JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Fra Svendborg meldes i Byens Avis: "De i den senere Tid her grasserende typhøse Febre ere nu igjen i Aftagende. Af Dødelisten, hvoraf dog kunde Færreste vare Typhuspatienter, vil man see, at Sygdommen har været af en meget mild Charakteer, og ingenlunde saa foruroligende og hvorom de meest overdrevne Rygter skulle være i Omløb. Saaledes blev en herværende Jndvaaner, som forrige Uge reiste til Kjøbenhavn, af Postmesteren i Slagelse viist udaf Diligencen formedelst et paakommende Jldebefindende, hvori den embedsivrige Postmester vilde øine Typhus, da den Reisende kom fra Svendborg, og først efter lang Ventilation lykkedes det denne igjen at maatte indtage sin Plads i Diligencen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Den kirkelige Kamp fortsættes i Holsteen med Alvor; dog fægter man i Almindelighed endnu kun med litteraire Vaaben. Præsten Dr. Lübbert i Glückstadt var, som bekjendt, den, der først kastede Brand faklen ind i den antændelige Materie; han fremtraadte med den Paastand, at Rationalismen, "Lichtfreundenes Grundsætninger, var, ifølge Regjeringens Anordninger i de sidste 50 Aar, bleven den lovlig anerkjendte Kirke i Hertugdømmerne. Mod denne Paastand hævede Etatsraad Falk sin Røst i Kirchen und Schulblatt." Han gik især ud fra det folkelige Standpunkt, og viste, hvor rets- og værgeløse Menighederne stode ligeoverfor Hierarkiet, naar hiin Paastand var gyldig, naar Præsterne efter Godtbefindende kunde forkaste idag Hvad de lærte igaar, naar der ingen Slagbom var reist paa deres Granskningers mangfoldige Afveie. Men denne Tale var for vigtig til, at den ikke skulde have vakt Røre og ny Virksomhed blandt den opstaaende moderne Sect. "Sværdet er nu engang draget – skriver en modig Lichtfreund i Kiel – og Skeden er kastet bort. Det vil blive en Krig paa Liv og Død, (Dannev.) for Sandhed og Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
J Berliner Allgem. Kirchenzeitung læstes nylig en Artikel fra det Waldenborgske om Dr. Rudelbach, der vistnok ogsaa her af Mange vil blive læst med Jnteresse: "Dr. Rudelbach, som kom fra Danmark til os i Aaret 1829, og virkede her i en Række af Aar som Superintendent og Consistorialraad ved MediatConsistoriet, har nu forladt os. Fra hvilken Side man end vil betragte denne Mands Virksomhed, vist er det, at han har bragt en ny Aand og et nyt Li ind i vort Land. Syndfloden, der udstrømmede over Vantroens Metropoler: Dresden, Weimar og Gotha var stegen saa høit, at selv vort Bjergland kom i Fare, uden at vi kunde øine hverken nogen Ark eller en Noah. For os blev Rudelbach Redningsmanden. Hans Virksomhed var næsten mageløs han gik ud fra Folkeskolen og Religionsunderviisningen, og skred frem til Prædikenen og den egentlige Sjælesørgen; han reformerede Examensvæsenet i kirkelig og videnskabelig Henseende saaledes, at den nye Geistlighed nu langt overgaaer den ældre sachsiske Clerus. Hans store literaire Virksomhed er bekjendt, ei mindre hans ivrige og besindige Stræben for at fremstille den ægte Lutherdom. Midt i sine bedste Aar og i sine Kræfters fulde Blomstring, havde Rudelbach med Kraft og Originalitet, som Alt, hvad der udgaaer fra ham, modsat sig de omsiggribende hule, frimureriske, atheistiske Bestræbelser for at annihilere Forfatningen, det vil med andre Ord sige: Evangeliet. Det var ikke denne hans Virken, som mishagede Regjeringen og Folket, men en Række af Calamiteter og Forviklinger, der endelig bragte ham til at nedlægge Embedet. Bølgerne ere gaaede høit over ham; een Bølge kom fra denne, en anden fra hiin Side, og der gaves Momenter, hvor Troen maatte anvende al sin Kraft for at lægge Ordene paa den stammende Tunge. Hans sidste Beslutning, modnet i en alvorlig Sjælekamp, og i dybeste samvittighedsfuld Overveielse, var desuden en Følge af flere Aars Krænkelser af Saadanne, med hvilke han stod i de nøieste Embedsforhold, den indeholdt den, efter hans Overbeviisning, eneste mulige Løsning af Collisionsforholdet mellem Embede og Brød paa den ene Side, og Kampen for Guds Rige paa den anden. De herværende Libertineres Demonstrationer, som endog truede hans personlige Sikkerhed, oversaae han med Foragt. Rudelbach vil tilbringe den næste Vinter i Kjøbenhavn med Udarbeidelsen af flere alt i en Række af Aar forberedte Skrifter, hvorhos han tillige agter, ved tidsvarende Vidnesbyrd, at gribe ind i det nærværende Røre. Vonsbæk Kirke, ved Haderslev, har faaet et nyt Orgel, construeret af Orgelbygger Jessen i Thyrstrup. Dette indviedes forrige Søndag ved en opløftende Tale, af Sognepræsten, Hr. Boisen, over 1 Mos. 28, 16. Hvor helligt er dette Sted. Her er Guds Huus og Himlens Port!" Med sin sædvanlige Grundighed, Klarhed og Hjertelighed udviklede han, hvorfor vore gamle Kirkebygninger samt Gudstjeneste ere Christne kjære, og viste til Slutning, hvilken Betydning Kirkesangen har, og hvorledes ogsaa Orgelet kan være et Middel til Gudstjenestens Forherligelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
J disse Dage er der mellem Hertugen af Augustenborg og de ham underliggende Bønder i Landsbyerne Taarup, Røllum, Støbbek og Nørballe afsluttet en Overeenskomst angaaende Hoveriets Afløsning Jmod en Godtgjørelse af 700  Courant for hvert halve Boel, ere vedkommende Bønder fritagne for alt Hoveri og Jagttjeneste. (Apenr. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Jfølge allerhøieste Bestemmelse har det privil. Skipperlaug i Jtzehoe fra 1ste Januar d. A. mistet sit hidtilværende Privilegium til at hæve Lastpenge af de i Havnen indløbende Skibe. Samme Skjæbne har rammet Skipperlauget i Tønningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Fredagen den 30te Januar skete den Ulykke i Vindrup, Thyrstrup Sogn, at to Brødre fandt deres Død i en Mergelgrav, idet de vilde fornøie sig paa den derværende Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Jfølge Opfordring fra det kongl. Landhuusholdningsselskab indbyde nu dHrr. Tolstrup til Præstkiær, Nielsen til Endrupholm og Lautrup til Estrup til Oprettelsen af en Landboforening for Ribe Amts nordre Deel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Til det nye Kjøbstadanlæg ved Silkeborg skal der, ifølge kgl. Resolution, foreløbig afgives den saakaldte Vestmark, bestaaende af c. 250 Tdr. Land og 50 Tdr. L. Eng. Disse Jorder skulle afsættes i passende Lodder, der enten ved Auction eller underhaanden skulle distribueres blandt Nybyggerne i Aaremaal mod en i ethvert Tilfælde fastsat aarlig Afgift, der skal anvendes til Bekostningerne paa offentlige Jndretninger til Communens Tarv. De Nybyggere, som derefter nedsætte sig paa den Deel af Pladsen, der ligger paa den vestlige Side af Gudenaa, skulle i 5 Aar være fritagne for at erlægge saavel Jordafgift af det Areal, der anvises dem til Byggeplads a., som Bygningsafgift af de Bygninger, som derpaa opføres; men efter dette Tidsrums Forløb ville de, foruden Bygningsafgift efter de for Kjøbstæderne gjældende Regler, have at svare en passende aarlig Grundleie til Statskassen, som dog i intet Tilfælde maa overstige 4 s pr. 100 Alen. Saalænge Pladsen endnu ikke er organiseret som Kjøbstad, svares der ingen Consumtion og Formalingsafgift; dog skulle de Brændeviinsbrændere, som erholde Tilladelse til at nedsætte sig der, i det ommeldte Tidsrum være underkastede de for Landbrænderierne gjældende Regler. – De Bygninger, som Nybyggerne opføre paa Pladsen, skulle være solide og idetmindste Forhuset, af Grundmuur, Alt med Tegltag, og den Deel af Grunden, som ikke indtages af Bygninger, skal indhegnes med malet Stakit eller Plankeværk. Saalænge den nuvær. Commission fungerer, have de Vedk. til den at indsende Tegning af de Bygninger, som de agte at opføre, og Tiden, inden hvilken Nybyggerne skulle opføre deres Huse, maa bestemmes under Fortabelse af deres Rettighed. Det er blevet paalagt Generaltoldkammeret at foranstalte Ladepladsens Jnddæmning og Forsyning med Bolværk, samt Anbringelsen af en Skibsbro eller Mole; ligesom ogsaa Rentekammeret, at tage under Overveielse, hvorledes det paatænkte nye Hovedlandeveis-Anlæg fra Aarhuus til Ringkjøbing, navnlig for saavidt den Deel angaaer, som skal føre igjennem Hammerum Herred, og fremfor Alt fra Silkeborg til Jkast, snarest muligt kan fremmes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Judsendt. En Reisendes Meddelelse angaaende AgepostBefordringen i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Som bekjendt, har det tidligere for største Delen været overdraget Postmestrene her i Jylland at afgive Befordring til Ageposterne; men det Feilagtige i, at den Mand, som skulde have Tilsyn med, at befordringerne vare forsvarlige, var den Samme, der afgav Befordringen, er sandsynligviis bleven erkjendt, da alle Postbefordringernes Besørgelse for noget over et Aar siden bleve bortliciterede. Der er vist ingen Tvivl om, at den Kongelige Generalpostdirection, ved paa denne Maade at faae Posterne befordrede, svarer mange Penge, men det er dog vist rimeligt, at der bliver taget noget Hensyn til, om Vedkommende, for den Betaling de erholde, ere istand til at præstere, hvad der med Rette kan fordres, var dette Tilfældet, vilde de Reisende vistnok blive forskaanede for det sørgelige Syn, som de nu ere udsatte for paa mange Stationer: at see udmagrede, lamme Heste fremdrives ved idelige Pidskeslag, og dog have de stor Vanskelighed ved at tilbagelægge 1 Miil i Timen, hvilken Kjørsel dog er meget simpel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Jndsenderen har i det sidste Aar reist med adskillige Agepostbefordringer, og har befunden, at der var meget at ønske bedre ved adskillige af dem; men saa slet som den, der gaaer imellem Aalborg og Sæby, har Jndsenderen endnu ingen funden. Da jeg nylig reiste med den blev der sagt mig i Aalborg, at jeg vilde blive befordret paa en Fjedervogn; jeg havde reist hele Natten iforveien og glædede mig til en god Befordring, men jeg bleve meget skuffet, da den Vogn, jeg maatte kjøre paa, var en simpel Bræddevogn med daarlige Agestole, som ei eengang vare paa Fjedre; Vognen var desuden saa kort, at man maatte sidde i en meget generet Stilling, Hestene, som bleve forspændte midtveis, vare usle, og Kudskens Paaklædning var ingenlunde reglementeret, men svarede til det Øvrige. Af dem, som jeg har omtalt denne slette Befordring til, har jeg erfaret, at den, eftersom den ellers ofte var, dog har været god dengang jeg reiste med den, da nemlig den Vogn, jeg havde kjørt paa, var den bedste af syv forskjellige Vogne, som i den senere Tid ere blevne afbenyttede til denne Postbefordring. Men det blev derfor bemærket, at den Mand, som afgav den paaklagede Post befordring, fik en saa ringe Betaling derfor, at det ikke kunde svare Regning for ham at holde gode Heste, til hvis Anskaffelse han heller ikke havde Evne, og naar dette er Tilfældet, saa bliver jo Følgen den, at de Reisende komme til at lide under, saavel at Generalpostdirectionen har Befordringen billig, som at den er overdraget til en Mand, der ikke har stillet nogen Sikkerhed for Opfyldelsen af sin indgaaede Forpligtelse, hvilket der maae antages at være Tilfældet, da man ellers uden al Tvivl strax vilde holde sig til den stillede Garanti, saasnart Befordringsmidlerne ikke befandtes i forsvarlig Stand, for uden Ophold at faae Manglerne afhjulpne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
I det Foredrag, som Justitsraad, Borgmester Ræder har holdt ved det sidste Valg af Borgerrepræsentanter i Horsens, og hvorved han giver en Oversigt over det for Communen Vigtigste, der er indtruffet i det forløbne Aar, omtaler han ogsaa den endnu vedvarende, tilvisse beklagelige, Uvished og Horsens lærde Skoles Skjæbne, hvorpaa han tilføier: "Man skal i Kolding heller ikke gjøre nogen Hemmelighed af, at man erkjender, at den lærde Skole sammesteds ikke kan hæve sig uden paa Horsens Skoles Ruiner; men for en Omvæltning af denne Natur vil Kongens Viisdom og Retfærdighed forskaane vor By." Jeg skal naturligviis her ikke indlade mig paa nogen Discussion med Justitsraad Ræder angaaende Spørgsmaalet om Nedlæggelse af nogle lærde Skoler. Dette Spørgsmaal er efter min Mening uddebatteret, og vil vistnok snart finde sin Afgjørelse; heller ikke troer jeg, der kommer Noget ud af, at Justitsraad Ræder og jeg disputere om denne Sag. Jeg skal ikkun bringe i Erindring, hvad jeg for circa 1 1/2 Aar siden offentligen yttrede, at jeg for min Deel vilde fraraade ganske at nedlægge saavel Horsens som andre lærde Skoler. Men ovenstaaende Yttring forekommer mig at være af den Beskaffenhed, at jeg ikke kan lade den gaae aldeles upaatalt hen; thi den synes mig, hos Enhver, der ikke kjender Forholdene, at maatte fremkalde en Mening om denne Skoles nærværende Tilstand og Udsigter for Fremtiden, som samme ikke kan være tjent med, men hvilken jeg ogsaa troer med et Par Ord at kunne vise at ville være urigtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Dersom Justitsraad Ræder ved det af ham brugte Ord "hæve sig har meent, at Kolding Skole ikke kan vente en saa stor Freqvents, naar Horsens Skole bestaaer, som hvis den bliver nedlagt, da vil vistnok ingen bestride denne Sætning: thi nogen Jndflydelse vilde Saadant naturligviis altid have, om end upaatvivleligen langt større paa Aarhuus end paa Kolding Skole. Men det Samme kunde da siges om enhver anden Skole med Hensyn til en af de nærmeste Skoler, og det kan ikke antages, at dette har været Justitsraad Ræders Mening, fordi hans Ord da vilde opløse sig i en saa mat Almindelighed, at de bleve intet sigende. Har Justitsraad Ræder derimod villet sige, at denne Skole ikke, med mindre Skolen i Horsens nedlægges, kan hæve sig til et efter Forholdene rimeligt og anstændigt Discipelantal, navnligen til et saadant, som Justitsraad Ræder, der forer imod Formindskelse af de lærde Skolers Antal overhovedet, fornuftig viis maa antages at betragte som et passende, saa troer jeg at turde paastaae, at der hidtil ingen Grund er til saadan Mening. Kolding lærde Skole havde den 1ste Mai 1844 et Antal af 27 Disciple; siden 1ste Septbr. f. A. har den 50, i Løbet af disse 1 1/2 Aar have 12 Disciple forladt Skolen, men 35 nye ere optagne. Der er neppe mange Provindsskoler, som have havt en stærkere Tilgang, og der er al Grund til at vente, at Discipelantallet i de nærmest følgende Aar fremdeles vil stige ikke lidet, allerede fordi, da de overste Classer ere saa svagt besatte, Afgangen rimeligviis bliver meget ubetydelig; at det paa eengang skulde blive meget stort, har vistnok ingen Fornuftig ventet. Men under disse Omstændigheder synes en Mening, som den ovenfor antydede, ikke at hvile paa nogen tilstrækkelig Grund. Endnu bør det erindres, at denne Skole ogsaa tidligere stundom har havt over 60 Disciple. Jeg kan nu naturligviis ikke paastaae, at Jngen heri Byen har yttret den af Justitsraad Ræder omtalte Erkjendelse; at den er de Flestes eller endog Manges Mening, troer jeg derimod at turde benægte. Men jeg mener at have Ret til at anke over, at Justitsraad Ræder ved slig Leilighed offentligen fremfører en Yttring, ved hvilken han selv ikkun trøster sig til at bruge de vaklende og ubestemte Udtryk,man og skal. Hvad der ikke bestyrkes ved bedre og paalideligere Hjemmel, og dog fremføres for at begrunde en Paastand, kommer kun altfor let til at ligne det, man kalder løs og utilforladelig Tale. Overhovedet synes mig, at Justitsraad Ræder gjerne kunde kjæmpe for den ham dyrebare Skoles Bestaaen, (Noget, man fra hans Standpunkt ikkun kan agte og billige), uden derfor at indblande vedkommende Sidebemærkninger til Andre, der helst ville være i No. Kolding lærde Skole, den 4de Februar 1846. C. F. Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Bekjendtgjørelser. Det blev min tunge Lod at underrette fraværende Slægt og Venner om, at min høitelskede Mand Jens Sørensen Møller, den 1ste Februar, efter 14 Dages Sygdom, ved Døden blev mig berøvet, i sin Alders 29de Aar, efter 3 Maaneder og 14 Dages lykkeligt Ægteskab, som bekjendtgjøres herved af hans dybtsørgende Enke. Maarup Mølle, den 5te Februar 1836. Edle Møller, født Nørgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Maskerade. Søndagen 15de Februar 1846 afholdes i Selskabet "Harmonien" et Maskebal, hvortil Selskabets ærede Medlemmer, der önske at deeltage, ville behage fra den 12te til 14de de, at afhente Entree-Billetter hos Hr. Uhrmager Pallesen Rohde. Ballet tager sin Begyndelse Kl. 7. Directionen. Harmonien. Generalforsamling Torsdagen den 12te Februar. 1846, Aften Kl. 7. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Torsdagen d. 12te Februar, om Aftenen Kl. 7. Generalforsamling i Haandværkssvendenes Læseforening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Aar 1845 den 20de November blev i Hillerød Bye og Frederiksborg Districts Birketingsret afsagt Dom i Sagen: Nr. 137. Sognepræst Kanneworff i Butterup, contra: Seminarist Wincken i Hillerød, og saaledes kjendt for Ret: "De af Citanten Hr. Pastor Kanneworff til Butterup paaankede, af indstævnte Seminarist Wincken mod ham i Maanedsskrivt og Repertorium for Almue-Skolelærere, 6te Aargangs December=Hefte 1844. brugte Udladelser og Sigtelser, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte, og bør Jndstævnte for sit herved udviste og paatalte Forhold bøde 50 a til Holbek Amts Fattigkasse samt være Censur undergivet i 1 Aar. Endelig bor Jndstævnte udrede de Retsgebyhrer og Afgivter samt Stempletpapiir, som Citanten under Sagen skulde have erlagt, om han ei var meddeelt beneficium procesaus gratuiti, samt betale i Sallarium til den for Citanten befalede Sagfører, Procurator Schmith, 8 s. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Arboe. Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres. Bye- og Birkeskriver-Contoiret i Hillerød, den 30te December 1835. Kinch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Mandagen den 16de Februar næstk., om Efterm. Kl. 2. slet, og følgende Dage, bliver ved offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen bortsolgt Galanteri, Jsenkran- og Glasvarer, og deriblandt: Jerngryder, Pander, Øxer, Sauger, Borer, Messingplader, Stangstilskruer, Holeer, Skjæreknive, Spader, Høvlejern, Knive, Fiile, Sinker, Træ- og Porcellains=Pibehoveder, Kaffeqværne, nogle Colonial- og Farvevarer, hvoriblandt Indigo m. m. M., efter de Conditioner, som der nærmere bekjendtgjøres. Randers, den 26de Januar 1836. G. A. Boefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Auction. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den paa Lemvig Kjøbstads Vestergade under Matr. Nr. 74 beliggende Gaard, hvori for Tiden drives Gjæstgiveri, bestaaende af et for 4 a 5 Aar siden af Nyt opført 2 Etage Vaaningshuus til Gaden paa 21 Fag, og af et ligeledes nyt Huus inde i Gaarden paa 18 Fag, indrettet til Stald, Vognremisse og Karlekammere, med tilhørende Gaards- og Haugeplads, samt en liden vedliggende Toft, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction den 26de Februar,) førstkommende, 2den Auction den 12te Marts, hver Dags Middag. 3die Auction den 26de Marts Kl. 12, og hvoraf de 2de førstnævnte Auctioner afholdes paa Raadhuset i Lemvig; men 3die Auction i Gaarden selv; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Efterretning for Panthaverne og Lysthavende, som herved indbydes at møde til Auctionerne, ved hvilke Conditionerne, som desuden forinden ville blive til Eftersyn her paa Contoiret, blive bekjendtgjorte. Byfogedcontoiret i Lemvig, den 24de Januar 1846. Gundelach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Auction over Vine. Mandagen den 9de Marts næstkommende bliver ifølge vedkommende Strandingscommissionairs Begjæring afholdt offentlig Auction over: 40 Fade eller Foustager, indeholdende er. 180 Oxhoveder, med forskjellige Slags røde og hvide Vine, nogle Baller med Korkpropper, endeel Foustager med Sprit, og endelig endeel Kurve med Vine paa Flasker, Alt ilandbjerget fra det, den 20de October f. A.,ud for Haurvig indstrandede Brigskib "Charlotte" af Carlscrone, ført af Capitain Pahlson, kommet fra Cette, bestemt til Kjøbenhavn og flere Stæder. Det bemærkes: at Auctionen begynder heri Byen den 9de Marts, om Morgenen Kl. 8, og fortsættes næste Dags Formiddag Kl. 11, paa Gaarden Bjerregaard paa Holmslands Klitte. Lysthavende indbydes. Ringkjøbing Byfogedcontoir, den 7de Februar 1836. Götsche,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Onsdagen den 25de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Byens Raadstue afholdt offentlig Auction over det heri Havnen, liggende Dampskib "Hebe", som er kobberforhudet og har dobbelte Maskiner af 30 Hestes Kraft. Maskineriet er i særdeles god Stand, og Kjedlerne formenes, efter et derover optaget Syn, at kunne bruges endnu et Aar. Skibet er smukt og smagfuldt udstyrret og indrettet, har tvende elegante Kahytter agter, en Kahyt forud med Kogeplads for Mandskabet, ligesom ogsaa et Lasterum forud af omtrent 100 Tdrs Jndhold. Det er vel forsynet med alt fornødent Jnventarium og Redskab, som er i bedste Stand. Dets Dybgaaende er 2 a 3 Fod, og Skibet, som i 3 Aar har befaret Liimfjorden, er almindelig bekjendt for hurtig seilende. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Thisted, den 6te Februar 1836. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Den 27de Februar dette Aar, om Formiddagen Klokkken 9, afholdes i Kjöbmand Andr. Christiansen juniors Pakhuus heri Byen, Auction over, pr. Skibet "Christian, Capitain Pedersen. hjembragte, ostindiske Varer, som: 40 Kister Arrac a 15 Flasker, Gummi Gutta, Gummi Benzoe, Gummi Damar, 12 Flasker Soya, 100 Kister Sago. Cassialignen, syltet Ingefær, 20 & Kister Manilla-Cigarer, 8 Fade Cocus-Nöd Olie, 6 Baller Cardemomme, Nelliker, Gedeskind, 52 Sække Cubeber, sort Peber, hvid do, 65 Bundter med 3250 Stkr. Malacca-Stokke, 275 Kurve Gambier, Drageblod, 2,262 Stkr. Böffelhorn, Sapantræe, 24 Kister Stjern-Annis, 3 Fade Tamarinther, 28 Flasker Carry. Nærmere Underretning meddeler til enhver Tid, Andr. Christiansen jun., saavelsom de herværende Mæglere Struchmann og Bahnsen. Flensborg, den 20de Januar 1846. Verkauf einer Apotheke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Die zur Concursmasse des Apothekers Andreas Wilhelm Kirkerup gehørige, die Schönemarkische genannte, in hiesiger Stadt in der Grossenstrasse ser vortheilhafbelegene Apotheke, sollverkauft, und zu dem Ende inoffentlicher Auction augeboten werden. Der Antritt wird auf den 15te April d. J., Mitt wochen nach Ostern, bestimmt, und die dem Verkauf zum Grunde zu legenden Bedingungen, welche nach Bestimmung der Creditoren möglichst gunstig für den Kauser gestellt werden, sollen vier Wochen vor dem Verkaufs Termin in die besuchtesten Gasthofen in Altona, Jtzeboe, Oldesloe, Kiel, Reustadt, Rendsburg, Heide, Schleswig, Husum, Flensburg und Hadersleben angelegt werden, wieste denne auch bei dem Herrn Ober- und Landgerichts=Advocaten Reiche in Scheswig, dem Herrn Advocaten und Contradictor Lundius in Tøndern, imgleichen bei den hier bestalten Guterpslegern, Herrn J. B. Stehr und J. P. Hestorff, eingesehen werden konnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Zur Abhaltung der Licitation behuf des Verkaufs ist auf eingereichten Antrag der benanten Guterpfleger, welche auf Berlangen nahere Rachweisung ertheilen werden Termin anberamt worden auf den 18ten März d. I., Mittwochen nach dem Sontage Oculi, oder MitfastenTag, undes wird damit um 10 Uhr Bormittags begonnen werden. Solches wird hiemit bekannt gemacht, und werden die Kaufliehaber augefordert, zu diesem Termin zur bestimmten Zeit auf hiesigem Rathhause sich einzufinden, und daselbst das weitere gewartig zu sein. Tøndern, d. 15te Januar 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-12
Bürgermeister und Rath. in fidem Sibbers.