Norske Intelligenssedler, 1766-12-10
Tanker. Dog ofte sætter en i Fyr, Naar jeg vil undgaae Verdens Styr, Jndsluttet af et slet Omheng; Hvor Suk og Sorge takles av Og føler der ej disse Piller. Naar jeg er træt af Grin og Gnaal, Som, (om man var af Jern og Staal.) Saa kaster jeg mig paa min Seng; Der kommer jeg ihu min Grav, Jeg beder - - stunder - - slumrer - - hvier, Sapiens. De som lade Munden løbe uden Betænksomhed, forfalder gemeenlig til Bagtaalelse, og igiennemhægler andre Folkes Opførsel, eller og uden Forskiæl bringer, fræm alt hvad de have hørt og seet, eller hvad som kand falde dem ind, skulde de end derved aabenbare sine egne Feil og Daarligheder. De ere saa vante at sladdre, at de føler en hemmelig Angest, og mister alt sadt Væsen naar de skal tie, og ikke kand lade Munden, som sædvanligt løbe, deraf kommer det, at de intet fortier, men opfylder deres Tale med Løgn og Usandheder. Naar nu saadane, som ere underkastede denne Fejl, ikke selv kiender dette uanstændige Væsen, kand dette tiene dem til Advarsel og Efterretning, at det er ikke alle Folk behageligt, at høre saadan Sladder, fornemmelig naar ugrundede Ting, Løgn og Bagtalelse, hvorved Næstens Ære lider, løber ind imellem, som redelige Folk ikke synes om; detsuden sætter en saadan mundkaad Person sig selv i Foragt og slet Credit, fordi man billigen maa troe, at ligesom han i vor Nærværelse dømmer om andre, saa vil han og giøre om os i vor Fraværelse. Saadane have gemeenlig liden Eftertanke og Beskedenhed, betragte hverken Tiden ej heller Personerne, i hvis Selskab de befinde sig, og mis behage dem, som have meget at bestille, ja ere ret fornøjede, naar saadan en Svadsere, tager Afskeed. Skeer saadan Snak i Nærværelse af fornemme Folk, saa handle et saadant Menneske imod den Høiagtelse, han er dem skyldig, ligesom det i Almindelighed er uhøfligt og uanstændigt i Selskab at vise sig herske syg og allerne at forOrdet. De handler ogsaa imod Klogskabs Regler, i det de ved saa megen Sna alt for meget aabenbarer sig selv, og giver sig blot, siger og fortæller alt hvad de have paa Hiertet, som giver Fremmede Anledning til at undersøge deres Forstan- og alle deres Sinds Egenskaber, der gemenlig falder ud til deres egen Skade og Forringelse. Fornemmelig giør unge Mennesker, som endnu have lidet seet og erfare sig latterlige og foragtelige, naar de lægger for Dagen sine urimelige Tanker og dømme om alle Ting. Naar der gives Leilighed til at tale, eller at svare paa Spørremaal, maa det skee med Beskedenhed og Forsigtighed, og i al mulig Korthed, betænkelig Materie, og Ting, som man ikke forstaaer, maa man ikke indlade sig Det er en stoer Kunst og fortræslig Klogskab, at holde sin Tunge i Tømme, og ikke aabne enhver sine Tanker, men lade andre tale, og derefter tage sin Rette-Sno Ved Stiltienhed vinder man altid en Fordeel over andre, i det man paa denne Maade ingen fornærmer eller misbehager, men saasnart man blotter sig, og giver sin Dom over en Ting tilkiende, blive Gemytterne deelte imod os, nogle billiger vor Mening, andre dadler og imodsiger den. Man maa derfor just ikke være stum Sælskab, men Meningen er alleneste denne: at man med Betænksomhed, Forsigtighed og paa en god Maade taler og ikke lætteligen lader falde nogen Dom over en Ting, men overlader andre saadant; ligesom og saadane Lejligheder, hvor man af Pligt, Nød eller Skyldighed maa tale, ikke hører herhid. Middel imod Bagtalelse. Naar man taler ilde om os, er det beste Middel Foragt, og intet kand være vor Fiende meer imod, end naar vi med Taalmodighed overbær deres Fornærmelser, Fører saadane beskyldninger Sandhed med sig, kand de tiene til Bedring, men ere de opspundne af Had og Misundelse, kand de ikke skade; thi Sandhed beholder til sidst Overhaand. Om Dyders og Lasters Bedømmelse. Dyder og Laster synes at være større eller mindre, eftersom et Menneske er fattigt eller riigt, befinder sig i Velstand eller Foragt. Verden dommer gemeenligen efter den udvortes Anseelse, derfor gaaer man gierne forbi de Stores Feil med Stiltienhed, men de ringeste Fejl-trin den Fattige giør, bliver paa det verste udlagte.