Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-27
Odense, den 27 April. J Minerva for Marts, har Hr. Pastor Lütken meddeelt en interessant Efterretning om den projecterede Kanal ved Odense. Han giver først nogle Oplysninger om Odense Han deel, og den besværl. Maade den hidtil førdes paa, samt dernest de Vanskeligh. der tvinge Handelen, hvortil han regnet 1) Omkostninger: a) ved at nedkiøre og opbringe Varene, en halv Miil, der i det mindste er for hvert Læs 24 s., altsaa for et Fartøi paa 30 Commerce=Læster, eller i det mindste 1000 Td., 25 Rd. - hvert Læs beregnet, som her sædvanligt til 10 Td. b) ved at pramme dem en halv Miil; da hver Tønde koster om Sommeren 1 s. og om Vinteren halvanden s., udgiør atter Baadeleien for 30 Commercelæster om Sommeren 10 Rd. 2 Mk. 8 s., om Vinteren 15 Rd. 3 Mk. 12 s. 3) Risico: a) i Regn, stærk Storm, kunde Varerne let fordærves. b) ved Skiødeshed eller Utroskab bortkomme eller forringes. Faaer Kiøbmanden Sukker=, Kaffe, eller Viinfade, der ere halv tømte, er det, da det have gaaet giennem saa mangeHænder, for ham umueligt at opdage og tiltale Gierningsm. 8) Tidspilde: a) uroligt Veir standser her baade Læsning og Ladning, der udfordrer flere Dage; Jsen, især Ladningen om Foraaret, b) ofte maa Vogne og Baade forfinkes efter hverandre ved Skibbroen, da Transporten udfordrer begge Deele. 4) Havnens Frastand og Usikkerhed: a) den saa kaldte Vinterhavn er over en heel Miil fra Skibhusene, og en Miil, fra Stige, saa intet Opsyn ofte i flere Uger kan haves med Fartøierne, der af Mangel paa Udluftning og Udpompning desto hastigere raadne og fordærves; b) den er høist usikker: da Skibene, udsatte fra alle Kanter for Storm, Strøm og Jisgang, saa godt som midt i Foraaret maa bindes ved Pæle, der undertiden oprykkes af Jsen, da nye paa den Tid ei kunne nedrammes, maa Skibene lægges for Anker, hvorved Tougene lide, næsten hvert Aar skeer det ogsaa, at et eller flere Skibe løsrives fra Pælene, og, da de sædvanlig kantre eller sættes paa Grund, tage betydelig Skade. 5) Søeorme. Disse findes i Vinterhavnen i Mængde, saa de ei allene giennemgnave Pælene, men ogsaa angribe Skibene, der paa Fiorden aldrig kunne komme i ferskt Vand. Endvidere. Disse Vanskeligheder og de hindringer, de lagde for Handelen, har derfor længe næret det Ønske hos alle dem, som vilde Odenses Opkomst, at Fiorden kunde heel igiennem giøres seilbar, eller Seeden Aar, der falder ud ikke langt fra Skibhusene, saaledes fordybes, at smaae Baade paa den kunde gaae til Odense; men det syntes hidtil undførligt, og Tanken derom regnedes blandt de øvrige Patriotens pia desideria, Nu, da Mænd som Stiftamtmand Buchwald, Oberst Peyman, og Kapitain Wegener staae i Spidsen for Anlægget, og borge ved deres Kundskab, Duelighed og Erfaring, for Udførelsens Muelighed, bortfalder vel al Tvivl derom; og hver, som elsker sit Fødeland, seer med Længsel Jverksættelsen imøde. Sidst i afvigte Aar befalede Kongen de tre ovennævnte Mænd at træde sammen med vores værdige Rosenørn og den lærde Liungberg, for at undersøge, paa hvad Maade det kunde iverksættes, at Skibe, som stak 7 til 8 Fod, kunde bringes lige til Odense Bye. Efter paa det nøieste at have undersøgt Fiorden og den hele tilgrændsende Egn, har denne Commission fundet, at det lettest lod sig giøre: a) ved at opmuddre Fiorden, fra Sommerhavnen af indtil Seedenaae, og, efterat have fulgt denne et lidet Stykke, begrave en Kanal, langs i Landbredden ud med Marienlunds Lykker, forbi den saa kaldte Fandens Krog, lige indtil tvers over Bogense Landevei, hvor den strax bøier om imod Byen, og kommer dens Nørre=Port paa 7000 Skridt nær.