Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-09-17
Reilevig i Jsland, den 3de August. Vinteren, var her usædvanlig mild, paa et Par Maaneder nær, hvilke dog ei medbragte skarp Frost. Tidlig indtraadte mildt Foraar og en frugtbar yndig Sommer, i hvilken Regn og Solskin afløste hinanden, gave Flora en prægtig Paaklædning og Beboerne en rig Høeaal. En Mængde stor og feed Fisk omringede de østlige og vestlige Egnes Kyster, men besøgte kun sparsomt Faxebugten i Aar. Paa Westmange blev Fiskeriet meget rigt, men i Aar tabte disse Øer den ellers almindelig saare vigtige Fangst af Lunder, eller islandske Papagøier (alca arctica), som vel viste sig der, som sædvanlig, men forsvandt eller drog bort kort efter; maaske ere de blevne syge, eller endog bortdøde af formegen, eller i Aar usund Sildeføde, ligesom Fernerne, (Krig sterna hirunde) som proppede sig saa fulde af denne deres Yndlingspise, at de bras deraf, og faldt i 1000deviis døde paa nogle Øer i Farebugten. Sundhed blomstrer her ellers overalt i Aar; Handelen har paa de fleste Steder viist usædvanligt Liv; Folks og Creaturers Antal er betydelig tiltaget, og Døden er i Aar nær ved at opgive Livets Beleiring. Beviis derfor finder man i Conferentsraad Dr. M. Stephensens Klosterpost for denne Maaned, hvor Folke=Antallet angives i Aaret 1823 her at have tiltaget omtrent 823 og ved sidste Nytaar 1824 at have beløbet sig til 50,092 Pers ner, et Antal, Jsland i 120 foregaaende Aar kun 5 Gange for har opnaaet, nemlig 1703, da det udgjorde 50,444, men snart nedsank igjen 1707 til 34,000; 1750 steg det op til 50,700, men indsvandt strax efter betydelig; 1778 naaede det endnu 50,212, og nu 1824 ialt 50,092, og steg saaledes nu fierde Gang lidt over 50,000 et næsten non plus ultra Maal for samme nu i 120 Aar. J Aaret 1823 fødtes her 935 Drenge og 847 Piger; deraf var 36 Drenge og 29 Piger dødfødte, eller overhoved 1 dødfødt af 2728 fødte. (J 1822 var i død af 3031, men 1821 1 af 24-25.) Uægte fødte 286, eller - som 1822 - hver 6te og 7de overhoved. J Hunevands Syssel dog hver 3die eller 4de født nægte i Guldbringe Syssel hver 7de, i Vester Skaptefields Syssel ikkun hver 15de a 16de, men der brændte Kotlugian samme Aar. De fleste dødfødte Børn vare i Strande Syssel, eller 1 af 9 a 10 fødte. J Norder Syssel kun 1 af 55, og i Søndre Mule Syssel kun 1 af 70 fødte. Af ialt 959 Døde Aar 1823, nemlig 495 af Mandkiøn, 461 af Qvindekiønnet, fandtes 447 af være Børn under 10 Aar, eller næsten det halve Antal af de Døde, dog kun 97 af almindelige Børnesygdomme, 9 bleve borte paa Fieldveie, samt i Frost og Sneefog; 6 under Sneeskred; 32 druknede; 38 døde af epidemisk Catharralfeber; i af den engelske Syge; af Slagflod 2, Slag 20, Galdefeber 16, Ginklofa (opistotonus) 20, deraf 13 paa Vestmannøe, men 7 paa Fastlandet - en paa dette usædvanligt Antall: af hastig Død 8, af Raserie 3, Spedalskhed 15, Svindsot 21, Brystsyge 68, Asthma 23, Vattersot 11, hængt sig 1, falden til døde af en Hest 1, brændt inde 1, de øvrige af forskiellige gængse Svagheder, hvoriblandt 8 Barselkoner (men 12 fødte Tvillinger.) Af de i Barselseng døde, var en Pige i Nordre Jsefiords Syssels Provstie, hun laae henved 12 Uge i Barselseng førend hun døde; men efter at hun havde ligget som Lig i 18 Dogn, fremkom Fosteret, er Pigebarn dødt. Noget for og efter Fødselen, yttrede sig en tiltagende Varme i Moderens Legemes Hulhed, men tog siden af. Det lugtede stærk af Forraadnelse; 6 Dage derefter blev det begravet efter constitueret Chirurg Hvidsteens Tilskyndelse, da han havde besigtet begge Ligene. (Fortsættes.