JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Rettelse. J Stykket om Hr. Etatsraad Ørsteds Bemærkning i forr. No., P. 1339, Lin. 29, effter 80 Rbd. i Sedler pr. 100 Rbd. r. S., tilføjes: eller det, som de nu gielde i rede Sølv. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Nyeste Skilderie af kjøbenhavn. 20000000 Ro Syttende Aargang. No. 86. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 October 1820. Strøetanker om de forskiællige Veie og Maader at komme til Kundskab og Oplysning, o. s. v. (Fortsættelse; see Nr. 78.) Nægtes kan det ikke, at Oplysningen iblant meenige Mand i visse Egne jo kunde være større. Jmidlertid er det ei at haabe eller forvente, at samme vil om kort Tid strække sig vidt og bredt, til ethvert enkelt Jndividuum i Borgersamfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Meddelelser af gavnligt Nyt udenlands fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Femte Levering. (For Alle. - Slutning; see forr. No.) 11 - Det regner langt tiere om Dagen, end om Natten. J Foraaret falder Regnen oftere ind om Aftenen, end om Morgenen; men om Sommeren og i Efteraaret tiere om Morgenen, end om Aftenen. Meget voldsomt Veirligt kommer mestendeels fra den Himmelegn, hvor Solen staaer. Sommertordenveir, der ei ledsages af Blæst, bringer ei letteligen Kulde og Haal med, men desto meere Lyn og Torden; derimod give de af Blæst ledsagede Tordenveir liden Torden, men desto flere Haal, hvis Korn blive i Forhold til Blæstens Hæftighed større. Godt Veir, som begynder om Natten, og Sommerskyer vare sjeldent længe, og en Vind, der reiser sig ved Nattetider, lægger sig snarere, end den Vind, der reiser sig om Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Paa et vaadt Efteraar og en mild Vinter følger gjerne et tørt og koldt Foraar, som er Planteværten skadeligt. Efter en tør Vinter indfinder sig sædvanligviis et vaadt Foraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Vaadt Foraar og vaad Sommer bringe os oftest et klart Efteraar, og paa et saadant følger tid vaadt Foraar. Falde Bladene seent af om Efteraaret, er gjerne en vaad og raakold Vinter vente. Venteligen falde de da saa sildigt af, fordi en vaad og varm Søndenvind hersker. Men paa en saadan følger almindeligen Nordenvind, der er de stor skadeligere, jo flere Fugtigheder den finder i Jorden. Lade Trækfuglene (saasom Vildgjæssene i Aarene 1765, 66 og 74) sig tidligt see om Efteraaret, betegner dette oftest en kold Vinter, da de i det Tilfælde, allerede fordrevne fra de tilfrysende nordligere Egne, maae sydpaa for Fødens Skyld. Tordner det meget tidligt, inden Træerne endnu have i Foraaret Blade, kan man altid regne paa mere Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Naar Morbærtræets Bladeknopper, grønnes og buldne ud, er al Vaarfrost forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Ved Jevndøngstiden kan man ei lide paa Barometret. Erfaring har lært: at, naar det 14 Dage forud for Jerndogn har tydet paa smukt Veir, men der ligefuldt er faldet Regn, har Veiret efter Jevndogn mestendeels været smukt og tørt, derimod har dette da været fugtigt og vaadt, hvis Barometret forud har i klare og tøre Dage peegt paa vaadt Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Endnu bør det at nævne her følgende ældgamle Veirspaadomsregler. Er Begyndelsen, Midten og Enden af Januar gode, bliver hele Aaret godt. Regner det første Mandag efter Nymaane, vil hele Maaneden vorde mere vaad end tør. Som Veiret er Sanct Peders Nat, 22 Februar, vil det blive 40 Nætter efter. Sanct Mathias, 24 Febr., bryder Jis, finder han ei Jis, gjør han Jis. Saa længe Lærken synger inden Kyndelmisse, saa længe tier den og (for Kuldens Skyld) efter. Ligesom Veiret er Medardi Dag, 8de Juni, vil det blive de 4 paafølgende Uger, eller, efter Andre, Høsten igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Basrelief af Gibs, modelleret af J. Salmson, Steen Graveur. Belønnet af det gothiske Forbund. No. 101. a) Tyr, Modets og Tapperhedens Gud, i fuld Rustning. Tæt ved ham sees en Ulv, Sindbillede af Krigens Ødelæggelser. b) Vale, Baldurs Hævner. c) Brage, Skialde kunstens og Veltalenhedens Gud. d) Nanna, Baldurs Hustrue. c) Odin med sine tvende Ravne. See videre No. 106. f) Jdun, Ungdommens Gudinde. Sex Haandtegninger af E. Limnell, Professor og Historiemaler. No. 102. a) Hermod, Rygtets Symbol og Gudernes Sendebud. b) Freya, de ædlere Følelsers Gudinde. c) Gesda, Freyrs Hustru. d) Heimdall. See Nr. 96, e) Sif, Thors Hustrue. 5) Thor. See No. 107. Sex Haand tegninger af Samme. No. 103. Tyr. Modets og Tapperhedens Gud. See No. 101. Haandtegning af J. G. Sandberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
No. 104. Et Drikkehorn. Foræret af de Herrer Studerende fra Warmeland i Uvsalatil deres Landsmand Herr Professor C. G. Geijer. Paa Midten af Hornet sees Træet Ygdrasill (Sindbillede af Verdenslivet), ved hvis Rod Dragen Nidlung ligger. Ved den ene Side af Træet sidde Odin og Saga, ved den anden Brage og Jdun. Paa Spidsen af Hornet sidder et Hoved (efter gammel Skik), forestillende Varsomheden. Udarbeidet i Sølv efter Tegning af B. C. Fogelberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
No. 105. Freyr. Aarsværtens og Fredens Gud, bærende paa Hovedet en Krands af Ax. Med høire Haand frembyder han et Knippe af Neger, i den venstre bærer han en Stav, omvundet med Egeløv. Tæt ved ham staaer Galten, Gyldenbørste. Statue i Gibs, modelleret af B. C. Fogelberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
No. 106. Odin, Guders og Menneskers Fader, Sindbillede af Lyset og den intellectuelle Kraft, Opfinder af Runer, Sang, Krigskunst, m. m., siddende paa sit høieste Lidskjalf, hvor han seer og udgrunder alt hvad som skeer i Verden. Han er forestillet med sit Tilbehør, Spydet Gungner, Brynien, Ringen Draupner og Hielmen, paa hvilken Kunstneren har anbragt Ravnene Hrigin og Munin som Arnament. Statue i Gibs, modelleret af Samme. No. 107. Thor, Tordenens Gud, raadende over Athmosphæren samt Sindbillede af den physiske Kraft, staaende færdig til Anfald, holdende i høire Haand Stridshammeren Mjølner og i den venstre Styrkebeltet Megingjord. Paa Hovedet har han en Krands af tolv Stjerner. Bag ved ham sees hans Bukke og et Hjul for at betegne hans Vogn. Statue i Gibs, modelleret af Samme. No. 108. Brage, spillende paa sin Harpe. Hos ham staaer Bragebægeret og hans Sværd. Esquisse af F. Suell, studerende Historiemaler. No. 109. Freyr overleverer sit Sværd til Skirner; af P. Berggren, studerende Historiemaler. Belønnet af det gothiske Forbund. No. 110. Valkyrierne Gudur, Rota og Skuld med Gudinden Freya, ridende til Striden. Nederst paa Tavlen sees den nys begyndte Fægtning. Af J. G. Sandberg. Oversat og meddeelt ved Finn Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat for Danmark af 18de d. M. har det behaget Hs. Majest., med Hensyn til den allerhøieste Bekjendtgjørelse af 3die Mai d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
angaaende Jnddragelsen af de af den forrige Rigsbank udstædte Sedler paa 10, 5 og 1 Rigsbankdalere, saavelsom af de ældre Repræsentativer de paa 24, 12 og 8 s. Courant lydende Sedler, allernaadigst at forordne og fastsætte: at bemeldte af den forrige Rigsbank udstædte Sedler paa 10, 5 og 1 Rigsbankdalere, saavelsom de paa 24, 12 og 8 s. dansk Courant lydende Sedler, ikke længere end til 7de December d. A. skulle gielde som Betalingsmiddel imellem Mand og Mand, hvorimod bemeldte Rigsbank- og Courantsedler indtil 31te December næstkommende kunne modtages som Betalingsmiddel i de Kongelige Kasser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Jgiennem det Kongel. Slesvig Holsten Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn er, under den 3die d. M., for Hertugdommene Slesvig og Holsteen udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at forandre de i §. 2 af Cancelliepatentet af 29de Decbr. 1804, betræffende de undvegne Reservers Aflevering til Garnisonerne, indeholdte Bestemmelser, derhen, at disse Reserver herefter ikke skulle afleveres til de nærmeste Garnisoner, men efter et lige Forhold fordeles imellem samtlige i Hertugdommene garnisonerende Jnfanterie regimenter og Corpser for at udtjene deres forskriftsmæssige Tjenestetid, samt at saadanne Reservers Afhentelse af Regimenterne og Corpserne skal besørges efter Generalkrigscommissairens Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Ved Placat af 18de d. M. har det behaget Hs. Majestæt, i Henseende til hvorledes med Straf af Fængsel paa Vand og Brød skal forholdes paa de danske vestindiske Øer, allernaadigst at befale, som følger: 1) Forordningen af 12te Juni 1816 om Straffen af Fængsel paa Vand og Brød skal anvendes paa Vore vestindiske Øer med følgende Forandringer: a) Naar nogen for Fremtiden hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 48 Timer eller kortere Tid, bør Straffen fuldbyrdes uden Afbrydelse; men hvor Straffen er 2 eller flere Gange 48 Timer, bør der mellem hver Gang gives 48 Timers Mellemfrist, forinden den videre fuldbyrdes. b) Hvor Pengebøder skulle afsones efter Forordningen 6te December 1743 §. 15 skal det have sit Forblivende ved Rescriptet af 24de December 1784, dog saaledes, at de herovenfor nævnte Bestemmelser tages til følge. c) Den i Forordningen 12te Juni 1816 §. 7 bestemte Alder af 60 Aar nedsættes for Vore vestindiske Øer til 50 Aar. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Vor Vestindiske Regjering bemyndiges allernaadigst til at afgjøre, naar Straffen efter Forordningen af 12 Juni 1816 den 7de Paragraph bør forandres til simpelt Fængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
J en Hauge i Frederiksberg By sees i denne Tid fire Roser i fuld Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
J Svensk Literatur-Tidning No. 36 af 6 og 9 Sept. d. A. læses en Recension over Eddornas Sindbilds-Lara, for Olarde, framstalld af Ling, Stokh. 1819, 180 S. 8vo. Forf. erklæret heri den af de fleste nyere Lærde antagne Mening om Eddampthernes Hidstammen fra Jndien, for en tom Gisning. Men Rec. siger, at een af hans Grunde, at vi ikke have nogen tilstrækkelig Sprogetymologie for en saadan Slægtskab, er tilfulde gjendrevet ved næsten alle de Grandskere over Hinduernes Cultur, fremfor alt i den for Hr. Ling visseligen ikke ubekiendte ypperlige Afhandling over Sammenhængen imellem de gamle Nordboers, især Skandinavernes og de indisk persiske Nationers Religion, af Prof. Finn Magnusen, belønnet af det Kgl. danske Vid. Selskab (som i Udtog findes indført i eet af de nyeste Hefter af dets Skrifter). Derimod forsikkrer Rec., at de Jndvendinger: de nordiske Myther ere ene Fordomme og Uhyrer, at de have aldrig udgjort nogen Folketro, at de udgjøre den ikke mere nu, og kunne saaledes ikke anvendes af Konstnere, at Navnene i de nordiske Myther ere saa ubehagelige, at der savnes i dem saa mange skjønne Sindbilleder, som findes i den græske, og at man kan ikke vide, om vore Fædre meente noget med deres Myther, besvarer Forf. med seirende Styrke, og kroner denne Apologie med en Betragtning over Nytten og Vigtigheden af en saadan Kundskab om vore Myther.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
J disse Dage er udkommet: Grundtræk til Christian den Fjerdes Krigshistorie, af J. F. H. Jahn, Præmierlieuten, og Adjut. ved det Lauenborgske Jægercorps, første Afdeling. Krigen med Sverrig fra 1611 til 1613. (Ogsaa under den Titel. Historie om Calmarkrigen) trykt i Rendsborg hos J. G. F. Wendell. 360 S. 8vo, Forord XII. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
J Forordet til Bogen yttrer Forf. sig eftertrykkeligen mod den af Prof. Olufsen i hans statsocconomiske Bidrag fremsatte Paastand at Christian d. 4de hverken var opmærksom Politiker eller duelig General." Denne Dom havde bevæget Forf. til at udkaste et svagt Omrids af de tre Krige, Christian var nødsaget til at føre, hvilket Omrids var bestemt til at indrykkes i et periodisk Blad. Endnu sysselset med dette Arbeide, læste han i Kjøbenhavns Skilderie Prof. Molbechs fortræffelige Giendrivelse, og nu opgav han sit Forsæt, at være Christian den 4des Forsvarer mod hiin Dom; men uagtet denne vel var modsagt, saa var den dog ikke ved Beviser, hentede saavel fra Krigskonsten, som Krigshistorien, kuldkastet til det Jntet, hvorfra den udgik. Han udarbeidede derpaa sin Plan, og begyndte en reen militair Fremstilling, bestemt til at indrykkes i en Militair Journal. Men snart fandt han, at selv dette ikke vilde være fyldestgjørende, og Værket voxte saaledes under Udarbeidelsen. Hvad Forf, maa beklage er, at han, fjern fra Hovedstadens store Bibliotheker og Manuskriptsamlinger, ofte manglede Midler til at give det Hele den Runding, som han maaskee endnu havde været istand til at give sit Arbeide; thi han maatte indskrænke sig til trykte Efterretninger, og kunde selv af disse kun benytte de af ham anførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Odense, d. 20 October. J Aalborg faldt, da Vinden var gaaet nordlig, d. 13de den første Snee. Samme Nat tillagdes ogsaa Canalen her ved Odense med Jis, men ved Solens Opkomst aabnedes den snart igjen. - Overalt lader det som Veirliget nu har antaget den gamle Skik Naar Vinden springer til S. V. regner det, med S. Vind er Luften mild, med V. taalelig, og saasnart den gaaer til N. eller Ø. fryser det. Det kommer nu an paa hvilken Vind der bliver herskende. Da vi længe ikke have havt staaende nordlige eller østlige Vinde, er at formode, at disse, naar det træffer, vil blive noget varige og bringe tidlig Vinter og megen Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Det er mærkeligt, at medens vi her i Danmark i Aaret 1819 klagede saa meget over Tørke, havdes paa Færøerne for megen Væde, saa at der kun bjergedes saare lidet af Høe og Tørv, og medens vi havde en streng Vinter, glædede man sig paa Færøerne saa meget mere over en mild Vinter, som Brændsel manglede for de Fleste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Nyborg, den 19 Octbr. Natten imellem sidstafvigte Løverdag og Søndag er en Chaluppe, som kom Nord fra, og formodes at være hjemmehørende i Kiel, strandet sydlig paa Langeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Efter Beretninger var den baglastet og Mandskabet skal være bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Aarhuus, d. 19de Octbr. Priserne paa Markedet, som holdtes her i Dag, vare omtrent følgende: Rug 20 a 24 Mk., Byg 10 a 12 Mk., Havre 9 a 10 Mk. Tønden; Smør 22 a 24 s. Pundet; Oste 8 a 9 Mk. Lispundet; slagtede Gæs 6 Mk. Stykket; Hør 16 a 17 Mk. Lispundet; Kartofler 5 Mk. Tønden. Gode Malkekøer solgtes for 20 til 24 Rbd. og Faar for 5 a 6 Rbd. Stykket. Af gode Heste var der næsten ingen, desaarsag ingen synderlig Handel dermed gjordtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Viborg. Den offentlige Examen i Catheral-Skolen her endtes den 10de October ved en Tale af Rector Hr. Hasselbalch. Til Academiet dimitteredes Michael Dierup, Søn af Hr. Proprietair Diørup til Aunsberg, og Emil Tolstrup, Søn af Hr. Proprietair Tolstrup til Hostrup. Som Jndbydelsesskrivt var udgivet Sonofferbringerinderne, Tragvedie efter Æschylus's græske Original, af Hr. Adjunct Erslev. Af de til Antagelse i Skolen Anmeldte ere 9 optagne. Disciplenes Antal er nu fortiden 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Viborg, den 16 October. Efter de foregaaende Nætters temmelig stærke Frost, har det i Nat skylregnet med Storm og hyppige Lynglimt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Endnu er ikke al Vintersæden lagt her i Marken, da Hestene ere idelig i Arbeide med at slæbe Haveurterne til alle Markeder, der holdes 7 og flere Mile fra Byen. Ogsaa mange Skudtørv staae endnu ude i Moserne af samme Grund. At Heltfiskeriet allerede i September begyndte, og Svanerne nu ere komne, skulle være Tegn til tidlig Vinter. Hr. J. D. Karck, paa Taarupgaard, oplyser nu i de jydske Aviser den rette Sammenhæng med hiin Rughandel saaledes, at den ikke fik nogen Fremme allene fordi Rugen skulde leveres inden 3 Dage, og det paa et Sted to Mile fra hans Gaard, tilføiende, at han ligesaalidt har tænkt paa at glække Andre, som han selv ønsker at gjækkes af Nogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Keiser Alexander har befalet, at der skal foretages en Opdagelsesreise fra Lenas Udløb i det nordlige Jishav, for at undersøge den nordlige Kyst af Sibirien, og de Norden for samme for adskillige Aar siden opdagede Øer. Da det i Henseende til benævnte Øer endnu ikke er afgjort, om de ere virkelige Øer, eller maaskee danne et betydeligt Fastland - saa vil det sikkerligen være af Vigtighed og almindelig Jnteresse, forsaavidt Jsen tillader det, at nærme sig samme om Sommeren med Skibe og udforske deres Størrelse, forat faae Kundskab om hiin fraliggende Egn i det yderste Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 October. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s.a 15 Rbmk. 7 1/2 s. Obligat. 66. Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., ell. 103 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 63 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 87. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 October 1820. Noget om Jndbildningskraften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Saalænge nu Handel og Søefart forerede, da gik alt saadant ubemærket af, men Standsningen heri har gjort en betydelig Forskiel. Dengang brugtes Overskuddet fra Handelen, nu derimod maae den rene Skilling spadsere ud for at tilveiebringe al den Pragt og Overdaadighed, som Jndbildningen har gjort nødvendig. Ved den ere vi henrevne fra Nøisomhedens og Tarvelighedens glade og roelige Boeliger til Yppighedens, Forfængelighedens og Ødselhedens, med gyselig Nedstyrening, truende Hvælvinger. Anstiller blot en lille Sammenligning imellem Fortiden og Nutiden! Dengang fandt man Jngen andre end Konger og Dronninger prydede med Fløiel, Purpur og Diamanter, nu derimod møder ofte man hvert andet Skridt en simpel Borger=Kone i sin Fløiels Pelts og behængt med Juveler, Standser og spørger hvad er vel Skyld i alt dette, og Svaret vil upaatvivlelig blive Jndbildningen. Jndbildningen er jo altsaa Aarsag i at den sidste Skilling maae spadsere ud af Landet til disse indbildte Nødvendigheders Anskaffelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Handelsperioden er forbi; Handelen er, i Sammenligning med Fortiden, saa at sige død, men Yppighedsaanden vedbliver og er endnu ganske lyslevende, og saalænge den er i Live, da kræver den Penge til sin Underholdning, og nødvendigviis maa disse derved dagligen formindskes og aftage. Jndbildningen skabte Yppigheden, Yppigheden formindsker Pengemassen, Formindskelsen heraf frembringer det kiedsommelige Skrigerie, hvortil Jndbildningen er og bliver den oprindelige Aarsag. Mine kiere Landsmænd og Landsmændinder! bestræber eder dog ret alvorlig for at bekjempe og overvinde dette fæle, dette dræbende Udyr: Luxus, og Overdaadigheds-Jndbildningen, og vi skulle derved befinde os langt roeligere, langt lykkeligere og lang, gladere, end de fordums Erobrere af Asien, Dadlesyge og Misundelse og alt det afskyelige, ligeindtil Tyverie og Bedragerie, som Yppigheden, Jndbildningens Datter, medfører, skal forsvinde af vort Samfund; hverken Stolthed eller Forfængelighed eller udvortes Glands, eller indbildte Fortrin skal forstyrre Glæden i vore tarvelige Familiekredse, eller afstedkomme Misfornøielse, Had, Misundelse, Efterstræbelse, Undertrykkelse og alt det, der kan sønderrive Borgersamfundets kiærlige og hellige Baand. Tigigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
En gammel Mand, en fattig Mand, der ønsker blot lidt Brød, lidt Vand. Den, fra hvis Dør han lædet gaaer, betalt af Gud det tifold faaer, For Jesu Skyld han beder. I Armod baaren, født i Trang, kun Stormen ved min Vugge sang. Et Træ, af Alder hulet ud, mig Vugge var og Tag mod Slud. For Haand til Arbeid lærte sig, Forældre døde bort fra mig. Da tænkte jeg, Soldaterdød, dog bedre er end Tiggerbred. For Blüchers Telt har jeg, som Vagt, i Skylregn mangen Nat tilbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Da vi Paris saae første Gang, min Arm i Seler saaret hang. Jeg Batterier stormet har og forrest i hver Fægtning var. Mit Sværd, der aldrig ledigt stod, var mangen Uge rødt af Blod, Dog tykkedes, hvor Tusind faldt, mig Livet Jntet, Æren Alt. Men - glemt er, at min Arm var brav; lam blev den; Afskeed man mig gav. For Jesu Skyld jeg beder! Guds Løn, Du ynkes ved min Nød, Du lille Engel, hvid og rød! En Mand, saa god, Gud give Dig Men, hvi saa rørt betragte mig? Har ogsaa Du i fjernet Hær en savnet Ven, Dit Hjerte kjær, Gud sende sine Engle ned og vogte ham paa hvert hans Fied, at karsk og tro, som han drog ud, han atter samles med sin Brud! - Du stirrer paa mig, See ret til! Du blegner, Skuffes ei Du vil. Hvi slaaer saa Hjertet i Din Barm, Siig heller: "ræk mig lamme Arm! sæt Staven bort, hæng Trøien hen!" Vel, Kiender nu Du mig igjen Nei pænt og slig: "velkommen!" O Herre, min Jesus, hvad, Frederik, Dig Velkommen, velkommen, ja, det er Du mig! Vistnok har Dit Billed omsvævet mit Blik, i Lunde, paa Enge, og hvor jeg end gik. Vistnok mine Bønner Dig fulgte hver Dag i Kuglernes Hvinen og Sværdenes Brag. Der grædt er, og bedet, men ogsaa bønhørt, og hjem er uskadt Du, og hjem er Du ført. Hvor banker mit Hjerte. Jeg har Dig, min Ven! "Kom skynd Dig dog, Moder, Jeg har ham igien!"J. P. Høbel. John Barthold pinit. sculpsit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Jndenlandske Efterretninger. Den 30te i f. M. seilede to Sømænd og en Skræder fra Ærøeskjøbing, i en Baad over til Fyen. Da de endnu ei vare komne tilbage paa tredie Dags Aften, og ingen havde seet dem, sluttede man rimeligviis, at de maatte være forulykkede. Tirsdagen den 3die, fandt Organisten fra Ærøeskjøbing en sjunken Baad paa den saakaldte Dreise Grund, der kun stod frem over Vandet med den yderste Ende af Udlæggeren. Da han først henimod Aften bragde denne før gelige Tidende til Byes, saa kunde Eftersøgningen ei skee førend Dagen derefter, og da fandtes dreværre, alle tre druknede ved Baaden. Denne Ulykke er saa meget sørgeligere, da alle Personer vare gifte og to af dem efterlade hver en Kone med tvende smaae Børn, hvoraf især den ene lever i meget trængende Omstændigheder. Da nu de Dødes Legemer bragtes i Land blev den enes Enke betagen af de voldsomste Krampetrækninger, og var sengeliggende i flere Dage; en anden gammel rask Kone, der for mange Aar siden havde mistet sin Mand paa en lignende Maade, og dengang ligeledes var bleven betagen af Kipninger og Krampe, fik strax de samme Tilfælde, da hun dog ellers ei saa let kan røres ved Skjebnens Slag. Dennes Naboekone, som altid har havt et svagt Helbred, faldt i en lang og dyb Besvimmelse, og Skræderens Broder, der for flere Aar siden havde lidt af epileptiske Tilfælde, fik Anfaldet igjen. Jngen af de tre Første havde seet de Afdødes Legemer, og blot Andres Fortællinger derom, gjorde dette voldsomme Jndtryk paa dem. Faa Dage derefter indløb den bedrøvelige Efterretning til en anden fattig Kone der i Byen, at hendes Mand var falden over Bord og druknet, hvoraf hun ligeledes i flere Dage blev betagen snart af Besvimmelser, snart af voldsomme, stive Kramper i den hele høire Legemsside.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
J Jversens Avis No. 146 læses følgende: Oplysningen udbreder sig nu ogsaa over Slagelse, der nu har faaet tændte Gadeløgter som der hidtil savnedes, og det uden egentlig Udgivt for Communen. - Odense vandrede ogsaa længe i Mørke, indtil for omtrent et halvt Seculum siden en Rangsperson ved Kortspil gav en anden Rangsperson Øresigen, hvorfor han blev dømt til at betale denne en klekkelig Capital, men da denne ikke vilde tage Penge for sin Øresigen, skienkede han Capitalen til Byen, og Magistraten anskaffede Løgter derfor, som ved sit Skin længere mindede om Anledningen til denne Velgierning, end ellers maaskee havde skeet. Lysten til Kortspil forgik derfor dog ikke og tiltog snarere; men til slige Følger af samme har man dog siden ikke hørt.