JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Tydskland. Den østerrigske Jagtager melder fra Rhinen under 1ste Novbr.: "De temmelig talrige Arresteringer der paa een og samme Tid foretages i de fleste Stæder, opvække naturligviis almindelig Opmærksomhed. Der forsikkres med Bestemthed, at de arresterede Jndividuer staae i Forbindelse med Frankerigs hemmelige Selskaber; men der tilføies, at det indskrænker sig fortrinlig til unge Mennesker af Haandværksclassen, imidlertid ere i Frankfurth ogsaa nogle Mestere blevne arresterede, Om denne Forenings videre Planer og Bestræbelser, veed man intet Nærmere. Det Beslag man har lagt paa flere Papirer i Paris, har foranlediget Undersøgelsen i Tydskland. Den Omstændighed at disse Forbindelser synes at sammenhænge med dem i Frankerig, har opvakt Forbauselse. Enhver indseer, at den franske Propoganda har misbrugt hines Lettroenhed, for i Tilfælde af en Krig, at kunne spille en lidet misundelsesværdig Rolle. Ogsaa fra Darmstadt skrives under 14de Novbr., at i de sidste 10 a 12 Dage vare tolv saadanne Fangne af den underordnede Embedsclasse og af Haandværkstanden, blevne satte fast. Fra Berlin skrives at i de preussiske Stater rustes stærkt, for i Nødstilfælde at være forberedt paa hvad der kunne indtræffe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Frankerig. Ved Postens Afgang fra Paris den 20de Novbr. var i de Deputeredeskammer Committeen endnu i hæftig Debatte om Forslaget til Adressen. Dette er i Pairskammeret næsten eenstemmig bleven antaget. Hr. Guizot har i denne Anledning holdt en Tale, hvori han søger at bevise, at Frankerig siden 1830 udover en meget stor Jndflydelse paa de europæiske Anliggender, og forøvrigt udmærker Talen sig ved, at der aldeles ikke antages noget Ultimatum, eller noget Krigstilfælde, Bladet "Commercel siger i Anledning af Guizots Tale: "Man maae skjelve for vores Uafhængighed, man maae skiule sit Ansigt, og mistvivle om vores Lands Ære og Held, naar det uden lydelig Jndignation kan bære de skrækkelige Ydmygelser som tillægges den hellige Alliants gjennem vores Ministers Mund!" Dronning-Regentinden Marie Christine var ankommani Fontainebleau, hvorhen den kongelige Familie var reist hende imøde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Engeland. Fra London skrives under 18 Novbr.: J vore Arsenaler finde de største Rustninninger Sted; et eneste Transportskib Rumahar bragt 3500 to og tredive Pundige Kugler til Malta. De atmosphæriske Luftkanoner, som omtales omstændelig i de nordamerikanske Tidender, vil nu inden kort Tid komme under Anvendelse i den engelske Marine. Denne Ødelæggelsesmaskine fylder sig selv med Luft, fortynder den i en ubetydelig kort Tid, lader sig selv, og kaster ved en simpel mekanisk Bevægelse i hver Minut 20 a 25 Kugler med større Hurtighed og større virkende Kraft end ved Krudt, og den fyrer uopholdelig saalænge den er i Bevægelse uden at støde tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Schweitz. For de ulykkelige, paa Sjæl og Legem vanskabte Cretiner oprettes der nu et Hospital paa det fritstaaende Abendberg i Canton Bern; her skulle de under Dr. Hügenbülds Opsyn behandles i en Høide af 3100 og 5000 over Havfladen. Barmhiertige Søstre ville pleie de Syge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Underlandsk, J Bladet Fædrelandet opfordres Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg til at vige sit Sæde i den sl 4 vigske Stænderforsamling, hvor hans Nærværelse, deris paa Grund af hans Herkomst, deels ogsaa formedelst hans nære Slægtskabsforhold til den regierende Hersker, upaa tvivlelig maa virke skadeligt, saafremt Man giør den samme Fordring til den, som til de andre Stænderforsamlinger, at den skal være et tro Udtryk af Folkevesten; og det saa meget mere, som Slesvigs circa 200,000 danske talende Jndvaanere, ved Regjeringens ubensigtsmæssige Foranstaltninger, ere satte ud af Stand til at kaare sig en Deputeret, der har faaet en høiere videnskabelig Dag nelse, uden tillige at være bleven fortudsket V tillægge hedder det fremdeles ingenlunde Hertugen af Augustenborg de Bestræbelser, som han, ifølge sin Stilling, kunde fristes til; men vi ville desuagtet ansee det urigtigt af Regjeringen, om den ei, forsaavidt det staaer til den, forebygger Hvad der muligt kunde blive farligt for den danste Stats Sikkerhed. Som bekiendt gaae næmelig Schlesvig-Holsteinerne frugtsommelige med en aldeles ny og ellers overalt i den vide Verden ubekiendt Stat, hvis Fødsel de ansee for aldeles vis, i det Oreblik den regierende mandlige Linie skulde uddøe. Ved en prang og absurd Fortolkning af alle Documenter have de næmlig opfundet Arvefolge for alle Dele af Hertugdommene, der er forskiellig fra den, der gielder i Kongeriget, og den Person, til Hvem de godhedsfuld have overdraget den kommende Besiddelse af begge Hertugdømmer, er Hertugen, af Augustenborg eller hans Arvinger, Vepaastaae ingenlande, at Hertugen af Augustenborg har i Tankerne modtaget denne Gave, til vi troe at det er en altfor fornuftig Mand til at han skulde hengive sig til saadanne taabelige Drommerier; men vi fordriste os dog ingenlunde til at benægte Muligheden heraf. Det har vakt stor Forundring, at respective Næser ere blevne uddeelte til de af Brandcorpsets Ofierer i Kbhvn., det have underskrevet Petitionen om Skattebevillingsret og derimod ikke til Officererne ved andre borgerlige Corpser. Nogle af hine Officererer skulle imidlertid ved denne Leilighed have bemærket, at de ikke havde underskrevet som saadanne, men i Egenskab af Borgere, og at de gierne saae sig fritagne for en Ærespost som Brand officeer, der medførte saamange Besværligheder og megen Tidspilde, uden at de erholde nogen Løn af Staten, derfor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
J Fædrelandet, læses Følgende: En af de allerubensigtsmæssigste Udgiftsposter paa vort Budget have Alle i lang Tid erkjendt Ostindien og Guinea for at være der, over hvad de selv indbringe (deri indbefattet den Afgift af 15,000 Rupier, England tractatmæssig udbetaler til Tranquebar, have kostet de danske Skatteydere, mellem 80 og 100,000 Rbd., uden at enten Danmark eller nogensomhelst Da sk. (?) deraf har havt mindste Fordeel enten i politisk, strategisk, merkantil eller nogensomhelst anden Henseende. Det vil derfor for Alle, derei sætte nogen (overdreven) Priis paa den Tanke, at det danske Flaa vajet paa fjerne Strande, være en kjærkommen Efterretning, at der er tillagt det udenlandske Departement Ordre til om muligt at foranstalte isse Besiddelser afhændede. Hond de quineske Establissementer, angaaer, kan dette maaskee have sine Vanskeligheder, men da Tranquebar er et ret sundt og frugtbart Landstrog, med en god Ladningsplads, saa vil det lettelig lade sig realisere af England eller en anden Stat, f. Ex. Belgien, at erholde et anstændigt Bederlaa for Samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Fra Kjøbenhavn skrives under 21de November: Man vil idag med Bestemthed vide her i Staden, at Præsidenten for Stænderne i Jylland, Professor Schouw, er med en jydsk Stænderdeputeret ankommen hertil Byen. Om Hensigten med denne Reise, der maae være af stor Vigtighed, gaaer der mange forskiellige Rygter, og bladt andre det, at Rescriptet angaaende Minoritetens Vatum skulde have foranlediget den. (Hvorledes dette forunderlige Rygte har kunnet opstaae, er os uforklarligt. Velunderrettede fra Viborg ville des uden med Bestemthed vide, at Præsidenten ikke nogen Tid har været bortreist derfra Byen.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
J Hr. Karethmager Fises Værksted i Kiøbenhavn arbeides i denne Tid paa en ny Vogn til Hs. Majestæt. Den skal være for en stor Deel af Glas og bliver baade indvendig og udvendig meget Pragtfuldt udstyret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Jfølge Privatbrev fra Vestindien er et ungt Menneske, ved Navn Michelsen, Kiøbenhavner af Fødsel, der for ikke længe siden blev ansat som Fuldmægtig paa en Plantage, paa Portorico, ihielstukket af en Neger, som man me er af Hævn over den haarde Behandling, Michelsen havde forvoldet ham,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Med megen Beklagelse erfare vi af Berl. Tidende",at Viceformanden for Borgerrepræsentanterne i Helsing ver, den duelige Procurator J. D. Jacobi den 17de de. er afgaaet ved Døden kun 43 Aar gammel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Toldforordningen af 1ste Febr. 1797 bestemmer i sin 6 97, at de Rapporter, som Told- og Consumtionsbetjentene afgive om det, som paa deres Poster, eller medens de varetage deres Forretninger, forefalder, især naar de utilbørligen begegnes, skulle, naar ingen Vidner haves, i alle Tilfælde agtes og ansees som fuldgyldige Bev ser. Paa Grund af denne § havde Viborg Overret under 17de Aug. d. A. anseet Kjøbmand Werner af Hjørring med 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, fordi Toldbetientene Krarup og Jacobsen havde edeligen bevundet, at han havde under en Anholdelse af et Anker Øl, som han havde paa sin Vogt, var, da den sidstnævnte Betient vilde tage Ankeret af Vognen, sprungen til ham og havde givet ham flere Sted med Haanden for Brystet, saaledes at han efter sin og Krarups Formening, hvis han ikke havde grebet fat paa Vognen, vilde være falden baglænds om, idet Tiltalte derhos tilføiede de Ord: Væk fra min Vogn; der har De Jntet, at bestille". Tiltalte har stadigt benægtet at have ude vet denne Gierning og forklaret, at han var ganske rolig og koldsindig, medens Betientene derimod vare ubefugeimod ham og begegnede ham med Skjældsord. Ligesom Betientene derhos ikke have været ganske stemmende i deres Forklaringer, saaledes have flere afborte Vidner forklaret, at de ikke have seet Tiltalte udove nogen personlig Vold imod Jacobsen, hvorimod Krarup har været i en meget opbragt Stemning og bøireftet mod Tiltalte, hvilket Sidste Betientene i deres Rapper havde bevæg tet, uagtet det maa antaaes godtgjort, og saaledes debiteret en aabenbar Usandhed. Høiesteret kjendte saaledes for Ret: Johan Peter Werner bør for Actors Tuta le i denne Sag fri at være. J Henseende i Actioners Omkostninger bør Overrettens Dom ved Magt at sigede, J Salarium til Auditeur Liebenberg for Heieneret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. (Kober.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Den 17de De, høitideligholdt den gamle Veteran, Admiral Holsteen, den ældste Officeer i Søetaten sit Guldbellup, som blev bivaanet af endeel af Kongehusets Medlemmer og flere Ministre. Det gamle Brudepar glæder sig i deres boie Alder ved en fortræffelig Sandhed og Livsmunterhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
J Bonhoved, Segeberg Amt, har et Fruentimmer i Natten til 10de De, født et Barn i Dølgsmaal og ef tet Fodselen skaaret Halsen over paa Barnet og skiult det under noget Straa i Haven, hver det næste Dag blev fundet. Hun har strax tilstaaet Forbrydesten, og hendes Forfører, der menes at have havt Deel i Udagde, er ligeledes arresteret,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
J Sager: Ungkarl Søren Laursen af Lund contra Provst Basse af Kiorup (i Anledning af at Soren Laursen en Dag i September f. A, paa Fæstegaardmand Søren Pedersens Jordlod, har skudt en med ProgsBasse følgende, ham tilhørende Jagtbunt) er saaledes kjendt for Ret: Søren Laursen bør for Provst Basses Tiltale i denne Sag fri at være. Me Hersyn til det af ham paaankede, af Provst Bassebrugte, Urtryk onedrig slyngel afvises Sagen for Underretten. J Salarium til Søren Laursens befalede Saforer for Overretten, Procurator Jespersen, betaler Provst Basse 16 Rbd. Sv., hvorimod Processens Omkostninger for begege Retter iøvrigt ophæves. Ved Voer og Num Herreders Ret, den 27de Marts 1840, havde Justitsraad Bernth dømt Søren Laursen til at bøde 10 Rbd, til Skanderborg Amts Fattigkasse, samt betale Provst Basse den skudte Jagtbunds Værdie, dog ikke over 30 Rbd., og endelig betale Provsten Sagens Omkostninger med 29 Rbd. S. Udtrykket nedrig Slenge" mortificere Ledigt Skolelæretembede. Resen Kirkesanger og Skolelærer-Embede i Fiende Herred, hvortil Skaale directionen kalde. – Jndtægterne ere: 3 Tdr. 2 Skpr. Raa og 3 Tdr. 4 Skpr. in natura 12 Tdr. 4 Skp., Byg efter aarlig Capitelstaxt, Offer og Accidentser, i Lod. Lys, Kost og Natthold efter Bere ning, saa ofte Skolelæreren underviser udenfor Resen Skoledistrict. Af Embedet svares til Skolelærere Hielpekassen aarlig 4 Skpr. Bug efter Capitelstaxt og til Viborg lærde Skole: 4 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Ansøgningen om dette Embede indsendes til Provst Møller i Breum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Stænderforsamlingen i Viborg. 16de Mode (2de Novbr.) Under Behandlingen Sagen angaaende et Urk. til en Anordning om Straf sen for Brandstiftelse holdt Justitsraad Nygaard følgende Foredrag om Dødsstraffen ialmindel, hed: "Naar jes i denne Saa ikke kan stemme for de i Udkastet foreskrev at Livsstraffe, da er det ikke, fordi jeg io erkjender, at de ere i fuldkommen Harmon med den ældre Lovgivning, men fordi jeg aldrig har kunnet overtyde mig om, at Lovatocten er berettiget til i noget Tilfælde at anvende denne Straf. Jeg kan boerker udrede en saadan Beret og let af den oprindelige Selskabspaat, som et Grund biet for hele Statssamfundet: et heller af den Norværettet, der der skulde tilkomme Staten imod den sengslede Forbryder. Enhver, som indtræder i Sam Fader, er uberettiget til at paataae sig den Forpligtelse, at hans Liv skal være forbrudt for en Lovovertrædelse tel han kan ligesaalidet paa denne Maade disponere over til Liv, som han ved Selvmord kan berøve sig det. Naar Statens Overhoved da foreskriver Livsstraffe, griher han ind i en høiere Sphære, end den, som er an Hist hans Virksomhed, idet han afbrydet et Menneskelig paa dets Udviklingsbane, en Handling, bris Følger ikke lade sig beregne, og da etboert Menneskeværk er ufuldkomment, et altid den Mulighed tilstede, at Dommeren har gjort sig skyldig i en Feiltagelse, som da ikke længere kan rettet, naar Dommen er fuldbyrdet. Jeg skal ske gaae dybere ind i denne Sag, da Forsamlingen nep ve vil kunne indlade sig derpaa, uden et særegent Forslag til Livsstraffens Ophævelse ialmindelighed; jeg har kan troet at burde hentyde paa, at jeg ikke kan erkjende Retfærdigheden af denne Straf, istedetfor hvilken jeg maatte fortrække livsvarigt Straffe-Arbeide under stræng Be ning, uden at jeg dog af den anførte Grund herom ere stille noget Amendement.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
(Hamburg Cours var den 24de Novbr. paa London, 13 K 2 1/4 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 2 Bco. 196 Rdr. Hamb. Courant 23 1/2 p. C., dansk Frov Courant 23 1/2 og Schillinge 23 1/2 a 24 8 pro Cent. flettere end Banco.),
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Kjøbenhavns Børs den 20de Novbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197 1/2; Species 200 Specier) solgtes til – R. - s.) B. Disconto 4 pCt. norske Speciessedler pr. 100 Specier 192 a 192 1/2 i Sedler, sv. Sedl. pr. P. Rigsgjæld 47 a. - Rbs. Tegn, 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) - a 97 1/2 - Sedl., Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 ; Fr S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Kiøbenhavns Havnepriser den 16de Novbr. 1540. Hvede holsteensk 7 Aars Rug, fra Previnds. 4 - 3 - a 4 sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 23 Novbr., Firvenskiold, 4 8 Alstrup af Aalborg fra Østerrige til Skive med Trælast. Chefter bortla C. O. A amsgaard af Lesvigfra Drammen til Nyekiøbin, med dito, Ura Christine Usarier bitten Jacolsen af Kater fra Thisted til Christianssane med Byg, Søblommer, Ni Jacobsen af dito ti Mandal med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
For Udgaaende ligger i Kanalen de 25de Johanne Cathrine, S. L. Svendsen af og fra Nyekjøbing til Hu med bradsenle og Byg Man har i længste Tid været uden terretning og i Frygt for de der i Thisted hjemmehørende Skonnert Peter & nua Capt Hansen, men Følge et til Rbederiet i Dag indløbet Brev, var hanssor Modvind inkommen i Libau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Ved Tallottets 1512 Træt i Kbhvn, item 12, 2, 11, 85, 43.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
AVEIIIISSEMENIS
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Onsdagen den 16de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdt offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen over et stort Partie Manufacturvare, bestaaende af inden, og udenlandsk Klæde, Kalmuk, Duffel, Vestetøi, Manchester, Bævertin, Bommeste, Bomuldstøi, Merinos, Thibet, Tartan, Cambringe, couleurt og bridt Sherting, Silkebaand, Silke, Bumulds- og Tvivls Tørklæder, Lærred, Knapper, farvede og uarvede Tvister m. m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted den 28de Novbr. 1810. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-11-28
Efter det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 29de October sidstl. og Aalborg Skifteøvrigheds derpaa grundede Skrivelse af 3die dennes bliver Onsdagen den 2den December 1810 om Formiddagen Kl. 10 hos Proprictatr. S. Breinholt paa Westervig Kloster holdet, offentlig Auction over circa 125 Skpd. Bly tavler, 3000 Tagsteen og Tagrøstet, som ligger paa Westervig Kirke og den 1ste Juni 1841 derfra skal nedtages og bortføres. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 23de Novbr. 1916. Fischer,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
No. 144. Ao. 1840. Fyrster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Kangelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 1ste December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Politiske Nyheder. Orienten. Efterretninger over Wien melde nu den vigtige Efterretning, at Jean d'Acre er den 4de Novbr. indtaget. Den 2den Novbr. viste sig den engelske tyrkisk østerrigske Flaade for Jean d'Aere, der bestod af 2 engelske Linieskibe, 3 engelske Fregatter 3 Corvetter og Brig, et tyrkisk Linieskib paa 72 Kanoner og 2 østerrigske Fregatter (under Erkehertug Frederich. Ombord paa disse Skibe befandt sig 3000 Tyrker, 1500 Engelændere og 200 Østerrigere. Staden kommanderede den ægyptiske Mehmed Bey i Spidsen for 6000 Md. Omegnens Befolkning, der var paa Sultanens Parti, viste sig paa Sletten, for at oppebie Ægypternes Nederlag. Den 3die Novbr. aabnede 4 Dampskibe Jlden, og derpaa begyndte ogsaa de Skibe, der i en Halvcirkel havde lagt sig ligeover for Fæstningen, samme. Begge de østerrigske Fregatter dannede den høire Fløi. Admiral Stopford og Oberst Smith befandt sig ombord paa Dampskibet Phinir". De Allieredes Jld gjorde den meest ødelæggende Virkning i Staden, hvorimod de Beleiredes Jld, skjøndt godt vedligeholdt, gik over Eskadren. Den 4de Novbr. tilkjendegav Walker, begge de østerrigske Fregatter, at 1500 Ægyptere havde grebet til Flugten, og forladt et Fort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Erkehertug Frederich indskibede sig strax med 80 Østerrigere, naaede Fortet, gjorde sig til Herre over samme, og marscherede derpaa løs paa Citadellet, hvis Besætning synes at være flygtet, efterat de 1500 Ægyptere havde draget sig tilbage, han plantede der den østerrigske Fane, som strax derpaa blev omgivet af den tyrkiske og engelske, medens engelske Troppe-Afdelinger rykkede frem fra den anden Side. Staden Jean d'Acre selv, er bleven forvandlet til en Steenhob; et stort Antal Døde bedækkede Gaderne. Eskadrens Tab derimod var ringe, man anslaaer det til nogle og halvtredsindstyve. J Jean d'Acre formodede man, at man nu ville agere med 24000 Md. tyrkiske Tropper mod Jbrahim Pascha. Man siger at Soliman Pascha i Spidsen for flere tusinde Mand Cavallerie saae paa Bombardementet af Jean d'Acre; over 40000 Kugler af svært Ka lider ere bleven afsludte paa denne ulykkelige Stad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
J Følge et Brev i Bladet Presse skal Engeland have forlangt af Porten, Cypern som et Pant for Krigsomkostningerne. J Bladet Times meldes, at en Coureer skulle være ankommen fra Constantinopel til Paris, som meddeler den vigtige Efterretning, at Mehmed Alt skal have underkastet sig de allierede Mugters Ultimatum (men dette behøver vist nok Bekræftelse.) Der skrives fra Syrien, at Dampskibene, ere at betragte som Marinens Husarer, og kunne uventet vise sig paa de vigtigste Puncter, med betydelige Troppemasser; deres Jld er imodstaaelig og de skyde paa 2 a 300 Skridt med en saadan Præcis sion at hele Ladningen kan kastes ind i et Huus eller Skandse. Over 2000 ægyptiske Diserteurer skulle være ankomne til Beirut, og have underkastet sig Sultanen. Tyrkerne have i Bjergene vist sig ret tappre, og have taget 800 Md. til Fange. En stor Fordeel for Sultanens Sag, var det ogsaa at Emir Beschir forlod Vicekongens Partie, der meldes nu, at han frivillig har overgivet sig, og paa sit eget Forlangende, for sin personlige Sikkerheds Skyld havde indskibet sig til Malta.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Frankerig. Fra Paris meldes, at en venskabeligere Note var fra det engelske Ministerium, ankommen dertil, den er datteret den 2den Novbr., og der skal gives den Forsikkring, at Storbrittanien altid er bereed til at forene sine Bestræbelser, med Frankerig, for at bringe Sultanen til at tage tilbage det mod Mehemed Ali udstædte Afsættelses=Decret; og man har Grund til at vente Efterretninger af største Vigtighed. - Addresse-Udkastet til Kongen er bleven forelæst i Pairernes Kammer, og deri forekommer blandt andet følgende Udtrykke: "De Forholdsregler som Keiseren, af Østerrig, Dronningen af Storbrittanien, Kongen af Preussen og Keiseren af Rusland i Fællesskab have tagne, for at regulere Forholdene mellem den ottomaniske Port og Paschaen af Ægypten, have opvakt vor hele Bekymring. Klogskab bød D. M. med Forsigtighed og Udrustninger. at væer bereed paa alle mulige Tildragelser. Ved denne Tingenes Tilstand, Sire, tilhører vores Medvirkning Dem, saavel naar det gjelder Freden som Krigen, en ærefuld sikker Fred, er vores første Ønske; men i Tilfælde at Frankerigs Ære, forlanger Krig, naar dets miskjendte Rettigheder, eller truede Jordbund fordrer det, da skal De Sire tale, og Frankerig vil paa Deres Opfordringstaae op, som een Mand!" - Enkedronningen af Spanien, er den 22de ankommen til Paris, og blev ved den store Indgang til Palladset modtaget af Kongen, Kronprindsen og Hertugen af Aumale. Enkedronningen ville kysse Kongens Haand, da han hialp hende, at stige ud af Vognen, men uden at levne hende Tid dertil, omarmede han hende, hvorpaa han bød hende Armeen, og førte hende op. En talrig Folkemængde var Vidne til dette Skuespil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Engeland. Der skrives fra London under 21de Novbr., at paa Efterretning om, at Dronningens Forløsning var forhaanden, begav Hertuginden af Kent, de øvrige Medlemmer af den kongelige Familie og Cabinetsministrene sig til Palladset samme Dags Formiddag, og om Eftermiddagen blev H. Majestæt lykkelig forløst med en Datter. Begge befinde sig vel. Man erindre, at Dronningens Formæling fandt Sted Mandagen den 10de Febr. for 9 Maaneder og 11 Dage siden." Med Coffardiskibet Protettoder var indløben til Triest, meldes at Zante skal være hjemsøgt af et heftig Jordskjælv; hvorimod 100 Huse skulle være blevne ødelagte, og Landdistricterne skulle have lidt betydeligt. Fra 28de til 30te October bleve i forskjellige Tidsrum sporet 48 meere eller mindre hæftige Stød af Jordskjælv, hvoraf et var saa stærkt, at flere Bygninger og deriblandt Fortet styrtede sammen. Over 30 Mennesker, hvoriblandt gamle svagelige Mennesker og frugtsommelige Koner, som ikke hurtig nok kunne flygte, mistede Livet. Skaden i Staden allene anslaaes til 2 Millioner Daler, man kjender endnu ikke Ulykken i dens hele Omfang, og den Skade, der er anrettet i Landsbyerne, hvoraf en Deel skulle være aldeles ødelagt. Gouverneuren ankom just i Catastrophens Øieblik til Staden, og lod strax 18000 Daler uddele til de Trængende, og tilbød for Øiblikket Huuseierne 200,000 Daler. til Laans; Jngenieurer og Bygmestere vare allerede ankomne fra Corfu.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-01
Med Kornvahre var i Hamborg den 26 Novbr. Omsætningen kun ringe. Byg noteredes kun til 61 a 64 Rdlr. og Havre til 42 a 46 Rdlr. Cour, pr. Læst. Fra Hull meldes at den 21 Novbr. blev dansk Havre endnu betalt med 19 a 21 fbill. pr. Quarter.