Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
J September Maaned 1816 bekjendtgjorde Hr. Ch. A. V. en Plan til en Underviisningsanstalt for den Ungdom, der agter at opofre sig til Handelstanden, og denne Plan fandt de Kyndiges opmuntrende bifald. J tvende Aar har Undertegnede nu været Vidne til Planens Realisation, til Læreanstaltens tiltagende Gavnlighed, og endskjøndt jeg ikke er stemmeberettiget i Handelsfaget, saa tør jeg dog uden Ubeskedenhed yttre min Mening, som Menneske, Borger og Pædagog. Ja, frimodigen tør jeg yttre den Selvbevidsthed, at jeg sikkert ikke ved Raad og Daad vilde have understøttet et overflødigt Foretagende. Man tilgive mig denne forberedende Undskyldning! Det indre Værd alene betrygger sjeldent eller aldrig et enkelt Menneskes eller menneskeligt Forehavendes Held. Ved Planens Udførelse mødte V. adskillige, uforudseete Hindringer og Vanskeligheder. Ligesom i Hamborg, herske ogsaa her ældgamle Fordomme: f. Ex. videnskabelig Dannelse er overflødig, saalænge Menneskeforstand, Praxis og Lykkens Afbenyttelse fører til Rigdom. Men er Rigdom, dette egeistiske Meed, Kjøbmandstandens eneste og høieste Formaal, Ogsaa Handels manden bør bygge sin timelige Velfærd paa en fast, d. . intellectuel og moralsk Grund; og dertil udfordres en videnskabelig og fleersidigt forædlende Veiledning. J Hamborg, hvor man dog har eiet Busch's Handelsakademie, og ikke saa saa videnskabelige Handelsmænd, begynder man nu at føle denne høiere Trang. Hr. Crüger, Forfatteren, til det yndede Værk, der Kaufmann, har udgivet en Jndbydelse til et Handelsakademie, hvis Plan i det Væsentlige ganske stemmer overeens med V. Hovedbegreber. Skulde denne uaftalte Overeensstemmelse ikke kunne betragtes som en Sandsynlighedsgrund for begge Planers Hensigts mæssighed. Hvad Cr. først agter at begynde paa, har V. allerede i 2 Aar udfort, og det turde derfor nok være interessant for Mænd af Faget, at sammenligne begge Stifteres Udkast. Af Cr. tankerige, men temmelig vidtløftige Anmeldelse, tillader jeg mig imidlertid blot at meddele det Væsentligste. Kjøbmanden behøver en videnskabelig Dannelse, ifald han ved den fremskridende Cultur vil hævde sin Post og Værdighed i det borgerlige Selskab. Paa Comptoiret kan han ikke opnaae den, fordi Chefen i sine Forretninger venter Hielv af den unge Mand, men ikke afbryder sin Virksomhed, for at undervise den begyndende Comptoirist. Derfor hører man saa tidt den grundede Klage, at Lærlingen gjerne forlader de store Comptoirer lige saa uvidende, som han kom derhen. Derfor agter Hr. C. i sit Jnstitut at indrette et Comptoir, der fører en fingeret Handel, for at øve sine Lærlinge i de forskjellige Sprogs Correspondens, i det italienske Bogholderie, i Expeditionen af Regninger over Jndkjøb og Salg, Conto Courrenter, Conto Finto, af Vexler, Assecurancer, Noter, Connossementer, Skibsdocumenter, Dispacher o. s. v., hvorved han vil agte derpaa, at disse Ynglinge lære at arbeide correct, elegant og rask. Desuden meddeler han theoretisk Underviisning, som Kundskab om Varer, efter Graderne af Qvalitet og Sorter, om Productionsstedet, nærmeste Marked, om deres Dyrkelse, Tilberedelse, Jndpakning o. s. v.; Rhederi, Skibsbygning, Navigation. - Høiere Handelsvidenskab: Assurance-, Vexel=, Fallitvæsen; Handelsret i Almindelighed; Statsvidenskab, for saavidt den hører til Handels faaet; Handelshistorie, for saavidt deraf kunne uddrages Slutninger til Anvendelse paa det Nærværende; Handelsgeographie i kortfattet Oversyn; Kaligraphie og Regnekunst; Tydsk, Fransk og Engelsk. Prisen for Underviisningen er 200 Specier; for Pensionen og Opdragelsen af fremmede Anbetroede desuden 200 Sp.; og for den blotte practiske Underviisning paa Comptoiret 100 Sp. Den vigtigste Forskiel imellem Cr's. og VeJndbydelser, jeg har kunnet opdage, synes mig at være den hiin lover langt Mere, og jeg ønsker, at han, maaskee i Besiddelse af flere Hjelpemidler, maattte virkeliggjøre sin Plan, denne lover Mindre, og har allerede indfriet sit Ord; hvorved han dog naturligviis forbeholder sig, Tid efter anden at udvide sin Anstalt, ligesom hvergang de tilstedeværende Lærlinge maatte behøve det, og kunde erstatte hans Omkostninger. Alle Læsere have maaskee ikke V. Jndbydelse og Plan fra 1816 strax ved Haanden. Af denne Grund fornyes her Erindringen om det Vigtigste deraf: J Jnstitutet skulle foredrages følgende Lære gjenstande: Den mercantilske Regnekunst: d. r. Alligge og Kjæderegning. - Det dobbelte Modersmaalet. - Det Bogholderi. - engelske Sprog. - Det tydske Sprog. - Det franske Sprog. - Handel, som Videnskab: Dens Natur, Jnddeeling og Hielpegrene, som Assurance, Bodmeri, Banker, med deres forskjellige Slags, Formaal og Væsen; Vexel, Vexelret, Handelsklogskab, Credit. - Handelsgeographie: Kundskab om Landene, efter deres Producter, Farvande, Manufactur= og Handelstæder, tilligemed disses Handelsusancer. - Handelshistorie: Handelens Gang og Art, i forskjellige Lande og Tider, Handelsrevolutioner, for at veilede Forstanden til at orientere sig. - Min Hensigt ved denne Underviisning er, at meddele den mig betroede Yngling de Kundskaber og Færdigheder, der fuldende hans Dannelse og gjøre ham til en duelig Kjøbmand, forudsat, at dermed forenes Erfaring og egen Driftighed. Hvor heldig hans utrættelige Flid og Jver har været, erfares bedst af følgende, offentligen udstædte Vidnesbyrd, hvori vedkommende Fædre og Foresatte have tilkjendegivet deres Tilfredshed med Lærlingernes Fremgang.