JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Madrid, den 11 Jan. Fra Leiren ved St. Roch skriver man under 6 dennes : Vinteren har i Gibralter ikke hemmet den sul gebers Fremskridt. Man har bemærket, at der i Forhold ere flere Englændere endsom Jndfødte blevne et Offer for samme, hvilket man tilskriver den hyppige Nydelse af Vin og de frakke Likører. Vi erholde sin dobbelt Ration, for at holde Staden stærk blokere.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Paris, den 28 Jan. En af vore Journaler, leverer angaaende Haabet til Fred med England idag følgende Efterretning: Fra Boulogne skriver man, at 3 engelske Parlementair=Skibe for nogle Dage siden have viist sig for denne Havn; at man paa niheden havde modtaget de af dem medbragde Deyen, ren P. F. Wandalleuari. scher, og medgivet dem andre for deres Regiering.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Fra Nantes meldes under 21 forrige Maaneds Ved Loves Munding er en engelsk Fregatte forulykkedes; Eqvipagen reddede sig, efter at have antændt Fregatten. Man har med Vished erfaret, at det var Fregatten Doris paa 36 Kanoner, ført af Kapitain Kampel, og henhørte til den Division som krydler for Quberøn.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Jmod Enden af næstkommende Maaned vil Paven forlade Paris for at krone den nye Konge i Jialien. Nu heder det, at Kronningen skal skee i Mayland og ikke i Lyon. Jkke blot Ministeren for de udenlandske Anliggender, men endnu flere Minister vil følge Keiseren til Jtalien. Jfølge offentlige Rygter er det endnu uafgjort, om Keise en eller Prinds Joseph vil saae Jtaliens Krone. Mange tior, at Keiseren vil blive Kongeværdigheden i Jtalien arvelig ove dragen, og at Prinds Joseph i dette Tilfælde vil blive ViceKonge i Lombardiet og residere i Maylland. Man siger at General Junot er bleven udnævnt til Rigsmarskalk Lavnes Efterfølger som keiserlig Grandt ved det Lissaboner Hof.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Paven er nu igjen fuldkommen frisk og har for nogle Dage uden aflagt et Besøg hos Keiseren og Keiserinden.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Amsterdam, den 2 Febr. Samme Dag, paa hvilken Kongen af Spanien erklærede England Krig, skal van ogsaa have undertegnet en Alliancefaktat med Portugal.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Den Rotterdammer Tidende siger i en Artikel under Paris: at der var at kommen 2 Englændere til Paris, hvilke havde have forskielige Sammenkomster med Ministeren for de udenlandske Anliggender, og hvoraf den ene var reist til Verduun, hvilken Stad som bekiendt er anviist de engelske Krigsfangen til Opholdsted.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Jsteden for de krigerike Rygter, siger den Hartemmer Tidende, som for omtrent 14 Dage siden var udpredt i Paris ere nu i sammes Sted indtraaet fredeligere. Man forsikrer, at der angaaende Krigsfangernes Udvexling er sluttet Cartel imellem det franske og vittiske Ministerium, og der paa begge Sider til den Ende er udnævnt Commissairer. Man erindrer sig, at i sidste Krig blev ved en saadan Commissair, (Herr. Octo.) den første Grund lagt til Freden. Hve ledes det endog er, saa vil det og i det mindste ved denne foranstalt ing haves en Offieiel Communication imellem begge Regieringer, som nu næsterito Aar ganske har ve et afbrudt.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Fra London skal herti være ankommen Privatbreve til den 17. M., i hvilke forsikres, at der er bleven giort Fredsforslag fra den franske Regierings Side.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Man hører nu fra Paris, at vor Gesandt Schinnelpennink og Admi at Verhuel søier Anstaltet til deres Tilbagereise til Holland.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Wien den 30 Jan. Den russiske keiserlige Admiral, Prinds af Nassau Biegen, er, efterat han i nogle Uger havde opholdt sig paa sit Godt Jariczow ved Lemberg, tilbagereist de fra til Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
J Belgrad ere nyeligen de 4 henrettede Deys Efterladenskaber offentlig bleven solgt til den Høistbydende. Deriblandt befandt sig 2 Slavinder, hvilke bleve solgte for 20,000 Piastre. Den yngste og smukkeste blev kjøbt af Kurzanzi Bacha, som vilde giøre hende til hans virkelige Kone.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Blandede Efterretninger. J Paris spaaede det for nogen Tid den i et Huus i Gaden Nottedame de Nazareth saaledes, at Hute Eier tilligemed sin høirugtsom nelige Kone, det nær havde dod a Angest, maatte jo lade samme. J Hulet blev indkastet nuslagne Flasker, og alle Publer bevægede sig uden at nogen var i Komme tet. Poutiet lød hele Huset giennemsøge, og sætte Skildvagt for samme. Alt vialp ikke; Spøgerie, vedblev. For nogle Dage siden har maa opdaget Sammenhængen. J et tilgrændsende Huus havde man i Muren giort et gan er lidet ubemærkt Hul, og igiennem samme ladt Meublerne i Forbindelse med en fik Matine. Da Ondskab havde indgiver dette Skrækkemiddel for at tilføie Huuseieren Stad., saa et Ophavsmændene blevne nettede. Det Winer og Betale. Hof staaer nu i egne Underhandlinger, hvilke skal have en større Nærmelse til Hensigt imellem begge disse Magter.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Indenlandske Efterretninger. Paa Dionysti Landemode i Roeskild forrige Aar blev fremlagt en i 9 særskilt indbundne Tomer bestaaende StiftshogDenste Stiftsbog indeholder samtlige Provsters og Præsters til Stiftet indsendte Fortegnel er over de de res Kald tilhørende Jorder, saavel i Henseende i Beløbet af Hartkorn og Tønder Land, som med Hen sun til Jordens Inddeeling, Beliggenhed, Jndhening, Beskaffenhed o. s. v., samt Forklaring over i Tilfælde af at en eller anden Kaldets Eiendom et bleven afhændet med bestemt Resuion eller ved Arv fæste, eller ved Udparcellering og deslige, hvorleddet dermed forholder sig, og hvilken Betryggelse haved finder Sted, som er fremlagt kove ificerede Ul skrivter. Jligemaade indeholder bemeldte Stifteballe Vedkommendes Efterretninger ved Sognep sterne indsamlede, om de Jorder m.v., som tilhøDegnekald og Skoler i hvert Pastorat. Endeel indbesattes i fornævnte Stiftsdog, hvad der paa fo anførte Fortegnelse tillige af Vedkommende er bleve antegnet, angaaende kaldets visse Jndtægter Korn og Qvægtiende, samt Smaaredsel, være efter Kongelig Bekræftelse, bestandig Forening med Tiendeyderne, eller personlig Forening paa Embed tid, eller ved Ydelse in natura efter mueligt Overslag, det ene Aar regnet med det andet i det vist Tidsrum ei kortere end 5 til 10 og i længere end 20 sidstforløne Aar. Et vert Bilag til disse skortegnelser og 6 ter etninger er ligeledes under sit Nummer blevet in ført i Stiftsbogen. Denne Statsbog blev paa bemeldte Landemode underskrevet paa første Side i øste Tøme af Stiftets værende Øvrighed og de forsalede Herredsprovster. Stiftets Øvrighed vil bestrasig for ved allerunderdanigst at udvirke H. K. Ma stæts Cortoboration paa meerbemeldte StiftsbeDa hver nye Forordning som herefter forefalder, v. de indført i Stiftsbogen, saa er til den Ende lev behørig Rum til hvert Pastorat i hvert Herred, hvor af følger at Provsterne hver i sit Herred maa ført ser, at de nye Forandringer der siden enten maa for fulde eller siden indløbe, vorde indberettede med behlige Forklaringer til Biskoppen for strax at blive in ført i Stiftsbogen. Paa Masqueraden ved Hoffet, skal der har været en Masque, der var klædt i den Franske K. sers Tronninged ant, forrædiget i Paris efter Oinalen. Den skal have koffet 1400 Rd. En and Masque havde en Haarpung besat med Piamanta. Verdie 10,000 Rd.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Ved det Kiøbenhavnske Tallotteries sidste Tramedsning, som skede netop paa Hs. M. Kongens Fødselsdag, hændte den besynderlige Besynderlighed sig, at Nr. 49- 56 - 17 udkem. En gammel Kone, som ved en Slags Jndstydelse havde taget de samme Tal, som findes i Kongens Fødselsaar (1749. hans Alder (56 Aar, samt Hs. K. H. Kronprindsens Alder (37 Aar, skal derved have vundet en Skillingstærne.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Efter Forlydende er Kiøbmand Hans Christian Hansen i Randers, allernaadigst bestikkes til Agent med Justitsraads Rang.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
(Ved hvilens Slutning var den Kiøbenhavnske Post for i Onsdags endnu et ankom men.) Arvet.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Aalborg, den 15 Februarii. Præditantine paa andag Sturgesina. Høimest. Aftensang. Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Hr. Roth. Frue Kirke Hr. Suftsor opierup. Hr. Aspach Hospitals Kirten Hr. Klauen Kl. 11. Pro Memoria,
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Det Kongelige vestindiske uineiske Rente= og General=Toldkammer har under 2den i d. M. tilstrevet S. T. Hr. Kammerherre Stiftsbefangsmand von Penz saatedes: Ved ade høieste Resolution af 23de f. M. er det allernaadigst tilladt, at Jndhold af Hatten paa Brændings=Kiedlerne indtil Piderne maae, for saavidt den er under og indtil 8 Procent af Kiedlerne, herefter og indtil videre fritages for Afgivts Svarelse efter Forordningen af 25de Mai f. A., saaledes at ikkun det som Hattens Jndhold indtil Piberne maatte overgaae 8 Procent beregnes og ansattes til Afgivt som Kiedel. Herom ville Hr. Kammerherren behageligen meddele de Brændeviinsbrændende i Stederne fornøden Underretning. Hvilket herved bekiendtgiøres samtlige her i Byen, værende Brandeviinsbrændere til fornøden Underretning. Aalborg den 12 Feb. ug i 1805. Hornsyld. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 2den Februarii, Bødker Ole Christian Olesens Datter Karen Margetift; Fadd. Mad. Sprekkelsen, Jomf. Mørch, Kiøbmendene J. Tiellerup og J. Malling, Kiøbmandskarl Møller, Viintapper vend J. Aagaard. Den 5te Febr., Snedker ved Anders At dersens Datter, Mariage; Fadd. Mad. Glud, Jom. Thøebek, Snedke mester J. R. Overlade, Tømmermester H. Boss, Slagter Peder Ringhoff, Snedkersvendene Jens Christian og Svend Pedersen Holm. Den 6 Fr. Skinde meste Rasmus Lunds Datter Cariant; Fadd. Mad. Mørch, Jomf. Sørensen, Meller L. Springborg, Smedmester F. Balling, Bøkkermester C. Møller, Kiøbmandskarl Holst, Christian Springborg. Den 8 Febr., Maren Christensdatters Datter Else Kirstine; Fadd. Joms Kiellerup, Jomf. Kaas, Kobersmed Christian Sineduhl, Hans Lund, Barthold Sprekkelsen. Den 3 Febr., Tiøkker T. Bierregaards Søn Jens Bierregaard, Fadd. Mad. Tierring, Jomf. Søndergaard, Regimentsqvarteermester Sommer, Kiøbmand Carl Aktermard, Kiøbmandskarlene Jonas Borup og Peder Bierring. Den 11 Febr. Kiøbmand N. Galthens Datter Jacobine Caroline, Fadd. Mad. Rübner, Joms. Wull, Kiøbmand H.A. Hauerdier, Viinhandler L. Kielberg, Kiøbs mandekart N. Hilligsøe.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Begravet. Den 15 Febr., Podemester Ole Nielsens Enke, 35 Aar.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Avertissements. I Dag om Eftermiddagen Kl. 4 behagede Gud ved Døden at borttalte min yneste Datter Johanne Ca stive som herved anmeldes Slagt og Venner. Halslade gaard den 11 Febr 1855. Chr. Brønnum.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
J Onsdags Aftes er paa Veien til Compagnie huset eller paa Compagnikuset selv bortkommet et Par nye sorte Kattuans Tandse=Skoe med tykke Saaller, et hvilt sikke broderet Øien=Flor og et hvidt broderet Hals Tørklæde med strikkede Fryndser, om. Tilbagebringeren kan vente sig en passende Touceur, og henvender sig til Hr. Bogtrykker Vandall, der giver nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
J Følge Dom og Udlæg og efter Domhaveren Bent Pedersens Forlangende bliver Tiirsdagen den 26de Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10 hvidet Auction udi og over Snedker Jens Lassens eren de et iboende Huus i Nørresundbye til absolut Bortsælgelse ved denne erneste Auction om nogenlunde antagelig Bud skeer. Dette Hus er beliggende ved Fiorden, vesten for Færgebroen, og bestaar af 9 Fag med en Qvist paa 2 Fag muurede Vegge og Eien tag, for faa Aar siden af nyt opbygt og til Beboelse for en honet Famlie indrettet, samt et Udhus 12 Fag med Straatag, og ved Stuehuset en liden Hauge. Derefter bliver ved samme Auction, saafremt Huus sees Kiøbesum ei skulde tilstrætte til skadeslød Betaligge tilligt bortsolgt adskillig udlagde Løsøre, af siorskab Sængeklæder og Kiøkkentøi. Aalborg den 13 Februarii 1805. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Fredagen den 22 Februari bliver Assembleedal paa Kiøbmændenes Kompagniehuus som tager sin Begyndelse Kl. 6 om Aftenen, de respective Hr. og Damer saavel inden som udenbyes der maatte finde Behag udi at deeltage i Fornøielserne ville behageligst lade deres Dansebillettet afhante hos mig undertegnede for hver Perion 4 A. . 4 s. og i øvris. orhen bekiendtgjorte Vilkaar. N. Meller, Klubvært Mandagen den 12 Februarii om Eftermiddagen Kl. 3 holdes hos Hr. Brynnes Generalforsamling for Jnteresenterne i det forenede Aalborgste Enkepensionsselskab, Directionen ønskede meget gierne de Hr. Jnteresentere behagentlig vilde tage møde for i følge sig ste Generalforsamlings Eragtning at see Selskabet paa beste Maade conserveret. Aalborg d. 15 Febr. 1805 J. Gleerup. J. Boss. P. Rodschou. H. Boss.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Hos Frans Holm ved Væsterna, kan bekommes extra gode Tøye Oste. 6 a 8000 Rd. forlanges til Laans førstkommende 13de Junii Termin mod dobbelt Pant i faste Eiendomme, og desuden antagelig Caution; hvorom Avis=Expeditionen meddeler nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
50 store og velsoerede Stude, afgangne Forpagten, Hiersings Stervboe paa Winnerup tilhørende, staaer sammesteds til Salg. Liebhavere som kunde attraae at giøre Handel om et saadant Antall, var behagentlig henvende sig, enten til Hr. Proprietair Høig til Herpinggaard & Ryssensteen, S. T. Hr. Holst til Kiergaardsholm, eller til underskrevne Eier Jens Hiersing, i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Credie og Debitorer i Stervboet efter sommige Avlskarl Just Justien, paa Hovedgaarden Waar i Farstrup Sogn Sleth Herred som ved Døden afgik den os forrige Maaned indkaldes, med det ved Placaten af 26 October 1792 givne Varsel til at møde under Skiftet de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav og de sidste at betale deres Skyld til Boet, Arvingeme advares ligeledes om at tage Møde i lovilTid. Stiftet bliver foretaget her paa Gaarden 30te Dagen den 26 Februari 6te Ugersdagen den 11 Martii og 12te Ugersdagen den 22 April næstkommende hver Daas Formiddag Kl. 10 Slet. Vaar den 8 Febr. A. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Da der haver været udspredt det Rygte at der i Lindholms Mølle skal have været taget Told i Natura af Folket Malt uagtet Mølleren haver faaet Betaling for Tolden i Penge, samt at der ligeledes skal have været toldet den 1/2 og undertiden den 1/4 af den Korn man haver sendt til Møllen for at maaes saa modsiges herved det Rygte aldeles, for saavidt at det itte er skeet i den forrige Fæster Niels Christensen, Møners Tid. Vorberg den 13 Februari 1825. Birgithe Povelsdatter, sal. Niels Møllers Da Jagten de 3de Søstre kaldet, beliggendt ved Staun Land med sit staaende og løbende Redskaber, i seilbar og god Stand førende 240 a 250 Tøntertilhørende Niels Vestergaard i bemelte Staun ikke ves Auction blev bortsolgt den 1ste dennes saa bli det bemelte Jagt igien ved offentlig Auction opraabt den 28 Februari førstkommende i Niels Westergaar iboende Sted i fornævnte Staun om Formiddagen uden videre Auctions Holdelse bortsolgt; hi ville i Kl. 11 Slet og om nogenledes antagelig Bud skee Lysth vende sig til bemelte Tid og Sted behagelig in stil blive bettenetgjorte. Løgstøer den 4 Februas finde og Conditionerne paa Auctionsstedet nærme, J. Scharling. Kaadstuestriver Peder Tops vel Conditionerede Be Auction berammet over afgangne Raadmand BaJ. Tirsdagen den 12 Martii og følgende Dage. samling, i Enkens iboende Gaard paa Bredgaden En syld, i Wiborg hos S. T. Hr. Cancefleraad Gierntaloger bekomnes i Randers hos Hr. Pastor sor i Aarhuus hos Hr. Kiøbmand Bøggild i Odense de Hr. Capt. og Tolinspetieur Krach, i Horsens hos H. Provst Brøndsted og i Aalborg hos Enken Ra staaende af Stole, Borde, Esmoder, Speile, Se Bøgerne er solgte, selves endeel gode Meubler bilgesteder med meget mere, som for Vidtløftighede skylforbiegaaes.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Afg. Garver Wennebergs Eiendom i Aalborg 3. Reberbauslængden kan faaes tilkiøbt, af 16 F. ferderes velbygt og næsten nyt Vaaningshuus, 6 Fag Baghuus, alt indrettet og hidtil været brugt i Garverie, med Barkmør, 9 Kar og complet Garve, resskab, som og en Beholdning af Bart, Tran m.v. Til Stedet er en liden Kiøkkenhave, samt god Vani en Post i Bryggerset der staaer paa Render fra Aden, og 4 Kakkelovne. Prisen paa det pere Materie, lier og Redskaber iberegnet som alt til Paaske til modtages, bliver saa billig, at den ei skal overstil de endommen. 200 R. hvoraf det meste kan blive staaende i Li Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18 Ja hanuarii sidst infaldes herved sub poena præcluti et perpetai silentii alle og enhver som maatte have at get at fordre eller pretendere i Stervboet efter afgang ne Frue Cicilia Gundorph eller hendes forhen afdøde Mans Kammerraad Hans Gundorph til Refsnæs under Aalborg Amt, at anmelde og beviisliggiøre deressaFordringer hos underskrevne Stifteforvalter inden Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelses Dato. Til behagelig Efterretning meldes at 30te Dagen i Stervboet antræffer paa Refsnæs den 1 Febr. førstkommende. Stensgaard den 29 Jan 1805. C. Rissen, Herredsfoged og Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Tirsdagen den 26 Februarii førstkommende bliver, paa Gaarden Glomstrup holdt offentlig Auction over endeel uden og indenders Besætning bestaaende af Heste, Kiøer Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Grebe m. m. Meierieredskab hvoriblandt en Jerngryde, paa 1 1/4 Tønders Rum, Bryggerkiedler, Kaabber. TilSengetræder, Møblet og Kakkelovne, 2 Baade med Tilbehør, endeel Tagsteen, et Partie Meelkalk og endeel Gavnetømmmer m.v. Nyekiøbing den 15 Ja vari 1805. Spliid.
Jyske Efterretninger, 1805-02-15
Nogle og Tyve Læs Rugtar forlanges til Kiøbs hvem samme er behøvende anvises fra Bogtrykkeriet, Nogle Tønder Boghvede, tienlig til Sæd, er til tillig Priis at bekomme paa Waar.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Trykkes og udgives 2 Gange ugentlig i Tirsda¬
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Udenlandske Efterretninger. St. Petersborg, den 22 Januari. Staden Theodosia i Crimm, hvilken skal ophøies tilsen af de fornemmeste Handelstæder, var fordum, da Genneserne sammesteds havde en Colonie, Stapetstaden for den ostindiske Handel, som derfra blev dreven over Floden Phass. Theodosia kan nu ogsaa igien naae sin forrige Glands, fordi Regieringen har alle Midler i Hænderne, igjen at aabne den gamle Handelsvei til Jndien over det Caspiske Hav og Phass, da Opdagelsen af det gode Haabs Forbierg endnu ikke har forandret alting saaledes, at der jo igjen derfra ved Carapanerne kan begyndes en fordeelagtig Handel med Jndien. Naar man gaaer tilbage i Historien, saa finder man, at denne Plads allerede er meget gammel, og har havt forskiellige Skjebner i de mange Aarhundredes Løb. Hos Grækerne nævnede man samme Theodosia, og den synes allerede at være bygget 600 Aar førend vor christelige Tidsregning. Havnen kan igien let istandsættes og Rheden er meget sikker; omkring Havnen laae ellers Staden i en Halvmaane. De stiønneste Ruiner erindrer om denne Stads fordums Pragt.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Dog staaer endnu en fordums Kirke, bygget efter Gothisk Smaa, men hvilken Tartarerne har forvandlet til en Moskee. Man finder ogsaa blandt andet et fordumværende Badehuus, vel i Ruiner, som var meget prægtig.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Man taler om et stort Gesandtskab, hvilket vor Keiser vil sende til Keiseren i China, hvorhen i 30 Aar ingen Gesandtskab herfra er afgaaet. Senateuren, Greve Georg Golopkin, vil som Bud at ber med første Rang staae i Spidsen for dette Ge osten. 1 P. F. Wandalts sandtskab, hvilket skal ledsages til Peking ved et Militai korps af 1500 Mand.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Madrid, den 15 Januari. Marine=Kommandanten i Kadix har givet Regieringen Efterretningen angaaende følgende Fagtning: Den spanske Soelette Orient, med 15 Mand Besætning, blev den 3 dennes, kommende fra St. Lurar, forfulgt af et engelsk Krigskib og flygtede til Kysterne. Englænderne lode sig angribe af 3 bevæbnede Chalupper, hvilke gave en levende Jld. Goeletten forsvarede sig; men da samme havde bortstudt sit hele Krudt forraad omtrent et Centner, entrede 60 Englændere og Besætningen flygtede i det nederste Rum. Goeletten geraadede paa Strand og Englænderne forlode samme efterat de havde stukket denne i Brand. Det spanske Mandskab med deres Kapitain, nedkastede sig fra det brandende Skib i en liden Jolle og naaede under Englændernes vedvarende Jld, Kysterne.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Venedig, den 23 Jan. Allerede føies her Anstalter til i Foraaret at modtage vor Monark med Værdighed. J Rom har man den Efterretning, at Paven ikke saasnart vender derhen tilbage, som man hidtil havde formodet.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Den østrigske Cordon mod Jtalien vil i det mindste blive staaende hele Aaret igiennem. Til Livorno, hvor ingen Sygdom nu mere her ster, ere i de første 6 Dage af Aaret 16 Koffardiestibe ankomne, hvilke vare ladte med Sukker, Kaffe, Rom o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Berlin, den 9 Februari. Den 1ste dennes, lokken 4 om Morgenen, er i Halle af 2 derværende Studentere paa den sydlige Himmel bleven nøie bemærket og aftignet en Jldkugle af betydelig Størrelse og Klarhed. Samme et gaaet itu i en tiloffineladende Høide af 92 45 i Sydost. Meget fundsynlig ere desaarsag Brudstykkerne af samme nedfaldne imellem Chemnitz og Dresden, eller imellem Dresden og Zittau, eller maaskee ogsaa i Bøhmen, i Skikkelse af en Steenregn. Professor Gilbert i Halle ønsker med mueligste Tilforladelighed at udforske, om man nogensteds har funden nedsaldende Brudstykker (Meteorstene, Maanestene) og beder at sende sam saadanne Stykker eller Stene, samt en nøie Fortælling over sammes Nedsaldning, og tillige give ham Efterretning over sammes Knald ved Viistningen, hvoraf man ikke har hørt noget i Halle.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
Blandede Efterretninger. Dugmanufakturene i Belgien, i Roer=Departementet, Hertugdommet Berg, paa begge RhinStranddreder og i preussisk Westphalen, sporer allerede følgelig den afbrudte Communication med Spanien, da deres Forraad af spansk Uld er forbrugt, og det nu er dem umuelig at forskaffe samme. Da der endnu i forskiellige tydske Handelshuse befinder sig Forraad af spansk Uld, sparer Fabrikanterne sig hverken Møie eller Penge for at faae samme; og saa Kiøbmændene, hvilke har havt Speculation paa Uld, fortiener derved meget meere end de nogensinde havde ventet.
Jyske Efterretninger, 1805-02-19
J Machen er udkommen en Sendeskrivelse og ver Posselts Levnet og Karacteer, forfattet at en af hans fortroeligste Venner, hvori det blandt andet hedder: Passelt var fød 1763 i Durlach, hvor hans Fader var Geheime Hosraad, og gav ham en omhyggelig Opdragelse. Efter fuldendt Studium blev han først Advokat i Carlsruhe, siden Professor i Lovkyndigheden, siden Embedsmand i Gernsbach ved Rastadt. Alt dette tilfredsstillede ham ikke og han betraadte den historiske Løbebane. Allerede i Aaret 1795 havde han Mortaus personlige Bekiendtskab og giort ham til sin Heldt. Man turde vel bevidne, at denne Omstændighed havde berøvet ham den Upartished hvormed han hidtil havde fornagtet den hanske Revolutions Begivenheder. J Aaret 1799 blev hans personlige Sikkerhed truet og han gik til Elangen. Da Moreau i Aaret 1801 kom tilbage til Svaben, lod han Passelt kalde til sig, og paadrog ham, at giøre forskiellige Udtog til hans Krigshistories Fornødenhed, og Passelt blev Tid af stod han stedse i Brevvexling med ham. Da flere Uger i Gene alens Hovedqvarteer. Fra denne det Preussiske. - Han var saa forvildet, at han ikke Passelt ogsaa for samme Skjæbne og begav sig til Moreau i Februg i f. A. blev arresteret, frygtede mere var skikket til selv at foretage sig nogen Beslutning. Formedelst umaadelige Nydelser af alle Slags, havde han forberedet denne Aands Opløning. Han var en Hustrues Værktøi, som behandlede hans Svaghed ligesom hendes egen; med hveDag blev hans Fald øiensynligere. Paa hans Venners Tilraadning giorde han i varmt Veir en Rei fra Nürnberg til Heidelberg. Neppe var han ankommen hertil førend han besluttede sin Tilvarelse Tilintetgiørelse. En kort Skrivelse til hans Hustru tilkiendegav denne Beslutning meget tydelig. Den følgende Morgen udstyrtede han sig fra andet Rækværk ned paa Steenbroen, hvor han endte sin Lebedane.