JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Bahrts Bibel trykt i Berlin er igiennem det heele Rommerske Rige bleven forbuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Det Glossarium, som Keiserinden af Rusland i Petersborg lader udgive ved Hr. Palles skal kun indbefatte 300 Ord i omtrent 200 Sprog; 12 Ark ere alt deraf trykte og alting med Russisk Bogstaver, fornylig blev bekiendtgjort at intet s., men skulle skrives, hvorom en Hr. von Kolbe har skrevet endeel, men modsagt igjen af en Fyrstinde Daschow. Den til Boed under Franciskanernes Dumhed, forhen omtalte hensadte Auditeur München, som udgav den tyske Tilskuer, er nu igien frie og reist til Mayntz, hvor han arbeyder paa sin Apologie og Historie til trykken der vil give meget Lys over de Bayerske Jlluminatte, og mange lenges efter at læse, og vil paa sin Tilskuere faae endnu fleere Libhabere, end før Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
I en Fransk Gagete fra Paris læses følgende i den bekiendte Hals=Smykke Sag over Cardinal Rohan le sort quil at bien de lesprit, pour se faire un sot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Le St. Pere Pavoit roug, La Cour de France Pavoit noirci, Le Parlament le blanchira; Allelujal. Og i anledning af adskillige der forefaldne Tilfælde har en Parisisk Digter affattet følgende, som maaskee kan henhøre fleere Stæder: Thistoire en a la preuve en main, Gest Pexemple, qui fait les hommes, Si Dien renvoyet les Romains Dans le pauvre Siele, og nous sommes. Caton tourneroit a tout vent, Lucrece seroit une fille, Messaline froit af convent, Et Bruus meme à la Bastille Kongelig Forordning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Vi Christian den Syvende, Giøre alle vitterligt: At Vi, til private Skovs Fredning overalt her i Riget, efter dertil given Anledning, allernaadigst have fundet for godt at anordne og befale, ligesom Vi hermed befale og anordne: 1. At naar noget Brændeved, Kul eller Bark føres fra Landet til Kiøbstæderne, skal enten vedkommende Skoveier selv, og hvis Skove samme er udviist eller kiøbt, eller og hans Forvalter eller Skovrider derpaa meddeele Følgeseddel; hvilken Følgeseddel bør være ei allene underskrevne, men og, ligesom for de, der følge med Vildt, er anordnet, forseglet eller stemplet med Uggiverens Signet: 2. At naar noget Ved, Kul eller Bark kommer tel Kiøbstæderne uden at dermed følger behørig Sedde fra Vedkommende, skulle Comsiumtions=Be. tienterne anholde det; hvorefter Sagen berettes til Amtmanden, paa det at Vedkommende selv derefter kunne lade den fornødne Undersøgning foretage, og forfalder det anholdte til Consumtions=Betienterne; og Føigesedlerne bør afgives Consumtions=Betienterne i Porten ved Kiøbstæden, som ugenlig sende dem til Amtmanden, for ved ham at tilbageleveres udstæderen. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanist have at rette. Givet paa Voxt, Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 19de April 1786.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Bekiendtgiørelser. Tra Fridericæ Adresse Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommet: Coldinghuus Amtis Beskrivelse, uddragen af de Documenter, som af Vedkommende ere indsendte Anno 1785, indeholdende de 8te Herreder, Eldboe, Holman, Jerlöv, Brusk, Randst, Nörvang, Torrild, og Slaugs Herreder hvorudi er anført Sogne og Byer med Hartkorn, Gaarde, og Boelsmænd, samt naar de ere Udskiftede, og endelig Ammærkninger over hver Herred, hvoraf de 5 förste Herreder ere nesten alle selv. eiere, og udskiftede ved allernaadigst Hielp af Felledskabet fra 1769, til 1786, under det höi Kongelige Rentekammers Direction og Hande Hoffmands opsigt og Bestyrelse. Et Arbeyde, som det første og eneste af sit Slags i Danmark til Lyst og Efterretning i mange Henseender, og hvis Continuation i liige orden om de øvrige Amter i Riiget var at önske; Imidlertid beviduer dette med saa meget andet meere Udgiverens Flid og Bestræbelle til den agtværdigste Erindring for den Skiönsomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-23
Efter høibemeldte Hr. Formynderens Ordre, H. Bagger. afg. Musqueteer. Friderich Ernst Bojes Stervboe, efter Arvingernes Angivelser, det holder fornøden at ansette en Destications Termin, og dertil den 3die Julii h. a. har udnævnt; saa bliver sligt til vedkommende Arvingers Efterretning herved bekiendtgjort, at de samme paa benævnte Dag om Morgenen Kl. 9, kan møde eller lade møde, og at de efter oplæste Documenter deres videre Rettigheder at lagttage. Ribe, den 10 Mai E. Sommer, Premier Lieutenant. J. Frantzen, Auditeur. Cormedelst en anden, men herfra beliggende Boe 2 pæl agter jeg underhaanden at sælge min min tilhørende Hveiselgaard og Kierke med samme Sogns Konge Qvægtiende, og Giulschud Sogns Konge=Qvægtiende, beliggende udi Coldinghuus Amt og Nørgangs Herred; Kirken, som over alt er belagt med Blye, med jus Patronatus & vocandi, Korn og Qvægtiender, haver Kirkejorder af 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn og i Sognet er tiendeydende Hartkorn 240 Tønder, der alt kan oppebæres in Natura er for en 5 Aars Tid siden af mig ved Hoved=Reparation sat i complet Stand, og Gaarden, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 en halv Alb. af 4 egale Huuse paa nogle og 50 Fag af Muur og Egebindingsværk indlukket, commode i alle Dele, til Beboelse indrettet for en honet Familie, er lige ligledes med nye Tilbygninger og Reparation i berørte Tid sat i fuldkommen god Stand; nok er derved et Sidehuus paa 10 Fag, ligeledes af Muur og Egebindingsværk, indrettet til Giæststald, Ruhestue og Tørvehuus; til Gaarden, som ligger ikkuns 2 Mile fra Weyle og 3 fra Horsens Kiøbstæder, er en indhegnet Endeelsmark uden mindste Fælledskab med nogen, tæt ved Gaarden, hvilken ved tilkiøbte Eiendom og nu udskiftet af Fælledskab, af mig er bleven udvidet; ligeledes er Kirkens Jorder nu ved Udskieftning, samlet paa er Sted, tæt ved Kirken og Gaardens Mark, og paa begges Eiendomme kan avles nogle og 50 a 60 Læsser godt Høe saaes en 30 Tdr. Korn, af alle Slads Græsses og fores 20 Kiøer og 2de Bæster aarlig, og naar alt Kirkens Korn=Tiende hiem tyges, kan der fores her ved Gaarden og Vinteren en 30 Fæcreaturer og 4 Bæster, ved Gaarden er en smuk, gog, Lyst, Frugt og Kiøkken Hauge, som Kirkens Steenmur indhegnet paa den ene Side, og fornævnte Hviselgaard, og Kirke er forsikret udi Kiøbstædernes Brandeasse; Kiøbe Conditionerne om disse Eiendomme skal blive billige og gode, hvoriblandt denne, at det meeste af Kiøbesummen, imod Forsikring udi Eiendommene og gangbar Rente kan derudi blive staaende min Livstid som forlanges, og kan Gaarden faaes til Beboelse med Avling af Korn og Høe, samt Korntiende til dette Aars Mikkelsdag, om behøves, skulde disse indbemelte Enendomme ikke underhaanden blive bortsolgt, som om skeer, skal det betimmelig udi Aviserne blive averteret. lader jeg derover holde en eneste Auction her paa Gaarden den 7de Julii førstkommende. Hveiselgaard den 30te Mai 1786. Frid Chr. Lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
En mørk Tale. En Orm jeg er om Morgenen, Ved Middag faaer jeg Vinger; Jeg flyver ud og hiem igien Og meget godt indbringer; Jeg sanker Føde her og der, Men byder ingen Giester; Jeg rette Blomsterkiender er Og største Bygningsmester; Dog skiønner Man og paa min Fliid, Og min utrettet Møye; Jeg dræbes imod Aftenstid. Mit Blod da kan fornøye. Nye Opfindelser. Hr. Falch i Kiøbenhavn har forreviist Academiet for Kunsterne i Kiøbenhavn 2de af ham forfærdigede og i Sølv drevne Basereliefs i Form af en Medalie, som har fundet Academiets Opmerksomhed saaledes, at samme tillige med dets Høye Præses Hans Kongelig Majestæt arve Prindsen har givet ham dets Guldmedallie som et Agtelsestegn til Opmuntring og ydermeere Bestræbelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
J Tøyhuuset i Vien prøves vedvarende Forsøg med en af Hr. Girardoni opfunden Vindbøsse, den skyder uden at pompes paa nye 50 gange efter hinanden, og drives saa hastig, at de første 20 Skud, efter at den er Pumpet paa 500 Skridt igiennemskyder de tykeste Bræder; Keiseren lader anvende alt, for at erfare, hvor høyt dette kan drives, for derefter at lade samme bekiendtgiøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
J Grat har en Bonde forfærdiget et lomme Uhr af Træe i et Jern Futteral, saa sin som noget andet Uhr; han forærede det til Erkehertuginden, som har bragt det til Vien med sig, og foreviist samme Keiseren, som fandt saadan Velbehag deri, at han har ei allene ladet saadanne 2 bestille hos Bonden, men lovet ham en anseelig Briønning derfore, paa hvis Forfærdigelse han anvender nu al sin Kunst, En vis arbeidsom Mand har ikke langt fra Whirby ved London opfunden den vigtige Opdagelse at finde Længden paa Søen, naar kun Solen lader sig see, hidtil har man kun vid at bruge Middags=Solen dertil, men han giør det ved enhver Solehøyde i hvert Minut.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Blandinger. Hertugen af Sachsen Gotha, anlegger i Ge tha, et nyt Astronomisk Observatorium og har udnevnt den lærde Professor Zach i London med en anseelig Løn til Lærer derved, ligesom han og har anviist ham en stor Capital til de bedste dertil hørende Astronomiske Jnstrumenters Jndkiøb i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Af Videnskabernes Academie i Madrid, er forrige Aar udkommet et Skrift, kronet under Titel, Over Menneskets ulige Oprindelse; og 4re gange oplagt. Den kronede Forfatter beviser der at Grundstøvet til fornemme Folk ligner et Annanas=Korn, men til ringere er som et Peberkorn, og videre; at Naturen behøver 100 Aar til at danne Grundstøved til en Prinds, da det derimod til et gemeent Barn i et Øyeblik er ferdigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Jblandt Propheren Scheich Mansurs Under verker og Bedragerier angives: at han har et flyvende Menneske hos sig, som er hele Verdens Skyts=Engel og til at være Alcoranens Reformator og indblæser ham alt til hans Foretagendes Lykke og Fortgang. Der fortelles og videre: "At hans heele høyre Side og især den høyre Arm med et skal være bleven grøn som et Merke paa hans Storhed og Kraft, og vil først især vise sine Underværker til Trøst og Mod for Musselmændene, naar han bestiger Tronen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Hendes Russiske Keiserlig Majestæt har sendt Professor Zimmermann i Hanover sit Potrait meden egenhendig naadig Skrivelse; Monarkinden, er paa dette Malerie klædt i gammel Græsk Dragt, bærer Jnsignie af Waladinie=Orden og ofter for et Alter af Retfærdihedens billed stytte; Jmellem Keiserinden og Alteret hviler en Ørn, der i den ene Kloe har en Torden=Kile og i Næbet et Laurbærblad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
J Edenborg døde for nylig en Landmand Johan Mochen 103 Aar gammel, hans Ligbegængelse bestod af en Søn 70 aar gammel og 13 andre Sønner, 30 Børnebørn og 20 Børnebørnsbørn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
I Hermonstad lever en blind Mand, som giør alle Slags Snedkerarbeide saa got at man ei kan faae det bedre af nogen klarseende. Snedker lauget, som troede at andre forskaffede det under hans Navn, sendte med Øvrighedens Tilladelse 2de af deres Laugsbrødre til ham, som med Forundring saae den Blinde at giøre en heel Stoel af frisk Træe, satte den sammen, blande Farve og strøg den an.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Ved Kongen af Preusens sidste Svaghed fortelles: at da han kom til sig selv igien, sagde han. Jeg vaagner af en besynderlig Slummer, den var sød og rolig. - Strax efter spurte han, hvorlenge den havde varet, og befoel at melde Kronprindsen, naar den kom igien sagde videre og sit Legems Tilstand; den er et forslidt Driveværk, som vil koste megen Umage igjen at sette i Gang. - Alle mine brave Generaler have endeel af tiltrædet Reisen til den anden Verden, føren jeg, snart kommet ogsaa Turen til mig, og hvad da jeg finder da jo godt Selskab hos min Gud og Frelser. Hvor anseelig at Olie Handelen maa være i Jtalien kan deraf sluttes at Told=Indtægterne i Venedig ere forrige Aar bortforpagtet for 423000 Ducater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
En Handels Speculant i Paris har anmerket, at Frankrig taber aarlig 30 Millioner Livres, som Engeland vinder, han regner 6 Millioner for Engelske Heste, 4 Millioner for Floneller, Moltons, Pluche; 6 Millioner for saltet Kiød og Smør, 3 Millioner for Tin Jern og Staal; 4 Millioner poleret Kaaberarbeide samt Ridetøy Læder og Lærreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
J Skotland er Sneen paa Biergene ved den stærke Varme saa pludselig smeltet, at Vandet derfra strømmeviis har overskyllet Landet og bortrevet meere end 50 Bonde gaarder med Mennesker og Qvæg, og Skaden, taxeret overmaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Paa sidste Marked i Wien var i et lidet dertil opbygt Huus en overordenlig Støvle med en Skomager i at see for Penge; den var 5 1/2 Skoe høi og forfærdiget af en Skoemager i Myn ken, som ogsaa ved dette sit kunstige Arbeyde, og det stærke Tilløb er bleven en lille Capitalist, den heele Støvle veyer 31 Pd. er sort med røde Skafter og 6 Søller, hvoraf enhver har sin forskjellige Farve; blot Lærret dertil koster 117. Gylden, og det løverligste er, at den er saa rummelig at han sider deri og flikker paa en anden Støvle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
General af Capuciner Ordenen Pater Erhard, som saalænge var kun en god ærlig Pater, er nu et Mirakkel i Jtalien; han giør nu Underverker, de syge friske, de blinde seende og en fortøret Haand frisk, givet en Pige sin Hørelse, helbredet en fra et Taarn nedfalden Muurmester sine forflagne Been saa hastig, at han samme Dag gik og fangede Foreller m.v. Saameget kan troen giøre som er større i Jtalien, end andre Stæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
En stoer og riig Cavalier i Vien sendte nylig en af Stadens uskyldige Skiønheder en prægtig Vogn med 2 kostbare Heste til Foræring uden at tilkiendegive sit Navn, og forbudet Kudsken samme ligeledes, denne Skiønne, som ei vidste hvem hun var forbunden, satte sig i Vognen for Peommeere; ved at besee Vognen overalt, blev hun et Mechanisk Skrin var i hvilken laae en Anviisning paa en stoer Summa med Efterretning. Denne Bagatelle skal være til Hæstenes Underhold, men ingen Un Længselfuld venter og ønsker denderskrift. ne uskyldige Pige, at Velgiøreren vilde tilkiende give sig, for igien at tilbagelevere ham sin Gave, naar han ikke havde ædle Tanker derunder. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
J Anledning af Friemuurer Reformationen, sees i Vien et lidet Kaaberstykke i Form af et Seigl der med megen Opmerksomhed og kiøbes begierlige det forestiller en bedekket Statue, som en Mand med Ærbødighed søger at tage Dekket af, den staaer i et af lyse Skyer omgivet Tempel, og er prydet med adskiellige mystiske billider; rundt om samme læses denne Omskrift, oversat af det Jtalienske. Jeg er, jeg var, jeg bliver aldrig opdaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
I London bæres nu Skoespender med de 24, Bogstaver i Alphabetet; En laante et saadant Par Spender af en anden en Dag, og ved Tilbageleveringen fantes paa samme sat imellem Bo staverne stukken. Nu bæres det paa Føderne, som mangen ei har i Hovedet. Den fornermede Eyere lod derpaa i en god Stok indskiære; Ste og taal at Bogstaverne er og i Næverne, og regalerede Spotteren med 24 gode Slag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Dødsfald. Her i Byen den 20de Junii Hr. Captain von Elbergs Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Bekiendtgiørelser. allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: 7 mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her 4 Rdlr. 7 tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi i Anledning af Os Elskelig Christian Friderich Hansen, Vores Etats Raad og Amtmand over Lundenæs og Bueflinge Amter i Vort Land Nørre=Jylland, som Skifte Forvalter efter forrige Herreds=Foget og Skriver, udi Hammerum Herred under bemelte Lundenes Amt, afg. Hans Ditlefsen Linnet, hans herom allerunderdamast gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, den Viborger Samler, og Ribe Stifts Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte afg. Herredsfoget Linnet, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residense Stad, Kiøbenhavn, den 19de Mai 1786. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling P. Aagaard. Luxdorph. Et at Raad og Amtmand bristian Friderich Hansen, som Skifte=Forvalter efter forrige Herredsfoged og Skriver udi Hammerum Herred under kundenæs Amt, afg. Hans Ditlefsen Linnet, Bevilling at maae i Aviserne sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde bemelte afg. Linnets Creditorer. Bliver herved alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring efter afg. Herredsfoget og Skriveri Hammerum Herred under Lundenæs Amt Hans Dito lessen Linnet, indkaldte med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, inden foreskrevne Tid, at møde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig Etats Raad og Amtmand Hansen, som Skifte Forvalter i bemelte Stervboe. Ringkiøbing, den 23de Mai 1786. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
Skulde nogen Her i Byen, have een maadelig Meubeleret Stue eller et Kammer med Kakkelovn, i, for En skiekkelig Mands Person; de da vilde melde dem paa Adresse Contoirret, og at betale hver Maaned efter gjorde Accort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-06-30
di Jldebranden heri Veile sidste 23de April er uer lykkelig omkommen, den sig hos Mad. Biering, opholdende Jomfru Liise Claudi. Skiftet efter hende er den 23de Mai næst efter begyndt, hvorunder af Mad. Biering er anmeldt, sam Arving efter den afdøde. 1. En Farbroder Christian Claudi, som er Død, men har efterladt sig Børn, hvis opholds stæd ikke viides. 2 En Faller, hvis ophold stæd ikke viides, men skal have en Datter tiennende paa Støvringgaards Closter som Frøken Pige. 3 En halv Broder af hendes Fade Hr. Friderich Claudi Præst til Astrup i Riber Stift. 4 En Moster Mad. Gregersen Dod i Todberg Præstegaard og efterladt sig Børn, hvis opholdstæd ikke vides. 5 En Moster Mad. Hansen boende i Kiøbenhavn i Piille strædet i No. 105. 6 En Moster Død, men efterladt sig en Datter Enken Mad. Karshof, ogsaa boende i Kiøbenhavn. 7 En Moster ovennevnte Mad. Biering i Weyle. Disse og og flere Arvinger skulle være, da samme tillige indkaldes herved at møde under Skiftet paa Veyle Raadsine den 2den Augst. og 13de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10. slet Personlig eller ved beskikkede Fuldmægtiger, for deres arve Rett at Ligitimere og deres Tarv at lagttage. Til samme Sæd og Tider indkaldes Stervboets Credi og Debitorer, De første for deres Fordringer at anmelde og Legitimere og de sidste for deres gield at betale. Da Skiftet derefter det snareste skee kan tilende bringes. Veyle den 7de Junii 1786. N. C. Carøe. Byefoged
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Tanker ved en høytrængende Regn. Gudi kunde du til Pas dog engang giøre, Thi skiøndt du giør alleie idel Got, Af Mennesket du Knur dog til maae høre, Ja, ofte faaer for Tak og Ære, Spot. En vil det have saa, en anden anderledes, Kun faae betænke ret; du skal i alt tilbedes. Vor Moders Brøst var ligesom udtørret, Dens Fostere alt saaes blegnende; Men Lædske kom, og Glæden blev forstørret, Betimelig kom Vederqvægelse. Med tør og sprukken Mund vor Jord og Vædske sukket, Og Forraads Kammeret for Regnen blev oplukket, For Skabningen som haver Liv og Mæle, Er Glæden stoer dog størst for Mennesket, Hver Draabe bør Rettænkende besiæle Til Lov og Tak for ham som gjorde det. For ham som Himlene til Kaaber kan forvandle At Jorden bliver Jern, og lar sig ei behandle. Hvert Vink, og Gud! du paa din Godhed giver, Alt nærmere skal føre os til dig: Din Førelse i alt den beste bliver, Vel den, som kun i dig er glad og riig. Naturalisterne maae om Naturen snakke; Vi for Naturens Alt, og Gud, dig ville takke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
(Jndsendt. Der ere vel kun faae Regimenter i Armeen, hvis første Oprettelse er over Hundrede og fleere Aar siden, og som endnu haver skriftlige Efterretninger, om enhver Hovedforandring, som har truffet samme fra dets første Begyndelse af indtil denne Dag. Ved Tilfælde og Arv er ieg, i det nogle af mine Forældre have tient i det Bormholmske nu Aarhuusiske Jnfanterie Regiment, kommen i Besiddelse af nogle Papirer, som setter mig istand til at bekientgiøre adskillige interessante anthentiske Efterretninger om dette Rigimente; Efterretningerne blive vel ikkun interessante for den Deel af deres Blads Læsere, som høre til Militære, men dog smig, rer jeg mig med at endogsaa Læsere af de øvrige Stænder, vilde blive underholdne af samme især ved de første Efterretninger, som staae i Forbindelse med Fædrenelandets Historie, og give Oplysning og Residensens da værende Tilstand, saa og den nøyagtigste Tidsregning, naar de vigtigste og største Verker, som endnu med Rette bliver beundret af enhver, ere satte istand ved Rigementets Hielp. Aar 1678 blev det nu værende Aarhuusiske Jnfanterie=Regimente oprettet, under Navn af Marine=Regimentet; hvortil ethver Regiment i Armeen maatte af give et vist Antal Folk. Hvor stærk Regimentet i Begyndelsen var, af hvor mange Companier det bestod, og hvor stærk disse igien vare af Officerer, Underofficerer og Gemene, derom sige mine Papirer intet, men allene, at den første Chef var Viibe, som forhen havde staaet i Hollansk Tienneste, og fik dette Regiment, som Oberst; ikke usandsynlig er denne Viibe den samme, som i Aaret 1676, da han endnu var Oberstlieutnant, blev sendt til Gottenborg, med en Esqvadre, for at indslutte dette Sted, fra Søesiden. Marine=Regimentet var aldeles Søe=Etaten anecteret, forrettede al Arbeyde, paa Holmen, besat Vagterne sammestæd, og tiente til Krigskibenes Besetning, hvortil siden og endnu bliver tagen Folk af alle Regimenter. Af disse forskiellige Forretninger for Marine Regimentet, lader sig letteligen slutte til dets Styrke, der nogenlunde er fuldstændig, som jeg finder imellem mine Papirer, og som i fremtiden skal meddeles, er ikkun fra 1705 det bliver et Spørsmaal og selv ved Regimentet kunde være ældre Lister tilstæde, og om slige endnu ere andre Stæder at finde, end i SøeEtatens Archiv. Sulle der ved Regimente selv endnu findes fulstændigere og ældre Lister, saa smigrer jeg mig i det Haab, at denne min liden Begyndelse til Regimentes Historie vil give Andledning, at Regimentet med Tiden har den Godhed, at meddele mig samme, da jeg boer i Nabolauget. Den første Mundering for de Gemene ved dette Marine=Regiment var en blaae Kiole med røt Underfoder, en blaae Vest og blaa Buxer, og i steden for en Hat har de en Baadsmands Hue af rød Klæde; derimod havde Underoffisererne brune Kioler med blaae Underfoder, og Hattene som disse bare, vare indfattede med en Guldsnoer, saavel Underoffiserer. som de Gemene havde desforuden blaae Kapper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-07
Kiøbenhavn havde til den Tid, lang fra ikke den Udseende som nu, især paa den Side, som vender til Christianshavn og til Søen, den nye Holm var den gang endnu ikke til, eiheller alle Fæstningsverker og den største Deel af Volden imellem Christianshavns Port, indtil der, hvor Qvintus Bolverk ligger, ligeleledes den Broe, som gaaer herfra til Nyeholm; der var ingen Corps de Garde byged for Vagten paa Holmen, ved Tolboden laae et gammel Skib, som kaldtes den sorte Rytter, dette tienede til Corps de Garde for Tølboden, og blev tillige med andre Vagter paa Holmen af Marine Rigementet besadt med en Officeer 3 Underofficerer og 30 Gemene.