Viborger Samler, 1828-12-29
Courier Jranceis undlader ikke herved at bemærke, at Cardmalen hermed ingenlunde har underkastet sig den kongelige Autoritet, Gud bevare os men kun Pavens befalinger, den eneste Øvrighed, som han erkjender, og at Kongens Forordninger have behøvet det romerske Hofs "ærequatur." for at erkjendes gyldige af Eleresiet. Biskoppen af Pay har ogsaa paalagt de under ham staaende geistlige Lærer, under Straf af Jnterdiet, kun at give den befalede Erklæring, at de ikke høre til nogen, ikke lovmærsigt autoriseret, Congregation under den Restriction og Bevidnelse, at de alligevel fole Agtelse, Ærbedighed og Ærefrygt for alle af Kirken billigede Congregationer. Tilligemed Hr. Barbosa bleve i Setuval de agtværdige Mænd hæftede, med hvilke han stod paa Gaden og talede. J Lissabon indgik strax alle Consuler med Klage til Visconde Santarem; denne svarede først den engelske og franske Consul, at der skulde træffes Forholdsregler til at forebygge Excesser fra de Frivilliges Side, og at der strax skulde blive skjænket den fangne Viceconsuls Sag speciel Opmærksomhed; men tillige benyttede han denne Leilighed til hos begge Consuler heftigt at beklage sig overden Beskyttelse, som deres Nationers Skibe aabenbart ydede Hs. Maj. Kong Miguels Undersaatter, som undflyede fra hans faderlige Varetægt; det vil sige de franske Krigskibe, fordi de modtage dem og bringe dem ombord daa de engelske Paketbaade, og de sidste, fordi de modtage og overføre dem uden portugisiske Passe; i sin store Konges, Miguels Navn protesterede Visc. Santarem formeligt imod et saadant Brud af Folkeretten. Da imidlertid Jntet var skeet for at tæmme de Frivillige i Setuval, afgik de øvrige Viceconsuler med deres Familier overeensstemmende med deres givne Erklæring, ogsaa derfra, og ankom til Lissabon. Endelig ankom den 5te Decbr., det vil sige: 13 Dage efter Hr. Barbosas Hæftelse og 10 Dage efter Consuler nes indgivne Forestilling i Lissabon, en befaling til den civile Øvrighed i Setuval, at gjøre en Ende paa de Frivilliges Optøier, drage Gierningsmændene til Regnskab og sætte Viceconsulen tilligemed de øvrige uden befaling hæftede i Frihed. Derhen hører ogsaa en lang befaling i Hoftidenden af 6te dennes, hvori een af Qvarteerdommerne i Lissabon bliver afsat, og fat under Tiltale, fordi han den 13de October har hæftet en engelsk Undersaat O'Brien, og unddraget ham hans Dommer=Conservator, hvilket strider imod Tractaterne med fremmede Magter og især med England, med hvilken Magt Regjeringen staaer i den bedste venskabeligste Forstaaelse; og saaledes skader Hs. Maj. Kong Miguels Ære." - Denne Qvarteerdommer, en vis Neto, en berygtet Yndling af Regjeringen og Favorit af Dronningen har altid været en af Miguels virksomste og meest betroede Haandlangere. En af de første Justitsembedsmænd som i Fortrolighed blev spurgt om den egentlige Grund til denne Fremgangsmaade, bragte i Erindring, at Grev Aberdeen havde saa i Parlamentet, at Miguellisterne vare Englands bedste Venner; da nu de engelske Ministre ventede haarde Angreb i Parlamentet angaaende den mod Sir John Doyle, Hr. Young og saamange Englændere i Lissabon og Porto udviste Behandling, saa havde de forlangt Documenter og Facta, hvormed de kunde retfærdiggjøre sig. Neto vilde man i Øvrigt ikke gjøre Noget, han kunde lee af Alt. P. Den paa St. Kitts udkommende "dvertisen." giver nu Oplysning om Retsforhandlingerne imod det dømte og henrettede Mandskab paa Sorøverskibet, las Damus Argentines, der seilede med falsk Buenos=Aires Kaperbrev, hvoraf her i Korthed det Væsentlige. Det kom oprindeligen fra Baltimore. med flere Deeltagere ombord til St. Thomas til det, som Følgen har viist ligeledes deri interesserede Huus Cabot & Comp. (hvoraf en Compagnon hedder Shaw), erholdt derpaa det førstnævnte Navn- og Kaperbrev, og tog sine fleste Priser paa Spaniens og Portugals Kyster, ved Asorerne o. s. v. En spansk Feluke, som det skikkede hid fra Cap St. Vincent, blev addresseret til John Martins paa St. Enstach, eller Cabot & Comp. paa St. Thomas, men ankom ikke. For andre Priser betaltes der til John Martins paa St. Enstach og Statholderen Hr. v. Spengler 12 pCt. Commission for Tilladelse til at omlade Prisepengene til den nederlandske Øe Saba; ogsaa erholdt Nøverskibet for en Betaling af 150 Piastre et nederlandsk Register hvori det kaldtes Elisabeth og John Martins nævnedes som dets Fører. Statholderen paa Saba Richardson, fi 500 Piastre og noget Kaffe og Sukker. Efterat den brittiske Statholder paa St. Kitts havde bragt i Erfaring, at ogsaa en engelsk Brig var opbragt som Prise til St. Eustach, hensendte han sin Adjutant, Oberstlieutenant Harper der erfarede af Richardson, at Briggen (Carraboo) var som et af sit Mandskab forladt Skib lagt under Beslag paa Saba, og dernæst bragt til St. Eustach; men det viste sig snart, at dette var et aftalt Spil, og Carraboo blev endeligen tilbagegivet Hr. Harper dog med Tilbageholdelse af 1/2 Deel af Ladningen, efter Foregivende for at indhente en Afgjørelse fra den kongelige Overstatholder i Surinam angaaende Bjergningsomkostningerne. Hr. Harper vilde nedlægge en Notarialprotest; men Notarius paa St. Enstach (Groebe) nægtede sin Medvirkning, da det var foreskrevet ham ingen saadan Protest at udstæde. Jmidlertid maatte Richard som snart tilstaae, hvad han i Begyndelsen nægtede, at det havde været Kaperen, las Damas Argentmas, der havde opbragt Carraboo og Kaperen blev nu overgivet til det kgl. engelske Skib Victor Capitain Lloyd, som bragte den til St. Kitts. Statholderen, paa St. Enstach sagde til Capercapitainen Busen, at det gjorde ham særdeles ondt, at han just i dette Øieblik var løben ind, han vilde gjerne hav givet 1000 Piastre til, at det ikke var skeet. Civil og Criminalretten som havde fældet Dommen over Carraboo, ifølge hvilken dette Skib var lagt under Beslag paa Saha, bestod af en W. Moore, som Præsident, den benævnte John Martins og T. G. Groebe, desuden en W. P. Hodge og Generalcassereren hos hvem Skibsclareringen udfærdigedes, ved Navn R. Mitchell.