lykkelig Medskabning - o, hvor det svandt, som et Lyn, dette herlige Tryllespil, Borte er den lave Hytte, hvor jeg som Dreng følte mig saa lykkelig og fandt alting saa skjønt, – borte den store grønne Slette, hvor jeg pleiede at tumle mig med mine glade Legebrødre – borte den lille Hauge med de to store Træfoldater, jeg den Gang beundrede som Konstens Mesterværker. Jntet Sporer mere tilbage af fordums Herligheder. En riig Herre fra Byen – fortalde man mig - havde kjøbt den gamle Rønne og opført en prægtig Bygning i dens Sted. – Denne Efterretning skjar mig i mit Hjerte. Saaledes berøver Tiden og Menneskene os ethvert kjert Minde, der kan trylle os ind i Tilbagerindringens Elystum: den eneste Lyksalighed, der endnu bliver os tilbage i Verden, naar vi, efter at have prøvet og nydt Alt, ere kjede af Alt. Jeg skyndte mig at komme igjennem Lyngby, som ganske havde tabt sine Yndigheder i mine Øine. De mange Pragtbygninger, man havde opført her, erindrede mig kun om Hovedstadens fordærvelige Yppighed, og de mange pyntede og stive Marionetter, jeg hvert andet Skridt stødte paa, forstyrrede min Fornøielse. At møde saadanne Væsener midt i den konstløse Natur, efterat jeg i hele Timer ikke havde seet andet end Bønder og Bønderpiger i deres prunkløse Søndagsdragt, opvakte samme Følelser hos mig, som det Chinesiske Lysthuus i Frederiksberg Hauge maa opvække hos den med Græsk Smag fortrolige Konstner, naar han med stirrende Blik har beundret det herlige Marmortempel paa Bakken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Ligefor Sorgenfri Slot ligger en romantisk Lund, der gaaer i en dyb Skraaning lige ned tilet speilklart Vand, som den gjennemskjæres af. Paa hiin Side ligge frugtbare Agere og blomsterrige Enge. Foran Slottet, i Sletten og paa en høi Bakke, der bekrandses af skyggefulde Træer, findes Borde og Bænke, hvor de, der ikke undsee sig ved at holde Taffel under Guds fri Himmel, og som ere tilfreds med den Musik, som tusinde Smaafugle opføre for dem, kunne nyde deres Maaltid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
De af Kjøbenhavns Jndbyggere, som endnu ikke ganske have forladt eller forglemt Fædres hæderlige og gevne Skikke, komme hyppigen herud med deres Familier, og finde her langt større Glæde end de saakaldte Fornemme og Rige, der aldrig kunne gjøre nogen Lystreise, uden at øde store Summer paa kostbare Tracteur=Steder. En Bondefamilie, til hvilken Opsigten over denne Land er betroet, overlader for en billig Godtgjørelse sit Kjøkken til enhver, som vil have Caffe kogt her, og leverer i Nødsfald ogsaa de fornødne Drikkekar. Munterhed og Glæde herskede her i enhver Krog. Her sad en Familiefader med sin Hustrue og Børn og nød sit tarvelige Maaltid; hist dansede nogle muntre Karle og Piger efter en Sjællandsk Orpheus's, just ikke steenoplivende, men dog, under saadanne Omstændigheder, ikke ubehagelige, Musik, her lod en lille Kjøbenhavnsk Vestalinde sig uforfærdet svinge i en Gynge til alle Omkringstaaendes Beundring; hist væltede et forelsket Par sig i Græsset, uden at binde sig til nogen slavisk Etiquette. Ogsaa en lille Holsteensk Dreng og Pig fornøiede de Tilstedeværende med Tydske Viser, og en Germanisk Skialdespiller besang i forslidte Viser Friedrich den Andens Bedrifter, som man gjorde saa meget af i Tider, da man hverken ande hvad der vilde skee i Slutningen af det 18de og i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede, eller troede at Rosbachs Harer engang vilde blive Jenas Løver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Veien fra Lyngby til Birkerød er næsten lige saa lang som Veien fra Kjøbenhavn til Lyngby, men ingenlunde saa rig paa Afvexlinger. Naturens Yndigheder ere her vel ligesom overalt store og beundringsværdige, men den menneskelige Konstflid er langtfra ikke det, man burde ønske. Den Sjællandske Bonde er endnu bestandig hvad han har været for Aarhundreder, blind Hengivenhed fordet Gamle, bestemt Utilbøielighed til det Ny Følesløshed for Aands=Forædling og Oplysning ere endnu Hovedtræk i hans Caracteer. J Aviser og offentlige Taler og paa Skuepladsen leveres herlige Beskrivelser over den stigende Oplysning paa Landet, men i Virkelighedens Rige finder man sig desværre alt for meget skuffet i sin Forventning. Der er gjort meget for at fremme Oplysningen blandt Landalmuen; men den ædle Sæd synes at være nedlagt i en gold Jordbund. Aarsagen ligger nok især hos Folkelærerne, saalænge disse maa, stundom for at leve, bære større Omsorg for den verdelige Hjord end den aandelige, saalænge som Præst og Avlsmand ere adskillelige Begreber, saalænge som Godseieren ikke føler sig overbevist om, at Flid og Vindskibelighed kun blomstre i Culturens Skygge, saa længe vil Bonden ogsaa vedblive at være en dorsk, følesløs og sløv Mellemting af Menneske og Dyr. Birkerød. Vær mig hilset Du lille nydelige By med Dine beskedne Straahytter, Dine skyggefulde Træer og Dine grønne Vænger, Vær mig hilset yndige Sted, hvor fordum Rostgaard og Gerner og Tuxen pønsede paa Dannemarks Frelse i Trængslens Dage! Min første Vei var hen til Kirken, som i saa mange Henseender forekom mig høist mærkværdig. Jeg fandt i Kirkesangeren en Mand, der med forekommende Høflighed var beredvillig til at vise mig omkring, og hvis hele Adfærd strax rødede, at han var dannet i Skoleseminariet paa Blaagaard. Birkerøds Kirke er en Korskirke. J sit Jnd portes har den Lighed med den afbrændte Nicolai Kirke, og, som Landsbykirke betragtet, er den ualmindelig skjøn og rummelig. Hvad jeg følte, da jeg traadte derind, formaaer ingen Læbe at udtrykke og ingen Pen at beskrive. En hellig Gysen foer igjennem alle mine Aarer, da jeg nærmede mig den Talestol, hvorfra een af Dannemarks første Hædersmænd - Henrich Gerner – havde talt Fædrenelandets Sag. Ligefor Prækestolen hænge de rustne Lænker, som denne sande Fædrenelandsven har baaret. Neden under læses følgende: Vinenla Svecica. Dette er et af de Svenske Fængseld), som Hr. HNRICH GRIDER Sogne-Præst til BircheredsSogn haver baaret om Haand og Fod for sit Fæderneland udi 18 Uger Nat og Dag Ao. 1659. og 1600, der hand saa fangen paa Kronborgs og Helsingborgs Slotter udi 4 Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J Kirkesangeren Hr. Larsen har været saa god at opgive mig Lænkens bestemte Vægt. Den veier 25 Pd. Bolten, som den er befæstet ved, er meget tung. Prov. 18. v. 14. Hvo som haver et gladt Hierte, hand veed at skikke sig i Modgangen, men naar Modet ligger, hvo kand det lide riplicibus forri cinctus sus membra catenis Candorem mentis franger hand voluit Ante oculos forrum, carcer versatur & urna, Infracto est forrum, carcer & urna nihil. Pro Patria dulei memorem tot tantag, passo Nominis hær samam Svecica vinclaa forunt. Det Jern er dog endnu til Efterslegtens Minde J Herrens Helliggom i Bircheröd at finde, Som hand om Haand og Fod i keedsomt Fængsel har, end noget meere Hvis Vægt to Lispund og var. *) rkerøds Kirkebog findes følgende: Foruden disse og utallige andre Expenser, saa og Vold og Tyrannier, som paa mig og mit Huuser øvet, da er jeg (formedelst en Sag, som jeg paatog for mit Fædernelands og min Herre og Konges veigne, anlangende Cronborg, med 300 Engelske, som laa i Helsigner, sampt deres Officerer, som laa hos mig i Logement) tagen fangen af de Svendske (efter en Studiost Grægers Hansens Forræderske og Skielmske Angivende, som intet hafde med den Sag at bestille) og sat fast paa Cronborden første gang udrede jeg mig saa fra hans Breve, at de kom hverken mig eller nogen til Skade, men der de fik ham selv, maatte jeg blive bortført igien den 29 Junii 1659. Enddog hand hafde intet med mig, hand aldrig hafde talt med Steenwinckel, som og var en Participant i dette Værck. Paa hans Ord blev jeg piint udi 6 Timer, men vandt intet, paa hans Ord og Bekiendelse blev Steenwinckel dømt til Steile og Hjul, som ogsaa skeede, men efter at Freden blev sluttet, blev hand igien nedtagen, og hæderlig begravet. Jeg blev dømt fra min Hals, iligemaade Grægers selv, Dagen var sat nemblig den 19 Aug. paa hvilken jeg skulde døe, Kisten var færdig, og alting bered, jeg hafde taget Afskeed med min Hustru og Børn, og leveret til min Hustru mit Testamente, da 8 Tii Hvilke Seierstegn, hvilke Ordenskjeder ere et hæderligere Minde end disse rustne Jernlænker, O. Gerner, halvanden Aarhundreder efter Din Død kysser en taknemmelig Efterkommer den Bøile, som Du bar for Din Konge og 1 t Fødeland, Halvanden Aarhundreder efter Din Død tilraabe disse Lænker Dannemarks Sønner, saaledes led Gerner for sit Land og sin Konge!! Du har ikke efterladt os Skatte eller Bøger, men to rustne Jern, som ere os mere værd end Skatte og Bøger, thi de lære os at lide, kjæmpe og døe for Tædrenelandet. Evig helligt være os Dit Minde, Evig dyrebare Dine Lænker, Ved Alteret hænger en Tavle, som stadfæster den Sandhed, at hvo, som er god Borger, er ogsaa god Søn og god Fader. Jndskriften lyder saaledes: "Denne Tavfle Loed erlig welagt og velfornehme Mand Lorenz Tuxen hendis Dronninlig Maytz velbetrode Fuldmegtig ofver Hirsckholms Gods, opsette sin kjere Moder erlig dyderig og gudfrygtig Matrone salig Maren Tycho Tuxens, af Sehegarten udi Holstein til Ære og Jhukommelse, som blef her neden for begrafven Ao. 1661, i sit Alders Aar 85.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Et høitideligt Halvmørke var udbredt over Kirken. Den dalende Soels matte Straaler kunne mer tilforne for den bestemte Tiid blev jeg pardoneret, gik saa siden i Jern veiede 36 Pd. om Haand og Foed Nat og Dag i 18 Uger, saa fangen paa Cronborg baade sund og syg i 38 Uger, blev saa fordred Rantzons Penge af mig. I. 20000 Rdlr. 2. 10000 Rdlr. 3. 4000 Rdlr. 4. 2000 Rdlr. Men fordi jeg ei hafde meere end 1000 Sldaler, blev jeg ført til Helsingborg udi Jern paa nye igien høyre Haand og venstre Foed sammen, saa saa der i 3 Uger, da med gode Venners Hielp og Raad rantzonerede min Hustru mig for 400 Sldaler, lidet efter tog General Auditeur D. Huss mig i Arrest 3 Uggers Tiid udi Leiren igien, og maatte jeg give hannem 339 Rdlr. fordi hand agerede Sagen og dømte mig paa Cronborg, 3 Ugger efter blev Freden sluttet etc. kun trænge svagt ind i de skumle Hvælvinger. Sielen stemtes derved til veemodigsøde Følelser. Hvor jeg henvendte mit Øie fandt jeg kun Spor af henfarne Tider, og jeg stod her som et spædt Barn blandt hundrede aarige Oldinger. Alting, lige fra Prækestolen indtil den mindste Prydelse, synes at have overlevet mere end eet Seculum. Jeg følte mig tryllet tilbage i en Verden, som allerede længe ikke har været til mere, og blandt Mennesker, som allerede længe have været Støv. Gerner, Tuxen, Rostgaard svævede som forklarede Aander for min Phantasie. Jeg saae Svenske Voldsmænd slæbe Guds Tiener bort fra Alteret og lægge ham i Bolt og Jern. Jeg saae ham kjekt trodse Døden og hørte Folkets vemodige Klage over sin Lærers, sin Beskytters tunge Lod. Jeg saae djærve Danske Mænd, omgjordede med Sværdet, i Herrens Tempel tilsværge Kongen og Fødelandet evig Troskab. Jeg følte mig lyksalig i denne henrykkende Drøm og ønskede aldrig - aldrig at maatte paagne igien Lige for Jndgangen sees de Danske Kongers temmelig veltrufne Portraiter, fra Christian den Første til Frederik den Tredie, med følgende Underskrift. Her staar staferit alle de Potentater som hafver vaaret Konger udi Danmarck aff den Oldenburgiske Stamme. 1057.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J et Capel bag ved Alteret hænger en ældgammel Altertavle med hele Christi Lidelses=Historie i Billedhuggerarbeide. Den er fra de Catholske Tider og vidner om Kirkens Ælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, hvorved i Kongeriget, Danmark visse nye Afgivter paabydes og Procentskatten af Capitaler, som ere udlaante i Huse og andre faste Eiendomme, ophæves. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Giøre alle vitterligt: Ligesom Vi under 23de Junii dette Aar have anordnet Oprettelsen af visse Fonds til en overordentlig Jnddragelse af Courant Banksedler, saaledes finde Vi det ogsaa nødvendigt at paabyde visse Afgivter, hvorved disse Fonds skulle forrentes. Og have Vi derhos, med Hensyn til de tiltagende Vanskeligheder og Uleiligheder, som den paabudne Procentskat af Capitaler, der ere udlaante i Huse og andre faste Eiendomme, ved dens Udredelse og Oppebørsel medfører, tillige taget under Overveielse, hvorledes denne Skat kunde være at ophæve. Thi byde og befale Vi i saa Henseende for Vort Rige Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
KongeleConferenceraad og Commandeur af Dannebrogen O. Malling er i Naade entlediget fra sit Embede som Deputeret i det Vestindisk Guineiske Gener. Toldkammer og udnævnt til Kongelig Historiegraph, i hvilket Embede han skal nyde lige Rang med de Deputerede i Statscollegierne, og er det herved gjort ham til Pligt, at samle og ordne historiske Efteretninger og Beregninger, til Hs. Maj. Riges Historier, fra Kong Frederik d. 3dies Regjerings Tiltrædelse indtil Aaret 1800, saa og saavidt mueligt, udarbeide Statens Historie i bemeldte Tidsrum, med særdeles Hensyn til dens indvortes Forfatning. - Denne i vor Litteratur saa berømte Forfatter, der ved at skildre Danskes og Norskes "store og gode Handlinger har opreist sig selv et ligesaa varigt Minde som dem, hvis Daad han har hædret, har nu i en Række af 28 Aar beklædt forskjellige Embeder i det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, hvor han i Aaret 1781 indtraadte som Committeret. Hans første litteraire Arbeider ere nogle skjønne Poester, indførte 1775 i Forsøg til de skjønne og nyttige Videnskaber. Ved de Taler, han ved forskjellige høitidelige Leiligheder har holdt, har han forskaffet sig een af de første Pladse blandt Dannemarks ypperste Talere, og ved sine store og gode Handlinger har han allerede i Aaret 1777 erhværvet sig grundet Ret til engang at vorde Kongelig Historiegraph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Fædrenelandet har atter mistet een af sine fortjente og duelige Søkrigere i Commandeur v. Berger. Han er død i Antwerpen, efter at have ligget syg der i nogen Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J de seneste Privatbreve fra Antwerpen hedder det, at Engellænderne endnu intet videre have foretaget sig, og intet have kunne foretage sig, fordi de ikke driste sig til at forcere Batterierne, og ikke lettelig see sig istand til at rydde alle hindringer af Veien. Dertil kommer endnu, at der hersker en smitsom Syge iblandt dem, hvortil Aarsagen ligger deri, at de ikke kunne taale Luften og Vandet i Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Af det Partie St. Ydes Salt, som nylig var til Auction paa Børsen, blev ikke solgt mere end 20 Tønder. Det skulde ikke sælges under 30 Rdlr. Tønden. Strup er stegen saa betydelig i Hamborg, at man nu betaler i Kjøbenhavn 50 Rdlr. for 100 Pund.