Berlingske Tidende, 1753-07-30
No. 61. Danske Kiøbenhavnske Filader. Bost. Aveveve Av Aw & AAAwaw Av Aar, Mandagen, den 30 Julii. vor Arve & Av vare af de A Resten af Relationen om Persiens nærværende Tilstand. Omstændighederne af dette ulyksalige Rige synes endelig at være saa beskafne, at Thronens roelige Besiddelse og Monarchiets Jgienbringelse under eet Hoved ere endnu langt borte, og saa lidet som nogensinde forvissede. Provinzen Candahar, som i Persiens gode Tider ikke uden knap og nap kunde holdes i Lydighed, vil nu være vanskelig at undertvinge. De vestlige Aghuaner, som have gjort sig Mestere af Tauris og Naboe Landene, ere lige saa lidet for, at beqvemme sig til Lydighed igien, og man kommer først og fremmest til at bringe dem ved Vaabens Magt dertil. Erigler Chan, eller Prinz Heraclius, agter kuns saa længe at maintenere sig i den Positur, som han findes udi, tillige med det Land, som han har inde, indtil han seer den Persiske Throne tilstrækkeligen stadfæstet, og siden underkaste sig den Chef, som heele Riget erkiender. Jsmael Schach, den mægtigste af Cron=Prætendenterne, bliver ved at lade sin Myndighed udi Provintzerne bestyrke; hvilket hidindtil ikke har været saa meget vanskeligt, fordi udi det Jnderste af Riget ingen Competent findes, der kunde være stærk nok til at giøre ham saadant disputeerligt. Hoved=Sagen for ham vil være, at faae sig den mægtige Provinz Chorassan til Haande, og dette er afden Aarsag en vanskelig Ting, fordi det kommer ikke saa meget an paa at drage de Courdes fra den Tilbøyelighed til Charous=Schach, som fordi deres Agt og Forsætter, at beholde en egen og fra Persien independent Regiering for dem selv. Deraf vil da enten blive en farlig Krig, som maa en des, førend Roligheden kand sættes paa Fod igien, eller ogsaa, at Riget bliver skilt i mange Parter, hvilket vil være en evig Kilde til Krige og Uroeligheder for Eftertiden. Chocassan over Tinfer=Chan den ypperste Myndighed, ligesom Kerim-Chan giør i Persien. Erigler-Than eller Prinz Heraclius synes ikke at staae i nogen Relation med Jsmael Schach; men med Charouh Schach lever han i god Forstaaelse, deels fordi han udi yngre Aar har holdt Venskab med Aver Aa ham, deels fordi paa nærværende Tid den ene ikke kræver noget af den anden. Liste paa den Russiske Krigs-Magt, saasom den paa nærværende Tid tilforladeligen skal befindes. Den bestaaer af 250000 Mand Jnfanterie og Cavallerie, item 100000 Mand Cosakker og Calmukker; Garden, som udi fornævnte Tall er med indbefattet, bestaaer af 3 Regimenter til Fods og 1 til Hest. De første burde efter deres første Jndretning bestaae af 10000 Mand, men ere nu ikkun 8400. Garden til Hest udgjør 1200 Mand, eller 12 Scadrons, hver af 100 Mand. Enhver gemeen Soldat faaer, foruden Meel, Gryn og Salt, maanedlig en halv Rubel, og hans Vert maa give ham Jld og Lys. Af Garnisons-Regimenterne, som ligge i Astracan, Casan og andre Steder, hvor der er godt Kiøb paa alting, faaer enhver ikkun 2 Rubler 74 Copecker; de af de tvende Garde-Regimenter, Simonowsky og Jsmailowsky, 12 Rubler. hvert Regiment af de tvende ældste Garder, nemlig den Pebratseenskyske og Simonuskyste, ere 1000 Gemeene, som hver faaer 21 Rubler. Ved Land=Milicien udi Ukraine har enhver aarlig 6 Rubler, hvorforuden dem bliver anviist Ager og Jord, som de selv dyrke, og bruge til deres Underholdning hvad som deraf høstes; dette er kuns om Freds-Tider at forstaae, thi udi Krigs Tider have de Gemeene derforuden dagligen 2 Copecker i reede Penge, og Officererne, saasom Obersteen, Capitaine, Lieutenant a. maanedlig 20,15, 12, 8 Rubler og mindre, efter deres Stand og Rang. Hvad Marinen angaaer, da burde der efter Peter den Førstes Indretning altid være 40 Orlogs-Skibe, men paa nærværende Tid ere der virkelig 43. af Galeyer ere der 300 udi god Stand, og af Kantschebasser kand der omtrent være 160; dog kand deraf i en Hast bygges 2 a 300 til, fordi der er altid et godt Forraad af Tømmer og andre Materialier. Det Navn Kantschebasse kommet fra Tyrkiet; thi Tyrkerne brugte saadanne Fartøye i det sorte Hav imod Russerne udi Keyserinde Annæ Tid. Galeierne føre gemeenlig 206 a 360 Mand; Kantschebasserne 50. Hine have gemeenlig 22 Aarer, undertiden ogsaa 18, 20, ved hver Side, de mindste 16; disse have ikkun 10, 12 a 14 Aarer, med Mast og Seyl derhos. Efter Peter den Førstes Jndretning burde der i alt være 60000 Matroser, men nu i Freds Tid ere der ikkun 40000. Disse betales paa samme Fod som de gemeene Soldater; men naar de ere ude i Søen, nyde de der tilligemed deres Kost, samt Øll og Brændeviin. Den forrige Afdeeling i den hvide, blaae og røde Escadre, som i Krigs Tid have hver sin Admiral, Vice-Admiral, Schoutbynacht, og 3 Chefs d'Escadre, staaer endnu ved Magt. Men paa nærværende Tid er ved den heele Flode ikkun en eeneste Admiral, nemlig Hans Durchlauchtihed, Prinz Galliczin, 5 Vice-Admiraler, og 3 Schoutby nachter.