JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-03-19
Da Skiftet, efter den her paa Gudumlund sidstafvigte 1ste gaard, den 19de Mart. 1779. P. Lange, Mart. ved Døden afgangne Peder Jørgensen, paa 30te Dagen den 31te Mart. førstkommende, vorder foretaget, og ellers videre til de Tider Loven allernaadigst befaler, saa bliver sligt herved saa vel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som i de Aalborgske Jydske Efterretninger, 3de gange averteret, paa det den Afdødes Arvinger, som efter Beretning skal være en Broder Niels Jørgensen, der for en Tid har opholdt sig i Kiøbenhavn, om han endnu er i Live, eller andre, som deres Arve=Rettighed med lovlig Beviis agter at demonstrere, til bestemte Skifte=Samlinger, som her paa Skriverstuen foretages, sig maatte indstille, da enhver efter Stervboets Omstændigheder skal nyde lovlig Medfart. Gudumlund pr. Aalborg, den 13de Mart. 1779. Paa Hr. Kammer=Herre og Amtmand Buchwald, J. Dall. Vegne, 30 Stkr. unge og gode Hollænderie=Koer, vandte til SkovGræs, er til 1ste Mai under Haanden at faae til Kiøbs paa Hovedgaarden Svenstrup ved Roeskilde. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Peder Egede Provst over Nedre=Rommerige og Sogne=Præst til Fedt Præstegield i Aggerhuus Stift i Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som nu værende Over=Formynder udi bemelte Nedre=Rommeriges Provstie, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og de Norske Jntelligent=Blade, saa vel som den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde samtlige Arvinger, samt de Umyndiges Værger og Formyndere efter den =Aaret 1767. afdøde forrige Sogne=Præst for Urskov Præstegield Hr. Ole Lange og hans ligeledes afdøde Hustroe, Johanne Post, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid for at anmelde og beviisliggjøre deres Arve=Ret, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; forbydendes alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøpre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slo Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 4de Decembr. 1778. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling og i Overeensstemmelse med samme, bliver ved den foreskrevne Beriendtgiørelse, indkaldet samtlige Arvinger, samt de Umyndiges Værger og Formyndere efter den i Aaret 1767. afdøde Sogne=Præst til Urskov Præstegield paa Nedre=Rommerige Hr. Ole Lange og ligeledes afdøde Hustroe, Johanne Post, at indfinde sig hos mig inden den i Loven fastsatte Tid, Aar og Dag fra Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres Arve=Ret, om de for samme endnu maatte have nogen Prætension, hvorefter de samtlige i manglende Fald udslettes af Over=Formynder=Rullen i Conformitet det Høykongelige Rescript af 30te Mai 1777. uden Over=Formynderiets Ansvar for Eftertiden. Fedt=Præstegaard, den 22de Febr. 1779. Peder Egede.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi, efter Grosserer og Brøgger Laurs Møller, af Vores Kongel. Residende=Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berling, ske Aviser, samt den Altonaiske Mercurio 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig, til ham at have nogen Fordring, det være sig efter Forskrivninger, " indgangne Cautioner, eller anden Regnings Krav, dermed at " fremkomme inden den i Loven fastsatte Tid, og for ham anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, samt at saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses - for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; forbydende alle og enhver herimod, eftersom skrevet staaer, at hindre, eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade, Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Re" sidence=Stad Kiøbenhavn, den 12te Mart. 1779. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-03-19
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
Grosserer og Brøgger Laurs Møller af Kiøbenhavn, Bevilg, ning, at maa i Aviserne indkalde alle sine Creditorer. Bliver 3de gange efter hianden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og den Altonaiske Mercurio alle og enhver, som formeene sig, til mig undertegnede at have nogen Fordring, det være sig efter Forskrinninger, (undtagne mine til Stadens Over=Formynderie udgivne Obligationer) indgangne Cautioner, eller anden Regnings Krav, herved lovlig indkaldede, for mig, i min iboende Gaard i Farvegaden No. 18, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav, inden den Tid, og under den Straf som i Loven er fastsat. Kiøbenhavn, den 15de Mart. 1779. Laurs Møller.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
J afvigte Høst er ved Døden afgangen Guttorm Andersen, Byre, boende paa Gaarden Burben i Breden Bøygden og Qvams Anner udi Guldbrandsdahlen, hvilken ingen Livs=Arvinger har efterladt sig, men endeel Ud=Arvinger, hvoraf nogle skal opholde sig udenrigs og nogle uden Stiftet; thi vorder disse indkaldet 3de Postdage efter hinanden, at møde inden den i Loven de terminerede Tid, og anmelde sig hos mig, som Sorenskriver i Nordre Guldbrandsdahlen, hvorefter enhver skal vederfares den Ploym. Tirsdagen den 6te April nestkommende, bliver ved offentlig befalede Ret. Sandboe, den 22de Februar. 1779. Auction her i Staden opraabt, og, paa nærmere Approbation, bortsolgt 100 a 200 Skpd. gammelt Blye, som averteres til de Lysthavendes Efterrretning. Tønsberg, den 15de Februar. 1779. Meyer, Byefoged. Her er i Staden ved Døden afgaaet Stads=Chirurgus Nicolai Goldack, hvis ringe Efterladenskab strax er tagen under lovlig Behandling; og da han, foruden en Søn boesat i Drobak, skal have efterladt sig en Datter, som ikke vides, hvor opholder sig anmeldes dette Dødsfald til hendes Efterretning; de som have Fordringer i Boet vilde inden lovlig Tid melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter. Tønsberg, den 15de Februar. 1779. Meyer, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
Da afg. Jngeborg Jacobs Datter, Jacob Olsen FremstadsHustroe, der døde paa Gaarden Fremstad udi Ørelands Tinglav og Forsens Fogderie, skal, foruden de sig allerede anmelte Arvinger, have en Broder=Sen ved Navn Henrich Johansen, der efter Opgivende, skal i Christiania ved Døden være afgangen, men have efterladt sig Børn, samt en Broder Datter navnlig ZeriaunaJohans Datter, som og skal opholde sig i Christiania, og der være i Tieneste, saa indkaldes herved fornævnte fraværende Arvinger, at møde eller møde lade, for mig, som Stedets Skifte=Forvalter, inden den Tid Norske Lov foreskriver. Eide Gaard, den 12te Februar. 1779. O. S. von Hadeln.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
NB. Da Stervboet efter afg. Jomfrue Andriette Stub er taget under Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commissions Behandling; saa indkaldes herved hendes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig i forbemelte Skifte=Commission, for at legitimere deres Arve=Ret, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Børs=Vægter Jacob Hansen Dissin, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Kongel. Stald=Karl Peder Olsen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-03-19
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Knud Olsen Næss, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Skib Prints Friderich kaldet, og paa Reysen fra Cantor i China ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. Da Bødker Christopher Larsen Møller, som har staaet, i det Almindelige Islandske-Finmarkske= og Færøeske=Fiske= og Handels=Compagnie, ved Døden er afgangen, og hans Stervboe, taget under Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commissions Behandling; saa indkaldes herved med 6 Ugers Varsel bemelte Stervboes Creditorer, at melde sig i Skifte=Commissionen, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre; ligeledes indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Paruqvemager Johan Georg Høyer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Retefter Loven. Cruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at e) P. T. W. er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl, i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Petersborg, den 23de Februarii. Der er allerede for 14 Dage siden affærdiget en Courier fra vores Hof til Constantinopel, formodentlig for at overbringe Besvarelse paa Portens sidste Propositioner. Man troer her, at Stridighederne imellem begge Hoffer gandske skulle blive bielagte ved Frankerigs Mellemhandling. - Hoffernes Ministre fra Wien, Berlin og Versailles, have for nogen Tiid siden, efter at de forhen havde holdt en lang Conference med Græv Panin, afsendt Courerer til deres respective Hoffer.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Af en Skrivelse fra Martinique, den 15de Febr. Græv d'Estning har taget den Beslutning, ikke at foretage sig noget herefter, uden forhen at have indhentet Søe= og Land=Officierernes Gotbefindende. Han har derfore forsamlet et Krigsraad, og i Følge sammes Beslutning paa nye udløbet den 15de Jan. med sin heele Escadre, Krigs=Skibet leTonnant allene undtagen. Paa Escadren vare mange Tropper og svære Kanoner. Nogle troe, at han vil opsøge den Engelske Byronske Escadre, og angribe samme, men andre, at han vil giøre et nyt Forsøg paa at erobre Øen St. Luica tilbage igien.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Holland den 13de Martii. Tvende Franske Regimenter have faaet Ordre til at holde sig færdige, for at blive indskibede til Martinique. Ved disse Troppers Ankomst bliver der paa Martinique, Guadeloupe og Domingo 12 Batailloner, og i den Franske Andeel af St. Domingo 10 Batailloner. Ved en Skrivelse fra St. Eustachius af 11te Jan. har man faaet den Efterretning, at ogsaa den Deel af Øen St. Martin, som tilhørte Franzoserne, er den 5te Jan. ved Capitulation overgaaen til Engellænderne. Den øvrige Deel af denne lille Øe tilhører Hollænderne. - Vor Republik befinder sig nu i en meget critisk Tilstand, som endnu daglig bliver meere critisk. Det var et Kunstgreb af den fiineste Politik at Frankerig har tilstaaet de Amsterdam ske og Harlemske Skibe besynderlige Fordeele. Derved bliver Misundelse og Misfornøyelse opvakt iblant de andre Stader. Republiken maae altsaa resolvere til, at give efter for de fra alle Stæder indløbende Memorialer, og ligeledes til staae de Skibe en Convoy, som seyle med Skibs=Munition til Frankerig, thi ellers staaer den indvortes Rolighed i Fare for at blive forstyrret. Men saadant torde Engelland ligesaalidet ansee med ligegyldige Øyne, som denne Krone nu kan være ligegyldig i Henseende til Frankerigs Forhold mod vore Skibe. Det heder desaarsag, at den Storbrittanniske Regiering har besluttet, at antage et System, som er lige tvertimod det Franske, nemlig uden Forskiæl at optage alle til Frankerig fragtede Amsterdamske og Harlemske Skibe, men lade de andre Stæders Skibe passere fri, naar de ikke ere ladne med Skibs= eller Krigs=Munition. Tiden vil lære, hvorledes vi kan udvikle os af denne Forvirring, og om vi og denne Gang skal kunde vedligeholde den Neutralitet, hvorved vi udi adskillige Krige have befundet os saavel.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Provence, den 26de Februarii. Den Spanske Skebekker=Flode, som nyelig under Brigaderens ved Marinen, Don Texadas Commando afseilede fra Mallaga, har, som man nu fra Madrit er bleven underrettet om, bragt sin Ladning, som bestoed af Tropper, Mør ser, Kanoner, Bomber, Kugler &c., til Algeziras. Denne Havn ligger 4 Miile fra Gibraltar, og bliver vel og kaldet gamle Gibraltar. Formedelst denne Sammenbringelse af saa megen Krigs=Forraad paa dette Sted, og eftersom de Spanske Tropper bestandig formeere sig der i Egnen, og da Krigs=Floden i Cadix endelig har faaet Ordre til at holde sig fuldkommen færdig, for at kunde udløbe af Bayen i Søen den 1ste Martii, saa formoder man, at det første Spanske Forsøg bliver rettet paa Gibraltar. Besætningen i denne Fæstning er vel for nogen Tiid siden bleven forstærket; men de Skibe, som skulde forsyne samme med Levnetsmidler eller beskytte den, blive brugte paa andre Stæder.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Breslau, den 5te Martii. J en Skrivelse fra Ober=Schlesien af 1ste Martii meldes: at Fienden den 28de Februarii om Morgenen Kl. 6 lod sig see med sit Cavallerie, som bestod af 2 Regimenter Dragoner, og Husarer, imod Wiese og Neustadt, hvilke kom fra Zuck mantel og Hennersdorf. En kort Tiid derefter kom det fiendtlige Infanterie i 3 Coloner med det svære Skyds for sig. Bataillonen von Preutz, som tilligemed Hs. Kongelige Høyheds, Prindsends af Preussen, Regiment stod i Neustad, maatte efter den commanderende Oberstes von Winterfeldts Commando besætte Høyene paa den venstre Side af Neustadt, men Regimentet selv besatte de paa Stads=Muren gjorte Stelladser, og Oberste von Winterfeldt gik med 200 Mand til Forstaden, for nærmere at kunde observere Fienden. Fienden lod opføre sit Artillerie og begyndte at beskyde Staden og Forstaden med Haubitzer saaledes, at alting kom i Brand Da nu alting stod i Lue, sendte den fiendtlige commanderenGeneral en Trompeter til Obersten, og lod ham opfordre, samt sige: At han haabede at han ikke imodstod saadan en Magt; men den i hele Armeen bekiendte resolverte og tappre Oberste von Winterfeldt, som vidste, hvilket et fortreffeligt Regimente han commanderte, svarede: Der vare Preussen i Neustadt, som skulde forsvare sig indtil den sidste Blodsdraabe. Paa dette Svar trækkede Oberste von Winterfeldt og de 2000 Mand ind i Staden. Fienden attaqverie derpaa Landsbyen Wiese, hvor Major von Grebnitz stod med 200 Mand, som en Tiid lang forsvarte sig paa det beste, og siden uden en eneste Mands Forliis trækkede sig ind i Staden. Uagtet nu at Fienden saae, at han intet kunde udrette, blev han dog ved at beskyde Staden. Da Jlden tog saadan Overhaand, at Tropperne for Heede ikke kunde holde længere ud, trækkede Oberste Winterfeldt sig til Høyene ved Galgen, og fyrede med sine Kanoner paa Fienden. Jmidlertid havde Major Gøze tilet til Undsætning med sin Grenadeer=Bataillon fra Hotzenplotz, og Major von Schladen med sin Command fra Tydsk Paulowitz, hvorved den saa stærke Fiende studsede saaledes, at han Klokken 5 marcherte sin Vey. Hs. Kongel. Høyheds Prindsens Regimentes og Bataillonens v. Preutz Forliis bestaaer i 9 Døde og 16 Blesserede. Fiendens Forliis er ikke at bestemme, da han har taget dem alle med sig paa Vogne; men efter al Formodning var den større end vor res, da deres Mængde var saa stor.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Af en Skrivelse fra Dresden, den 12te Mart. Jntet er vissere end Freden. Den er saa upaatvivlelig vis, at ikke ringeste Tvivl kan meere finde Sted. Millioner glade Taksigelser stige op til den Almægtiges Throne. Og vist er det, at Anledningen dertil kunde ikke være vigtigere. Denne Fred er og bliver ligesom et umodsigeligt Under af det guddommelige Forsyn. Tvende Magter, som truede at komme heele Tydskland til at skiælve, rekke hinanden fredelige Hænder, førend den uvisse Lykke har bestemt Udfaldet ; føre deres store, endnu usvækked Hær hiem, og tænke høyt og ædelt nok til at foredrage saa mange 1000 Menneskers Liv for en uvis Roes. Historien har næsten intet Exempel af dette Slags, og man kan med Ret paastaae, at den nu værende Epoche vil i den tilkommende Tiids Aarbøger opvække Forundring. Dette store Exempel torde maaskee og have en Jndflydelse paa den Engelsk Franske og Engelsk Amerikanske Handel, og forskaffe disse Lande igjen Rolighed. Den 10de hujus var den Dag, paa hvilken Vaaben Stilstanden om Middagen ved Parolen, blev forkyndet den her værende Preussiske og Sachsiske Garnison. Man har og allerede ophørt med at læse den sædvanlige Krigsbøn i vore Kirker.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Frankfurt am Mayn, den 13de Mart. Den 11te hujus er Hs. Høyfyrstelige Durchl. den regierende Landgrævinde af Hessen Homborg lykkelig nedkommen med en Prinds.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Passau, den 28de Februarii. I heele Bayern taler men nu ikke anderledes, end som at Freden allerede var sluttet, og at Hs. Majestæt Keiseren, skulde rømme den heele indtagne Deel af Bayern, og i Staden for samme tage i Besiddelse en Deel af Rent=Amtet Burghausen, hvilket støder til de Østerrigske Lande.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
München, den 6te Martii. Friherre von Kressel, som nyelig først reyste herfra igien skal have bragt i Stand den nye Convention i Henseende til de Bayerske Landes Omtuskning, som hidtil have været i Keyserlig Besiddelse, med en stor Deel af Rente=Amtet Burg, hausen.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Regensborg, den 11te Martii. J Følge sikkre Efterretninger skal saavel Vaaben Stilstand, den som og Freds=Kongressen i Teschen have taget sin Begyndelse siden den 10de hujus, hvorpaa man saa meget snarere kan love sig et got Udfald, som man og for det meste skal være enige om det Chur=Sachsiske Hoffes Fordringer. Som Ordet gaaer, skal Chur=Sachsen bekomme Mindelheim og Wiesenteig, tilligemed nogle Millioner i reede Penge.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Stockholm, den 9de Martii. Til at bestride en Deel af de Omkostninger, som der udfordres til den Escadres Udrustning, som til vor Skibsfarts og Handels Beskyttelse skulde gaae i Søen, er Tolden paa nogle indkommende fremmede Vahre bleven forhøret med 5 Procento. Fire Krigskibe og 3 Fregatter af samme Escadre maai Begyndelsen af April Maaned være færdige til at kunne gaae i Søen. Den heele Udrustning bestaaer af 10 Krigskibe og 6 Fregatter.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Altona, den 19de Martii. Med de nyelig ankomne Breve fra London af 5te, 9de og 12te Martii er iblant andre indløbet den Efterretning, at Admiral Hughes var den 7de Martii med sin Escadre, samt Koffardieskibene afseylet fra Portsmouth; at man havde faaes Efterretning fra Øerne under Vinden, at de Franske havde forladt Øen St. Domingo, men medtaget alt Artilleriet og Krigsmunition; at af Admiral Byrons Escadre vare 2 Franske Fregatter blevne tagne, og at samme Escadre havde og opbragt en Deel af de Skibe, som skulle bringe 5000 Mand Tropper til St. Domingo. Øen Jamaica var i den beste Forsvars=Stand. Depecher, som ere indløbne fra Nyeyork fra General Clinton indeholde, at paa nogle Maaneder ere den blevne opbragte over 100 Franske Vestindiske Skibe, at Gouverneur Tryon paa den ene, og General Clinton paa den anden Side vare i Bevægelse, for at angribe General Washinaton. Af Krigskibe og Kapere vare atter nyelig 33 Franske og Amerikanske Skibe blevne tagne og opbragte til Rigets Havne.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Helsingøer, den 22de Martii. Den 19de hujus ankom 1 Dansk Fregat af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, i stor Fregat paa 200 Læster af og fra Stockholm, med Jern og Tiære til London, 2 af og fra Lübeck til Bourdeaux, med Staver, 3 Svenske af og fra Pommern til Gothenborg med Kornvahre. Den 20de huj. ankom 1 af og til Bremen fra Svine mynde med Malt, 1 af og til Norge fra Kiøbenhavn, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg med Kornvahre, 6 Hollandske Smakker med Ballast fra Amsterdam, 1 Dito med Stykgods. Samme Dag ankom Skipper Hans Andersen Torwig fra Flekkefiord i Dages Seyllads til Kiøbenhavn med Sild. Den 21de huj. indkom fra Nordsøen 2 Hollandske fra Amsterdam med Ballast, og gjennem Sundet passerede 10 Dragøes Fartøyer fra Kbhavn til Jylland. Udi Havnen indkom den 19de huj. Claus Rossenow a og fra Cappel med Rug og Fedevahre, Petters af Dragøe fra Kiøbenhavn at lade med Kongel. Magazin Rug.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Kiøbenhavn, den 22de Martii. Den 25de Jan. h. a. er Second=Lieutenant Hans Friderich Schumacher efter Ansøgning i Naade dimitteret med Capitain-Lieutenants Caracter.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Den 6te Febr. a. c. er Christen Danielsen allern, beskikket til Skovfoged i Amtet Norburg. Den 15de Febr. er Toldbetienten ved Langesunds Toldsted i Norge, Controlleur Ebbe Holm allernaad. beskikket til at være Ober=Toldbetient samme. steds.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget den 13de Martii sidstleden at udnævne den Gothaiske geheime Legations=Raad Hr. von Wachter til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Under Dato Christiansborg den 19de Mart. har Hs. Majestæt allern. udgivet en Forordning om en extraordinaire Afgift af Skibe og Vahre for Kongerigerne Danmark og Norge, samt Fyrstendommene Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grævskabet Ranzau og Staden Altona.
Berlingske Tidende, 1779-03-22
Fra det Kongel. Danske Cancelie er ved Placat af 5te Martii bekiendtgjort: At, da Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst haver befalet: at alle de til Indspærringen for QvægSygen udsettende Vagter og Poster skal have deres Gevæhr skarp ladede; og naar nogen med Magt eller og Ridende vilde rende Vagten eller Posterne forbie og ey vil lade sig afholde, eller uden at vil lade sig opholde, snige sig forbie, skal Vaa ten eller Posten ved Magt af deres Skud tvinge dem dertil da de, som derved lide Skade paa Liv eller Helbred have sig det selv at tilskrive; Saa bliver saadant, efter Hs. Majestæts befaling, herved bekiendtgjort, paa det Vedkommende kunde vide sig for Skade og Ulempe at tage vare ; ligesom og denne Placat fire Gange om Aaret af Prædikestolene skal oplæses saalænge Spærringen vedvarer.