Berlingske Tidende, 1789-12-28
Amsterdam, den 14de December. I dette Øieblik faaer man her den vigtige Efterretning, at i Staden Brüssel er den 12te hujus, efter mere end 24 Timers Fegtning, bleven indtaget af Jnsurgenterne. Soldaterne deres Commandant og alle Personer, som hørte til Regiering. gen, have forladt Staden samme Dags Eftermiddag Kl. 1 1/2. De Keiserl. Vaaben ere blevne nedtagne. Samme Aften var Staden illumineret og man saae allevegne Fyrværkerier. Fra de Østerrigske Nederlande, den 15de Decbr. De Nederlandske Provindsers Hovedstad har erklæret sig for uafhængig, og siden den 12te hujus er Brussel i Patrioternes Hænder. Allerede den 7de, da Ministeren havde til ladt, at ødelægge de af Generald Alton til Stadens Forsvar anordnede Verker, begyndte de Reiserliges Nederlag at bliver almindeligt. Vagter, Compagnier og hele Batailloner forlode deres Poster, begave sig til Klosterne, lode sig der afdeevæbne og give noget at drikke. Den 8de, om Morgenen, gjorde et stort Antal Qvinder og Børn Begyndelsen, kastede, Gravene til, sønderbrøde de Spanske Ryttere, antændte Glædetild af dem paa Gaderne, og forhaanede tilsidst de militaire Personer, der vare Royalister. En Officer, som som Eftermiddagen gik over Magdalene Gaden, og saae dette Arbeide, befalede en Skildvagt, at sætte sig derimod. Men len patriotisk Parykmager, som hørte dette, mishandlede Officeren saaledes med sit Friseer Jern, at han efter mange Beskadigelser neppe kunde rædde sig fra ham. Den 10de vovede Patrioterne endnu mere. J en høitidelig Messe, som blev afsiungen i St. Gudule, saae man første Gang Kokarder. Ved Kirkedørrene stode Fruentimre, der uddeelte saadanne Jiil mere end 500 Patrioter. I Kirken selv raabte man i Patrioterne leve, Brabanterne leve! Om Aftenen har hele Staden Kakarder, og alting var i Bevægelse. Soldaterne vedbleve at desertere. Jblandt andet erklærede Vagterne ved den Flanderske og Namurske Port sig for Patrioterne, forlade deres Poster og heftede paa Vagthusene en Seddel med disse Ord: Her er et Huus til Leie. Herpaa vilde endelig Ministeren bevilge Borgernes Forlangende om at faae deres Gevæhrer tilbage, da de efter Landets Friheder, vilde selv vaage for den offentlige Roligheds Vedligeholdelse; men General d'Alton satte sig herimod og denne Uenighed befordrede Revolutionen. Kl. imellem 12 og 1 bleve 3 Kanonskud lløsnede fra Volden. Paa dette Signal forsamlede alle de Tropper sig som endnu vare blevne tilbage. Det kom til adskillige Fegtninger, hvor det tildeels gik meget blodige til Omtrent 500 Mand af forskjællige Regimenter bleve paa engang patriotiske og raabte: "van der Nødt leve!" Kl. 12, om Aftenen angrebe Borgerne 800 Mand af Regimenter, Bender, der havde formeret Bataillon quarre paa det store Torv. Striden blev hidsig, og da man ikke havde Krudsmere, sloges man med det blanke Sidegevæhr. Endelig forlangte General d'Alton at capitulere, og man tillod, at han med Resten af sine Tropper forlod Staden Brüssel, hvilket og skede igiennem den Namurske Port. Saaledes endtes denne Dag, der var den tredie man havde tilbragt i Dødsangest. Natten imellem den 12te og 13de var hele Staden, illumineret. Patrioterne have gjort stort Bytte i de Klostre, som de Østerrigske Tropper havde inde. Den fundne Ammunition, Gevæhrer a. er strax bleven uddeelt iblandt dem, som have forlangt det. Alle, ja endog Fruentimmerne ere bevæbnede. Ministeren har forlangt en Vagt for sit Hotel og man har sendt ham 200 Patrioter. Af disse bevogtes og Vicepræsident Crumpipens Hotel. General d'Alton, Hr. le Clere- og de andre Lemmer af Regieringen have forladt Staden.