JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-01-09
Torsdagen den 19de Januari 1815, om Formiddagen Callundborg. Kl. 10 Slet, lader Regulerings=Commissionen for de Norske Provideringssager, bortsælge ved offentlig Auktion paa Caaunsborg Raadstue, circa 2000 Tdr. Havre, efter de fornævnte Tid og Sted bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt disse : at opraaber skeer fra 10 til 10 Tønder a Gangen, og bekiendte vederhæftige Kiøbere gives 6 Ugers Credfra Auctionens Dato at regne Torsdagen den 19de Januar 1815, om Formiddagen Kl. 10, bliver her2 Sterg, ved offentlig Auktion bortsolgt Takkelagen af her indstrandet Smakskib, der gode Haab, bestaaende af : 22 Stkr. Seil, 4 Ankere, Varpaarer, 2 Ankertouge, i Kappeltong, 2 hele Trodser, 2 Stkr. halv dito, 4 Compasser, 1 Gaad, 11 Jolle, Kiøkkentøi med videre, alt er meget godt og i god Stand, paa de Conditioner som paa Auktionsstedet bliver bekiendtgiort. Stege, den 3die Januar 1814. Hage. Krenckel. Formedelst anden Bestemmelse agter Hr. Kiøbs ROESKILDE. nand Rescer de i Byen at bortsælge i iboende Gaard, beliggende paa Hiørnet af Abbladen og Hersegaden, ved en eneste Auktion, som afholdes i Gaarden Løverdagen den 21de Januari førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet. Gaarden er assureret i Brands kassen for 16000 Rbdlr. S. V., og indrette til Beboelse for 2de i amiliere samt Soutiqve Jndretning med Jnventarium. Med Gaarden solgt. 2 Tdr. Land, c) 2 Tdr. Land Eiendomsjord, d. 150 Tdr. Laans Jørger, som a) en stor Frugt og Kiøkkenhauge, b) et ved samme liggende Veing paa er i Forpagtning til 1824, hvorudi er giødet i Adr. Land, som er besaa med Vintersæd, samt i Bunden lagt circa 600 Læs Giedning til Paarsæd. e) et Brygger paa 4re og et Brændeviinsværk paa 7 1/2 Td. Størrelse me complet Jnventarium, det Hele af nyt amaae i Aaret 1813. Desudkan følge som Besætning: 1) 11 Køer, 2) 6 beste, 3) 20 Stkr. Spil. a) 3de Vogne, 5) 5 Par Sadler, 6) Hauge= og Gaardsredskaber, 7) Favne Bøgebrænde, 3) en Ter gode Malt, 9, 60 Tdr. Tyn, og 2 Tor Hvide, 11) circa 60 Traver Skafte have og 1000 Lpd. forskielle Slags Fader. Gaarden bortsælges efter de Conditner, som forindertil Eftersyn hed Fuldmægtig Bech i Roeskilde, hvoriblandt er dent.: a Gaarden strax kan tiltrædes.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Wien, den 30te December. Man forsikkrer, at den Keiserl. Feltmarschal Friherre v. Koller skal Afgaae til Elda med Forslag til Napoleon, forat bevæge ham til at forandre Opholdsted. Jfølge de nyeste Beretninger fra Øen, skal Napoleon have stor Mangel paa Penge. Det skal være i Forslag at bringe ham til Skotland, hvor han da ogsaa skal erholde sin Pension punktlig udbetalt.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Jgaar var der i Augarten et stort Sammenskudsmaaltid under den berømte Ridder Sidney Smiths Bestyrelse. Kun Medlemmer af Ridderordener vare indbudne, og det velgiørende Formaal for denne ædle Ridderforening var en meget stor Collect for de christne Slaver i Algier og Tunis, og mange Ideer bleve tillige givne til den Plan for Fremtiden at sikkre de christne Nationer for Barbarernes Vold.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- De i Mayland værende Misfornøiedes Forbindelser og Planer, som kom for Lyset ved General Lecchis og de to andre medsammensvorne Generalers Arrestation, vare meget farlige for Jtalien, ja for hele Europa. Det hedder, at 8 Personer, som vare indviklede i denne Sammensværgelsesplan, ere dømte fra Livet som dens Ophavsmænd. - Forat regulere Rhinskibsfarten er en egen Commission bleven nedsat, i hvilken ogsaa Holland tager Deel.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Angaaende de saachsiske Anliggender holdes nu de afgiørende Conferentser mellem de fire høie Allieredes Ministre. Lord Castlereagh, Fyrst Metternich, Grev Rasumsky, Fyrst Hardenberg og Friherre, v. Humholdt deeltage deri. Publicum seer derfor hver Dag den ende lige Bestemmelse af Sachsens Skjebne imøde. Men saameget man end for nogle Dage siden talte og Krig, saa ere dog de bedre underret trede Jagttagere af den Mening, at det ikke vil komme til denne Yderlighed. Man haaber bestandig at Preussen og Østerrig ville holde nøie sammen.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Udkastet til den Constitution for Polen, som Keiser Alexander agter at give dette Land, ligger, som man forsikkrer, allerede færdig.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 1ste Januar. Man hører endnu aldeles intet tale omde fremmede Monarkers Bortreise, ja der er endog anmeldt atten nye Hoffester.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Da saa vigtige Gienstande skulle afgiøres forat sikkre Fredens Varighed, saa seer man meget gierne, at de fremmede Monarker forblive her indtil Alt er bragt i den tilbørlige Orden, uden at særegne Ministre blive udnævnte, til at føre og ende Underhandlingerne paa den vidtløftige diplomatiske Maadr. Iøvrigt synes Rectiationerne (som man idag vil vide) ikke at giøre synderlige Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Usandfærdigt er det Rygte, som var i Omløb for et Par Dage siden, at fyrsten af Metternich vil trække sig tilbage fra de offentlige Forretninger.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Jgaar Nat opkom der Jldløs i den Keiserl. russiske Gesandt Grev Rasumowskys store og skiønne Palais. Det var den skiønneste Bygning i Wien, indrettet med sand østerlandsk Pragt. Under Congressen ere de meest glimrende Fester givne deri. Hele Staden blev meget allarmeret ved den frygtelige Jldløs. Hs. Majestæt Keiseren, af Østerrig, saavelsom de fremmede Monarker, ilede strax til, forat lede Foranstaltningerne til at slukke Jlden. Men hvor store end Anstrængelserne vare forat standse den, vedblev det dog at brænde til henved Klokken 2 om Eftermiddagen. Jlden greb iøvrigt saa stærkt om sig, at intet kunde blive reddet. Den anrettede Skade anslaaes til 1 1/2 Million. - Foruden Grevens Privatbibliothek og kostbare Meubler, blev ogsaa den til Palaiet stødende Ridebane, som var den skiønneste i Wien, og umuelig kunde indrettes prægtigere, et Mov for Luerne. - Adskillige Mennesker tilsatte Livet.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Da vort Monarkie ved sidste Krigs lykkelige Gang nu bestaaer af samme Lande som forhen, saa lader Hs. Majestæt Keiseren sig intet være mere megtpaaliggende end at bringe Statscrediten i Orden ved en fast og uforanderle Regulering af Finantserne. Desværre har Østerrig i mange Aar havt at kjæmpe med de Papiirpenge, som kom i Omløb snart under denne, snart under hine Skikkelse, og dette Finantsvæsens Regulering var endog for de dueligste Hoveder i dette Fag en Opgave, som de ikke let formaaede at løse. Forslag fulgte paa Forslag; men de bestandige Krige og andre indre Aarsager i Bestyrelsen selv forhindrede altid endog de bedste Hensigter og dybeste Planer.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Dette Onde skal nu afhielpes ved en forholdsmæssigere Fordeling, af Afgivterne. Hs. Majestæt har i denne Hensigt antaget den Allerhøistsamme foreslagne Plan til en Jndkomstskat, saaledes som man har havt den i Engelland. Den skal finde Sted indtil Papirpengene igien have naaet den Cours, som de mienske Banknoter havde i Aaret 1792. Hele Planen er allerede under Pressen, og man tør vente at den saart vil blive bekjendtgjort.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 2den Januar. Den Jld, som ødelagde en Deel af de til Grev Rasumowskys Palais, hørende Bygninger, kom fra de Rør, ved hvilke hele Bygningen paa russisk Viis blev opvarmet, og hvoraf et var sprunget, uden at man vidste det. Grevens kostbare, uerstattelige Kunstsamlinger af Oldsager, Malerier og Haandtegninger bleve tilligemed Bogsamlingen for Størstedelen opbrændte.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- De mundtlige Conferentser fortsættes med temmelig Drivtighed; men det lader ikke til at man endnu er kommet meget overeens om Stridspunkterne, og at mange Vanskeligheder staae tilbage at overvinde førend en overeensstemmende Beslutning kan fattes.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Engellændernes Mageskifte med Hensyn til Sardinien og Genua synes at have god Fremgang. Dog venter men endnu fra Frankrigs Side mangehaande hindringer, som det dog ikke vil blive umueligt at rydde af Veien.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Preussen skal have Haab om at erholde en fuldstændig Constitution fra sin ædle Konges Haand; men til et saa vigtig Værks Udarbeidelse vil medgaae lang Tid.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Jaaar, den 1ste Januar, ankom Efterretningen hertil om den den 24de December mellem Engelland og America i Gent sluttede Fred.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Dorau, den 30te December. Et offentlig Blad, siger: "De Magter, som protesterede mod Besiddelsestagelsen af Sachsen, havde, idet de gientagne Gange tilsikkrede Preussen sin forrige Størrelse, i den derover indgivne og med Noter forsynede Fortegnelse opstillet følgende Beregning: Jndvaanere. I. Preussens Folkemængde i Aaret 1805 var 9884600. II. Ved Freden til Tilsit mistede Preussen 4,679600. Det beholdt altsaa . . . 5,205,000. III. Fulgte en Tabel over den nærværende Tilstand, af Preussens Folkemængde, ved Generobring, som anslaaes til 1,693, 600 Jndvaanere; og udgiør med ovenstaaende Folkemængde ved Tilsitetfreden. 6898,600. 17. Hertil føler man Folkemængden i Landene mellem 1) Mosel, Maas og Rhinen i Frankrig, nemlig :a) Hale Skovdepartementet . . . . 245810. b) 2/3 af Sambre= og Maasdepartementet 142,852. c) 1/4 af Maadevartementet . . . . 266586. d) Halvdelen af Roerbepartementet . 312614. e) Rhine og Moseldepartementet . . 167, 104. f) Saardepartementet . . . . . 90,191. 2) Storhertugdømmet Warschau, nemlig: Departementerne Posen, Bromberg og Kalisch . . . . . . . . . 1,223,000. 3) Hertugdommet Berg . . . . . 295000. Ovenstaaende Sum. 6898600. te Hvilket omtrent gav Folkemængden af 1805 med 9648,600. Dog mangle endnu 250,000 Siæle. Preussen indvendte adskilligt imod denne Beregning, og desude havde man for dets blodige Opofrelser lovet det en Udvidelse af nogle Millioner, saa at det i det mindste skulde stier til 12 Millioner. Som denne Tilværtsdeel synes det blot, ville antage Departementerne hiinside Reinen.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
München, den 29de December. Jfølge en nylig indtruffen Befaling maatte v. Colorge, Generalmajor af Artilleriet, afreise herfra til det overthinske Platz, for, som man forsikkrer, at regulere den nye Grændse med den franske Commissair Guillemineau. Det overthinske Platz og det Zmerdraske er bestandig besat af vore Tropper. I Zieldrukken ligger vort Correaurlegersregiment Keiseren af Østerrig i Garnison. Til Underholdning for vor Armee paa Krigsfod er udskrevet en Militair forpleiningsskat.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 1ste Januar. Kronprindsen ankom for nogle Dage siden til Salburg, hvor Hs. Kongl. Høihed, som bekiendt, residerer. Dette gav Anledning til det Rygte, at Deres Majestæter ogsaa mart vilde indtræffe fra Wien. Men idag erfare vi, at Kronprindsen bloi Selskab med sin Hofmarschal er kommen paa et kort Besøg fra Wien til Saburg, og at han har ladet sit øvrige Følge blive tilbage i førstnævnte Stad, hvorhen Hs. Kongel. Høihed ligeledes igien vil afgaae om nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Jfølge alle Efterretninger fra Wien vil Congressen sikkert endnu blive forlænget til henimod Foraaret.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Som man forsikkrer vil Hs. Majeste Dronningen kommer tilbage i denne Maaned; men Kongen forbliver endnu i Wien.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Paris, den 30te December. Da Listen over de Personer, som havde stræbt sig for at redde Ludvig den 16des Liv, blev opbrændt for Hr. Durosol, hos hvem den var deponeret, døde, beskeftiger man sig nu, som man forsikkrer, med at forfærdige en ny Liste efter hver enkelt Stads Jndvaaneres Vidnesbyrd. Hertuginden af Angouleme vil selv forelægge Hs. Majestæt denne Liste. - Steretairen ved den americanske Ambassade i Gent, Hr. Hugues fra Baltimore, der bringer Fredstractaten med Engeland til America, er passeret her igiennem til Bordeaux.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 31te December. For nogle Dage siden har vor Regiering ladet alle bevægelige og ubevægelige Eiendomme, som tilhøre Medlemmerne af Napoleons Familie, lægge under Beslag. Fra denne Forholdsregel er dog undtaget hvad der ti hører Prinds Eugen, forden Birekonge af Jtalien, og hans Søster, Grevinden af Lau, forhen Dronning af Holland. Denne Foranstaltning har gjort stor Opsigt, da den maa være bleven foranlediget af meget vigtige Grunde, som Publicum endnu ikke i kiender.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Efterat Hs. Majestæt har modtaget en Beretning over General et Extilmans Forholde, har Allerhøistsamme befalet, at han skal stilles for en Ret i den sextende Militairdivision. Hertugen af Treviso er i denne Henseende bleven tilsendt de fornødne Actstykker. - Krigsministeren, Marineministeren og den midlertidige Minister for de indre Anliggender vare af Hs. Majestæt udnævne til at overdringe Pairernes Huus den Kongelige Proclamation, som befalet dets Prorogation. Da disse Herrer Commissairer ankom i Forsamlingssalen stode alle Medlemmerne op, og bleve staaende indtil Proclamationen var forelæst. Herpaa tilkiendegav Frankrigs Cantsler Huser, at Møderne vare udsatte til 1ste Mai.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Som vi erfare ere ser hollandske Fregatter gaaede til Middelhavet, forat krydse imod Algiererne.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Da den Kongelige Almanak ikke vil udkomme endnu faasnart, iden samme skal indeholde alle de nye Udnævnelser, saa ere allerede at skillige mindre, privilegerede Almanaker udgivne, hvor i Marschal Daveusblot anføres som Hertug af Auerstadt, og General Vandamme er udelade af Liste over Generallieutenanterne. - Hengivenheden for vor Konge bliver daglig større og af minde ligere. Han veed at indtage de Franskes Hierter. Andre Prindsen af det Kongelige Huus kunne ikke i samme Grad rose sig af denne Lykke.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Man taler her om et Manifest, som Kong Joachim af Neapel skal have udstædt. Han er meget badet i hele Frankrig. Adskillige meget paafaldende Rygter vedligeholde sig.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Marineministeren har ladet bekiendtgiøre, at Deyen i Algier ikke synes at nære fiendtlige Hensigter, og at franske Skibe hidindtil uhindrede ere løbne ind i hans Havne; men at det dog er raadeligt at de herefter indtil videre ere noget forsigtige.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Politieretten har dømt Forfatteren Auguis, Boghandler Ferre den ældre, Bogtrykkeren Mare=Roguin og dennes Correcteur Froulle for Udgivelsen af et anonymt Haandskrivt, til fem Aars Fængselsstraf, en Mulkt af 500 Franker og Tabet af deres borgerlige Rettigbeder paa fem Aar, og denne Dom er bleven stadfæstet af den Kongelige Ret.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Spanien, den 16de December. Den madridske Hoftidende vedbliver at være meget tør. Den indeholder næsten intet andet end Reglementer for Forvaltninger af Armeen og det nye Landeværn, der skal organiseres, Deputeredes Lykønskningstaler til Kongen, frivillige Gaver 2. Fra Udlandet ersarer man derfor Jntet i Madrid, fra Jndlandet Lidet. Kun der ved man, at Arresteringerne vedvare paa adskillige Steder. J Sarragossu ere nylig General Villecampa og den Kongelige Statholder, blevne heftede, og de forrige Medlemmer af Regentskabet, Agar og Sibear førte under Bedækning til Madrid. De fire eller fem Persoen ner, som i Madrid spille den største Rølle, bevæge sig i en meget forde ver Kreds; deres Utaalmodighed giør ingen Proselvter. Kongen vilde gierne komme alle sine Undersaatters Ønsker imøde, og giøre dem alle lykkelige; men Partiaand og Privatinteresse detetre desværre hans Trone, og giøre Bestyrelsens Gang vanskelig. Til Cader kunne Fremmede endnu ikke uden store Vanskeligheder faae Adgang. Saaledes havde de Passagerer, som befandt sig paa Skil det Germania, Capitain Vot, fra Hamburg, ifølge Breve af 24de m. November ikke endnu faaet Tilladelse at komme til Staden.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Madrid, den 16de December. Kongen har stiftet en ny Orden, som de skulle erholde, der tilfor af Kierlighed til Kongen havde tabe deres Frihed ved Fredsfyrsten, Denne Ordens Kors har paa den ene Side til Omskrivt: "For Kongen" og paa den anden Ordene: skylds Løn.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Jtalien, den 18de December. Den 14de December er den første Colonne af de fra russisk Fangenskab tilbagevendende italienske Tropper ankommen til Bologna a Den har været paa Marschen i 7 Maaneder. Endnu venter man ad i skillige andre Colonier, som allerede ere undervet.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Fra det sydlige Tyrol erfarer man, at de Bayrer, som holdt Snepringerne ved Veltinerdalen besatte, have sat sig i Bevægelse fora gaae tilbage til Bayern.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 24de December. Jfølge offentlige Blade er det nepelitanske Corps, som hidtil holdt Ancena besat, bleven sat under den Keiserl. østerrigske Feltmarschal Grev Bellegardes Commando, hvilket har givet Anledning til mangehaande Formodningen - J Rom bliver det store geiralske Palais sat i Stand til at modtage høie Giester. . - Det ficitanske Parlements Møder ere bestandig meget heftige. uden at hidlede noget Resulter.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- J de til Neapel grændsende Dele af Kirkestaten vrimler det af Stratenrøvere. Mange Reisende vove ikke at afgaae fra Rom til Neapel, skiønt der i Kongeriget selv hersker den største Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Archeslogernes Academie i Rom, hvis Forsamlinger holdtes paa Capitoller, har man ladet gaae ind, deels fordi det var er Vær af de Franske, deels ogsaa fordi det manglede et Fond. Napoleons Billede, som var ophængt i dets Søle, og malet af Gerard i Legemsstørrelse, blev ved denne Leilighed nedstyrtet fra den tarpælske Kappe. Paven tager sig derimod med meget Jver af Academier i St. LuceaLiverne, den 10de December.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Samfærselen med Den Elda er meget indskrænket ved flere Forordninger af Hr. Odesta og den Kongelige Commissair. Biskoppen af Lorta og Hertugen af Palas ere desuagtet nu reiste derhen fra He Majestæt Ferdinand den 7de i Spanien, forat anmode Napoleon om at udlevere Fredsfyrsten, ifald han skulle være flygtet til Øen. Napoleon svarede dem, at han hverken havde ifinde at udlevere denne Minister, eller at mishage det Franske Hof ved at taale ham paa Den. Han vilde heller ikke tillade ham at lande paa Orn. Lignende Erklæringer have og Toskan og Neapel givet i denne Henseende, saa det er ikke godt at see, hvor Godot vil flygte hen.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
London, den 28de December. Vor Regiering var saa vis paa at Freden med America vilde blive undertegnet, at den allerede siden den 20de dennes lod et Skib holde i Beredskab i Portsmouth, for strax efter Fredsslutningen at kunne i Hast bringe denne Efterretning til America, og standse unødvendig Blodsugydelse.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Veddemaalene og Speculationerne paa denne Fred vedvarede endnu den 26de til hvad Aften, fordi Lordmajoren nølede med at bringe Fredens virkelige Undertegnelse til Publicums Kundskab. Han have de nemlig hidtil endnu ikke havt Leilighed til at blive bekiendt med Lord Barthuests Segl, hvormed Brever var forsynet, og tvivlede desaarsag om Ægtheden af den ham tilsendte offentlige Kundgjørelse. Forinden han derfor offentlig meddeelte sammes Jndhold, holdt han det nødvendigt at sende Bud til Downingsstreat, forat blive overbeviist om Ægtheden af det modtagne Brev. Svaret kom ikke til dage førend Klokken 7 om Aftenen, al saa allerede nogle Timer sildig gere end Lord Barthursk Brev var ankommen til Lordmajoren, Følgen heraf var, at den officielle Bekiendtgiørelse først blev opslaaer paa Lloyds Kaffehuus Kækken 7 1/2. Nu ophøre paa een Gang at Speculation.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Den 30te December. Adskillige Kiøbmand have ansøgt Handelsbureauet om Licentser til at kunne frit afsende Skibe til de amtricanske Havne, uagtet Blocaden endnu vedvarer. Men saadanne Licentser ere, som man forsikkrer, blevne nægtede, og det fordi Fiendtlighederne ifølge Fredstractaten ikke skulle ophøre førend Tractaten er bleven ratificeret af den americanske Regiering. Man omtvivler slet ikke at bemeldte Regiering jo snart vil ratificere Tractaten, da den blev underskrevet af dens Commissairer strax efter Ankomsten af de nye J structioner, som Skibet Fingal med bragte. Foruden de allerede bekiendte Betingelser skal der endnu være fastsat, at dersom Commissairerne paa begge Sider ikke skulle blive enige om Grændsebestemmelserne, saa vil man antage en venskadelig Magt, og som denne nævner man Keiseren af Østerrig, til Voldgivetsmand. Tractatens Betingelser ere meget ærefulde for Storbrittanien, Det erholdt alle de Resultater, som det kunde vente af en saadan Krig. Det beholder sine Sørettigh der i deres hele Omfang. Efterretningen og Freden med America er bleven modtaget med stor Glæde i alle engelske Handelstæder. J Birmingham spændte Folket Hestene fra Brevkarren, hvormed Efterretningen kom, og om trak den til Posthuset.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
- Jfølge Efterretninger fra Cadix af 9de dennes er General Salaaar den 8de f. M. afseilet fra den derværende Havn til Platafloden. Paa den portugisiske De St. Catharina vil han oppedie den Expedii tion, som skal gaae under Stil den 15de Januar fra Cadix til America ved Brussel, den 31te December.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
De engelske Befuldmægtigede ere allerede igien afreiste fra Gent, er de americanske ville med det første følge dem. - Den engelske Paqvetbaad fra Ostende til Gravesand er for lykkedes med 17 Passagerer og det hele Mandskab.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Hamburg, den 9de Januar. Jdag er den sidste Afdeling af de Keiserl. russiske Tropper, som bare her, marscheret bort. De slette Veie og Jsen i Elden forhindrede hidindtil deres Afmarsch. Det hanseatiske Militair havde alle sede nogle Dage tidligere, tilligemed Borgerne, besat Vaaterne. - Fra den Tid, da Skibsfarten paa Elden igjen blev aabnet, nemlig fra Mai f. A. til 21de December sidstl. (da Jsen gjorde Elderstilbar), ere ialt 873 store Skibe og 1046 mindre Fartøier ankomne dertil. Blandt de første vare 2 fra Brasilien, 2 fra Havanna 1 fra Porto=Rico, 1 fra St. Domingo, 1 fra Buenos=Ayres, 4 fra de canariske Øer, 14 fra det middellandske Hav, 27 fra Spanien, 18 fra Portugal, 578 fra Engelland, 58 fra Frankrig, 1 fra Meapel, 44 fra Sverrig og Norge, 12 fra Archangel, 108 fra Otersøen a. Afgaaede ere 850 store og i 124 smaae Skibe.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Kulden var den 4de dennes 12 Grader, som er den strængeste ved have havt i denne Vinter. Paa Elben vrimler der af Fodgiængere Vogne og Slæder.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Hannover, den 3die Januar. Af de Stændernes Forsamling forelagte Beregninger sees, at de forskellige gammel hannoverske Landes hele Gield ikke beløber sig til meget over 20 Millioner Rigsdaler Kassempt. De aarlige Renter udgiøre 423000 Rdlr. Førend Aaret 1795 beløb den hele Gield sig til henved 2 Millioner. Allerede i Aaret 1803 var den, ved Omkostningerne til Demarcationslinien og Underhandlingen af den preussiske Armee i Aaret 1801, steget til 7 Millioner.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Det er i Forslag, at danne af de forsamlede Landdeputerede fire Committeer, af hvilke hver skal arbeide i et eget Fag.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Cassel, den 4de Januar. Hs. Churfyrstel. Durchl, har behaget at give Statsministrene og Schmerfeld og Witzleden Ordenen af den gyldne Løve, og tillige at udnævne førstnævnte til Cantsler for denne Orden.
Berlingske Tidende, 1815-01-13
Berlin, den 7de Januar. J Torsdags Morges Klokken 5 døde her Hs. Excellence Hr. AntoiWilhelm von 1 Estog, General af Cavalleriet og Ridder af flere i Ordener, af en Lungeberændelse i sit 77de Aar. Han var født i Hennover 1738, traadte 1758 i Kongel. preussisk Tieneste i Gensdarmeregimentet, gik som General v. Ziethens Adjutant over til Livhusarregimentet, blev siden Tid efter anden Chef for det grønne Husarregiment i Schlesien, Gouverneur i Ny Otpreussen, commanderende i General i Preussen, Gouverneur i Berlin og siden i Berlin og Landet imellem Eden og Oder. For neppe et fuldt Aar siden trak han sig tilbage fra offentlige Forretninger. J 56 Tienesteaar viste den Forevigede under tre Monarker og i fem Krige, Heltens Mod og TalenterMenneskevennens Pligter og Følelser. J Slaget ved Eylau erhverrede han sig de skiønneste Seierslaurbær. Med ægte Fædrenelandsklarlighed forbandt han ægte Religiøsttet og sielden Tienestever. liden Frygt og uden Daddel giennemvandrede han den Bane der var ham bestemt, tro det høie Kold: For Gud, Kongen og Fædrenelandet.