JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Førstkommende Onsdag den 28de Januar høitideligholdes Hans Majestæt Kongens Fødselsdag paa Cathedralskolen her ved en danske Tale af Rectoren og en Cantate. Høitideligheden begynder Kl. 9 1/2 Formiddag, og til denne staaer Adgangen aaben for Disciplenes Forældre og Værger samt enhver Velynder af Skolen, som vil beære den med sin ærværelse. Aarhuus, den 23de Jan. 1835. J. Stougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Ved Stiftamtets Skrivelse af Gaars Dato er mig tilstillet nogle Exemplarer af Anviisning til Helbredelsen af den blandt Hestene udbredte Tungekræft, hvilke kan erholdes uddeelte blandt de af Byens Jndvaanere, der maatte attraae samme. Aarhuus, den 24de Januar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Efter Begjæring af Executorerne i Dødsboet efter Michel Kaae af Graae Mølle, bliver den dette Boe tilhørende Gaard Westereng, beliggende omtrent en halv Miil fra Aarhuus, samt 6 Boet tilhørende Huse, nemlig 4 i Hasle og 2 i Scheibye, stillet til 3 offentlige Auctioner, Fredagen den 6te og 13de, samt Tirsdagen den 24de Februar 1835, hver Dags Formiddag Kl. 11, og afholdes de tvende første Auctioner paa Aarhuus Raadstue, den Sidste derimod paa selve Gaarden. Af Husene, der ere tillagte Jord, have de i Hasle hver 2 Skpr. Hartkorn, de i Scheibye derimod hver 2 Skpr. 2 1/2 Alb, og samtlige ere bortfæstede med Forpligtelse at forrette nogle Gangdage aarlig til Wester eng. Disse Huse opraabes baade hver for sig særskildte og samlede med Gaarden. De Westereng nu underlagte Jorder, af Ager, Eng og Tørvejord, udgjøre i Alt 3 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Konge- og Kirketienden af endeel deraf. Dens almindelige Besætning er 50 Stkr. Fæecreature og Vinteren og 30 Stkr. om Sommeren, foruden Arbeidsheste og Faar. Gaardens Marker tjene til al Slags Sæd, og paa dens Enge avles over 60 Læs godt Høe, ligesom den aarlige Udsæd hidtil har været 7 a 8 Tdr. Rug, 14 Td. Byg, og 30 Tdr. Havre, der dog meget kan udvides. Bygningerne ere stærke og brugbare, og Stuehuset i sidste Sommer anseelig forbedret. Denne formedelst sin Beliggenhed sit betydelige Areal og sine udmærkede Jorder fortrinlige Eiendom, med den nedlagte Vintersæd og det fornødne Sædekorn til Vaarsæden, kan modtages næste 1ste April, og Conditionerne, der blive favorable for Kjøberne, findes forinden til Eftersyn hos Justitsraad Borgemester Fleischer og Procurator Hald i Aarhuus. Gaarden og dens Jorder forevises af Forpagter Gulmann, der for Tiden beboer Stedet. Liebhavere indbydes til Møde. Hasle &c. Herreders Contoir i Aarhuus, den 15de Januar 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Jfølge Fr. 3die Juni 1796, saavelsom den paaberaabte Bevilling, er det herved givne Varsel aldeles peremtorisk, saa ingen Laugdag eller intet yderlige Varsel er at vente. Dette til Bekræftelse under Haand og Segl. Aarhuus, den 16de Januar 1835. buhr 44 Skill. Justitsf. 8 3/2 Fleischer. (L. S.) Taag allehusene Stil Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Fjerde Klasse, til Documenter efter Stempel Ma papirs-Forordningens § 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1835. Falkenskjold. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Voer og Rim Herreder, samt Birkedommer og Skriver i SteensballegaardsBirt, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardeier Henrich Erichsen i Kattrup og ifølge dertil under 30te September 1834 erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have nogen Adkomst til en i Kattrup Bye, Voer Herred, Skanderborg Amt, beliggende, bemeldte Henrich Erichsen tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 1/5 Alb., til at møde inden Voer og Rim Herreders Ret paa Horsens Raadhuus den første Fredag i April Maaned 1836, for der og da med deres Adkomst at fremkomme og samme at beviisliggjøre, samt for i Mangel heraf, efter foregaaende Demonstration og Paastand, at høre fornævnte Henrich Erichsen ved Dom kjendteiendomsberettiget til bemeldte Gaard med Tilliggende: Alt i Medfør af berørte allerhøieste Bevilling. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, den 7de Januar 1835. Bernth, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Hovedgaarden Høstemark, beliggende i Mon Sogn, Aalborg Amt, Fleschum Herred, er underhaanden at faae i Forpagtning til 1ste Mai dette Aar. Gaarden ligger i en Afstand af omtrent 3 Miil fra Aalborg, i Nærheden af Liimfjorden og Kattegattet, har til 17 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. ufrit Ager og Engs Hartkorn, et Areal af circa 300 Tønder Agerland og 200 Tønder Land Eng, foruden mere end 400 Tønder Land Græsningsjorder, og betydelige Mosestrækninger. Den aarlige Kornudsæd er bragt til 100 a 120 Tønder Rug, 40 Tønder Bog og 50 Tønder Havre, Høeavlen kan i et Middelaar anslaaes til 400 a 450 Læs. Foruden de nødvendige Arbeidsheste græsses om Sommeren 200 a 220 Stkr., og fodres og Vinteren, 250 a 280 Stkr. Qvæg. Mon Sogns Kirke- og halve Konge-Korntiende, der har tiendeydende Hartkorn 130 Tønder, og for største Deelen oppebæres i Kjerven, følger med i Forpagtningen; som ogsaa, hvis det attraaes, den til Gaarden liggende matriculerede Vindmølle, den eneste i betydelig Omkreds. En meget beqvem og solid Bopæl med Have forefindes. Af Arbeidsheste, Avlsredskaber og Jnventarium kan det Meste erholdes overleveret, og Qvægbesætningen for en Deel. Hoverie haves ikke, undtagen noget Dagsarbeide af Huusmænd hvilket efterhaanden kan ventes forøget. Eiendommen. der har været dyrket med megen Omhue, paavises af Avlsforvalteren paa Gaarden, hvor Forpagtnings-Conditionerne iøvrigt ville forefindes til Eftersyn fra den 21de denne Maaned, og fra samme Tid paa Clarupgaard. Det bemærkes endvidere, at under Gaarden hører et Teglbrænderie, der aarlig producerer 120 a 130,000 Muursteen, og som er særdeles beqvemt beliggende saavel med Hensyn til Productionens Afsætning som Materialiernes Tilveiebringelse, hvilket Teglværk agtes bortforpagtet enten særskildt eller i Forbindelse med den øvrige Eiendom. Høstemark, den 4de Januar 1835. Stedet No. 56 ved Siden af Amtstuen paa Frederiksgade, bestaaende af 4 1/2 Fag til Gaden, hvorunder Kjelder, dertil Gaards- og Haveplads samt Udgang til Marken, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes til førstkommende Flyttetid. Liebhavere ville behageligst henvende dem til Eieren, Rasmus Jørgensen, Væver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
De som er tilbage med Renter og Contingent til Skipper=Fattigkassen, vilde behage at betale samme inden denne Maaneds Udgang til Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
At jeg af Amtets Øvrighed er beskikket til Gjordemoder for Aarhuus Kjøbstæd, og at jeg har overtaget denne Bestilling, bekjendtgjøres herved, ligesom og, at min Bopæl endnu er paa Middelgaden Mo. 86. Aarhuus, den 24de Januar 1835. Christine Marie Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Et Partie Jernvare, hvoriblandt Alt til Tømmer Snedker- og Smede-Værktøi og behørende, endeel JernGryder, Pander, Plader i flere Størrelser, samt Alt til Jernkramhandel henhørende er arriveret, og faaes F. C. Døcker. billig hos Bøhmiske Glasvare, saavel ord, som fine slebne, ere hjemkomne. F. C. Døcker. Fine Doubletter & Enkeltløbige Jagt-Geværer, samt Pistoler a Percussion, med flere Jagt-Reqvisiter, ere F. C. Døcker. her arriverede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Et betydeligt Parti nægte Meerskums=Pibehoveder anbefales dHrr. Guld & Sølv-Arbeidere til saare mo F. C. Døcker. derate Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Gode Cigarer og Tobakker, i mange Qvaliteter, faaes billigst mueligt hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Et Partie saare billige Schmalkalder-Vare, saasom Fiile, Raspe, Spænder, hvide fortinnede og sortelaqv., Knive, Niptænger, m. m. m., udsælges en gro til dHrr. Handlende, der endog nyde en extra Rabat. F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Droj. Rak. Hør, samt alle Sorter heglet Hør, ere arriverede og kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Herregaards=Smør kan faaes billig hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Extra gode Anchiovis og Spegesild kan faaes hos C. Boer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
100 Hiulieger kan faaes billige hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Tørt og halvetørt storslaaet Bøge=Brænde, Tørt og halvtørt Knippel Bøge=Brænde til de billigste Priser, kan faaes hos Theil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Den Leilighed som for Tiden beboes af Madame Steenberg, er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid; den nærmere accorderes med K. M. Agerup. Aarhuus, d. 23 Jan. 1835. paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Da jeg nu har faaet et gandske nyt Maskinerie til Possementmagerarbeide, kan jeg ikke undlade at bekjendtgjøre, at jeg modtager Bestillinger paa meget smukke moderne Vognborter, og kan faaes udarbeidede paa denne Maskine alle mulige Slags Figurer, saavel Mynstre, som alle Slags Vaabener, alle Slags Navne, Dyr, og Alt hvad man ønsker sig. J Februar Maaned bliver Maskineriet sat i Gang, og det skal være mig kjert naar jeg kan saa store Bestillinger derpaa. Tillige er jeg forsynet med meget smukke Guld- og Sølv=Portepeer, Tresser, Cordonger, Epauletter, Skjærser, smukke Jæger= og Borger=Fjer, alle Slags moderne kouleurte Gardin=Fryndser, m. m. m. Possementmager= og Guld trækker=Arbeide, der Alt kan faaes til meget billige nedsatte Priser. H. C. Henius, Possementmager, paa Frederiksgade No. 545. De Værelser som for Øieblikket beboes af Frue Lausen i Stedet No. 707 i Møllestien ere til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie. Reflecterende ville behage at henvende sig til Undertegnede. A. Berg, Gartner. Paa Fauervraagaard, gandske nær ved Christiansfeld, og 1 1/2 Miil fra Hadersleben, er hele Herrehuset, forhen Frue Kammerherrinde v. Holstein tilhørende, at faae til Leie om Paaske 1835. Det bestaaer af lutter tapetserede Værelser, hvori findes flere passende Meubler, tillige forefindes Kielder, Staldrum og Vognremisse, en smuk stor Have, rummelig Gaardsplads og flere Beqvemmeligheder. Skulde Nogen være tilbøielig til at reflectere derpaa, de ville behageligst henvende dem til undertegnede Forpagter. R. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
En Person af fat Alder, som i 3 Aar under det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab har lært det forbedrede Avlsbrug, og bruger af de forbedrede Redskaber, samt lært at forfærdige Træarbeidet til samme, ønsker sig til første Mai Condition paa en Avlsgaard i Nærheden af Aarhuus eller Randers, enten selv at bestyre Avlen eller paa anden Maade, som ønskes vedtaget. Hans Anbefaling ligger til Eftersyn for Vedkommende paa Adresse-Contoiret i Aarhuus, som derom giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
En Skytte ønsker Condition, enten strax eller til Foraaret. Attester for hans Duelighed ligge til Eftersyn paa Byfogedcontoiret i Warde, hvorfra den Søgende anvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
No 16. den 27de Januar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Engelland. Valgkampen varer ved endnu, og hidtil, som det synes, aldeles efter Folkets Ønske. Meest spændt er Opmærksomheden for Øieblikket henvendt paa Dublin, hvor Regjeringen opbyder alt muligt for at fortrænge O'Connell og hans Ven Ruth ven. Førstnævnte modtoges overalt med en grændseløs Jubel. J hans Tale forekom følgende mærkværdige Yttringer: "Jeg er sagde han, for Unionens Ophævelse, og vil kæmpe derfor paa Liv og Død." Han opfordrede alle Partier uden Forskjel til, ikke længere at tillade, at den irlandske Nation holdes lænkebunden og stemplet med Fornedrelse. Han erklærte at han hader og foragter baade Whigs og Torys, og ei anerkjendte noget andet Princip end den sande Friheds og den evige Retfærdigheds. Han paastod som nødvendige Betingelser: Tiendernes Afskaffelse, den bestaaende Kirkes Ophævelse, treaarige Valg &c. Det kom ved denne Leilighed til saadanne Yderligheder, at Ruthven kaldte Dublins Lordmajor en Logner og Bagtaler, som havde en Duel til Følge, og det endog paa Pistoler. Lordmayoren fyrede togange uden at træffsin Modstander, hvormed Striden endtes. Nogle andre Steder er det kommet til formeligt Slagsmaal mellem Partierne. Uagtet de Torys, som meldt, besidde stor Jndflydelse i Provindserne, synes det dog som om de begynde at frygte for Udfaldet, hvilket blandt andet giver sig tilkjende af den Omstændighed, at den engelske Ambassadeur i Paris Lord Granville, vel har havt sin Afskedsaudients, men hans Eftermand Lord Cowley var endnu ikke afreist. Man troer at han vilde oppebie Udfaldet af Valgene, forikke at gjøre Reisen forgiæves, hvis det Peelsk, Ministerium ikke skulde holde sig. – – Man har i Engelland en anden Bekymring, som ikke er ubetydelig, den for de vestindiske Kolonier, hvor den ellers saa ædle og velgjørende Plan, at forvandle Slaveriet til et Hoverie, og derved forberede en bedre borgerlig Forfatning for Negerne, finder store Vanskeligheder at iværksætte. Naar en Lænke løsnes, saa er Springet til Tøileleshed ikke langt, og det er ikke saa let at gjøre disse raa Mennesker det begribeligt, at man vil deres Vel, og at overtyde dem om, hvad der tjener til at befordre det. Paa de smaae Øer i Vestindien skal det nogenlunde gaae an med at faae Negerne til arbeide, men paa mange Plantager paa den store og frugtbare Øe Jamaica, have Negerne aldeles vægret sig ved at arbeide, saa at an er bange for ikke at kunne faae Sukkerhøsten ind Repræsentanternes Huus har indgivet Forestillinger til Statholderen om Anvendelsen af allvorlige Forholdsregler, men som han finder at stride mod Aanden af Emancipations=Acten. - Rygtet om den engelske Thronarving Prindsesse Victorias Formæling med en hollandsk Prinds, begynder at faae Tiltro. Det forrige Ministerium vilde havt hende forlovet med en würtembergsk Prinds. Det skal have været for at tilintetgjøre dette Partie at Dronningen, ved russisk Jndvirkning, havde brugt al sin Jndflydelse for at styrte sidstnævnte Ministerium. Saaledes fortælles idet mindste fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Spanien. Paa Grund af Minas vedvarende Sygdom har Krigsministeren General Landerbesluttet sig til selv at overtage Hærens Kommando, og med Hovedstadens hele Garnison samt alle de i Omegnen kantonnerende Tropper at bryde op mod Jnsurgenterne, der i Catalonien, Valencia og Arragonien holde Dronningens Tropper i Skak, og true endog Saragossa. Madrid var fyldt med ubehagelige Rygter, der virke stærkt paa Gemytterne, og lader, hvis de bekræftes, befrygte sørgelige Følger. Dronning-Regentinden kjører hver Dag omkring i Prado og paa de offentlige Prommenader, men Jngen tager Notits af hende, selv i Theatret og ved den sidste Revue blev hun, uagtet hun havde Dronningen paa sit Skjød, modtaget med den største Taushed. Man frygter for, at hvis der ikke skeer en rask Forandring i Tingenes Gang, vil det see farligt ud for Dronningens Sag, thi Munkepartiet arbeider endnu baade hemmeligt og offentligt paa at styrte hende, og for at bringe det sikkrest dertil, fornemmelig at nedsætte hende i Folkets Øine, hvortil hendes maaskee lidt vel uforsigtige Forhold har givet hendes farlige Fjender Vaaben i Hænderne mod sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Tydskland. J Schlesien, og navnligen i Breslaus Omegn, har der været kirkelige Uroligheder, foranledigede ved, at mange Lutheraner ikke vilde underkaste sig Foreningen med de Reformerede. Jen vis By anvendtes først Trusler, Bøder og Arresteringer, men da disse ikke hialp, hidsendtes fra Breslau 4000 Md. Fodfolk og 100 Husarer, som Juledag lode opføre den nye Agende for sig, thi hele Menigheden var flygtet. Soldaterne ere nu indqvarterede rundtom i Byen, og ligesom nogle af Jndvaanerne komne tilbage, tvinges de ved Militairmagten til at besøge Gudstjenesten efter den befalede Form. Mau ge af Jndvaanerne vare endnu gandske udeblevne fra deres Huus og Hjem. - En Jldebrand i Frankfurt har sat alle de i Omegnen kantønnerende Forbundstropper i Bevægelse, thi saalænge Jldsvaaden stod paa vare de samtligen, for paakommende Tilfælde Skyld, opstillede langs udenfor Staden, men bleve lykkeligviis ikke videre brugte. - J Wien havdes saa ubehagelige Efterretninger fra Siebenburgen, at Regjeringen havde seet sig nødsaget til at beordre nogle Batailloner Soldater dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Rusland. Hvis man kan stole paa Rygter, da foregaaer der for nærværende Tid meget store Troppebevægelser i det Jndre af Rusland, flere i de nordlige og østlige Gouvernementer kantonnerende Regimenter havde, som det hedder, faaet Ordre til at bryde op saasnart Veiene tillade det, for at rykke ind i andre Kantonneringer i Rigets sydlige og vestlige Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Handels=Efterretninger. Fra London skrives under 16de Jan, at Forretningerne i Varemarkedet begynde at faae mere Liv. Caffe, Sukker og Riis ere steget noget Og fra Rostock meldes, at Mange smigre sig med at Kornpriserne ville stige til Foraaret, og at nogle Ordrer fra Udlandet vare allerede indløbne. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Fædrelandet. Rhvn. den 23de Jan. Det har allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at udnævne Biskoppen over Fyens Stift Dr. theol. & philosophiæ N. Faber, og Borgemesteren i Odense Justitsraad Reimuth, til Riddere af Dannebrogen; samt at benaade Garver Ravn i Svendborg, Brændeviinsbrænder Hoffmann i Rudkjøbing, Skovopsynsmand M. Bødker, paa Thorseng, samt Commandeersergeanterne ved andet Livregiment tilfods M. Nielsen og P. Meyer med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Hs. Maj. har allernaadigst behaget at udnævne Provst i Hütten Provstie og Præst ved Frederiksberg Kirke i Slesvig, Dr. philos. C. F. Callisen, til General-Superintendent i Hertugdømmet Slesvig og til Slotspræst paa Gottorp, samt til Over Consistorialraad med Etatsraads Rang. Ligeledes Slots= og Garnisonspræst i Glückstadt, J. C. Hertzbruch, til General=Superintendent i Hertugdømmet Holsteen samt til Over-Consistorialraad med Etats raads Rang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
J Overeensstemmelse med det kgl. danske Can Cancellies offentlige Bekjendtgjørelse, har bemeldte Collegium, under 17de de, tilskrevet den kgl. LandsOver- samt Hof= og Stadsret, og anmodet samme om at beordre Sag anlagt imod Hr. Cand. theol. P. Larsen for en i No. 2 af det af ham redigerede Blad "Den frie Presse, i den første Artikel, staaende Passus (som har Hensyn til nogle Yttringer af Algreen Ussing i dennes i "Dagen" indførte Afhandling: "Almeenaandens Oplivelse), samt (som Overtrædelse af Bestemmelserne i Placaten af 28de Octbr. 1805) for at have meddeelt Rygter og offentlige Foranstaltninger, hvilket er skeet ved et i samme No. indført Stykke (Oversættelse af en i Hamb. Corresp. indført Correspondent-Artikel fra Kjøbenhavn, angaaende Rygtet om en ny Presselov). Hr. Cand. P. Larsen, er selv Forfatter til den forstanførte af de paaankede Artikler. Det nævnte No. af Den frie Presse er blevet lagt under Beslag. (Khonsp.) Dhr. Grosserer Knudtzens og Agent, Suhrs samtidige Udtrædelse af Hovedstadens 32 Mænds Tal skal hidrøre fra en væsentlig Meningsforskjel i disse Hædermænds og Magistratens Anskuelser af forskjellige vigtige Communal=Anliggender, og navnligen offentligt Regnskabs=Aflæggelse. Den nærmeste Foranledning til nærværende Skridt siges imidlertid at være den af hine To fordrede, men ikke opnaaede Nedsættelse i Vægter=Skatten, der ikke alleneste for Tiden overstiger Udgivterne, men allerede i en Række af Aar saaledes har oversteget samme, at der derved er bleven opsanket en Capital af 40,000 Rbd. for overordentlige Tilfælde. Da saadanne overordentlige Omstændigheders Jndtrædelse er høist usandsynlig, saa meente de, at deres Bestridelse godt kunde overlades til den Fremtid, der muligt maatte fremkalde samme, og at Afgivten kunde indskrænkes til det virkelige Forbrug. (H. C. og Randers Av.)J Gaar Aftes Kl. 6 opkom Jldløs i Huset paa Hjørnet af Adelgaden og Løvegaden. Jlden varede dog nogen Tid, førend den fra Taarnene blev synlig, og først Kl. 7 klemtede det fra Nicolai Taarn. Endskjøndt nu Hielp fra alle Sider tililede og vore ypperlige Brandanstalter ogsaa viste sig i deres fulde Virksomhed, saa havde dog Jlden allerede grebet saa stærkt om sig, at Huset afbrændte. Hs. K. H. Prinds Christians Hofmarskal, Grev Moltke til Moltkenborg, er af Hs. M. Kongen af Preussen bleven benaadet med St. Johanniter=Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Kiel, den 16de Jan. Ugeblads=Redacteurerne i Hertugd. Slesvig ere blevne bekjendtgjorte Forbundsdagens Beslutning, at der ikke maa offentlig meddeles noget om de stedfindende Undersøgelser angaaende politiske Forseelser. Er ikke derved – spørger Correspondentsbladet: Forbundsdagens Suprematie ogsaa bleven anerkjendt over Slesvig?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Odense, den 23de Jan. Atter har vor Bye mistet en af fine, ved en lys Aand og sand videnskabelig Dannelse, udmærkede Mænd, der meer og meere fortjente Navn af Borgernes Ven, i det den hidtilværende Chef for det her garnisonerende fyenske Dragonregiment, Hr. Oberst v. Høegh Guldberg, C. af D. og D. M., igaar forlod os, for at overtage sin nye Post, som Chef for det sjellandske Landseneer=Regiment, hvortil vi ledsage ham med det Ønske, at denne nye Stilling maatte berede ham en blid og tilfreds Alderdom. J Anledning af hans Afreise havde en Deel af den Bortreisendes Venner, civile og militaire Embedsmænd og Borgere, deels Dagen forud, deels samtidigen med ham, begivet sig til Nyborg, hvor de havde foranstaltet et Festmaaltid, for endnu engang at sige ham deres Farvel. Ved Bordet udbragte Hr. Obersten i en meget rørt Stemning flere Togster: for Odense Bye, hvor han havde lært at kjende saamange brave og ham kjære Borgere, for Magistraten og Byens Bestyrere, med hvilke han havde levet i et venskabeligt, kjært Forhold, saa og for det fyenske Regiment lette Dragoners fremtidige Held og Vel. – Med megen Jnderlighed tolkede vor Byes Borgermester, Hr. Justitsraad, Ridder Reimuth, den Følelse, som maatte fremkaldes ved at skilles fra en Embedsmand, der altid havde været redebon til at fremme Byens Tarv, hvorfor de bedste Ønsker maatte ledsage ham. J samme Aand udbragtes flere Skaaler, som alle vidnede om de Forsamledes Høiagtelse og Hengivenhed for Hr. Obersten og hans Familie. - Da Fjorden om Eftermiddagen, da Afreisen fra Fyen skulde gaae for sig, var tillagt med Jis, fulgte Selskabet ham til Slibshavn, hvor tvende Hurraraab ved Jndskibningen, og et tredie da Skibet var under Seil, bragte den Bortdragende det sidste Level! (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Udi Sagen mellem Vice-Consul Gräbert paa Hviidsminde, som Mandatarius for Handelshuset Rech junior i Altona, contra Kjøbmand Niels Ettrup i Nyekjøbing, betræffende et af bemeldte Huus i Efteraaret 1832 med Smakskibet Caroline, efter Ettrups Ordination afsendt Varepartie, der efter Qvarantainevæsenets Foranstaltning blev opbrændt, er under 19de Januar sidstleden udi Høiesteret afsagt Dom, hvorved Jndstævnte, bemeldte Ettrux, er tilpligtet at betale Reck junior det paagjeldende Pare-Parti med 303 Rbd. 5 Mk. 7 s. r. S., samt Omkostninger for Underretten og Mulkter til Justitskassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Ved Vandfloden Natten imellem den 16de og 17de dennes druknede ved Ribe for een Mand 29 Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-27
Rhvns Børs-Cours den 23de Januar 1835. Hamb. 2 M. a vista 207 ½ Species 207. 12 Mk. 6 1/2 s.