Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-28
Saa stor som Paris endog er, saa kan man dog, naar man kun i nogle Dage har studeret Vandenu Conducteur de Etranger á Paris, og den dertil hørende Plan af Paris, let finde ud af den. Man tager Seine-Floden til Basis. J alle Gaderne som løbe parrallele med Seinen, ere Nummerne paa Husene røde, men i de som støde perpendiculaire paa dem, ere de sorte. J de parallel løbende Gader, begynde Nummerne fra den østlige Ende af Gaden, og stige saaledes langs med den ned ad flydende Seine. J den perpendiculaire løbende Gade, begynde Nummerne i den Ende, som ligger nærmest ved Seinen. Med de stigende Nummere, bortfjerner man sig altsaa fra Seinen. Man behøver altsaa kun at ansee 2 Nummere ved Siden af hinanden, om saadanne ere røde eller forte, stige eller falde, saa veed man ogsaa, om man gaaer op eller ned langs med Seinefloden, eller om man nærmer sig til den, eller man bortfierner sig derfra. Til endnu større Beqvemmelighed, ere fra Begyndelsen af Gaderne tagne, paa den høire Side de lige Nummere, og paa den venstre de ulige Nummere, saa at man kun har at søge paa een Side, efter de Nummere, som man ønsker at finde. Mærker man sig dertil nogle Hovedbygninger, som: Notre-Dame, Pantheon, St. Sulpice, Jnvalidernes Hotel, som snart hist og snart her rage frem, tilligemed nogle Broer, saa er man meget hurtig orienteret. Denne saavel simple, som mesterlige Indretning, har Paris Napoleon at takke for. Vi kiørte til Pantheon, den første Bygning Paris, naar den engang bliver færdig; men siden Napoleons Bortfiernelse derfra, bliver saa godt som slet intet arbeidet derpaa. Bygningen, i Særdeleshed Kuppelen, som hæver sig over alle andre Bygninger i Paris, er bygget i en meget dristig Stiil, den hvilede i Begyndelsen blot paa fire fristaaende Støtter, hvilke ogsaa ifald de havde været af Marmor, tilstrækkelig havde svaret til deres Hensigt. Men af blød Sandsteen, brudte i Egnen af Paris, formaaede de ikke at bære en Vægt, som var beregnet til 28 Millioner Pund; Pillerne eller Støtterne gave efter, og der kom Revner i Hvel vingerne, saa at man kunde befrygte, at det Hele skulde indstyrte. De gamle Støtter bleve nedrevne og Piller, eller meget meere stærke Mellemvægge, som ikke vare giennemsigtige, bleve satte i Stedet, derfor. Denne afbrudte Udsigt af Støttegangen, er meget smertelig for Øiet. Pantheon bliver igien saasnart Regieringens Kræfter tillade det, indrettet til en Kirke, til hvilken den var bestemt ved dens Opbyggelse. Kirken hviler paa smukke Hvælvinger, som siden Revolutionen ere bestemt til at modtage Levningerne af store Mænd, Voltaire. J. Bapt. Rousseau, Marskal Lannes a. ere begravede deri. Paa Rousseaus Liigkiste, er den smukke Tanke anbragt, at en Haand med en brændende Fakkel rager frem af Liigkisten, som er en Hentydning paa, at først efter hans Død have hans Skrifter udbredt Oplysningens Straaler i Frankerig. Hvælvingerne langs med Murene ere tilmurede, og kun en liden Port gaaer ind til dem, Enhver Hvælving indeholde 8 Gravminder og 2 Urner. Disse Mindemærker ere meget simple, og bestaae blot af 2 Steene, hvoraf paa den eene er den Mands Navn, Characteer, Fødsels- og Dødsdage, hvis Rest de indslutte, indgravede med sorte Bogstaver. Dette Slags Steen, hvoraf heele Kirken er bygget, bliver udgravet i Egnen af Paris, og er i Begyndelsen saa blød som Ost, saa at man meget let kan forarbeide den; men naar den bliver udsat for Luften, bliver den haard. I Urnerne blive deres Hierter bevarede, som døe i Udlandet. Antallet af de store Mænd, som ere begravne i Pantheon, beløber sig allerede til 42.