JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
En duelig Møllersvend, der baade kan forestaae en Veir mølles Drivt og tillige udføre de Reparationer ved Mølleværket, som Tid efter anden maatte til Værkets Vedligeholdelse blive nødvendige, kan, fra 1ste Mai 1838, faae Tjeneste i Bjergets Mølle, beliggende i Vester=Hann-Herred under Thisted Amt, naar man desangaaende henvender sig med gode og paalidelige Anbefalinger enten til Krigsraad Nielsen paa Oxholm pr. Aalborg eller til Strandtoldbetjent H. N. Stilling i benævnte Bjergets Mølle pr. Thisted. En lyseguul Møndehanhund med hvid Aftegning er for nogle Dage siden kommet hertil. Jmod at der betales dens Føde og dette Avertissement, kan samme erholdes, naar den rette Eier derom henvender sig til Gartneren paa Knivholt, ved Frederikshavn. 70 Favne, Størstedelen Ellebrænde, staae til Salg i Østeraagaards Skov og sælges i større og mindre Qvantiteter, naar man henvender sig derom til Undertegnede. Østeraagaard, den 1ste August 1837. Callisen. For at complettere en Summa i Bankactier ønskes nogle Qvitteringer for indbetalte Bankhæftelser, tilkjøbs for en gangbar Priis; hvo, som maatte have saadanne at afhænde, ville behageligst opgive deres Navne i en Billet med Mærket A. F. aflagt paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Det bemærkes for Vedkommende: at Banken, ikkun udsteder dens Actier for fulde 100 Rbd., at hvilken Aarsag de, som ikke ville supplere deres mindre Summer med rede Sølv eller Sølv=Valuta, ikke kan have nogen anden Nytte af deres Bankqvitteringer, end at afhænde disse til Andre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
En Parasol, i Torsdags glemt i Frederiksminde, kan faaes paa Stiftsbogtrykkeriet mod dette Avertissements Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Dennes, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i det af Kjøbmand Jens Svendsen Kreiberg heraf Thisted, til Skifterettens Behandling og Deling opgivne, ham og afgangne Hustru Christiane Jepsen tilhørende, Fælles Bo, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Thisted, den 22de Juli 1837. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Efter Begjæring af Skifteretten her i Staden bliver, Torsdagen den 10de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction i det Brolægger Niels Nielsen Brøndums Stervbo tilhørende Sted paa Nørregade, over dennes Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skilderier, Sengesteder og Sengeklæder, et 8dags Stueuhr, Dragkister, nogle Mands og Fruentimmer=Gangklæder, Kobber=, Messing= og Tintoi samt Kjøkkentøi m. m.; hvilket herved, til Liebhaberes Efterretning, bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te Juli 1837. Efter Fuldmagt. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Efter Begjæring af constitueret Forvalter Heibroch paa Kokkedals Jordebogs Kasses Vegne, afholdes Fredagen den 4de August førstkommende, Formiddag Klokken 10, Auction i Kokkedals Ladegaard over en betydelig Deel, hos bemeldte Godses Fæstere for resterende kongelige Skatter, for afvigte Aar, udpantet Gods, saasom, Vogne, Slæder, 1 Kobberkjedel, Fruentimmer= og Mands=Gangklæder, samt Heste, Plage, Stude, Køer, Qvier, Kalve, Faar og Lam. Vederhæftige Kjøbere erholde 6 Ugers Credit. Lysthavende indbydes. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 8de Juli 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Fredagen den 4de August, Formiddag Klokken 9, bortsælges ved offentlig Auction i Kokkedals Ladegaard, paa Grund af forandret Drift, 6 Stkr. 3 Aars Qvier, 4 Stkr. 2 Aars Ditto, 8 Stkr. 1 Aars Ditto og 9 Stkr. Kalve, af den ved bemeldte Hovedgaards Bortforpagtning overleverede Besætning. Lysthavende indbydes. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 8de Juli 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Efter Begjæring af Skifteretten her i Staden bliver Torsdagen den 3die August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction i det Malermester Poul Peter Poulsens Enke, Johanne fød Riis's. Stervbo tilhørende Sted paa Vestergade, over dennes Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skilderier, 1 Schatol, 1 Commode, 1 Dragkiste, Klæderkister, 1 Ottoman, 1 8dags Stueuhr, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber=, Messing= og Tintøi, Porcellain- og Kjøkkentøi, en Deel Malerpotter, Flasker og Krukker, samt nogle Malervarer og en Slump Tagsteen m. m. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de Juli 1837. Efter Fuldmagt. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Da det ved 4de Auction, den 11te Dennes, gjorte høieste Bud paa den Capitain Johan Frederik Reckelmanns Fallitbo tilhørende Eiendom, Ballegaard ikke er bleven approberet, saa bliver, ifølge Begjæring af Skifteretten i bemeldte Bo, Fredagen den 11te August næstkommende, Klokken 10 Formiddag, afholdt 5te Auction over fornævnte Eiendom, der staaer for ufri Hovedgaardstaxt 14 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. tiendefrit Hartkorn, med den paa Marken staaende Afgrøde, tilhørende Skovfogedhuus og et Stykke Skov paa omtrent 14 Tdr. Land. Ved denne Auction agtes Eiendommen absolut bortsolgt og vil det paa Auctionsstedet blive tilkjendegivet, om det eventnelle Bud kan antages. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret og bemærkes det, at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Herredsfogedcontoiret i Mariager, Claudi. den 22de Juli 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Ries Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Gudstjeneste. Ellevte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Fru Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel (Tiltrædelsesprædiken). - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Adjunct Nielsen; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel (Tiltrædelsesprædiken). - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 8 Hr. Pastor Boesen. - J Frue og Nørre-Tranders Kirker blive Hs. H. Hr. Provst Hertel indsat af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Spanien. General Oroas sidst omtalte Angreb paa Carlisternes Arriergarde synes just ikke, efter de seneste Efterretninger, at være faldet ud til Christinernes Fordeel. Telegraphdepescher, om denne Træfning var bleven afbrudt. Et Brev fra Saragossa supplerer de manglende Efterretninger. "Oro a havde forstærket sig med Valencias Nationalgarde og angre den carlistiske Arriergarde, der bestod af to Batailloner fra Alava, 3 fra Castilien og 1 fra Navarra. Træfningen begyndte om Morgenen den 15de ved Kraen Poyo paa Landeveien fra Valencia og fortsattes med Hidsighed paa beggSider i flere Timer. Tabet paa begge Sider var betydelige og neppe under 1000 Mand paa hver. Saavidt hiint Brev. Af en anden Beretning fra Catalonien sees ogsaa at Baron de Meer, ligeledes forstærket med cataloniske Patrioter, begynder at operere med nogen mere Kraft; han skal, efter et Brev fra Perpignan, i Spidsen for 6000 Mand, have bemægtiget sig Calomes og ladet den carlistiske Junta i Solsona opfordre til enten at overgive sig eller til at udvandre inden 24 Timers Forløb, Private Breve fra Spanien i engelske Tidender give ingen fordeelagtig Skildring af Moraliteten hos den Hær, med hvilken Don Carlos nu er paa Veien til sit Maal. Ve Overgangen over Ebroen skal den have viist meget Demora lisation og, formedelst Mangel paa Levnetsmidler, været halv modløs. Dette vedgaaer selve Bladet Times". En bekjendt paalidelig Correspondent i Bladet, Morning-Chronicle udkaster et sørgeligt Maleri af Catalonien. - Vidste man intet og Carlisternes Marsch - siger han - saa vilde man kunne spore den paa den brede Strækning af ødelagte Marker og afbrændte Landsbyer. Det er kun de christiniske Hær føreres utilgivelige Forræderi eller Forsømmelighed, man maa anklage, fordi de lode denne hele Provinds ganske værgeløs thi baade i Aragonien og Catalonien er man constitutionelt findet. Men den voldsomt fremtvungne Conscription har saa D. Carlos i Besiddelse af en Mængde Gidsler, som nøde Jndvaanerne, deres Brødre og Slægtninge, til en passiv, Rolighed. Paa de Plyndredes Klager er Don Carlos's Svar i Almindelighed. "J Madrid, Alt i Madrid. Og kommer jeg ikke til Madrid, saa taber jeg mere end J alle tilhobe,
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Over Toulon har man den Efterretning fra Algier, at man ved det første Skridt, man foretog til at fuldbyrde den med Abdel=Kader sluttede Tractat, mødte bevæbnet Modstand. Abdel=Kaders Officeer var flygtet til Meliana, uden foreløbig at forsikkre sig om de fredelige Hensigter hos Jndvaanerne i Belida og de i denne Stad herskende Arabere. Da de franske Tropper, som skulde udgjøre Stadens Garnison, indtraf der, modtoges de med Flinteskud af Kabylerne, som havde posteret sig i Haverne. Troppernes Høistcommanderende fandt det rigtigst at trække sig tilbage, for at indhente nye Ordre. Denne hele Efterretning er af 13de Juli. J en Skrivelse af 14de fra Algier hedder det, at Dampbaaden, Chimaire havde erholdt Ordre, strax at afgaae til Frankrig med den Efterretning, at Arabere, som samme Dag vare komne til Marked, havde fortalt, at Abdel=Kader var myrdet af arabiske Stammer, der havde leveret Penge og Stridsmænd til at bekæmpe de Christne og nu finde sig misfornøiede med, at den med de Franske sluttede Tractat ikke holder dem skadesløse for de Offre, de have bragt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Preussen. Der har længe været talt om en ny Handelstractat med Rusland, men der er ingen Udsigter til, at den saa snart vil komme i Stand. En saa langvarig Underhandling om en saadan Gienstand imellem 2 venskabelige Magter, midt i den dybeste Fred, er i og for sig selv paafaldende, men endnu mere den Omstændighed, at der fra ingen af Siderne er grebet til Repressalier, for at tvinge Modparten til Eftergivenhed. Der maae imidlertid snart skee noget Afgiørende, da Fordelen, efter den gamle Tractat, er paa Ruslands Side. Da den tyske Toldforening blev oprettet, anede man ikke i Berlin, at den skulde føre til en Spænding med Preussens mangeaarige nordiske Ven. I den senere Tid synes, i det Hele, en øiensynlig Kulde i politiske Forhandlinger at være indtraadt mellem disse 2 Magter. Tager den til kunde den med Tiden blive af stor Betydning. Anledningen til den søger man deels i den Jver, hvormed Preussen begunstigede Prindsesse Helenes Formæling med Hertugen af Orleans, deels i andre politiske Symptomer, der isærdeleshed synes at være ugunstige for det constitutionelle System. Rusland, hvis Jndvaanere i det Hele befinde sig paa et lavere Culturtrin, kan ikke ynde det offentlige Liv i Vesten, som, idet mindste i Overgangsperioden, medfører en vis urolig Stemning i Gemytterne; at det derfor søger at holde Jdeerne derom fjernede saa langt som muligt fra sin polske Grændse, er baade naturligt og begrundet i Ruslands Stilling. Men at forlange af Preussen, at det skulde sætte den møisommeligt erhvervede Civilisation, sit Folks Velfærd, i Vove og, hvad mere er, blot af Venskab til sin Nabe indlade sig i en almindlig Kamp, er vistnok formeget forlangt. At den europæiske Diplomatik for Øieblikket beskjæftiger sig med vigtige og afgiørende Anliggender, er uden for al Tvivl. Den preussiske Udenrigsminister har gjort en til færdig Reise til Toplitz, for at conferere med Fyrst Metternich. Den russiske Grev v. Meden er, med en Coureers Hurtighed, reist fra Paris til Petersborg. Hvor det ikke gjælder vigtige mundtlige Forhandlinger, bruges en Diplomat af den Betydning neppe paa den Maade. Det er ogsaa et mærkeligt Tegn, at Storfyrst Michael, paa sin Hjemreise nylig til Petersborg, tog Veien over Lübeck, uden at berøre Berlin. Maaske staaer det anden Gang, i dette Decennium, i det preussiske Cabinets Magt, ved en fast og klog Holdning at vedligeholde Verdensfreden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Hannover. Det tyske Blad den tyske Coureer, har indeholdt en Artikel, angaaende Kongen af Hannovers, saa meget omtalte, Patent. Et andet Blad, den westphalske Mercur, indeholder og samme Gienstand et Giensvar paa hiin Artikel, hvori især den 756de J af den Wiener=Slutningstractat, er fremhævet mod Patentet og hvori Retsspørgsmaalet, samme angaaende, betragtes fra et nyt Synspunct. Den stænder. ske Lov af 7de Decbr. 1819 havde, ved sin Ufuldkommenhed, efter en mere end tiaarig Praxis, ladet det Ønske hos Undersaatterne blive lydeligt, at det maatte behage Kongen, i Overeensstemmelse med sine Stænder, at indføre nogle Forbedringer. Dette Andragende blev antaget af Kongen, og Stænderne forelagt et Udkast til en ny Stats-Grundlov. Men, som bekjendt, fandt der ingen stændersk Overeensstemmelse Sted ved dette Udkast. Stænderne fremkom med meget væsentlige Erindringer. Man siger, at det i London, blev fundet betænkeligt, ja endog farligt, at lægge disse Jndvendinger til Grund ved nye Forhandlinger med Stænderne. Kort og godt, Statsgrundloven af 26de Septbr. 1833 blev, uden videre, publiceret, og fra den Tid af forhandlet med Stænderne efter dens Jndhold. Af flere Provindsers Jndsigelser tog man aldeles ingen Notice. Den dengang i Berlin sig opholdende nærmeste Agnat og Tronarving, Hertugen af Cumberland, skjulte ikke, at han ansaae den helJndførelsesprocedure for ulovlig, da den var ganske lige imod den 56de 5 af Wiener=Slutningstractaten. Rigtignok behøvede den hannoverske Regjering ikke Agnatens Consens naar den paa forfatningsmæssige Veie vilde forandre den i anerkjendt Virksomhed bestaaende landstænderske Forfatning. Jmidlertid, naar (som Hertugen af Cumberland dengang meente) Indførelsen ikke er skeet paa forfatningsmæssig Maade, saa spørges der nu Veed, Coureren, hvilke Skridt den nærmeste Agnat dengang har gjort: Veed Coureren, om og hvorledes de, ved de voldsomme Indgreb i deres Regiering, saarede Hannoveranere henvendte sig til den nærmeste Tronarving, for, ved Forestillinger til ham, at see deres Retskret: Ved Coureren, hvilke Svar herpaa ere fulgte Om den daværende Hertug af Cumberland skulde have svaret: "Jeg misbilliger Jndførelsen af Grundloven paa forfatningsstridige Veie; jeg vil aldrig, hverken som Agnat endnu mindre - om det skulde behage Gud, at jeg skal bestige Tronen - som Konge anerkjende den; imidlertid raader jeg Eder, ikke at træde frem med Eders Besværinger, der kun vilde bringe endnu mere Uenighed i alle det hannoveranske Landes Stænder!" var et saadant Svar ulovligt, Retsforholdene imod, og den nuværende første Optræder, som Konge (i Forbindelse med hans tidligere Anskuelser, - denne simple, aabne, en tysk Fyrste værdige Talle - er den ikke værdig, er den ikke ærefulde: Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste August. Hamb. 2 M. - k. S. 202 1. Oblig. 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101. Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1 i r. S. Sp. 1794 179 1/2 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 47 a 47 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Dr. Dr. 101 a 101 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 70 a 70 1 Lst. Rente) 90 a 91 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 92 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 40 i 4 pCt. uopsigelige Rigsbankr. S.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Kjøbenhavns Havnepriser, den 29de Juli. Hvede, sj. 4 Rd. 64 s. a 5 Rd. - s. Byg, radet 3 Rd. 16 s. as R. 24 s. Do., loll. 4 Rd. 84 s. a 5 Rd. 8 s. Havre.. 2 Rd. 48 s. a 2 R. 64 s. Do., holst. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 48 s. Smør, holsto 4 Rd. - s. a 58 R. - s. Rug, dansk 4 Rd. 32 s. a 4 R. 48 s. Do., jydsk 48 Rd. s. a 50 Rd. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rd. 48 s. a 10 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har, under 25de f. M., allernaadigst beskikket Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nakskov, Hr. Marcus Christian Wilhelm Michelsen, til Sognepræst for Kjøbstaden Thisted og Annexet Tilsted.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
J andet Vidnekammer ved Landsover= samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn blev Aar 1837 den 17de Juli foretaget Sagen. Studiosus juris Peter Bugel contra Cand. juris Jørgen Bie. Parterne mødte personligen og bleve saaledes forligte, at Jndklagte tilbagekaldte den af ham mod Klageren brugte fornærmelige Udladelse, Kjæltring", som ugrundet og fremført i Hidsighed, samt erkjendte, at have slaaet Klageren i Overilelse, ligesom han og for sit i sidstnævnte Henseende udviste Forhold forbandt sig inden 8 Dage fra Dato at erlægge en Mulct af 5 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, hvorimod Klageren erklærede, at han ikke har Noget paa Jndklagte at udsætte i nogen Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Politivennen, beretter, at adskillige Mandfolk i Hovedstaden iaar i den varme Aarstid havde begyndt at bære et Slags lette og meget priisbillige Straahatte istedetfor de dyrere Filthatte, men strax saae man i et vist Qvarteer af Byen Skarnagerens Karl prydet med en saadan Straahat. I Kongens Have fortælles der videre - har man om Søndagen seet skidne Karle spadsere med Briller og Straahat; i Charlottenlund har Pøbelen udbragt et Hurra for de eensfarvede Straahatte og et Ditto for de spraglede og endelig har man seet tre lurvetklædte Personer samle sig paa Gaden og haane en Mand, der har en saadan Hat, saa af det virkelig er at befrygte, at der i Kjøbenhavn vil opstaae en formelig Hattekrig. (J Randers har man nyligen, ved en offentlig Vaabenovelse, seet en meget simpel Arbeidsmand mellem Tilskuerne at spadsere omkring i Blouse, maaske for at svække Lysten til videre Anskaffelse af en Dragt, der kunde gjøre Skaar i Enkeltes Jnteresse; men man loe af dette Jndfald, og - Blouserne beholdt Agtelsen.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Jndsendt.)¬ At Færgevæsenet i Nørre-Sundby nu er langt ypperligere end i forrige Tider, og at Færgefolkene nu ere langt artigere end i forrige Tider, ere Paastande, som vel kunne trænge til Beviis. Følgende Tildragelse synes at sætte samme i Tvivl, Et Reiseselskab, bestaaende af fem Personer, ankom SøndagAften den 16de Juli sidstleden Kl. 11 paa Sundby-Bro for at sættes over til Aalborg, men der fandtes da ingen Færge folk og i Færgehuset, som var tillukket, var hverken Vaagekarle, som dog efter Reglementet burde have været der, heller ikke engang Sovekarle, som man jo med Nød kunde have faae vaagne. Der var heller ingen Opsynsmand eller Casserer det tilstede. Efter Omtrent tre Qvarteers Forløb bemærkede de Reisende med Glæde, at der indtraf et Færgefartøi fra Aalborg=Siden, og de forlangte strax at sættes over, men fik at Færgefolkene den forhausende Beskeed, at det ikke var disses Pligt eller Skyldighed og at de ikke behøvede at roe over med Nogen, og da En af de Reisende yttrede, at de vilde og maatte over, svarede en Færgekarl, det kunde de jo gjerne for ham, han havde intet derimod, kuns maatte de see, hvorledes de kunde det. Kort derefter kom to andre Aalborgere til, som ogsaa vilde over, og disse talede med Færgefolkene paa saadan Maade, at disse beqvemmede sig til at efterkomme deres forsømte Pligt, og da blev det paa gjort Forestilling ogsaa tilstedet de for Reisende omsider at komme over efter at have ventet henimod en Time paa Sundby-Bro. Da Færgehuset var lukket og enhver Adgang til Færge=Protokollen spærret, kunde om det Passerede ikke der gjøres nogen Anmærkning, men man troer at skylde Publicum den Advarsel, at det ikke i Tillid til Reglementets 7de og 19de 9 tc. skal komme til Sundby for at overfærges til Aalborg, naar det er Vaagekarlenes Sovetid.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Grevinde Holstein m. Datter, Kjunker, Pr. Lieutn. v. Banditz; Grosserer Christiansen, Jfr. Koefoed, Fuldm. Frimodt; Consul Sørensen; Sergeant Lüders; Cand theol. Søltoft. Hr. Linsky; Hr. Schæffer, Propr. David; Student Møller; Sophie Schrøder. - Fra Aarh t. Kallundb.: Cancellie., Herredsf. Landt med Frue og Pleiedatter; Mad. Mogelgaard med Datter; Grosserer Jacobsen med Frue og 2 Døttre, Jfrr. F. Fogt og Hambroe; Secretair J. Hald; Ho ker Jensen m. Datter; Sorenskriver Budz m. Datter ; Pastor Buds; Exam. juris O. Friis ; L. Kagerup; H. Jasper; Pastor Gruner; Overkrigscommissair Elmquist; Major v. Juel N. og F. Juel; Universitetspedel Meyer m. Kone og Moder, samt Pleiesøn; Consistorialraad Schjønning; Hesteh. Schou. Conditor Thomsen m. Søn; Kirkes. P. Larsen; Styrm. An holm; Landm. Spendrop; Forv. Sørensen; Cano. jur. Lewin sen; Landvæsenscommissair og Landsoverretsprocurator Knudsen; Mad. Blichfeldt og Sidenius; Overkrigscommissair og Grosserer Gyldendal; Skolel. Petersen; Pharmarent Gjølbye; Cand. theol. B. Holm; Feldbereder O. Jacobsen. - Me Dag. f. Aalb. d. 2den Aug. Til Aarh.: Lieuten. v. Tersling. T. Rand. Jfr. Aagaard; Fru Fischer. T. Hob.: Hr. Malling.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Døde. L. F. Lassen, Contre=Admiral og Ridder (Prøvestenens tappre Chef 1801), 81 A.; C. Christophersen, f. Buting, 75 A.; A. Christensen, 83 A.; Jfr. J. S. Schmidt, 78 A. Alle i Kbhvn. Jfr. C. L. Elberg, 30 A., paa Frederiksværk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Hals Skibsliste. Jndk. D. 28de Julii: H. Lyster f. Newcastle m. Steenkul P. Buch f. Rudk. m. Rug. C. Sørensen f. Kbh. m. Stykg. J. P. Dahl f. Svanike, ball. D. 29de: J. Hopstok f. Øster. m. Træl. A. Madsen f. Veile m. Brænde. A. R. Hansen f. Riga m. Hør og Hamp. D. 30te: M. Hansen f. Veile m. Brænde. H. Andersen f. Kbh. m. Stykg. N. Jørgensen f. Randers m. Brænde. - Udg. D. 28de: J. Ottesen t. Libau, ball. T. M. Alstrup t. Kbh. m. Muurst. D. 29de : E. Nielsen t. Østerr. m. Korn. L. Caspersen t. Kallundb. m. Muurst. D. 31te: K. Fisker t. Odense m. Flytteg. N. C. Schougaard og J. Christensen t. Kbh. m. Muurst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Bekjendtgjørelser. J Søndags den 30te Juli bortkaldte den Algode fra denne Verden vor sindsvage Søster, Helene Dorothea Hassing, 45 Aar gammel. J 10 lange Aar samlede hendes Aand i Mørket; men nu har hun det bedre, nu seer hun klart og føler, at Gud er Kjærlighed. Aalborg, den 1ste August 1837. Chr. Hassing. Caspar Hassing. A. Hassing, Med høie Øvrigheds Tilladelse og understøttet at flere Herrer Dilettanter og Militairmusikere, agter Undertegnede paa næstkommende Søndag Aften Klokken 7, Compagnihuussalen, at give en musikalsk Aftenunderholdning af følgende Jndhold: 1ste Afdeling. 1. Duverture. 2. Rondo af Hummel for Pianoforte, udføres af Undertegnede. 3. Sang. 4. La Parisienne, varie par Henri Herz, for Pianoforte, udføres af Undertegnede. 2den Afdeling. 1. Overture. 2. Rondo brillant af Henri Herz, for Pianoforte, udføres af Undertegnede. 3. Sang. 4. Fri Phantasi over tyrolske Nationalsange, udføres, f Undertegnede. Hvortil ærbødigst det høistærede Publicum indbydes af Ernst Meyer. Billetter, a 2 Mk. Stykket, faaes hos Hr. Gjæstgiver Petersen og paa Søndag ved Indgangen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Af en Vogn er sidste Søndag Aften, fra Kjøbmand L. Nielsens Gaard til Østerport, tabt en Pakke indsvøbt i et hvidt Blaargarns-Rulleklæde, der indeholdt en Kaabe af grønt Hvergarns-Tøi, med et stort Slag, Fløiels Krave kantet med Silke=Snorer og Kaaben fodret med grønt Scherting, 2de store, sorte, uldne Halvtørklæder med gule Border og sorte Fryndser. Finderen bedes at aflevere Samme til Toldbetjent Gaarmann, boende i Skolegaden, der betaler en passende Douceur, samt Hvem der kan give nogensomhelst Oplysning, hvorved det Tabte kan erholdes, modtager ogsaa, om forlanges, en Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-03
Af min Bog Dansk Borneven ere endnu nogle Exemplarer usolgte, og disse faaes, i simpelt Bind, for 1 Rbd. 8 s., og med forgyldt Titel bag paa, for 7 Mk., Exempl. De haves, i Aalborg, paa høirespective Bispecontoiret, og hos Hr. Boghandler, Rottbøll Sadolin, og i Hjørring, hos Hr. Boghandler, Thøger Petersen. Bogen er almindelig bekjendt og dens Værd, af Sagkyndige, offentlig erkjendt. Hellevad=Skole, den 29de Juli 1837. Jens Peter Palmer.