JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Tyskland. Fra Berlin klager man meget over ugunstige mercantiske Forhold i enkelte Dele af den preussiske Stat. Fornemmelig har Danzig lidt meget; flere hundrede Mennesker ere blevne brødløse, og Staden bliver bestandig meere fattig og folketom Faste Eiendomme have i de sidste 2 Aar tabt 30 pCt. af deres Værd, og de, der have Capitaler til Laans paa deres Huse, maa ofte sælge dem, fordi de ikke kunne dække Renterne. Aarsagen hertil menes at ligge i de polske Forhold, hvor den strænge russiske Toldlinie spærrer al Handel. Den for er Handelen med Korn, Lærred, Klæde og ungarsk Vine, som før dreves over Danzig, ganske tilintetgjort, og det ene store Handelshuus lukker sit Contoir efter det andet, ) Af de vurtembergske Stænder var en Commission nedeftsat for at drøfte Sporgsmaalet om Trykkefrihed og navnlig let af den Deputerede Schott fremsat Forslag og Censurens Ophævelse, i hvilket tillige sammes Jndførelse paa Grund af Forbundets Beslutning dadledes som en Overtrædelse af Forfatningen. Denne sidste Paastand har Commissionen erklæret for ugrundet, men tilføier imidlertid, at der efter dens Formening kun behøves at gjøre Brug af Censuren i Tider, hvor der virkelig er Fare for Statens Sikkerhed og Ro, og da Vürtemberg ikke for Tiden befinder sig i slig Tilstand, saa finder den det ønskeligt, at Censuren ophører og erstattes ved en Lov om Trykkefriheden, som ved den formødne Fuldstændighed og Strænghed i sine Bestemmelser, kan afskrække fra Presseforseelser. Opfyldelsen af dette Ønske anseer Commissionen ikke for umulig, og foreslaaer derfor en Begjering til Regjeringen om at forelægge Stænderne et Udkast til en omfattende Lov for Trykkefriheden, hvilken ogsaa skulde indeholde, at Censuren ophævedes, med Undtagelse af visse bestemte Tilfælde i Analogie med Grundblovens 89de 5. Mod denne Commissionens Eragtning havde kun et af dens Medlemmer (Husnagel) protesteret, som paastod, at Forbundsbeslutningerne af 1819 og 1824. vare ugyldige og at Forordningen af 1ste Februar 1817, som aldeles ophævede Censuren, endnu var i Kraft. Denne Materies Drøftelse fremkaldte meget levende Debatter i Forsamlingen, og Censuren saavelsom Forbundsbeslutningerne. fandt baade mange og skarpe Modstandere, fornemmelig dog den første, nogle angrebe begge, som v. Pahl og fornemmelig Priser. Regjeringens Organ, Statsraad Hartmann, søgte især at forsvær hine Beslutningers formelle Gyldighed. Resultatet af Debatierne er endnu ikke bekjendt, men den meldes fra Stuttgard, at man om Aftenen har bragt de ovennævnte Deputerede Schott og v. Pahl en Serenade. Den skulde have vært ledsaget af blæsende Instrumenter, hvilket dog maatte bætfalde, fordi vedkommende Regiments chefer nægtede Tilladelen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
J Nabolandet Barn har den Deputerede Velker den 5te November udviklet sin Motion om Fædrelandets Farer, Han foreslog, at Kammeret i en særegen, høitidelig Adresse skulde forelægge Regieringen sin Mening herom, saavelsom om Midlerne til at afvende disse, med Tilbud om beredvillig Understøttelse. Regjerings-Commissionen, og navnlig Statsraad Vinter, gjorde sig al mulig Umage for at man skulde lade denne Motion falde og gaae over til Dagens Orden, men hvorvel de understøttedes af nogle ministerielle Tallere, faldt dette Forslag dog aldeles igjennem (18 Stemmer mod 9, og Kammeret besluttede at nedsætte en Commission for at redigere en Adresse overeensstemmende med Proponentens Forslag. En heel Række af Medlemmer erklærede sig i længere eller kortere Taler aldeles enige med ham i alle Hovedpunkter. Nogle af disse tilføier Refer. - ere iøvrigt allerede opfyldte, idet Regjeringen har forelagt Kammeret Forslag til Forandring i Forbuddet mod Folkeforsamlinger, Taler til Folket samt Samling af Underskrifter paa Adresser og Bønskrifter. - Man seer af denne og næstfor regaaende Artikel, at Regjeringerne i det sydvestlige Tyskland vedbliver at have temmelig alvorlige Dyster med deres resp Kammere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Jtalien. J franske Blade meldes, efter Privatbreve fra Ancona at der er forefaldet et Optrin, som vidner om en alvorlig Misforstaaelse saavel mellem de franske og pavelige Tropper i Omegnen, som mellem disses Officerer. Den nærmere Beskaffenhed af dette Optrin nævnes ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Fra Neapel meldes, at Kongen har protesteret mod den nærværende Tronfølge i Spanien og udtrykkelig forlangt Gjenoprettelsen af den ved den saliske Lov bestemte. Vort Hof, heder det, erkjender altsaa ikke Jnfantinden Jsabeller som Dronning, og har meddeelt alle de store europæiske Hoffer denne sin Beslutning. Et fransk Blad paastaaer, at det er i Værk at oprette et italiensk Forbund og at Cardinal Odescalch, forsynet med pavelig Fuldmagt, er paa Veien til Modena, for at aftale det Fornødne med de osterrigske Autoriteter. Keiseren af Østerrig bliver Forbundets Director, thi Protector vi han ikke kalde sig af Galanteri mod Paven. Denne for pligter sig til at levere 25000 Mand, af hvilke dog kunde 5000 ere regulaire. De øvrige 20000 kaldes mobile uden nøiere at bestemme hvad det skal være for Folk. Neapet stiller 17000 og Sardinien 20000 Mand. For de tyde ske i Jtalien regjerende Fyrster, Toscana, Panna, Modena, forpligter Østerrig sig til at stille det behønge Contingen, J en Corespondentsartikel fra Rom i Alg. Zeit. railleres iøvrigt med den hele Idee, hvad enten nu Forfatteren anseer samme for en Fiction eller for et Project, som ikke for Alvor lader sig udføre.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Kjøbenhavn, den 15de November. Museet for de nordiske Oldsager er i Sommer bleven flyttet fra Rundetaarn til Christiansborgslot, og har derved erholdt et rummeligere Locale. Adsagerne ere fordeelte i flere Værelser og Sale, saa at hver historisk Periode har sit eget Rum. Saaledes indeholder et første Værelse Levningerne fra den ældste hedenske Tid, da man ikke kjendte til Metaller, men maatte behjælpe sig med Steen; derpaa følge Sagerne fra den Tid, da man havde Guld og Kobber, men ikke Sølv eller Jern, og saaledes vandrer den opmærksomme Tilskuer ligetil Perioden med Allongeparykkerne. Man seer da masive Guldsmykker fra den othinianske Tid, stundom plumpere forarbeidede, end Nutidens, saa at sige, Drømmebilleder og Guldskygger, men af langt gediegnere Værd, end f. Ex. Brødrene Jacobsens moderne franske Artikler; man seer forhauset de emaillerede Glasperler, som i Oldtiden traadte istedetfor Diamanterne; man seer, hvorledes Fædrene i de fjerne Tider sparede paa Jernet, der formodentlig stod i samme Priis som Sølvet nu, og anbragte Udhulinger og ziratmæssige Jndsnit i Stridsoxen f. Ex., for i at ødsle med det sieldne Metal; man seer de stjerneformede Skibsankere af Steen, man seer Tærninger. - Riddertiden og Catholicismen fremtræde: man seer de skjønne portatile Altere af Elfenbeen, Sølvaltertavlen fra Frederiksborg, Hesteskoene, der tyde paa en nu ukjendt Størrelse af Dyret, kvarteerlange Sporer, Ringpandserne, Trolovelsesringen med den træffende Jndskrift: mit for dit, de kronborgske vævede Tapeter, hvor Frederik den Anden staaer afmalet med sønderbrudt Scepter og den danske Krone nedfalden paa Gulvet, og der vises os en Almanak, som har tilhørt Christian den Fjerde, hvori Kongen egenhændig har loptegnet enkelte Memoranda, f. Ex. at han den og den Dag selv var ude i Skoven og udviste Træer til Skibstommer. Og naar man saaledes har gjennemgaaet de mærkelige Sale, da indseer man tilfulde, at der til at ordne disse Levninger fra et udslukt Folkeliv og en undergaaet Verden og til at bestemme hver enkelt Tings Fødselsperiode, om end ikke dens Fødselsaar eller Dag lod sig udfinde, udfordredes den Jnteresse for Sagen og det Studium, understøttet af len syttenaarig Erfaring, som Foreviseren, Hr. Cancellieraad Thomsen, er i Besiddelse af, og naar man da erindrer, at have læst i offentlige Blade beskyldninger mod Embedsmænd for Lunkenhed i Opfyldelsen af deres Pligter, da kan man ikke andet end udraabe: her er En, hvem disse beskyldninger ikke ramme, En, hvem ikke den tilvisse byrdefulde Forretning, at forevise de talrige Besøgende disse tilvisse fædrelandske Reliqvier har gjort lunken for den gode Sag." Kbhyst.) Den Hr. Ph. Pettoletti forundte Kgl. Bevilling til at lade opføre Skuespil, lyder for det første kun paa eet Aar. Og ved samme meddeles ham Tilladelse til Juni, Juli og August Maaneder næstkommende Aar at foranstalte dramatiske Forestillinger givne, ved et af ham selv valgt, Skuespillerselskab, paa et passende Sted i en af Forstæderne udenfor Kjøbenhavn." Det er overdraget Politiedirecteuren at føre Tilsyn med, at ved bemeldte Forestillinger intet Upassende eller af skadeligt Jndhold opføres." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
I det nylig udkomne Octoberhefte af Journal for Medicin og Chirurgie, meddeles følgende Efterretning om de herskende Sygdomme heri Staden i September dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Skjøndt Sundhedstilstanden ogsaa i denne Maaned i det Hele har været usædvanlig god, have dog Skarlagensfeber og Thyphus hverken hersket ganske sieldent eller ganske mildt. Af Skarlagensfeber ere i Alt døde 30 paa Fire nærsk Alle under det 10de Aar. Et særdeles slemt Tegn i dennes, Sygdom var en betændelsesagtig Tilstand i Næsens Stimhinder med Udflod af en vandagtig Vædske, der excorierede sin de Deele, over hvilke den flød. Af Typhus døde 16. Paa Qvæsthuset indlagdes i September 30 Koppepatienter, hvoraf 26 med Variolæ modisicate og 4 med Variolæ veræ. 27 vare vaccinerede, 3 ikke. 2 døde. AfBarselfeber døde kun een. Mortaliteten i September har været 259 (31 færre end i August) Skarlagens feberen vedbliver endnu i indeværende Maaned at bortkalde(S. Bl.) mange Offere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Den i sin Tid af sine mange heldige Cure her i Byenske saa bekjendte og meget omtalte Dr. Heinrich Wietting, der, efter ved Høiesteretsdom af 27de August 1827 for Qvaksalverie at være dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 5 Gang 6 Dage hvilken Straf dog ved Kgl. Resolution bleviham eftergivet, ved Politiets Foranstaltning blev ført ud afleLandet, med Advarsel om ikke oftere at lade sig finde i dese danske Stater, har i afvigte Foraar atter indfundet sig her, og under sit Ophold frastiaalet Handelsgartner Mohr et Gulduhr med tilhørende Uhrkjæde og Signeter, tilsammens vurderet til 133 Rbd. Sedler. For dette Tyveri er hans nu ved den Kgl. Lands=Over- samt Hof=Stadsretsdomsse af 12te Novbr. 1833 tilfunden at hensættes 18 Maaneders i Kjøbenhavns Forbedringshuus, samt, efterat have udstaaet et denne Straf, ved Politiets Foranstaltning at udføres at Landet. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Fra de danske Establissementer paa Kysten af Guinea er indløben den sørgelige Efterretning, at den dertil ifjor at gaaede Gouverneur Lind, R. af D., er den 21de Juli d. A. blevet et Offer for de paa Kysten herskende Sygdomme, Hans ham overlevende Enkefrue, der var paa Hjemreiser til Fædrelandet, naaede desværre ikke dette, da Døden ogsaa allerede har bortrevet hende. Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Jfølge indløbne private Efterretninger af 7de Dennes fra Christiania, skal Cholera der og i Omegnen gribe saa stærk om sig, at omtr. 1200 Jndividuer ere angrebne, saa det antages, at een af hver attende af Folkemængden det bliver angreben. Der meldes at circa 100 Jndiv. angribe, i Dognet, som dog i de sidste Dage, formedelst Blæst og klar Luft, er aftaget til 50. J Forstæderne af Christiania skal være enkelte Familier som ere reent uddøde. De Angrebne ere fordetmeste Folk af den lavere Klasse, og især tel Drikfældige. Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Den hæftige vestlige Orkan=Storm, som den 1ste Dennes rasede saa frygtelig her paa Vestkysten, og hvorved mere end 12 Skibe strandede paa Kysten af Thisted og Ringkjøbing Amter, udøvede ogsaa i høi Grad sin Voldsomhed paa Landtungen ved Agger og Agger=Canal, og Nordhavet hær, vede sig denne Dag til en ligesaa stor Høide, som i Stormnatten den 4de og 5te Februar 1825, thi Bølgerne gik over hele Landtungen, lige fra en halv Fjerdingvei fra Ringkjøbing Amts Skiel til henimod Agger Kirke, i en Strækning af en Miil, aabnede Agger=Canal igjen til sin oprindelige Brede, og dannede desuden en mindre Canal norden for den Forrige. Alle Aggerboernes Baade, som laae ved Havkysten, bleve drevne tvertover Landtungen ned i Limfjorden, eller og ind i selve Agger=By, hvor, efter Beboernes Forsikkring, Vandet stod høiere end det nogensinde for har staaet. Hele Landtungen var for nylig overplantet, for om muligt at samle Flyvesanden og forhøie Jordsmonet; og Canalen kunne iforveien ansees for at være lukket, men den største Deel af Plantningen er tilintetgjort og bortskyllet, og Landtungen sandsynligviis bleven lavere. Kort, Alt synes at bekræfte Generalmajor, Dige=Jnspecteur Christensens Formening, i Aaret 1823, at intet Varigt kan gjøres for at standse Havets Jndbrud i Limfjorden, uden en Docering, langs den hele Landtunge, og dette kunde vel være muligt i Aaret 1823, da endnu Landtungen havde et ophøiet Jordsmon og Sandhøie, men nu, da der er Jntet hvorpaa en Docering kunne stytte sig, synes et saadant Foretagende humuligt, uden ved Millioners Opofrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Jfølge en fra sikker Kilde erholdt Oplysning ere vi berettigede til at berigtige den fra Frederikshavn, i Nr. 184 af denne Tidende, mod Skipper Kjeldsen af Mandal gjorte Beskyldning, ikke at ville redde Skipper Been og hans Mandskab, saaledes : At Førstnævnte, saasnart han blev det Ulykkelige vaer, uagtet det haarde Veir, strax gjorde Forsøg, paa, at komme dem til Hielp, omendskjøndt hans Lods, Hans Michelsen af Græsholmen, forsikkrede, at det var gumuligt, og uden anden Baad end en ituslagen lille Pram; men at hans Klyver skjørnede eller gik itu i samme Øieblik han vendte, hvorved han blev sat ud af Stand til at redde Andre og havde nok med at tænke paa egen Frelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Skipper Kjeldsen og hans Mandskab, som for nærværende Tid opholder sig her paa Stedet, har herover afgivet deres edelige Forklaring. Lodserne Anders Elling, Lars Pedersen, H. Michelsen og Peder Chr. Elling af Frederikshavn, der i Forening med Lodsoldermand Nissen senere reddede Skipper Been og hans Mandskab, skulle af Vedkommende være indstillede hos den norske Regjering, til Belønning for deres hæderlige Adfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Bekjendtgjörelser. Den 12te November, om Aftenen Kl. 11, bortkaldte Gud min elskede Mand. Amtsprovst, Ridder Peter Christian Bendix, Sognepræst Afor Vestervig og Agger Menighed. I 34 Aar var han sin Menigheds gode Hyrde, Kongens og Födelandets troe Tjener, for Alle, som kjendte ham og ridste at slatte hans Værd, et Mönster, paa Redelighed og ægte Nidkjerhed i sit Embede, og paa sand Christelighed i sin Vandel Hans Dages Tal blev kun 58 Aar og 6 Maaneder, af hvilke jeg deelte de 35 Aar med ham ige sjeldent lykkeligt Ægteskab, som Gud velsignede, med II Börn, af hvilke 4 slamre med ham i Fred. Selv sukkende under legemlig Svaghed föler jeg dobbelt mit store Tab, og har kun Haabet i Bönnen til Gnd, han tröste os Alle, som sörge ved hans Baare!
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Paa egne og Børns Vegne A. C. Vendix, . födt Borgensen. .
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Det algode Forsyn har behaget at at hjemkalde til et bedre Liv, i Dag Formiddag Kl. 9, vorisk elskede Barn, Mettille Sophie Elisabetha gammel 8 Aar og 2 Maaneder, efter 25 Dages Sygdom, Skarlagensfeberen; Dette ville vi, hendes dybtsörgende Forældre, hermed tilkjendegive Slægt og deeltagende Venner. Aalborg, den 20de November 1833. A. H. Strandgaard. M. Strandgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Fra Pressen er udkommen: 1. Samlinger til den danske Medicinal=Historie, udgivne af Herholt, Etatsraad, R. af D., og Mansa, Regimentschirurg. 1ste Binds 1ste Hefte. 88 sk. Koldfeberen og sammes Helbredelse, oversat af Jantzen. 32 s. Skræderen som Arvegreve, eller Diævelen og Urtekræmmeren, ved Andersen. 24 s. Haandbibliothek, eller fuldstændig Samling af de nyeste Opfindelser i alle Grene af Huus- og Landhuus holdningen, oversat af Møller. 64 s. b. Om symbolske Bøger i den lutherske Kirke, ved W. Rothe, Lic. theol. og Præst. 72 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
6. Prædikener, holdne i Kjøng Kirke, af Lautrup, Sognepræst til Kjøng Menighed i Sielland. 2 Rbd. 7. I. L. Heibergs samlede Skrifter, 1ste Bind. 2 Rbd. Faaes hos Jacob H. Lundt. Postgaarden, hvortil flere Liebhabere have meldt sig, attraaes nu bortsolgt snarest muligt. Dem, der fremdeles maatte reflectere paa Eiendommen, ville behage i Løbet af denne eller næste Uge desangaaende at henvende sig til Eieren Hr. Proprietair Steen paa Gaarden, eller Cancellieraad Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
En blaa Vadmels Kappe, med lys Hvergarns Underfoer, og 2de messing Hegter, er tabt imellem Nibe og Schjørbeck Kro. Finderen heraf ville behage at aflevere sammen i Schjørbeck Kro, mod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Skipper N. C. Kofoed afseiler til Kjøbenhavn først til næste Uge, og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartriet ligger ved Bryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Christiansfelder Røgtobakker, Ditto Snuus og Schatolskraa bekommes i Hjørring hos Chr. H. Nielsen. -Et godt Kirkesanger og Skolelærer-Embede kan strax e ifølge høie Vedkommendes Samtykke - erholdes. Nærmere Oplysning om dets Beskaffenhed søges hos Skræder mester J. Boier i Løgster.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Friste frederikshavnske Østers kan atter faaes hos Broder Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Christiania trydrede Ansioser, i hele og halve Dunke erholdes billig hos N. Hilligsøe.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Store Grønkaa og Hvidkaal, samt Rødlog, faaes billig hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. Proctama.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Den 8de November d. A. er i Holmehavn under ØeHirsholmen ved Frederikshavn opfiskeet et Skibsanker med Træstok og et 12 Favne langt og 12 Tommer tykt Tou- og en Træklods med et 5 Alen langt gammelt Bøiereel Eieren til samme indkaldes herved til, efter Forordninger haf 24de November 1828, at anmelde og beviisliggjøre sig Eiendomsret inden 2 Maaneder fra Dato. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de Novbr. 1833. Lassen. Efter hertil fra vedkommende Retsbetjent skeet Anmeldelse er den 8de d. M. af nogle af Skagens Jndvaaner funden drivende i Søen, omtrent 1 Miil i Nord for Skagens Fyrtaarn, et Barkskib uden Mandskab, med splitted Seil, i ramponeret Tilstand, og indbragt samme til Skagens Strand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Af nogle forefundne Papirer erfares at Skibet, Providential kaldet, er ført af Abraham Tonnese, Skalle, og hjemmehørende i Arendahl, det er væsentligen ladet med østersøiske Planker, hvoraf endeel ere bjergede, 15 a 20 Fod lange, 9 Tommer brede og 3 Tomme stykke, mærkede A. & C.; tillige er bjerget 35, Lærred indsyede Tønder med Hørfrø, mærkede: PD & Co. crop. Det bemærkes derhos, at Lasten under det saakaldt Tydskendækket, der staaer ganske under Vand, endnu et ubekjendt. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved i Lovgivningens Medfør med Aar og Dags Varsel, sub poen præclusi et perpetui silentii, til for Undertegnede at lege timere deres Ret til det Bjergede, eller hvad fra samme Skib fremdeles maatte blive bjerget. Hjørring Amthuus, den 16de November 1833. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-21
Auctioner. Efter Begjæring af Forstanderen for Aalborg Hosptal, bliver den Hospitalet tilhørende Andeel af Skagen Fisketiende, ved Auction, som afholdes paa Raadstuen sammesteds, Mandagen den 9de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opbuden til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste Januar 1834 at regne. Lysthavende indbydes. Skagens Byfoged-Contoir, . den 15de November 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Spanien. Vigtige Begivenheder fra dette Land meldes denne Gang, aldeles ikke. Sarsfield er endnu ufindelig, og i Madrid, synes Roligheden at være taliter qualiter. Desto meere har Rygtet og en fransk Jntervention beskjeftiget Gemytterne, foranlediget af en Artikel i I. des Debats, i hvilken dette ministerielle Blad søger at retfærdiggjøre den spanske Dronnings Beslutning, ikke for Øieblikket at give Spanien nogen Constitution, hvori tillige da involveres en Billigelse af Hr. Zeas Politik, hvilken Frankrig for Øieblikket gjør sig Umage med at vedligeholde. J denne Artikel forekommer blandt Andet Følgende:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-23
Partierne i Spanien befinde sig ikke i en saa heldig Tilstand af Rolighed, at de gjensidig kunne give efter for hverandre. Hvad vilde der blive af Dronningens Regjering, hvis den paa eengang skulde have at kæmpe med D. Car loss bevæbnede Bander og med de revolutionaire Lidenskaber, i Madrid, Og hvad vilde vel Regentinden kunne afslaa en af hende selv organiseret og til Bistand opfordret Revor lution, Hendes Trone maatte styrte sammen, hvad enten dette nu skete under det absolutistiske Parties seierrige Anstrængelser eller under de Revolutionaires stedse voxende Lidenskabelighed. Og da vilde Skylden ikke være det til Hjel kaldte constitutionelle Parties, men den forblindede Regjerings egen, der selv løslod de Lidenskaber, som den burde tæmme. Hvo kan uden Gysen tænke paa den uberegnelige Ulykke, som Spanien havde at udholde for den kom til Enden med en voldsom Regeneration, Ere Partierne en gang stødte sammen, hvo vil da kaste sig imellem dem for at adskille dem, Hvo bemærker ikke, at en saadan Kamp af paa eengang politisk og religiøs Caracteer nødvendig maa blive en Ødelæggelseskrig, Confiscationer og Mord og Brand ville aldrig faae Ende. Og hvis man ogsaa vi tiltro det constitutionelle Parti Maadehold, ihvor forbittre, det er, kan man dog ingenlunde vente sig samme af Munkene og det fanatiske Folk. Deres Voldsomheder vilde ogsaa føre Modstanderne til Voldsomheder. Spanien har endnu ikke prøvet de grusomme Revolutionserfaringer, som gjøre Revolutionerne selv mildere i Udførelsen. Vi have tilegne os disse Erfaringer for en dyr Priis, og derfor nyde vi ogsaa nu Frugterne af samme. Thi hvor heftig end det Had monne være, som Partierne i Hjertet nære mod hinanden, saa tage de dog i Betænkning at drive deres Tvistigheder til det yderste Punkt, hvor kun Jld og Sværd skal afgiøre.