Berlingske Tidende, 1808-05-30
den 22de Marts imellem bemeldte Linieskib under Capitain Jessens Commando og den engelske Eskadre under Capitain Parkers Commando, I Dagbrækningen den 21de Marts gik under Sel med Orlogskibet Prinds Christian Frederik fra Helsingøers Rhed, seilede Farvander Syd efter, Vinden østlig. De Hveen var passeret, gik Vinden til S. O. saa vi ikke kunde seile Torbeks Ref for over eller Drogden ud vendte d. Nord over, seilede Sundet ud og langs Kysten Nord en Sielland. - Kl. 1 1/2 Efterm. saae 2 tremastede Skibe imellem Hassens Grunden og Hielmen, som vi kiendte at være Orlogsmænd, men kunde formedelst Afstanden ikke skiønne, om de vare Linieskibe eller Fregatter ; de styrede med Force af Seil indlad Beltet. - Kl. 3 passerede vil Hasstens Grund; derefter styrede ved Vinden ind efter Seterøe. Kl. 5 var tvers af Seierøe, og da vi, i Følge Farvandets Beskaffenhed, havde, for at komme her, maattet styre forskiellige Courser, havde vi intet vundet paa de 2 forommeldte Skibe, som havde imidlertid styret en stadig Cours ind efter. Kl. 6 ankrede begge disse Skibe Vest for Refsnæss, da Vinden var for sydlig til at kunne seile Bolsakken for over, og Dagen for nær til en ende forat kunne, i dette Farvand, foretage noget imod disse Skibe, som ikke kunde være andet end siendtlige og hvis Styrke vi ikke kiendte, ankrede vi i Mørkningen imellem Refsnæss og Seierøe, noget over en Miil fra de 2 Skibe. - Den 22de Marts Kl. 8 lettede de fiendtlige Skibe og støde først Nord over; de gjorde derefter nogle Slag, for at komme Hatter Grunden, for over. Kl. 8 1/2 gik vi under Seil og stod Nord over tilligemed Skibene, som førte Force af Seil; vi førte maadelig Seil, da vi reparerede Storseillet, som var betydelig skiøret ved at ville tilsætte det. Kl. 12 saae nok en tremastet Skib komme Nord fra, som vi snart kiendte en være en Orlogsfregat som tonede engelsk Flag; da vi ingen Flag tonede og ikke besvarede hans Signaler, flygtede han og forenede sig med de 2 andre. Kl. 1 Efterm havde et af de fiendtlige Skibe, hvilket vi saae at være en stor Fregat, i vores Kiølvand omtrent 1/4 Miil, vi vendte da for at attaquere samme, men da han strax flygtede plat for Vinden og det ikke passede med Chefens Hensigt, at seile og Læe af de 2 andre fiendtlige Skibe, jagede vi ikke efter ham men vendte Nord over, hvorefter han igien dreiede Nord over med de 2 andre. - Hensigten var, at forhindre disse 3 Skibe, som vi nu kiendte at være engelske Fregatter, fra at komme ind ind i Beltet; da de alle 3 stod Nord efter, passede det ikke med denne Hensigt, at angrinnogen enkelt af dem, førend de vare dragne ud af det snævt Farvand hvor vi vare nødte til, for at angribe een, at seile os i Læe med ham og derved lade de andre være Hørreaf at forstærke den liden Magt, som vi havde Kundskab om at være ved Sprogøe, hvorhen vi da ei kunde komme; derimod naar vi havde dem ud af det snævre Farvand, da at angribe dem, hvilket vi ikke havde Tvivl om jo at skulle lykkee, da vi havde erfaret, at Orlogskibet seilede bedre. end hver især af de fiendtlige Skibe. - Omtrent Kl. Efterm saae 2 svære Skibe komme for Vinden Vest efter imellem Lyse=Grunden og Anholt, efter kort Tid kiendte vi dem at være Linieskibe og kunde ingen Tvivl have, at de jo vare fiendtlige; holdt ved Vinden Nord over, indtil ve ved Peiling af Hielmen vidste at kunne seile oven om Siellands Ref, da vendte vi S. O. over. - De 2 Linieskibe havde snart, ved Signaler fra Fregatterne, Kundskab om os, og da de vare til Luvart og jagede rumskjøbs, nærmede stærk ind paa os; omtrent Kl. 5 1/2, da vi netop seilede Siellands Ref for over, vare de omtrent 1/2 Miil fra os og jagede med al den Fordeel som deres Høide i Vinden og Farvandet, der forbød os at flygte rumskiøbs gav dem. Fregatterne arbeidede af alle Kræfter at komme op. Vinden var nu Sydostlig, saa at vi netop kunde seile langs med Østsiden af Siellands Ref; da den gik lidt sydligere, maatte vi vende Øst over og stod saaledes omtrent 3/4 Time, da Vinden gi noget østligere og vi vendte Syd over; Kulingen løiede imidlertid af til noget mindre end B. S. Kuling, hvilket ikke var til vores Fordeel, saa at de fiendtlige Skibe nærmede os. - Kl. 7.1, da et af de fiendtlige Linieskibe var i Kiølvandet og paa Skud og det andet Linieskib omtrent 2 Kabel=Længder agter for ham, begyndte vi at give Jld paa Fienden af vore Archelie= og Kahyt i Porte (hvilket vi siden har faaet at vide at have gjort god Virkning); omtrent 1/2 Time efter vores første Skud fik vi det nærmeste Linieskibs fulde Lag agter ind paa St. Bords Laaring, og faa Minuter efter ligeledes fra det andet Linieskib, vi gav Lag igien til begge ved at giøre Affald, for at faae Siden til at bære, saaledes fortsattes og i Almindelighed paa Pistolskuds Distance; de fiendtlige Skibe anvendte al Konst for at undgaae vores Jld og give os deres Lag, saa at de vovede mindst; overalt skeete det hele Angreb med megen liden Dristighed fra Fiendens Side. - Det var umuligt imod denne Overmagt og værende Omstændigheder at ende denne Kamp til vores Fordeel; derfor blev seilet lidet rumskiøbs imod Landet, i den Hensigt, at ofre Skibet, men udholde alt, indtil Chefer var sikker paa, at det var i den Tilstand, at ingen Landsmand skulde kunne faae den Sorg at see Hs. Majestæts Ski bære fiendtligt Flag. - Omtrent Kl. 9 var Fienden, uagtet sine Fordeele og sin Forsigtighed, saa forskudt, at begge de fiendtlige Linieskibe lode sig sakke og holdt op med deres Jld for at reparere, hvorved vi havde en Stilstand af omtrent 1 1/2 Qvarteer. Vores Takkelage var saa meget forskud og af vore Top= og Dæks=Gaster vare saa mange døde og saarede (i Store Mers vare 3 Døde og 3 Saarede) at det, vil kunde istandsætte til Veirs, var ikke tilstrækkeligt. Skild padden til Retlinen om St. Bord var ituskudt, Roerstav, nen var igiennemskudt, saa at Styringen med Grund=Tallien ogsaa var vanskelig, adskillige Kanoner paa Batterierne vare demonterede, et betydeligt Antal Menneske vare faldne og saarede, Natten og det allerede formindskede Antal af Officiererne og Underofficiererne formindskede ogsaa Fordelen af denne Stilstand; desuagtet da de fiendtlige Skibe kom op med os igien og fortsatte Attaquen, blev begge Sider brugt imod dem efter Omstændighederne og holdt Cours, saavidt Styringsmidlerne og Takkelager tillod det, imod Landet, undtagen naar deri skeete Forandring, for at anbringe vores Jld. - Kl. 9 1/4 saae Landet og var da omtrent 1 1/2 Qvart Miil derfra. - Kl. 10 1/2 blev jeg blesseret og maatte forlade Dækket. PremierLieutenant Top var ligeledes kort før sat ud af Activitet. Søelieutenanterne Willemoes og W. Dahlerup samt Landlieutenant Soland vare faldne, 61 Mand vare faldne og 84 haardt saarede, Skibet var paa Grund, hvorved det var i Fiendens Magt at beskyde os uden at vi kunde giøre ham nogen Skade, der blev fra Fienden raabt om Overgivelse, og da Opofring af flere Mennesker, nu da Skibet. var paa Grund, var aldeles hensigtsløs, blev det overgivet. - De fiendtlige Linieskibe og Fregatter dreiede fra Landet og ankrede 3 a 4 Kabel=Længder uden for. De at Bemandingen, som ikke vare saarede, bleve strax bragte ombord paa de fiendtlige Linieskibe, uden at det tillodes dem at medtage deres Klæder; de Saarede forbleve ombord og bleve røgtede, saa godt som det kunde skee, at vore egne Chirurger; de fiendtlige Skibe sendte ikke uagtet det blev begiæret, Hielp af Chirurger, da de sagde, at de havde dertil for meget Arbeide med deres egne Saarede. -