JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-02
En Kleinsmedmesters Kone i Wien, F. Kluhr, som allerede i adskillige Aar har optaget og pleiet alle Slags Ulykkelige i sit Huus, understøttede i Fjor frivilligen mange Østerrigske og Russiske Fanger i Hospitalerne. Medens hendes Mand tjente i Borgermilitsen understøttede hun i Forening med sine 3 Børn, hvoraf det yngste kun var 6 Aar gammel, sine 9 Svende og andre leiede Folk, over 200 Saarede og Syge med Vask, Sengeklæder, Klæder, Lægemidler, Mad. &c. De Døde skilte hun endog med største Fare for at blive smittet fra de Levende, medens Lægen, adskillige Geistlige og Opvartere døde af Smitten. Den Østerrigske Keiser skienkede denne ædle Borgerinde den store Hædersmedaille af Guld med tilhørende Kjæde, og befalede, at den skulde overleveres hende høitideligen af Borgermesteren. Dette skede d. 14 Oct, paa Raadhuuset, hvor hun, ledsaget af sin Mand og sine Børn, indfandt sig. Mange Mennesker samledes omkring hende, og vare Vidne til denne Dydens Triumph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-02
J Søndags Aftes døde Prof. Fümars ganske pludselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-02
Det Preussiske Monarkie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Skilderie af K. ben adn. De for hersker Fjerde Aargang. No. 16. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 6 December, 1806. Vort Sprogs Rigdom og Egenheder. Min Herre! De fleste Sprog have næsten samme Skjebne som Menneskets naturlige Kræfter. Mangen en Mand anseer sig for svagere end han virkelig er, og klager ofte paa Mangel af Kræfter, blot fordi han sjelden vil give sig den Umage at prøve dem. Vort Sprog besidder en Guldmette, som er ubekjendt, fordr ingen vil benytte sig deraf, midt i dets overflødigste Ris dom klager man af Ladhed over dets Fattigdom, og mangen en Sproggransker ligner derfor Negeren i Potost Miner, som bestandig graver, og dog evig bliver en Prakker Man har paastaaet, at vi ikke eie et Ord, som kan udtrykke det Franske Recreation, og Franskmanden trækker ved saadanne Leiligheder paa Skuldrene, og siger: "Hvilket Folk. Det har ikke engang et Udtryk for at recreere sig Men man gjør os Uret, vi have et gammelt Dansk Ord, som udtrykker det Franske med alle sine Niancer, og det Ord er - Løier. Løier!" hører jeg her mangen en fiin, men i sin huslige Kreds og mod sine Tiender ofte meget grov Mand raabe: Løier, hvilket lavt, hvilket pøbelagtigt, – ensin - hvilket ægte Dansk Ord. - Kun ikke for overilet; jeg skal godtgjøre, hvad jeg har sagt. Alle - fra den fornemste Mand i Staten indtil hans Gaardskarl - ville have Løier, kun med den Forskjel, at den ene vil have fine, og den anden grove, at den ene vil have attisk Salt, og den anden Kogesalt; at den ene er fornøiet naar han kun kan trække ganske peent paa Smilebaandet, og den anden partout vil have sine Lunger rystede. Men naar Alt kommer til Alt, ville allesammen have Løier, den Høie med den Lave, den Lærde med den Ulærde. Enhver gribe i sin egen Barm, og han vil finde, at man kun giver Tingen forskjellige Navne, men at den i Grunden er og bliver evig den samme. Den, som seer Beaumarchals's Figaro paa vort store Theater, og den, som seer Harlequin Kok paa Madame Hanne Prices lille Theater, vil recreeres - det er paa bredt Dansk: have Løier. Saalidet som der er nogen synderlig Forskiel imellem en Perial af Champagner og en Perial af Finkel, ligesaa lidet er der nogen Forskjel imellem den Latter, som Figar- og Harlequin Kok opvækker. Fornemme Folk gide nuomstunder ikke engang see Holbergs fortræffeligste Stykker, blot fordi de ere løierlige. Men dersom de vare underholdende, som vore Tydske Oversættere have vant os til at kalde hvad der er løierligt, saa vilde Billetprangerne tilsidst kunne prange med Herregaarde istedet for med Comoediebilletter. Nei, der gives maaskee intet Sprog, (det vil Jenisch, der har sammenlignet hele Snese Tungemaal og faaet en Præmie for sin Sammenligning, selv tilstaae), - der eier et Ord, som udtrykker saa meget som det Danske Løier og dets Adjectiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Naar en from Ægtemand ikke hvert halve eller heelt Aar vil cassere sine gamle Meubler, og kjøbe i deres Sted moderne, naar han ikke daglig vil have et Par Huusvenner sværme omkring sig, der sætte ham mere end graa Haar i Hovedet, naar han vægrer sig ved at strække Tæring over Næring, saa behøver hans Hjertes Elskede kun at trække paa Skuldrene, og sige: "Ak du er dog ret en løierlig Mand, min Engel!" og han vil, uden at han behøver at hedde Peer Syv eller Peer Otte, indsee, at hans Kone erklærer ham for en Barbar, som man jo før jo heller maa lade løbe med Hymens gyldne Kjæde som en Filax, der har slidt sig løs fra sin Lænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Alle vore Danske Lexographer lige indtil Baden have hidtil viseligen udeladt Ordet Laps af deres Lexica, fordi de følte dem for svage til at oversætte det i andre Sprog og anføre alle dets bemærkelser og Nuancer. - Ellers udgjør Lapserne et Slags hemmelig Orden, som ikke vil være sine Medlemmer bekjendt. Dersom dette ikke var Tilfældet, vilde adskillige af de Herrer Forfattere, der nu omstunder skulle og maae sætte deres fulde Titel og Embede paa deres Skrivter, blive nødte til at tilføie denne deres Ordenstitel. Jeg kunde opregne Dem mangfoldige saadanne Ord, som kun vort Sprog og intet andet - ikke engang det Mesopotamiske besidder; men det har jeg nu ingen Tid til. Og Aarsagen, hvorfor vort Sprog og Litteratur saa at sige betragtes som Marodeurer, naar de komme over Beltet, er min Tro ikke andet, end at Tydskerne ikke gide pine sig med at lære Dansk. Det er dem for høit - det har Finheder, som maa indsnes med Modersmelken, dersom man skal kunne fatte dem. Der er nu det usle Ord Punsch; hvilke Forandringer er det ikke underkastet, naar de tilføiede Endestavelser forandres. Jeg kan i den brillanteste Kreds af Cavalierer og Damer sige: jeg har været paa Punschesalen i Aften - men siger jeg derimod jeg har været i Punschehuset – saa har jeg for evig forskjærdset min hele Reputation. Hvilken Udænding skulde vel kunne vogte sig for at strande og kuldseile mellem saadanne Skjær, Sivert Grammaticus, Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Paa Frydendal Gods i Sjælland, som har været adskillige Danske Kongers og til Slutning Frederik den Femtes Sommerresidence, findes blandt andre Sjeldenheder i Capellet, Frederik den Tredies Billard. - Jkke langt fra Gaarden findes en overordentlig stor Kjæmpebegravelse eller Tingsted, som kaldes Fiirtøndestenen. Denne Benævnelse har den egentlig faaet deraf, at Gaardens fordums Eiere for omtrent 150 Aar siden, pleiede at tractere her deres Bønder - 180 Gaardmænd i Tallet naar de vare færdige med deres Hoveriearbeide, med fire Tønder Øl og to Ankere Brændeviin, som bleve lagde paa den øverste Steen. Disse bleve tømmede under Dans og Musik, og hele Skoven var ved denne Leilighed illumineret med Lamper, hvoraf adskillige endnu gjemmes paa Gaarden. Dette Træk viser imidlertid, at Bonden i Vornedskabets Dage hverken allevegne eller alletider bleve saa tyrannisk behandlet, som man i Almindelighed troer. Neppe findes nogen Families Slægtregister i Dannemark, saa langt tilbage fra fjerne Oldtid vedligeholdt i offentlige Mindemærker, som de Putbuschers i St. Knuds Kirke i Odensee, hvoraf sees dennes Nedstammelse fra Criton, som var Første til Rygen, Meklenborg og Holsteen, og som anlagde Staden Lübeck, der siden i det 12te Secukums Begyndelse blev ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
J Søndags havde Odensee, efter mere end Aars Forløb, den Glæde, at see igjen sit elskte Fyenske Dragonerregiment rykke ind der. Eieren af Kroghshøi, Major Schøller von Krogh, som er Chef for det derværende borgerlige Cavalleriecorps, var med Corpsets Personale reden Provindsens commanderende General, Hs. Exc. Generallieutenant Baron Rantzau, der er Regimentets Chef, i Møde, til Krogshøi, som ligger 3/4 Miil derfra, beværtede der hele Regimentet med Frokost, og fulgte med igjen derfra til Byen, hvor mangfoldige glade Venner, endog fra Landet, modtoge samme. Efter Ankomsten beværtedes Regimentets Officierer, med en Diner, paa den store Klubsal, af Kammerherre Fabritius Tengnagel til Weilegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Ved det usædvanlige milde Efteraarsveirligt, har man endnu i forrige Uge hørt det tordne om Natten i Fyen. Træer og Blomster ere nær ved at udspringe paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Ligesom Michael Andreasen er ogsaa Skipper Ritz i sidste haarde Veir strandet paa Reisen fra Kjøbenhavn til Odense, og sidder fast ved Jndløbet til Liimfjorden. Han havde en betydelig Ladning Østersøisk Rug og endeel Stykgods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
J det nylig udkomne Bind af Egeria læses en Efterretning, om den i Odensee oprettede Fattigvæsens=Skole, af Læreren ved samme Hr. F. Ahrends. J denne Skole bleve derefter strax optagne 127 Børn, der forhen vare overlade te til Lediggang og Uvidenhed. Af disse læste kun 20 maadeligen. Men allerede i det første Aar ere de bragte saavidt, at de nu alle læse. 50 Børn ere i dette Aar øvede i Hovedregning samt Skrive ning, og øverste Classe tillige i Retskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Den patriotiske Bornholmer, Grosserer Hans Kofod i Kjøbenhavn, har skjænket 500 Rdlr. til en Dansk Skole i Rønne, som hidindtil savnedes, med Løvte om fortsat Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Den Franske og Preussike March i Slaget ved Auerstadt, sat til Klaveer, er allerede at faae hos Schilling i Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Søndagsskolen i Christiania, som bestyres af Hr. Overlærer Flor, havde fra 1 Junii 1804 til 31 Maji 1805, en Jndtægt af 375 Rdlr. 22 s., og fra 1 Junii 1805 til 31 Maji 1806, 180 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
J Onsdags den 27 Nov. bleve Randers Latinske Skoles nye ansatte Lærere høitidelig indsatte til deres Embeder, nemlig: Rector Hr. Mag. Lund og Vice-Conrector samt Overlærer Hr. Volchersen, af H. H. Hr. Biskop Dr. Birch, som ved denne Leilighed i Anledning af Skolereformen talde de mutuis præceptoris et discipulorum officiis. Adjuncterne, Dherr. Sinding, Simony og Boysen, bleve indsatte af Rectorscholæ, efterat han selv havde tiltraadt sin ny Post med en Tale de commodis quibusdam er nova sebolarum formatione Sperandis. En anseelig Forsamling bivaanede Høitideligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Hr. Grosserer Wasserfall har nu udenfor sin Gaard i Vimmelskaftet ladet anbringe en af de ny smukke Pariser Lygter, som er befæstet ved en lang Stang og naaer langt ud over Fortouget. Det vilde være at ønske, at flere formuende Huuseiere paa denne Maade vilde bidrage til Almeenhedens Beqvemmelighed og Hovedstadens Forskjønnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Det almindelige Brand=Assurance Compagnies Tilstand var ved det 8de Assuranceaars Slutning d. 30 Sept. 1806, saaledes: Compagniets Fond var forrige Assuranceaars Slutning: 897,0 42 Rd. 75 1/2 s. Henlagt Gevinst 5, 638 Rdl. 11 1/2 s.; ind vunden 63,317 Rd. 64 1/2 s.; altsaa Fond 68, 955 Rd. 76 s. Derimod er udbetalt for Brandskader 67,060 Rd. 66 s., godtgjort Jnteresse Conto. 3169 Rd. 29 s.; altsaa tilsammen 70,229 Rdlr. 95 s., naar hertil lægges de manglende 1,274 Rdlr. 19 s., som ere fradragne Fonden, staaer nu paa Capital Conto 895,768 Rdlr. 56 1/2 s. - Udbyttet for hver Actio var i Aar 4 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Hr. Pastor Schade paa Mors har tilsendt Hr. Prof. Nyerup endeel Oldsager, bestaaende af Spyde, Stridsøxer, Offerknive, Stridshammere, saakaldte Tordenkiler &c., som ere fundne der i Landet Prof. har bestemt dem for Universitetsbibliotheket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Udenlandske Efterretninger. Den 29 Oct. udstædte Prinds Marchal Berthier en befaling til alle commanderende Marchaller, at indlevere til Keiseren nøiagtige Fortegnelser, over alle Preussiske Krigsfanger, saavel over Officierer som Gemene. Officererne ere blevne frigivne paa deres Æresord, og de Gemene tør ikke blive paa Preussisk Gebeet, men maae, ligesom Preussiske Deferteurer, tage Veien til Maynz. Jngen af disse Tropper tør føres over Berlin, men de maae gaae over Spandau, og der oppebie videre Ordre. Mailand d. 13 Nov. For Kongeriget Jtalien er udstædt et K. K. Decret, efter hvilket fra 1 Jan. 1807. Jndførslen af alle udenlandske Varer og Fabricater, Lærred og Læder undtagne, skal være forbuden. Vel har vor Handelstand ladet gjøre Forestillinger derimod ved Ministeren Mateschalsbi; men der blev svaret, at Frankrige kan levere Kongeriget Jtalien alle de Artikler, som det ikke selv producerer, for billig Priis. - Jndtil dette Aars Udgang er imidlertid Jndførslen af udenlandske Fabricater tilladt, under de anordnede Jndskrænkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Commandanten i Bremen, Oberst Elennot, har ladet bekjendtgjøre, at, eftersom denne Stad og dens Gebeet er tagen i Besidelse i den Franske Keisers Navn, saa oppebæres ogsaa Jndkomsterne og besørges Rettens Pleie i hans Navn. Embedsforvaltningerne blive imidlertid ligesom hidtil. - Alle Preussiske, Engelske, og Svenske Skibe, som findes i Havnen og paa Veserfloden eller ankomme der, tages under Beslag, og alle Skibe, som tilhøre ovennævnte Nationer visiteres og tages under omhyggelig Forvaring indtil Kiendelsen er afsagt. Paris d. 20 Nov. Uagtet det nordlige Tydskland føler alle Krigens Rædsler, saa synes dog en, skjønt mat, Fredsstraale at fremlyse af denne Forvirring og Elendighed. Vel ligger endnu Alting ganske som et Chas, men den samme Stemme, som bød Seiren, kan ogsaa med samme Held sige: der vorde Fred og Lykke, uden at nogen udenlandsk Magt nogensinde vil være istand til at forstyrre den. Hvorledes gaaer det til, at Engelland, som paa sit Gebeet ikke trues af Franske Tropper, alligevel angribes langt farligere end Tydskland selv, og befinder sig nu i en langt betænkeligere Forfatning end nogensinde før, - blot fordi der ikke hersker nogen Eenhed i Ministernes Adfærd, fordi der i Partiernes Hoved ikke er nogen fast Tanke. Ministeriet veed heller ikke hvorledes det er fat. Alle nærværende ulykkelige Tilfælde grunde sig paa et System, som det har forefundet og som det nu skal staae til Ansvar for. Saalænge som Frankrige endnu ikke havde en bestemt Overvægt paa Fastlandet som nu, bestod den Engelske Politik der, at Naboerne maatte slaaes for Engelland med Frankrige. Nu, hvor det har mistet een af sine Hielpere, seer det Engelske Cabinet sig drevet omkring af Stormen, uden Kort og uden Compas. Man troede næsten almindelig, at For, som forskrækkedes ved denne Stilling, vilde handle efter en anden Plan, forlade den af hans Forgjængere betraadte Vei, og beslutte, at ende en Kamp, som bestandig kun forstørrede Frankrige. Men Ministerne bleve atter af en ond Dæmon eller smaa Lidenskaber kastet tilbage i den forrige Slendrian, saa at endog Haabet om, at drages udi deraf, er forsvundet. Paafaldende er det imidlertid altid, at Folket dadler Ministerne, uden at vide hvorfor, uden at vide hvad man maatte gjøre, naar man vil forbedre deres Feil, og uden at opgive nogen, som, naar han kom til Roret, kunde handle bedre. Det synes altsaa, at Ministersædet er omgivet af Luer, der fortære enhver, der sætter sig paa det. Under saadanne Omstændigheder kan enhver vel forudsee tydelige Kiendetegn paa en Revolution. (Argus).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
J Engelland lever i denne Tid en Mand, som er bekjendt under Navn af den grønne Mand. Han er næsten fra Top til Taa grøn som en Kaalorm. Endog hans Uhrbaand og Berloquer ere grønne. Det samme er Tilfældet med hans Equipage, Værelser &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Fæstningen Maynz faaer nu paa den Side, der vender til Frankrig, endnu tre Værker. Til at beleire Maynz vilde der nu udkræves en Armee af 100,000 Mand. Salsbach angives nu som den tilkommende Grændse for Bayern, hvorved det halve af Sal burg og alle Saliner komme til Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Paris den 18 Nov. Efter Breve fra Haag, truer en Engelsk Russisk Escadre med mange Landingstropper ombord, de Hollandske Kyster. Men der er allerede føiet de fornødne Anstalter til at bringe Fienden, dersom han fik Lyst til at gjøre Landgang, den berømte Expedition paa helder i Erindring. - Det hedder, at H. M. Keiseren har sendt sin Minister i Hamborg en af Huset Schuback accepteret Vexel paa 300,000 Rdlr., for at bestride dermed Udgivterne til de Tropper, som komme til Hamborg, fordi H. M. vil, at disse Tropper aldeles ikke skulde være Staden til Byrde. - Det prægtige hvælvede Kornmagazin, som lagdes i Aske for tre Aar siden, er nu opbygt igjen. - D. 13de nedstyrtede en Vandsky over adskillige Steder af Departementet Herault, hvorved Vandet stod i en halv Time over 6 Fod høit. Der faldt tillige en saa stærk Hagel, at nogle Mennesker bleve dræbte og Marke og Viinbjerge ødelagte derved. Oversvømmelsen varede kun en Time; Orcanen trak sig hen til Lünel, hvor man kunde seile til i Baade. - Vore Engelske Efterretninger gaae kun til d. 6 Nov. Først da man d. 1 Nov. havde faaet den store Armees Bulletins, begyndte man at frygte for det af Engelland forførte Preussen. Men hvo skulde vel troe, at man endnu bestandig træffer i London Folk, som for ramme Alvor raade Kongen af Preussen, ikke at slutte nogen Fred, og soleklart bevise ham, at han, for at faae sin Hæder, sine Armeer og sine Stater igjen, gjør bedst i, ogsaa at miste det, han endnu eier. Efter denne Grundsætning maa man altsaa drive en begaaet Uretfærdighed igjennem ved en anden Uretfærdighed. Naar ville disse Skriblere vel engang faae Menneskeforstand, Begge Partier bebreide hinanden nu deres Feil, og Engelland ligner heri Miltons Helvede. Det ene Partie paastaaer, man har med at for megen Forbittrelse opægget Frankriges Fiender, og derved givet det Leilighed til at forstørre sig; det ringe Antal Pittianer paastaaer, at man allerede længe vilde kunnet knust Frankrige, dersom man altid havde ført Krigen efter Kjempens (Pitts) Grundsætninger. Men midt under disse gjensidige hensigtsløse Beskyldninger skjelver den Engelske Kjøbmand, naar han hører, at Posten fra Tydskland er ankommen, fordi han befrygter, at den har medbragt hans Undergang. Han begynder nu at mærke, at Krigen, som man ansaae for fordeelagtig for den Engelske Handel, med hvert Øieblik bringer ham sin Undergang nærmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Keiser Napoleon er Natten til d. 25 Nov. med sit hele Hovedqvarteer afreist fra Berlin og har taget Veien til Castrin. Ogsaa den Keiserlige Garde og Marchal Soults Corps er rykket op Keiserinden er endnu i Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Det hedder nu, at ogsaa de Mecklenborgske Lande skulle tages i Besiddelse i den Franske Keisers Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Frankfurt d. 13 Nov. Kongen af Würtemberg har d. 6 d. M., som var hans Fødselsdag, stiftet en Orden til Belønning for civile Embedsmænds Fortjenester. Antallet af Medlemmerne er bestemt til 6 Storkors, foruden Ordenens Kantsler, 6 Commandeurer og 36 Riddere. Ordenstegnene ere de samme som ved Militairfortjenesteordenen; men istedet for i et guult bæres denne i et sort Silkebaand med guul Jndfatning. - J Dag ankom her mange Churhessiske Canoner, Munitionsvogne a. fra Cassel og Ziegenhavn, for at transporteres over Mayn til Maynz. Siden i Gaar nedtages ogsaa Canonerne fra Voldene ved Hanau, og de Krigsredskaber, Monderinger a. som findes i Stadens Arsenal indskibes i samme Hensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Under Keiser Napoleons Fraværelse staaer Comandanten General Hülin i Spidsen for det militaire Gouvernement i Berlin. Denne har under 26de befalet, at hver Krigsfange, der har overgivet sig paa sit Æresord, skal inden 24 Timer forlade Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
J de Chur=Hessiske Tøihuse have de Franske fundet e overordentlig stor Skat. Foruden udvalgte Canoner, hvis Tal er meget betydeligt, regner man 80,000 Flindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Posen d. 20 Nov. Borgermesteren i Gollandanz, som er bleven overbeviist om at have, tvertimod Forbudet, tilladt Fienden at samle Tropper og Heste, og Borgermesteren i Obersitzko, som er bleven overbevist om, at han har overleveret en polsk Commandant, der overbragte en befaling fra General Dombrowski, i Fiendens Hænder, ere begge blevne dømte fra Livet af Marchal Davoust. Den Strenghed, hvormed her vaages over den militaire Disciplin, sees ogsaa deraf, at en Canoneer, der blev overbeviist om, at han paa sin Jndqvarteringsseddel havde udpresset Penge hos tre forskjellige Huuseiere, blev i Gaar skudt paa Paraden. - Levnedsmidlerne ere hidtil her i taalelig Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Münster d. 15 Nov. Den lille Fæstning Plassenburg ved Kulmbach, som strax i Begyndelsen af Krigen blev indsluttet, holder sig endnu, medens Spandan, Stettin og Custrin have overgivet sig uden at løsne et Skud, uagtet de kunde have holdt sig, om man end havde beleiret dem i 3 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Den Franske Capit. Falca, der befandt sig med adskillige andre Franskmænd som Krigsfanger, paa en Engelsk Goelette, har bemægtiget sig den og er ankommen med sin Prise til Port Maurice. Olie og Viinhøsten i Perignam har været saa heldig i Aar, at de ældste Folk ikke erindre sig Mage dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
En Fransk Caper har opbragt et Engelsk Skib og en Brig med 5 Canoner og 150 Mand til Cherbourg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Det hedder, at Staden Wesel med en Omkreds af 4000 Toiser skal formelig forenes med det Franske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Magdeburg d. 25 Nov. En Mængde Skyts, er bortført fra Voldene og transporteret til Burg, hvorfra det føres til Berlin. - For omtrent 8 Dage siden ere 800 Stykker Skyts fra det Dresdenske og andre Sachsiske Tøihuse, saavelsom 9 Skibe med 6000 Centner Krudt ankommen her, og blevne lossede under en Fransk og Sachsisk Lieutenants Opsigt. Dets Bestemmelse er ubekjendt. - 30 Chirurger ere beordrede herfra til Berlin. Alerander den Stores Kiste, som Franzoserne have fundet i Egypten og alt laae færdig til Jndskibning, da, den faldt i General Adercrombies Hænder og med stor Anstrængelse blev bragt til London, er paa alle Sider opfyldt med HjeroglyphTegn, som nu ere deschifterede og udgivne i Trykken. Disse Jndskrivter indeholde en skjøn og kjernefuld Historie af Alexanders Liv. J Begyndelsen siges, at denne Kiste rummer Liget af Alexander, som hele Assen ikke kunde rumme i levende Live. Liget - hedder det – er opfyldt med de kosteligste Specerier, som komme over det røde Hav og 12 Gange indviklet i de kostbareste Tæpper. Udsøgte Ædelstene pryde Hoved og Lemmer, 700 Gange 700, og dog ikke saa mange, som den Store har erobret Stæder. Siderne af Kisten ere besaaede med Perler, 7000 Gange 7000, men dog ikke saamange, som der har flydt Taarer for Jupiter Ammons Søn. Store men Egoistiske Fyrster - hedder det et andet Sted - stige som paa en Pyramide; men betænke ikke, at Pyramiden bliver spidsere alt som den voxer, jo høiere den fører dig i Veiret, desto mindre Grund faaer du at fæste Fødder paa, des lettere, des frygteligere vorder Faldet?" Man vil sige, at Alexanders Kiste har udgjort en vigtig Punkt i de sidste Fredsunderhandlinger.