JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Proclama. Efter fornylig ved døden afgangne Enke=Frue Adel Beyer Sl. Assessor Jørgen Brøchers, har vi, som Skifte-Forvaltere, ved Boets Aabning, forefundet et allernaadigst confirmeret Testamente, hvorved begge disse nu ved Døden afgangne Ægte-Folk, var indsadt som eneste Arving af den afdødes efterladende Formue, og i Fald den længst Levende skulde blive hensiddende, uden at indlade sig udi noget nyt Ægteskab, da skulde Boet, efter begges Død, deeles imellem begges Arvinger efter Lands-Loven; Men da der nu tillige, efter benævnte afgangne EnkeFrue Adel Beyer Sl. Assessor Brøchers, findes et allernaadigst confirmeret Testamente, hvorved hun, for saavidt hendes halve Boe vedkommer, ganske nøye har bestemt hvorledes og til hvem samme skal deeles; Saa og da man ikke har kunde faaet fuldkommen Forsikring, om der skulde gives flere eller andre Arvinger, efter meerbenævnte for længst afgangne Assessor Jørgen Brøcher, end de, som under RegistrationsForretningen af Boets Formue opgivet er, bliver De, som maatte ansee sig som rette Arvinger efter til benævnte Assessor Jørgen Brøcher, herved, foruden udi de Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, Christiania Jntelligentz-Blade og ved lovlig Proclama for Retterne, tillige udi den Tronhiemske Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde for os, inden den i Loven foreskrevne Tiid, med saadan Legitimation om deres Arve-Ret, som Lov befaler at skal skee, hvorhos tillige Boets Debi og Creditorer inden samme Tiid indkaldes at indfinde sig med saadan Beviis, som ligeledes Lov befaler at skal skee efter død Mand, da enhver derefter skal vederfares hvad lovlig og Ret er. Bergen den 27de September 1783. Høe Bentzon. Borgemester. Byefogd.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Auction. Mandagen den 3die November førstkommende Kl. 2 Slæt Eftermiddag, begynder Auctionen, i Kiøbmand Sr. Brandtes Huus her i Byen, over adskillige Kram=Vahrer med meere, efter de allerede udkomne og herefter end videre udkommende Fortegnelser, som hos Auctionsforvalteren ere at bekomme, hvilke Vahre bliver solgte med 3 Maaneders Credit.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Til Kiøbs. Hvor en god Klæde=Rulle med 4re Stokker, og et dertil hørende Bord; samt en bred DækScheise, alt i god Stand, er til Kiøbs og kan fra Adresse-Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Friske Citroner og Pomerantzer, Peberrod, som nylig er hiemkommet, faaes til Kiøbs hos M. Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
En nye og moderne Enkelt-Kariol, samt 2de nye Slæder af Svensk Facon, anvises til Kiøbs af Nordqvist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Bortkomne Sager. Tvende Giæs af graae og hvide Fiedre, med graae Topper paa Hovederne, ere i forrige Uge komne ud fra en Gaard her i Byen, og blevne borte for deres Eier, som lover en passelig Findeløn til den, som paa Adresse-Contoiret anmelder, hvor de ere indkomne og kan afhentes. For nogen Tid siden, er af mit Kiøkken bortstiaalet, en Sølv Spiseskee, af nu brugelig Facon, og da i denne Uge atter savnes en ligedan, med mit Navn paastukket, saa udloves en raisonabel Douceur til den eller de, som om slig Tyverie kan give Oplysning; J al Fald, kan Opdagerens Navn vorde fortiet. Friedlie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
En nye blaae Rottinggot af hiemvævet Tøy, med Kammelhaars Knapper, er sin Eier frakommen; Hvem der kan give Underretning om hvor samme er at finde, ville behagentlig melde sig hos Kiøbmand Hr. Jacob Juul der anviser Eieren, som lover en convenable Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Bøger. For Hr. Agent og Universitets Boghandler Gyldendal, har jeg følgende Bøger til Fall: Youngs Natte-Tanker ved Lodde; Salzmans alammodiske Børne Opdragelse; Buschings KunstHistorie; Anhaug til Jesu Levnets Historie med Kart over Palæstina; Niemejers Characteeristik, 4 og 5 Deel; J. N. Bruns Svar til Profess. og Rektor Smith; Udtog af den nye Forordnede Alterbog; Den nye Forordnede Alterbog, udi 8tav og 4to, paa Skriv- og Tryk=Papiir, Badens Virgilius; Tom. Jones ved Fielding; Siegvart en Kloster Historie; Schnabels Beskrivelse over Hardanger med Cart; Cancellie=Raad Bulls norske Skov-Væsen; Leems, Finmarks Beskrivelse; Mad. Bøyes Psalmer; Frimands Psalmer paa alle Søndage; Soldaten eller Krigstanden; Dræbyes overs. af Smiths Undersøgelse om National Velstand; Nye Skuespil 5 Deel; Nye Syngespil 5 Deele; Schønnings Norges Historie, 3die Deel; Rothes Christendoms Udsigter; Danske Videnskabers Selskabs Skrifter; Badens Compendium Hist. Roman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Subskription modtager jeg og paa alle Hr. Agent Gyldendals Forlags Skrifter. Forskiel paa Dyd og gode Handlinger, ved Gamborg. Prof. Smiths Tale om velanvendte Borgerlige Velgierninger, Anton Er. Schnabel. Amanuens. hos (S. T.) Hr. Biskop Bang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Povel Juels Gode Bonde, en meget nyttig Bog for Landmanden, og tillige forøget og forbedret med adskillige nyttige befundne Forsøg ved Landbruget af Velærværdige Hr. Hans Thode, Sognepræst til Lexwigen; er efter Commission at faae til Kiøbs hos Taxadeur Tonning her i Byen og i Bogtrykkeriet for 16 sk. Exemplaret er 14 Ark i 8vo, og er tillige smuk indhæftet. J Bogtrykkeriet er at faae til Kiøbs den lætte Regne-Kunst, hvorved enhver, der ei har lært at regne naar de allene skiønner trykte Tall 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Fortsettelse af No. 4. Haar man drikker formeget Vand, bliver Maven og heele Kroppen, svækket, men langt farligere er Umaadelighed i hidsige Drikke-Vare. Den unge Rum maa for alting skyes, den inflamerer Blodet, og foraarsager hidsige Febere og inden kort Tid Døden. Derimod er den gamle Rum en Medicin, naar den bruges maadelig, og hvo som sterkt arbeider, kan knap undvære den. At være længe og med blottet Hoved i Solens Heede, kan en Europæer ei udholde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Naar en arbeidsom Mand her vilde bevise den samme vedvarende Fliid i sine Forretninger som i Europa, vilde han snart ei meere være i Stand til at arbeide, især i den første Tid. Den bedste Tid til Arbeide saavel med Hovedet, som Haandarbeidet, er for Solens Opgang indtil Kl. 10 om Formiddagen. Efter denne Tid bliver Heeden for sterk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Efter Middags Maaltidet pleie de fleste Blanke at sove Middags-Søvn, hvilket her snart er nødvendig, siden Heeden om Natten ofte forhindrer Søvnen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Fra Kl. 3 til om Aftenen kan man igien arbeide. Den bedste Ad til at spadsere, er den første Time efter at Solen er opgaaet, og om Aftenen den sidste førend den gaaer ned. At gaae længe kan de Blanke ej udholde. De fleste pleie her at aarelades fire Gange om Aaret, og nogle endda oftere. Der findes faae Sygdomme i Vestindien, som ei ere i Europa. Hoved- og Tandpine samt Snue er i Regntiden mest giængse. Forfatteren var i al den Tid han opholdt sig her frie for Snue, som han ellers bestandig havde været incommoderet med, og fik den igien saasnart han forlod det varme Klima. De sædvanligste og farligste Sygdomme paa disse Eylande, ligesom overalt i Vestindien, ere kolde og hidsige Febere; begge have det besynderlige ved sig, at endskiønt det aldeles tegner til Forbedring, de Syge dog let kan faae Slag, hvoraf de snart døe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Forraadnelses Febere ere her i sær giængse og meget farlige. Til disse hører den saa kaldede Chocolate Feber, som holdes for en Art af den simiske Sygdom, der ogsaa kaldes den gule Feber, siden Øinene derved blive gule, og paa Brystet og hele Kroppen setter sig gule Plætter. Sygdommen bliver dødelig, naar Blodet gaaer ud af Næse, Mund. Øyne, Øren og alle Aabninger i Legemet. Denne Sygdom er en Følge af Heeden, af Umaadelighed i sterk Drik, og overalt naar man echausserer sig. Der findes dog Exempler paa dem der lykkelig have overstaaet den. Efter en hidsig Sygdom bliver ofte en Feber tilbage, som vedvarer i mange Uger, og meget svækker Kræfterne, den kaldes Bennekorrts, samme Navn gives her alle langsomme Febere. Til de sædvanligste Tilfælde hører de saa kaldede røde Hunde. Samme bestaaer i Udslet over hele Kroppen, i sær paa Armene og Benene, som see saa røde ud som Skarlagen. Derved fornemmes ofte een saa heftig Kløe, at man ei kan sove derfor. Naar den forgaaer, gaaer Huden efterhaanden af. Man faaer dette Tilfælde, saasnart man kommer i det varme Klima. J de hedeste Maaneder er det sterkest, og i Regntiden holder det op. De fleeste som komme til Vestindien, faae det, og endskiønt denne Udslæt ei er farlig, kan den dog foraarsage stor Besværlighed, naar man i Regn eller om Natten forkiøle sig, saa at den slaaer ind igien. Den findes i alle Lande, som ligge i det varme Klima. Nogle have den saa sterk, at de faaer Bylder i Huden, som i lang Tid ei læges. Andre fornemme altid Kløe efterat de ere befriede fra den, i sær i Armene, og Benene. De Blanke, som boe her, have adskillige Nærings Veie. Nogle eye Plantager, andre tiene paa dem, thi paa de store Sukkerplantager bruges mange Blanke, som en Over= og Under=Mester knægt eller Forvalter, en Skrivere, en som har Opsynet over Brændeviinsbrænderierne, en Læge for Negerne, en Jnspecteur, en Proviantforvalter og fleere. Saadanne Planteurs, hvis Formue er er tilstrækkelig, til en Sukker=Plantage, avle Bomuld, hvorved de kan komme ud med 4 til 6 Slaver. Andre Blanke ere Kiøbmænd, hvoriblandt ogsaa adskillige Planteurs kan regnes. Jøderne leve her, som andre Stæder, af Handling. i Stæderne, fornemmelig paa St. Croix, have de Kramboder. Nogle Blanke ere Læger eller Vundlægger. Andre ere Skippere og fare med deres Barker til de nærliggende Øer og til Nord-America; deres smaa og lette Fahrtøyer har en paa skraas staaende Mast, 4 Seyl og en liden Cahytte. Andre ere Haandverksfolk, og Konstnere, saasom Møllebyggere, Tømmermestere, Muurmestere, Bødkere, Smede, Skreddere, Skoe magere og Uhrmagere. Andre holde Qvæg, Høns og deslige. Andre brænde Kalk; begge Deele kan forrettes ved saa Negeres Hielp. Fattige Blanke nære sig af Fiskerie, fange Skildpadder, transportere Folk og Vare med Baade, drive en liden Handling og deslige. (Fortsettes)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
21 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Høymesse. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Jndkomne Skibe. Skipper Hans Madsen fra Hamburg med Støkgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Bekiendtgiørelse. Paa Onsdag den 13de November førstkommende, precise Kl. 5 begyndes Concerten paa Raadstuesahlen. J. H. Berlin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Proclama. Efter den her i Junii Maaned sidstleden, uden Livs=Arvinger afdøde Qvinde Brynnil Evens Datter afgangne Ole Siversen Byes, bleve de forefundne ringe Effecter strax tagne under Antegnelse, samt ved Auction, til Betryggelse for Arvinger og Creditorer, gjorte i Penge. Siden er en, hendes Broder ved Navn Ole Evensen, boende i Tronhiem, ved particulair Skrivelse tilkiendegivet dette Dødsfald, men er ikke paa nogen Maade med Tilsvar indkommen; og endskiøndt Boet er af saa ringe Betydenhed, at det ikke kan udreede de indgivne billige Fordringer for denne gamle Kones Ophold i de sidste 2de Aar, med andre Omkostninger, bliver dog saa vel den Afdødes Broder bemeldte Ole Evensen, som alle de øvrige Arvinger med de Umyndiges Værger, samt de der enten kunde skylde til eller have at kræve i dette Sterboe, herved i de Tronhiemske Adresse-Contoirs Aviser 3de gange indkaldede, inden lovlig Tid at indkomme til mig, som Skifte-Forvalter, med hvad de kan have at erindre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Løkkens Kaabber-Werk den 3die Nybr. 1783. J. Hartz.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Til Kiøbs. Den, som maatte have Lyst at tilforhandle sig Hr. Ober=Vrager Terckelsøns Vaanegaard. og Grund her i Byen, ville behage at henvende sig til mig, for om Kiøbet at accordere. C. Hammer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
En Reise-Koffert med sort Skind betrokken, dertil Laas og Nøgel i god Stand, anvises til Kiøbs fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
En gandske nye Mands Styr-Slæde, falbydes og anvises fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Friske Citroner og Pomerantzer, Peberrod, som nylig er hiemkommet, faaes til Kiøbs hos M. Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
En nye og moderne Enkelt-Kariol, samt 2de nye Slæder af Svensk Facon, anvises til Kiøbs af Nordqvist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Bøger. Hos mig ere nu følgende Bøger at faae til Kiøbs: Jerusalems Betragtninger, 1. 2 og 3. Deel, og 3die Deel separat; Vademecum til Tidsfordriv 1 og 2 Deel, og 2den Deel separat; Wielands Sympatier til Hiertets Dannelse; Ca hier aus meinem Portefeuille; En Dansk Adelsmands Tanker i Anledning af samme; Stener sons Lovkundskab for den norske Landmand; Badens Grammatika latine; Den Danske LitteraturJournals udførlige Bedømmelse over Dr. Bastholms Svar, 1 og 2 Hefte komplet; Hirschfelds Bibliothek for Menneskeslegtens Historie 1 og 2 Bind Ewalds Skrifter 1 og 2 Bind, Mar Wind; Abderiterne af Wieland; Lundbergs Havedyrkning; Dyssels Fabler: Neckers Regnskab til Kongen af Frankrig; Snurre Sturlesens Norske Krønike; Ludkes Communion Bog, indbunden; Henriette eller Huzarrovet; Æsopi Fabeln; Beskrivelse over Møens Klint; Beytrag zur Kirchengeschichte von Hamburg; Daaren af Stand. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs, den gallante Ungdom blant Mandfolk 8 s. Den lætte RegneKunst, hvorved enhver, der ej har lært at regne naar de allene skiønner trykte Tall 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-07
Observationer af Baromet, Thermomer, efter Reaumurs Scala Vindene og Veyret i Tronhiem, 1783. Octo gret om Natten. dage Driveskyer Regn og stille. st. Driveskyer, Regn og vind. Blæst. Driveskyer S. Lynild og B. Drivesk. med Snee og B. Tykt, Snee og Blæst. Tykt, smaat Regn og stille Drivesk. Taaget. R. og sk. J. Klart og stille. Drivesk. Lynild og stille. ) Drivesk. med smaat R. og st. Klart og stille. 8 Drivesk. med Slud og B., idem. Driveskyer og vindigt. idem. idem. Klare Drivesk. Nordl. og v. H. Tykt, Taage, R. og stille Driveskyer og Storm. 3. Tykt, Taage, Regn og B. Tykt, Regn og stille. V. Klart og stille. Klart, Taaget og stille. Tykt, Taage Regn, og stille. idem. Klare Drivesk. Taager og sk. Tykt, Taaget, og stille. Klare Drivesk. og Blæst Tykt, Regn og Blæst. Tykt, Taage, Regn og B. Tykt, Taaget og vindigt. 3. Klare Drivesk. Taaget og sk. Tykt, Taaget og stille. Drivesk. med Regn og B. idem. Ved J. Tykt, Regn og Blæst. Tykt og vindigt. O. Klart, Taaget og vindigt. Drivesk. Nordlys og stille. . O. i Klare Drivesk. Taaget og v. Tykt, stærk Blæst. O. Tykke Drivesk, og Blæst. Tykt, stærk Regn og vind 3. Driveskyer og vindigt. Klare Drivesk. Taaget og v. B. Drivesk. Taaget, R. og B. Klare Drivesk. Nordl. og v. idem. Klart, Nordl. og stærk B. J. Tykke Drivesk. og stærk B. Klart, Nordlys og stille. Klare Drivesk. og vindigt. Tykke Drivesk. Snee og v. O. idem. Drivesk og stærk Blæst. Tykt, stærk Regn og B. Tykt, Nordlys og stille W. Driveskyer og Blæst. Driveskyer, stærk R. og B.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Fortsettelse af No. 45.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Handel og Vandel regnes her efterStuck von Achten, som ogsaa kaldes Pesos og Dalere. Et af disse holder 8 Realer eller Skillinger og en Skilling 6 Styver. 6 Stuck von Achten ere 5 Rixdaler dansk. Sølv Mynterne, som ere her giengse, ere enkelte og dobbelte Realer og Styver, samt Patagons, af hvilke enhver giør 12 Realer. Af Guld Mynter findes her spanske, portugisiske, danske og andre, en dansk Ducat gielder 20 Realer. Naar der er Mangel paa rede Penge, betales med Sokker, Bomuld og andre Producter, vel ogsaa med Slaver. De Vahre som udgaae herfra ere Sokker, Bomuld, Rum, Malateller Sirup, Træ, Caffe og noget Cacao. Sokkeret paa St. Thomas holdes for bedre end det paa St. Croix. og sælges derfor noget høiere. Fra Sokke ret gaaer saa meget Malatz, at der kan brændes saa meget Rum deraf, som den fierde Deel af Sokkeret udgiør. Hvor som altsaa har 1000 Fade Sokker, bekomme saameget Malatz, at deraf kan brændes 25 Fade Rum. Jo fældere den er jo mere betales for den. Englænderne føre den i Mængde til Nord=America. Noget Tømmer sælges endnu, i sær til Englænderne, samt Fustik og Pokkenholt, hvilket tildeels Spanierne bringe hertil. Da snart alle Vahre, som Jndvaanerne behøve, faaes fra Europa eller America, saa maa meget fremmed indføres, som betales temmelig dyrt. De indenlandske Levnets Midler ere paa St. Croix kostbarere end paa de andre Eylande, og paa St. Jan mindst dyre. At det ferske Kiød betales dyrt, og der undertiden er Mangel paa det, kommer deraf, at ganske lidet Qvæg avles. Haandverksfolkenes og andres Løn er høy i Priis ligesom Levnetsmidlerne. Bygningerne, Mennesker, Qvæg og alt hvad der høre til en Sokker=Plantage, udkræver store Bekostninger. Til en Plantage paa St. Thomas og St. Jan, som er 3000 Fod lang og 4000 Fod breed, behøves over 100 Negere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
J dette Klimaa behøver man ej at forsvare sig imod Kulden med massive og sterke Bygninger, derfor ere de fleeste Huse af Træe. Steenhuse blive om Dagen saa heede, at Varmen endnu kan spores om Natten. Bygninger af Træe ere kiøligere og kan ei saa let beskadiges af Jordskielv. Steenbygninger bruges hertil Magaziner, dog findes ogsaa nogle Vaanhuse af dette Slags i sær paa St. Croix. Den underste Etage er gemeenlig af Bermudesteen, hvilken er saa hviid som Kalk, og den øverste af Bindingsverk. Faa Huse ere over 2 Etager høje, og de fleste ikkun en, Tagene ere for Stormvinde Skyld lave, og tækkes med Spaan af Ceder-Træ fra Nord-America. Tagsteene koste meer og Regnvandet kan ej saa got samle sig der. Ved Husets vestlige Side, hvorfra Blæst og Regn sielden kommer, er gjerne et Gallerie anlagt, og ofte gaaer det rundt om Huset. Hensigten er hermed ey alene at opholde sig i den frie Luft, men Bygningerne bekomme derved ogsaa en større Omkreds, og kan giøre Stormen sterkere Modstand Glas-Vinduer bruges ey, thi Luften maa have fri Tilgang til Værelserne, naar Heeden ey skal blive utaalelig. Om Aftenen og ved Storm eller Regn lukkes Vinduerne med Skoder. J Vaanhusene ere ingen Skorsteene, siden Kiøkkenet er for sig selv i en anden Bygning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Paa Plantagerne er gemeenlig ved Gaarden en Have med Bacove, Bangne og deslige Træer, en Kaffehave og en Kiøkkenhave, men meget sielden en Lysthave.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Ved Planteurens Bygninger staae Negernes Hytter ved hinanden som smaa Bondebyer. Creaturene ere Dag og Nat under aaben Himmel. De fleste Blanke sove her i Hengemaatter, som bestaar i et Stykke sterkt Lerred omtrent halvfemte Alne lang, og saa breed, at man kan legge sig der tvert over. Ved de to smale Ender er det sammentrøkken med Snorer, hvori to sterke Touge sidde fast, hvormed Hengematten henges fast paa to Kroge i to Vegge som er ligeover for hinanden. Naar man ligger i saadan en Hengematte, koler sammes Bevægelse noget, og desuden er man frie for Skorpioner og Tusindbeen. Denne Opfindelse komme fra Caraiberne, som giøre deres Hengematter af Bomuld og kalde den Hamack. Sengeklæder behøves sielden; J den varmeste Tid tildekker man sig ikkun med et Lagen. Alle Blanke klæder sig paa europæisk, ikkun med den Forskiel at deres Klæder ere meget lette. J den koldeste Tid kan man nok taale Klæde, men sædvanlig bruges Stof, eller siden det endnu er for varmt, Lerred og Kipper. Hiemme bruger man ey mere end en tynd Væst, vidde Buxer af fiint stribet Lerred, og en Hue afhvidt Lerred, som er gjort paa en besynderlig og simpel Maade, den er meget høy og holder Solen af. Grovt Lerred er her besværligt at bære; Jøderne, som boe her lade for Heedens Skyld, deres Skiæg ey voxe. De Blanke spise Brød af fint Hvedemeel eller af Cassabi, hvilket sidste smager Creolerne bedre end Hvedebrød. Salt Kiød spises her ogsaa meget. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
22 Søndag efter Crinitatis prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Høymesse. Dom-K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Dødsfald. Madame Maren Krog fød Loumann død paa Stoche Gaard i Meldahlen den 9de November, 76 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Efterretning for Publico. Kiød-Taxt for Slagterne i Tronhiem, fastsadt paa Tronhiems Raadstue den 10de November 1783. Fra Mortens Dag til Nye=Aar. 1 Mark got Oxe-Kiød - - 2 og en halv s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød = 4 s. 1 Mark Spee=Kalv-Kiød - 1 og en halv s. 1 Mark Faare=Kiød = = 2 og en halv s. 1 Mark Bukke-Kiød = = 1 og en halv s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Fra Nye=Aar til Paaske. 1 Mark got Oxe=Kiød - 2 og to trededeel s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød 4 sk. 1 Mark Spee Kalv-Kiød, 1 og en halv s. 1 Mark Faare Kiød - 2 og to trededeel s. 1 Mark Bukke-Kiød - 1 og en halv s. Fra Paaske til St. Hans Dag. 1 Mark got Oxe-Kiød : 2 og to trededeel s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød, 1 og en halv s. 1 Mark Faare=Kiød = = 2 to trededeel s. 1 Mark Bukke-Kiød = 1 to trediedeel s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Hele Bringkoller sælges alletider en siette deel mindre Marken, samt Boger og Skank ker en trededeel mindre Marken, i denne Tax tes Tiid. Flæske-Skinkker 4 sk. Marken og Mellem Flæsket 5 sk. Marken i Taxtens Tiid. Naar ellers nogen kiøber heele Voger, skal Vogen sælges for 12 sk. mindre end her er sat. Hvilken Taxt, samtlige Slagtere, under vedbørlig Straf, holder sig efterretlig, indtil en anden Taxt, efter Slagterets Jndkiøb, sat vorder. Tronhiems Raadstue d. 10de Novemb. 17832. President, Borgmæster og Raad.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-11-14
Bekiendtgiørelse. Beskrivelse over Bradsbierg Amt, forfattet af S. T. Herr Cancellie-Raad Bartholomæus Herman von Løvenskjold, indeholdende Efterretninger og Amtets Grendser, Navn, dets Jnddeeling, saavel til den verdslige, som geistlige Jurisdiction, de deri beliggende Kiøbstæder og Ladepladse, Kirker, Jern-Verke og Saugbruge, Skove, Vande, Elve og Fosser, Bierg- og Jord-Arter, Jndbyggernes Nærings-Veje og andre fleere Merkværdigheder, er mig af Hr. Forfatteren til Trykken leveret; men for at bestemme Oplaget, indbydes herved De Herrer, Elskere af Fædrenelandets Historie, som ynske at eje dette Skrift, at tegne sig hos Velædle Hr. Stocksleth i Opsloe Bispe-Residentz eller hos mig her i Byen, samt hos de Herrer denne Plan bliver tilsendt og nærmere skal bekiendtgiøres, for det Antal Exemplarer eller Papiir Sort forlanges. - Prisen bliver for et Exemplar paa Trykpapiir 48 Skilling og Postpapiir 72 Skilling, der betales ved Skriftets Modtagelse. Naar et nødvendigt Antal Subskribentere erholdes, begyndes strax med Trykningen, og skal herom meldes i de Norske Jntelligentz- Sedler. Christiania den 18 Sept. 1783. Jens Ørbek Berg. N. B. Subskription af ovenmeldte Skrift, modtages ogsaa paa Bogtrykkeriet i Tronhiem.