JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Rotterdam, den 30te October. En troværdig Mand, der i Gaar forlod Antverpen, fortalte, at Stadens Bombardement fra Citadellet ophørte Kl. 11, om Aftenen, efterat have varet i syv Timer. Adskillige af de meest anseete Jndvaanere begave sig til Citadellet og fik det Løfte af General Chasse, at Jlden derfra skulde ophøre, dersom Jndvaanerne vilde forpligte sig til, ikke at skyde paa dette eller paa Krigskibene. Derpaa udstædtes en Ordre fra Belgiernes Høist commanderende, at den, der skjød paa Citadellet eller paa Krigsskibene, skulde ihielskydes. Arsenalet, Tugthuset, og adskillige offentlige Bygninger, ere efter Rygtet ødelagte. Domkirken kom nogle Gange i Brand.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Antverpen, den 26de October. Almuen har i Middags gjort Opstand og afvæbnet allerede Soldaterne; den har plyndret to Skibe med Vaaben, og man hører i dette Øjeblik Skud over hele Byen. Den fjendtlige Colonne under Oberst Niellon, som i Morges satte sig fast i Burgerhout, giør et Angreb paa Kipdorpar=Porten. Forvirringen og Uroligheden er ubeskrivelig. Man skiælver for Natten. Gud veed, hvad der skal blive af os. De fleste Hollændere berede sig, saa godt de kunne, til at flygte. Den 27de om Middagen. Vi have oplevet en skrækkelig Nat; man hørte Intet uden idelig Geværrild, skrækkelige Skrig og jamrende Hyl. Jeg kan næsten aldeles ingen specielle Omstændigheder meddele, fordi mine Øine kun skue en uophørlig Forvirring, og jeg ikke har turdet vove, at begive mig ud paa Gaden i Nat. Jnsurgenterne ere imidlertid i Morges Kl. 6 dragne ind igjennem den røde Port; den var besat af over 1000 Mand hollandske Tropper, men som næsten ikke gjorde mindste Modstand. Hele Byen var indhyllet i Røg; man skjød meget, men for største Delen i Blinde, derfor er ikke meget Blod flydt. Endnu har jeg ikke hørt, at der er plyndret nogetsteds, men man frygter Alt af disse vilde Bander Staden er, med Undtagelse af faa Porte, hvor man endnu kjæmper, faldet i Jnsurgenternes Hænder i mindre end to Timer; dog er Citadillet endnu i Hollændernes Vold. Man begriber let, at denne uventede Begivenhed maa bringe Hollænderne i den største Forlegenhed, da det, efter de skrækkelige Forbereldelser til Fæstningens Forsvar, ikke var tænkeligt, at nogensomhelst Magt, meget mindre en udisciplineret Almuehob i blaae Kitler, skulde være i Stand til at indtage Byen, saa meget mindre, da den var forsynet i det mindste for 2 Maaneder med alle Slags Krigsforraad og Levnetsmidler. De Krigsskibe, som ligge paa Schelden, have hartad Intet udrettet; tvertimod tillode de Fjenden, at opkaste Batterier langs med Floden, uden i mindste Maade at hindre ham deri. Jeg saae en simpel Karl tage Kaarden fra en Officeer for Fronten af dennes Soldater; man lod ham gaae i Fred med den, og han løb jublende, omkring i Gaderne med Vaaben. Man forsikkrer, at van Potter er dragen ind i Spidsen for de Belgiske Bander, som bestaae af 1200 Løwener og 4000 Brusseler. Efter Forlydende parlamenterer man med Citadellet; imidlertid er utroligt, at GeneralChasse skulde overgive det, da det er rigeligen provianteret paa 6 Maaneder. - Ved dette Brevs Afgang er Byen rolig.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Lüttich, den 22de October. Autoriteterne i Mastricht ere, ligesom i Antverpen, ikke i god Forstaaelse med den provisoriske Regjering i de øvrige belgiske Provindser og i Uenighed med de Høistcommanderende Militære. Medens Garnisonens Stab drager Troværdigheden og Legaliteten af Prindsen af Oraniens Proclamationer i Tvivl, lægge Provindsens Deputerede dem til Grund for deres administrative Forhandlinger.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Amsterdam, den 30te October. I dette Øjeblik erfares, at Baron Osy er undvegen fra Antmerpen i Fruentimmerklæder og ankommen til Rotterdam. Han har berettet, at 230 Huse, fra Dæmningen til Citadellet, ere skudte i Gruus. General Chasse skred først til denne Forholdsregel, efterat Folket i Antwerpen havde opkastet Batterier bag ved Dæmningen; da Hr. Osp forlod Antverpen vedvarede endnu Kanonaden og Branden.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Journal des Debats melder: Et nyt Ministeriums Dannelse møder store Vanskeligheder. Vi troede i Begyndelsen, at den kun var Tale om en Forandring af Personer, men de nye Forlegenheder friste os til at troe, at ogsaa en Forandring af System er i Gjære. I Gaar Aftes vilde man vide, at Pladser i Ministeriet vare blevne adskillige af Kammerets Medlemmer til budne, og nævnede Pairen, Grev d'Argout, som havde afslaaet en saadann. Om Hertugen af Broglie og Hr. Guizots Demissioner veed man endnu intet Andet, end at de ere antagne, intet er forandret med Hensyn til dem; der kunde ikke foregaae nogen Forandring uden ved Præfectens Remotion. J Forgaars skulde Dhrr. Cassimir Perrier og Laffitte have havt det Hverv, at danne Ministeriet, i Gaar Aftes syntes man at troe, at dette var overdraget til Andre. I dette Tilfælde vorder Præfecten Minister for det Indre. Med Grund sagde vi, at et Forsøg med et Ministerium fra den yderste venstre Side vilde, under Tingenes nuværende Stilling, være uundgaaeligt. Tiden dertil synes at være kommen. Vi ville oppebie Virkningen af denne Forandring, i Kamrene den 3die November, og haabe, snart at kunne berette noget Definitivt.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Ifølge Breve fra Perpignan og andre Steder ved Øst Pyrenæerne ere constitutionelle Corps paa forskellige Punkter dragne, ind i Catalonien, uden at møde nogen Modstand. Courier francais melder fra Algier: "Vi have 1000 bevæbnede Arabere, der forrette Tjenesten paa Forposterne, og Inte hellere ønske end at komme i Haandmænge med vore Fjender. Vi kunde, om vi ville, have 30,000 Arabere i vor Sold, og med dem drage gjennemle Afrika. Alle Araberstammerne i den Algierske Stat have underkastet sig den høistcommanderende General. De forsyne vore Torve med Levnetsmidler. En Oxe koster 20 Franes, en Beede 30 Sous. - Vi ere nu ganske anderledes organiserede end under den bortflygtede General Bourmont. General Claugel har udbedet sig Krigsministerens Tilladelse til at hjemsende 12,000 Mand, som han ikke kan anvende. Han har nu store Colonisationsplaner, Der tales om Overdragelsen af betydelige Landstrækninger til et Jnteressentskab i Frankrige, der kan sammenskyde hundrede Millioner Franes. De Tyve Tusinde Landmænd, der aarlig udvandre fra Schweiz, Baden, Würtemberg, de tydske Rhinegne og Holland, ville, naar de først faae rigtig Underretning om Algier, hellere begive sig herhid end til America. Her ville de strax efter deres Ankomst vorde Jordeiere, og behøve først at betale, efterat den fjerde Eiendomsaar er udløbet ; i America maa de almindeligviis arbeide tre Aar for Andre og blive først da frie. Jordsmomet er omkring Algier frugtbarere end i America. Endnu bedre er den i Orans og Bonas Omegn. Bomuld, Jndigo, Sukker og Kaffe kan her dyrkes med Held; Hamp ypperligen; Climatet er vel hedt, men sundt. - Anderledes lyde vel de til Frankrige fra Algier hjemkomne Syges Udsagn om Algier, men dette, der ikke er sandt, har sin let forklarlige og undskyldelige Grund i deres mismodige Stemning.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Bayonne, den 22de October. I Gaar stod Juanits med sit Corps lige over for General Minas Afdeling, for at observere ham. J Morges sagdes, at han var gaaet over til denne General, under hvem han før har tjent.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Af 25de. General Mina staaer endnu bestandig ved Lesaca- og har ladet Valdes besætte Vera, som ligger bag ham. -Man venter et Angreb, enten fra hans eller fra Royalisternes Side.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Efter Forlydende skal hele Galicien være i Opstand, hvortil de Kongelige Tropper have givet Jmpulsen, ved at overfalde nogle Constitionelle fra Santjago, hvorved de dog kun have hentet sig blodige Pander.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
London, den 25de September. Man regner, at i det mindste Et Hundrede Tærskemaskiner ere blevne ødelagte under de Uroeligheder, der nyelig fandt Sted i Kentshire. Tærskemaskinen er unægtelig een af det 18de Aarhundres gavnrigste Opfindelser. Den forøger det udtærskede Korns Quantitet omtrent 2 1/3 pCt., formedelst den Nøiagtighed, hvormed det skiller Kjernen fra Straaet, og derved tilvejebringer lavere Kornpriser i et lignende Forhold. Et Pund Bomuld, spundet med Haanden, giver ligesaa meget Garn, som med Maskine; denne spinder det kun hurtigere; med Tærskemaskinen en des ti Dages Arbeide paa een, og i Stedet for 50 Busheels ved den gamle langvarige Viis med Pleielen faaes 51 ½ med Maskinen. Denne Maskine føier til hvert halvt hundrede Acres Pløie, land i England 1 1/2 Acre, som Bønderne i Kent nu ville tilbage, give den Slendrian, hvorfra Tærskemaskinen befriede dem Christiania, den 29de October. Det norske Statsraads Medlemmer, Dhrr. Collet, DirichsMosfeldt, Krog og Holst, ligesom ogsaa Statssecretair Stou Platou have den 23de September sidstleden indstillet til Hs. Majestæts naadigste Bestemmelser, om de kunne beholde deres Embeder, eftersom Odelsthinget ved Statsregnskabernes Revision har erklæret, at Statsraadet har handlet paa en mod Grundloven stridende Maade, ved egenmægtigen at anskaffe to Dampskibe for Statens Regning, og tillige betaget dets Medlemmer al Leilighed, til at forsvare sig, fordi Odelsthinget har tilføjet hiin Erklæring, at det dennesinde lod Anken bortfalde, i Haab om, at slig grundlovstridende Adfærd ikke oftere vil finde Sted.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 2den November 1820. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 212. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 81 3/4 a 82 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 86 1/2 a 87 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 a 101 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. 100 ½ a 101. - Dito dito til 4 pCt. - Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. - 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species - Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson er Comp. 60 a 60 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 154 a 154, Rbdlr. Svenske Sedler 8 Mk. 1/4 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Kjøbenhavn, den 5te November. "Danmark er meget uheldigt i at miste mange af fine haabe fuldeste Videnskabsmænd i en ung Alder." Saa sagde for omtrent 40 Aar siden een af vort Fædernelands Ypperste, P. F. Suhm, i Anledning af Fredr. Sneedorffs Død; og igjennem en lang Række af Aar er den Uforglemmeliges Udsagn desværre alt for ofte bekræftet. Ogsaa i Forgaars skuffedes store Forhaabninger ved Prof. Dr. N. C. Møhls pludselige, aldeles uformodede, Død. - J f. M. beskikkedes han til Professor Medicinæ extraord. ved Kjøbenhavns Universitet, hvis Prydelse, han engang vilde være bleven, dersom Guds undforskelige Viisdom ikke havde sat hans jordiske Bane et saa stakket Maal. Mindet om den Bortkaldtes rige Aand, om hans blide, elskværdige Charakteer, efterlader et bittert Savn, en veemodsfuld Længsel, hos alle dem, der kjendte ham. Have sancta animal! Hs. Majestæt Kongen har ogsaa i Aar, paa Sin bøje Gemalindes Fødselsdag Allernaadigst skjænket samtlige 60 Ynglinger der undervises i Artilleriecorpsets Underofficeerskole, og de og Børn i den Classenske Legatskole, et festligt Maaltid.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie Den 14de September er Diaconus i Leck, C. F. Henrichsens, Valg til Sognepræst for Ladelund Menighed, i Tønderns Provstie, allernaadigst confirmeret. Den 21de, Physicus i Landskabet Sønderdithmarsken, Dr. Med. P. M. Messner i Meldorf, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede. Den 28de. Sognepræst for Haddeby Menighed T. Augustini beskikket til Sognepræst for Ulsbye og Fahrenstedt Menigheder i Gottorffs ProvstieSubrector ved Domskolen i Slesvig, A. F. Boysen, til Sognepræst for Starup og Grarup Menigheder i Haderslevs Provstie Sognepræst for Schottburg Menighed, J. Hagen, til Sognepræst for Nübel Menighed i Sønderborgs Provstie; Herredsfoged i Hvidding og Nørrerangstrup Menigheder, Justitsraad A. Warden, burg, til Herredsfoged i Riis og Sønderrangstrup Herreder, under Apenrade Amt; Borgmester og Syndicus i Eutin, C. W. F. Volqvarts, til Landfoged i Landskabet Stapelholm. Den 5te October. Pastor i Krummendick J. Hansens Valg til Sognepræst for Cropp Menighed i Gottorffs Provstie, og Cand Theol. H. Jensens Valg til Rector ved den lærde Skole i Tøndern, allernaadigst confirmeret. Den 12te Octbr. Contoirchef i Cancelliet, Cancellieraad U. J. Lornsen, beskikket til Landfoged paa Sylt Den 19de October. Landcommissair i det vestlige holsteenske District, Justitsraad P. Jochims, udnævnt til Statsraad med Rang med No. 9 i Rangforordningens 3die Classe; Cand. Theol C. P. M. Ludemanns Valg til Adjunctus Ministerii ved Nikola, Kirke i Kiel Allernaadigst bekræftet. Den 26de October. Tredie Secretair ved den holsteensk-lauenborgske Overret, Cancellieraad A. D. S. Langreuter beskikket til Borgemester og Byeskriver i Sønderborg, samt til Herredsfoged i Sønderherred, under Sønderborg Amt.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Da Forelæsninger, der under Medvirkning af Selskabet for Naturlærrens Udbredelse holdes offentlig i Vinterhalvaaret 1830 - 32 i den polytechniske Læreanstalts Local, ere efter Timernes Orden, følgende: Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag om Aftenen fra Kl. 5 - 6 læser Eiatsraad Ørsted over Jordklodens Physik. Mandag, Tirsdag, Onsdag og Torsdag om Aftenen fra Kl. 6 - 7 læser Professor Forchhammer over Mineralrigets techniske Chemie.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Tirsdag, Onsdag, Torsdag og Løverdag om Aftenen fra Kl. 7 - 8 læser Professor Zeise over Plante= og Dyrerigets techniske Chemie.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Hvo der maatte ønske Adgang til disse Forelæsninger, vilde behage snarest muligt at indlevere skriftlige Begjæringer derom hos Portneren i den polytechniske Læreanstalt, St. Pederstræde No. 106, hos hvem Adgangsskortene kunde afhentes Mandagen den 8de November. De, som enten ere Medlemmer af Selskabe, for Naturlærens Udbredelse, eller give Bidrag dertil, bedes om at anmærke dette paa deres Begjæring. Forelæsningerne tage deres Begyndelse Onsdagen den 10de November 1830. udkast. til en Bekjendtgjørelse fra Chefen for den Kongelige militaire Høiskole i Anledning af Lærerpladser ved Skolen som ifølge Planen skulle besættes ved Concurrence.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
J den af Hs. Majestæt Kongen approberede Plan for den Kongelige militaire Høiskole, 1ste Capitel C. 7, fastsættes: at Lærer posterne for Fremtiden, saavidt muligt, skulle besættes ved Concurrence. J denne Anledning gjøres det herved bekjendt, at følgende Poster for Øieblikket ere vacante og skulle besættes den 1ste Juli 1832, nemlig: 1) Læreposten i theoretisk Artillerie. 2) i technisk Mechanik, Maskinlære og militair Technologie. 3) - i Taktik (Tjenesten i Feldten for Commandoer af Middelstørrelse og for større Commandoer) samt Danmarks Krigshistorie; i Danmarks Militair=Geographie og Danmarks Statistik. i Læren om Generalstabsforretninger og Militair administration. Vilkaarerne for disse Læreposter erfares af fornævnte Plan, hvoraf, som trykt Manuscript, findes Exemplarer i Landets vigtigste Bibliotheker og videnskabelige Stiftelser, samt ved alle Regimenter, Corps og Commandantskaber. Reglerne for Concurencen, der denne Gang skulle finde Sted, ere følgende: Jnden 1ste Mai 1831 indleveres en skriftlig Udarbeidelse, forsynet med Devise, over de i det Efterfølgende opgivne Emner, der ere valgte saaledes, at de udgjøre en Deel af det for Faget i Planen fastsatte Program. Disse Udarbeidelser maae altsaa udføres med stadigt Hensyn herpaa saa at de kunne bruges som Dele af Lærebogen over den omhandlede Disciplin, altsaa hverken udføre Emnet meer eller mindre, end Programmet inddrømmer, naar Udstrækning og Tidsmaal tages i Betragtning. Antager Concurenten, at han, for at lægge sin egen Dygtighed for Dagen, behøvede at give sit Arbeid større Udførlighed, da maatte denne udførligere Behandling følge jevnsides i et særskilt Bilag, men Afhandlingen selv bliver ganske i den til Veiledning ved Foredraget passende Form og Udstrækning. Afhandlingen bedømmes paa den i Planen foreskrevne Maade, og efter de dert udtalede Grundsætninger. Efter endt Undersøgelse opfordres Forfatteren af den for bedst erkjendt Afhandling i hvert Fag til at melde sig, for at modtage sin Designation til at ansættes som Lærer 1ste Juli 1832, inden hvilken Tid han dog maae have udarbeidet og indleveret en Lærebog i den Disciplin, han skal foredrage, overeensstemmende med Planen og Programmet. Er denne Lærebog i rette Tid indleveret, ansættes Forfatteren som gageret Lærer fra dette Tidspunkt af. Opfylder Lærebogen Planens Krav, faaer Forfatteren udbetalt en Præmie, nemlig: for Lærebogen i Artillerie . . . . . . 800 Rbdlr. den i technisk Mechanik Maskinlære....... ) 800 Rbdlr. . . - Militair=Technologie, Taktik og Krigshistorie ) 400 Rbdlr. = = Danmarks Militair=Geographie og Danmarks ) 300 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Statistik . . . . . . . . .= = Generalstabsforretninger og Militair=Administration ) 300 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Det bemærkes, at, dersom Nogen, istedet for at behandle de her under samme Afdeling samlede Gienstande, f. Ex. Militair, Geographie og Statistik kun behandlede een af dem, og man maatte finde sig beføiet til at foretrække de afsondrede Bearbeidelser for de samlede, saa blive saavel Gager som Præmie fordeelte i Forhold til Fagets Omfang, hvilket Alt vil blive afgjort, naar Concurence-Afhandlingerne bedømmes. Det bemærkes endvidere, at der desuden kan ventes Godtgjørelse for Omkostninger ved Tegninger, hvor saadanne nødvendigviis maae følge med Lærebogen og hvor de ikke, ved Skolens Bestyrelses Mellemkomst kunne erholdes leverede paa anden Maade. Det er en Selvfølge, at de, som ifølge Stolens Plan, skulle være Dommere over de indsendte Afhandlinger, ikke concurerer med Paa forestaaende Vilkaar indbydes herved Enhver, som maatte føle Kald dertil, til at tage Deel i Concurencen. Til Concurence-Afhandlinger bestemmes følgende : 1) i Artillerie. Underlag til Feldtskytset, saavel til Betiening som til Transport. Der forudsendes en Forklaring over det gribanvalske Systen, og over de almindeligste Modificationer, det har undergaaet. Den paa omhandles Bloklavetsystemmet. Principerne for denne Construction udvikles fuldstændigen og støttes paa physiske og mechaniske Grunde. Der sluttes med at sammenligne dette System med hiint, see Planen Billag 33, No. 11.2) i technisk mechanik, Maskinlære, militair Technologie, a) technisk Mechanik. Levende Væseners Muskelkraft. See Planen Bilag 24, Pag. 102. b) Maskinlæren.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Jndledningen til Maskinlæren og dens almindelige Principer, See Planen Billag 25, Pag. 108 og 109, indtil den sidste Deel der har til Overskrift nærmere Betragtninger af forskjellige hypvigt anvendte Maskinorganer. c) Militair=Technologie. Opperationer for at bedække en Overflade med et adhererende Legeme. See Planen Billag 26, Pag. 115. 3) i Taktik, Feldttogs og Krigs=Historie. a) i Tattik. Marchiæren. See Planen Bilag 30, No. 11. b) Feldttogshistorie. Et af Napoleons italienske Feldttog. See Planen Billag 40 Feldttogshistorie. c) Danmarks Krigsbistorie. Tidsrummet fra 1563 til 1660. See Planen Billag 39, No. 111. 4) i Danmarks Militair=Geographie og Statistik. a) Militair=Geographie. Holsteen og Lauenborg. See Planen 28, Halvøen Litr. C. b) Statistik. Physisk Beskaffenhed af det egentlige Danmark, samt Holsteen, og Lauenborg uden Hensyn til Jsland, Færøerne, Grønland og Colonierne. See Planen Billag 29, No. Litr. c. 5) Generalstabs-Forretninger og militair Administration. a) Generalstads-Forretninger. Den særskildte (extraordinaire) Tjeneste. See Planen Bilag 33, No. Il. Litr. c. b) Militair=Administration. Commando og Bestyrelse af Hæren. See Planen Billag 37, A. Organisationen Nr. 10. Den i Planens 6te Capitel Side 56 for Disciplinerne under No. 3, No. 4 og No. 5, her anførte til 600 Rbdlr. beregnede aarlige Gage fordeles efter Timeforholdet, hvori derefter Program merne skal læses over hver Gienstand, som følger: Taktik, Feldttogshistorie og Krigshistorie . . . . . 240 Rbdlr. Danmarts Militair=Geographie og Statistik . . . . . 120 - Generalstabsforretninger og Militairadministration 240 - For de øvrige Rettigheder, Lærerne have, henvises til Planen. Kjøbenhavn, den 31te October 1830. Bülow, Generallieutenant.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Hs. Majestæts tjenstgjørende Generaladjutant, Chef for Generaladjutantstaben og den militaire Høiskole, p. t. Generalqvarteermester, de Kongelige Ordeners Skatmester, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, samt Ridder af den Kongelige preussiske røde Ørns Ordens 1ste Classe &c.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 2den November 1830 indkomme følgende Skippere: M. E. Nordboe fra Pillau, A. Holgersen fra NemcastleJ. H. Schwarz fra Altona, J. Olsson fra Laurøie, A. Christensen fra Frederikshald, C. Schytt fra Lübeck, J. Møller fra Jvica, med følgende Vare, 33 Læster Rug, 43 Chaldron Steenkul, 7 Kister Finsterglas, 70 Sække Caffe, 140 Bdlr. Peberrod, Trælast, 100 Sække Kommen, 73 Modiner, Salt. - Udgaaede: M. Lewe til Stralsund, C. F. Greschner til Rügenwalde, T. P. Randulff til Norge, P. L. Schesing til Riga, H. H. Rønne til St. Croix, M. Peters til Wolgast, C. Brudgam til Stralsund, L. Biørkreen, til Calmar, M. A. Meinick til Liebau, med følgende Vare: 180 Tdr. sal. Sild, 230 Tdr. Byg, 50 Tdr. Malt, 112,155 Pd. Sukker, 10000 Campeschetræe, 5328 Pd. Riis, 40000 Stkr. Muursteen, 227 Pd. Voxlys, 66. Pd. Stivelse, 3 Skpd. Tørfisk, 1006 Rosiner, 135 Stkr. Slibestene, 100 Tdr. Rugmeel, 900 Tdr. Rug, 71 Tdr. Øl, 300 Tdr. Havre, 1324 CfodFyrretømmer, 208 Tdr. Steenkul 1008 Pd. Ost, 52,600 Stkr. Oranger, 245 Bouteiller Viin, 372 Pd. Krølhaar, 430 Tdr. Salt, 153 Pd. Tobak, 1510 Boutl. Kirsebærbrændeviin.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Ved Tallotteriets 1337 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 19. 76. 68. 67. 79.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
At vor elskede Fader Peder Staal, forhenværende Kiøbmand i Stub A bekiøbing paa Falster, efter langvarige Lidelser, den 30te October endte sit jordiske Liv, i sin Alders 53de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst for Fred med det Støv, Du høiler sade efter Livets tunge, byrdefulde Dage. Kiøbenhavn, den 4de November 1830. Paa egne og Sødskendes Vegne, N. Chr. Staal.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Falbydes deratur. Fra Pressen er udkommen: Familien Ulfeldt, historisk Roman af J. C. Lange, 3die og sidste Deel og faaes heftet for 6 Mk. (alle 3 Dele 3 Rbd.) paa Børsen Nr. 2 og i Pilestrædet No. 121, i Stuen, hos C. Steen. idag har forladt Pressen, Eskulap paa Vægtskaalen, med Tillæg : om Lægemaaden i Forbrændelser, en Huuslæges Valg ; en Børne eller Ammestue; Foragt for Selvmorderes efter Hofraad, Dr. Hahnemann, oversat af H. C. Lund, læge= og natukyndig; - og faaes heft. for 2 Mk. 3 s. paa Børsen Nr. 2 og i Pilestrædet No. 121 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
Sammesteds faaes : Den homsopathiske Helbredelselæres Aand 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1830-11-05
avEnrisen. Statstidendens Redacteur er flyttet til Aabenraa Nr. 248, anden Sal, skraas for reformeert Kirke. en Veir= eller Vand=Mølle ønskes i Forpagtning eller i Fæste Conditionerne m.v., bedes opgivne til Procurator Dahl paa Vestergade No. 43 i Kiøbenhavn. 7 vende aldrende Folk ønske sig i Kost og Logie paa Landet, men ikke over 5 Mile fra Staden. Den aarlige Betaling, samt Navn og Bopæl, bedes opgivet i en Billet, mærket A. O. No. 29 aflagt paa Statstidendens Contoir.