Jyllandsposten, 1838-10-08
Ved det i Aaret 1825 contraherede engelsk danske Laan bestaae de foretagne Forandringer deri, at deaarlige Afbetalinger, som ved de oprindelige Obligationer vare bestemte til 1/2 pCt. af den oprindelige Sum 5,500,000 Lst. nu ved den senere Obligation ere bestemte til at beregnes af den da resterende Sum 4,840,000 Lst. Den Sum, med hvilken der skal arbeides paa Obligationernes Jndfrielse, bliver saaledes betydelig formindsket, hvilket vil have den dobbelte Følge, at det bliver meget vanskeligt og, om ikke umuligt, dog meget usandsynligt, at det hele Laan, vil kunne indfries inden den fastsatte Frist af 60 Aar, samt at den Priis, hvori enkelte Obligationer staae paa Penge markedet, ei ubetydeligt vil formindskes. Med megen Styrke erklære alle vore liberale Blade sig imod det Foretagne, og som Organ for Handelstanden har Professor David tilraadet, at Grosserer-Societets-Committeen med en Forestilling skulde indgaae til Kongen for at vise, hvorledes Statscrediten maa svækkes, om ogsaa en øieblikkelig aarlig Formindskelse i Udgifterne kunde vindes. Under Overskrivt, Det er utroligt, men det er desværre gandske vist, udtaler Kjøbenhavnsposten sig i et Fragment af et Brev herom saaledes: "Det er utroligt, ja umuligt, skriver De, Hr. Justitsraad, at den af Dem omtalte Forandring kan være foregaaet med Hovedobligationen for det 3 pCt. Wilsonske Laan, hvorved der er slaaet en Streg over det hidtil skabte synkende Fond af 660,000 Lst. og hvorefter de danske Finantser i Fremtiden ville have 23,100 Lst. aarlig mindre at betale i Renter og Afbetaling, end der var stipuleret efter Contracten af 182; det kunde let medføre en Forvirring i de almindelige Begreber og Contracter, Forpligtelser efter samme, kort om Eiendom i det Hele. Det er utroligt, at Hs. Majestæt Kongen, der under hele sin Regjering, endog under de vanskeligste Forhold, har gjort de allerstørste Opoffrelser for at kunne opfylde de mod Statscreditorerne indgangne Forpligtelser, og som derved har bidraget saa overordentligt meget til, skjøndt vore Finantser manglede Offentlighed og andre folkelige Garantier, nogenlunde at opretholde vore Statsobligationers Cours, det er utroligt, at den samme Konge nu, da der umuligt kan være den Nød tilstede som f. Ex. i 1813, kan give sit Samtykke til en Transaction, der efter min Mening gjør et saadant Jndgreb i Creditorernes Rettigheder." – Jeg kan være enig med Dem i Alt hvad De siger og Utroligheden af, at denne Transaction er skeet, hvortil jeg endnu vil føie den Beregning, som De maaskee ikke har gjort, at den Sum, hvormed Amortisationen i de efter Contracten af 1825 tilbagestaaende. 47 Aar er formindsket, – naar man, hvad der vel kommer det Rigtige nærmest, beregner Jndkjøbet for de 23,100 Lst. til en Priis af 85 pCt. - beløber sig til 2,679,000 Lst. eller omtrent 24 Millioner Rigsbankdaler, hvilken Capital saaledes maa afdrages Amortissationsbeløbet; men Obligationen af 1837 udviser dog, at den virkelig er skeet, hvorved jeg dog strax maa tilføie, at det er min inderste Overbeviisning, at Sagen er fremstillet for Hs. Majestæt Kongen et saadant Lys, at Transactionen, som Conferentsraad Ørsted følte sig overbeviist om, førend han kjendt Sammenhængen, maatte forekomme Hs. Majestæt at være skeet paa en baade for Finantserne og Creditorerne for deelagtig Maade. For mig er det endnu ubegribeligt, hvorledes Sagen kan gives et saadant Udseende; men det er naturligt, at Hs. Majestæt ikke kan indlade sig paa finant sielle Undersøgelser, men maa stole paa den Fremstilling som hans Finantsminister, eller hvem der ellers har refereret denne Sag, har givet af samme. Men et andet Sporgsmaal er det, om der ikke maatte paa hvile noget Ansvapaa de Mænd, der maae have bibragt Hans Majestæt formeentlig urigtige Forestillinger og dette Foretagende, eller ikke tilstrækkelig oplyst ham om Følgerne. Hvad jeg fole mig overbeviist om, er, at om ikke før, saa fra Stænder, forsamlingen i Roeskilde, vil Finantsministeren om denne Sag høre en Meningstilkjendegivelse, der vil være i høiest (Fortsættes.) Maade misbilligende.