Viborger Samler, 1830-10-30
Nederlandene. J Anledning af den sidst ommeldte Proclamation fra Prindsen af Oranien har den provisoriske Regjering i Brussel bekjendtgjort Følgende: "Der er tilsendt den provisoriske Regjering en i Antwerpen bekjendtgjort Proclamation, undertegnet Wilhelm, Prinds af Oranien. Belgiens Uafhængighed, der allerede var afgjort ved Folkets Seier og ingen videre Ratification behøver, bliver deri formeligen anerkjendt. Men der tales om Provindser, i hvilke Prindsen udover en stor Magt, ja endog om Provindser, som Prindsen regjerer. Den provisoriske Regjering, hvem det belgiske Folk har overdraget sin Skjebne, indtil det selv ved sine Repræsentanter har bestemt den Maade, paa hvilken det vil regieres, protesterer imod disse Paastande. Stæderne Antmerpen og Mastricht, samt Citadellet ved Dendermonde, som for Øieblikket ere besatte af Fjenden, ville, saasnart de ved Begivenhedernes Magt blive overladte til dem selv, alene adlyde den provisoriske Regjering; de kunne ikke anerkjende nogen anden Regjering end den, som i dette Øieblik behersker hele Fædrelandet. Folket har udført Revolutionen, Folket har fordrevet Hollænderne fra Belgiens Grund; Folket alene og ikke Prindsen af Oranien, staaer i Spidsen for den Bevægelse, som sikkrer Førstnævnte dets Uafhængighed og vil begrunde dets politiske Nationalitet. Hvis den provisoriske Regjering har hjulpet det brave og ædle belgiske Folk, af sin selskabelige Regeneration at drage alle de Fordele, som det med Ret kan vente deraf, saa ville dens Medlemmer med Stolthed igjen stille sig i Folkets Rækker for tilligemed det at nyde den Frihed, som det med sin Blod har kjøbt. Brussel den 18de Octbr. 1830. De Potter Rogier, v. d. Weyer, de Merode." - Derpaa fulgte følgende Meddelelse fra Prindsen af Oranien til den provisoriske Regjering: "Prindsen af Oranien sender Oberstlieutenant Malherbe til Brussel for at tilkjendegive den provisoriske Regjering, at Hs. Kgl. H. er af den Mening i Henseende til sin Proclamation af 16de dennes, at Belgierne og Han have det samme Formaal for Øie og ønske at see det opnaaet ved de samme Midler. Den naturlige Folge af denne Tingenes Stilling maa være en Vaabenstilstand, for at intet belgisk Blod mere skal blive udgydt. Hs. Kgl. H. lader derfor Regieringen foreslaae at standse alle Operationer, og at forbyde de til dens Disposition staaende Tropper, at angribe dem, der endnu holde en Deel af det belgiske Gebet besat, i hvilket Tilfælde han indestaaer for, at der intet videre Angreb skal skee af de foran Antwerpen stationerede Tropper, saalænge denne foreslagne Vaabenstilstand paa begge Sider iagttages. Prindsen underretter den provisoriske Regjering om, at han har ladet de ombord paa Pontonierne værende Fanger, hvis Skjebne udelukkende laae i hans Hænder, sætte i Frihed. Antwerpen den 19de October 1830. Grev van Cruckemburg. Gjennemseet og ratihaberet af Os Wilhelm, Prinds af Oramen." - Hertil svaredes: "Belgiens provisoriske Regjering overdrager Ridder de Gamont at forestille Hs. Kgl. H., Prindsen af Oranien, at førend den kan fatte en Beslutning angaaende Prindsens Forslag, at forbyde alle Operationer af de til dens Disposition staaende belgiske Tropper imod de endnu i Belgien værende fjendtlige Tropper, maa først tilstrækkeligen godtgiøres, 1, at de fjendtlige Tropper ere udelukkende afhængige af Prindsen, og adlyde ham som deres eneste Chef; 2, at han i Forveien har givet dem befaling til at rømme Provindsen Antwerpen, Staden Mastricht og Dendermondes Citadel og at drage sig over Moerdyk tilbage til Holland; 3) at denne befaling nøiagtigen og den korteste Frist muligt udføres. Den provisoriske Regjering skal ile med at sætte alle hollandske Fanger i Frihed, saasnart ingen Belgier meere imod sig Villie bliver holdt tilbage i Holland. Brussel den 20de Octbr. (Underskrivterne. Medens Prindsens Forsøg paa at træde i Underhandling saaledes uagtet hans overordentlige Eftergivenhed forbleve frugtesløse, blev Kampen bestandigt fortsat. Udfaldet af Fægtningen ved Lier har sandsynligviis, trods de hollandske Efterretningers Paastand, været fordeelagtigt for Belgierne; thi den 22de stode disse kun to Mile fra Antverpen, hvor man tydeligen hørte Kanontordenen. De kongelige Tropper havde forladt deres Stilling ved Waelhen- og deres Forposter stode ved Berthem. Nogle Port bleve lukkede i Antiverpen Kanonerne bragte paa Voldene og Kanonererne stillede ved dem med brændende Lunter. Man var beskjæftiget med at forstærke alle Fæstningens Puncter, og vilde kun i Tilfælde at den høieste Nødvendighed opgive den. Man erfarede, at Dendermondes Citadel havde capituleret den 21de, og at Tropperne havde forladt Pladsen med Vaaben, Bagage og fire Kanoner. - Jfølge en brusselsk Tidende skulde de hollandske Tropper have faaet Ordre at trække sig tilbage bag Moerdyk. - Citadellet i Gent har capituleret; de hollandske Tropper 700 Mand stærke, droge bort, Belgierne, der udgjøre 900 Mand, skulle i 8te Dage holde Citadellet besat. Den 15de plantedes den trefarvede Fane paa Lüttichs Citadel. - Den 19de afmarscherede Vicomte de Pontecoulant med den største Deel af sine parisiske Frivillige fra Gent til Brugge, hvor den arbeidende Classe den 17de havde plyndret et Kornskib og ødelagt 7 Huse. Roligheden blev snart tilveiebragt af de Frivillige - Den trefarvede Fane er plantet i Mecheln og Anderlecht. - Den provisoriske Regjering har fastsat Nationalcongressens, Aabning til den 8de Novbr. - Fremdeles har den besluttet at Provindsialregjeringen for Luxemburg indtil videre skal forlægges til Arlon. - Provindsen Lüttich stiller 9 Deputerede til Kongressen. - I Hennegau myrdes og plyndres frygteligt. Statholderen, havde af den provisoriske Regjering forlangt Bemyndigelse til at oprette Militaircommissioner og at erklære Fæstningerne i Beleiringsstand.