JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
2) Blandt de Trængende i de 3 Departementer skal der skee Uddeelinger. Saa skal og flere fortiente Krigere, forenes med unge Piger, som erholde Udstyr. 3) Gouvernements=Commissionen vil tage de fornødne Forholdsregler, til at alt udføres med den sig passende Pragt i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
(Slutningen af de i forrige Avis anmeldte tilfredsstillende Efterretninger fra Armeen i Spanien.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Portugals-Armeen. Den 2 Mai i Daggry gik Prindsen af Eslingen over Agueda=Floden. Fiendens Forposter bleve tilbagedrevne, og de Anstalter han havde gjort til at forsvare Defileen ved Marialva med blev tilintetgjort ved at gaae over Azara ved Carpio, og hans Avantgarde af 14 Eskadroner Cavallerie og nogle 1000 Mand Jnfanterie med Artillerie blev dreven tilbage til hiinside Gallegos. Fienden stod med 40 til 50000 Mand paa Høiene bag ved Duoro, den venstre Fløi ved Fortet Conception, dens høire ved Nava de Avel- og Hovedqvarteret var i Villa-Fermosaa. Den 3die marscherede Armeen fremad. Prindsens Hensigt var med Magt at trænge frem mod den høire Fløi og bemægtige sig Casteldom, og medens de andre Corpser holdt Contrummet i Respect, begav han sig til den høire Flanke, i det han forfulgte Fiendens Arriergarde, hvoraf den største Deel blev rask dreven tilbage til Fuentes d'OnnoroDenne Bye ligger ved Foden af Høiene som Fienden holdt besat. Prindsen lod den angribe, og den blev snart besat. Men Fienden, som saae at endeel af hans Linivor couperc ved denne Postes Besætning, bemægtigede sig den igien med stor Overmagt. Den 4de blev den atter taget tilbage, og endelig efter at den flere Gange var tagen, og igien tagen tilbage, saae Prindsen at denne Fordeel ville komme Armeen for dyrt at staae. Har gav Armeen om Natten til den 5te en anden Stilling. Paa denne Dag skeede flere Angreb, hvori Fordelen var bestandig paa vor Side. Fiendens Tab bestaaer i 3000 Mand Døde og Fangne, vores Tab bestaaer i 400 Mand Døde og Saarede. For at nytte denne Dags Fordeeler hans Hensigt at nærme sig AlmidaTydskland. De til Dresden bestemte Storhertugelig Hessiske Tropper beløbe sig til 2400 Mand af Jnfanterie og Cavallerie. En Eskadron Storhertugelig Hessiske Chevauxlegers, kommende fra Darmstadt, passerede den 15de Maji igiennem Frankfurt til Giesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Landdagen i Sachsen har bevilget store Summer for Landet. Men da det synes, at man uagtet Bevilgningen til et Laan, endnu ikke er kommen i det Reene, saa maae Stænderne endnu engang i dette Aar, træde sammen til en anden Deeliberatien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Fra Frankfurt skrives den 19de Maji. Hans Durchlauchtighed Prindsen af Lichtenstein er, saavelsom Hr. Erwing, i Gaar indtruffen hertil fra Paris, hvilken sidste begiver sig til Kiøbenhavn, som de forenede Staters Minister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Fyrsten Fugger von Babenhausen, har besluttet at forlade Flekken Babenhausen, hvor han hidtil har residderes og beboe sit store Familiepalais i Maximiliansgaden i Augsburg, uden for hvilket Keiser Carl den Femte, i Aaret 1518, belehnede Hertug Moriz af Sachsen, med Kurværdigheden. stand saa Bern, den 14 Maii. Den 8de om Aftenen Kl. 9. blev den nye Canal fra Mollis aabnet, i Overværelse at en stor Mængde Tilskuere. Linthfloden udgyder sig nu umiddelbar i Wallensøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Rusland. Petersborg, d. 10 Maji. Afvigte Onsdag afreiste Hs. Keiserlige Høihed Storfyrstinde Skatering Pawlowna med Gemahl, Prinds Georg af Holstein-Oldenborg, herfra til Tver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Den 29de April er i Hr. Kussowinikows Huus, ligeover for Admiralitetet, aabnet et Magazin af russisk Klæde. Eieren af dette Magazin, Kiøbmand Kusnezow, har, formedelst dette saa nyttige Anlæg for de ruske Fabrikker og den fædrelandske Handel, af Hs. MajesteKeiseren erholdt en Brillantring. Den 23 April Kl. 5 om Eftermiddagen, medens Ho Majestæt Keiseren spadserede paa den engelske Kay, gil en Skibskommermand, ved Navn Naum Jwanow over Nevaen, og faldt igiennem den skiøre Jis omtrent midt paa Fløden. Statsvægteren, Wassilii Fillipow, der just befandt sig paa den engelske Kap, samt Bonden fra Archangelsk Gouvernement, Wassilii Pestow og Skibstømmermand Nikita Frolow, løb den Ulykkelige til Hielp og reddede ham i Øiesynet for Keiseren. Hs. Majestæt behagede ved hans Fløiadjutant, Oberst Grev Potockiat lade dem alle 3 befale, at melde sig i Pelalet, hvor enhver af dem allernaadigst blev leveret 100 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Den 29 April døde i Moskau, efter nogle Dages Sygdom, Cantsler Ostermann, bekiendt som Minister for de udvortes Anliggender, under Catharina den Andens Regiering. Han opnaaede en Alder af 87 Aar og efterlod ingen directe Efterkommere af hans Navn. Med ham uddøer den mandlige Stamme af denne i den nye russiske Historie saa berømte Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Sverrig. Jfølge Efterretninger fra Carlsham, synes Ordren til de der overvintrede Skibes Udlysning ikke at være almindelig, og at derved tages særdeles Omstændigheder i Agt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Capitain Dickelmann, er posteret for Stralsunds Havn, med den Kongel. Licent-Jagt, Kronprinds Gustav, som Vagtskib, for at examinere alle ankommende Skibe, som vil løbe ind i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Tyrkiet. Constantinopel, den 12 April. Af den tyrkiske Flaade ligge allerede 3 Tredækkere, foruden flere Fregatter, for Anker ved Arsenalet. Dette vil med første skee med andre 10 Linieskibe, paa hvis Udrustning der drives med megen Jver. Af den lette Flotille befinder sig 12 Kanonskalupper ganske seilfærdige i Bugten ved Bujukdere. Der er og strax afsendt udskillige Personer til det sorte Hav, med Befalinger paa det strængeste at presse Matroser. Flere Fahner Søesoldater fra Natolien have ufortøvede erholdt deres Lønning, og ere fordeelte paa Krigskibene. Bostangi Bachi er beskieftiget med Opdagelsen af det Tyverie, som nyelig er begaaet i Sultan Selims Maders Grav, i Enoud. Tyvene have der om Natten stiaalen for over 50000 Piastres Værdie, i Sølvstoffer og Ædelstene. Mistanken er falden paa flere Personer meest Slavoniske Slaver, som man har sat i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Regieringen vil have Gierningsmændene opdagede til dette blant Musselmændene uhørte Tyverie, i hvad det end skal koste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Bekiendtgiørelser. Undertegnede troer, at skylde de Herrer Præster denne Efterretning, at jeg bestandig - saavidt skee kan - er forsynet med Kirke=Oblater af de skiønne hvide og faste Slags, enhver Kiøber hos mig saavel har ynder, og som ikke er taget meer for end 24 s. pr. 100, heller ikke, uden høieste Nødvendighed fordrer det, skal blive forhøiet; at man igien paa anden Haand fra mig, betaler samme Oblater - som man fortæller - med 3 a 4, indtil selv 6 Mk. pr. 100de, er en af Nutidens Handlemaade, blandt deslige flere, man daglig maae friste hos den strænge Handelsmand; tages disse Kirke=Oblater fra Kbhavn selv, som første Sted, stor per man ret vel til Dato ved sin Handel med dem her for 24 sk. pr. 100. - Efter Fleres Anmodning skeer dette Avertissement fra Schytte. Aarhuus, den 30te Mai 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
At jeg er flyttet i Hr. Kiøbmand Michelsens Sted imellem det store og lille Torv, som forhen har været beboet af Hr. Uhrmager Kieldsen, giver jeg mig den Frihed at bekiendtgiøre for dem der har og fremdeles vil beære mig med deres Arbeide. Carl Hansen, Guld-og Sølv=Forarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
J Følge allernaadigst kongelig Bevilgning ef 10de Maid. A., som er læst ved Synderhald, Østerbiisberg og Rougsøe Herreders Ret den 14de f. M., og ved Landsoverretten i Viborg den 27de næstefter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silent, alle de som maatte formene sig at have noget at fordre udi afg. Provst og Sognepræst Hr. Friderich Bartolin Berg, Dødsboe i Wiering Sogn og Boe, Sønderhald Herred, Randers Amt, Nørrejylland, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav til bemeldte Afdødes Boe, hvorudi foretaget Skiftehold paa undertegnede Skifteforvalters Contoir den 15de Julii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet; de som skylde noget til Boet, ville og indfinde sig for at betale. Randers, den 31te Mai 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
J Følge allernaadigst kongelig Bevilgning af 10de Mai. d. A., som er læst ved Synderhald, Østerliisberg og Rougsøe Herreders Ret den 14de f. M., og ved Landsoverretten i Viborg den 27de næstefter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de som formene sig at have nogen Fordring udi Henrich Berings Opbudsboe paa Frederichslund i Koed Sogn, Synderhald Herred, Randers Amt, Nørrejylland, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav hos Undertegnede; de som maatte skylde noget til Boet ville og indfinde sig for at betale. Til Efterretning for Vedkommende meldes: at den 15de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, foretages Skiftet udi bemeldte Opbudsboe, paa Skifteforvalterens Contoir. Randers, den 31te Mai 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
J Følge allernaadigst kongelig Bevilgning af 10de Mai. d. A., som er læst ved Synderhald, Østerliisberg og Rougsøe Herreders Ret den 14de f. M., og ved Landsoverretten i Viborg den paafølgende 27de, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Proprietair Thomas Sechers Dødsboe paa Hjortzhøilund i Østerlusberg Herred, Randers Amt, Nørrejylland, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav hos Undertegnede; de som skylde Penge til Boet, og som derfor ikke have meddeelt lovformelige Obligationer, ville og indfinde sig for at betale. Til Vedkommendes behagelige Efterretning meldes: at der, paa fornævnte Hjortzhøilund, foretaget Skiftesamling i dette Boe, den 23de Julii førstkommende. om Formiddagen Kl. 10 slet. Randers, den 31te Mai 1811. Stadfeldt. Enhver som har, og er Eier af Vidie og Sellie, og vil afpille Barken, da kiøbes samme af Handskemagerlauget i Aarhuus til en høi Priis. Michel Malling, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Førstkommende Onsdag, den 5te Junii, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved Havnens nordre Side ved Auction bortsolgt : en Deel Christiania 10 a 12 Fods gode Furbord, circa 25 Skpd. svensk Jern, samt et Partie finsk Tiære. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres, som behagelig til bemeldte Tid ville give Møde. Aarhuus, den 28de Mai 1811. Til Skippere, Søefarende, og Andre, som vil søge mig, bekiendtgiøres: at jeg er henflyttet i min tilkiøbte Gaard, paa Hiørnet af Rosensgade og Bispegyden. Aarhuus, den 29de Mai 1811. Wulff, Commandeur, Enrollerings-Chei- og Oberlods. Tomme tykke, og 8 1/2 a 12 Alen lange. Bræderne og Tømmeret forevises af N. Beck Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Fiint Bomuldsgarn til Strikning og Brodering, anvises tilkiøbs fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Et ufordærvet ungt Menneske paa 16 Aar, skriver en tydelig og god Haand, regner godt, ønsker sig anbragt i det juridiske Fag, helst paa et Justits=Contoir, enten paa Landet eller i en Kiøbstad. Nærmere Efterretning kan gives hos Hr. Dæntler i Aarhuus, og hos Hr. Dæntler i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Fredagen den 7de Junii næstkommende, om Formiddagen kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begiæring, strax vesten Høien eller Gammel-Skagen, ved offentlig Auction bortsolgt: 136 Foustager Korender, af circa 2 a 300,000 Pds. Vægt, hvoraf endeel er havarerede. der henhører til det den 6te d. M. af Kaperfører Anders Andersen med Kaperen Strandvagten indbragte Kufskib Vron Maria kaldet, hiemmehørende i Stetin, ført af Skipper Geert F. Edden, kommende fra London, og bestemt til Gothenborg, hvilket Kufskib benævnte Kaperfører skal have seet sig nødsaget at landsætte. Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekiendtgjort, thi indbydes Lysthaverne til fornævnte Tid og Sted. Skagen, den 20de Mai 1811. D. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Fredagen den 5te Julii, næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Pakhuset i Kiøbmand J. P. SaxildsGaard i Høien, eller Gammel-Skagen, ved offentlig Auction bortsolgt: 3 Mahogni=Planker 303 Stkr. Campeschetræe af circa 3000 Pds. Vægt. noget Skibstakkelage og Jnventarium, bestaaende i et kappet Ankertoug, en Stag, 6 Stkr. rambonerede Seil, en Vandtønde, og en Tønde med Tiære, med videre. Hvilke Ting, der er priisdømt til Fordeel for Hs. Majestæts Kasse, ere henhørende til det den 20de Decbr. 1810 vesten Høien, indstrandede russiske Galeaseskib die kleine J van kaldet, kommende fra Leith, og bestemt til Memel, ført af Skipper Jacob Thomsen. Liebhaverne indbydes til fornævnte Tid og Sted, hvor Auctions-Conditionerne blive bekiendtgjorte. Skagen, den 20de Mai 1811. O. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Herved bekiendtgiøres: at Fredagen den 21de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holdes paa Tingstedet i Mariager, offentlig Licitation over en betydelig Reparation, der i denne Sommer skal foretages ved Mariager Kirke, efter de af Stiftet approberede, og ved Licitationen bekiendtgiørende Conditioner, der forinden kan faaes til Eftersyn hos undertegnede Kirkens Værge. Mariager, den 27de Mai 1811. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-01
Af- og Tilgangslister, for Lægderne faaes paa Adresse-Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Indenlandsk. (Af Statstidenden, Dagen og Fyens Ais.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Kiøbenhavn, den 31te Maji. Søndagen den 2den Junii anlægges Hofsorg for den afdøde Enkeprindsesse Louisa Carolina Theodora Amalia af Anhalt=Køthen, som bæres i 8 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Fra Vicestatholderskabet i Norge er det bleven indberettet, at Fienden har i afvigte Marts Maaned optaget en norsk Fiskerbaad med 3 fattige Fiskere, Lars Olsen, Rolf Tønnesen og Gundlef Gundlessen, frataget dem deres Baad samt fisk, og beholdt dem ombord i 7 Uger, at hvilken Tid de tilbragte omtrent 3 Uger paa Briggen, Nattergalen, uagtet der dagligen blev dem lovet, at de skulde sættes i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Gilleleie, den 20de Mai. Da jeg kiender Dir Deeltagelse for Mod og Troskab, vilde Du maaskee tillade mig, at føie nogle faa Efterretninger om det engelske Overfald ved Dronningemøllen, hvor mere end et Exempel viiste, at Holmgang Dagenes Aand ikke er udvandret fra Soldaten i Nord. Alle ved Dronningemøllen for Ankers liggende Skibe vare besatte med Jægere og Grenaderer af Hs. H. Prinds Christians Regiment; 2 til 3 Mand paa hvert Skib. De 2 yderste Skibe, 1 Jage og 1 gammel Galease, bleve først tagne efter en haard Modstand og 1 levende Jld. Man kunde paa Land høre, de Engelske Klageskrig fra disse Skibe. Skipperen og Søefolkene forlode et Skib, som var besat med 2 Grenaderer; disse vilde ikke vige fra deres Post, uagtet de alene, overladte sig selv, ikke kunde see nogen Udvei til at frelse Skibet. Dog toge de saaledes mod et fiendtligt Fartøi, som roede imod dem, at dette nødtes til at vende om Atter et andet Skib blev entret af de Engelske. Medens disse roede imod Skibet, fyrede 2 ombord værende Grenaderer 22 Skud paa dem; men de entrede dog. De Engelske vare væbnede med Pistoler og Huggerter. En Engellænder satte Skipperen Huggerten for Brystet, og befoel ham at gaae under Dækket. Skipperen, som troede al Frelse umuelig, vilde have adlydt; men nu sprang Grenadererne frem, fyrede og huggede med Geværkolberne saaledes paa Fienden, at de styrtede i Søen, hvoraf de Engelske i Fartøierne dog biergede dem og flygtede. Grenadeer Løitofte hug, efterat en Kugle havde borttaget et Stykke af hans Finger, og efterat han havde faaet et Hug over Haandledet, saaledes paa de Engelske, at ikke alene Kolben brast, men endog Løbet blev skiævt. Dette fra øverst til nederst blodbestænkte, sønderslagne Gevær, havde desuden faaet to dybe Hug af en Klinge. - Til denne Grenadeers Historie maae jeg endnu føie dette: da Karlen kom i Land, gik han ind til Mølleren, og bad denne med Taarer, at han hos Major Hansen maatte skaffe ham et Beviis for, at hans Gevær var slaaet itu paa Engelskmanden; da han var bange for at giøre sin Capitain vred, naar han kom hjem med saadant et Gevær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Nuborg, den 26 Mai. En engelsk Convoi, som i nogen Tid har lagt til Ankers under Refsnæs, ankrede i Eftermiddag formedelst Stille Norden for Romsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Efter Skiønnende har Convoien 3 Linieskibe og 7 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Helsingøer, den 27 Mai. Efter Middag saaes et fiendtligt Linieskib, en Tredækker, at komme op for fulde Seil, som om den agtede sig ned ad Sundet; men den kastede Anker ud for Hornbek. Ved indtruffen sydlig Vind i Nat har den lagt sig længere ned midtsunds. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Orlogskibet er nu i Sigte til Ankers under Kullen. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
I Gaar Aftes indbragde et fra Roeflotillen detascheret Fartøi en amerikansk Skonnert, som det engelske Orlogsskib havde havt Fartøi ombord hos Den 28de Mai. J Morges Kl. 4 have fiendtlige Slupper taget en tom Galease ud for Gilleleie. Nogle fremmede og et svensk Skib sees at krydse op. 1 Rostokker Skib er indsendt af Major Hansen paa Dronningemøllen, og 1 Amerikaner besat af Kaperfører Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Den svenske Førce i Sundet er i Dag 2 Kanonbaade, ved Helsingborg og 1 Kanonbaad ved Raae. I Kierteminde og Egnen der omkring har yttret sig Sygdomme, som ved den nærværende stærke Varme let kunne blive farlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Søndag Eftermiddag den 19de d. Kl. 4 saaes i Hierting ved Jyllands Vestkyst en gyselig Mængde af de saakaldte Guldsmedde, som lignede et Sneefog eller Bispærm, hvilke efter en strax paa følgende Orkan fra Nordvest bleve drevne for Vinden Syd paa. - Ventelig en følge af det blide Foraar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
J Torsdags Eftermiddag trak et rædsomt Tordenveir, fra Sydvest over Odense. Paa nogle Lyn især fulgte saa stærke og usædvanlig skrattende Slag, at man hver Gang maatte befrygte et Nedslag. Dog blev Byen, Gud skee Tak! bevaret, endskiønt det virkelig skal have slaaet ned paa flere Steder i Nærheden, og en Pige siges at være dræbt. Den nu i senere Aar saa ofte truende Fare leder atter til Ønsker, at der dog i Tide maatte ved en Afleder sørges for, saavidt mueligt, at sikre vor prægtige St. Knuds Kirke. Om Onsdagen tordnede det igien ved samme Tid med mindre Heftighed; men til Lykke fik vi begge Dage en giennemblødende Regn, hvortil Jorden saa meget trængte. Luften er i øvrigt ved dette Uveir bleven saa afkiølet, at man ikke nok kan tilraade at klæde sig derefter. Seneste Cours af danske Bankosedler imod Species 794 1/2 Procent, som udgiør for 1 Rd. Spec. 7 Rd. 91 s.D. C. Bankosedler, og Hamborg=Banko solgtes sidst til 790 Procent to Maaneder og 795 Proc. k. S. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Til Uddeeling iblandt Fattige er mig af Høivelbaarne Hr. Oberstlieutenant Baron de Gersdorff tilsendt 5 Rd., for hvilke jeg herved har den Ære at aflægge min ærbødige Tak. Aarhuus, den 4de Junii 1811. J. Frandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Frankrig. Deres Majestæter er den 22 Maii om Morgenen afreist fra Rambouillet til Caen og Cherbourg. De komme tilbage igien inden Maanedens Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Statsminister Daru er ligeledes afreist til Cherbourg. D. Majestæter udtage paa Slottet Terbeus, ved Laigle, som tilhører Kammerherre Grev von Lillers, Middagsmaaltidet, og kom Kl. 11 om Aftenen til Caen. Underveis opholdt Keiseren sig i du Pin og tog det derværende Stutterie i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Den 23de Maii om Morgenen behagede det Hs. M. efter Messen, at indlade Departementets og Staden Caens Øvrigheder til Audience.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Ved et Decret, udstædt fra St. Cloud den 13de Maji. er Hr. Abendroth, forhen Senator, bleven udnævnt til Maire i Hamborg. Hr. Tesdorph, provisorisk Maire, er udnævnt til Maire i Lübech. Og Hr. Wilchelshausen, provisorisk Adjoint, er udnævnt til Maire i Bremen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Kongen af Westphalen er ankommen til Paris, og Kongen af Reapelser vendt tilbage derfra til sine Stater. 2500 Spanier, af Garnisonen i Badajoz, ere allerede passerede Talbes, og 1400 spanske Krigsfanger, hvoriblant 80 Officerer er den 17de Mai passerede igiennem Nismes til Lyon. Disse have hørt til det Corps, der skulle komme Figueras til Hielp, og som ganske blev slagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Den 9de Junii bliver af Ministeren for de indvortes Anliggender lagt Grundstenen til det Hospital, som en bestemt til et modtage 1200 Syge, og som Keiseren har anordnet at bygges i Qvarteret St. Lazare. Det skal være færdig bygget i 3 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Journal de Paris anmelder Kongen af Spaniens Afreise til Paris saaledes: Kongemer i Gaar Eftermiddags Kl. 3 afreist fra Madrid. Det forsamlede Municipalitet ventede paa Hs. M. ved Stadens Port, for med Jndvaanernes Ønsker og Hyldelse at tilbyde ham Nøglen til samme. Aftenen forhen havde han meddeelt alle Militair= og Civil=Authoriteter Andience, som af hans Mund modtoge den Forsikring, at han snart ville vende tilbage til sine troe Undersaatter. Man troer at Hs. Majestæts Fraværelse vil vare i 2 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Fra Angouleme skrives under 14de. I Gaar Kl. 6 passerede Kongen af Spanien herigiennem paa Hans Reise til Paris. Hans M. reiste i største Jncognito, og afværgede alle Ham tilkommende Æresbeviisninger. Jmidlertid kiendte Auditeuren, som var reden ud med Æresgarden, Kongen i den første Vogn og ledsagede ham til Grændsen af Stadens Gebeet. Monarken opholdt sig kun saalænge som der blev vexlet Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
J denne korte Tid behagede det Kongen at give en Dame og en gammel spansk Officeer Audience, som lever her under Opsyn. Officeren erholdt den Naade at kysse Hs. M. Haand, og der blev endeel af Damens og hans Ansøgning bevilget. Ved hans Afreise tonede det gientagne Udraab: Kongen leve! Keiserens Broder leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
England. (af Moniteuren.) Den 5te Mai kom den bevæbnede Corvette, Cheroker, og den bevæbnede Brig Gallant fra et Krydstog tilbage til Leith, hvori dens og nogle andre Challupper havde gjort et forgieves Forsøg paa at tage nogle Skibe ud af en norsk Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Vi maae med Beklagelse melde, at Cheroke ved denne Leilighed har mistet sine Master og Countre Master, men Chaluppen Clio mistede 2 Matroser, og den store BaadBlate med 14 Mand og 1 Officeer, blev tagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Den 6te Maii har Hr. Pinkney med Kone og 8 Børn, begivet sig ombord paa de forenede Staters Fregatte Esser, i Cowes, og strax gaaet under Seil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Fregatten Minerva, er den 7de Maji gaaet under Seil med vor Minister hos de forrnede Stater Hr. Forster. Man siger: at en af Grunden til hans umiddelbare Afreise, er den Efterretning man har faaet, om en ualmindelig Virksomhed i de americanske Havne, med at udruste Kapere under franske Navne og Flag, men som skal være virkelig americanske Borgeres Eiendom. Man frygter meget for at nogen Negotiation vil lykkes, og at dette Onde kan erholde en uberegnelig Tilvext.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-04
Den 10de Mai er en Brevsæk ankommen til Londen, fra Jamaica. Marine-Capitain Kitchen var indtruffen dertil den 13 Martii. Den 4de samme Maaned, blev han 10 Mile østlig for Destrade anraabt af den bevæbnede Brig Charyddis, som sagde ham, at 5 store Kapere med fransk Besætning, og for største Deel bevæbnede med 20 Kanoner, vare udrustede i de forenede Staters Havne, at de krydsede i Breden af Destrade, og bleve opsøgte at flere Krigskibe. - Tør de forenede Stater tillade, at deres Havne forvandles til franske Havne, og maae Vi ikke behandle dem som saadanne, Vi har hidtil vedligeholdt Stormodighedens Characteer i vor politiske Fremgangsmaade; vi maae vogte os for, at den ikke gaaer over til Svaghed.