JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Warschau, den 28de October. Slutningen af Kongen af Sverrigs Relation og Prindsen. af Rassans Anmærkninger. fortrand Nr. 31 af de 2de Den øvrige Deel af Eskadren, som nu ligger for Anker er Svartholm, har lidt saa lidet, og mistet saa faa Folk, den i mindre end 2 Dage kan gaae til Seils igien, det er at ge, saasnart som den har indtaget sin sædvanlige AmmunAnm. 38 Officerer og 10 med Officeers Rang ere gjorte til Kanger, tilligemed 1160 levende Mennesker. De Dødet Antal maa beregnes efter Slagers Langvarighed. dre de Flestingod, som commanderende Eskadren, efter at Ober Admiralen havde forladt den, er iblant Antallet af de dræbte Officerer. Skaben paa de Skibe, som undgik og, maae beregnes efter Slagets Langvarighed, og efter hvad en Eskadre maae have lidt, førend den kan bestemme sig til at tage Flugten. Hestendlige Eskadre har lidt meget mere, eftersom, i Følge fangne Officerers Beretning, alle de Skebekker, Galeier, Jombarderere, som Fienden brugte til aldeles at undertrykke. med, have været nødte til at søge deres Frelse i den første hen, og ere saa ulde medhandlede, at de ikke saa snart kunde nu i Søn. Anm. Paa Valpladsen sandt vi den Bombarderer og den Paketbaad, som General Balays Division der havde forladt. Hvad den Eskadre angaaer, som jeg commanderer, da har den mistet en Galet, som sprang i Luften, ved det at en gloende Kugle, som blev skudt fra et af Skibene i den Svenske Eskadre, gik i giennem Galeiens Krudtkammer. Den Galei, som laae ved Siden af samme, sank, men hele Mande skabet blev bierget, ligesom ogsaa den største Deel af den, der sprang i Luften. Den Galet, som sank, er for nærværende Tild i Søen med de andre. Det er salskt, ling. at jeg har været nødt til at lade nogen Skibe løbe ind Havn; ikke et eneste er sendt derind for at repareres Jeg har kuns taget de 4 Skebekker, som havde faaet de fleste Skud i Vandgangen, for at hielpe de første erobrede Fartøier at overbringe 1197 Krigssanger, og de bleve escorterede af en Fregatte, som ikke havde lidt det mindste. Disse Fartøier forbleve paa Valpladsen saa længe, som det behøvedes, for at sætte de erobrede Fartøier i Stand til at seile til Cronstad. Turoma Sæl lan Wærre kantrede 3 Timer efter at den havde faaet nye Besætning ombord, 200 Favne fra det Sted, hvorden blev taget. Af alle dem, som stode under min Command, har jeg 15 Officerer dræbte og 47 saarede, Soldater og Matroser 340 dræbte og 597 saarede.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Dersom Forsænkningen i Sundet ikke var bleven optaget (hvilket dog alligevel ikke skeede uden et betydeligt Forliis paa Fiendens Side) saa havde vi erholdet den fuldkomneste Seier. Aum. Det er vist, at, dersom den Svenske Eskadre ikke var bleven slagen, saa havde den maaskee vundet Seier. Vi kunne ikke nok rose den Tapperhed og de Kundskaber, som Officererne, der commanderede Galeierne og de øvrige Fartøiet af vores lette Flaade, have lagt for Dagen. J Særdeleshed have de, som førte Kanoneerslupperne og de andre flade Fartøier, udmærket sig. Vi bør ligeledes berømme den Standhaftighed, hvormed Uplands, Tamastehuus, og Nyelands Regimenter, ligesom ogsaa Liv=Dragonerne og deNyelandske Dragoner, der med et Detachement af det Stakelbergske stødte til det Aboeske og det Uplandske Regiment, have fægtet. Vi skulle uopholdeligen tilsende Eder en Fortegnelse paa de Dræbte og Saarede, som ogsaa en Liste paa det Officerer som meest have udmærket sig, til Bekiendtgjørelse for Publicum. Vi sende Eder 2de Rapporter fra Vores Generaladjutant Ravalin, som kan underrette Eder om, med hvad Kiekhed Vores Eskadre har sægtet. Hans ypperlige Conduite har bestemt Os til at udnævne ham til Ridder af er ere følede, for snart igjen at gaae Fienden i Møde, den udnu ligger for Anker i Kokkasamt, for der at reparere. bud bevare Eder med sin synderlige Omhue. Smedborg, den 29de August 1789. Gustaff. sum. Jeg forblev paa Valpladsen, fordi jeg havde ingen mere at forfølge. Resten af Eskadren, som jeg forsigt: til 20 Verster fra Lovis, havde faaet Tiid til at slagte derind. For øvrigt var mit Profect, at afskiære Retraitten, for det Corn, hvor Kongen var. Mine Ordrer desang. gaaende vare givne, og jeg skulle have udført det Dagen, efter Bataillen, dersom de Mesturer, der skulle tages, og som ene og allene hervede paa Land Armeen, havde understøttet mig. Det gjorde mig endt, at jeg blev opholdet 18 Dage, men dette Ophold kan nu tiene mig til at bevise, at Resten af den Svenske Flaade maatte være i meget slet Stand, siden den ikke viste sig, da jeg, efter at have sat de Tropper, som vare paa Galeierne og Kand neer=Slupperne, i Land, ikke havde meere end 8 tremastes de Skibe, for at bedække dem, siden de, der vare paa hun Side af Forsænkningen, endnu ikke havde kundet passeret samme, da de store Skibe ikke kunde komme igiennem, og de andre behøvedes til Transporten af Krigssangerne, hvis store Antal generede mig. Jeg troer da, at det havde været den beleiligste Ind til at angrideFartøier, som ikke vare i Stand til at holde Søen.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
J den Tid da jeg løb efter Kongens Armer lige til Adsorfors, bemægtigede de Skibe, som jeg havde efterladt paa Valpladsen sig Magasinerne og de Fartøier som laae paa Kymenefloden. Ser Kanonerslupper bleve den Dag opbrandte af Fienden selv, en eneste blev taget ubeskadiget, tilligemed nogle andre smaae Fartøier. Den Mangde Strog af alle Sorter opbrændte Fartøier, som man fandt ved Udløbet af Kumenefloden, er meget stor, og man beskiæftigede sig med, at bierge de Kanoner, som fandtes paa nogle af dem. Forliset paa Skibe og Magaziner, som denne hastige Retratte foraarsagede, er meget betydeligt.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Da denne Retraitte ikke er foraarsaget uden ved den Landgang, som jeg nyelig har gjort i Bugten Konpin, som ligger 30 Verster, det er at sige 7 1/2 Miil fra Louna, saa skulle en Flaade, der er saa godt i Stand til at gaae til Søes, som man vil indbilde Og, sitterligen have indfundet sig for at modsætte sig en Landgang, der maatte bringe. Tabet af den betydeligste Deel af Finland efter sig. Da jeg havde udført det, som jeg ville foretage mig i Land, nemlig at foreere Kongens Retratte, saa vendte jeg tilbage. og gik ombord igjen paa Galeierne med de Tropper, som leg commanderede, for at begive mig til de Svenske Koster. Modvinde opholdt mig i mange Dage, og i en meget voldsom Storm, som jeg udstod 12 Beyster fra Lovisaa, mistede jeg dog ingen af disse Stibe, som man føre: ver vare saade tilredte; og har den ikke en Gang hindret mig fra at udføre de Profecter, som jeg havde gjort. Sal. Petersborg, den 20de September 1789. Prindsen af Nasian Stegen.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Constantinopel, den 8de September. Uagtet den skiærvede Ordre, som Storherren strax ved s. Thronsands, til alt at forsyne Hovedstaden med alle Artikler af de første Nødvendigheder, saa har dog der Gade, som danne Ordre virkede, kan varer kort. Jen Tilat 3 Uger har der allerede hersket en Kornmangel, der bler, meget antelig for Regieringen, da Folket, som alle faaet kan sort og udenlig hørt Drød, begynder at husaa barurdalligt. Dette har behaget Calmaranen til at forde sin Aarvaagenhed og Patrouillerne, for om Nattetid at forebygge Mordbrand. Kindet er ligeledes vart, da det er saa dent, og Armenne fortære saa meget deraf. Fra Archin. gus faae pringen Tilførsel af Korn, eftersom de Franske og kiøbe, uagtet Portens Forbud, alting sammesteds, og hans vidst at vinde Gouverneurerne, saa at disse lutte Dinene i Udførselen. Naar nu Mangelen, som vist nok vilske, den ver endnu større, saa vil Krigen har slamme Følger for denne Hovedstad, og Hungeren vil ikke blive det største Onde, vi have at frygte for, men en rasende og talede Pade strax er færdig at skulde til de største Udsvævelse. Dan fra rige Stuhed, som paa narenlands Død hersken ved Ottomanniske Haf, er altsaa en Kalge af disk Omaadigheder, hvori Hovedstaden blander sig, og af Misfornøielse, som Portens Mamre ottrede ved terretningens Ankomst om Revolutionen i Frankrige. inddrømmer itte Marquis Chomenle Gounier alt hvad og fentlige Blade sige derom, og forsikrer, at alting er og Orden i Paris, men denne Forsikring finder dag ikke en mindelig Tiltroe, og den forandrede Statsforfatning hos Magt, der stedse var en Veninde af Porten, kan ikke er end være Tyrkerne høist udehagelig, saa liggeldig derpaa nogen Tid have vist sig mod hune Forestiller. - nye Tartarchau, Halsan Gueral, en Bræder af den be Scham Gueral, som Porten lod ombringe paa Rohdne, ankommet hertil med et Stid, uden at man veed Aarsagen hans Reise. Efter det almindelige Rygte skal Straf have opdaget en hemmelig Brevverling imellem Shan Fienderne, men man troer hellere, at han er kommer har for at afholde Parten fra at slutte en Fred, der er finden imod hans Jnteresse. J øvriat har dette Skib, som i S. gyndelsen af denne Maaned alt fra Atterman, ikke brand, Efterretninger fraver Flaade. Der siges, at den borstet 7 Skibe, hvoraf 2 ere skudte i Grund, og 5 sal. Russernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Petersborg, den 27de October. Den 25de kom en Coureer fra først Potemlin med den terretning, at vore Tropper først have taget Fantningen lanta, hvor den der commanderende Tyrkiske Aaar gjort til Fange; og siden bekommet Staden og gandBilgrød (Attermann, ved Mundingen af Dalster, overger sig paa Capitulation. J denne Fæstningers Bytte 51 Kanoner og 32 Faner, paa Krigsfartøierne 32. kanoner, og i Palanda har man sundet 8 Kanoner, samt en Nangde af forskellige Krigsredskaber paa begge Stæder.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Østerrige, den 3die November. Uagtet de mange Tropper, som blive brugte imod Tyr bane, have vi dog endnu en Armes af 60000 Mand vel ovede. Kropper i Bøhmen; Magasinerne ere dienden fyldte og inen Deel af Monarchiet er blottet for Tropper. Det Cohaske Corps bliver med Poblen meget anseeligt forstærket : komst at den Aarsaae skal Prindsen endnu ikke være betænkt, saa at trænge videre frem i allachier. J Brode oprettes, sin mange Magasiner, at intet Huus i Staden er forskaaner Haser.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Brussel, den 4de November. Jnsurgenternes Mansest, som disse Oprørere have udstret i Drabant, lyder saaledes : Det Brabantske Folk, med den geistlige og tredie Stands Stemme i de trende Hovedstæder, foruden adskillige Lommer af Adelen. Vor Hilsen til alle dem, som dette for eller høre læse. havt have fundet og satte i den haarde Nødvendighed, at giøre Keiser Joseph den Anden, Hertug af Brabant og smbura, den Erklæring, at hans Sønveralitet, Dø huner, Herligheder og Prærogativer i bemeldte Lande nu En blemfaldne, saa er det vor nomgiengelige Pligt, at opadre alle og enhver til Medvirtning af Fædrenelandets sæl Vel og Beste. J Følge deraf forbyde vi herved udtrykt, genhed, han være holm han vil, ikke at indlade sig ring. le Forbindelse med nogen af den forrige Hertuge Regiering. er med den forrige Hertug selv, saafremt han vil undgaaligganseet og straffet som en Fædrenelands Fiende. Lige, let, og under samme Straf, forbyde vi og enhver Forstyr, gat den offentlige gred og Sikkerhed, under hvad Paaskud. tine maatte være. Vi formane og alle Borgere, der ere i Trind til at fore Vaaben til Forsvar for Nationens Frihed og sattenelandets Vel, at de melde sig hos de anordnede og be landt Abeser, for efter de givne Forskrivter at begive sig til Steder, som man vil anvise dem, og i alle Maader adlyde Ordrer, der blive dem tilstillede. Derimod forbyde vi alle Tommenrottelser, der maatte gaae ud paa Røverie, og en re, at alle de, som plyndre eller forsøge at plyndre nogen hindshuus, Krambod eller en Deel af et Huus, om sam indog tilhørte en Fædrenelands Fiende, skal straffes som L. Statsforbryder. Viertlære, at alle de, som stifte Com Aal, eller udlade sig med Ord, der sigte til at begunstige den, sande Hertugs despotiske Plan, skulle paa det strængeste be alle som Forstyrrere af den offentlige Rolighed og Fien af fadrenelandet. Vi befale og forordne, at nærværenManisest skal trykkes, bekiendtgiøres, og allevegne i Pro sen Brabant og derhen hørende Lande, hvor det behøves, tillig opslaaes, paa det at samme maae blive saa almindeHilkiendt, at ingen kan undskylde sig med sin Uvidenhed. Filade og befale alle dem, som dette kommer til Hænde, at Allge og lagttage lade sammes Jndhold; thi saaledes kræver Fædrenelandets Vel og Gavn. Og da Stændernes Seil og Signet er dem paa en voldsom Maade efter den forrige Hertugs Ordre frataget, saa have vi ved vort Manifest fra denne Dag af autoriseret vor befuldmægtigede Agent, at betiene sig af sit eget Vaabenseil, i Steden for Stændernes, indtil samme igien kommer i vor Magt, og til den Ende forsynet Nærværende med bemeldte Seil. Givet til Hogstraten i Brabant den 24 October 1789. J. C. N. van der Nodt. Dette skammelige Manisest, som i de øvrige Provindser sye nes kun at have fundet ringe bifald, er tilligemed 2 andre efter Befaling fra det her værende store Raad bleven offentlig : opbrændt af Bøddelen paa et eget dertil oprettet Skast.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Wien, den 4de November. Efter Beretning fra Feldtmarskal Landon i Belgrad, har Oberstlieutenant Midaljevich, som staaer med den største Deel af sit Fricorps i Semendrig, faaet den 21de October, ved Capitain Stolkovich, som var afsendt med en Afdeling af dette Corps, den Efterretning, at Serasker, Abdy Pacha, har efter et af Oberstlieutenant Mihallevich udsprede Rygte, at vore Tropper nærmede sig, trukket sig saa ilende, bort fra Csupria med sit hele Corps, at han efterlod 11 Kanoner og et betydeligt Forraad af Levnetsmidler. For Afmarchen har samme stukket Jld paa 11 Aag af den over Morava slagne Broe, og derpaa taget Veien til Nissa. Paa denne Efterretning har Oberstlieutenant Mihaljevich strax afsendt Major Schmild af sit Friecorps med 1 Bataillon Skarpskyttere, 1 Fuselier Compagnie og en Trop Husarer, til Jago din, for at indhente nøie Efterretninger og Fiendens Stand qvarteer, Styrke og videre Foretagende, efter Omstændigbederne at fatte Post i Csupria, at tage de efterladte 11 Kanoner i Besiddelse og indsende Beretning om alt. Bemeldte Oberstlieutenant er af Keiseren avanceret til Oberst.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Donanstrømmen, den 5te November. Den 29de September skulle Russerne virkelig have aabnes Løbegraverne for Bender. Feldtmarskal Landen havde i Sinde at afrelse med Erkehertug Franz, den 26de October, til Orsowa. Naar dette Sted kommer i vore Hænder staaer, hele Wallachtet aabent for os, og vi kunne da med desto større Sikkerhed vende os mod Widdin. Til denne Ende er og allerede et Corps rykket frem mod Ustha i Servien, og har besat det aabne Stad Vallava. Med Usitza faaer vi en stor Deel af Servien. Paa den anden Side af Servien ere vore Tropper endnu videre rykket frem, og have bemægtiget sig alt indtil Gagoding. Addy Pacha er virkelig med sin Armee, kaldet til Constantinopel, hvor der skal herske almindelig Misfornøielse og Knurren over det ulykkelige Slag ved Rim nick. Underveis skulle endnu flere Tropper støde til denne Pacha. Efter en Skrivelse fra den Landonske Armee har det Mihalsovichske Friecorps betient sig ved sin Fremrykning mod Csupria af den List, at udsprede, at det var Fortrop verne af den Landonske Armee, som i fuld March rykte frem, for at slaae Abdy Pacha. Dette Rygte, som i en Hast udbredte sig, skal have havt den Følge, at Abby Pacha lod i største Hast Broen over Marana afbrænde, stal fine Maan liner i Brand, ødelagte alt, haab han kundet sig, og retirette med sit hele Corps. Friskopper skal har benyttet sig af denne gunstige Omstændighed, sat efter Fienden, og gjort et anseeligt Bytte.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Helsingøer, den 16de November. Fra den 14de hujus til i Dag ere 22 Stide passerede Sun. det. Imellem den 14de og 15de havde vi stærk Storm at V. I Gaar Aftes imellem Kl. 5 og 6 kom det Danske, Asiatiske Compagnies Skib Prindsen af Augustendborg til Ankers her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Kiøbenhavn, den 16de November. Under 7de October d. A. er Handelsespecteur Ludvig Le 1 Ostinmarken allernaadigst udnævnt til Agent. Under Dato Christiansborg Slot den 30te October 1789. er udkommet en Placat, anlangende, at det indtil videre skal berge med de Privilegier og Rettigheder, som kan blive at til staae den i Semens og Tromens Fogderier oprettende Kiøbstæd.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Ved Tal=Lotteriets 462 Trækning i Altona udkom: No. 52, 29, 48, 23. 64.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Barom. Therm. Vinden. 9 Novembr. 27. 10 og 51 Barme. S. S. 1. - 28. - 4. 6 - - S. V. - Uge. 28. L. S. 5. - - S. o. 127. 10. 4 s. - - S. S. O.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Vexel=Cours, den 14de November. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 88 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. touen. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, 14 Dages Stat. Dito i Courant 2 Maan. Dato 147. pr. Cent. 14 Dages Sigt 148. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 158. 14 Dages Sigt 159.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Avnkrigskands da jeg nu har tilkjøbs mig Oplaget af 3 T. Hr. Professor Davens udgivne latinske og danske Lexicon 13 Dele saa ville de Herrer Rectører ved Skolerne og andre, som maatte forlange dette Værk, derefter henvende dem til mig i Gaarden No. 6 i Klareboderne, da de, som kiøbe e Exemplarer erholde der 11te frit. Prisen paa alle 3 Delen. er nu som førden 4 Rdlr., i raa Materie og indbunden, franske Bind 4 Rdlr. 4 Mk. De, som endun mangle dende Deel, eller det danske latinske Lexicon, kunne endnu faae samme særskilt for 1 Rdlr., m. men efter nogen Tids Forløb vil samme maaskee ikke saaledes blive at bekomme Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
J allerunderdamast Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende : 9de Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Dertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Stifts=Provst Hr. Friderich Astrup, Sognepræst til Dame Kirken i Vor Kiøb sæd Wiborg, og Provst i Nørlyng Herred udi Vor Land Nørre solland, for Os allerunderdanian haver andraget, al den forrige Sognepræst for Borum og Westerne Menigdeder paa Vort Land Længe, afg. Hr. Morten Beaman, skal have efterladt sig 7 Børn, nemlig 4 Sønner og 3 Døt døde eller opholde sig uden Riger, da ville Vi, efter formere, men at de ade paaste Sønner formodes enten at være nævnte Stifts=Provst Astrups derhos allerunderdanigs gior tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte te Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og Forvalter i Stervboet maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde bemelte afg. Hr. Morten Beckmans Arvinger, saa og med samme Tids Varsel, sub pæna præclusi & perpetui i lentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter meerbemelte afg. Hr Beckman, inden for deres Arve Rettighed og de sidste deres Krav ; og skal saa skrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, de første dan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig. som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommen. hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst hade Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme hen ve at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot. Christiansborg udi Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 6te November 1789. Under Vort Staner (L. S. Efter Hans Kongel Males, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget efter bemelte afg. forrige Sognepræst Hr. Morten Beckman at fordre, ligesom og Arvingerne efter hannem, de første for saadanne deres Fordringer og de sidste deres Arve=Ret for mig at anmelde og beusliggiøre. Wiborg, den 12te November 1789. F. Astrup.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
Efter Hans Kongel. Males. allemaadigste Befaling, anpapier & paper silentue med Aar de Dags Varsel. J Følge forestaaende allernaadigle Bevilling, indkaldes herved C.v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-11-16
alle dem, som sommerne sig at have noget at fordre har her tilham Glas, Bagger: Camtain og Kiøbmand paa Steder. hveraf saadant Krav end maatte dermere, dermed at melde sig løb og deres Fordringer beviislimre. Kiøbenhavn den 18de hos ham salg paa bemelte St. Cron, anden foreskrevne Tids For Octbr. 1789. Paa Hr. William Glasser Vegne. gienner, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 10de Octbr. 1780. Saurer. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Halsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter De Elskende Canacellie: Secretair Christian Kierulii at Vores Kongel. Rest. af Vort Spland St. Thomas i Amersaa, herom allerunder dens Stad Kiøbenhavn, hans for Datter Edsund Burke, dania giorte Ansøgning og Begiering, allernaadian have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Doctor Burks maa ved Proclama allene præclaat i & perpetui silentin indkalde alle dem saavel i Vore Barn, aa Lande, som Udenlands boende, der formene da at have anoget at fordre, ikke allene hos ham selvan særere, men og . Firma at Burke og Omeare, med Aar og Dags Varsel at for saavidt han har været Partierant i Societetet under at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøben i Kiøbenhavnske Berlmaske Aviser, Adresse Contoirets Efter havns Hal= og Stade Ret, samt ende gange indført i de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er retninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med. bleven læst ved alle Over og Under Retter paa Vores Ven indiske Eylande, samt 3de Gange indført: St. Croix trykte sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig Avis, indkalde alle hans paa fornævnte Calande boende og allerunderdamas have at rette og for Skade at tage vare. a siddende Stad Kiøbenhavn, den 16de October 1788. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Re under Vort Stanet. Fles Efter Hans Kongel. Malets allernaadigste Befaling sat pæna præclum & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilla indkaldes herved C. v. Brandt. P. Aagaard. Scem. alle dem som formerne sig at have noget at fordre hos Hr. Doctor, Edmand Burke paa St. Thomas, enten hos ham selv en førene af Bunke og O Meger, imet i nogen Maade undtagen, dermed eller saavidt han har været Partigant i Sometetet under Firma at melde sig hos ham selv paa bemelte St. Thomas inden foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Ka benhavn, den 19de Octobr. 1789. Paa Hr. Doctor Edmund Burkes Vegne. Kiermis. læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret. Mandagen den 19de Octbr. 1799. C. Schuter.