Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-08-25
J en Afhandling om den Otschakovske Steppe og Odessa, som findes i det 6te B. for Aaret 1805 af Journalen den Russiske Merkur, som blev udgivet af Provst Heidecke, findes Efterretninger om Odessas ældste Historie, man seer deraf at strax i Aaret 1792, efter den omtalte Fredslutning med Tyrkerne, begyndte man der at anlægge en Colonie; det blev overdraget Jngenieur Generalen Devolant at bygge en Fæstning, og Admiralen de Ribas at skaffe Colonister dertil, hvilken selv havde med Storm erobret den tyrkiste Fæstning, som hidindtil havde været der; de nye Anlæg stode under den dengang alt formaaende Fyrste Suboff, Keiserinde Catharines Yndling; (at der i Nærheden af Staden findes store hvide Qvadersteene, som ere lette at bryde og forarbeide, og som hærdes ved Luften, befordrer Byens Opbygning, da man ved Hielp af dem kan i nogle Maaneder opføre et stort Huus paa to Etager) desuagtet var man ikke kommet videre der til Aaret 1795, end at man havde faaet opført en Jordskandse og nogle ubetydelige Bygninger; i dette Aar løb 35 Skibe ind i Havnen og 30 forlod, den, men i samme Aar bleve nogle Regimenter forlagte i Omegnen; disse betiente man sig af til at opbygge Byen, og inden Udgangen af 1796 var den allerede bleven til en anseelig Stad. Over 60 Østerrigske, Neapolitanske, Tyrkiske og Græske Skibe besøgte den i dette Aar, og den hævede sig pludselig til en anseelig Handelsstad. Den omtalte Poul Sumarokoff besøgte den i Aaret 1799, og fandt der fire Russiske Kirker, en Kirke for de Staroviertzi, (eller Gammelttroende), et Kapel og en Synagoge, 506 Huuse af Steen, 233 Russiske Jordbytter (Samlank, 501 Boutiker, 111 Kieldere med Udgange til Gaderne, 5 Spiseqvarterer, 36 Varemagaziner, offentlige Badstuer, 7 Smedeværksteder, een Makaroni, een Puder- og een Pomade Fabrik, 6 Brændeviinsbrænderier, 5 Ølbryggerier, 5 Sæbesyderier, 3 Tralbrænderier, 2 Kalkbrænderier, 6 Vindmøller, 18 Brønde med godt Vand i Huusene, 12 offentlige med Hiul til at ophidse Vandet, og 13 gamle tyrkiske Springvande, som vare istand fatte; en smuk Steenbygning blev opført til en Børs. Jndvaanernes Antal udgjorde i dette Aar 4847 Personer, hvoriblandt 400 Udlændinger og henimod 300 Jøder. J 1803 ankom 502 Skibe til Byen og 40 forlod den, og i 1804 havde Byen allerede 2900 massive Huuse med 15000 Jndvaanere, for nærværende Tid skal Byen have henimod 40000 Jndvaanere. Odessa, hvis Anlæggelse var et Værk af Keiserinde Catharina tiltog allerede meget under hendes Regiering; under hendes Søn, Keiser Paul, blev dette Anlæg igien meget forsømt; men den nuværende Keiser Alexander, som ved sin Regierings Tiltrædelse erklærede, at han vilde regiere i sin Bedstemoders Aand, har hævet den til sin nærværende Høide, foruden at dette er bevirket ved mangehaande Foranstaltninger, saa skyldes især Odessas Storhed den nærværende Premierminister i Frankerige, Hertugen af Richelien, som Keiseren udvalgte til Gouverneur over Staden, og hvis ypperlige Administration gav den herligste Forbetydning for Statsforfatningens gode Gang i Frankerige under hans Veiledning. Englænderen Gell siger i sin anførte Reise om ham, at han er med Rette ethvert Menneskes Yndling fra Keiseren, til Tiggeren; han er en høi, ikke for, men velvoxen Mand; hans Ansigt røber Skarpsindighed og han er af et indtagende Væsen (Lady Morgan siger ogsaa om ham i sit nye Værk om Frankerige: at hun aldrig har seet en fornem Fødsel og en høi Stand bedre repræsenterede end i Hertugens fiine Ansigtstræk, ædle Figur og udmærkede Holdning; han er den personificerede Adel. Hun faae ham præsidere i Videnskabernes Academie.) Da Gell var i Odessa boede han i en anseelig Gaard, som stod tilbage for mange Kiøbmandsgaarde. En Englænder General Cably, tilforn Kiøbmand i Neapel, og efter Formeningen den smukkeste Mandi Kongeriget begge Sicilierne var til samme Tid Vicegouverneur; samme fordeelagtige Vidnesbyrd, aflægges af alle om Hertugen, da han var Gouverneur stod han umiddelbart under de Keiserlige Ministre. Keiser Alexander har som bekiendt ved sit Ophold i Odessa i Mai Maaned d. A., afsendt derfra en Feldjæger til ham i Paris med en egenhændig Skrivelse fuld af varme Taksigelser for hans (Fortsættes.) Fortienester af Staden.