JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Husum. For nogle og 20 Aar siden givtede sig en Barbeer fra Preussen med en Enke, og blev Borger i vor Bye. Hans Ægteskab var maaskee ikke det lykkeligste og han slog sig stærk til Drik - dog mere til, Øl end til Brændeviin. Huuslige Tvistigheder og Støi gjorde, at han tidt kunde arresteres, men sad dog aldrig paa lang Tid, og Physikus dristede sig ikke til at erklære, at Manden qvalificerede sig til en Daare=Anstalt. I hele 15 til 16 Aar sidder nu denne Mand i et Tagkammer paa Raadhuset i Husum, om Sommeren, givet til Priis for en brændende Hede, om Vinteren, for den strængeste Kulde - uden Jld og Lys - i nødtørftige Klæder. - Nu, kan der vel ikke tvivles om, tilføiet Beretningen, at dette Menneske alt i flere Aar ved en Læges Attest kunne have været betegnet som qvalificeret til Daarekisten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Ved Tallotteriets 1282 Trækning i Altona udkom: No. 51. 38. 38. 21. 57.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Ribe. Første Søndag efter Paaske prædiker i Domkirken Hr. Adjunct, Doctor philosophie Suhr, i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. (Forlangt indrykket.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
J Ribe Avis No. 30 har en Unævnt ladet et Stykke indrykke imod mig, hvortil den egentlige Sammenhæng er, at jeg, engang i f. M. da Kirkeværgeren for Hunderup Kirke, som oppebærer Ringepengene, kom til mig, benævnte ham de paaankede 2de forældede Rescrivter, fordi han blandt Andet fortalte mig, at man ved Jordefærd, deels ei lod ringe, deels intet betalte ham derfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Da jeg ingensinde har gjort Fordring paa, enten at være Jurist eller Theolog, saa havde det været den unævnte Jndsender, værdigere ligesom jeg ogsaa ville have været ham mere forbunden, dersom han havde underrettet mig om Feiltagelsen, istedet for derover i Avisen at have gjort Ophævelser, hvorved han har maattet skiule sit Navn, og da Villien til at nedværdige anden Mand, ved saa ubetydelig en Anledning er hans Person og Stilling i høieste Maade uværdig, vil jeg eiheller, for denne Gang, stille det til Skue. Dybmosegaard den 21de April 1835. Lindberg. avrerisk S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Placat. Løverdagen den 9de Mai næstkommende Formiddag Kl. 9 bliver ifølge Begjering af Stiftskasserer Andersen her i Byen, ved offentlig Auction, der afholdes i hans eiende og iboende Gaard No. 318 i Grønnegade, bortsolgt 5 Fag Vaaningshuus af bemelte Gaard næst indtil Naboen Christen Skades Gaard. Ved samme Auction bortsælges tillige en Deel gamle Bygnignsmaterialier, bestaaende af Tømmer, Muur og Tagsteen saa og Vinduer samt Dørre. Lysthavende indbydes. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Ribe den 23de April 183. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter den paa Søen forulykkede Skipper Hans Jensen Berg af Sønderboe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres Fordringer. Fanøe Birks Contoir den 15de April 1835. Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Da sen Niels Runge, Smed i Lygumcloster, agter at besøge næste Ribe Marked d. 5te Mai med et betydeligt Antal Grøffel-Spader og Skoule, forfærdiget af mig selv, til Forhandling for billig Priis, saavel i Partier som i enkelte Stkr., og da mit Arbeide af dette Slags med Stemplet En der i Egnen i flere Aar altid har fundet Afsætning og bifald, saa venter jeg, at De, som behøve denne Artikel, vilde fremdeles beære mig med deres behagelige Besøg. Lygumeloster d. 16de Apr. 1835. Niels Runge, Smed. 540 Rbd. 11 3/3 sk. r. S. under Ballum BirksOverformyderie, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laan hos Undertegnede. Møgeltønder d. 15de April. 1835. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved de paagjældende Retter ere Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Peder Hansen Glaser af Hohmveile, Seem Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og Beviisliggjøre deres retmæssige Krav. Tillige er den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldte til at documentere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Boets Behandling. - Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe den 15de April 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Creditorerne efter afgangne Sognepræst for Jerne og Skads Menigheder i Skads Herred, Ribe Amt, Søren Spandet Hiort, og forhen afdøde Hustrue Mathilde Helene Hjort født Hyphoff, blive herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819. indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Boet. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm d. 12te April C. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
J følge Bestemmelse under Skiftet efter Pastor Hjort, bliver i Jerne Præstegaard Onsdagen den 29de April førstkommende Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction, over 80 Td. Tienderug samt noget ubetydeligt Løsøre; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret paa Giellerupholm d. 12de April C. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Mølle Forpagtning. Den Kongelige Vand Mølle som ogsaa Veier-Møllen, Lygumkloster med dertil hørende entrediedeel Plovs Jorder, Vaanings- og Udhuse, skal paa nye forpagtes resp. paa tre, ser og tolv Aar fra Paaske næste Aar 1836 af, til hvilken Tid den nuværende Pagt ophører. Licitationen afholdes d. 4de Juni d. A., som er Torsdagen for Pindse=Festen i det herværende Kal. Huusfogderie. Lystavende anmodes derfor, at ville indfinde sig paa bemeldte Sted og Dag om Formiddagen Kl. 11 slet, forat gjøre Bud og Overbud, da den Høistbydende med Forbehold af det Kongelige Rentekammers Approbation kan vente Tilslaget. Conditionerne kunne 14 Dage efter Licitations-Terminen erholdes til Eftersyn, saavel paa det Kongelige Amthuus i Apenrade, som der i Huusfogderiet. Lygumkloster Huusfogderie d. 18de April 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Rheder. (const.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Placat. Mandagen den 4de Mai førstkommende og følgende Dage lader Frue Consistorialraadinde Junghans i Gamst Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge en betodelig Deel Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Linned, Kakkelovne, Kobbertøi, Jernfang, Heste, Køer, Faar, Vogne, Avls og MeierieRedskaber, med meget mere; saaog hendes afdøde Mands gode og vel conditionerede Bogsamling. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9 og Bøgene forauctioneres Tirsdagen den 5te Mai om Eftermiddagen. Herredscontoiret i Colding d. 29de Marts 1835. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
J Følge Dom og Udlægshaverens Reqvisition bliver Niels Christensens Huus paa Wester Nebel Mark, Brusk Herred, Weile Amt, af Hartkorn Ager og Eng i Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved trende Auctioner:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Torsdagen den 21de Maii næstk. ) om Formid den 4de Junii og ) dagen Fredagen den 29de Junii. Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes herpaa Contoiret mer tredie Auction i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Herreds Contoiret i Colding, den 15de April 1833. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Den 13de Marts d. A. blev til den Hans Majestæt Kongen tilhørende Ryssensteens nordre Forstrand ud forHarboer, fra aaben Søe, indbjerget et Skibsvrag, uder Ladning eller Skibsinventar, med Bunden i Veiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Paa en Deel af Agtersveilet som færskildt er drevet i Land fandtes paamalet Fredericke Hentiette og paa en Planke i Lugkarmen var indbrændt En Viiræk, 18 enhalv Dansk Eiendom. Skibet, der var bygget af Egetræe, har havt 2 Master, var af Bygning en Galease og fladbundet; dets Længde var fra Stævn til Stærn, 27 Alen 3 Tommer og i Bunden 21 Alen, dets Vide, 7 Alen 7 Tommer og Dybden 3 Alen 2 Tommer. Thi indfaldes herved Eierne, eller andre rette Vedkommende sub poena præclusi et perpetui silentii, deres Eiendommæret inden Aar og Dag at godtgjøre. Ringkjøbing Amthuus den 6te April 1835. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Proclama. Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Under og Overret, ere, i Overeensstemmelse med Placat 2 Junii 1819, indkaldte Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre hos Selveiergaardmand Niels Lassen, af Lykkegaard, Aal Sogn Vester Herred, hvis Boe er overgivet til Skiftebehandling, til under Tab af deres Fordringer inden 12 Uger fra Proclamets sidste Bekjendtgjørelse med deres havende Krav at fremkomme og samme paa lovbefalet Maade at beviisliggjøre, hvilket herved endvidere bringes til offentlig Kundskab. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 15 April 1833. Weddel Hennen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Jordegods Salg. Foranlediget ved at flere Liebhavere have meldt sig til den, den Kongelige Kasse tilhørende HovedgaardSkaarupgaard med Underliggende, bliver bemeldte Eiendom, ifølge den Kongelige Statsgjeldsdirections Ordre, opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 11te Mai 1833. Formiddag Kl. 11. Eiendommen bestaaer af: 1, Hovedgaarden Skaarupgaard beliggende i Hiørring, Amt, Horns Herred og Tolne Sogn, staaende for contribuabelt men tiendefrit Hartkorn Ager og Eng 20 Tdr. 6 Skp. 1 Fd. og tiendepligtigt 5 Tdr. 3 Fd. 1 en fjerdedeel Alb. samt Skovskyld 3 Fr. 1 Alb. - Foruden dette er af det contribuable Hartkorn bortfæstet 1 Tdr. 3 Skp. 2 enh. Alb. 2, Den Gaarden underliggende Dahls Skov. 3, Tolue Kirke med samme Sogns Kirke og Ovægtiende, matrikulleret for 10 Tdr. Hartkorn. 4. Det Gaarden tilhørende Teglværk. 5, Det Gaarden underliggende Bøndergods, hvori det saakaldte Bangsboe Stroegods er indbefattet, af Hartkorn Jordskyld 44 Tdr. 2 Skp. 1 Frd, i otteogtover serogtredivtedeel Alb. og 1 Fd. i entiendedeel Alb. Skovskyld. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes: at Skaarupgaard har et Areal Tilliggende af circa 180 Tdr. Agerland, 80 Tdr. England og 470 Tdr. Hedeland. - Af Jorderne ere omtrent 50 Tdr. Land mær lede, der har givet et godt Udbytte og Bygningerne, der alle ere gode, afgive en beqvem Boepæl. Den Gaarden tilhørende Tiende er, med Undtagelse af 3 Tdr. 6 Skp. 3 Fdr. 1 femattendedeel Alb. Hartkorn som hæves in natura, bortaccorderet for bestandig imod aarlig Vederlag i Korn, der andrager circa 23 Tdr. 7 Skp. Rug, 21 Tdr. 4 trefjerdedeel Skp. Byg, og 26 Tdr. 1 enh. Skp. Havre. Den ved Gaarden værende Besætning bestaaende af 12 Heste, 15 Køer, 32 Stude, 1 Tyr og 4 Stkr. Ungqvæg samt 100 Faar følger i Kjøbet tilligemed Jnventariet af Vogne og Avlsredskaber med m. m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-24
Jordebogs-Jndtægterne af Godset andrager 54 Rbd. 16 s. Sølv, 12 Rbd. Sedler, 14 Tdr. 4 Skp. Rug og 2 Tdr. Byg. Til Gaarden forrettes intet Hoverie, men derimod haves 678 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset. Fremdeles bemærkes, at den fornødne Jldebrændsel af Tørv haves saavel til Gaarden som Teglværket, ligesom og Overflødighed af Mærgel haves paa Gaardens Marker. Af Kjøbesummen kan de firefemtedele blive indestaaende i Eiendommen mod første Prioritet. Det bemærkes endvidere, at først vil den samlede Ejendom under et blive opraabt og derefter Gaarden med Tilliggende for sig, og Bangsboe Strøgods for sig. Auctionsconditionerne hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ligge til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsenskontoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad Godsinpecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forvalteren paa Baggesvogn som tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen. Undertegnede har optaget tvende Faar, som Eiere kan erholde mod at opgive Mærkerne, naar de afhentes snart kunne de faaes for billig Betaling. Reisbye d. 14de April 1833. Th. Jessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Kongelig. allernaadigste, privilegeret. al i de. Clis. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 34. Tirsdagen den 28de April. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Udenlandske Efterretninger. Engelland. Dannelsen af et nyt Ministerium er nu fuldendt, idet følgende Undnævnelser have funde Sted. Lord Melbourne er bleven Premierminister, Lord J. Russel Sekretair for de indenrigske Anliggender, Lord Palmerston Sekretair for de udenrigske, Grant for Colonierne, Lord Hovick Krigsminister, Spring Rice Skatkammerkantsler, Lord Auckland, første Admiralitetslord, Marquis af Lansdovne Præsident i Geheimeraadet, Poulet Thomson Handelsminister, Sir J Hobhouse Præsident i det ostindiske Bureau, Lord Duncanon Seiglbevarer og Lord Holland Kantsler for Hertugdømmet Lancaster. Disse Udnævnelser bleve officielt bekjendtgjorte d. 18de i Overhuset af Lord Melbourne, og i Underhuset af Baring. Paa Lord Alvanlens Spørgsmaal til Melbourne om det Rygte var sandt, at OConnel og dennes Parti havde staaet ham bi ved Udnævnelsen af det nye Ministerium (da det syntes ham Alvanley aldeles utroligt, at hine skulde have ydet de nye Ministre, deres Hielp, naar man ikke i Forveien havde tilstaaet, dem visse Fordeele, svarede Ministeren: at han aldeles ikke deelte O Connels Anskuelser, at han fremde tes ikke vidste, om hiin bifaldt hans Adfærd eller ikke, at han (Melbourne) ikke i ringeste Henseende havde gjort sig nogen Umage for at faae O'Connes Hjelp til Udførelsen af hiint forehavende, og heller ikke havde udeladt sig med nogen Yttring eller foretaget sig noget som kunde berettige til hiin Paastand, og endeligen, at han vilde blive de samme Principer, som han havde fulgt under sin forrige Administration, aldeles troe. Paa Lord Buckinghams Spørgsmaal, om han ikke var til Sinds at foreslaae nogle Maadeholdenheds regler i Henseende til de irlandske Anliggender, gav Melbourne til Svar, at han hvad dette Punkt angik ansaae det for sin Pligt at holde sig til det Princip, som blev udtalt ved Underhusets sidste Beslutnininger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Frankerig. J Henseende til den amerikanske Traktat var det d. 17de kommen til den første Afstemning, og denne var falden ud til Ministrenes Fordeel. Det var nemlig Bignons Amendement - at tilstaa Finantsministeren kun 12 Mill. Fr. - som gav Anledning til denne Afstemning, i hvilken ialt 426 deeltoge, 270 vorterede imod og 156 for. (Som en Mærkelighed anføres, at i Løbet af nærværende og og vel ogsaa tidligere Sessioner har man ikke bemærket et saa stort Antal af Deputerede som den Dag).J det næste Møde d. 18de havde flere lignende Amendements, som gik ud paa at indskrænke den af Regieringen forlangte Summa, ikke bedre Held; og man turde vel heraf dristigen slutte, at Regjeringens Andragende vilde gaae igjennem, og det med en ikke udetydelig Majoritet, hvilket da ogsaa viiste sig. Thi samme Dags Aften antoges det med 289 Stemmer imod 137, dog med den Betingelse, at betalingen ikke skulde foretages, for en tilfredsstillende Forklaring over, hvad Præsidenten Jackson i Congressens Forsamling d. 2 Debr. 1834 havde udladt sig med angaaende Frankerigs Nationalære, var indtruffen. Under de sidste Discussioner var det forresten bleven oplyst, at Kongen formeligen har ratificeret Tractaten, efter den gamle Formular: at han paa sin Ære og sit Ord lover at holde Traktaten ukrænket, ingensinde at handle imod den eller tillade, at der enten direkt eller indrekt handles imod den. Salverte fremtraadte da og spurgte, "hvorledes Kongens Raadgivere have kunnet beholde slige Formularer, og om Man ikke snarere maatte troe sig sat et Par Aarhundreder tilbage; om det ikke var et Sprog af en Ludvig d. Fjortende, et Sprog af en uindskrænket Konge. Ludvig Philip forpligter sig til at holde over, at Jngen direkt eller indirect maa angribe denne Forpligtelse og nu raadslaaer Kammeret, om det, ikke inddirekt, men høist direkt, vil erklære den for aldeles ugyldig" (fra venstre Side et Bravo).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Spanien. Som nærmeste Aarsag til Urolighederne i Saragossa angives: man havde givet en patriotisk Forestilling paa Theatret, ved hvilken en ved Cathedralkirken værende Cantor havde udført et Syngenummer, hvorfor Erkebispen afsatte ham fra hans kirkelige Embede. Dette gav Anledning til Misfornøielse blandt Nationalgaden, som satte sig i Bevægelse. Folket udstødte Trudsler imod Erkebiskoppen, stormede et Kloster, hvori 12 Geistlige bleve nedsaaled. Erkebiskoppen flygtede. J Madrid var Man bekymret for de større Stæder i Andalusien og Gallicien, ja endog for selve Hovedstadens Rolighed, hvor Garnisonen - efter Sigende - skulde være traadt under Vaaben, og ugunstige Rygtet om Optrin Aranjues vare stærk i Omløb. - J Malaga var Roligheden igjen oprettet. J en Addresse derfra, tilstillet Dronningen, bedes hun at tildække det Passerede med Forglemmelsens Slør, efterdi det var foraarsaget ved overordentlige Leiligheder og ved Feil fra Autoriteternes Side. Tilsidst opfordres hun til at gaae fremmed Strænghed imod Carlisterne. - Fra Madrid haves officielle Efterretninger om at Jnsurgentschefen Carnicer, der kommanderede en Afdeling Carlister i det nordlige Valentia og i Neder. Artagonien, var bleven taget tilfange ved Miranda deel Chro, netop som han stod i Begreb med at begive sig til Zumalacatteguy, for i Forening med denne at gjøre Udkast til en almindelig Operationsplan. Valdet er bleven valgt til Genecatissimas over Nordarmeen med uindskrænkede Fuldmagter og er alt afgaaet til Hæren. - Mina ligger syn i Pampelona. J Madrid talte man meget om en nu i Værkværende Plan, at gjøre ikke mindre end 80000 Borgergardister modile, for at lade disse støde til Hæren i Navaria, og derpaa vove et Hovedslag med Cartisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Portugal. D. 31te f. M. fandt Prinds Augusts Liigbegængelse Sted, med stor Pragt, men med den dybeste Rolighed. En betydelig Mænde Militaire og Nationalgardister vare opstillede i Gaden. Dagen efter vare Placater opslagne, hvori man beskyldte Hertugen af Palmella for at have forgivet Prindsen, o. s. v. Om Aftenen samlede det sig en Hob Beskjænkede udenfor Hertugens Bolig, hvis Liv, kun Hertugen af Terceiras personlige Mod formaaede at frelse fra den tøilesløse Pøbels Anfald. Om Prindsens sidste Time indeholder et Brev følgende: da han erkjendte den Fare, hvori han svævede, og en paakommende Svækkelse lod ham føle sit nærforestaaende Endeligt, forlangte han Sakramentet, og sagde: "jeg veed, at jeg maa døe, og jeg døer i Tillid til Forsynet og med en reen Samvittighed; men sødere vilde det dog være, endnu at kunne leve og arbeide for Portugals Vel". Faa Øjeblikke derefter opgav han Aanden. Det kostede megen Møie at faae Dronningen fra Dødsleiet, og Keiserinden maatte man med Magt bringe ud. Ligesom krampagtigen holdt hun fast paa Prindsens Arm, og søgte forgiæves at tælle Pulslagene paa den Dødes Arm. - Man delibererede alt d. 3die i Kamrene om Valget af Dronningens tilkommende Gemal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Tyrkiet. J Anledning af den Efterretning, at Storbrittanien har anerkjendt Fyrstendommerne Mol dans og Vallachiets Uafhængighed, bemærket den østerrigske Jagttager, idet den citerer Fredstractaten imellem Rusland og Porten, der blev undertegnet i Arianopel d. 14de Sept. 1829, at disse Fyrstendom mers Uafhængighed slet ikke er bleven sanktioneret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Ægypten. J Alexandria raser Pesten paa det frygteligste, saa at man endog ikke kan angive Tallet paa de Døde. Sundhedscordonen er ophævet, hvisaarsag de Pestsyge havde forladt deres Huse, og Gaderne vare fulde af Liig. Soten har naaet det frankiske Qvarteer, ja endog de i Havnene liggende Krigs- og Handelskibe. Den skal være bleven bragt, til Alexandtia ved en Malteser, som havde indsmuglet en Balle Silke fra Syrien. Huset, hvor den først viste sig, blev opbrændt og Malteseren skudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Blandinger. Flere rige engelske Lorder ere komne overeens om at udruste en Expedition til at undersøge det Jndre af Afrika imellem Littakkun og Maanebjergene, Expeditionen skal gaae ud fra Cap frem imod Nord og opsøge Kilderne til en Flod, som har sit Udløb i Middelhavet. - Lafitte har været saa heldig at træffe en Overeenskomst med Banken, hvorved Ludvig Philip bliver fri for at være hans Cautionist, og Lasitte selv forpligter sig til at betale Banken inden 9 Aar, 6 Mill. Fr. Hans forrige Associe, Hr. Perigord, bidrager 800,000 Fr. til denne Sum. Lafitte beholder endnu 3 Mill. tilbage efter Afbetalingen af hine 6; heri er ikke beregnet flere store Fordringer, der vel forTiden ikke ere af Værdi, men med Tiden menes at kunne stige. - Hurtigløberen Mensen er paa Reisen fra Lausanna til England, for at forsøge et Væddemaal med det ostindiske Compagni om, at han vil gjøre en Reise tilfods fra London til Madras i 65 Dage. Hans Reiseroute skulde gaae igjennem Frankerig, Tydskland, Ungarn, over Constantinopel til det asiatiske Tyrki, Persien, Tartariet og over Calcutta til Madras.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Udenlandske Efterretninger. Jfølge Breve fra St. Thomas var Generalgoverneur v. Scholten indtruffen til St. Croix d. 17de Januar efter en 40 Dages Seilads fra Falmouth. Den 2den Febr. havde han udstædt en Proclamation til Øens Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Det Kongl. Svenske Konsulat i Kbhvn, har meddeelt, at formedelst Reparation ved Carlsteens Fyrtaarn, vil dette ikke vise Fyr fra 1ste til 20de Juni næstkommende, begge Dage iberegnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Søndagen d. 12te April er i en Dam i Lystskoven ved Nyegaard fundet et dødt Drengebarn, der, efter Lægernes under Obductionsforretningen afgivne Skjøn, har været omtrent 6 Maaneder gammelt, og allerede dødt i flere Uger, ja maaskee længere Tid. De Klædningsstykker hvori det var indsvøbt, ligge til Eftersyn paa Kjøbenhavns Amts nordre Birke-Comptoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-28
Det har i sin Tid ogsaa i dette Blad været omtalt, at derfra en fremmed - den preussiske - Regierings Side her var skeet Reqvisition og udlevering af 2de for Mistanke om politiske Forseelser forfulgte Flygtninger, af hvilke den Ene endog var danskjødt. Kjøbenhavnsposten" oplyser nu, at den preussiske Regjering siden selv har frafaldt Paastanden om Udlevering af den Ene af disse, en født Preusser, og indskrænket sig til det Ønske, at Ophold her i Landet ikke længere maatte blive ham tilstedet, hvilket Ønske ogsaa ved hans Fjernelse herfra er blevet opfyldt. Derimod er den Danskjødte, som var anklaget for "det nærmeste Forsøg paa Mudvirken ved attenteret Høiforræderie, den 26 f. M. bleven udleveret og, ledsaget af Hr. Politiassistent Gad, afsendt til Stettin. "Fædrelandet." meddeler nogle hiographiske Efterretninger om denne Flygtning, hvoraf iblandt Andet erfares, at han hedder Carl August Hoffbauer, Søn af Dr. J. C. Hoffbauer, Saarlæge i Nordhausen i Preussen, og af Caroline Jüger, som var dansk af Fødsel. Han er født i Hirschholm, den 3 Mai 1810, paa hvilken Til Faderen var Overchirurg i den kongelige Spectats Tjeneste. 1816 forlod han med Faderen Danmark, og blev 1829 Student i Würzburg. Efterat den tydske Forbunds dags Beslutninger af 28 Juni 1832 vare blevne publicerede, holdt han, efter Opfordring af nogle unge Studerende, i August Maaned i Guttenberger Skoven ved Würzbura en Tale, i hvilken han i bittre Udtryk dadlede disse Foranstaltninger. Paa Advarsel tog han næste Dag Flugten, og studerede indtil Midten af forrige Aar, med Faderens Tilladelse, ved Universiteter i Frankerig og Schweitz, hvor den omhyggelige Fader selv reiste til han og bevægede ham til at drage til sit Fædreland, Danmark, hvor han vilde kunne fuldende sine Studeringer i Roe og blive en duelig Statsborger. Forsynet med de fornødne Penge og lovformeligt Pas kom han i Juli f. A.