JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Den 3die Dito er Candidatus Juris Johan August Man thiesen ligeledes beskikket til Under=Rettes Advocat i Hertug dommet: dommet Schlesvig, i den K. Andeel af Hertugdommet Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Under samme Dato haver Hs. K. M. allern, igiennem Sit tydske Cancellie udstædet: Bevilling til at anlegge et Lombard eller Laane=Huus i Staden Eckernførde, samt Confirmation paa den derom forfattede Ordning. Samme Dag var Hs. M. i Derbye, og kom Den 4de tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Den 9de Dito er den ved det Schlesvigske Dragon-Regiment hidindtil standene Premier=Lieutenant von Winding med Caracter som Major af Cavalleriet forafskediget.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Den 13de Dito foretog Hs. M. en Reyse til Oxford, ankom sammesteds.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Den 14de og i det navnkundige Universitet der blev høytidelig ereeret til Doctor Juris af samme Universitet. Tre Rom, den 20de Augusti.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Dresden,
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Dresden, den 11te September. Efter saa mange andre af Hs. K. H. Hr. Administratoren gjorte priisværdige Anstalter til Militair=Etatens Opkomst her i Landet, har han og nu, til en Belønning for tapre Krigs=Bedrifter, og til at forøge roesværdige Bestræbelser. udi samme, stiftet en Militair=Orden for de udi Chursachsisk virkelig Krigstieneste staaende Ober-Officiers, hvilken Orden er givet Navn efter den Sachsiske Keiser St. Henricus, og kaldet den Chursachsiske St. Henrici Militair=Orden. Stormesterdommet over denne Orden er uadskillelig forenet med Churfyrstendommet Sachsen. Ridderre deeles i 2 Classer, neml. Storkors=Herrer, Commandeurer og Riddere af det lille Kors: Deres Antal skal bestaae af 2 Stor korser, 4 Commandeurer og 35 Lillekorser, hvilke samtlige nyde visse aarlige Pensioner, foruden dem kan og i Ordenen, optages flere Riddere uden Pension, efter Stormesterenes Gotbefindende. Ordens Tegnet bestaaer i et gylden ottekandtet Kors, med en breed hvid emailleret Jndfatning. J Mitten sees et guul emailleret rundt Skildt, hvorudi sees Keiser Henricus 6tus i Harnisk og fuld Keiserl. Prydelse, med Navnet hosføyet. Udi en omkring bemeldte Skildt værende blaa Jndfatning læses de Ord: Xaverius Princ. Po lon. Dux & Administrator Saxonia instituit 1768 Paa den anden Side af Korset er og et blaa indfattet Skildt, oven sort og neden Sølv, deelt tvert over, hvori sees 2de korsviis oprettede røde Sverd som det Chursachsiske Vaaben, omgivne med en Lauer=Krands. J den blaa Jndfatning læses Ordens=Symbolet: Virtutiin bello, De 4 Hiørnet om Skildtet ere besatte med grønne Greene af den Sachsiske Rauten Krands. Af dette Ordenstegn ere 2 Slags, neml. det store Kors for Ridderne af de 2 første Classer, og det lille for dem af tredie Classe. Storkorserne bære Ordenen i et Himmeleblaat Silke=Baand, med Citron guul Jndfatning. haandsbreedt, fra høyre Skulder til venstre Hofte, og des, uden paa det venstre Bryst paa Kiolen en ottekandtet Stierne, med Straaler af Guld broderede, i hvis Mitte findes anbragt den oven beskrevne anden Side af Korset. Commandeurerne bære Korset ligesom Storkorserne, men uden Stierne. Ridderne af det lille Kors bære dette i det tredie Knaphul paa Kiolen, hængende i en 2 Finger breed SilkeSløyse af bemeldte Farve. Ordens Cancelleren bekommet altid det store Kors tillige, og Ordens=Skatmesteren samt Ordens=Secretairen det lille Kors. Hs. K. H. Administratoren forrettede Promotionen i denne Orden den 4de hujus. da Churfyrsten selv og han samt de 2 allerede optagne Storkors Herrer, neml. Hs. K. H. Hertugen af Curland, og General=Feldmarechal Chevalier de Saxe, havde Ordenen, paa sig. Ordens Cancelleren som den tredie Storkors Herre, er Hr. Geheime Cabinets Minister Leopold Nicolas, Friherre von Ende.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Den 17de Septbr. Da Hs. K. Høyheds Administratorens over Chursachsen paasigtede Maal nu er opnaaet, og Stykke for Septbr. Maaned 1768.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
den Chursachsiske Krigshærs Jstandsættelse og Indretning lykkelig fuldendet, saa har og Hs. K. H. fundet for got, udi det som Krigsvæsenet angaaer, igjen at vedtage de Forfatninger, som vare vedtagne i Kongens hans Hr. Bestefaders Tid, høylovl. Jhukommelse. Følgelig skal Feldmarechallen efterdags hos den regierende Herre umiddelbar, og uden nogen Ministers Tiltagende, forestille alt hvad som angaaet Commando ved Armeen, og Generals- samt Officiers=Pladsers Besættelse, saa og erholde Fyrstens Resolutioner paa de befalinger og Rescripter, som til ham skulle afgaae uden nogen Contra Signatur. For de øvrige Krigsvæsenet, vedkommende Anliggender og Expeditioner, dem undtagne, som angaae Fonds til Troppernes Betaling og de derhen hørende Oeconomica, hvilke forblive henlagte til Ministeren over Domestique= og Finance-Departementet, for dem har Hs. K. H. beskikket en sær Cabinets Minister og Stats-Secretaire, og dertil udnævnet Geheime=Raad og General af Jnfanteriet, samt hidindtil værende Commandant i Nystaden ved Dresden, Græve v. Bellegaarde, og i hans Sted udnævnet General=Lieutenant v. Galbert til Commandant i Nystaden. Assessorteressentes.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Fra Pressen er udkommet et nyt Oplag af Baron Ludvig Hol J bergs Poetiske Skrifter, udi en Samling, forøget med Frue H. C. Nordenslychts Liv og Levnet, en Svensk Dame, som stod i en lærd Brev=Vexling med vor lærde Holberg. Skriftet faaes til Kiøbs for 3 Mk. 8 Sk. hos Brødrene Berling, boende i Pilestræde. Compendium Theologi Biblice novi Testamentii, sen Dictonovi Testamenti Classica, Commentario exegetico & Dogmatica illustrata a Mag. Petro Munck, er her i Bogtrykkeriet til Kiøbs for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Hos Bogtrykker A. H. Godiche, boende i Skindergaden nær op til vor Frue Latinske Skole, er fra Pressen udkommen, den ved mange Aars egne Forsøg erfarne Landmands sikre og paalidelige Raad til en fordeelagtig Landhuusholdnings Jndretning og Behandling, indholdende hvad derved et Gaardebrug paa Landet, er at iagttage, saavel i Henseende til Ager-Jorden efter dens Natur og adskillige Egenskaber, samt dens Forbedring, Jnddeeling, Giødsel og Pløyning, item al Slags Sæde=Korn og Udsæd, med v. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Sædens Biergning, Tærskning, Kastning og Forvaring, som og i Henseende til Engene med deres Forbedring, Høebiergning og Maaden til at uddeele Foeret til Creaturerne, samt Creaturernes Rygt, og endelig adskillige smaae Creaturers Behandling i Almindelighed, tilligemed hvad meere som ved et saadant Landbrug til Fordeel er at anmærke. Dette Skrift er ey allene efter den af Stænderne i Sverrig gjorde Anordning bleven undersøgt og til Trykken, befordret; men dets Forfatter Carl Gustav Bøye er endog for dets grundige og nyttige Jndhold, med en anseelig Belønning af Regieringen bleven benaadet, og da man har formodet at det ligeledes vilde blive vore Danske og Norske Landmænd til upaatvivlelig Nytte, saa har man ved en i Landbrugs=Væsen kyndig Person Mik Jens Essendrup besørget det oversat, og af ham er det tilligeforsynet med Anmerkninger, samt en Beregning over det Danske og Svenske Maals, Vægtes og Penges Forhold imod hinanden. Samme Skrift er hos Forleggeren at erholde paa Trykpapiir for Mk., og paa Postpapiir for 5 Mk. Jligemaade er og sammesteds at bekomme den med almindelig biefald allerede antagne og udkomne Bog, kaldet den rette Have=Dyrkning, for 3 Mk. Korn. Rugholstensk Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Dansk Td. 3 Rd. 3 a 4 Mk. 8 s. Holstensk Hvede Td. 4 a 5 Mk. a 5 Rd. 2 Mk. Laalandsk Td. = 4 Rdlr. 2 a 3 Mk. 8 s. Byg Tønden 1 Rdlr. 5 Mk. 4 a 8 s. Gryn Tønd. 5 Rdlr. Mk. Malt Tønden, 2 Rdlr. 3 Mk. Havre Td. 5 Mk. 12 s. a 1 Rd. 4 a 8 s. Gryn Tønd. 5 Rd. Mk. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Jslands salted Lammekjød Tønden Flesk røget Lispd. 1 R. 1 Mk. 8 s. Oste Fynske Skpd. . Holsteenske Skpd. 11 a 12 Rdlr. 10 Rdlr. Smør Fynsk Td. . 30 a 32 Rdlr. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Sællandsk Td. . Tælle Lisp. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 10 a 11 Rdlr. Graasey salted Td. 2 Rdlr. a 2 Rd. 5 M. tør Skippd. . 7 a 8 Rdlr. Klipfisk Skippd. . 14 a 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 5 Rd. 3 Mk. Jslandsk Td. 6 a 7 Rd.
Berlingske Tidende, 1768-09-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 12 a 13 Rdlr. M. dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Holstensk 4 Rdlr. 1 a 2 Mk. Høste Sild Td. 6 a 7 Rd. Jydskenkelt 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. 1 a 3 Mk. forsk Sild Td. 6 Rd. a 6 Rd. 4 Mk. Fyensk 4 Rd. 3 Mk. ran Tønden 17 a 18 Rdlr. Elle 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rdlr. 3 Mk. Birke forsk Tønd. Salt. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. 4 Rd. 3 Mk. Kiøbenhavns neborger, Td. spansk Tønd. ransk Td. Viin. 2 Rd. 1 Mk. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. n Ahme Rhinsk Viin. 68 a 83 Rdlr. Et Bonde Læs Brænde. 1 Rd. Mk. uden Rigs 43 a 63 Rdlr. Et Læs Torv. 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. t Oxsehv. rød Viin 72 a 84 Rdlr. Kul Tønden, 2 Mk. s. 52 a 60 Rdlr. uden Rigs t Oxsehv. Fransk Viin. 44 a 64 Rdlr. Foering. uden Rigs 26 a 46 Rdlr. Høe et stort Læs 2 Rd. 2 a 3 Mk. 4 s. te Oxehoved Fransk Brænde=Viin Dito mindre 1 Rd. 4 a 5 Mk. 84 a 90 Rdlr. uden Rigs 44 a 500 Rdlr. Halm et Læs 5 Mk. 8 s. a 1 Rd. 3 a 4 Mk. 8 s. Humle. Høns og Fiederværk. Frunswiger, Skpd. 10 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. 1 Mk. harleb. 60 Rdlr. - unge Parret 1 Rdlr. 1 Mk. torsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner fæde et Par Fiære Tønden 3 Rdlr. 3 Rdlr. a 4 Rd. mavre et Par bør Skipd. 20 a 24 Rd. efter dens Høns gamle Parret 2 Mk. 8 s. teen Hamp Skpd. 26 a 27 Rdlr.) Bonitee. - unge Parret. Kyllinger et Par 1 Mk. 4 a 8 s. Brænde. Favnen. Ænder et Par 2 Mk. 12 s. dommersk Fyr. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. Duer et Par 1 Mk. 4 sk. dommersk Bøg 4 Rdlr. 1 a 2 Mk. 8 s. Æg en Snees. 1 Mk. 1 a 2 s.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Neapolis, den 12te Julii. Denne Stad har den Sædvane, at den giver hver ny Dronning ved Hs. Ankomst en Foræring paa 20000 Ducater. Nu værende Dronning har meget forbindtlig undskyldet sig fra at imodtage denne Foræring, men givet den til Medgift for 200 unge Piger af denne Stad, hvilke dertil udseete Fæstemøer bleve den 8de huj. ladte ind for Kongen og Dronningen, da de vare deelte i visse Hobe, som vare adskillige i Dragten; og bleve de under Musik førte frem og tilbage paa 12 dertil indrettede Vogne, som forestillede Sindbilleder paa de 4 Aarets Tider, de 4 Elemen. ter, og de 4 fornemmeste fri Kunster. Blant andre Høytideligheder i Anledning af Dronningens Indtog, blev her givet til Priis en Cocagne, som forestillede et Forteresse, hvis Volde vare gjorte af ædende Vahre, indvendig vare indsluttede adskillige levende Dyr, og i Gravene, som vare fyldte med Vand, fandtes en stor Mængde levende Fiske. - Hoffet har med megen Misfornøyelse erfaret, at Bisperne i Sicilien eenstemmig have besluttet, ikke at ville antage en K. Forordning, som er udkommen, hvorved den Bulle in Coena Dommi erklæres ugyldig. Man troer at Hoffet i den Anledning agter at bruge meget alvorlige Midler.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Den 17de Julii. Storhertugens og Hertugindens af Toscana Værende her, har, saa at sige, ganske omdannet vores Hof. Der hersker nu en Frihed, som den gamle Entiquette ikke tilstædede. Man har for en stor Deel derfor at takke vores Dronnings Opdragelse under en Moders Øyne, hvis Godhed og Belevenhed er berømt over alt. Fra sin første Ankomst, har Hs. M. immer givet Tegn paa Godhed og Venlighed: Hun synes hellere at være deres Veninde som ere omkring Hende, end deres Herskerinde, De Damer som staae i Hs. Tieneste, have Frihed at sætte sig i Hs. Msts. Nærværelse: Herrer og Damer af Hoffet vorde og jævnlig medtagne til det K. Taffel. - Alle de Tidender, som man erholder fra Corfica, ere der eenstemmige, at Øen er overflødig forsynet med Krigs= og MundProvision. - Man forsikrer, at Keiseren og Kongen af Sardinien have erklæret, at de i ingen Maade ville indlade sig i den af Paven forlangte Mægling i Henseende til Tvistighederne mellem vores og det Pavelige Hoff, hvilke ved Jndtagelsen af Benevento og Pontecorvo, saa tydelig ere brudte løs, saa længe Paven vedblev, ikke at vilde forandre Brevet af 30te Jan, imod Hertugen af Parma. - En Chebek og 3 Galeier, som have krydset omkring ved Øen Elba, komme hid tilbage den 18de Junii sidstl., og medbragte en stor Corsicansk Barke, som var udrustet til Krydserie. Denne Barke havde i det Neapolitanske Hav bemægtiget sig et Tyrkisk Skib, og øvet andre Søe=Røverier mod adskillige Nationer. Man har her kastet dens Anfører og hele Mandskab, bestaaende af 26 Mand, i Jern; og man troer at de skal vorde medfarede som Søe Røvere.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Livorno, den 29de Julii. Den Forening, hvorefter Frankrige havde paataget sig Mæglingen mellem Republiken Genua og Corserne, løber nu til Ende den 6te Aug. De Franske foregive virkelig til Bastia, at deres Hof tænker ikke at paaføre Corserne Krig, eller at berøve dem deres Frihed; imidlertid kan Corserne, som ere fødde og opfødde i Begreber og Urundergivenhed, ikke begribe, hvortil et saa talrigt Corps fremmede Troppers Ankomst uden deres Samtykke, kan hielpe dem, og hvis Forholds=Ordres ere dem ubekiendte. De ruste sig derfore nu mere end nogensinde forhen, og synes at have fast besluttet, at ville føre sig de store Fordeele til Nytte, som den Kundskab, de har om deres Land, giver dem.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
- Her i Havnen er indløben en Fransk Tartane, som commmaderes af Ridder Chabot, der har befaling, at besee alle Havne paa Kysterne af Middelhavet, og af samme at optage nye Karter, saa accurate, som mueligt. Den 6te Augusti. Med alle fra Bastia og San=Florenzo her i Havnen ankommende Skibe erfarer man eenstemmig, at den 31te Julii om Morgenen foretoge de Franske Tropper i San=Fiorenzo et Angreb paa National-Corstcanerne; indtoge Landsbyen Patrimonio og Egnen deromkring; tragtede ogsaa, men forgiæves, at besætte det LandBarbaggio; vendede sig pludselig imod Furiani, i det Forsæt at bemægtige sig samme Egn, og med den den hele Province Capo-Corse; men at det der den 1ste huj. kom til en blodig Trefning, om hvilken man endnu ingen omstændelig Kundskab har, og kuns saa meget, at de Franskes Anslag lykkedes dem kuns slet. Paa samme Dag havde og de Franske fra Bastia rykket imod Furiani, deels for at besætte den Høy kaldet Monte Bello, men de ere og paa denne Side komne til kort, og skal ved bemeldte Monte=Bello nu være saaledes omringede af en Mængde Corficanerne, at de hverken vide frem eller tilbage. Af Corficanerne skal 2de Hovedsmænd være døde og en fangen, iblant hvilke Døde er Achilles Muratti, som var den der indtog Øen CaprayaPaa Fransk Side er en Oberst bleven. Man siger og, at i Egnen ved Jsola Rossa er forefaldet Trefning imellem en Engelsk Krigs Fregat og en Fransk Chebek.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Corte paa Corfica, den 2den Augusti. Af det Carps Franske Tropper, som camperer ved S. Fiorenzo, og er 2300 Mand stærk, bleve 300 Mand den 30te Julii om Aftenen, under en Grenadier-Capitains Anførsel, afsendte, med Ordre at indtage en liden Høy, hvorfra S. Fiorenzo har sit Vand. Høyen var besat af en Piket paa 15 Corficanere, hvilke vel gjorde deres Beste til at afvise de Franske, forsvarede sig og tapper i hele 2 Timer, men maatte endelig give efter for Mængden, og toge Flugten. J dette første Anfald blev en Fransk Officier og 5 Gemeene paa Pladsen. Da de andre Corficanere, som stode ikke langt borte, hørte Jlden af Gevæhrene, komme de om Natten 100 Mand tilsammen, og komme i Handel med de Franske, og uagtet at disse imidlertid vare af Commandanten forstærkede med et stort Detachement, sloges dog vores Mandskab tapper med dem, og jagede dem tilbage.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
- Den 31te brækkede den ganske Franske Leyer op, for at angribe et andet lidet Corps Corficanere, som camperede i den Egn kaldet Strette. De Franske angrebe dem ved med stor Hidsighed og Grumhed, men formaaede dog ikke at bringe dem til at vige en Fingers Breede, thi de fægtede med Mood og Tapperhed, og ikke allene standsede Fiendens Fortgang, men og jagede ham tilbage med Forliis. - Den 1ste hujus marcherede de Franske imod en anden Post, og det lykkedes dem at bemægtige sig en Tranchee, som 42 Mand af vores forsvarede; og siger man at alle disse 42 Mand blive nedsablede saasom de paa ingen Maade ville give sig. Imedens dette der forefaldt, marcherede andre Franske hen at bemægtige sin Landsbyen Parrimonio, som ligger 3 Miil le langt fra S. Fiorenzo, hvilken, da den er en aaben Plads og blev af ingen forsvaret, de bemægtigede sig, og toge der 60 Siæle af Mænd, Qvinder og Børn til Fanger. De lode det ikke blive derved, men rykkede imod det lille Lant Barbaggio, hvor de dog funde saa tapper Modstand, af den der liggende Besætning, at de maatte gaae derfra med uforrettet Sag. Samme Dag marcherede Besætningerne baade af S. Fiorenzo og Bastia ud, at bemægtige sig Provincen Furiani, og med nogle Feld=Kanoner at indtage Høyen Montebelle. Derfra vide vi endnu intet videre, end at der er gjort et stort Nederlag, og da det ikke har gelinget dem at bemægtige sig Furiani, saa ere de nu ved Montebello omringede af en stor Mænge af Vore, saa at de ere afskaarne fra S. Fiorenzo. - Da General Paoli saaledes har mærket de Franskes Hensigt at være, at giøre sig Mester af Capo-Corse, maaskee, for derved at bane sig Veyen til Capraye Erobring, saa har han givet March, Ordre til alle National-Tropperne; og han selv med et flyvende Corps paa 5000 Mand, har begivet sig paa Marchen, for at komme til Hielp hvor det giøres best behov.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
London, den 23de Augusti. Hertugen af Bedford, som den 10de hujus ankom fra sit Landgods hid til Staden, har den 17de derpaa complimenteret Printsen af Travendahl til Ankomsten. Det Giæstebud og Bal, som Princesse Amalia den 19de sidstl. gav, vare prægtigere end man mange Aar forhen har seet her til Lands. Til Maaltidet bleve 120 Fade fremsatte. Det Fyrværkerie og Jllumination, som tillige bleve afbrændte, vare fortreffelige. Til Ballet, som vedvarede indtil 3 Slet, Morgen, vare over 300 Personer af den fornemste Adel indbudne. En Dame havde Ædelstene paa sit Hoved for henved 90000 Pd. Sterl. Den 20de spisede Hertugen, af Gloster, de 2 Printser af Sachsen Gotha, og adskillige Fornemme, hos Hs. Kongel. Danske Majest. paa St. James. Den 21de begav Sig Hs. K. M., ledsaget at Adelen, udi Gudstieneste i den Danske Kirke her, derefter Kl. 3 til den Romersk Keiserl. Minister Græven af Seylern, for at spise til Middag; men formedelst en paakommen Upasselighed drog Hs. M. derfra igien kort derefter. De 2 paafulgte Nætter har Hs. M. haft god Søvn, og befinder Sig nu frisk igien. Man venter altsaa at Hs. M. vil Overmorgen giøre den Reyse til Cambringe, som Han havde foresat Sig i Gaar. Derfra agter Hs. M. at besee de Nordlige Provincer af Storbrittannien, i sær forat undersøge visse berømte Manufacturer og andre til National Nytte gjorte Anlæg. Efter 10 til 12 Dage, som denne Reyse vil medtage, agter Hs. M. Sig hid til denne Hovedstad igien. - En Reyse, som Hertugen af Glocester havde foresat sig til Frankrige, er udsat. Hertugen af Cumberland, paa sin Reyse i den Middellandske Søe, vil give Kongen af Portugal en Besøgelse, hvilken formodentlig vil giøre meget til de Handels=Stridigheders Biilegsom imellem disse 2de Hoffer beroe.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Berlin, den 23de Augusti. Forgaars i Dagbrækningen, har Kongen, i Sælskamed Printsen af Preussen og Printserne af Brunsvig, til traad en Reyse ud Schlesien. - Nu er fremdeles i Stetin anlagt et Banco= og Laane=Contoir, som en Green af He ved Banken her. - Her giøres adskillige Anstalter til de forestaaende Formæbling mellem Hs. Durchl. Prints Friderie af Brunsvig og Princesse Friderica Sophia af Würtemberg, Oels, som skal fuldbyrdes i Schlesien i Kongens Nærværelse Aalborg, den 26de Augusti.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Efter Beretning skal Søndervangs Hovedgaard med underliggende Avlsgaard Østertoft, i Hind Herred ved Ringkiøbing, samt Bøndergods 274 Tdr. Hartkorn, item Sta dill Kirke 38 Tdr. Hartkorn, i hvis Sogn baade Gaarde og Godset er beliggende, være solgt til Hr. General=Audi teur Høyer for 24000 Rdlr., og saaledes holdes dette Kiøb for det beste, i mange Aar er skeet, allerhelst det gode Bøndergods skal svare henved 600 Rdlr. i Landgilde, og paa Gaardene kan staldes og fødes formedelst Mængde af Mærsk Høe 150 Stude.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Helsingøer, den 2den September. Her i Sundet ankomme endnu den 28de p. 6 Skibe, deriblandt A. Olsen af Nedeneslehn fra Ahrendal til Kiøbenh., Bræder. C. Hansen af Kiøbenh. fra Christiania til Kiøbenh., Bræder. H. C. Hartman af Fehmern fra Danzig til Drammen, Rug. Den 29de, 4 Skibe, deriblandt D. Hansen af og fra Laurwigen til Kiøbenh., Jern. H. Clausen og N. C. Hansen, begge af Kiøbenh. fra Frederichshald til Kiøbenh., Bræder. Den 30te, 12 Skibe, deriblandt N. Nielsen af og fra Kiøbenhavn til Christiania, Stykgods. H. Nielsen og J. Olsen, begge af Porsgrund fra Langesund til Kiøbenh., Jern. A. Hansen af Dragøe og M. Lange af Sønderborg, begge fra Frederichshald til Kiøbenhavn, Bræder. P. Petersen af Laurvigen fra Kiøbenh. til Laurvigen, Stykgods. J. Nissen af Flensborg fra Danzig til Drammen, Rug. L. Christophersen af Tiomøe fra Slæben til Kiøge, Kalk, J. Hillis af Aalborg fra Bergen til Kiøbenhavn, Bræder. Den 31te, 19 Skibe, deriblandt H. Braadt af Flensborg fra Bergen til Stockholm, Fisk. P. Jørgensen af Haderslew fra Jsland til Kiøbenhavn, Kiød. N. Larsen af Holmestrand fra Kiøbenh. til Drammen, Stykgods. H. Petersen af Christiansand fra Kiøbenhavn til Christiansand, Stykgods. J. Wernlund af Stockholm, fra Kiøbenh. til Marstrand, Ballast. Den 1ste huj., 13 Skibe, deriblandt C. Weyer af Sandefiord fra Kiøbenh. til Laurwigen Stykgods. K. S. Leth af og fra Kiøbenhavn til Friderichshald Stykgods. J. J. Munk af Steege fra Helsingøer til Tønsberg, Ballast. - J Gaar Morges, Vinden S. S. O., ginge alle de til Nordsøen bestemte Skibe, som paa nogle Dage havde samlet sig i Sundet, 50 til 60 i Tallet, til Seyls, og deriblandt Skipper Grandorph til Bergen, og Kapelgaard, hos hvem Kiøbmand Sonnegaard er om Bord, til Langesund. Dagen før, den 31te indkom det 4de Russisk Kæyserl. Orlogs Skib fra Archangel til Petersborg bestemt, og det 5te ventes endnu. - J Gaar og i Na ere atter 30 til 90 til Nordsøen bestemte Skibe samlede i Sundet: de ere meest Engelske, og kommende fra Petersborg; de have i Dag Modvind af N. W. - J den sterke Storm, som den 26de og 27de August rasede, og vaklede af W. S. W., N. W., og N. N. W. forliiste adskillige Skibe her i Sundet deres Ankere; men samme ere siden biergede af Færgelauget her. Skipper Fred fra Fladstrand, som den 27de om Morgenen satte til paa Lappen, laddet med Smør, Flynder og Lærret, faaer lidet eller intet bierget af Skib og Ladning, og har forliist endog sine og Folkets Gangklæder og Kister, indtil de Klæder de havde paa sig.
Berlingske Tidende, 1768-09-02
Kiøbenhavn, den 2den September. Deres Majestæter Dronningerne Carolina Mathilda og Juliana Maria, samt Hs. Kongel. Høyhed ArveprintFriderich, behagede i Dag Formiddag at komme her ind til Staden, hvor De først toge ind paa Christiansborg Slot, for at nyde en Collation, og dernest begave Sig ud i det Asiatiske Compagnies Huus paa Christianshavn, og der besaa de i Orden satte Prøver af Compagniets for dette Aar hiemkomne og til Auction den 21de førstkommende berammede Vahre, samt derefter begave Sig hen paa de 2de i Graven, liggende Compagniets Skibe, kaldede Sophia Magdalene, og Prints Frederich, som de der i Aar have hiembragt ovenmeldte Vahre, og toge samme udi Øyesyn. Saavel paa disse Skibe, som paa andre Steder paa Compagniets Plads, vare Pauker og Trompetere, samt anden Music bestilte; ligesom og et Chor Regiments=Musik lod sig høre fra en Borgers Huus tvert over for Compagniets. Herfra begave Deres Majestæter og Hs. K. H. Sig til Slottet Frydenlund til Middags Taffel; og agte De til Aftens at være sammen paa Frederichsborg.