JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-13
Afvigte Aar døde i Eystrup Bye, Asserg Sogn, en gammel Kone, navnlig Ane Broches, uden at efterlade sig Livsarvinger. Hendes Eiendele, som strax efter Dødsfaldet blev taget under Forsegling, er ved offentlig Auction udbragt til 17 Rdr. 5 Mk. 13 s. Hendes Arvinger indkaldes derfore herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, at mode ved Skiftets Foretagelse paa mit Contoir den 1ste Julii nækommende, Formiddag Kl. 10, og forinden legitimere deres Arveret, da Skiftet ellers den Dag bliver sluttet og Boets Beholdning deponeret i den konatlige Kasse. Randers, den 29de Martii 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Indenlandsk. (Fortsættelsen af Forordningen angaaende
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Examen artium.) Til de skrivtlige Udarbeidelser fastsættes, i 4 Exammen dage 4 Formiddags= og 4 Eftermiddags=Timer. De Opgaver som skulle udarbeides hver for= og Eftermiddag, tilstilles de tilstædeværende Opsynsmænd forseglede i enhver Afdeling af Examinander, naar disse allerede ere forsamlede paa Stedet. Under Udarbeidelsen skal med Examinanderne holdes et uafbrundt nøie Opsyn. J intet Tilfælde maae det tillades dem, at bruge noget andet Hielpemiddel end end Ordbog. Eftersom enhver enkelt Udarbeidelse er bleven færdig afleveres den i en dobbelt Afskrivt, den ene med, den anden uden, Forfatterens Navn, til en af de tilstædeværende Opsynsmænd. Afskrivten uden Navn betegnes paa Stedet med Nummer, hvorimod de med Navn forsynede Afskrifter paa Stedet forsegles, og aabnes ikke førend de skrivtlige Prøvers Censur er tilende. Prøverne betegnes med følgende Caracterer: Udmærket godt. Meget godt. Godt. Temmelig godt. Maadeligt. Slet. Ved den mundtlige Examen prøves ogsaa Examinandernes Fremgang i det Græske og Hebraiske samt Geografien. Der maae i det mindste foruden Examinator være to af Examendeputationens Medlemmer tilstæde. Skulde de, som ikke lade sig examinere i det Græske og Hebraiske, dog i Fremtiden bestemme sig til Theologien, da bør de i een af de næste offentlige Examina artium indstille sig til Prøve i det græske og hedraiske Sprog, og ved denne i det mindste erholde Characteren Godt, førend de kunne antages til den anden academiske Exammen, eller siden til Embedsexemen. De som ved denne skrivtlige Prøve, endog blot i en af de to Rubriker dansk Stiil og Latin, tilkiendes Characteren Maadelig, eller i den Rubrik latinsk Stil, Characteren Slet, kunne ikke stædes til mundtlig Exammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
J de Kundskaber, hvorfor Nogen er tilkiendt blot Characteren Maadelig, maae han næste Gang underkaste sig en overordentlig Exammen, for at opnaae en forbedret Characteer. Jnscriptionsudgivterne ere i Alt fastsatte til 11 Rdr. d. C. De som kiendes værdige til offentlig Berømmelse inddeeles, efter Graden i deres Characterer, udi 3de Klasser, hvoraf de i første, som i alle Exammens tolv Rubriker have erholdt Characteren Udmærket got, desuden tildeeles som fortient Opmuntring Universitetets Priismedaille i Sølv. Denne nye Organisation af Examen artium tager sin Begyndelse med indeværende Aars October, dog saa at der fremskrides gradevis i Udførelsen af denne nye Anordning, førend den i sit fulde Omfang iværksættes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Den 8de April er Commandeur=Capitain Sneedorf udnævnt til Chef for Orlogskibet Seieren, der i Aar skal være Kadetskib, og Premierlieutnant A. C. Lütken ligeleres til Chef for Briggen Femmern, der skal følge med bemeldte Orlogskib som Tenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Med de mange i disse Dage udspredte Rygter om at Styrmand Nissen fik sig Givt tilsendt i Stokhuset for at forgive sig, er Sammenhængen denne: Et honet Fruentimmer i Kbhvn, der siden Jldebranden har været sindsvag, og som især siden den Tid ikke kan sætte sin Lyst til at lindre Fattige og Ulykkelige de Grændser, som Fornuften byder, havde seet Herzleins Henrettelse, og deraf modtaget et meget stærkt Jndtryk. Hun troede, at der ikke var noget ondt i at forebygge slige offentlige Optrin. Hun samlede derfor endeel Spanskgrønt, kom det i en overskaaren Fastelavnsbølle, som hun igjen klinede sammen, laante af en sattig Kone Kaabe og Kyse, og har nu selv Bollen samt en Skaal Havresuppe og en forseglet Seddel til Stokhuset, og gik sin Vei. Da dette mældtes Forvalter Arnesen anholdt han Sagerne, som bleve undersøgte. Seddelen lod Nissen vide, at der for hans slette Handlinger ventede ham en piinlig Død, som han kunde forbygge ved at spise det Med sendte. Den undersøgende Læge fandt, at Suppen var uskadelig, men at Bollen indeholdt Spanskgrønt, der vilde forvoldet den, der tog det ind, meget store konvulsiviske Mavesmerter. Nogle Dage efter kom en Kjæl ling til Stokhuset med en indhæftet Salmebog, som hun bad leveret Nissen. Begge anholdtes. J Bogen fandtes følgende skrevet: Læs denne Bog igiennem med Andagt, beed til Gud med Fortrydelse over Deres Synder, og giør saa Ende paa deres Liv ved Hielp af at stikke en Træskee i deres Halsklud og snøre den til, for at forebygge en skiændig Død. Kiællingen gav den Oplysning, at hun boede hos en anden Kone, som hede Mette. Et smukt ungt Fruentimmer var kommet for at bede Mette, som var ude, bringe Bogen til Nissen. Da Mette ikke kom hiem, gik den Anholdte selv med Bogen. Politimesteren lod nu Mette hente, som sagde at hun formodede det var en Jomfru, der i en Gade, som hun nævnede, engang meget menneskekiærlig havde hiulpet hende da hun havde faaet ondt paa Gaden. Da heraf intet oplystes, sendte Politimesteren Bud til Mad. Nissen, som vel ikke vidste noget om denne Sag, men sagde, at et Fruentimmer i sort Pels med sort Hat og Flor havde et Par Gange i Ugen været der, for at spørge efter en Pige, der ikke længere tiente der, og at han syn, tes tillige lidt forvirret i Sindet. Just i samme Øieblik kom et Fruentimmer, der passede til Beskrivelsen, forbi Huset, og saae op til det. Dette gjorde Politibetienten opmærksom, han gik ud til hende og spurgte om hun ikke havde hørt om en Pige der i Huset; paa hendes Ja bad han hende følge sig til Politikamret, for at saae Oplysning om Pigen. Dette gjorde hende forlægen, især da han yttrede noget om Bollen og Palmebøgen. For Politimesteren tilstod hun ligefrem alt med den Formening, at hun ikke havde gjort noget ondt, men havt den bedste Hensigt. Da det ved hendes Families Udsagn vistes, at hun virkelig var sindsvag, dimittere des hun, med Advarsel til ham at passe paa hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hollænderbye den 12te April. J Onsdags kom 2 svenske Soldater i Land sønden for Dragøe i en Baad fra Malmøe, fra hvilket Sted de vare deserterte, begge Tydskere. Den ene var i Mundering og var gaaet fra sin Post, og den anden fra Kasernerne, og ere tilforn, begge deserterede fra Marinerkorpset i Kbhvn, den første for 6 og den anden for et Aar siden. De har søgt om Pardon, og at gaae i deres forrige Tieneste igien, i Haab om at blive skaanede for Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Ringsted den 8de April. J Klippede Bye, Giese gaards Gods, Ringsted Amt, blev Jndsider Peder Andersens 16 Uger gamle Barn, som laae i sin Vugge, skudt ihiel ved Uforsigtighed den 31te Marts. Barnets Fader, som skulde i et Skab, hvorved Geværet stod, var saa ulykkelig at støde Geværet, der stod optil Skabet, omkuld, hvorved det ulykkelige Skud gik af. Barnets Farbroder havde ladet Geværet, og sat det paa ommeldte Sted. Ved Aabningsforretningen fandtes 17 Spurvehagel i Barnets Lever, og dog levede det desuagtet endnu nogle Timer efter Skuddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Man kan nu med Tilforladelighed melde, at den foreslagne Havn ved Fladstrand virkelig blivet udført. Gid snart det samme kunde siges om en god Havneplan for Helsingøer, denne Stad, der synes under lige Forfatning med Tantalus, som Fablen satte midt i Vand op til Hagen, men fra hvem Vandet bortveg saasnart han nedbøiede Hovedet for at drikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 13de til i Dag. M. Kreutzfeldt fra Kiel, H. Randleff fra Kiøbenhavn, J. Madsen fra Lybech, A. Madsen fra Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Smakke farten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Jndpasserede. Fra den 13de til i Dag: C. C. Sielle, Kammerjunker v. Voss og Tiener, Hører F. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Skipper Jens Nyrup, som er arriveret til Aalborg medtager Fragtgods derfra her til Stædet, hvilket herved til enhvers Efterretning bekiendtgiøres af Aarhuus, d. 17de April 1805. Peder Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Af S. T. Hr. Oberanditeur Petersen er indleveret til Fattigkommissionen en Mulct 4 Rdr., som en Bonde, har maattet betale for urolig og usømmelig Opførsel paa Gaden. Aarhuus Fattigkommission, d. 16 April 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
At det har behaget Forsynet ved en sagte og roelig Død den 12te April, at bortkalde til hiin bedre Verden, min elskelige Svigerfader Carl Christian Byhner, i sit Alders 93 Aar, det bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner. Schanderborg, den 16de April J Thonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Til Landsdommer Hoff i Anledning af hans Flytte til Kiel. De Følelser som jeg ved min Afsted med Dem og Deres dannis Frue ikke mægtede at lægge for Dagen, tolke disse Linier! For Glæden i Deres Omgang, hvorved saa mangen kiedsom Time i mit Liv borttrylledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
For Brugen af Deres smagfulde Bogsamling, der altid stod mig aaben: For de Tienester, De ved enhver Leilighed beviiste mig og som jeg aldrig nok kan skatte: For de Bøger, De forærede mig til Opmuntring for mine Sognes Ungdom: For de Leiligheder, De gav mine fattige Huusfolk til at fortiene Brødet, Lønne Dem Gud! Held følge Parret, som med ærligt Hierte, Deelte Brødres Fryd og Brødres Smerte, Ole Bork.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Prædikanterne paa 1ste Sønddag. efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jahnsen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Udenlandsk. Frankrig. Den 27de Martii er den Brester, Flaade, under Admiral Gentheaumes Commando udløden. Den bestod af 22 Linieskibe, 8 Fregatter, og 14 smaae Krigs og Transportskibe, tilsammen 44 Seil, og tog sin Direction til Beyen ved Caumaaret. Om den videre havde fortsadt sin Fart derfra, havde man endnu den 3die April, ingen Vished om i Paris. Da den skal have over 20,000 Mand Landtropper om Bord, saa troer man den er bestemt til Jrland. Andre paastaae at den vil forene sig med Flaaderne i Ferrol og Cadix, og atter andre paastaae at den er bestemt enten til Portugal eller Vestindien og har til Hensigt at erobre Jamaica med de øvrige engelsk Vestindiske Øer. Dens sande Hensigt vil imidlertid snart vise sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
En Convoy af 22 Seil som den 24de Martii ville indseile til Brest, blev angreben af en stor engelsk Corvette. Men Kystbatterierne gjorde en saa levende Jld, og saamange Kugler traf ham, at han saae sig nødt til at holde fra, og Convoyen kom lykkelig i Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Udrustningen paa store og smaae Krigskibe i Taulon fortsættes ivrigst; saa er og nogle 1000 Mand ankom men dertil, som skal indskibes paa Flaaden der med det først skal igjen giøre et forsøg paa at løbe udI Havnen ved Boulogne er lige for Engelændernes Øine den 30te Martii indløben 6 Pramme fra Calais. En Cadixer Kaper har i en Tid af 8 Dage opbragt 4 engelske Skibe til Mallaga der vurderes til 250,000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Engeland. Paketbaaden Prinds Adolph som fra Jamaica ankom til Falmouth den 2den April, har medbragt den ubehagelige Efterretning, der allerede er gjort bekiendt paa Børsen og er opslagen paa Loyds Kaffehuus :At en fransk Eskadre, efter Formodning den Rocheforter, er den 19de Februarii ankommen til Martinique, og 2 Dage derefter, har 3 franske Linieskibe gjort Landgang paa Øen St. Domingo, hvor vores General Prevost, har i største Hast maattet kaste sig ind i Fortet Prinds Rupert, men Hovedstaden Roseau, med Omegnen har paa Capitulation overgivet sig til Franskmændene. Desuden siger man og, at Øen St. Lucie er indtagen af Franskmændene. Øen Dominicas Befolkning, hvis Plantagedrivt er i den beste Stand, regnes til 4000 Hvide og 8000 Negere. St. Lucie er endnu betydeligere, men meget usund. Endnu større Bevægelse og Opsigt, end anførte Ulykkespost, giør Efterretningen: At den Brester Flaade er udløben til Bugten ved Caummeret, hvor den ligger for Anker under Batterriernes Beskyttelse. Et usikker Rygte siger: At Admiral Cotton har villet angreben den, men blev ved en tyk Taage hindret derfra. Efter et andet Rygte, skal den Brester Flaade have benyttet en Østen Vind og være gaaet under Seil. J dette Tilfælde kunde man antage, at den havde taget Coursen til Cadix for at forene sig med den derværende spanske Flaade. Men sikkert er dette, at Admiral Garder, strax efter denne Efterretning, er udiøben med sit Flagsskib Hibernia paa 120 Kanoner og 3 andre Linieskibe fra Portsmouth for at forstærke vor Flaade for Brest, og paatage sig Overcommanden over samme. Alle Linieskibe, som endnu ikke ere bestemte til negen særskildt Tieneste, skal ufortøvet gaae i Søen, saa skal og Flaaden for Boulogne forstærkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Efter de nyeste Beretninger fra General Lake, er det bleven afbeviist at hans Korps ikke har lidt noget Nedlag, men at han meget meere stod i Begreb, med at rykke imod Holkaar. Jmidlertid nægtes det ikke at Oberste Shepheard har lidt et Tab, som dog ansees for ubetydelig, og man holder sig overbeviist om at Holtar, som kun har 70,000 Jndfødte og 70, Kanoner, ikke kan modstaae vor Hovedarmee i Jndien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Man siger, at det paa de spanske Fregatter fundne Sølv, ikke skal uddeles som Prispenge, men deponeres til Sikkerhed for de brittiske Undersaattet som have fordringer paa den spanske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Holland. Den 8de April tager Stemmesamlingen over den nye Constitutions Antagelse, og Hr. Schimmelpennings Udnævnelse til Raadspensionair, sin Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Da der i Forvandet ved Vitessingen igien har viist sig engelske Krigskibe, saa er Garnisonen der bleven forstærket. Antallet paa de Luggere og Kanonskibe, som i forrige Aar ere fra vore Havne stødte til den franske Fløtille, regnes til 400 Seil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Blandede Efterretninger. Ved en Audience den 6te April i Potsdam, overleverede den franske Gesandt Hr. Laforest, Kongen af Preussen de ham af hans Keiser overfendte 7 Ordener, hvoraf den ene var bestemt for Kongen selv. De andre 6 Ordeners Uddeelelse, har Kongen overladt til Gesandten selv. De vare bestemte til Prinds Ferdinand, Hertugen af Brunsvig, Feldtmarschal Møllendorff, Grev Schulenburg Kehnert, Baron Hardensberg og Grev Haugvitz. Den 8de blev igjen 7 af den sorte Ørns Ordener sendte til Paris, hvoraf en var bestemt for Keiseren selv, de øvrige for Prinds Murat, Marschallerne Bernadotte og Berthier, Rigserkecanzler Cambaceres, Ministeren Talleyrand og General Duroc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Ved en nye Hof Resolution, har den romerske Keiser, formedelst den vedvarende Dyrtid, tilstaaet en hver Subaltern Officeer, fra Fændriken til Capitainen, et aarlig Tillæg af 60 Gülden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Den i Schlesien afdøde rige Godseier, Grev Colonna har indsadt Dronningen af Preussen til sin Ulniversal-Arving. Hans skiønne Godser indbringer aarlig 120,000 Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Bekiendtgiørelser. Uindløste Breve ved Aarhuus Postcontoir i Jan. Qvartal 1805. No. 1 Fra Kiøbenhavn, Huusmand Peder Sørensen i Sielle Bye. 2 - Dito, Lars Thorn i Obhiæ. 3 - Dito, Capit. Randlev a Aarhuus. 4 Lybech, Niels Holm a dito. 5, Hamborg, Peder Funder a dito. 6. Dito, Hans Raae a dito. 7. Dito, Chr. Raae a dito. 8- Dito, Christ. Becker a dito. 9. Dito Jacob Kieldrup a dito. 10. Dito, Peder Herschind a dito. 11 - Dito, Mr. Peder a dito. 12- Dito, Jørgen Christensen a dito. 13 - Dito, Peder Herschind a dito. 14 - Dito, Jørgen Christensen a dito, 15 - Dito, Johnes Thomsen a dito. 16. Dito, Peder Herschind a dito. 17. Dito, Dito a dito 18 - Frideritz, Musqveter Niels Madsen Erivøe 4 Aarhuus. 19. Colding, Soldat Hans Pedersen Vorhasse af Aarhuus. 20 - Randers. P. H. Rohde a Ebeltoft. 21 - Wiborg, Jngeborg Christensdatter hedegaard, a Aarhuus. 22 - Dito, Søren Moensen i Soelberg. 23. Dito Corporal Sørensen Cold a Rosenholms Gods. 24. Dito, Niels Lauridsen Ebbensgaard hos Anders Nielsen i Gieding. 25 Aalborg, Herschind et Laurentin i Aarhuus. 26 - Dito, Dito a dito. 27 - Dito, Saxe Potraitmaler a dito. Hvor en træe Lyseform forsynet med fire Jernbaand og 2 Jernhanter, samt et Bord og 16 Brikker er at faae tilkiøbs, anvises paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Mandagen den 22de April førstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa Aarhuus Raadstue holdet offentlig Licitation over Indretningen med Muur, Snedker, og Tømmerarbeide i det nye Jndqvarteerings Sygehuus paa Broberg her i Byen paa de Conditioner som da skal blive bekiendtgjort. Aarhuus, den 15de April 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Rod holl. Kleverfrøe, holl. Ost, fiin Raper hele og halve Pd. i Blye m. m. er at faae hos Peter Galthen paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hos Kiøbmand Hans Beck paa Vestergade er er Partie extra ved Kleverfrøe at bekomme for billig Priis, Paa Haraldslund ved Aarhuus bliver ved offentlig Auction som holdes den 2den Man førstkommende, bortsolgt 30 Stkr. gode unge Hollænderiekøer og nogle Faar, hvilket tiener til Lysthavendes Efterretning. Mandagen den 29de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver efter Peder Holms Begiering og formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsolgt: hans iboende Sted paa Møeballe Mark, i Kattrup Sogn, Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. Til Stædet er saaed 3 Tdr. Rug og kan saaes 6 a 7 Tdr. Havre og 4 Tdr. Byg, samt avles omtrent 20 Læs Høe, det tiltrædes 1ste Mai 1805, og betales Snapsting 1806.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Et Huus paa 6 Fag nye Bygning, med tilhørende 3 Skpr. Hartkorn, beliggende paa Bodstrups Mark, i Tranberg Sogn, er underhaanden at faae tilkiøbs hos Eieren Niels Sørensen Bødstrup, boende i Stædet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Efter Skipper Peder Hasles Begiæring bliver det ham tilhørende og ved Mindets nordre Side beliggende Sted bestaaende af 8 Faa Gadehuus med Kielder under, et Sidehuus, samt Gaardsrum og Brønd, ved en Auction og uden videre eller flere Auctioners Holdelse, Fredagen den 19de April førstkommende offentlig opraabt og til den Høistbydende bortsolgt, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted tage Møde. Aarhuus, den 10de April 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Bekientgiørelser. Til behagelig Efterretning fa Vedkommende bekiendtgjöresherved: at fra udumlunds Fabrik, ligesom i de forrige Aringer, stedse kan erholdes god Steen og Neel Kalk i store og smaae Partier, under eftestaaende Betinselser: Enhver som herfra attraae Kalk, henvender sig med Bestillingen umiddelbar til Administrationen for Fabriqve Anlæggene paa Cudumlund pr. Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Kalken udleveres her ved Fabriken, samt frit til Skibene ved Canalens Udløb i Liimfjorden, Steenkalken for 64 s. og Meelkalken for 36 s. danske Courant pr. Tönde Strygmaal, som ved Modtagelsen enten med rede Penge, betales, eller og sikker til Betaling anvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hvo som herfra maatte beordre Kalk, vilde behageligen selv lade det behøvende Qvantum afhente, da ethvert Skib, i samme Orden som der til Ladnings Indtagelse bliver anmeldt, herfra skal vorde expederet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Det vil stedse forblive vores Öiemeed, ved promte og reel Behandling, at vedligeholde den fordeelagtige Meening, som de herværende Fabrikmlæg ved det respective Publicum have erhvervet sig. Gadumlunds Fabriqve, den 16de Martii 1805. P. Martensen. P. C. Michelsen, J Sörensen, Jfølge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldet med 12 Ugers Varsel 3de Gange efter hinanden i det Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tildender Creditor ene udi Stervboet efter den der ved det jydske Regiment lette Dragoner afdøde Escadrons gus Christian Jacobsen for os at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Randers, den 5te April 1805. Wedege, Thrane, Regimentsqvarteermester Premierlieutnant. og Auditeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Da ja af Hr. Majestæt allernaadigst er ansat som Statsmusicant her i Byen, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre min Ankomst hertil. Om nogen enten i Byen eller Egnen ønskede min Opvartning, vilde de behageligen henvende dem til mig i mit Logie hos Giørtlermæster Friderichsen paa Guldsmedgaden. Aarhuus den 10de April 1805. P. Albrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hos Gartner Flintie paa Jægergaarden ved Aarhuus, kan som sædvanlig erholder tilkiøbs, alleSlags god og frisk Haugefrøe, samt adskillige Slags Blomsterfrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hvor en fødder Gruekiedel paa 5 Fierdinger, er at faae tilkjøbs, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Hvor et Par gamle Paafugle ere at faae tilkiøbs paa Landet, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
For omtrent 10 Uger siden er en hvid Galtariisuden noget Mærke optagen af Søren Pedersen Lassen, i Sønder Galthen, Eieren af samme kan erholde den imod dette Avertissements Betaling og Foderløns Erstattelse. Skulle Eleren ikke melde sig inden 3 Uger fra Dato, bliver den solgt ved offentng Auction. Aarhuus, den 6te April 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Græsningen paa den saakaldte Amdrup Mark under Harraldslund, kan for dette Sommer underhaanden, faaes i Leie af Eieren Christian Hansen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Jeg Undertegnede tilkiendegiver de Herre Jnden og Udenbyes, som har beæret mig med deres Søgning, at jeg er bortflyttet fra Bager Sterling, til mit eget Sted paa Guldsmedgade, og bliver fremdeles ved at fortsette min Handel som forhen med alle Slags Alen Jsenkram, og Specerievare til billigste Priser, og beder mig derfor hos alle recommanderet. Aarhuus, den 3die at til 1803. Joh. Adam Kriener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
At jeg haver etableret mig her i Horsens og haver profiteret at Kiøbenhavn i en Tid af 5 Aar og i den Tid freqventeret Academiet, tiener til enhvers behagelige Efterretning der maatte behøve mig eller vilde beære mig med deres Arbeide, hvad enten det maatte være Decerations, Huus eller andet fiint Arbeide, og og jeg i Kiøbenhavn har fundet enhvers Bifald, hvor jeg har været, haaber jeg og ligeledes her at finde Yndest, hvorved jeg lover redelig Behandling. Horsens, den 5te April 1805. Hans Rasmusen Thornfeld, Maler, boende paa Nørregade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Da Jeg Undertegnede, som Kuurimed J. Fransen haver forskreven fra Kiøbenhavn, nu for Eftertiden arbeider paa egen Haand i No. 18 paa Vestergade, saa udbeder jeg mig tecommanderet, til de Herrer i og uden Byen som behøver mit Ardeide med nyt og gammelt. Aarhuus den 3die April 1805. Th. Borup, Karetmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-17
Formedelst Forpagtningens Fratrædelse ved Rosenholm til 1ste Mai, lader Undertegnede ved offentlig Auction (der holdes paa bemelte Rosenholm, Mandagen 29de April førstkommende, bortsælge endeel Jndboe og Besætning, saasom: Borde, Stole, Speile, Jernkakkelovne, et 8tedags Stueuhr med Fouteral, Sængesteder og Sængeklæder, Porcelain, Jern- og Træefang, et Partie gode Hollenderiekøer, Hæster, hvoriblandt nogle unge Plage, Faar, Sviin, og Gaardsredskaber m. m. Liebhaberne ville behage at møde om Formiddagen Kl. 10, da Auctionen begynder. Katholm den 30te Martii 1805. Jørgensen.