Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-15
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat) Der gives tre Hovedpunkter paa Jorden, hvor Englænderne har næsten aldeles Overvægten i Handelen: i Ostindien, i Vestindien og paa Middelhavet, hvor Maltha, som Oplagssted, giør dem saa store Tienester, men her søge de dristige Amerikanere at deele den med dem; de benytte sig endog af den i sidste Handelstractat med England tilstaae Tilladelse, til at handle paa visse Pladser i Ostindien, at føre umiddelbart derfra Varer til Maltha Men det er Amerikanernes inderlige Ønske, at kunne faae en Øe i Middelhavet til Oplagssted for deres Varer, ligesom England har Maltha derfore ere Amerikanerne nu fremkomne med betydelige Pengefordringer til Kongen af Neapel, hvilke de nu vil forvandle til Paastand paa Aftrædelsen af een af de neapolitanske Øer, man siger Lampedusaa; den neapolitanske Minister, Hertugen af Circello, har udstædet en Circulaire-Skrivelse langaaende disse Fordringer af Hr. Pinckney, til alle europæiske Hoffer, Forresten drives disse Underhandlinger meget hemmeligt. Englænderne ere yderlige jaloux over denne Sag, og det heeder i engelske Tidender, at man hellere seer i England, at Lord Exmouth, i Stedet for at ville seile til Hiemmet, vilde seile. til Bugten af Neapel, hvor den amerikanske Escadre vil blive liggende saalænge, til Ferdinand den 4de har givet efter, for at vise Amerikanerne hvorledes en engelsk Flaade seer ud, naar den har tvunget en Hoben overmodige Søerøvere til Underkastelse; vi bør ikke taale, beeder det videre, at de, ved at opstille en imponerende Søemagt, bringe vore Allierede i Forlegenhed, da vi formaae at byde den Taushed; det vilde være uforsvarligt, at lade disse søefarende Lykkesvampe ud af Øiesynet. Saaledes er Stemningen nu imellem Englænderne og Nordamerikanerne, det kan derfore være ganske passende, dersom det er sandt, hvad franske Blade fortælle os, og som ikke synes urimeligt, at man i Nordamerika har for Tiden paa Værfterne 17 Linie 23 Fregatter og 20 Damp Fregatter, som skulle tiene til et Slags svømmende Batterier. Men Friestaternes Tilvært i Magt og Storhed er kiendelig. Kongressens Møder bleve udsatte den 30te April d. A., i deres sidste Sammenkomster blev det vedtaget, at i 8 Aar efter hinanden skal en Million Dollars aarlig anvendes paa Marinen, hvorved denne skulde erholde en Tilvært af 9 Orlogskibe paa 74 Kanoner, 12 Fregatter paa 44 Kanoner og 3 Dampbatterier, hvilke sidste skulde henseendes, hvor Omstændighederne udkræve det Præsidenten for de forenede Stater er udnævnet til Commandeur en Chef for Marinen. For at ophielpe den indenlandske Jndustrie, har Kongressen lagt store Afgifter paa Jndførselen af fremmede, især engelske Manufacturvarer, fornemmelig uldne og bomuldne. Blot Jndførselen af Ting, som tiene til Statens Tarv og Videnskabernes Fremme, ere fritagne for al Afgift. Kongressen vedtog ligeledes Oprettelsen af en Nationalbank, til hvis Directeurer Dhrr. Jonas, Girand og Buttler i Philladelphia, Buchhanan i Baltimore og Astan i Nyevork bleve valgte; denne giør store Fremskridt, allene i Norfolk i Virginien og i Charlestovn i Syd carolina ere tagne 6000 Actier. Den Bill at de amerikanske Gesandteres Gager i Paris, London, og Petersborg skulde forhøies til 12000 Dollars aarlig, blev forkastet, desuden vise Americanerne sig sparsomme mod deres Regieringsmænd, de amerikanske Blade bebreide saaledes deres Repræsentantere, at de under Krigen toge deres Apenage, som beløber sig til 595,250 Dollars. J enkelte Stater finder det en stærk Modstand, at Kongressens Medlemmer skal have bestemte Diætpenge. Staterne Rhode Jsland og Newhampschire har taget Beslutninger derimod, og i Kentucki har man blot givet de Deputerede til Kongressen sin Stemme, under den Betingelse, at de skal frafalde denne Fordring. Skatkammer-Departementet forelagde en Beregning for Kongressen, hvoraf sees, at Staternes Udførsel i 1815 beløb sig til 52 Millioner Dollars, hvoraf kun 6 1/2 Million vare for indenlandske Artikler. Foruden Underhandlingerne i Neapel, har denne unge Stat havt en Derl Misforstaaelser med andre Magter; med Spanien angaaende nogle amerikanske Undersaatters Fængsling i Carthagena, som den har ladet afhente ved Fregatten Macedonien, og med England angaaende den svære Told Frie staterne lægge paa Jndførselen af engelske Manufacturvarer, og ved den Plan Staten Nyeyork har at trække en Canal fra Erie-Søen til Hudson-Floden, som vil blive meget skadelig for den canadiske Handel. Fristaterne har sluttet Fred med Cherokeserne i Nordcarolina og har afkiøbt dem et Distrikt for 5000 Dollars. Hvor stiger ikke denne blomstrende Friestat i Anseelse og Vælde, den bestaaer nu af 20 forenede Stater, da den nordvestlige Provinds Jndiana, som har en Størrelse af 21000 Qvadratmile, og er næsten dobbelt saa stor som Frankerige, er nu bleven saa befolket, at den har 90000 Jndvaanere, og 5000 vaabendygtige Mænd, saa at den er optaget til en egen Stat i dette store Statslegeme. Staden Crondon bliver Regieringens Sæde. – En Tydsker skriver fra Philladelphia under 14de Juni d. A., at den Handelstractat, som Friestaterne har sluttet med England, er til den største Fordeel for hine, saa at den bevæger mangfoldige Englændere, især Kiøbmænd og Fabrikantere, til at nedsætte sig i Amerika, og at anlægge store Capitaler til Landvæsnets og Fabrikernes Opkomst; disse befordres meget ved Dampemaskiner, og til dem har Friestaterne et saa stort Forraad af Steenkul. Mangfoldige Franske medbringe ligeledes deres Formue til America; Cultur, Lyst til Læsning, men ogsaa til Overdaadighed udbreder sig stedse meere. Regieringen søger af al Magt at befordre de indvortes Handelsforbindelder ved Anlæggelsen af nye Landeveie. Selskaber danner sig for at lade grave Canaler, og Dampskibeseile Floderne og Søerne. Klæde=Manufacturerne tiltage, især i Staden Connecticut, og Bomulds=Fabricationen i Rhode Jsland. Stæderne tage beundringsværdigt til; Staden Nyevork havde i 1712 kun 5812 Jndvaanerne og i Aar over 100000. Skovenes Udryddelse tiltager Aar for Aar. Provindsen Genesse var for 20 Aar siden begroet med Skove, nu er den en blomstrende og befolket Slette.