JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Den berømte Münchner-Maler, Mester Cornelius, er for Tiden i Paris. Han besidder ogsaa den Gave, at kunne drikke som en Mester. Forleden komen ligeledes her berømt Englænder til ham, og udfordrede ham til at drikke med sig. Cornelius mødte. Begge satte sig hen Klokken otte om Aftenen, og begyndte at drikke af store Kruus. Kun Vidnerne havde Flasker for sig. Flere Timer bød Englænderen sin tydske Modstander vakkert Spidsen; men Kl. halvtolv forlode hans Kræfter ham. Da Aandernes Time slog, lod Cornelius tolv store Pokaler fylde, og drak dem ud, een ved hvert Slag Klokken slog. Ved det tolvte Slag, faldt Englænderen bevidstløs under Bordet. Men Cornelius drak endnu rolig fort indtil Morgenrøden. Næste Aften bivaante han et Gilde, som nogle Kunstnere gave til hans Ære, og drak atter her til det Yderste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Den ogsaa i Danmark bekjendte talentfulde Pianist Hr. Mortier de Fontaine, befinder sig nu i Paris med sin Kone, som er i Besiddelse af et udmærket Talent som Sangerinde. Det unge Ægtepars Concerter i Paris omtales med megen Roes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
J Stuttgardt arbeides i denne Tid meget ivrigt paa den würtembergske Prindsesse Sophies Udstyr. Man kan gjøre sig et Begreb om denne Prindsesses Riigdom, naar man hører, at Delingen imellem hende og hendes Søster allene i Sølvkammeret varede 14 hele Dage, omendskjøndt man kun deelte efter Vægten. J Osnabruck have alle Borgerne besluttet at lade sig udpante for Skatter. To Esqvadroner skulde rykke derind for i saa Fald at passe paa Panterne, skjøndt man endnu ikke vidste hvor man skulde forvare dem, da Magistraten ikke vil indrømme Raadhuset dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Sidstl. 5te Decbr. opførtes for første Gang i Petersborg La Gitand, ny Ballet af Tagliont. Aldrig er maaskee en større Lurus bleven anvendt paa noget Theaterstykke end paa denne Ballet, hvori den befindes ikke mindre end 300 dandsende Personer, man seer et naturligt Vandfald, 12 Fod høit og 24 Fod bredt; Balletten ender med en Maskerade, hvori 500 Masker af alle Slags figurere. Balsalen er oplyst af 5000 Voxlys, baarne af 120 Lysekroner. Det er et forbausende Syn, Førstegang gaves denne Forestilling til Mile Taglionis Benefice, og har indbragt hende den uhyre Sum af 50,000 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge har paa sin Fødselsdag, den 26de Januar, gjort mange Promotioner i den norske Civil- og Militair=Etat samt udnævnt 70 Personer til Riddere af de forskjellige svenske Ordener. Man venter ogsaa Dronningen til Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Til næste Storthing vil blive forelagt et Lovforslag om Brændeviinsbrænden, hvis 16de § lyder saaledes: "Hvis Nogen, efter at en Kjedel er opmaalt og stemplet, forandrer den, uden at den paany opmaales eller stemples, straffes han første Gang med Fængsel paa Vand og Brød fra 15 til 30 Dage, og i Gjentagelsestilfælde med Tugthuusarbeide fra 2 Maaneder til 2 Aar. Hør, hor!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Jndsendt.) Dersom der er noget Tegn, som kunde antyde Verdens nærforestaaende Undergang, da maa det være Følgende: "Den danske Bondeven lærer os nemlig, at Mani Mangel af Bedre, kan fødre sine Køer med – Pestepærer. "Bondevennen har selv seet Qvægæde Hæstemog, og omtvivler ingenlunde, at Man hertillands maatte kunne frelse meget Qvæg fra at sulte ihiel ved at give det frisk Hestemog blandet med hvad Man ellers kunde undvære. Mon der er nogen Bonde i vort Jylland, som vil gjøre det væmmelige Forsøg, En jydsk Bonde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Et høist mærkværdigt Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
(Jndsendt. Den nyeste Aarsberetning fra Foreningen for Havedyrkning og Agerbrug i Coburg indeholder Følgende: Med Hensyn til den af flere iagttagne Forvandling. af Havre til Rug, naar nemlig Havren bliver faaet noget seent og tvende Gange afhugget til Grønfoder, hvoraf Følgen er, at en stor Deel af Havrestubbene ikke gaae ud, men overleve Vinteren og paany skyde ud fra Roden næste Foraar og forvandle sig til Rug, da har dette høistmærkværdige Phænomen ikke blot paany bekræftet sig, men Man har endogsaa foranstaltet en ny Udsæd, for næste Foraar at kunne forevise og forsende Havrestubbe med vedhængende Rodklump, som vise tydelige Spor af Havrens forrige Aars Væxt og hvis nye Halme frembringe det skjønneste Vinterkorn. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Bekjendtgjørelser. At der her i Byen, ifølge allerhøieste Rescript af 16de Juni f. A., bliver afholdt i 2 Dage et Heste- og Qvægmarked, Dagen efter det nu først forestaaende Hestemarked i Randers; dette bliver herved, med Hensyn til at bemeldte Marked ikke findes angivet i Almanakken for indeværende Aar, bekjendtgjort til Underretning for de Markedssøgende. Aarhuus, den 7de Februar 1839. Fleischer. Engelsted. Funder. Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
At Øen Endelave, ifølge kgl. Resolution af 15de August f. A., er overgaaet fra Hads og Ring Herreders til Woer og Nim Herreders Jurisdiction, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Hads og Ning Herreders Contoir, den 20de Ja Lanng. nuar 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
At Ungkarl Jacob Pedersen i Holme er af Over øvrigheden erklæret umyndig, og at Sognefogden Albert Jensen i Wibye er af mig beskikket som hans Værge, bekjendtgjøres herved. Hads og Ning Herreders Contoir, den 17de Jan. 1839. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Torsdagen den 2de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Virring Præstegaard afholdt Skiftesamling efter der afdøde Pastor Hegelund, hvorved Boets forseglede Papirer ville blive aabnede og gjennemgaaede. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, A. L. Reiersen. den 4de Februar 1839. Fredagen den 1ste næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i Dødsboet efter afdøde Justitsraad Secher i Ørsted Sandgaard. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 4de Februar 1839. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Torsdagen den 21de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet bliver, grundet paa passeret Udlæg for det Offentlige til Fyldestgjørelse for Delinqvent-Omkostninger, afholdt Auction over det Huusmand og Skræder Peder Christensen Qvitzo tilhørende, paa Trige Mark, i Trige Sogn, beliggende Huus med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 1 Fdkr. 2 Alb., samt Konge- Kirke- Korn- og Qvægtiende deraf, hvilket herved bekjendtgjøres. Auctionen afholdes i selve Huset. Hasle &c. Herredscontoir, den 28de Januar 1839. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Tirsdagen den 19de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz afholdt Auction i Gaarden No. 43 paa Skolegade her i Byen, og til den eller de Høistbydende bortsolgt: 377 Flasker Portviin. 123 Flasker Rhinskviin, og 2 Ankere gammel Viin. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 9de Febr. 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Torsdag den 21de Marts Formiddag Klokken 9 bliver den, afdøde Gaardmand Christen Christensen og senere afdøde Hustru tilhørende Gaard i Klattrup, Smidstrup Sogn, Veile Amt, opraabt til Bortsælgelse ved een eneste Auction. Den staaer for 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. Jordskyld og 2 Album Skovskyld, hvortil den aarlige Udsæd er 3 Tdr. Rug, 4 a 5 Tdr. Byg, 9 Tdr. Havre og 1 Td. Boghvede, og fortrinlig Eng, hvorpaa kan avles 30 Læs Høe. Af Besætning kan holdes 2 a 3 Heste, 14 Stk. Hornqvæg, 7 a 8 Faar. Overflødig Tørveskjær og fornøden Skov haves. Conditionerne, hvoraf her anmærkes, at Stedet kan efter Hammerslag strax tiltrædes, to Trediedelen af Kjøbesummen blive indestaaende, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Efter Gaardens Salg, bliver samme Dag auctioneret Stedets Boghave, bestaaende af allehaande Meubler og Effecter, samt Besætningen, Vogne med øvrige Avlsredskaber og 2 Heste, 10 Stkr. Hornqvæg, Faar, a. med øvrige Jnventar. Elboe, Brusch og Holmanns Herredscontoir, den 4de Boeck. Februar 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Efter Udlægshaverens Begjering bliver den Gaard i Gantrup Bye, Woerladegaard Sogn, Thyrsting Herred, som sidst er bortskjøbet til Niels Severin Laursen og nu beboes af Mads Sørensen, med tilliggende Eiendomme, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 23 1/5 Alb. og Skovskyld 1/5 Alb., saa og Kirke- Korn- og Qvægtienderne samt Konge-Korntienden, af dette Hartkorn, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 6te Marts, ) næstkommende, hver 20de f. M., og ) Dags Formiddag og Torsdagen - 4de April Klokken 10. Første og anden Auction holdes paa disse Herreders Contoir, og tredie Auction i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthavernes som til Lysthavendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup pr. Horsens, den 2den Februar 1839. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Jfølge passeret Udlæg bliver det Skomager Guldbech, tilhørende Sted No. 20, beliggende paa denne Byes Torvegade, med Tilliggende, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 11te Marts, 25de f. M. og - 8de April førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue; men den tredie Auction derimod i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Underretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 2den Februar 1839. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvisition bliver den Examinatus juris Petersen tilhørende Gaard i Veilbye, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fdk. 1 Alb. og tilliggende Jordparcel paa Veilbye, Mark, af Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb., bortsolgt ved Auction i bemeldte Veilbye, Sønder Herred, Randers Amt, Fredagen den 1ste Marts næstkommende, Kl. 10 Formiddag, efter Conditioner, som der og da bekjendtgjøres. Derefter forauctioneres samme Dag, ifald saadant findes fornødent til Reqvirentens Fyldestgjørelse, endeel hos bemeldte Petersen udlagt Løsøre, saasom Meubler, Sølv og Guldtøi, Plet, 1 Grubekjedel, 1 Koe, 1 Kalv og 4 Faar m. m. Conditionerne blive oplæste ved Auctionen. - Hvilket tjener til Lysthavendes Efterretning. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 6te Februar 1839. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Ved Proclama, som næste Retsdag bliver læst ved denne Kjøbstads Bytingsret og snarest mueligt ved vedkommende Landsoverret, ere Alle og Enhver, der maatte formene sig at have noget Krav paa Boet efter den her i Kjøbstaden ved Døden afgangne Theil Rasmus Rasmussen Wad indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deres Ret, saadant deres Krav at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter. - Hvilket herved endvidere bekjendgjøres. Byfogedkontoiret i Ebbeltoft, den 6te Februar 1839. Stephensen. Arvingerne i efterskrevne Stervboer under Stamhuset Estrup Gods, nemlig: 1. Arvingerne i Boet efter afdøde Møllesvend Christian Pedersen i Anning. Af de under dette Skifte anmeldte Arvinger have følgende endnu ikke meldt sig, nemlig: a) Den Afdødes Halvbroder, Hans Pedersen, rømt for over 60 Aar siden. b) Dito Jacob Pedersen i Fillerup ved Rathlausdahl, som skal være død, men har efterladt sig 2 Sønner, men om de ere live vides ikke; 2. Arvingerne efter Aftægtsmand Christen Sørensen, og Hustrue Mette Nielsdatter i Osteralling. Afde under dette Skifte anmeldte Arvinger have følgende endnu ikke meldt sig, nemlig: Sidstnævntes Brodersen Niels Nielsen, som for endeel Aar siden skal have opholdt sig i Molbye ved Sønderborg, paa Als, men om han endnu er ilive vides ikke; 3. Arvingerne efter Gaardfæster Niels Amondsens afdøde Hustrue Ane Magrethe Sørensdatter i Taarup. Af de under dette Skifte anmeldte Arvinger, have følgende endnu ikke meldt sig, nemlig: Arvingerne efter den Afdødes Søster Maren Sørensdatter, der var givt med Skomager Christopher Christophersen i Kjøbenhavn, men er død og skal have efterladt sig følgende Børn: a) en Søn Martin Severin Christophersen, Skolelærer i Kjøbenhavn; b) en Datter Johanne Marie Christophersen, og e) en dito Dorthe Marie Christophersen i Kjøbenhavn. indkaldes herved med lovlig Varsel at melde dem og legitimere deres Arveret for undertegnede constituerede Skifteforvalter. Estrup, den 23de Januar 1839. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst i vedkommende Under- og Overretter, ere alle de som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Generalrigscommissairinde F. L. de Fischer af Grenaae, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grenaae Byefoged-Contoir, den 23de Januar 1839. Dag aard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst inden Gjerlev Onsild Herreders Ret, og som snarest muligt læses inden den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Enke Ane Nielsdatter og forhen afgangne Mand, Gaardmand Niels Petersen af Snædom By og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 4de Februar 1839. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Ved Proclama af 28de f. M., der er læst inden Gjerlev Onsild Herreders Ret, og som snarest muligt læses ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Gaardmand Christen Laursen og efterlevende Enke, Ane Marie Christens datter i Bjerre By, Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 4de Febr. 1839. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
En særdeles god, ny Bondegaard, der for faa Aa tilbage, efter at være brændt, er udflyttet og af Egetom mer i Fod opført paa Lodden, som bestaaer af circa 50 Tdr. Land bedste sjellandske leermuldede Jorder med MergeUnderlag, og som efter den nye Matricul omtrent bliver skyldsat for 6 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn, kan med den ned lagte Vintersæd, Føde= og Sædekorn samt en ikke ubetydelig Deel af Besætningen, underhaanden faaes tilkjøbs og til 1ste April tiltrædes, naar man i portofrie Brev eller personlig henvender sig til Forvalteren paa Lyngby gaard pr. Slagelse. Vaaningshuuset er muret med brændt Steen og indrettet for en Familie udenfor Bondestanden Angaaende de Vilkaar, hvorpaa kan overlades i Forpagtning et Glasværks Drivt paa Mylenberg Gods i Aalborg Amt, tæt ved Hovedlandeveien imellem Hobroe og Aalborg, hvortil fornøden Torv og Brænde haves i Nærheden, meddeler Forvalteren Lassen paa Gunderupgaard pr. Hobroe nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Den i Nærheden af Skillingbroe ved Landeveien imellem Hobroe og Aalborg bygte Kalkovn med tilhørende Kalkbrud kan, tilligemed et Sted i Tveden, faaes i Forpagtning, og dertil fornøden Jldebrændsel, hvorom nærmere Efterretning meddeles af Forvalter Lassen paa Gunderupgaard pr. Hobroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Stedet No. 100 paa Rosensgade, der for Tiden beboe af Hr. F. Neidhardt, kan paa billige Vilkaar erholde tilkjøbs og i Mangel deraf tilleie til Paaske Flyttetid. Det nærmere erfares hos Fuldmægtig L. Nellemann God frisk og fornøden Græsning til 59 Landseneerheste i næstkommende Sommer, ønskes til Leie af Major og Eskadronschef v. Abramowitz i Colding. – Reflecterende herpaa vilde behage enten mundtlig eller i portofrie Breve, at melde sig snarest mueligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Af Aarhuus Overformynderies Midler vil i Juni Termin indeværende Aar blive disponibel til Udlaan om trent 9000 Rbd., som i større og mindre Summer kan erholdes tillaans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
De som maatte attraae Laan af disse Midler bedes snarest mueligt herom at fremkomme med Begjæringer. ledsaget med Ligitimation for de Eiendommes Værdi og Assurancesum, som agtes stillet til Sikkerhed. Aarhuus Overformynderie, den 24de Januar 1839. C. B. Frausing. J F. Schmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Den af den Kongl. Stutterie-Commission i Weile i Sommeren 1838 indbrændt som Stutteridygtig LaarigBlods Hingst Blücher, som er bruun Lød, staaer fra Dato indtil 1ste Juli d. A. hos undertegnede til Bedækning for 2 Specier pr. Hoppe. Det bemærkes at denne Hingst ei er falden efter den i Veile opstaldede Fuldblodshingst, men efter en lysebruun Fuldblodshingst fra det hertugelige Stutterie paa Als som var almindelig bekjendt der for en meget stærk og go Hingst. Nyegaard i Starup Sogn pr. Kolding, den 4de Februar 1839. A. W. Schønau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Paa Follerupgaard staaer til Bedækning Halvblodshingsten Remus kaldet, kastaniebruun med en liden Stjerne 11 Qvarteer 1 Tomme dansk Maal høi, stærk af Bygning 3 Aar gammel, falden efter Fuldblodshingsten Young, Moses og en holsteensk Hoppe. Bedækningspenge 2 Species, og naar Hoppen ikke bliver drægtig det Halve. Follerupgaard, den 29de Januar 1839. L. F. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Fuldblodshingsten Cass,0 bedækker fra 1ste Marts til Udgangen af Juni d. A. til 10 Rbd. r. S. Hopper, der ved Stutteribesigtigelserne ere tilkjendte 1ste og 2den Præmie efter Placaten af 25de Februar 1837, kunne, dersom de ei blive med Føll, 1840 erholde frie Bedækning. Anmeldelse skeer skriftlig til Hr. Landsoverrets=Proenrator Dahl i Aarhuus Mølle, til hvem ligeledes Bedækningspengene blive at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
J Aarhuus Mølle vil kunne erholdes Staldrum og Fourage for Hopper som ønskes opstaldede i Nærheden, af Hingsteen, som og Logie for Staldfolkene. Aarhuus, den 25de Jan. 1839. Friis. Juel. Flindt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
De som i min Lotterie-Collection tilkommer Frilodder til det Kongl. Klasse=Lotteries 1ste Klasse bedes behagelig at lade samme afhente forinden 19de Febr., indtil hvilken Tid nye Sedler til bemeldte Klasse ogsaa kan faaes hos mig for 2 Rbd. Stykket. Aarhuus, den 8de Februar 1839. M. B. Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Peberrod kan bekommes hos Jacob Smith paa Frederiksgade 100 Stkr. gode Meieriebotter med Jern=Baand er tilkjøbs for meget billig Priis paa Wederslund ved Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Tørt og stortslaaet Bøgebrænde kan faaes til billig Theil. Priis hos Hareskind, Katteskind og sorte Hundeskind kjøbes og betales til de høieste Priser af Jørgen Møller i Hospitalsgade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Sorring Skolelærerplads i Dallerup Sogn, Gjern Herred, er ledig. Efter det Kongelige danske Cancellies Resolution af 18de September 1838, skal denne Skole, naar Omstændighederne tillade det, være en Hovedskole med dertil svarende Løn og videre Fordeele. For Tiden er Lønnen: 15 Tdr. Byg efter Capitelst. 2 Tdr. Rug in natura, 12 Lpd. Brød, 10 Snese Æg, 6 Favne Brænde, samt 36 Rbd. i Offer og Accidentser, fri Bolig. De Attraaende ville, snarest mueligt, henvende sig, med fornødne Attester, til Hr. Provst Teilman i Skanderborg. Linaae Præstegaard, d. 6te Febr. 1839. Rahbek En ung Pige ønsker sig til Maidag paa en Herregaard for imod en billig Betaling at lære Landhuusholdningen. Billetter mrk. K. D. bedes indsendt til Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
En skikkelig og troe Karl kan strax faae Condition J. H. Lange. hos Kjøbmand. Den Gleerupske Stamtavle, der begynder med Aaret 1653 og indeholder circa 550 Personer, agtes udgiven ved Capitain Lengrich. Hvis Subscribenternes Antal ei bliver for ringe, vil Prisen blive circa 7 Mk. Subscription modtages i portofrie AnmelHerskind. delser hos Nye Bøger: Christian den 4de, Danmark og Norges store Konge, første Hefte. Subskriptionspriis 2 Mk. 8 s. Niels Ebbesen og hans Daad under Grevens Feide 1340. 2 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-09
Eventyret p. Maskeraden, eller den sorte Domino, 4 Mk. 8 s., Hjort's, den danske Børneven, 6 Mk. 12 s. Hetsch, Veiledning til Perspectivets Studium og Anvendelse. 6 Mk. 12 s. Zeuthen, Om den christelige Troe. 2 Mk. 8 s. Den lille Sphin. En Samling af udvalgte Gaader og Charader. 12 s. Kjeldermænd i Billeder 1-10 Hefte a 8 s. Heftet, S. Warberg. ere at faae hos Schmalfeldt, Forordning angaaende Told- og Skibs afgivterne i Danmark fra 1ste Januar 1839, med Anmærkninger og Udregninger; paa Skrivpapiir 9 Mk. og Trykpapiir 7 Mk. 8 s., er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
No 25. den 12 Februar. Tirsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
Nyheder fra Udlandet. De sidstaftakkede franske Ministre have Alle taget deres Portefeniller tilbage, og den første Følge deraf har været, at de Deputeredes Kammer er bleven opløst. Et nyt skal vælges først i Marts. J Brussel har denne Begivenhed gjort et ubehageligt Jndtryk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
Belgiernes Konge har under 1ste Februar udnævnt den polske General Skrynetzki til Divisionsgeneral i sin Armee, en dristig Handling, der muligt kan vorde høist betydningsfuld. Østerrigs og Preussens Gesandter have deraf seet sig foranledigede til, at forlange bemeldte Generals øieblikkelige Entledigelse, da de ellers i modsat Fald maa forlange deres Reisepasse. Kongen har lovet dem Svar derpaa, saasnart han den 5te Februar og Morgenen havde afholdt et Kabinetsraad, hvori saadant skulde bestemmes. Ved Postens Afgang hed det, at Kabinetsraadet havde afslaaet Gesandternes Forlangende, og at disse, som de havde truet med, have forlangt deres Passer, og, som et Rygte tilføier, faaet dem, hvorpaa de strax vare afreiste fra Brussel til den preussiske Rhinstad Aachen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
De preussiske Rhinprovindser ere pludseligt satte i en overordentlig Bevægelse. Ved Telegraferne fra Berlin var sendt Ordre ud til alle Kanter, at samtlige Krigsreserver skulde øieblikkelig indkaldes og være marschfærdige inden 24 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
Alt gaaer af Belgien til. Der gaaer det Rygte, at Frankrig og Preussen ville besætte Belgiens Grændser med et Observationskorps, og Englænderne spærre Schelden, for at Hollænderne og Belgierne kunne selv udføre Kampen om Luxemburg og Limburg. Den preussiske Regjerings Ordre, paa det strengeste at forbyde al Hestendførsel til Belgien, og endog nægte de sædvanlige paa denne Tid fra Mecklenborg ankommende Remonter at passere, har gjort megen Opsigt, eftersom det ikke tyder paa Neutralitet. Hollænderne have opstillet sig langs med den belgiske Grændse. Ligeover for Landsbyen Mork, i Egnen af Venloo, have de oprettet et svært Batterie, Fra begge Sider udsendes der 6 a 700 Md. til Patrouillering. Belgiernes Forbittrelse er saa stor, at hvor de træffe paa Hollændere, kunne de ikke afholdes fra at angribe dem. Fra Hechtel skrives den 28de Januar: "Hollænderne ere ved Graves gaaede over Maasfloden. Den mobile Kolonne, som Hertugen af Sachsen Weimar kommanderer ved Grændsen, synes at være bestemt til at udføre Diversioner, der skulle skjule Hovedarmeens Operationer." Den hollandske Armee bestaaer nu, saavidt man veed, af 49 Batailloner Infanterie og 32 Esqvadroner Kavallerie; den belgiske af 63 Batailloner Infanterie og 45 Esqvadroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-12
Fra Colln meldes, at flere Regimenter havde allerede, med samt deres indkaldte Krigsreserver, sat sig i Marsch til Aachen &c. Det 4de Dragon=, 8de Husar- og 7de Uhlan-Regiment, samt Jnf. Regm. 16, 17, 25, og 28, nævnedes blandt de afmarscherede. General Borstell kommanderer det 8de Armeekorps. For det første lyder kun Ordren paa, at rykke til Grændsen, det nærmere vil afhænge af Omstændighederne. Det 8de Korps skal besætte Grændsen fra Malmedy til Heinsberg, det 7de opstille sig langs med Maas længere nedaad. Man vil – skrives der fra Aachen – vente paa Sachserne, førende der gjøres noget Videre.