JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Sødermanland, indtil videre det Svenske Riges Forstander, anseer det nødvendigt og overeensstemmende med sit høie Kalds Pligter, offentligen og uden Forbeholdenhed at lægge for Dagen for det Svenske Folk de høist vigtige Aarsager og Grunde, som have givet Anledning til den nylig skeete Regjerings=Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Afreisen var udsat til den 13 Marts ved Middagstid. Bankens Befuldmægtigede vare om Morgenen sammenkaldede og ventede et bedrøveligt Resultat af deres standhavtige Afslag, i at udlevere en betydelig Deel af Bankens Kostbarheder. Bestyrtelsen var almindelig. Med Følelse af dyb Bedrøvelse maa man anføre, at lige indtil det sidste Øieblik for den bestemte Afrelse fandt alle underdanige Forestillinger en lige ubøielig Modstand. J høieste Grad tvungen af denne ulykkelige Sindsforfatning nødtes man endeligen til at gjøre det eneste Skridt, som, tilligemed Rigets Frelse, tillige gav Sikkerhed for Hs. Kongel. Majestæts egen Person, som ellers ved en Reise under saadanne Omstændigheder var udsat for uberegnelige Farer. Alle nærværende Statens Embedsmænd og de almindelige Stemme, saasnart den faa Øieblikke derefter kunde yttre sig, forenede sig i det Ønske, at Hs. Kongl. Høihed vilde antage Rigsbestyrelsen, og paa de Maader og Skridt, som Grundlovene foreskrive, at redde et fælles og kjert Fædreneland. J Overbeviisning om Rigets farlige Stilling og med den Tillid, som rene og ædle Hensigter indgive, har Hs. Kongelige Høihed samtykket i at paatage sig dette Ansvar og i dette hans høie Alder saa møisommelige Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Rigets Stænders Sammenkaldelse og den paabudne Krigstyrs Ophørelse vil sikkerlig af hver retsindet Medborger blive anseet som Kiendetegn baade paa Hs. Kongelige Høiheds ualmindelige Tænkemaade og Sammes Regjerings=Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Stockholm, den 15de Marts 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Jndenlandske Efterretninger. J Dag er indløben den vigtige Nyhed, at der er sluttet en Vaabenstilstand mellem Sverrig og Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Aggershuus Stifts patriotiske Selskab har udsat følgende Premier; 1) For Salttilvirkning af Tang, efter den Maade at til virke Salt paa, som er prøvet og meddeelt af Bergeandidat Münster, hvilken Anviisning er bleven trykt og uddeelt efter Regjeringens Foranstaltning i Norge. Premierne ere paa 26, 15 og 10 Rdlr. 2) For Jndsamling, Tilberedelse og Benyttelse af den største Qvantitet Jslandsk Mose til Menneskeføde, 10 Premier, hver paa 5 Rdlr. 3) Anviisning til Plan og Love for Sogne-Selskaber i Norge, saaledes affattede, at Planer og Love for enkelte Selskaber, overeensstemmende med Stedernes særegne Beskaffenhed, derefter kunne indrettes. Premien er paa 100 Rdlr. og udsat af Grosserer J. Collett.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Det nyttige Selskab i Bergen har valgt Herr Amtmand Vibe til sin Præses. Paa en Tid, da Almanakker ere for den Norske Almue ligesaa dyre som sjeldne, er det et heldigt Jndfald, at man i Christiania har i Kobber ladet stikke den Norske Primstav, eller den gamle Norske Almanak. Man sælger den for 12 Skill. Exemplaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
En sørgelig Erfaring lærer, at der endnu gives Personer, som ei gjøre sig nogen Betænkning af at falholde forfalskede Varer, uden at tage Hensyn til den Skade, som de derved foraarsage deres Medborgere. Det Slesvig-Holsteenske Sundhedscollegium i Kiel, som har faaet Kundskab om et nyt Bedragerie af dette Slags, har advaret derimod ved følgende Bekjendtgjørelse: "Sundhedscollegiet er bleven sikkert underrettet om, at vindesyge Mennesker tillade sig det Bedragerie, at blande Bleeghvidt i Duun og Fjer, for at forøge Vægten af denne Artikel, der for Øieblikket er stegen saa høit i Prisen, at Sælgerne af saadanne forfalskede Varer foregive, at det deraf kommende Støv reiser sig af Fjerene, og klæde sig i hvidt Linned ved Afleveringen, for at Støvet mindre skal spores paa deres Klæder. Da de Personer, som betiene sig af saadanne forfalskede Fjer, paa mange Maader kunne være udsatte for Skade paa Helbreden, ei allene ved at indaande det giftige Bleghvidtsstøv ved Fjerenes Fyldning, Rensning og deslige, men ogsaa ved at sove paa Sengeklæder, som ere fyldte med forfalskede Fjer af ovennævnte Slags, saa anseer Sundhedscollegiet sig forpligtet til at gjøre Publicum opmærksomt paa dette skjændige Bedragerie. De simpleste Midler til at opdage det Støv af Bleghvidt, som kunde være blandet i Fjerene, ere følgende: 1) Et saadant Støv synker let og hastigt, naar det røres i Vand, hvorimod Støv af Fjer bliver liggende, eller igjen kommer op paa Overfladen. 2) Naar det holdes i eller over Lyset paa en Knivsod, antager det en guulagtig eller rødguul Farve, medens Støv af Fjer bliver sort. 3) Naar man helder noget Æddike over Støv, der bestaar af Bleghvidt, og lader det Hele varmes en halv Times Tid, antager det en sødlig Smag, herved maae dog bruges den Forsigtighed, at den flydende Materie ikke nedsynkes. Naar almindeligt Kjøkkensalt, opløst i Vand, heldes i den Æddike, som er blandet med Støv af Bleghvidt, bliver Massen uklar og melkagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Fra et sandt Foraarsveir er man i vore Egne i de sidste Dage pludselig igjen bleven forflyttet til Vinteren. Vel har det kun frosset nogle faa Grader, men ikke desmindre har Rheden igjen været saa belagt med Jis, at man har kundet gaae til Batteriet Trekroner, og adskillige Vandringer ere foretagne derhen fra Staden. Søefolk ville paastaae, at Foraarskulden, endog naar det kun fryser halvt saa mange Grader som om Vinteren, dog virker stærkere til at belægge Vandet med Jis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
- Store Belt skal ogsaa have været opfyldt med Driviis; derimod have endnu ingen fiendtlige Skibe ladet sig see der, og maaskee kan den sildige Vinter bidrage til at holde dem længere ude fra dette Farvand, end man ellers kunde have ventet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Viborg, den 27 Martii. Efterat Foraaret havde begyndt at melde sig, har det nu i 4 Dage forandret sig til Vinter. En stærk og skjærende Sydost og Østen Storm med Frost, der i Gaar var 8 Grader, har atter gjæstet os. Noget Snee er faldet under den vedholdende Storm. Havresæden, som nogle Steder var begyndt, og Rugen paa Sandmarkerne, have især Skade heraf. Den 18de Martii blev Liimfjorden omkring Øen Mors først befriet fra sit Jisdække, efter at have lagt i 88 Dage. Torvepriser i Viborg d. 25 Martii. Rug Tdn. 6 Rdlr. 64 s., Byg 4 Rdlr. 32 s., Kartofler 2 Rdlr. 32 s., Smør Pundet 17 s., Oxekjød 12 s., Æg Snesen 16 s., fersk Sild Oelen 40 a 48 s. - Caffeen, som i Kjøbenhavn har kostet ved Auctioner i denne Tid 10 Mk. 2 a 3 s. Pundet, koster nu her i Jylland 2 Rdlr. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
For nogle Dage siden indtraf det Uheld, at tre Børn, hvis Forældre boe i Omegnen af Kjøbenhavn, fandt paa den saakaldte Slagtervænge, hvor de legede sammen, en vildtvoxende Rod, der havde en sødagtig Smag, og som de spiste af, uden just strax at føle nogen ubehagelig Virkning deraf. Men noget derefter hovnede deres Hoveder, og de begyndte at rase. Ved den tililende Læges, Hr. Dr. Wendts Bestræbelser, bleve de imidlertid hjulpne, og man fandt, at det var Skarntyde, som de havde nydt. Det vilde være at ønske, at Forældre, der enten boe, eller om Sommeren ligge paa Landet, vilde være opmærksomme paa deres Børn, som de lade løbe omkring i Haver og paa Marken. Det er ikke sagt at man, naar de have nydt Giftplanter, just altid har en duelig Læge ved Haanden, der ufortøvet kan anvende de nødvendige Midler, og det er dobbelt smerteligt, at miste et Barn paa en saadan Maade. Man vilde handle klogt i at gjøre Børn betimeligen bekjendte med de almindeligste Giftplanters Skikkelse, og Egenskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Aalborg, d. 21 Martii. Af de sidst hertil fra Norge ankomne Svenske Krigsfanger, afgik i Gaar herfra til Randers 128 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Helsingøer, den 31 Martii. J Gaar Aftes faaes en Engelsk Kutterbrig komme seilende Nord fra, havende med sig en Dansk Galease, som den uden Tvivl vilde bringe i Sikkerhed i Landskrones, Havn. Vore Canonbaade, under Lieuten, Møllers Commando, lagde strax ud, skjøndt de havde Vanskelighed med at arbeide dem gjennem Jsen, som endnu ligger i en betydelig Strækning udenfor Havnen. Deres Hensigt var at afskjære Kutteren, hvorfor de stode lige over. Dette lykkedes dem fuldkommen; men da Kutteren, som imidlertid var kommen lige ud for Helsingborg, saae sig afskaaren fra Landskrone, vendte den om og tog Galeasen paa Slæbetoug. Canonbaadene satte strax efter den og kom den efter en Times Anstrængelse paa Skudvidde. Nu begyndte Angrebet med megen Fyrighed, og vilde Kutteren sikkert være bleven taget, om den havde vovet at holde Stand. Men den kappede Slæbetouget, lod Prisen i Stikken, og benyttede sig af den Luftning, som paa samme Tid reiste sig, til at undflye. Prisen blev lykkelig indbragt af vore Canonbaade, som først kom hjem Kl. 1 i Nat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Postefterretninger. Efterretningerne om Krig og Fred ere endnu bestandig meget vaklende. Moniteuren melder, at den Franske Ambassadeur ved det Wienske Hof, General Andresse, er, med Orlov, ankommen til Paris, og at han har efterladt i Wien sin Legationssecretair Dodun, der besørger alle Gesandtskabsforretningerne i hans Fraværelse. Keiser Aller anders Adjutant, Oberst Gorgoly, er d. 14 Martii ankommen til Paris, han afreiste fra Petersborg, d. 1ste og har altsaa tilbagelagt denne lange Vei meget hurtig. Coureergangen mellem Petersborg, og Paris er saa stor, at der næsten dagligen ankomme her Jilbud fra hiin Keiserstad. Man slutter heraf med Føie, at de vigtigste Underhandlinger mellem begge disse Hoffer ere begyndte og fortsættes. Jmidlertid synes alle Kiendetegn paa en nærforestaaende Krig med Østerrige dog endnu bestandig at yttre sig. Marchal Massena, som Napoleon pleier at kalde Lykkens Kieledægge, og som man troer at være bestemt til Tyrol, er paa sin Reise fra Paris allerede d. 11te ankommen til Carlsruhe. Ogsaa den fra Valladolid tilbagevendende Keisergade har tiltraadt sin Marsch, men om den gaaer til Jtalien eller Strasburg vides endnu ikke. Troppebevægelserne mellem Rhin og Jnn ere endnu bestandig meget levende. Den første Troppeforsamling i Baiern, som hidtil holdt sig i nogen Afstand fra Jnn, synes nu at tage en Retning mod denne Flod. Ved Lech opkastes Skandser paa forskjellige Steder, og paa de gamle Broskandsers Jstandsættelse arbeides. Østerrigerne forøge sig paa deres Side nu ogsaa i Nærheden af den høire Jnn-Bredde ligesom og paa Grændserne af Øvrepfaltz. Fem Armeecorps forsamle sig i Bøhmen. Det første ved Saat, under Gen. Belle garde; det andet ved Pilsen, under Feldttøimester Greve v. Hohenzollern, det tredie ved Prag, under Prindsen af Schwarzenberg; det fjerde ved Presuk, under Førsten af Rosenberg, og det femte ved Colin, under Førsten af Lichtenstein. - Siden den Franske Ambassadeurs Afreise fra Wien har Staden faaet en ganske anden Skikkelse. Hele Garnisonen er afgaaet til Bøhmen, og endog Vagten paa Slottet besørges af Borgere. Jndvaanerne ere blevne tilsagte, at 13 Regimenter med det første ville giennemmarschere, og at de skulle holde sig beredte til at modtage et vist Antal Soldater i Qvarteer. J Bøhmen istandsættes Fæstningerne i største Hast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Publicisten indeholder følgende: Siden nogle Dage henvendes vor Opmærksomhed paa Nordens Anliggender, hvor man forberedes paa meget vigtige Resultater. Man forsikkrer, at det Danske Tog til Skaane er nu opsat, og at Forberedelserne dertil fortsættes med stor Jver. Man opretter Magaziner i Helsingøer; alle Kjøbmands og andre Skibe ere i stort Antal satte i Requisition paa den østlige Kyst af Sjælland. - Vi have desuagtet Møie ved at troe, at Dannemark vil udsætte Kjærnen af sin Magt for Vovespillet af en Landgang hos sin Nabo i et Øieblik, da Engelske Skibe komme i Sundet og Escadren er beredt til at gaae under Seil. Vi finde det sandsynligere, at Hs. Danske Majestæt kun har havt den Hensigt, at gjøre Demonstrationer, for at tvinge Kongen af Sverrig til at forsamle en stor Deel af sine Tropper i Skaane og blotte sine østlige Kyster, der mere end nogensinde for trues med et Jndfald fra Ruslands Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Et talrigt Armeecorps, der nu oprettes i Tydskland, skal føre Navn af Observations Corps i Thuringen og Sachsen, under Hertugen, af Auerstadts Anførsel. Et andet, under Hertugen, af Danzig, skal kaldes Rhin-Observations Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Udenlandske Efterretninger. J Holland have Ministrene og Regjerings collegierne faaet Ordre, at betjene sig af de gamle Hollandske Maanedsnavne, nemlig: i Stedet for Januarii, Louwmaand Februarii, Sprokkelmaand. Martii, Lentemaand. April, Grasmaand. Maji, Bloeimaand. Junii, Zomermaand, eller Wiedemaand Julii, Hooimaand. Augustii, Dogstmaand. September, Herfstmaand October, Wynmaand, November, Slagtmaand December, Wintermaand. Kuranten (den nærværende Hoftidende) af 16de f. M. hedder: vom 16 van Sprokkelmaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Følgende skjønne Bidrag til Norsk Mods og Fædrenelandskjerligheds Historie er mig tilskrevet fra Kjøbmand Peder Andreas Heuch i Kragerøe, en af vor Olds saare sjeldne Hædersmænd, for hvis Sandruhed enhver, der kjender ham, redebon indestaaer, Skipper Søren Nielsen af Kragerøe, førende en Brig for Kjøbmand Johan Tønder sammesteds, seilede først i December til Dannemark med Trælast, men maatte flere Gange, for Modvind og fiendtlig Efterlagt, vende tilbage til Norske Havne. Nytaarsaften gik han atter ud med frisk Kuling og mødte under Dansk Kyst en velbevæbnet Svensk Caper, der tog ham, besatte hans Skib og flyttede ham tilligemed fem af hans bedste Folk over paa Caperskibet. Kort efter tog Caperen ogsaa en Brig fra Laurvig og satte ligeledes dens Skipper og fire Matroser ombord til sig; men, da Vinden var Nordost, og Farten til Sverrig altsaa ei var muelig, besluttede Caperen at gaae af Engelland til. Vore Norske Skippere, hvis Plan alt var taget, tilbøde Caperføreren, meget højligt deres Bistand ombord og raadede ham tillige, vel at mærke sig de Norske Klipper, inden han styrede Coursen til Engelland. Han modtog baade deres Hielp og deres Raad; men neppe skimtede Nordmændene det elskede Fædreneland, for de alle Elleve grebe til Modværge, truede de 21 bevæbnede Svenske til at overgive dem Commanden af Caperen, heisede Danske Flag med Svenske neden under og styrede til Norge. Det Øieblik nu, da Prisemesterne paa de tagne Brigger saae, at Caperen var i Dansk Vold, styrede de ei længer efter, men vendte, for at undflye. Strax vendte og Caperen, seilede dem op, skjød efter dem og tvang dem til at overgive sig til Caperens nuværende befalingsmand, hiin kjekke Søren Nielsen, der gjennem Jis og Storm bragte sin Caper og dem lykkeligen ind i en Norsk Havn. Priserne skulle siden være tilkiendte de tvende Coffardiecapitainer og deres det brave Mandskab. Kiel, d. 24 Martii 1809. F. Høegh Guldberg, Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Cours af Danske Bancosedler mod Species 217 1/2 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 17 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Breve fra en Ven paa Landet til Udgiveren af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hr. Udgiver. Gjerne læse vi paa Landet Deres Breve, og ligesaa gjerne høre vi om de kjere Kjøbenhavnere og om hvorledes det gaaer til i Hovedstaden. Derom giver De os mangen kjer Efterretning, og derfor være De takket. Men De bør dog ogsaa vide noget om os, som boe paa Landet: der have ingen Comoedier, ingen Hoftheatre, store Maskerader eller deslige. Ligesom hos Dem er her ogsaa for Tiden meget dyrt. Jern og Kul, Kalk og Tømmer ere næsten ikke at faae, og vi maa smøre vore Vogne med bedærvet Smør og Fedt, men Colonialvarerne ere dog de dyreste for os Landboere, der ikke ere egentlige Bønder. Maaskee kan det derfor være Dem og de gode Kjøbenhavnere ret interressant at vide, hvorledes vi berede os paa, deels at undvære disse, deels at forskaffe os hensigtsmæssige Surrogatter, der kunne gjøre Priserne taaleligere. Jeg vil meddele Dem nogle Efterretninger derom, med det Ønske, at andre, som vide bedre Beskeed derom end jeg, ville supplere de Vink, jeg giver, og atter andre prove og vælge det Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Stivelse af Kartofler tilberedes nu næsten allevegne i Fyen hos Proprietairer, Præster og i gode Huusholdninger. Omgangsmaaden dermed er saare simpel, Kartoflerne rives i Vand, man lader derpaa Rivningen synke til Bunds og Vandet siden afløbe i flere forskjellige Kar, hvorved Bundfaldet hver Gang renses og bliver til Stivelse. Man lægger derpaa den vaade Masse i Skygge for at tørres paa et luftigt Sted, og tørrer siden de hele Kager i Solen. J Mad er denne Stivelse høist fordeelagtig, og anvendelig paa mange besparende Maader, et Vidnesbyrd, der noksom tilskynder Kartoffelavlens Fremme. - Jeg overlader til Kyndiges Eftertanke, om ikke et Stivelsefabrik, hvor Kartofler tilberedtes, kunde være hensigtsmæssigt og fordeelagtigt, naar man seer hen til den høie Priis, Hveden nu er i. Et Rosin-Surrogat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Fyen gives der, i enhver nogenlunde stor Hauge, en Mængde Stikkelsbær, især af de røde. Naar disse afplukkes vel modne og tørres ligesom Kirsebær i en Ovn, ere de meget tjenlige i Huusholdningen til at bruges i Stedet for Rosiner og Svedsker, f. Ex. i Viin og Bygsuppe. De give Maden en behagelig Frugt=Syrlighed og smaae vel. mangfoldige Huusholdninger anvendes de med Bifald. Syrup af Pærer. Hertil kan bruges alle Slags, endog Steen pærer og de, som ikke smaae godt at spise raae. De stødes til Most, denne kommes i en Brygger kjedel og koges der under bestandig Omrøren, indtil Syruppen fremkommer. Den er da meget fød behagelig og høist fordeelagtig, af friskere og renere Smag end den sædvanlige Syrup, og meget sund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Jndenlandsk Sæbe koges nu af enhver tænkende og besparende Huusmoder. Mangen Præst og Embedsmand paa Landet undgaaer derved flere rede Penges Udgivt, og har ligesaa nyttig og stærk Sæbe i sit Huus og sin Vask, som den han før maatte punge ud tilDen indenlandske Sæbe udsælges nu ogsaa i Smaa stædernes Kramboder. Denne i en Huusholdning saa vigtige Artikel frembragte indenlandsk Flid jevnlig for en Mands Alder siden i Jylland, og saare vel er det, at nu dens Tilberedelse bliver almindelig og af Varighed. Det maa være langt glædeligere for en Kone, at kunne selv tilberede de Ting, hun skal anvende, end derfor at pine Mandens Casse. Den brave og fortræffelige Huusmoder, der i den Hempelske Avis lagde den første Grundsteen, til Sæbens almindelige Kogning, ved at meddele sine Opskrifter paa Omgangsmaaden derved, har afgivet det skjønneste Beviis paa ædel Sands for Almeenvel og Gavnlighed. Mange ville velsigne hende, men beklage, at hun skjuler sig under Beskedenhedens fromme Slør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Sukkerkogning af Qvetræets Saft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Hr. Hempels meget fordeelagtig bekiendte Avis har den Fortjeneste, at igjennem den lød Patriotismens velmeente Raad flere Gange under denne Krig. Den gav os Sæbeoptegnelsen, og nylig har en ligesaa retskaffen som kyndig og for det almindelige Gavn stræbende Embedsmand, i samme Avis givet os Vink til at lette Prisen paa den saa uundværlige Artikkel "Sukker", ved at tappe Qvetræerne og koge den udrindende Saft til Sukker eller Syrup. Mange tappe nu deres Træer, og jeg har været Øievidne til dette Raads Gavnlighed. Endog Syruppen af denne føde Saft er brugelig i Thevand, thi den er klar og flydende. Hvor meget vil der ikke kunne spares, naar Tilberedelsen af slige Surrogater bliver almindelig og Omgangsmaaden dermed drøftet af flere Erfarne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Caffe-Surrogater ere for mange og uægte til at jeg her vil omtale dem, og desuden er Caffen langt undværligere end de Articler, jeg har nævnet. Disses Brugelighed er jeg overbeviist om, men ikke om de, som anvendes til Caffe, f. Ex. Hvede, Rug, Malt, Ærter, Agern og Gulerødder, ja mange flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Da Klædevarene nu ogsaa stige i urimelige Priser, saa har man Øiet langt mere henvendt paa Hørrens og Hampens Dyrkning. Mange have det Forsæt at saae Hør i Aar, der aldrig for dyrkede denne Plante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Ogsaa Bieavlen tildrager sig mere Opmærksomhed og vil vist nu komme i Flor til Gavn for Vox og Honning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
De krigerske Udsigter have virkelig fremskyndet Jndustrien og Besparelsen hos de dannede Mennesker paa Landet. J Huusholdninger, hvor der for daglig blev drukket to Gange Casse, drikkes nu høist Søndag og Onsdag. J Huse, hvor man før til enhver Tid blev modtaget med Viin og varm Mad, gives nu Smørrebrød og godt Øl Jkkun Fester og mærkelige Dage gjør Forandring heri, og dog lider Gjæstfriheden derved intet Skaar. Mange vide og at gjøre sig tilgode med Slaaenviin, der er en meget behagelig lædskende Drik og bruges ogsaa til Grød og andre Retter. For Fruentimmer og enhver, der ikke er forvant til Viin er den langt kjerere og sundere end anden Viin. Dens Tilberedelse er høist simpel. Naar Slaaen, er moden og har faaet Frost afplukkes den, stødes med Kjød og Stene, kommes paa et Anker, som fyldes med Vand og spædes ligesom man vil have den stærk til Siden aftappes den. - Jeg har nydt denne Viin i fornemme Selskaber og funden mig veltilfreds med den. Den maa vist i mange Ting kunne anvendes med Huusholdnings Nytte, da den er meget suur Her seer De, kjere Hr. Udgiver, hvad vi stakkels Landboer gjøre. Vi vide ikke, om man og saa i Kjøbenhavn og dens Omegn tænke paa allehaande Besparelsesmidler, men vi tro det og ønske det. Vist er det, at naar vi lære ret at spare, selv frembringe og undvære, bliver Pengecirculationen mindre, den uhyre Cours mindre trykkende og Leiligheden til Optrækkerie, Udsugerie og Handelskned meget afskaaren, baade for vore christne og jødiske ubarmhiertige Brødre. Charade, ved Hedegaard, Justitsraad. Min Førstes Virkning min Anden fordriver, Men derved fortæret mit Hele og bliver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Indenlandske Efterretninger. J Odensee er i denne Tid intet Topsukker at faae, og Puddersukker betales med 66 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Udtog af et Brev fra Kiel d. 30 Martii 1809. Af Lectionscataloget for Sommerhalvaaret ved Universitetet her i Staden sees, at der i det theologiske Facultet for nærværende Tid ere tre ordentlige Professorer, i det juridiske to ordentlige og to overordentlige, i det medicinske fem ordentlige og en Adjunct, i det philosophiske sex ordentlige og ligesaa mange overordentlige Professorer. Desuden have endnu tre Privatdocenter og to Sproglærere, anmeldt Forelæsninger. - Den fortjente Professor Danielsen, der i en Tid af 30 Aar har forestaaet Rectoratet ved Stadens Latinske Skole, og som saa mange Embedsmænd skylde deres første videnskabelige Dannelse, er i disse Dage afgaaet ved J den senere Tid have endeel anseede Døden. Personer fra begge Hertugdømmerne indfundet sig her, men nu begynde de efterhaanden at forlade os. - J Hertugdømmet Slesvig, hvis Jndbyggere i afvigte Aar bleve saa stærkt hjemsøgte med Blodgang, har paa adskillige Steder yttret sig ondartede Febre, hvoraf nogle Personer skulle være døde.