JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
I det forløbne Aar saae Vi Vor Kongelige J Bolig at blive et Rov for Jlden. Vor Bekymring over dette Tab blev lettet, ved Vort troefaste Folks ømme Deeltagelse. De udmærkede Prøver, Vi da imodtoge paa Vore elskte Undersaatters urokkelige Troskab og Hengivenhed, udslettede Vor Sorg, og gav Rum for behagelige Følelser i Vort Hierte. - Men, med fordoblet Smerte føle Vi det Uheld, som i disse Dage atter har rammet Fædrenelandet, ved den betydelige Jldsvaade, som er overgaaet Staden, Kiøbenhavn, af hvis Jndvaanere et stort Antal er blevet sat i den beklageligste Forfatning. Giennemtrængt af Medlidenhed over disses ulykkelige Skiæbne, anstrænge Vi alle Vore Evner, og udtænke alle muelige Hielpemidler, til at formilde deres tunge Kaar. Jblandt disse Midler regne Vi ogsaa Virkningen af den Ædelmodighed og Velvillighed, til at understøtte nødlidende Medborgere, der er Vor Nation saa egen, at den udgiør et Hovedtræk i dens Karakter. - J Tillid hertil, indbyde Vi enhver, efter sin Evne, at ville utvungen række broder, ligen sin Haand, til at lindre de fattige Brandlidtes Nød. - Forvissede om, at denne Vor landsfaderlige Jndbydelse ikke vil blive forgiæves, besale Vi herved, at den strax skal oplæses fra alle Prædikestole i Danmark og Norge, samt at frivillige Gaver til fornævnte Brandlidte derefter skulle indsamles, ved at lade Kollethøger omhære og Bækkener udsætte for Kirkedørrene, paa en, dertil forud bestemt og bekiendtgjort, vis Tid. - Naar denne Foranstaltning af vedkommende Øvrigheder er bleven iværksat, skulle de uopholdeligen aflægge Regn, skab til Vort Danske Cancellie, for de Summer, som fra ethvert Sted ere indkomne. Givet paa Vort Slot Frederichsberg den 1ste Ju tii 1795. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Christian R. (L. S.) C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Placat. Angaaende Forbud paa at brænde Brændeviin af Rug i Kongerigerne Danmark og Norge, indtil 1ste October d. A. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, i Henseende til den høie Priis, hvortil Rugen nu er stegen, og paa det at denne, til Brød fornødne, KornSort ikke, formedelst andet og saa nødvendigt Brug, skulde blive endnu kostbarere, samt i Betragtning af, at en god Deel Hvede skal, efter de indkomne Beretninger, være i Behold paa adskillige Steder, allernaadigst have fundet for godt herved at byde og befale: at Jngen, fra denne Vores Placats Bekiendtgiørelse af og indtil næstkommende første October, maa i Bore Riger Danmark og Norge brænde Brænde, viin af Rug, malet eller umalet, under Varenes Confiscation, samt en Mulct af Ti Rigsdaler for hver Gang, som nogen befindes herimod at handle; lige Straf skal og den eller de Møllere være undergivne, som betræffes at grot te eller skraae Rug til Brændeviinsbrænden; af hvilke saavel Confiscationer, som Mulcter, An giverne nyder den halve Deel, og Stedets Fattige den øvrige halve Deel. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederichsberg, den 24de Junii 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Under Vor Kongelige Haand og Segl Christian R. Reventlow. Hansen. Hoe. Colbiørnsen. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Ved den umættelige Tørst efter Overdaagighedsnydelser, vare de sedvanlige Bidrag ikke længer tilstrækkelige; man forøgede dem, og Arbeideren, der saae sin Møje at være voxen, uden at faae Skadesløsholdelse, tabte Modet; Kiøbmanden, der saae sig berøvet, blev kied af sin Stræbsomhed; og den til bestandig Fattigdom fordømte Mængde, indskrænkede sit Arbeide blot til det Nødvendige, og al Opfindelsesaand, al skabende Driftighed blev tilintetgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Da de opdyngede Afgivter gjorde Jorders Besiddelse byrdefuld, saa forlod den ringe Eiendomsmand sin Mark, eller solgde den til den Rige, og Formuen løb ti sammen ind i nogle faa Personers Hænder. Da nu alle Love og Indretninger gave denne Sammenhobning Bifald, saa deelde Nationerne sig i en Forsamling af rige Lediggængere og fattige Daglønnere. Det fattige Folk fornedrede sig; de mættede Rige geraadede paa Afveie, og da Antallet af de Lemmer, der tjende til Statens Opholdelse, aftog, saa blev dens Styrke og Tilværelse saa meget usikkrere. Da ingen Gienstand til Kappelyst var paa den anden Side, og ingen Opmuntring til Underviisning, saa henfaldt Menneskerne til dyb Uvidenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Da Statsforvaltningen blev ført hemmeligen og skiult, havde man intet Middel til Reform eller Forbedring: da Overhovederne ikkun regierede ved Magt og Bedragerie, saae Folkene i dem intet andet end et Partie offentlige Fiender, og ingen Enighed havde længer Sted imellem de Regierende og de Regierte. Efterat alle disse Feil havde udmarvet det blomstrende Asiens Stater, fik de omstreifende og fattige Folk i Udørkerne og de tilgrændsende Folk det Jndfald at misunde Jndvaanerne paa de frugthare jevne Marker deres Nydelser; og efterat de med fælleds Gierrighed havde angrebet de policeerte Stater, styrtede de Despoterne fra Thronen. Disse Revolutioner gik lettelig og hastig for sig, efterdi Tyrannernes Politik havde svækket Undersaatterne, sløifet Fæstningerne og udryddet Krigerne; og efterdi det manglede de fortrykte Undersaattere paa personlig Jnteresse og de leiede Soldater paa Mod. Efterat de barbariske Flokke havde styrtet heele Nationer i Slaverie, forenede de af et erobrende og et erobret Folk fremkomne Rige, tvende Klasser i deres Skiød, der vare hinanden ganske modsatte og fiendtlige. Alle Selskabets Grundsætninger vare opløste; der gaves ingen fælleds Jnteresse og ingen Almeenaand, længer. Der fremstode Mænd, som bragde Uordenens Vedligeholdelse i et regelmæssigt System. Efter det Blod, hvoraf man havde sin Oprindelse, blev man født som Slave eller Tyran, som Gods eller Eier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Copulerede. Kiøbenhavn den 19de Junii Hr. Friderich Harboe, Capitain=Lieutenant i Søe Etaten og Frøken Maren Kallager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Dødsfald. Kiøbenhavn den 16de Junii Hr. General=Krigs=Commissair Jens Matthiesen, Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Collegium, 61 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Rettelse. Auctionen over salig Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs efterladte Jndboe i Horsens tager ikke sin Begyndelse den 29de Julii, hvilket er en Trykfeil i de i No. 26 og 27 anførte, Bekiendtgiørelser, men Tirsdagen den 21de Julii førstkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Subskriptionsplan. Under Titelen: Repertorium for Fædrenelandets Religionslærere, udkommer et Skrift, hvis væsentlige Gienstande ere: Retmæssig Anvendelse af den kritiske Philosophies Resultater og disses Methodologier i Underviisningens enkelte Deele, Dogmernes Kritik i alle deres oprindelige Former og sildige Modisikationer: den reene Christendoms Kuitur ved Kildernes Undersøgelse og den praktiske Jntecesses Udvikling: Phænomenerne i den kirkelige Verden, Litteraturen o. s. v. Med et Ord: Oplysning, for saavidt Præstens speciellere Forhold til Menneskeheden giør ham samme til Pligt er dets Formaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Det første Hefte er allerede udkommet og indeholder Jndledning til Fædrenelantets Religionslærere. 1) Om Kirkebønnen. Resultater og Jdeer. 2) Jesu Gang paa Havet - et exegetisk Mirakel. I et Brev fra Professor Paulus i Jena, til en dansk Theolog. 3) Et mærkværdigt, hidtil utrykt, Actstykke til Dagens Religionshistorie; (til begge disse Nummere en Forerindring af Udgiveren). 4) Bibli- ographie. 5) Mærkværdigheder af den nyeste Litteratur= og Kirkehistorie. 6) Krypto Katholicisismus i Kritik og Antikritik. 7) Miscellanen. - Et Brev til R. Nyerup - charakteeristisk Træk af Danskhed - om biskop Balle Berigtigelse af Lessings Dom over sal. Dr. Münter. - Bidrag til den nye Udgave af den fynske Geistligheds Historic. o. s. v. (No. 1,47. ere af Udgiveren)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Hver Maaned udkommer et Hefte, Tre Hefter af 24 Arks Størrelse udgjøre et Bind. Formedelst indtreffende Forhindringer udkommer dette Hefte som har været færdigt siden Januarii Maaned, saa sildig. Den første Aargang begynder derfor med April Maaned og indeholder tre Bind. Det hører til vor Litteraturs onde Symptomer, at man maae tage saa mange Omveie, for at skaffe en Bog=Læsere. Ved et saa vove ligt Foretagende, som Udgaven af et periodisk Skrift er i Danmark, seer jeg mig nødt til at betryge mig for Tab, i det jeg udgiver Skriftet paa Prænumeration. For ikke at opvække eller skuffe Forventninger, sælges det første Hefte, 11 Ark stor separat for 32 Skilling. Prænumeration modtages i Kiøbenhavn paa Børsen Nr. 5, hos Schubothe i den Nitscheske Boghandling, i Odense paa Post=Contoiret, i Norge og Provindserne hos S. T. biskoppernes Amannenses og paa Postkontoirerne. Hvert Bind prænumereres med 72 Skilling. Paa 9 Exemplarer gives det 10de frit. Salg af enkelte Hefter kan ikke finde Sted; de som have kiøbt det første og ville eie de følgende, erlægge for det 2det og 3die Hefte 40 sk. Prænumeration imod Qvitering. Prænumeranternes Navne tilføies ved Aargangens Slutning, af Grunde som da skulle angives. Udgiveren forsikrer: det er ham ukiert, at Tonen i det første Hefte er bleven saa polemisk, men Omstændighederne gjorde den nødvendig. Han har i Øvrigt intet at tilføie uden Ønsket, at dette Skrift maatte læses, forstaaes og tages til Hierte af dem, der enten allerede ere i Lære=Embedet eller danne sig dertil; at det saaledes maatte vorde et Middel til at vække og kultivere Følelse for Pligter, hvilke, til Menneskehedens Vanheld, alt for ofte miskiendes eller ringeagtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Bekiendtgiørelser. Jndskiønt Eieren af Ribe-Stifts Adresse-Con 1 toir og Bogtrykkerie i Fridericia, Frue Justitsraadinde von Westen, er ved Døden afgaaet, saa fortsættes dog dette Ugeblad sam benævnte Bogtrykkerie indtil videre, hvilket herved bekiendtgjöres for dem, som ville betiene sig af samme, og hvorom de behagelig ville henvende dem til J. Funch paa AdresseContoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Forrige Farver Jørgen Bjørn er i Hannevang Gaard ved Varde den 15de April sidstleden ved Døden afgangen, og hans ringe Boe strax derefter af mig, som af Amts=Øvrigheden committered, taget under lovlig Behandling, til Deeling imellem Børnene. Men, som han meenes at staae i nogen Gield, dog inden land, saa vorder herved i Kraft Plakat af 26de October 1792 udi de Berlingske og Ribe Stifts Aviser 3de Gange Creditorerne indkaldede at melde sig, og legitimere deres Fordringer inden 12 Uger hos mig. Varde den 23de Junii 1795. L. Fogtmann. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Den 2den i f. M. døde forhen afgangne Skipper Hans Jensens Enke Eleonore Nielsdatter i Hiertingbye, Skads Herred og Ribehuus=Amt, efterladende sig et gielbunden, Boe, og 7 umyndige Børn. Vedkommende Skifteret (S. T.) har committeret Underskrevne til Skiftets Holdelse. Af mig er Samme derfor paa lovlig Maade begyndt, samt Boets Eiendeel i Dag forauctioneret. Men, det seer ikke ud til, at den allerede vitterlige Gield nær kan vorde betalt. Jkke fordi hun har staaet i nogen udenlandsk Handel, som Enke; thi det har hun ikke; men mueligt hendes 1791 druknede Mand havde det, omendskiønt Jngen efter lovlig Jndkaldelse under Skiftet efter ham meldte sig. Derfor, og fornemlig fordi Boet efter ham blev hende overdraget imod at tilsvare hans retmæssige Gield, finde vedkommende Formyndere dem og Myndtlinger bedst betryggede, ved Creditorernes igientagne Jndkaldelse med Aar og Dags Varsel, efter Placat af 26de October 1792. Saadant skeer herved; inden hvilken Tids Forløb Enhver, under Straf af varig Taughed, for mig ville anmelde og lovlig bevise sit Krav. Boets Debitorer ville og imidlertid til mig betale deres Skyld. Varde, den 11te Junii 1795. A. Norup. constitueret Procurator
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Udi Grindsted Sogn og Bye, Colding huus Amt, er ved Døden afgaaet Ungkarl Hans Christopher Nielsen Bech, som opholdt sig hos Lægdsmanden Niels Jacobsen Borch i bemelte Grindsted; hans Efterladenskaber er strax taget. under lovlig Behandlig til Skifte, og ved offentlig Auction udbragte. Denne Afdødes Arvinger ere anmeldte at være følgende: 1) en Broder Jens Nielsen Bech. 2) en Søster Mette Nielsdatter, gift med bemelte Niels Jacobsen Bork, og 3) en Søster Karen Nielsdatter, som var gift med Christen Madsen i Dyrrig i Houen Sogn, Lundenes Amt, men skal være død og have efterladt sig en umyndig Datter. Disse Arvinger, og om flere skulle være til, indkaldes herved at møde eller møde lade, de Umyndige med Værger, ved en Skiftesamling, som er berammet at foretages hos mig i Colding paa 6te Ugersdagen fra Dato, den 3die Augusti førstkommende, og imidlertid beviisliggjøre deres Arveret, da Skiftet og muligt, paa den Dag sluttes. Til samme Dag og Tid, om Formiddagen Kl. 10 at møde, indkaldes Boets Creditorer for at legitimere deres havende Fordringer, og samme efter Boets Tilstand, at modtage, da Debitorerne forinden haver at clarere hvad de til Boet ere skyldige. Colding den 22de Junii 1795. H. Junghans. Kongel. Majest. Justitsraad, Herredsfoged og Skifteforvalter. rup og Sophienlyst Hovedgaards Avling med Tiender, bliver under et anstillede til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste Maji 1796 ved offentlig Auction, som holdes paa Horsens Raadstue den 5te August førstkommende, Formiddag Kl. 11; begge Gaardene ligge omtrent 1 1/2 Miil fra Horsens og 2 Miil fra Schanderborg, i den frugthareste Egn af Jylland. Eiendommenes Godhed til Korn og Græs, samt Tiendernes Værd, er saa bekiendt, at vidtløftig Beskrivelse er overflødig, og derfore meldes kun til de Lysthavendes Efterretning, at den aarlige Udsæd er 30 til 34 Tdr. Byg, 12 til 14 Tdr. Boghvede, 50 til 52. Tdr. Rug, og 160 til 170 Tdr. Havre. Af Enghøe avles omtrent 450 Læs, som meget kan forbedres, foruden endeel Baar= og Kløverhøe. Markerne bruges i 4 og hvile i 6 Aar. Foruden Bester kan 200 Kreature græsses og foeres ved Gaardene, der ere overmaade beqvemme til Meierie. Conditionerne skal blive billige, og kan 3 Uger forinden Auctionen faaes til Eftersyn paa Skriverstuen paa Urup, hvorfra Eiendommene paa Forlangende blive foreviste. Urup, den 17de Junii 1795. Schmidten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
en betydelig og udsøgt Samling af Medailler, 6 indeholdende 102 Lod i Guld og 667 Lod, i Sølv. Forarbeidet Guld 74 Lod og forarbeidet Sølv 5015 Lod. En anseelig Deel sieldne Skyde Gevæhrer. En Bogsamling, bestaaende af over 4000 Bind, meget vel Conditionerede Bøger i forskiellige Sprog og Videnskaber; Alt salig Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboe tilhørende, bliver udi Stervboe=Gaarden i Horsens Tirsdagen den 21de Julii førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt. Trykte Cataloger herover ere at bekomme i Aalborg paa Stifts-Contoiret, i Wiborg hos Hr. Zahrtmann, i Randers hos Hr. Justitsraad Carøe, i Weile hos Hr. Byeskriver Kragballe, i Fridericia hos Hr. Raadmand, Buhl, i Colding hos Hr. Amtsforvalter From, i Hadersleb hos Hr. Raadmand Hjorth, i Flensborg hos Hr. Kiøbmand Andersen, i Slesvig hos Hr. Oberste Jrminger, i Altona hos Hr. Postmester Rathyen, i Odense hos Hr. Postmester Lausen, i Kiøbenhavn hos Hr. Rasmus Lindorph i Pilestrædet No. 79, i Aarhuus. paa Bogtrykkeriet, og i Horsens hos Borgemester Carøe. Horsens den 11te Junii 1795. Carde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Udg. Om den indvortes Tilstand i Frankerig.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Den franske Revolution sætter Verden i Forundring. Den er et skrækkeligt Sørgespil, som blev indført af Uhyrer og understyttet af Helte. Den militairiske Deel indgyder Forundring, den politiske Deel opvækker Forhavselse. Aldrig har en Nation viist sig høimodig og til lige nedrig. Franskmanden er uovervindelig som Soldet, men skielder og lider som Borger; uforskrækket i Feldten og for de i Krig meest e) Taget af et nyt Skrift, der fører Navn af General Dumourie; som Forfatter, og hvis Titel er Coup d'oeil politique furk avenir de la France. øvede Tropper af Europa bliver han i sit Hiem en Slave af en Haandfuld Skurke. Den talrige Pøbel af det menneskelige Kiøn, der ikkun legger Mærke til det, som ved sin Glands foraarsager Opmærksomhed, beundrer uden Forskiel alt, hvad der krones med et lykkeligt Udfald. Ja hvor mange Retsindige gives der ikke, som, blendede af de Franskes krigerske Glands, søge endog at undskylde deres Regierings Forbrydelser, ved at henføre samme til Nødvendighed og Frihedens Enthusiasme? Gaaer Forbrydelsen lykkelig af, saa ansees den af den store Hob næsten for en Dyd. Denne Vildfarelse er Aarsag til, at Marat fik den Ære at begraves i Pantheon. Paa denne Maade har ogsaa Robespierre havt sine Forsvarere; og derfor finder man Uhyrer og Afsindige, som i Paris skraale: Vi vil have Friehed efter Robespierres Viis. Det vilde være unyttigt af sætte de Franskes Skændsel og Berømmelse imod hinanden, naar ikke den Revolution, der begynder at opstaae i den offentlige Mening, giver Haab om en hastig Forandring, som vil føre dem tilbage. til Dyden. Den sunde Deel af Nationen har allerede vovet at sønderrive det sørgelige Slør, som bedækkede heele Frankerig. J Stedet for det af Jacobinernes Hule fremkomne Skræksystem er allerede Menneskelighed og Retfærdighed opstaaet. I Almindelighed vender Folket allerede tilbage fra sin Vildfarelse, og viser, at det afskyer Marater, Robespierrer og deres Tilhængere. Det indseer allerede, at det har omvex let Misbrug med Udsvævelser, og Vildfarelser, med Forbrydelser. Det tilstaaer allerede, at det har sat det græsseligste Tyrannies blodigste Undertrykkelse, som findes i Historien om Mennesker, i Stedet for Ministerial=Magtens Klemme. Franskmanden indseer allerede, at enhver er en Slave, og lider, naar Skielmer kunne giøre Ondt ustraffet. Han sætter allerede Tillid til sin Styrke og sit Mod, og stolt af sine Seiervindinger, siger han til sig selv, at han der er uovervindelig udenlands, har ingen farligere Fiende end sig selv; at han, der triumpherer over heele Europa, fører stedse Krig, med sig selv; at han, der er utilgængelig forfremmede Armeer, ødelegger sig selv ved et Barbarie, som berøver Menneskeer deres Natur i saa høi en Grad, at man ikkun kiender den paa Grusomhedernes Opfindelse og Mangfoldighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
J Revolutionsstanden, som satte Frankerig i Bevægelse, vare alle Gemytter ophidsede, og bragte til en Art af Raserie; de gik fra en Yderlighed til en anden, fra Godt til Ondt, og bleve hverken hængende ved det Onde, eller ved det Gode, men ved deres Lidenskaber. Det var en tvungen Tilstand, der var alt for meget stridende imod Franskmandens National-Charakter, Munterhed, Frimodighed; og blide Væsen, til at den kunde være af lang Varighed. Han var bleven henreven af et Selskab Uhyrer, som havde sat ham den Meening i Hovedet, at Barbarie var Frihedens største Kraft. Et Folk, som man har fordervet, finder alt for megen Smag i det, hvorved det bliver endnu meere fordervet. Havde Jacobinerne vidst at holde nogen Maade i deres Afskyeligheder, saa vare de Franske blevne det vildeste Folk i Verden. Men Forbrydelsernes Maal. blev endelig saa snart foldt, at denne Nation kunde ei andet end komme til Eftertanke, allerhelst den fattedes ikke andet end Fortrydelse, for at være den agtværdigste i heele Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Historien om Misdædere er ofte en Historie om lykkelige Forbrydelser, men endnu oftere om straffede Forbrydelser. Robespierre, Couthon, St. Just, Carrier, Barrere, Bil land, Collot ere enten allerede faldne for National-Hevnens Slag, eller maa nødvendig falde for den. Jacobinerne ere adspredte, men endnu ikke tilintetgjorte. Man frygter endnu de døde Tyranner i Tyranniet, som er endnu ikke tilintetgjort, Jacobinerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Naar det billede, som Frankerig for sex Maaneder ) fremstillede ikke var afskyeligt, saa vilde det være latterligt. Men den Mængde af Enker og Faderløse, som Guillotinen har gjort; de Ødeleggelser, hvormed Frankerig blev i atten Maaneder bedækket af de Uhyrers Hænder, som herskede, og endnu kæmpe imod National=Hævnen, give ikkun Anledning til før gelige Betragtninger. Man troede, at, til at indføre en Republik, var det nok at have erklæret sig for Republikaner. Frankerigs politiske Tilstand bestod i barnagtige Ceremonier. Den paatvungne Antagelse af een i Hast forfattet Constitution var den eneste Selskabs=Contrakt, men den indførde et anarchisk Tyrannie. Paris foreskrev Frankerig Love, ligesom Rom fordum alle Deele af det rommerske Rige. Var dette en fransk Republik, Sandelig ikke! Det var altsaa en parisisk Republik, ligesaa lidet; thi Paris var meere slavesk og ulykkelig, end den øvrige Deel af Riget. Hvad var altsaa Frankerig, Det var virkelig Jacobinernes Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Jacobinerne vare de, der myrdede, røvede og tyranniserede Nationen. Det var dem der holdte National=Conventen og de parisiske Sectioner, hvis Svaghed var saa stor, at de lode Vaabnene tage fra sig af en Haandfuld landstrygende Skurke, under Dolkene af deres Drabantere til fyrgetive Sols dagligen. Det var dem, der opfylde alle Departementer med Skræk og Mord; der tilintetgjorde Handel og alle Kunstens Mindemærker. Det var dem, der ved en barbarisk Forsinelse besudlede det a) Forbenævnte Skrift af Dumouriet er skreven ved indeværende Aars Begyndelse. ziirligste og reeneste Sprog i Europa med de OrsNojader, Septembriseur, patriotiske Brylluper, og deslige Benævnelser, der evig ville erindres ved Billeder, som opvække Gysen. Det var dem, der i Metz, i Nancy og i saa mange andre Stæder udzirede deres rædselfulde Huler med Liiglamper, med sorte og røde Baand, med Dolke og Guillotiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Disse Jacobinere ere just de, som deres Fald har gjort meere rasende, som Dag og Nat beskæftigede sig med Mord=Complotter, som endnu søge at lede Folket paa Afveie, som daglig giøre deres Proscriptions=Lister større, som ere strax færdige at slaae til, hvis man ikke fuldkommen udrødder dem, som ere færdige til at myrde Conventen, for at straffe den, fordi den har afkastet deres afskyelige Aag, som ere færdige til at ødelegge den Hovedstad, hvori de have hersket, med Jld og Sværd, om det lykkes dem paa nye at herske i samme. Som faste Tilhængere af Carieres Bekiendelse og det i Robespierres og St. Justs Breve udviklede System, behøve de endnu nogle Millioner Hoveder, for at sætte den Folkemængde, som de finde alt for stærk, i et rigtigt Forhold med deres tyranniske og plyndrende Planer, og imedens Afsindighed og Tyrannie oprettede Fornuften og Frieheden Altere, arbeidede de paa at befæste Slaveriet hos en Nation, som de meest krigerske Folk i Europa ikke kunde imodstaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Ober=Præsident, samt Borgemester og Raad(følgende er indsendt: Traurige Erinnerrung, einer Freundin, an dem Tode der Hoch= und Wohlgebornen Frau JustitrathinV. WESTEN. Undervindlicher Tod O-1 unbarmherziger Feind. Der du Vier annoch Unversorgten, Die rechtschafneste, liebevolleste Mutter, Und mir die liebste die theurste Freundinraabtest, Wer kann doch deiner Macht entgehen? Da du, selbst die beste nicht schontest. Ol Du mir Undergesliche, Zu fruh des Todes Raub, Jn Ewigket Verherrlichte, Jn Friede ruhl Dein Staub. Bis einst Dein aufgeløst Gebein, Zur Frende samlet sich. Wo alle Deine Lieben sein, O Thenerste! - da findest du auch nich. O! unvergleichlichs Wiedersehn, Dort in Vollkommenheit, Werd ich dich nicht mehr leiden sehn. Da find ich dir erfreut. Ja gutes Weid, Dein Lohn ist gros, Jn jener Ewigkeit, Den Leiden waren hier Dein Loos, Jn dieser Prufungslet. Doch nun ist uberwunden, Dein Jammervolles Leid, Und for mir ist verschwunden, Ein Trost in dieser Zeit. Doch eine Bitte waget, Noch Deine Freundin hier, Wann einst der Tod mir saget, Die Stund ist aus vor dir. Dann sey Du mir zur Seite, Und lehre mir Geduld, Auf das ich muthig strette, Und zahle meine Schuld. Kas.