Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-03
Engeland. Den engelske Regjering trues i denne Tid med et Tab, som ville være saameget omfindtligere for den, som dens Medbeiler, de nordamericanske Fristater derved ville vinde betydeligt i Magt. Her angaaer det nemlig Provindsen Under=Canada eller Quebek et Land paa 77,650 Qvadratmile med 540,000 Jndvaanere, hvis Repræsentantere have offentlig brudt med den engelske Regjering. En saa vigtig Sag kunne, ikke undgaae Parlamentets Opmærksomhed, og Hr. Roebuch androg derfor i Underhusets Session den 17de April og Nedsættelfen af en Committee, der skulle undersøge og afskaffe Misbrugene i denne Provinds. J Henseende til Canadas Statsforfatning, da er Landet deelt ved en Parlamentsact i Provindserne Øvre og Nedre Kanada. Den fuldbyrdende Magt i Staten er anbetroet en Gouverneur, ligeover for ham staaer Forsamlingens Huus, der bestaaer af Deputerede, valgte blandt Folket, ligesom det engelske Underhusets Medlemmer; mellem begge staaer endelig det lovgivende, Raad eller Overhuset, som ikke her bestaaer af arvelige Pairs, men af Personer, som af Kongen ere valg: te paa Levetid, og meest gamle Officerer og Embedsmænd, disse Sidste danne nu Kjernen af et Penge= og herskesygt Aristokratie der tyraniserer Folket paa enhver mulig Maade, og er Kanadierne saameget meere forhadt, da de fordet meeste bestaae af indvandrede Engelændere, medens Landets Beboere, fornemmelig i Nedre Canada ere fødte der, og for saavidt de nedstamme fra Europæere, ere af fransk Herkomst, altsaa ere forskjellige fra Aristokraterne i Sprog, Religion og Sæder. Nærheden af den nordamericanske Fristat med dens Folkeregjering, bidrager heller ikke lidet til at gjøre de engelske Undersaattere i Canada, begierlig efter en anden Regieringsform. J Følge den nye Forfatning er det Canadaerne tilladt, at bestride Statsudgifterne af egne Midler, og derfor ogsaa at bestemme Regjeringens Udgifter, der blev da aarlig en Civilliste forfattet, og hver Punct af Statsudgifterne blev nu voteret i Forsamlingshuset, men herover raabte Aristokratiet Ach, og Vee, og erklærede det for en Krænkelse af deres Privilegium. Gouverneuren gjorde fælles Sag med Embedsmændene, og Regjeringen i London med Gouverneuren. Brudet mellem Folk og Regjering blev nu aabenbare; dette forøgedes endnu meere derved, at nogle Deputerede, som i Forsamlings huset havde yttret sig fornærmende mod Gouverneuren Sir J. Craig, bleve uden videre kastede i Fængsel. J flere Aar havde Forsamlings huset af Generaleasseren for Provindsen, forlangt Regnskab for en Deel Penge; først da man nægtede at betale Afgifterne, lykkedes det at min ge Gouverneuren til at befale fornævnte Embedsmand at gjøre Regnskab, og nu fandtes der, at Generalcasseren havde forbrugt 100,000 Pd. Sterling af de offentlige Penge, og derpaa gjort Bankerot; langt fra at blive straffet derfor, blev han meget mere gjort til Medlem af det legiislative Raad. En anden Gang anvendtes den Militaire ved en Strid, der udbrød i Anledning af en Deputerets Valg; og de Militaire, som lagde sig imellem, skjød 3 uskyldige Mennesker, som gik forbi. De commanderende Officerer bleve vel satte under Tiltale, men 2 Advocater bleve sendte dem til Forsvar, medens man nægtede Klagerne Een. Følgen heraf var, at Officererne bleve frikiendte, og endog offentlig roeste i en Proclamation fra Gouverneuren. Medens hele Befolkningen endnu var forbittret herover, blev Hr. Stanley i London udnævnt til Statssecretair for Colonierne, hvilken Post, han nu beklæder; denne Herre, langt fra at søge at forsone Partierne, antog i sine Depescher en dictatorisk og foragtelig Tone mod Forsamlingshuset, og da dette forlangte at en Commission under Navn af Convent, skulle nedsættes for at afgive en Beretning om en hensigtsmessig Forandring af det legislative Raad, geraadede Hr. Stanley i den forskrækkeligste Vrede derover, sendte en Depesche tilbage til Gouverneuren, hvori han ud skjældte Husets Medlemmer for Oprørere; dette vakte en saadan Forbittrelse, at Forsamlingshuset for Nedre-Canada ved 19 Decreter er klærede Generalgouverneuren, Lord Aylmer at være sat i Anklage-Tilstand, alle Forbindelser, med den executive Magt at være afbrudt, alle offentlige Blade forbudne at publicere Colonial secretairens Depescher og befalinger - kort en Tilstand er herved frembragt, som kun er forskjellig fra en Revolution deri, at intet Blod er flydt." Som en Følge af denne Skildring der gjordes af en af Underhusets Medlemmer i Parlamentet, blev en Committee udvalgt, der skulle undersøge begge Provindserne Kanadas Forhold, og Regjeringens Handlemaade der. (Hb. Zeit.)