JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter I heri Byen afdøde Ane Cathrine Hjorth, afdøde Vognmand Ole Andersens fraskildte Hustrue, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre samme. Korsøer, den 3die Juli 1830. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Steenhugger A. Andersen her af Byen, indkaldes, overeensstemmende med Placat af 26de October 1792, herved med 6 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Weile, den 3die Juli 1820. Hersled.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 16 - 1830 & 31. afg. Tienestepige Else Kirstine Pedersdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 127 - 1830 a 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Snedkerlærling Peter David Dittler, Hansens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 1ste Juli 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er læst ved Herredstinget og vil blive læst ved den B Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Hans Henrich Stoutz, der sidst havde Boepæl i det saakaldte Gartnerhuus uden for Weile, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Weile, den 3die Juli 1830. Hersleb.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og vil blive læst vod den I Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i forrige Boelmand Jens Petersen og Hustrue AnKirstine Jessdatter af Windelef, deres Separationsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Weile, den 3die Juli 1830. Hersleb.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsret og inden den Kongel. Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle De, som formene at have noget at fordre i afgangne Krigsassessor og Strandingscommissionair Jacob Gløerfelt samt efterlevende Enke Philippine Justine Hedegig Gløerfelt, fød Wisser, her af Staden, deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav for os at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 3die Juli 1830. C. B. Rogert. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er tinglæst i Byetingsretten og som vorder tinglæst i B den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorene i Stervboe, efter Qvæghandler Jens Jensen Gryden, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret, inden fornævnte TidsForløb. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 1ste Juli 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er tinglæst i Byetingsretten og som vorder tinglæst i Ø den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorene i Stervboet efter Skipper Søren Michelsens Enke, Madame Sophie Christians Michelsen, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, inden fornævnte TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøre. Aarhuus Skifteret, den 1ste Juli 1839. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er tinglæst i Byetingsretten, og som vorder tinglæst I i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorene i Stervboen efter Kiøbmand Anders Røygaards Enke, Madame Marie Røygaard, født Norschou, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, inden fornævnte Tids Forløb, at beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 1ste Juli 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Creditorene i Peder Sørensen Lofts Seqvestrationsboe vorder herved i Henhold til Placaten 26de October 1792 indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 4de Juli 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Ved Proclama, som er læst ved den Kongel. Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og ved Roeskilde Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Farver C. Hopfner heraf Byen, hans Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere saadant Krav. Ligeledes er Boets Debitorer indkaldte til inden fornævnte Tid at betale deres Debit. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Roeskilde, den 4de Juli 1830. H. C. Müller.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Karen Mortens Datter, Enke efter forhen afgangne Fæstegaardmand Lars Erichsen af Harrested Bye i Sludstrup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 3die Juli 1830. Birch.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Freditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Dagleier Ulrich, Christiansen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nyested Kiøbstæds Skifteret, den 1ste Juli 1830. J Schmensen. Jen over Engelholm Hovedgaard med Gods og Tiender, Besætning ) og Inventarium, til den 22de d. M. bekiendtgjorte 4de Auction, ulsættes til Tirsdagen den 3die August næstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, da samme afholdes paa selve Hovedgaarden, efter de ved 3de foregaaende Auctioner fremlagte Conditioner, hvor ud ingen Forandring skeer.
Berlingske Tidende, 1830-07-09
Den under 29de f. M. i Statstidenden No. 105, i Adrene Avise og Slagelse Avis, om bemeldte Gaard og Godses Salg ved 4de Auction, udstædte Bekiendtgjörelse, forandres og rettes altsaa i Overeensstemmelse hermed. Prætte, den 5te Juli 180. Møller.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1830-07-12
London, den 26de Junii. Resultatet af det Kongelige Liigs Obduction, der blev foretagen af begge Livlægerne Halford og Tierney, Livchirurgen Asthler Cooper og Chirurgen Brodie (hvilken sidste formedelst EverardHomes Sygdom blev dertil udnævnt) og af dem underskreven er: at H. M. har liidt af en organisk Sygdom i Hjertet. Dette blev fundet i en usædvanligen udvidet Tilstand, og denne bør ogsaa Hævelsen i Brystet tilskrives. Vand er aldeles ikke funden i Brysthuulheden. - Den nærmeste Anledning til H. M. Død var, at et Blodkar i Maven sprang under en voldsom Hoste. Morning Chronicle yttrer sig saaledes angaaende de Yttringer og Opgivelser og Jrlands Tilstand, der atter have fundet Sted i Parlamentet: "Endelig bør der dog engang gjøret Ende paa det System, der hindrer Middelstandens Opkomst i Jr. land. Et Land, hvis Jndvaanere ere deelte i Jordegodsejere og Fattige, er en Uting og kan aldrig opnaae en heldig Tilstand, Naar en eller anden Jndustriegreen gaaer i Staae i England eller Skotland, maae de Borgere, der have Formue, bidrage til at hjelpe den paa Fode igien; det er ogsaa let at tilvejebringe til strækkelige Midler dertil i begge disse Lande. Men i Jrland gives paa den ene Side kun et Oligarchie af store Jordegodsejere, hvis overdrevne Jndtægter maae tilveiebringes derved, at de fortrinligste Agerdyrkningsproducter blive udførte, medens der paa den anden Side vegeterer en Hær af Landmænd, som ere fordømte til at nøjes med den simpleste Føde, og, naar særdeles Nødstilfælde indtræffe, ikke engang ere i Stand til at friste deres Liv Ved den forestaaende Opløsning af Parlamentet venter man en saa talrig Mængde af Valgcandidater og saakaldte Valgkamp i Jrland, som der aldrig før har været. Jrlandske Blade berette, at der næsten ikke er et eneste Sted paa Øen, hvor man ei ruster sig, til at fortrænge de ministerielle Valgandidater. De af det nuværende Ministerium foreslaaede nye Skatter i Jrland have gjort dette meget ilde lidt der.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Det ny ypperlige Politie i Hovedstaden, som skyldes Statsministeren Sir Peel, er organiseret paa følgende Maade. Det bestaaer af 17 Afdelinger, som ere betegnede med Bogstaverne Af- H. - N. P. R. S. T. N. (Bogstaverne J. O. Q. 1, 2. - 3 mangle). Hver Afdeling har sin OverinspeciørJnspectør, og adskillige Sergeanter og Konstabler. Det talrigst Personal er ansat i Quartererne Finsbury, Whilechapel og Stepneyhvoraf det første tæller 102,61, det andet 111,332 og det tredie 111,516 Jndvaanere. I det første bestaaer Politiepersonalet af 283, i det andet af 191 og i det tredie af 297 Jndivider. Det mindste Antal af Politicofficianter er ansat i Quarterer, Whilehall (som tæller 5,893 Jndvaanere) nemlig 118. Hel Personalet bestaaer af 17 Overinspectører, 68 Inspectører, 323 Sergeanter og 2906 Konstabler, i Alt 3314 Personer for en Befolkning af 1,212, ey i Mennesker. Lønningerne ere saaledes fordeelte. En Overinspectør har 2000 Pd. St. aarlig ; en Jnspectør 100 Pd. St. aarlig; en Sergeant faaer 1 Pd. St. 2 S. 6 P. om Ugen og en Konstable 18 S. ugentlig. Den 23de f. M. holdt Selskabet til at forhindre Grusomhed, mod Dyrene, sin aarlige Forsamling. Selskabet havde i Aarets Løb anklaget 84 Personer for Grusomhed af dette Slags, af hvilke 34 vare blevne straffede med Mulcter, 15 dømte til at betale, Omkostningerne, 22 frikjendte og 13 have frelst sig med Flugten.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Selskabets Forsøg paa, at faae de saakaldte Pits (Aflukker til Hunde- og andre Dyrekampe) afskaffede, mislykkes endnu stedse, tvertimod tiltager Antallet af disse Piis.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Den Kundgjørelse, hvorved Medlemmerne af Geheimeconseilet strax efter Kong Georg IV Død proclamerede Hs. M. Kong Wilhelm IV til Konge, er dateret St. James Pallads og understrivet i følgende Orden: Ernst (Hertugen af Cumberland), August Frederik (H. af Sussex), Wilhelm Fredrik (H. af Gloucester), Leopold (Pr. af Coburg), Wilhelm, Cantuariensis (d. c. Erkebiskoppen af Canterbury, der, som det forenede Riges Primas, har lovbestemt Rang og Sæde næstefter Prindserne af Blodet og over Hertugerne), Lyndhurst, C. C. Choracensis (d. c. Erkebiskoppen af York, Bisperne i England kalde sig kun ved deres Fornavne), Bathurst, Rosslyn, Norfolk, Leeds, Portland, Wellington, og derefter de øvrige geistlige og verdslige Medlemmer. Samtlige vore Blade indeholde mange Adresser fra Candidater. der anbefale sig til de Valgberettigede i Anledning af det forestaaende Parlamentsvalg.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
En af de vigtigste Forbedringer, som den fordums nederlandske Colonie paa Cap skylder vor Regjering, efterat Colonien kom under britisk Herredømme, ere de nye Veie, som i disse Dage anlægges over den store Bjergkjæde "Hottentors Holland=Koof. Denne Bjergkjede gjorde hidtil enhver Forbindelse mellem Kysterne og det Jndre af Landet hartad umueligt. Den Communication, som nu er aabnet, vil have store Resultater til følge, ei allene for Coloniens Velstand, men ogsaa for hele det sydlige Afrikas Civilisation.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Paris, den 3die Juli. Depescher fra den franske Expeditions Generalissimus, Grev Bourmont, dat. 25de Juni, og fra Admiral Duverre, dat. d. 26de, ere i Dag kundgjorte. Ubetydelige Skærmydsler vedblive imellem Franskmændene og Algierne, men Jntet af Vigtighed har fundet Sted siden Slaget den 19de Junii. Een af General BourmontsSønner er bleven farligen saaret, men Faderen udtrykker i Depeschen det Haab, at den unge Mand snart vil gjenvinde sin Helbred, for fremdeles at tjene sit Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Den 23de Juni valgte Districts=Valgcollegierne i 63 Departementer, . . . . 198 Dep. Den 3die Juli de store Collegier i samme Depts. . 122 - Den 11te Juli vælges af Districtskollegierne i 20 Depts. Den 19de Juli vælges af de store Collegier i disse Depts. . Den 20de Juli Den Corsico . . . 3 Alt 420 Deputerede.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Af de den 23de Juni valgte Deputerede ere nu de 193des Navne officielt kundgjorte. Blandt dem ere 144 Constitutionelle, 45 Ministerille og 4, der ikke høre til noget Partie.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Gazette de France siger i Dag: "Det ny Deputeretkammers Skikkelse kan nu med Vished forudsees. Den høire Side og det høire Centrum ville faae 200 Deputerede; den venstre Side og det venstre Centrum 230. Saaledes vil Kammeret see ud næste 1ste September.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Gazette de France af 26de Juni gjør følgende bemærkninger over den Maade, hvorpaa Valgene af de Deputerede i den ny Kammer skee. Vore Tropper ere seierrige i Afrika og Royalisterne lide Nederlag i Valgkampen. Allerede have 16 af de forrige Oeputerede af den høire Side maattet vige Pladsen i Cantons=Collegierne. Ved Efterretningen herom ere Fonds strax faldne; saa nøje er Frankriges Jnteresse forbunden med den monarchiske Sags Sejer. Royalister, store Jordegodsejere, iler til Eders Collegier, J see, at Democratiets Strøm overalt træder over fine Bredder. Eders Sag er det, at gjenoprette Ligevægt ten; eders Pligt er det, at beskytte Kongehusets Prærogativer og det arvelige Kammers Jnteresse mod dem, som ville forlægge Regjeringen til Valgkammeret. Kongedømmet og Pairernes Kammer ere Jordejernes politiske Borgen, og ene de kunne afværge, at Jorden er skal ryste under deres Fødder. Paa hvilken Side Faren er, vise det valgte Deputeredes Navne tilfulde. J de 20 Departementer, i hvilke Valgene ere opsatte, regne de Liberale paa 74 Valg blandt 108 ; Monarchiets eneste Haab beroer derfor paa de store Collegier, Det er tilstrækkeligt, at Revolutions= og Defectionsmændene trænges ud deraf, 170 Kongen og Chartet hengivne Deputerede, i Forbindelse med dem, som Cantons-Collegierne skaffe Kongen, ere tilstrækkelige, til at redde den monarchiske og constitutionsmæssige Orden, og frelse os, der staae ved Randen af Revolutionens Afgrund.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Quotidienne bemærker blot : "Vi have allerede for længe siden forklaret, hvorledes det vel kunde være mueligt, at Majoriteten af Vælgerne lod sig vildlede af Liberalismens Rænker. Den første Liste paa de Deputerede stadfæstede denne vor Annelse; dog være det langt fra os at troe, at Monarchiets Sag vil kunne lide derved; alligevel bør vi ikke lade ubemærket, at Efterretningen om de Liberales partielle Seier har formaaet, at virke ufordeelagtigen paa Statspapirerne. Staoneli, hvorfra Expeditionsarmeens sidste Bulletin dateres, er et, 3 Miil fra Torre Chica, paa Veien til Algier, liggende Meiererie; foran det løber en Skovstrøm, paa dets anden Side ligger Flækken Tschaud paa en Høi. Sandsynligviis havde den algierske Hær opslaaet sin Leir langs med hiin Strøms steile Bredde imellem Tschaud og StaoneliJournal des Debats klager især over Forvanskningen af de meddeelte Efterretninger, i hvilke rigtignok spores mærkelige Kjendetegn herpaa. Saaledes siges i den authentiske Depesche fra Admiral Duperre, efter hvad le Globe ganske bestemt forsikkrer, at en frygtelig Storm havde raset den 16de, der havde varet ved i to Timer og vilde have tilintetgjort hele Flaaden, dersom den havde varet i dobbelt saa lang Tid. Af Frygt for, at den skulde komme igjen, havde Admiralen fjernet sig fra Kysten, og sende alle de smaae Transportskibe, som vare ham i Veien ved hans Maneurer, tilbage til Toulon. Beretningen i Moniteuren taler, ikke noget og Stormen, og anfører den sidstmeldte Omstændighed kun i Forbigaaende som allerede bekjendt af andre Meddelelser. - I General de Bourmonts Origenaldepesche angives de Dødes Antal lige med de Saaredes, nemlig til 3000. I den af Moniteuren derimod meddeelte, og forandrede, Depesche leder Man forgiæves efter en Angivelse af de Dødes Antal. Saadanne Lacuner siger Journal des Debats, ere naturligviis paafaldende, lade forudsætte noget Værre, som man har villet fortie og gjøre Publicum mistroisk mod alle de af Ministeriet meddeelte Krigsefterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Newyork, den 8de Junii. Det herværende Selskab til at fremme Maadehold i Nydelsen, af spiritusse Drikke, viser sig meget virksomt og gavnligt. Uagtet det er oprettet for ikke lang Tid siden, og synes at virke, snarere ved gode Exemplers Kraft end ved Forholdsregler, har dog Forbruget af stærke Drikke siden dets Oprettelse formindsket sig en Femtedeel hos os. - Jfølge officielle Lister, døde i Aaret 1827. i Byen og Provindsen New=York 5181 Mennesker, og deriblandt 73, (altsaa 1 af 70) af overdreven Nydelse af stærke Drikke, i Aaret 1828 døde netop ogsaa 5181 Mennesker, at hvilke 75, eller 1 af 69, af Drikfældighed; derimod døde i 1829 kun 60 deraf blandt 5094 Mennesker, altsaa 1 af 85. - Bostons Mortalitetslister yde ikke et saa gunstigt Resultat; i Gjennemsnit døde der aarligen 50 Mennesker af Drikfældighed, hvilket i Forhold til Stadens nærværende Folkemængde er 1 paa hver 24 af de i hvert Aar Døde. Antager man denne Maalestok for de forenede Staters hele Folkemængde af 12 Millioner, og tillige den Sætning, at der døer 1 Menneske af 50 Judividuer af den hele Folkemasse, saa vil Antallet af samtlige i eet Aar Døde udgjøre 240,000, og hvert Aar døe da 10,000 Mennesker i de forenede Stater som erklærede Drukkenbolte. Men hvor 1 Menneske døer som erklæret Drukkenbolt, kan man antage, at der døe 3 eller 4 af Sygdomme, der er en følge af altfor hyppig Nydelse af spiritusse Drikke, og denne Beregning vil bringe Antallet af de Jndividuer, der døe som Offere for den altfor overdrevne Nydelse af stærke Drikke til 30 - 40,000 Mennesker. - Heraf skjønnes altsaa, hvor megen Tak man skylder en Forening, der søger at standse et saa ødelæggende Onde.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Jernbanerne sysselsætte nu den offentlige Opmærksomhed. Det er imidlertid tvivlsomt, om de i ethvert Tilfælde kunne være fordeelagtigere end Kanaler; dette vil tvertimod kun finde Sted, hvor Jordbundens Beskaffenhed tillader, at anlægge Jernbaner i lige Linie fra det ene Sted til det andet, medens den samme Egenskab ved Terrainet gjør det nodvendigt, at grave Kanaler paa Omveie. Et Foretagende af det Slags, som nu iværksættes, nemlig Anlægget af en Jernbane mellem Albany og Sehenectady, lover med temmelig Vished et heldigt Udfald, da denne Ban kun indbefatter en Strækning af 14 1/2 Engelske Mile, medens den hidtil mellem begge Stæder benyttede Kanal er 29 Mile lang og paa hver Miil har en Sluse, som skal passeres. Det Selskab, der entreprenerede dette Anlæg, har faaet et Privilegium paa 50 Aar, med visse Forrettigheder. Man troer, at Entrepreneurerne ville faae et aarligt Udbytte af 14 Pct.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
De forenede Staters Senat har atter forkastet Billen, at Titelen Admiral skulde indføres i den nordamericanske Marine.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Efteretninger af blandet Jndhold. Det nys hidkomne Hefte af Foreign Quarterly Revien, for Juni Maaned, indeholder Pag. 48 - 87 en Udsigt over den ældre og nyere danske poetiske Literatur. J en Note Pag. 53 siges: "Det glæder os, at kunne bebude, at Hr. Wheaton, nord americansk Gesandt ved det danske Hof- hvis Virksomhed for hans Fødelands Lovgivning har erhvervet ham fortjent Hæder - længe har været beskjæftiget med at samle Materialier til en Historie om Nordboerne, især i Forbindelse med deres forskjellige Invasioner i sydlige Lande. Det er hans Agt, udførligen at fremstille deres Historie, Poesie og Mythologie, deres personlige og politiske Tilstand; han begynder med den tidligste Periode, i hvilken nogetsomhelst historisk Spor findes, og endeer med den (der ikke er let at bestemme), i hvilken Normannerne og Angelsachserne aldeles sammensmeltedes.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
The Times bemærker i Anledning af Hofsorgen efter Kong Georg IV.: "J Europa er den almindelige Farve ved saadanne Leiligheder sort (Kongerne af Frankrige ene undtagne, der sørge med violette Klæder); i China hvid, i Tyrkiet deels blaa, deels violet, i Ægypten guul, i Æthiopien bruun.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 9de Juli 1820. Hamborg 2 M. - a vista 216. - Species 200. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 92. Dito uden Renter i Sedler 96 1/2 a 96 3/4 Rbd. Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 107 a 107 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 103 ½ a 104. Dito dito til 4 pC. 100 a 100 1/2. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 100 ½ a 101.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
4 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson er Comp. 71 ½ a 72 Rbd. Norske Speciessedler 155 ½ a 156 Rbd. Svenske Sedler 8 Mk. 1 1/2 s. a 3 Mk. 11 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Kjøbenhavn, den 12te Juli. Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Fredrik ankom hertil Fredagen den 9de dennes, om Aftenen Kl. 10. Høist, sammes Søn, Hs. Kongelige Høihed Prinds Fredrik Carl Christian, var allerede ankommen samme Dags Formiddag.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Af Sager, som henhøre til det almindelige Forligelsesvæsen, hvorunder ogsaa henregnes de ved Gjeldscommissionen i Kjøbenhavn samt Søe= og Gjæsteretten behandlede Sager, ere i Aarets Løb foretagne i alt 21,322, hvoraf 14,651 ere forligte eller hævede, 341 udsatte, 6330 henviste til Retten og 1762 virke, ligen dertil indstevnte. Af Politiesager, der kunne forliges, er 6725 foretagne, hvoraf 5073 ere forligte, 256 udsatte og 1396 paadømte. Desuden er af Kjøbenhavns Magistrat prøvet Forlig i 200 Sager, nemlig 139 Skilsmissesager og 61 andre Sager, og af de første ere 70 og af de sidste 56, tilsammen 126 Sal. ger forligte. - Antallet af de i 1829, ifølge Forordningen af 20de October 1819, summarisk behandlede Sager, har være 1656, hvoraf 1342 ere forligte eller hævede, 42 udsatte og 272 paadømte. - Mærkelig er de ved det almindelige Forligelsesvæser behandlede Sagers Aftagelse siden 1819, da Antallet af samtlige foretagne Sager var 48,194, og af de til Retten virkeligen indstevnte Sager 3513. Ved de almindelige Forligelsescommissionerpaa Island ere (i Aaret 1828) 183 Sager foretagne, hvoraf 142 ere blevne forligte. - Af Politiesager, forsaavidt de kunne forliges, ere 2 forligte. - Paa Færøerne ere, i Aaret 1828 af 22 Sager 18 forligte; af 4 Politiesager, der kunde forliges er een forligt. - Af de Sager, der henhøre under det almindelige Forligelsesvæsen ere paa de Dansk Vestindiske Øer i Aaret 1828 af 910 Sager 631, og af Politiesager 97, forligte, - Af Sager, der ifølge Forordningen af 20de October 1818. behandles summarisk, have i 1828 paa de Dansk Vestindiske Øer, 95 været behandlede, af hvilke 77 ere forligte. - - Da denne Totalberetning om Forligelsesvæsenets Tilstand blev Hs. Majestæt allerunderdanigst forelagt af det K. D. Cancellie, kunde Beretningerne fra Island, Færøerne og de Danske Øer i Vestindien ikke være hidkomne.
Berlingske Tidende, 1830-07-12
Den 30te Juni er Allerhøieste Ordre udfærdiget til Biskop over Siellands Stift og de Kongelige Ordeners Biskop, Dr. P.C. Müller, at indtræde som Medlem i Commissionen angaaende Oldsagers Bevaring og Anvendelse til offentligt Brug.