Berlingske Tidende, 1793-05-24
Aachen, den 13de Maji. Den franske General Dampirere lod sig ikke ved det no lykkede Forsøg den 1ste Maji afskrække fra, at drive sit 3 rehavende, at befrie den blokerte Fæstning Conde, ialmann Han lod fra sin høyre Side mod Mandenge særdeles høi forurolige det Reiserlige Corps under Feltmarskal=Lieuen. Grev Latour, og angreb der hver Dag paa forskiellige PotaEfterat Angrebet paa Forpostersee den 6te var slaaet tille med Forliis, skeedte den 7de i Dagbrækningen et nyt Anna paa den Latourske Armer ved et stærkt Corps og meget Anlerie, som i sem Gange igientagne Forsøg stedse blev denne tilbage. Efter 4 Timers frugtesløse Angreb, som kon Fienden over 230 Mand, blev han forfulgt fra alle Salige indtil under Kanonerne af Mandenge. Fra Barn, mellem Mandenge og Valenciennes, hvor skienden her angrebet Obersten, Fyrste af Røge Corps, blev hans dreven tilbage. Ved Saultam, benimod Valenciennen, hvor Forposterne af den Coburgske Armee samme Dag der foruroligede ved et fra Leiren ved Famars ankommen Dachement, nødte Fienden tidlig om Morgenen Vedersen, en Jøgerne til at trække sig tilbage, og stak derpaa et Pa Huuse nær ved Saultai i Brand, indtil en Division Jnsær, terie med 2 Kanoner rykte mod dem og drev dem bort ingen Himmod Middag kom er anseeligt Jægercorps fra Valmennes, og trak sig mod det Reiserlige Centrum, under de standig styren paa Vedetterne og Piletterne. General Kiølod 2 Detachementer af Chreaurlegere Division af Kann, Carabinerere rykke frem, og uagle Efterhønske Husarer, cher til Siden, hvorved de nendtlige Jægere bleve omde, nogle og 60 deraf nedsadlede, og de øvrige deroneumod Valenelønnet. - Det nye Høvedangreb fra alle Sen havde Damplette opsat til den 3de, da han gandske nor Morgenen satte sig i March. Den største Magt førte den mod det keiserlige Reservicorps ved venstre Side af Sange. som stod under Fremmester Grev Clai saus CommoKl. gangred han heftig og næsten rasende kosterne AmtsVicon, St. Amand af Dannen, hver Grev Clase, og den preussiske General Knabelsdøre vare forskantsede erstorskandsningerne som vare overede paa Chansen ser. St. Amand til Valenciennes, paadrage de Kagelige Kall. tærsker denne snødet Rum under strækkener raalsum. rykkende klende, og dog syntes Franskmanden ikke at ville marte deres Forliig, men marchitte stem, for man at transindede Keiserlige Forstandsninge. Den Varen angad Fienden stre Gangs rasende, og blen sine Gangsstaae. tilbage. Ved Rammes mistede de Kanerlige den Konen er ten af de forrige Forskandsmaal, men handen maat døre betale denne Fordeel. En prensen dersen til, megen fratog ham den strattede Kanen, og kan det Kafølge, nedsattede mange Folk. Den prene. inden paa sin Post ved St. Amand, men Preusserne for General Kndalsdorf den ligesaa eftertrykkelige angreben af lene. Hertugen af Park havde sendt Preusserne 3 Da harede sig med største Tapperhed, og selvende slaae Angreber, Eier ste. Fienden fra sin Side viste overalt en brundring: Glaaner engelske Tropper til Held, hvilke gjorde udmærket Frønner. I Adbadlet Dasan havde han anført en 24 Pun. derdig Tapperhed, og fornyede Fagtningen stedse med friske et Forliis drevet dersen. Dans Planer bleve tilertgiørte Haar, som giorde en bestandig Jld, men han har med vad de allertes Tapperhed og Bestandighed, og om Aftenen. Mare. Skovene ved Rammes kom i Brand. FranskmanMetten halv i blev han fra alle Sider nødt til at trække sig aes Forst paa denne blodige Dag kan endnu ikke angives. Det opraaaer vist de Alluttes Forius, som er at Keiserlige 300, af Engelandets omtrent 150 Mand. General Dam Tropper omtrent 500 Døde og Saarede, af Preussers arre skal ved en Kanontugle have mistet et Been. Paa Aaserng Sede har omral Wankhem fornemlig udmærket dørket den ogsaa har lidt merst. - Cavalleriet har formedelst at en alle Malloner, Regimenter, især Würtemberg Staven ikke kunnet saatte med. Samme Dag andres en steendtlig Colonne, som kom fra en uden Virkning. Hemmed Middag lykkedes det kunmenen, den med lette Tropper besatte Landsbor Galein, den at denne Fornesterne af den taburaske Armee ud fra Landsen Grand Bargules; men General Otto detacherre den en Saae et Corns Esterhavnske Husarer samt naale kan, og til den anden Side et Corps Husarer af Barks eete saa beftig anfaldt Fænden, at omtrent 50 Mand af me bleve medfadlede, og de øvrige faaede paa Plugten. Man Aftenen sig naaer foranstendtlig Trøn ved den øres. danske Vindmølle, og kannerte paa de reisernge Forpoaar ; men General Osts fordres den snart ved sine Tolvpunbager og Handuser. - Ligeledes angrede Franskmændene me Dag gandske tillig de Keiserlige paa den Side modManking, bemægtigede sig Pesten Hantes ved Salte, hastigen Canoner Pater til havde holdt besat, men som. allem Aftenen tilforn var trukket derfra, for at blive at et om Morgenen derefter ved en nye Piket. Det forsam got da derfor noget Jnsamtene og nogle Wurmferske Husaer ved Balstørre, hvilke nagtet deres ringe Antal modigen saarede den henved 2200 Mand stærke Fiende, og efter en de som end overan Time, nødte ham til at trække sig denne. Denkistre Læntenam Clautraa, hvis overøngaaer Mad tragte som i yderste Fart, bid og med en liden so stallama meget til, at driet Franden tilbage indtil under Danne den ved Sal. Man har begyndte an nye Franpaaa som endom de over 2 Timer, indtil Franskmandene: Kander en Toldpandinger og en Serpandinger, bleve af det lasandt Artillerie demonteres. Finden trak staderpaa den skrendog ind Skov. Man sagde dog, at han paa de sælsammer sig en Jmmant, for med 5000 Mandsigten. terede hanne Post. Men Hovedhensigten, broner Franskmændene paa denne Dag opofrede saa meget Blod blev ikke opnaaet. De Allierte beholdte deres Stilling, og rykte endog paa nogle Steder noget frem, og Fæstningen Conde bostede ingen Frugt af de fiendtlige Bestræbelser. - Den 9de forefaldt nye blodige Fagtninger, hvorom man dog bidti ikke har anden Efterretning, end at de Keiserlige have indtaget 2 Sendtlige Batterier, og gjort mange til Fanger.