JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
J Ny Siellandspost fortælles, at en Landseneer af 3die Escadron Torsdagen den 12te ved Exercitien er af sin Officeer bibragt et saadant Sabelhug, at Karlen for en Tid vil være uduelig til Tjeneste; thi ikke alene er den forede Munderingstrøie og Skjorten gjennemhugget, men et omtrent 2 Tommer langt og 1 Tomme dybt Saar i Skulderen lige til Axelbenet er følgerne af det ham bibragte Sabelhug. Sagen vil uden Tvivl blive undersøgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Det glæder os at kunne berette, at den af os tidligere omtalte, af et Handelshuus i Corsør i Forbindelse med en af vore dygtigste Søofficierer projecterede Verdensomseiling har vakt stor Jnteresse i Udlandet. Vel er der endnu ingen Efterretninger ankomne fra Agenterne i de forskjellige Lande, fordi den bestemte Tidsfrist ikke er udløben, men Skibsføreren har under et kort Ophold i Berlin modtaget en Mængde Forespørgsler, som give Haab om, at Foretagendet vil have den forønskede Fremgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Blandt dem, der i Udlandet have viist Jnteresse, derfor, maa vi fortrinsviis fremhæve Hs. Majestæt Kongen af Preussen, der, ligesom den danske Konge, har lovet paa sin Bekostning at sende Naturforskere, (Fædrel.)med Expeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
En Jndsender forsikkrer i Thomsens Avis, at Hydrophobie (Vandskræk hos Hunde) virkelig hele den forgangne Vinter og Foraar er bemærket i Fyen, navnligen i Sognene Rønninge, Ellinge og Skjellerup. Den viste sig først i Rønninge Sogn, hvor en fremmed gal Hund beed adskillige andre Hunde, der ligeledes bleve gale og døde. Af Mennesker bleve kun Mølleren i Holts Mølle og en Karl bidte af Møllerens egen Hund. Karlens Saar blødte stærkt og Møllerens blev udbrændt, og da Biddet desuden skete i Begyndelsen, af Hundens Sygdom, havde det ingen videre ulykkelige Følger. Enkelte Tilfælde viste sig i Løbet af Vinteren; ved et af disse bleve i Marts Maaned Konen og Pigen i en Gaard i Skjellerup bidte af Gaardens egen Hund, hos hvem man først samme Dag havde mærket Tegn til Sygdommen. Samme Aften løb den bort. Pigens Saar blødte stærkt, og det udstrømmende Blod har rimeligviis medtaget Giften, da ingen videre Følger yttrede sig. Konen fik derimod kun et ubetydeligt Bid. Saaret blødte næsten slet ikke, men hovnede strax betydeligt. Efter faa Dage blev Konen syg, med Tunghed, Ængstelse, Aandsforvirring, saa hun ikke kjendte sine Børn eller nærmeste Omgivende; hun laae i en næsten uafbrudt Søvnløshed, men dog med urolige, ængstelige Phantasier og flere Symptomer, som Læger og Physici ansee som charakteristiske ved Vandskræk. Tungen var dog egentlig ikke belagt. Da ingen Læge blev kaldet, maatte Naturen bestaae Kampen alene. Den varede paa 9de Døgn, uden dog at have Døden til Følge, men derimod vedblev længere, endog efterat Konen igjen kunde forlade Sengen, en temporair Aandsforvirring. At Biddet skete i Begyndelsen af Hundens Sygdom, har vel været Aarsagen, at det ikke blev dødeligt, som ellers pleier at være Tilfældet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
J Arresten i Randers er i denne Tid indsat Rokkedreier Anders Hvas og tvende Sønner fra Vindblæs. Et forleden anmeldt Tyveri af 2 1/2 Alen Klæde ledede den dygtige Politibetjent Ørum til Opdagelsen af 14 andre, paa ligesaa mange Steder i Randers begaaede Tyverier, for hvilke hine tvende Brødre, som i høi Grad mistænkte, bleve anholdte, hvorefter Ørum, med sin Foresattes Tilladelse, i Fredags i forrige Uge begav sig ud til Faderen, for om muligt at opdage, om han var Medvider i disse Tyverier. Denne Formodning stadfæstedes fuldkommen, og da der fandtes en heel Deel Tyvekoster hos ham, førtes han med til Arresten. Baade Faderen og Sønnerne have siden tilstaaet Forbrydelsen. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Efter Forlydende agter et talrigt Selskab af danske Studenter at gjengjælde det af de lundske Studenter nylig aflagte Besøg i Kjøbenhavn. Saavidt vi have erfaret er Touren bestemt til Løverdagen den 4de Juni, idet man denne Dag vil begive sig med Dampskibet til Malmøe og derfra til Lund, hvorefter man agter at retournere den næst(Dagen.) følgende Mandag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Fra Helsingør meldes af 18de d.: De folkelige Pintse-Forlystelser i Hammermølleskoven i de sidst forløbne Dage vare, begunstigede af et særdeles smukt Veirlig, endnu talrigere besøgte end nogensinde tilforn. Endskjøndt Pintsen iaar indtraf sjelden tidligt, havde det milde Foraar dog allerede beredet Alt i den yndige og maleriske Egn til at modtage de talrige Skarer, som gjæstede samme ikke blot fra Helsingør og nærmeste Omgang, fra Fredensborg, Frederiksborg og fra Skaane, men især fra Kjøbenhavn. For at kunne gjøre sig et Begreb om Tilstrømningen til Helsingør og Hammermøllen i denne Tid fra Hovedstaden, behøve vi kun at anføre, at alene Dampskibet Hamlet i de sidste 5 Dage har befordret imellem sine ordinaire Stationer omtrent 1400, og første og anden Pintsedag desforuden til og fra Hammermøllen omtrent 1100 (Hels. Av.) Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Udenlandske Efterretninger. J det engelske Parlament er Debatten om den nye Toldlov begyndt den 20de dennes, og Udfaldet af denne parlamentariske Kamp blev imødeseet med den største Spænding, da en betydningsfuld Uenighed er opstaaet i det ministerielle (conservative) Parti, hvorved endog selve Ministeriet trues med Opløsning. Alle de Forsøg, som det forrige liberale Ministerium i afvigte Sommer gjorde paa at indføre kraftige Reformer i Lovgivningen og Forvaltningen som det eneste Middel til at frelse Landet for den stedse nærmere truende Fare for en voldsom Rystelse paa Grund af de mange forældede Jndretninger, enkelte Stænders fordærvelige Monopoler og Skattebyrdens ulige Fordeling, strandede nemlig paa den utrættelige Modstand af det tæt sammensluttede conservative Parti, der var saa meget mægtigere, fordi dets Medlemmer, som for en en stor Deel vare rige Godseiere, vare i Besiddelse af mangfoldige Midler til at virke paa Valgenes Udfald. Efterat det conservative Parti saaledes ved de nye Parlamentsvalg havde vundet en afgjørende Seier, maatte det liberale Ministerium træde tilbage, og det seierrige Parti dannede af sin egen Midte et nyt Ministerium med Robert Peel i Spidsen. Men neppe havde de conservative Ministre sat sig ret ind i deres nye Stilling og gjort sig bekjendte med Landets sande Tilstand, før Europa med Forhauselse saae, at de liberale Jdeer midt under deres Forsvareres Nederlag ustandselig arbeidede sig frem- og lidt efter lidt tilkæmpede sig den Seier, som allerede syntes opgivet for en lang Tid. Det Peel ske Ministerium kom frem med det ene Reform Forslag efter det andet ganske i deres Forgængeres Aand, og, understøttede af begge Partiers Majoritet, have de allerede med Lethed sat den vigtige Kornlov og den nye Jndkomstskat igjennem. Hvad der var begyndt ved den betydelige Nedsættelse og rimeligere Beregning af Korntolden, skulde nu ved den almindelige Toldlov udvides til næsten alle Jndførselsartikler, men nu begynde de ved de gamle Love saa uretmæssig begunstigede Stænder at indsee, at det i Grunden er dem, der have tabt ved Ministerskiftet, og at det ikke længere gaaer an at lægge Hænderne i Skjødet og i Blinde følge deres Førere, naar de ville tænke paa at vedligeholde mere end Skinnet af deres forældede Privilegier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Over 20 Parlamentsmedlemmer af det ministerielle Parti have derfor forenet sig om med al Magt at bekæmpe Peels Toldlov, og ville navnlig for det Første modsætte sig den for Danmark saa vigtige Tilladelse til at indføre levende og slagtet Qvæg; flere conservative Blade lade sig endog forlyde med, at Ministrene have forraadt deres eget Parti og ere blevne de Grundsætninger utroe, som have kaldet dem til Regjeringen, og det liberale Blad Morning Chronicle, som bekræfter denne Tvedragt i det conservative Parti, erklærer tillige, at Toldloven ikke kan sættes igjennen uden ved Understøttelse. af den hidtilværende Opposition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
J Frankrig forudseer man en Forandring af Ministeriet, da Guizot og hans Colleger ere komne i en høist vanskelig Stilling ved Forhandlingerne om Visitationsretten. Guizot deeltog nemlig i Affattelsen af Tractaten af 20de Decbr. f. A. angaaende de store Magters Ret til gjensidig at undersøge hinandens, og endog andre Landes Handelsskibe i de Farvande, hvor Slavehandelen kan drives, og at opbringe alle dem, der med Grund ere mistænkte for at anvendes til denne skammelige Handel. Men da det viste sig, at denne Tractat efter de bestaaende Forhold egentlig kun vilde give England Ret til at fortrædige andre Landes Handel i hine Egne, og da en Mængde Tilfælde allerede vare forekomne, hvori franske Skibe uden tilstrækkelig Grund vare blevne anholdte og i høi Grad molesterede af engelske Krydsere, var det i Frankrig en almindelig Mening, som bestyrkedes ved Nordamericanernes Forestillinger, at England ved Visitationstractaten ikke saa meget havde havt Negernes Bedste som deres egen Fordeel for Øie, og at Guizot herved havde viist en uværdig Svaghed og indrømmet England et høist utilbørligt Overherredømme paa Søen. Den offentlige Mening og begge Kamrene udtalte sig derfor med en sjelden Eenstemmighed mod at denne Tractat af Regjeringen blev ratificeret, og Guizot saae sig nødt til at trække sig tilbage fra de andre Magters Forhandlinger, just da Tractaten skulde underskrives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Da der nu er fremkommen Beviisligheder for, at det i det mindste har været Ministrenes Tanke efter Kamrenes Opløsning at bekræfte Tractaten, synes de ikke længere at kunne bekæmpe den Modstand, som fornemmelig den talentfulde Erminister Thiers har reist imod dem, og man talte meget om Dannelsen af et nyt Ministerium, der skulde forene de tvende foregaaende Ministerpræsidenter Mole og Thiers, hvilket bestyrkedes derved, at disse Mænd i den senere Tid have havt hyppige Sammenkomster med Tronfølgeren, Hertugen af Orleans, som har megen Jndflydelse paa Hoffets politiske Stilling og under Thiers's sidste Ministerium ansaaes for at deele dennes krigerske Anskuelser. J Deputeretkammeret blev Guizot den 19de og 20de dennes paa det Heftigste angrebet, og havde netop ved Postens Afgang begyndt sit Forsvar, som man meget tvivlede om, at han vilde kunne føre tilfredsstillende. Hr. Dupin havde endog erklæret, at Ministrene maatte sættes under Anklage, dersom de ratificerede Visitationstractaten; ogsaa den veltalende og moderate Lamartine erklærede sig paa det Bestemteste mod Guizot, og Berryer sagde i en heftig Tale mod Ministeren, at han troede, at dennes Ord ikke vare oprigtige. At man i Virkeligheden har frygtet for, at Mordbrændere udbredte Jldebranden i Hamborg, sees af en Beretning i Preuss. Staatszeitung, hvorefter Senatet havde opslaaet en Placat om, at saadanne Misdæderes Henrettelse skulde overlades til det, ligesom at Natten mellem den 7de og 8de Mai flere Brandstiftere bleve grebne paa friske Gjerninger og deels strax hængte, deels ihjelslagne. Pøbelen havde blandt Andre Mistanke til nogle engelske Arbeidere, der havde arbeidet i en Maskin fabrik, og nu vare brødløse, da man havde nægtet dem Arbeide i Hamborg. Deels af Hævngjerrighed, deels for at stiæle, søgte de at udbrede Jlden videre. Dette klinger saa barbarisk, at man maatte fristes til at ansee det for en Opfindelse af Ængstligheden og Forskrækkelsen. Men Sagen er notorisk, siger bemeldte Blads Correspondent, der paastaaer at kjende Mænd, der selv havde arresteret nogle af hine Karle, vel forsynede med Begkrandse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
J flere Tilfælde af denne Art skal Folket selv have holdt en gyselig, men i et sligt Øieblik tilgivelig Justits. Flere Englændere bleve arresterede, deriblandt naturligviis mange uskyldige, thi det var tilstrækkeligt, at Nogen talte et engelsk Ord eller saae ud som Englænder, for strax at blive arresteret eller endogsaa mishandlet. Heraf lade sig da de Mishandlinger forklare, som selv de engelske Jngenieurer, der bidroge saa meget til Jldens Standsning, have været underkastede. – Sørgeligt var det at see siger Corresp.), hvorledes den med reddede Effecter overfyldte alter Jungfernstieg, da den kom i Brand, ligeledes antændte hine Effecter, og denne vor skjønne Promenade nu lignede et Flammehav. Skrækkeligt var det at see Tusinde og atter Tu finde ligge med deres Meubler uden Ly paa Voldene og ved Portene, da det Budskab lød, at inden een eller to Timer skulde Alt være skaffet tilside; ingen Pen formaaer at skildre den stumme Fortvivlelse, der malede sig paa alle Ansigter, eller Fruentimmernes Angstskrig, da man hverken for saa eller mange Penge kunde faae Vogne, til at føre dem og deres Gods ud af Luerne. Tusinde laae i de første Nætter under aaben Himmel paa Markerne, udenfor Portene og paa Landeveiene til de omliggende Landsbyer, og iblandt dem svage, affældige Oldinge og diende Børn, Syge, Døende, Barselqvinder; ja flere Dødsfald og Nedkomster skulle her have fundet Sted paa aaben Mark. Fra flere Egne, navnlig fra Vierlandene, kom Landmændene uopfordrede, for uden Betaling at bortføre Brandlidte og at optage Huusvilde i deres Boliger. - Leipziger Zeitung" yttrer, at Hamborgs Jldebrand er den største Brandskade, der nogensinde er indtruffen, naar man ikke vil gaae til den fabelagtige Oldtid. Magdeborgs Brand i Trediveaarskrigen, Kjøbenhavns Jldebrande og Bombardement og Moskows, have, i og for sig betragtet, ikke været af saadan Betydenhed som Hamborg, da denne Stads umaadelige Lagere af Viin, Rom, Spiritus og Colonialvarer af alle Slags bestaae i Commissionslagere, i hvilke en stor Deel af Handelsverdenen er interesseret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Blandt Advocaterne og Notarerne i Hamborg er dannet en Forening, som har gjort sig det til Formaal, at modarbeide alle de Forviklinger, der i juridisk Henseende maatte opstaae af Tingenes nærværende Forhold; i Særdeleshed skal det være dets Hensigt, saameget som det staaer i dets Magt, at modarbeide og forebygge saadanne Processer, hvortil den Hamborg overgaaede Ulykke maatte give Anledning. Ogsaa med Hensyn til den overdreven høie Huusleie, som flere Huuseiere i Hamborg nu søge at tilvende sig, er der sammentraadt en Forening, for at modarbeide saadant. Man har foreslaaet, fra Belgien og England at forskrive Jernhuse, der kunne haves om kort Tid, til en billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Hamborgs første Kornspeculant G. H. Feldt mann er i disse Dage falleret. Denne Fallit, hvori Hamborgs Børs er interesseret med 220,000 Mk., Stettin med 150,000 Mk. og Marseille med 150,000 Mk., havde gjort et slemt Jndtryk paa Forretningerne i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
(Jndsendt.) Det fortjener med sand Erkjendelse at paaskjønnes, hvormeget Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard gjør for at lette Trangen for trængende Mennesker i Idestrup Sogn; han har den hele Vinter solgt Disse Korn til nedsatte Priser, han har forskaffet saare Mange Arbeide ved at spinde og strikke, foruden de Mange, hans bestandige Virksomhed forskaffer Arbeide ved Hovedgaarden og dennes Enemærker; han har ogsaa ved Fattigleverancerne for Januar og April Qvartaler leveret 2 Tønder Byg for 1 Tønde Rug, for at tilveiebringe saa meget mere Korn, hvorved Trangen i dette knappe Kornaar ogsaa er bleven lettet, og naar man gjorde ham opmærksom paa, at han derved havde Tab, lød hans Svar, at man ikke maatte ansee herpaa, naar man kun kunde gavne og hjælpe. Og det er ikke alene de Fattige denne ædle unge Herre understøtter, men hver Mand af sit Godses Bønder er han beredvillig til at hjelpe frem, naar han seer at de selv vil fremme og spare hvad de kan. Gud styrke og velsigne ham til at vedblive i det Gode!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Nogle af Jdestrup Sogns Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af M. A. Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Femte Hefte. Dette Hefte (8 Ark stort) faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 48 s. - Sjette Hefte er under Pressen. Subskription modtages fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Himmelbjerg-Selskabet. Den i Aarhuus Avis No 68 og i flere andre Blade optagne Jndbydelse til at træde sammen i et saadant Selskab er bleven tilstillet efternævnte Mænd, som ere anmodede om at modtage Subskription og første Aars Bidrag, Dhrr. Proprietair Tang og Stænderdeputeret Ole Kirk, Begge i Ringkjøbing Amt, Apotheker Dahlerup i Thisted, Justitsraad Rummelhoff i Nykjøbing paa Mors, Etatsr. Brink Seidelin i Hjørring, Agent Larsen i Frederikshavn, Stiftsprovst Hald og Gjæstgiver Petersen i Aalborg, Hr. Lunøe i Løgstøer, Apotheker Aabye i Ribe, Pastor Nielsen i Jebjergved Skive, Overretsprocurotor Jespersen i Viborg, Consul Sørensen i Hobro, Bogtrykker Elmenhoff i Randers, Pastor Jensen i Favsing ved Randers, Kammerraad Schjøtt til Rugaard ved Ebeltoft, Cand. theol. Seidelin og Boghandler Bruun i Aarhuus, Apotheker Seidelin i Skanderborg, Stænderdeputeret Schytte i Horsens, Bogtrykker Herz i Veile, Justitsraad With til Dangaard ved Veile, Stænderdeputeret Wulff til Nebel Malle ved Colding, Pastor Müller i Ribe, Kammerjunker Wedel-Heinen i Varde, Proprietair Münster til Endrupholm ved Varde, Stænderdeputeret Lorenzen i Haderslev, Redacteur Ove Thomsen i Odense, Bogtrykker Laul i Nykjøbing paa Falster. Desuden vil Jndbydelsen blive tilstillet de fleste Læseforeninger i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Enhver, som maatte interessere sig for Folkefesten paa Himmelbjerget og ønske at bidrage til at gjøre den skjøn og værdig, vilde snarest muligt tegne sig som Medlem af det Selskab, der har dette Formaal for Øie, og afgive første Aars Bidrag (1 Rbd.) til en af ovennævnte Mænd saa betimelig, at det af ham kan indsendes eller medbringes til det forestaaende Møde den 1ste Juni næstkommende i Rye, hvor de Mødende ville vælge en Comitee, til hvilken Festens hele Anordning kan overdrages. Jeg Undertegnede, som har lært i Kjøbenhavn og freqventeret Academiet for de skjønne Kunster i en Tid af 9 Aar, tager mig herved den Frihed at anbefale mig til Enhver, som vil forunde mig sit Arbeide, saavel Anstrygnings, som Decorations-Arbeide tilligemed Forgyldning og Vognlakering. Ved billige Priser og propert Arbeide haaber jeg at erhverve mig mine ærede Kunders Tilfredshed. Ligeledes kan erholdes alle Sorter revne og tillavede Oliefarver i større og mindre Partier tilligemed forskjellige Sorter Fernisser til billige Priser. Ærbødigst C. J. Jørgensen, Malermester, boende paa Torvet i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Førstkommende Mandag den 30te dennes hjemkommer Fuldblodshingsten Cigar atter hertil fra Høibygaard; hvilket bekjendtgjøres. til Efterretning for Dem, som endnu skulle have Hopper bedækkede af Hingsten. Bierregaard d. 27 Mai 1842. O. Schow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
At jeg er ankommen hertil Byen, hvor jeg agter at opholde mig et Par Dage, tillader jeg mig at bekjendtgjøre for det ærede Publicum, tilføiende, at jeg tør love Enhver, der maatte ønske at betjenes af mig, en sikker og hurtig Hjælp for en særdeles moderat Betaling. Mit Logis er hos Hr. Gjæstgiver Thomsen. Nykjøbing den 28de Mai 1812. P. Neumann, Liigtornoperateur og Friseur fra Kjøbenhavn. Bogtrykker-Lærling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
En confirmeret Dreng med gode Anlæg, og som tillige er flittig, stadig og af en moralsk god Characteer, kan strax blive antagen i Lære, naar han derom henvender sig til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Da den store Færge ved Grönsunds Færgested skal under Kjölhaling, vil der den 30te og 31te Mai ingen Overfart kunne skee med Heste og Vogn. Grönsund paa Møen den 26de Mai 1842. F. Neuhausen. Værelse tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Hos Kleinsmedmester Bendzen kan til førstkommende October Flyttetid erholdes tilleie en Stue til Gaden paa 3 Fag, passende for en eenlig Person, Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Det Dødsboet efter Huusmand Rasmus Mikkelsen i Eskildstrup tilhørende Huus i bemeldte By med tilliggende Jordlod, ansat til 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagene den 2den, 9de og 16de Juni d. A. Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 23de Mai 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Det Dødsboet efter Huusmand Lars Andersens Enke Margrethe Andersdatter, tilhørende Huus i Gunsløv med tilhørende Grund og Haugeplads bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted, Torsdagene den 2den, 9de og 16de Juni d. A., Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden, erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 23de Mai 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Huusmand i Skovby Jørgen Rasmussen Løyemands og Hustrues fælleds Bo, som, efter en Creditors Forlangende, er taget under Skiftebehandling, indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 12te Mai 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand og Væver Hans Mortensen i Nørre Vedby indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de fraværende og ubekjendte Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til, at møde og beviisliggjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 12te Mai 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Med dette N af Avisen følger en Jndbydelse til Subskription paa de til Originaludgaven af Thiers's franske Revolutions Historie hørende Portraiter og Genrebilleder, hvilke ville blive udførte i det Bærenzenske Steentrykkerii Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-28
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-30
Lollands. Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 64. Mandagen den 30 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-30
J første Tilfælde vilde Historien komme til at berette: at Christian den Ottende grundlagde den fuldstændige Folkefrihed i Danmark, i sidste Tilfælde, at Christian den Ottende, mere end Folket selv, elskede dets Frihed.