JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Tyskland. Mistænkt for Deeltagese i Urolighederne i Efteraaret 1811. og Foraaret 1833 i Frankfurt a. M., var en ung Mand, Kleinsmed af Profession, bleven stillet for Retten, men frikjendt og løsladt af Arresten. Han begav sig derpaa paa Vandring, kom til Preussen og omsidet til Berlin, hvor han opholdt sig nogle Uger uforstyrret, men i Øieblikket, da han vilde reise derfra, blev hæftet, som Deeltager i hine Uroligheder i Frankfurt. I mere end eet Aar har han været arresteret, uden at det er lykkedes Regjeringen i Frankfurt at bevirke hans Løsladelse. Nu har en dygtig Frankfurter=Advocat antaget sig hans Sag og man venter nu Udfaldet. Saaledes fortælles Sammenhængen fra Frankfurt, og det synes at være af Jnteresse for den preussiske Retspleie, at den behørigt bliver oplyst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Kongen af Preussen har, ved en Contraordre af 2de Novbr., ophævet et under 20de Mai udstedt Forbud imod at besøge Universiteterne i Erlangen, Würsburg og Heidelberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Ogsaa det preussiske Hof har anlagt Hofsorg for Carl den Tiende, og man er i Berlin af den Mening, at Cugropas samtlige Hoffer ville vise ham denne sidste Ære, saameget mere, som den Green af Huset, Orleans, der nu beklæder Frankrigs Trone, skal ville anlægge Kammersorg. Mere om Stormen den 29de Henimod Aften det vil vel sige Kl. imellem 3 og 4 havde denne hurtigt reisende slemme Gjæst naaet Hannover Ogsaa der var Skaden, den anrettede paa Tage, Skorsten, og Vinduer, samt i Haverne, meget stor. J Staden sel opkom Jld paa ikke mindre end 4 Steder; men den blev heldigviis dæmpet paa dem alle. Paa et nybygget Huus blev en Blybedækning af 6700 I. Fod rullet af i 5 Stykker, slynget bort ud over Gjenboens Huus og fandtes i en betydelig Afstand i en Gaard. I hele Omegnen har Orcanen raset med samme Heftighed. J Landsbyen Partensen nedstyrtede mange Bygninger, blandt disse en Faare stald med 35 Faar. - J Osnabrück omstyrtedes et Huus og Slottets Sidebygninger mistede 4000 Tagsteen. - Flekken Bramsche knuste et indstyrtende Huus en Oldings Been og begrov hans 2 Børnebørn under Ruinerne. -J en Landsby ved Himmulpforten antændte Lynilden et Huus, og næsten hele Byen blev fortæret af Luerne. - Mellem Stade og Bremen kastede Stormen Postvognen tre Gang, overende og en af de Reisende blev stærkt beskadiget. Under hele Uveiret stod Thermometret paa 120 Varme. J Amsterdam rasede Orcanen i 4 Timer, 5 Mennesker dræbtes og flere saaredes. Prindsen af Oraniens anden Søn, Alexander, var, medens den stod paa, underveis mellem Leiden og Haag; et omstyrtende Træ faldt over i hans Vogn og saarede ham, dog ikke betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Blandede Efterretninger. Londoner=Bladet, Constitutionels indeholder følgende, ikke uvigtige Artikel: "Det kan ikke længere være nogen Tvivl, underkastet, at Landet nu er forberedt til at paastaae Korn billens Ophævelse, og Jntet vilde være mere skikket til, stærkere igjen at befæste det Melbournske Ministerium, end den Beslutning, at gjøre denne Sag til sit Livs=Spørgsmaal. I denne som i andre Sager turde det maaske være Regjeringens Hensigt, ikke at røre sig, uden ydre Opfordring :men paa saadan Opfordring behøver den ikke længe at vente. Allerede har der her i Hovedstaden dannet sig en Forening, som det Middelpunct, hvorfra Bestræbelserne for at tilveiebringe en total Forandring i Kornhandelen skulle udgaaet en Forandringersom for alle Samfundets Classer, vilde opfylde det naturlige Ønske efter billige Brodpriser. Denne Forening bestaaer af vor Tids forstandigste og virksomste Mænd, saavel i som udenfor Parlamentet. Overalt omkring, i Landet vil der blive oprettet Filial=Foreninger i lignende Øiemed, og af den Jver, hvormed man herved allevegne gaaer tilværk, tør man med Tillid vente, at Aaret 1837 vil see de meest trykkende, monstreuse og Hungersnød fremavlende Kornlove udstrøgne af vor Lovbog. De vilde i Sandhed ogsaa være en mageløs Skamplet i et hvert andet Folks Lovgivning. Den store Masse af Provindsialbladene er ved denne Leilighed paa vor Side, og kun 3 eller 4 af de londonske Blade imod os; men det Vigtigste det er endnu, at Retfærdighed og Humanitet tale høit for Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Den 12te Novbr. er Marschal Clauzel brudt op fra Bona, men camperede dog endnu, med Hertugen af Remours, i Nærheden af Staden. Avantgarden var 3 Milez, forad. Fjenden havde taget Posto paa Veien til Constantine, hiinsides Aschir. Den franske Regjering har nu givet Ordre til at fremme de i Pau sammendragne, oprindelig i for Fremmedlegionen i Spanien bestemte Tropper i en Bataillon paa 8 Compagnier, under Benævnelse af: afrikanske Skarpskytter, som skulde sendes over til Algier. Et af de største Linieskibe i den franske Marine, Tredækkeren, Montebello paa 120 Kanoner, afgik nylig fra Toulon, til Bona, paa hvilken Fart det skal have været nær ved at forlise paa Kysten af Provence. Man formoder ellers, at det er bestemt til Tunis, for at indgyde Beyen lidt Respect; thi, omendskjøndt han kan takke Frankrig for, at han endnu sidder ved Rorret, troer man dog at have Grund til at befrygte, at hans Alliance ikke er oprigtig, eller, at detmindste de tunesiske Stammer, maaske imod hans Villie, understøtte Beyen af Constantine imod Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Efter Forlydende vil Anconas Garnison i anstundende, Januar Maaned erholde en Forstærkning af 3000 Franskmænd. Rygtet taler ogsaa om et østerrigsk Armee=Corpses March til Neapel, om hvis Gjennemgang der siges allerede at være skeet Forespørgsel hos Pavehoffet. Flere franske Blade tale ogsaa om Sammendragningen af østerbrigske Tropper i Overitalien, og om nogle Corpsers FremFrykning mod Po-Floden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
J en Journal i Odessa omtales flere Personer, som i Løbet af dette Aar have bereist Mingreliens Kyster og i Circassien besøgt General Welliaminoffs Leir. De have et lidet forundret sig, da de, ved deres Tilbagekomst, i flere udenlandske Blade og i en engelsk Journal fik at læse Efterretningen om, at Jndtagelsen af Sudschuk=Kale havde kostet Russerne 1015,000 Mand. De, som have opholdt sig i hiin ganske fredelige Leir, kunne bedst bedømme, hvilken Lid man kan sætte til Journalistiken i Almindelighed, naar slige Efterretninger finde Udbredere. Den saaledes omtalte Fæstning er ikke engang til ; et lidet Fort, af dette Navn, som Tyrkerne engang have besiddet, er foredlænge siden sløifet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Selv Kongen af Neapel skal nu, ifølge Privatberetninger, have havt et let Cholera-Anfald, hvilket derimod af Andre skildres som temmeligt alvorligt. Endskjøndt Soe ten endnu snarere er i Til end Aftagende i Neapel, saa angives, de daglige Cholera-Offere, i de seneste Beretninger derfra af 12te Novbr., dog kun til 200, men da ingen officielle Bulletiner herom maae udgives, saa er slig Angivelse sagtens meget upaalidelig. Ceremonier finde ikke mere Sted ved Ligenes Begravelse. Om Natten kjøre Karrer omkring i Gaderne og bringe dem uden for Byen, hvor de blive kastede i store Gruber imellem hinanden, sæd til vanligviis iforveien berøvede alle Klædningsstykker. - J München, indskrænker Soeten sig dog endnu til en Snee Offere om Dagen. Man kan skjønne dens Heftighed deraf, at fra 1ste Octbr. til 1ste Rocbr. (altsaa for den rigtig kom til Udbrud), er der paa den almindelige Kirkegaard : München begravet 213 Personer, fra 1ste til 25de Novbr. derimod 448. Det er overhovedet en mærkelig Kjendsgjerning ved Cholergen i München, at den af de høiere og meere dannede Stændet angriber og bortrykker dobbelt saamange Jndivider, som af de borgerlige og lavere Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
En Officeer ved den parisiske Nationalgarde, den var mistænkt som Deeltager i en Sammensværgelse, men frigivet igjen, af Mangel paa Beviser, havde forlangt Satisfaction af Øvrigheden, men da han ikke fik den, nedlagde han sin Post. Hans Compagni blev sammenkaldt for at vælge en Anden i hans Sted, men der mødte ikke een eneste Mand. En anden Sammenkaldelse havde samme Uheld, hvor 3 paa Compagniets samtlige Officerer ligeledes takkede af Sagen skal nu undersøges.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
En Tidende i Hull indeholder Følgende: "Man antager for vist, at Regjeringen til næste Foraar vil afsende en no Expedition, for i Lølnordvestlige Gjennemfart. Skulde det ikke blive Tilfældet, saa er det ingenlunde usandsynligt, at de forenede Stater, i Nord=Amerika eller Rusland, som begge hemmeligt have samme Formaal for Øie, ville benytte sig af Englændernes hidtil gjorte Opdagelser, for først at fuldende denne Reise. Det vilde dog i Sandhed være at beklage, hvis den næsten vundne Seierskrands endnu skulde blive frareven os. En Trompeter, som angav Complottet i Vendame, ved Husarregimentet, er, til Belønning derfor, bleven udnævntil Underofficeer, decoreret og tillagt en Pension af 1200 Fr. I Cassel skeete nylig et mærkeligt Bedrageri: En brilantklædt Damme steeg af i Gjæstgivergaarden um Hessischen Hof og opholdt sig der i nogle Dage formedelst Upaselighed. Denne tog til; man hentede Læge og Gjordem der. Den Fremmede fødte en lille Dreng; hun behandle des af Værten med den største Opmærksomhed og Agtelse, der blev anskaffet en Amme, o. s. v. Hvad skeer, En Mogen tidlig er den fremmede Dame forsvundet, og har efterladt Værten sit nydelige lille Barn til Betaling for sit Ophold i hans Huus. Politiet har hidtil forgiæves efter søgt hende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Af Henrik Steffens udkommer for Tiden Revolutionen, en Novelle i tre Bind.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Blandede Efterretninger. Endelig har man naaet Enden paa Forhandlingerne angaaende Udkastet til en ny Toldanordning i den slesvigske Stændertidende. De begyndte i Nr. 165 og sluttedes i Nr. 228, optage følgelig hele 63 Nr. eller Ark. Noget af det interessanteste i Betænkningen er Minoritetens Indsigelse imod de efter Udkastet for Toldcontrollens Skyld paatænkte Huusinqvisitioner, og følgende dens Ord vel værd at tage til Hjerte: Indtil nu er i vort Land den umistænkt, Borgers Huus holdt helligt og forblevet uantastet. Saasnart Dørene aabnes for Fiskalagenterne, drage Angiver og Forrædere, Vold og Modstand og enhver Forbrydelse in til den rolige Borgers og Landmands Arne. Huusbonden er ikke meere sikker for sit Tyende, Faderen for fine Børn. Naar Befolkningen paa denne Maade er bleven forledet og udartet til Troløshed, saa tor man ikke undre sig over, om der af disse Huse fremkomme talrige Bander af Smuglere, som ved deres Exempel, ved Bedrageri og Magt, nær og fjern prædike Troløshed og Forbrydelser. Og denne Fordærvelsens Planteskole skal anlægges rundt omkring ved vore Strømmes og haves Kyster, rundt omkring paa Grænde serne af vort Land, Minoriteten befinder sig her i skjærende Oppositition mod Majoriteten, som ogsaa forlag ger dette Offer, ikke af et Privilegium, men af en af meen Ret, den Fattiges saavelsom den Riges som var det en ringe Ubeqvemmelighed. Saa meget mer holder Minoriteten sig forpligtet til, i den offentlige Morals og i sine Medborgeres personlige Friheds Jnteesse, at paakalde D. Kgl. Majestæts Beskyttelse imod en hvert Indgreb i Huusretten og Huusfriheden der hidtil har været Undersaatterne i dette lykkelige Land saa at sige, medfødte og ubrydelig garanterede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Nylig læste man i denne Tidende, hvorledes Hvedstrup, og Flyng Menigheder i Sjælland bragte deres bortdragende Lærer, Hof= og Slotspræst Sophus Zahle, et usædvanligt, skjønt Vidnesbyrd om den Agtelse og Kjærlighed, han fra dem medtog til sin nye Stilling. Det er glædeligt, ogsaa for Uvedkommende, at see slige Beviser paa et skjønt Forhold imellem Religionslæreren og hans Menighed, og vi vide ikke ret, hvo af disse Parter, der hædres meest ved saadanne Træk. Det fortjener derfor vistnok ogsaa at komme til offentlig Kundskab, at der 4 til 5 Dage for blev bragt denne Mands ældre Broder, Provst Julius, Zahle, et lignende, skjønt Vidnesbyrd om samme Følelser. Hans Menighed, Jellinge ved Veile, havde nemlig besluttet paa Reformationsfestens tredie Dag at give nysnævnte, deres elskede Religionslærer, et Beviis paa, hvormeget de paaskiønne hans nidkjære og velsignelsesrige Embedsførelse. Efter at Prædikenen var endt, lode Sognefolkene derfor Offerpsalmen istemme, og gik Alle, som paa de store Høitidsdage, op til Alteret, for at vise ham i Daad, at de gjerne dele allehaande Godt med den, der saa ufortrødent og kraftfuldt underviste dem i Ordet, vistnok tillige den meest talende Maade, hvorpaa de kunde tilkjendegive, deres uskrømtede Erkiendelse af, hvad vi skylde Reformationen, uden hvilken vi ikke vilde have havt saadanne Religionslærere. Man har i vore Dage ivret imod Offringen, som en upassende Maade at lønne Geistligheden paa men naar Offeret saaledes bringes, saa kan Læreren vel studen Rødmen modtage det, ja han maa vistnok erkjende, at det er den skjønneste Maade, hvorpaa hans Nidkjærhed, kan lønnes - med Kjærlighed. (Berl. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Helsingørs Magistrat, der ifjor udgav en Oversigt over Byens occonomiske Tilstand ved Slutningen af 1834, har nu et lignende Skrift færdigt for 1835. Det er i det Væsentlige udarbeidet efter samme Plan som det forrige, men har derhos indlemmet en Extract af Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Paa Herlufsholm er nu, til Minde og Jnstitutets forrige Rector, Justitsraad og Prof. Brorson, R. af D., opreist det ved Sammenskud af den Afdødes Medlærere, Disciple og Venner bekostede Monument. Mindemærket, forfærdiget af Prof. Freund, er af Bremer-Sandsteen, med en Marmor Basrelief, forestillende en Muse, som er hensjunken i Sorg; det har kostet henved 580 Rbd. og har i sin Form megen Lighed med Monumentet over Rahbek, i Alleen op til Bakkehuset. I Kjøbenhavn forevises i disse Dage i Loses Musik handel et lithographisk Pragtværk, nemlig de ypperligste Malerier i det kgl. Galleri i Dreiden i lithographerede Efterlignelser, af den bekjendte Fran, Haufstangel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Copulerede i Viborg den 1ste Decbr. Hr. Kjøbmand, Hans Helmouth Dige og Jfr. Ellen Funder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Bekjendtgjørelser. Det behagede den alvise Gud, ved en rolig Død - efter eet Aars vedvarende Brystsvaghed - den 30te November sidst, at bortkalde til sin Fred min inderlig elskede Mand, Cand. theol. Ditlev Rodsten Schou, Kirkesanger og Skolelærer for Hvidberg pr. Thyholm, i hans Alders 30te Aar. Dette for mig og mine 3de smaa Børn saa smertelige Tab bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse min Følelse af denne smertelige Tilskikkelse forvisser mig. Hvidberg pr. Thyholm, den 3die Decbr. 1836. Elfe Marie Schou, for Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
De ærede Familier, Venner og Bekjendte, som have hædret os med lllumination og anden, Opmærksomhed, i Anledning af rort Bryllup, olden 2den December, modtage herved vor hjerteligste og forbindtligste Tak, ligesom rort hjerteligste Levvel!"p. t. Aalborg, den 8de Decbr. 1836. Henriette Nielsen, N. Nielsen. födt Möller. Nu, da af sin bedrøvelige Aske atter er fremstaaet et Huus, der venlig beskytter mig og Mine mod Vinterens Kulde, nu, da vore Hjerter ere gjennemtrængte af Glæd og Tak til dig evige Kjærlighed, da er det en kjær Pligten Trang, vore Hjerter levende føle, at tilbagekalde i vor Erindring de Ædle, der saa menneskekiærligt rakte og Haanden i vor Nød, og disse Menneskevenner være da nævnede her, nemlig: Høivelbaarne Hr. Amtmand Ridder, Graah, Høivelbaarne Hr. Etatsraad Brink-Seidelin Høiærværdige Hr. Provst Kabell, Velbaarne Hr. Justitsraad og Byfoged Koefoed, Hr. Krigsraad og Tolder Willerup, Hr. Birkedommer Ørum, Hr. Landfoges og Forligelsescommissair S. W. Gjern, Hr. Bataillons og Landchirurg Overgaard, Hr. Secretair, Told- og Consumtions-Jnspecteur Petersen, Domd., Jfr. C. Hesselholt, Hr. Kbmd. Schibsbye, Hr. Kbd. og Stranddingscommissionair C. M. Rafn, Hr. Hartmann. Himlen belønne dem Alle, vor svage Tak modtage de. Aldrig ville disse kjære Kavne uddøe af vor Erindring. Læs, den 17de November 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Paa min og Families Vegne G. Krogstad.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
En Generalforsamling afholdes i det dramatiske Selskab Løverdagen den 10de December næstkommende, om Aftenen Kl. 6; hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Da Muursvend Peter Nielsen Giert i disser Dage imod min Villie og uden mit Samtykke, samt uden at være forsynet med de anordningsmæssige Beviisligheder, har absenteret sig her fra Byen, saa opfordres han herved til, i Henhold til Placaten af 6te April 1813, dens 3 15, uopholdelig at indfinde sig, ligesom og Enhver ud vares om, ikke at huse formeldte Peter Nielsen Gjert, mindre at tage ham i Arbeide, forinden han paa lovlig Maade er dimitteret af mig. Aalborg, den 6te December 1836. H. Marodt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
At jeg den 16de og 17de December næstkommende agtet at være at træffe i mit sædvanlige Logis hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Aalborg, bekjendtgjøres med Anmodning, at Regninger til Grevskabet forinden maatte til stilles mig uqvitterede. Lindenborg, den 7de Decbr. 1836. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Eieren til et tokasset Sølv=Lommeuhr, der, som for meentlig frastiaalet sin retmæssige Besidder, er afleveret til Undertegnede, indkaldes herved til for mig snarest mu sigt at melde og legitimere sig. Herredscontoiret i Løgstør, den 3die Decbr. 1836. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
For en Jomfru, som kan undervise Børn og, om muligt, deeltage i Huusholdningen, er en Plads strax ledigst paa en Herregaard, naar man betimelig henvender sig paa Stiftsbogtrykkeriet, der giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
De, som have modtaget Riises Archiv og Bibliothek, for Moerskabslæsning, indb., samt andre Bøger tillaans af Undertegnede, bedes godhedsfuld at aflevere disse til Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
En tam graae Svane er tabt paa Veien fra Aalborg til Lindenborg, hvor den bedes afleveret mod passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Et godt Claveer faaes billigt hos Heibrock.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Formedelst anden Bestemmelse er underhaanden til kjøbs en ny og god Vandmølle. Den er indrettet meget beqvemt, med 3 Qværne, hvoriblandt een Pille qværn, og har stedse Overflødighed af Vand og Sogning. Lysthavende ville behagentlig henvende sig til Dhrr. Kjøbmand Warberg i Aalborg, Kjøbmand Jversen i Hjørring, Snedkermester Peter Lykke i Løgstøer, og Gjæstgiver J. Thomsen i Thisted, der giver nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Gaarden Haurholm i Breilev Sogn kan under haanden erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig enten til Procurator Westerby i Hjørring eller Proprietair Lassen paa Rønnousholm, som tillige foreviser Eiendommen. Gaardens Bygninger ere alle nye, solide, samt indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, og dens Jord, skyldende af Hartkorn 12 Tønder 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Album, med et Areal af omtrent 225 Tdr. Land, er af særdeles god Bonitet. Under den almindelige Driftsmaade, som betydeligen kan udvides, kan der ved Eiendommen holdes 10 Heste, 20 a 80 Fækrenaturer og endeel Faar. Vreilevkloster, den 30te Novbr. 1836. M. Bodelsen, Formedelst anden Bestemmelse er min iboende Gaard, Skoven i Elling Sogn, en liden halv Miil fra Kjøbstaden Frederikshavn, underhaanden at erholdes tilkjøbs. Dens smukke Beliggenhed er bekjendt, men har jeg derhos sidste Sommer forsynet samme med en god og stor grundmuret Ladebygning, der ogsaa yder hensigtsmæssig Staldrum, Vognremise m.m., samt med et største Deelen nybygget grundmuret Vaaningshuus, hvori gives smuk og beqvem Leilighed for en Familie af Mellemstanden. Jorderne skatte af Hartkorn 1 Tde. 13 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og kan derpaa holdes 2 Heste, f. a 8 Køer og nogle Faar. Paa Eiendommen gives tæt ved Gaarden en liden Lund, og omgrændses Jorderne for en stor Deel af Leerbeks skjønne Skov. Liebhaberne behage at tage Eiendommen i Øiesyn. Bützow.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Mandagen den 12te December, om Formiddagen Klokken 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue, til Bortforpagtning paa et Aar, fra 1ste Januar førstkommende, Fetningen af Byens Torve, Broer, Porte, Vandsteder og bedækkede Render m.m., saavelsom Renvationen af Latrinerne ved Raadstuen, Hovedvagten og det militaire og civile Sygehuus, efter Conditioner, som fra i Dag af ligge til Eftersyn paa Kæmmerens Contoir, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg Raadstue, den 7de December 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-08
Formedelst skeet Overbud paa det ved 3de Auction Lover den Madame Willenbruch tilhørende Gaard Nr. 374 paa Algaden gjorte Bud, bliver bemeldte Gaard stillet til Bortsalg ved en 5te Auction, som afholdes sammesteds Torsdagen den 15de December næstkommende, Formiddag Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Journal des Debats, begynder igjen at forberede Gemytoterne paa en fransk Jntervention i Spanien, men denne Materie synes at være saa forslidt, at den ei bør ændses, førend man erfarer noget Nærmere derom. - Man vil erindre, at Programmet til Juli=Festen iaar forandredes, paa Grund af nogle opdagede Sammensværgelser. Denne Sag var hidtil ikke meere omtalt, indtil man nu pludselig læser i Journal de Paris, at man, formodentlig endnu i Løbet af dette Aar, vil faae 3 Classer af hine Sammensvorne at see for Assiseretten i Paris. Den første af disse Classer, indbefatter 14 Jndivider, der anklages for et Complot mod Statens Sikkerhed og mod Kongens Liv, til den anden Classe hører kun Personer, der have indskrænket sig til sen Sammensværgelse mod Kongens Liv og til den 3die kun1, hvis Forbrydelse bestaaer i at have fornærmet Kongens Person. - Fregatten Andremedal med Ludvig Buonaparte ombord er af Stormen bleven nødsaget til at løbe kind i en spansk Udhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Skrivelse fra den polske Grændse af 24de November.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
De offentlige Blade have gientagne Gange meddeelt, at ogsaa russiske Tropper i næste Foraar ville indfinde sig ved de Maneuvrer, som ville finde Sted i Berlins Omegn. J.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Warschau veed man intet derom og det synes der paa Stedet ei at staae til Troende hos Publicum, at Keiseren, skulde have den Hensigt, at beordre Tropper til hiint Formaal. Derimod er det vist, at alle i Kongeriget Polen stationerede Tropper ville blive sammentrukne i den bedre Aarstid og at Keiseren selv vil mønstre denne sin Hær, forat afhjælpe nogle Mangler, han vil have opdaget hos den Skrivelse fra den italienske Grændse af 25de November. Den Beskyttelse, som den storbrittanniske Regjering hidtil har ydet de italienske Flygtninge paa Øen Malta, har ofterværet Gienstand for Reclamationer fra de paagjældende Regjeringers Side paa denne Halvs, men disse Reclamationer have hidtil kun været lidet paaagtede af det brittiske Cabinet, Nu har det østerrigske Gesandtskab ikke alene understøtte dem, men, i en Note desangaaende, end ydermeere forestilt at den anseer de paagjældende Staters Sag som sin egen da Roligheden i Jtalien er et vigtigt Formaal for dens Omhu. Jmidlertid skal ikke heller dette Skridt have havden Virkning, man lovede sig. Det brittiske Cabinets Svar var i Grunden undvigende og støttede sig til den Rettighed, der maa inddrømmes enhver Nation, at tilstaae Flygtninger fra et andet Land et Tilflugtsted, saalænge de ikke forstyr, Roligheden i den Stat, hvor de søge Asylet. Dette Sva giver Formodning om, at strængere Forholdsregler, med Hensyn til Forbindelserne mellem Malta og de italienske Kyst pladse, neppe ville udeblive.