JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Herved bekiendtgiøres: at der den 20de Martii førstkommende bliver foretaget Skifte paa Ringsted Raadstue efter Mester Skoemager Porel Klinkes her i Byen afdøde Hustrue, Magdalen Kock, imellem Enkemanden paa den ene og deres sammenhavende Børn paa den anden Side; til hvilken Tid og Sted, Boets Credi og Debitorer ville indfinde dem, de første for at bevise deres lovlige Ret til Krav i bemeldte Boe, og de sidste for at betale hvad de til samme maatte skylde, da enhver skal vederfares den Ret som de tilkommer efter Loven, da Bons Uformuenhed ikke tilstrækker, efter Anordningerne, at udstæde Proclama. Ringsted, den 6t. Febr. 1797. B. Siersted, Steit forvalter.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Foruden udstædt Proclama, læst i Siellands Landsting den 11te Januarii d. A., og derefter for ve kommende Underretter, indkaldes herved ydermeere Credi= og Debitorer efter at gangne Sognepræst til Eyboe og Dal de Menigheder, Hr. Hans JørgenKibl, de første at anmelde deres lovlige Fordringer, og de sidste at betale hvad de skulde til den Afdødes Boe, inden de i Loven bestemte Tider; ligesom det og til Vedkommeners behagelige Efterretning bekiendtgiøres, at en Skiftesamling er berammet at holdes dette Bog i Ebye Skole Onsdagen den 8de Martii førstkommende, som begynder Kl. 2 Slet om Eftermiddagen. Kiøge, den 16de Febr. 1797. A Kobler, Provst i de 3de Herred. den af det Asiatiske Compagnie til den 8 Martii berammede L. Auction over oft nelske Vare, bliver, efter adskillige Kiøberes Forlangende udladt til Onsdagen den 15 Martii førstkommende som til detterrer Kiøberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Directionen for det Asiatiske Compagnie. Christianshavn den 24de Februarii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
1 sidstad. Anket. Mandagen den 27de Februarii, om Eftermiddagen at imellem 1 og 3 Slet, bliver i Gaarden No. 163. i Skidenstrædet. ved Auction A N De N. Gang opbuden, for til den Høystdodende at bortsælges: Grunden af det afbrændte Huus Nr. 152, i Nyegade, indebølvende 183 og en halv i Alen, afg. Skoemager Thomas, Brasch og efterlevende Enke Anne Marie Wendelboes sæl les Boe tilhørende. Conditionerne faaes til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Top.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Tirsdagen den 28de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, bliver Hendes Majestæt høysalig Enkebronning Juliana Maria Stervboes Heste, nemlig: 8 Rustvogns Heste, et Spænd mørkebrune Hans 7 Stkr., et Spænd graa Heste 7 Stkr., og et Sprud blaaskiml de Heste, Stere, samt en Knægthest, ved Auktion udi Paliet paa Hiørnet a Bredgaden og Dronningens Torrag bortsolgt, imod contant Betaling v. Tilslaget eller en at paafordres til Procurato Wil en ang paa Østerge No. 54. hos hvem Fortegnelser over Hesten bekommen til haberne kan behagentlig tage Hestene i Øyesyn 2 Dage for Auktionen efter Anviisning fra Geichtermester Peder Hestesen, som boer i PatatsBygningen. Tosdagen den 28de Februar, Kl. 10, bliver udi Friderich dahls Krog stillet til offentlig Auction Fiskerierne udi Lyngbye og Bagsværd Søer, tilligemed en eel Damme paa Fruerichaabes Grund, til Bortforpagtning enten under et eller separat udi 9 eller 12 Aar fra 1ste Mai dette Aar, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort og ellers forinden kan erfares hos Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg Gothersgade No. 176, lige om og at Dammene kan blive de Lysthavende anviist af Jæger Slutter paa Friderichsdahl. Tirsdagen den 28de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4, bliver ved Auction 3 J E R Det og sidste Gang opbugen for til den Høystbydende absolut og uden flere Auctions Holdelse, i Følge skredte udlægs Forretning, at bortsælges, Gaarden paa Hiørnet af Nyehavn og Qvæsthuus gaden No. 36. 36 og 37., med tilhørende 2de Pakhuse og Plads ved Vandet og øvrige tilliggende Hr. Lieutenant von der Osten tilhørende. Gaarden ud til Nyehavn bestaaer af 9 Fag, og ligeledes 9 Fag til Qvæsthuusgaden, 3 Etager høi med Vinkeltag og 3 Kieldere, Grundmuur til alle Sider. Et Sidehuus 4 Fag Grundmuur, 4 Etager hørt med Halvtag, hvoraf i 1ste Etage er et stort Vognremisse, samt Stald til 2 Heste og en Koe. Et Baghuus 3 Fag Grundmuur, 4 Etager høi med Halvtag. Overalt i Værelierne ere 3 Etage, og tosktage og 5 enkelte Vindovne, samt 5 Bielæggere. Til Stedet en Portion fersk Vand. Paa Pladsen fra Qvæsthuusgaden og ud til Vandet ere 2de Pakhuse, der ene paa 4 Fag til Nyehavn og 4 Fag til Qvæsthuusgaden med Krynelvalm, Muur og Bindingsværk, 1 Etage høi, gebrokken Halvtag. Det andet i Qvæsthuusgaden 4 og et halvt Fag lang, 8 Fag dyb, en Etage høi, Muur og Bindingsværk og Vinkeltag. Videre paa Pladsen et halvtans Sidebygning i Fag lang, 1 Etage høi, Muur og Bindingsværk, i hvis 1ste Etage 6 Fag er Stald med 2 Spiltouge, de øvrige 5 Fag Vognremisse. Til dette Sider er Pladsen indhegnet med 19 Fag Plankeværk, og til den 3die op til Naboens Pakhuus med Fag. Til Stedet hører Bolværk ved 2 Slædesteder. Gaarden med Pakhusene ere asseurerede for 17000 Rdlr. Auctions Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Hyllested i No. 24. i Vimmelskaftet.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Onsdagen den 1ste Martii, om Formiddagen Kl. 9 Slet. bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel Prætiosa og Guld, samt circa 6000 Lod forarbeydet Sølv, afg. Hans Excellence Grev von der Ostens Stervboe tilhørende, naar og hvor Catalogi blive at erholde skul nærmere bekiendtgiøres. Onsdagen den 1ste Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Anden Auction over Muursvend Daniel Christian Wendt tilhørende og i Helsingøer paa Hiørnet af Stiernegaden og Sudergaden under No. 305 beliggende Bryggergaard, der i Følge den derover under 11te Febr. sidst tagne Syns og Vurderings=Forretning er bestaaende: 1) af en paa de 2de Sider grundmuret Bygning paa Hiørnet af Sudergaden og Stiernegaden, i Længden 23 Alen og 22 Tommer med Kielder under, 2de Etagie høi med heel Tag, og vel indrettet til Beboelse med Gibslofter og videre. 2) En Bygning af Muur og Bindingsværk til Stiernegaden paa 16 Fag 2 Etagie høi med heel Tag, ligeledes vel indrettet til Beboelse. 3) Paa venstre Side i Gaarden en Bygning af 8 Fag, med en Kielder under, 2 Etagier høi med heel Tag og en Qvist, af 2 Fag, indrettet til Bryghuus, Korn og Maltlofter, m.v. i Bryghuset en Kobberpande paa omtrent 4 Tønder med Hat, Dæksel, Svaletønde og Kar, samt en Kølle m.m. Ved Gaarden er et got stort Gaardsrum, hvorudi er en steensat Brønd med Opstander og Pomperedskaber, samt til Gaarden beqvem Jnd og Udkiørsel, hvilket alt nærmere kan erfares af forbemeldte Syns og Jnventarii Forretnings Formeld, der tilligemed Auctions Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere bliver bekiendtgjort, og forinden, om forlanges, kan faaes til Eftersyn hos Justitsraad, Raadmand og Byefoged Biørnsen i bemeldte Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Tirsdagen den 28de Martii Kl. 10, bliver i Huset No. 89, ved Nyebörs, ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Ræveskind, Selskind, reen Ederdun, Fahiörningshorn m.v., som kan besees i den Kongelige grönlandske Handels Pakhuse, og forevises af Forvalter Ramløse.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Fredagen den 31te Martii, Kl. 10, bliver i Huset No. 39. ved Nyebör ved Auction bortsolgt et Partie Grönlands Tran, hvoraf Partiet og Sortementerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Froligen den 7de April, Kl. 11, bliver Huset No. 89. ved Nyebort, ved Auction bortsolgt et Partie Grönlandske Hvalsiske Barder, hvoraf Qvantiteten og Sortementerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Formedelst anden Boepæl, vil jeg underhaanden sælge min hidtil beboede Gaard i Roeskilde, beliggende i Byens Ringstedgade, bestaaende af et Forhuus til Gaden 20 Fag Ege Bindingsværk, murede Vægge og Steentage, indrettet til 10 Stkr. beqvemme og vel indrettede Værelser, og gaatte Kiøkken, Spisekammer, Bryghuus med flere Beqvemmeligheder : en Stald, længde til 6 Heste og 3 Køer m.v. paa 7 Fag ; en Ladelængde og Brændehuus paa 6 store Fag; en Udbygning i Gaarden paa 7 Fag til Tørvehuus, Hønsehuus a., samt en Længde paa 12 Fag til Haugen, hvorudi en Haugestue, 3de Værelser og 2de Vognremisser, i Værelserne 9 Stkr. Vindovne og 2de Stkr. Bilægger dito; et stort Gaardsrum, hvorudi en god Brønd med Pompe Redskab, samt en skikkelig stor Hauge, hvorudi en Deel gode Frugttræer og andre Beqvemmeligheder. Gaardens Bygninger ere i Brandkassen forsikret for 4500 Rdlr. Med Gaarden følger omtrent 10 Tdr. Land perpetueret Jord paa Roeskilde Byes Marker. Liebhaberne til denne Eiendom ville behagelig henvende dem i Kiøbenhavn til Hr. Hof=Architecteur Kirkerup, der opgiver Kiøbesummen med videre af Kiøb dependerende, og i Roeskilde til Eieren. .De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Margarethe Giertrud Møller, der forhen har været i Ægteskal med forlængst af øde Bager Kiær her i Byen, indkaldes med 4 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre enhver deres Krav, for den civile Skifte=Ret her sammesteds; ligesom hendes Arvinger med lige Varsels Tid herved indkaldes at anmelde og legitimere sig. Roeskilde Raadstue, den 8de Februarii 1797. M. L. T. Hos Giæstgiver N. L. Thun i Ribe faaes i Aar som sædvanlig frisk og got Hauget de af alle meest brugelige Slags. Sammesteds modtages og Lærreder og Dreiler til Blegning; ordinaire Lærreder af Brede og Fiinhed, hoster 2 Sk. Alen at blege, men Dreiler og Lærredet som ere meer end almindelig fine, eller over 5 Qvarteer brede, koster i Forhold mere. Den forhen i disse Tidender, til den 6te Martii næst NB. 2 kommende, bekiendtgjorte Auction over FrorunKirke, bliver, formedelst indløbne Omstændigheder, udsadt til den 13de i samme Maaned; hvilket herved til de Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Fra Løvenborg Gaards Jern Magazin, (en Miil fra Holbechs Kiøbstæd beliggende), er et betydelig Qvantum Stangiern. Kakkelovne, alle Slags Støbegods at Gryder, Casseroller a. samt Mukkerter, Kiler og Spiger, til Forhandling; hvilket meldes til Lysthavendes Efterretning. Prisen paa Stangjernet er 14 en halv Rdlr. pr. Skpd., og udleveres en Trediedeel smek kort mod to Trediedeel ordinair Jern.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Sil de Handlendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres: at L. Tiden i hvilken Jern Effecterne udleveres af her værende Laurvigske Magazin er fra 1ste October til sidste Martii, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12, og Eftermiddagen fra 2 til 4. men fra 1ste April til sidste September og Formiddagen fra 8 til 12, og Eftermiddagen fra 2 til 6. (En Tialbrænder, der om sin Duelighed og godt Opførsel kan - fremvise gode Attester, kan blive antaget paa et Gods i Falster, for der at anlægge og forestaae et Tealbrænderie, naar han opgiver sit Opholdsted og de antagende Vilkaar til AdresseContoiret i Kiøbenhavn, som giver nærmere Anviisning. det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93. er godt stort og smaat Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Mayland, den 3de Februarii. Førend General Buonaparte rykte ind i Kirkestaten, udstædte han under 30te Januarii i Bologna følgende Manifest, til Jndbyggerne i de pavelige Lande: "Den pavelige Arme skal nu snart rykke frem paa den pavelige Grund og Gebeet. Dens Grundsætninger troe, skal den beskytte Religion og Folk. - Den franske Soldat fører i den ene Haand Borger for sin Seier, Bajonetten, og med den anden Haand, til byder han Stæderne og Landsbyerne Fred, Beskyttelse og Sikkerhed. - Vee dem, som støde dette Tilbud fra sig, og forblindede af Hyklere og lastefulde Mennesker, trække Krigen med dens bedrøvelige Følger og en Armees Hevn over deres Huse, som i 6 Maaneder gjorde 100,000 af de beste keiserlige Tropper til Krigsfanger, erobrede 4000 Kanoner og 110 Faner, og ødelagde 5 Armeer. Enhver Stad eller Landsbye, som lader ringe Storm ved de Franskes Nærmelse, skal blive afbrændte, og deres Forstandere ihielskudte. Enhver Menighed i hvilken en Fransk bliver myrdet, skal strax blive er klært i Krigstand, en bevægelig Colonne sendes derhen, Gidsler udtages, og en overordentlig Contribution paalægges den. Præsterne og Religionens Tienere skulle blive beskyttede og haandhævede i deres nærværende Forfatning, naar de opføre sig efter de evangeliske Grundsætninger; men dersom de overtræde disse, skulle de blive behandlede paa militairsk Maade og haardere straffede, end de øvrige Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Buonaparte har tillige udstædt et Manifest, som KrigsErklæring mod Paven. J samme siger han: "Paven har ikke opfyldt den 3de og 9de Artikel af Vaabenstilstanden, som den 20de Junii blev sluttet med Frankrig under spansk Mægling i Bologna, og høitidelig stadfæstet den 27de samme Maaned. Han fortsætter sine Krigsrustninger, og afladen ikke at opfordre alle Nationer til et Korstog mod Frankrige, Hans Tropper have nærmet sig Bologna, og truet at angribe denne Stad. Han har aabnet fiendtlige Underhandling ger med det wienske Hof, udbedet sig af samme og faaet østerrigske Generaler og Officerer, aldeles ikke besvaret den franske Gesandt Cacaults Fredsforslag, og altsaa brudt Vaabenstilstanden. Jeg erklærer derfor, slutter Buonaparte, samme for ganske ophævet.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Jtalien, den 11te Februarii. Breve fra Bologna af 4de sige, at der imellem de pavelige Tropper og den franske Colonne, som er trængt frem til Faenza, er forefaldet en nye Fegtning, men Udfaldet meldes ikke De Fordeele som de Franske tilfegtede sig den 1ste over de pavelige Tropper, have de, foruden Floden Senios's lave Vand, som de let kunde vade igiennem, og saaledes tournere deres Fiende, ogsaa den Omstændighed at takke for, at det corsiske Regiment, som befinder sig i pavelig Tieneste, erklærede sig i Fegtningen for dem, og vilde gaae over til dem; men bemeldte Regiment blev af Prinds Colonnas pavelige Cavallerie Regiment tildeels hugget sammen. - Paven vil nu begive sig med begge sine Søstersønner til Neapolis. Allere de i forrige Aar havde den spanske Fredsfyrste erklæret den paa velige Gesandt, at det romerske Hof hidindtil havde ageret saaledes, at Forliiset af Hans Helligheds verdslige Eiendomme, var næsten uundgaaeligt.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Tyrol, den 11te Februarii. Den 9de er Erkehertug Carl ankommen til Görz, hvor og saa General Alvinzy befinder sig. Det Troppecorps, som General Liptay nu commanderer i Tyrol, beløber sig allerede til 18000 Mand. Den franske Armee er nu afdeelt i 4 Corn ser som have følgende Navne: Divisionen af Romagna, af Tyrol, af Friaul og af Mantua. Den sidste Division vil nu vel efter Mantuas Fald faae et andet Navn. General Massen rykker frem mod Friaul.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Paris, den 13de Februarii. Allerede den 9de om Middagen udbredte her den Efterretning sig, at Mantua var gaaet over ved Capitulation. Med Utaalmodighed ventede man i begge det lovgivende Corpses Raadsforsamlinger et Budskab herom. Det kom ikke. Ogsaa de officielle Blade af 10de meldte intet om denne Jndtagelse Alle, som ikke vare høist republitansk findede, tvivlede omdenne Efterretnings Sandhed. Jmidlertid erfarede man, at Grev Serbelloni, manlandsk Gesandt i Paris, var den, som den 9de havde faaet ved en Coureer denne Efterretning. Bemeldte Coureer var i Mayland bleven lovet 100de Louisdorer, dersom han bragte Efterretningen om Mantuas Jndtagelse før til Paris, end den Coureer, som de franske Generaler afsendte. Grev Serbelloni, som maatte være vis i Henseende til Efterretningens ægte Kilde, sendte, saasnart han havde faaet den, 600 Louisdorer til Politieministeren, med den Begiering, at lade dem uddeele blandt de Fattige, formedelst hiin for Republiken gunstige Tildragelse. Foruden andre Omstændigheder var det bleven ham meldt, at Wurmser havde tilbudet sig at overgive Mantua, naar man vilde tillade Besætningen en frie Afmarch; men dette Forslag blev forkastet af de Franske. Endelig, efterat man her længe havde været i Uvished, og Efterretningen om Mantuas Jndtagelse blev holdt for et med Forsæt udspredt Rygte, sendte Directoriet i Forgaars, efterat det selv havde faaet en Coureer med denne Efterretning, følgende Budskab til begge det lovgivende Corpses Raadsforsamlinger: "Borger=Repræsencantere, Mantua har den 2den Februarii om Aftenen Kl. 10. overgivet sig. Besætningen er bleven gjort til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Directoriet skal lade bekiendtgiøre Capitulations Artiklerne. Den tapre italienske Armee hvilede dog ikke ud efter denne Seiervinding; men greb Fienden an i Tyrol, slog ham, forfulgte ham indtil St. Michel og gjorde 900 Fanger. Paa den anden Side rytte en Colonne ind i det pavelige Gebeet. Avantgarden af Divisionen under General Victor, som General Lafne commandeerte, og blandt hvilke Grenadererne af den lombardiske Legion befandt sig, angreb den pavelige Armee ved Floden Senio, og gik omkring den, ved at sætte igjemmem Floden, medens en anden Deel af republicanske Tropper attaquerte Fienden i Fronten paa en Broe over Senio. Angrebet og Fiendens Nederlag var et. De lombardiske Grenaderer erobrede Batterierne med Bajonetten, og udmærkede sig paa det tapperste. Paven har mistet 1000 Fanger, 26 Officerer, 4 til 500 Døde, og 8 Faner. Vi have borttaget 14 Kanoner og 5 Munitionsvogne. Det er alt hvad der ver. Det 7de Husarregiment har under Adjutant Janots Commando forfulgt det pavelige Rytterie 100 Mile, uden at kunne indhente det." - (Her brast man Latter). Efterat dette Budskab var bleven oplæst, blev derpaa Villetards Forslag, som forestilte, hvor elendig og fortastelig Factionisternes Contrerevolution var bleven anseet af Republikens Helte, decreteret, at den italienske Armee vedbliver at giøre sig fortient af Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Da ovenmeldte Budskab blev oplæst i Dag i de Gamles Raad, erklærette den Deputerte St. Micheel, der, ligesom forden Anacharsis Cloots, er en stor Ven af en Universal Republik, at det nu er Tid, at giøre Rom igien til en Republik og revolutionere Jtalien. Det lombardiske Folkes Frihed, føiede han til, er nu uforanderlig bestemt, og aldrig skal det igien komme under østerrigsk Herredømme. Den Deputer, Dumas udlod sig derimod med, at det nu var den bedste Tids vant til at slutte en ærefuld Fred med hele Europa. Hvo maae irte, sagde han, naar man overseer Krigskuepladsen fra Zyndersøen indtil den adriatiske Havbugt, tilstaae med mig, at Freden nu er i deres Hænder, som besidde Maastricht og Mantua. Følgende ere de indløbne officielle Seiersberetninger: Under 5te Febr. have Divisions General Kilmaine.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Commandent i Lombardiet, skreven til Krigsministeren: borger Minister, jeg benytter mig af en Coureer, som General Buonaparte har afsendt fra Romagna, ved hvilken han melder Directoriet de pavelige Troppers Nederlag, for at give dem Efterretning om Mantuas Jndtagelse. Jeg holder det for fornødent, at underrette Dem derom, saasom det er meget mueligt, at General Buonaparte, som i Romagna er beskjæftiget med at ødelægge Hs. Helligheds Tropper, ikke har havt nogen Efterretning derom, da han afsendte sin Coureer. (Samme Buonapartes Fraværelse i Romagna er ogsaa Aarsag til, hvorfor man i Paris ikke for har faaet officiel Efterretning om Mantuas Jndtagelse; thi de under Buonaparte commanderende Generaler maae først sende Efterretninger til ham. Garnisonen i Mantua er bleven gjort til Krigsfanger, og skal ufortøvet blive sendt til Tydskland forat udvexles. Jeg har endnu ikke faaet Capitulations Artitierne; men Generalen en Chef skal vist med den første Coureer oversende dem. Kilmaine.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Fra General Buonaparte har Directoriet faaet følgende Skrivelse, dateret Hovedqvarteret i Faenza den 3die Febr. : Borger-Directeurer, Jeg har ladet det være mig magt paaliggende, at bevise den franske Ædelmodighed paa Wurmser, en General, som er 70 Aar gammel, mod hvilken Lykken i dette Feltog har været meget grum, men som dog ikke ved alt dette har holdt op, at udvise en Standhaftighed og et Mod som Historien vil lægge Mærke til. Da han efter Slaget ved Bassand var omringet paa alle Sider, og ved et Feltslag mistede en Deel af Tyrol og hans Armee, fattede han det dristige Haab, at kunne undflye til Mantua, fra hvilken Fæstning han var 4 til 5 Dages Marcher borte, gik over Etsch, slog en af vore Avantgarder ved Cerea, gik over Fløden Molinella, og kom virkelig til Mantua. Medens han var indsluttet i denne Stad, gjorde han 2 til 3 Udfald. Alle faldte ulykkelige ud for ham og ved alle var han i Spidsen. Foruden de betydelige hindringer, som vore med Foltstykker besvækkede Circumvalationslinier gjorde ham, over hvilke han maatte trænge frem, kunde han kun agere med Soldatre, som ved saa mange Nederlage vare blevne modløse, og ved bestartede Sygdomme udmattede i Mantna.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Endnu melder General Buonaparte, at vor Division af Tyrol har indtaget Roverede og Trient, at General Vial har gjort 750 Østerrigere, hvoriblandt 12 Officerer, til Fanger ;at ogsaa Lawis er indsluttet og Fienden bleven dreven tilbage til St. Michel med et Forliis af 300 Mand. Generalerne Jonbert og Massena have nu forenet deres Corpser med hinanden. Den 29 Halvbrigade, skriver General Berthier, har allene slaaet 3000 Unaarer, og General Sandoz's Adjutant Lambert har med 2 Carabinerere nødt 100 Ungarer og i Major til at nedlægge Vaabnene. - Buonaparte marcherer nu mod Rom, og den øvrige italienske Armee, som Redacteuren siger, mod Wien. Hvilken Franskmand, føier denne Tidende til, vil i Fremtiden ikke være stolt af, at lunne sige: Jeg var af den italienske Armee. - Efter Mantuas Jndtagelse er der nu strax bleven sendt den Ordre til vore Generaler ved Nederrhinen, at agere offensive igien og trænge frem i Tydskland. Fra Egnen ved Brest gaae endnu 20,000 Mand til Nederthinen.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Wien, den 15de Februarii. I Hoftidenden berettes følgende: Efter en fra Feldtmarskal Grev von Wurmser indsendt Beretning fra Mantua af 3die Febr. har Garnisonen i dette Sted, efterat have været i 6 Maaneder ganske indsluttet, og efterat den for længe siden havde fortæret de Levnetsmidler, som vare skaffede derind, saa at Mandskabet allerede hele Januar Maaned igjennem maatte lade sig nøie med 1/2 Portion af Kukuruzbrød, og nu da dette ogsaa var sluppet, da alle Hestene i Fæstningen vare slagtede og fortærede, da Mandskabet af Mangel paa Næring og Medicin, og ganske udmattet af bestandige Strabatser, ikke længere var i Stand til at forsvare denne Plads, sluttet, efter foregaaende Underhandlinger med de fiendtlige Generaler, en i Henseende til Omstændighederne ærefuld Capitulation, og forladt benævnte Stad og Fæstning Mantua. Ved denne Capitulation er bleven tilstaaet Besætningen Udmarch af Fæstningen med krigerske Honeurer, klingende Spil, flyvende Faner, brændende Lunter, 2 Haubitser med to 6 og ligesaa mange 12 pundige Kanoner med deres Tilbehør og de fornødne Artillerister; men paa Glacier maa den nedlægge Vaabnene, Fanerne og andre militairiske Ærestegn, og blive Krigsfanger; Feldtmarskal Grev von Wurmser, hans General og Fløi Adjutant saavelsom Adjutanten, 2000 Mand Cavallerie med deres Heste, og 500 Mand, som Feldtmarskallen selv kan vælge, samt de Herrer, Generaler, Officererne af Generalstaben, og enhver anden enkelt Person, som Feldtmarskallen vil finde for godt at tage dertil, ere ikke blevne gjorte til Krigsfanger; Officererne have beholdt deres Sidegevær, og i Forhold til deres Rang deres Heste &c.
Berlingske Tidende, 1797-02-27
Man regner, at de Franske have fundet 7 til 300 Artilleriestykker i Mantua. De Rigdomme, som de Store i Jtalien have bragt i Forvaring sammesteds, og nu af de Franske blive der gjorte til Bytte, skulle være ubeskrivelige. En stor Deel af de ved Mantua værende franske Tropper, trække nu mod Friaul. For Rom er man her nu meget bekymret. Haabet og Fred er nu igjen længere børte, end forhen, og man vil opbyde alt, for endelig at lade de Franske erfare den samme Skjæbne i Jtalien, som de i forrrige Aar havde i Tydskland. 36 Batailloner ere paa nye beordrede til den italienske Armee. General Provera har vel forsvaret sig i Henseende sin Opførsel. Efter Beretninger fra Jnspruch have de samtlige tydske, Tyrolere tilbudet sig at ville, under Erkehertug Carls Anførsel, ikke alleneste, som hidtil, forsvare deres Land, men ogsaa trække med ham mod Fienden. - Det nu bevæbnede Mandskab regnes for 50,000 Mand, og dersom alle, efter det anordnede Land=Opbud, træder under Vaaben, vil en Armee af 100,000 Mand, bare Tyrolere, fremstaae.