JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Rom, den 16de Januar. Regieringen har forbuden alle og enhver at gaae ind paa Engelsborg, med mindre de dertil havde faaet en skrivtlig Tilladelse af Castellanen. Hver Aften Kl. 6 bliver Broen til denne Fæstning optrukken. Cagliostro er i sin Arrest næsten ude af sig selv, og anvender alle Midler for at skille sig ved Livet, hvorover man har været tvungen til at lade ham binde. Han spaaer idelig, at den pavelige Stoel og Engelsborg skal faae en lige Skiebne med Bastillen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
London, den 22de Januarii. J Gaar aabnede igien Hs. Majestæt Parlements=Sessionerne med følgende Tale: Mine Herrer og Ædle! Siden jeg sidste Gang saae Dem forsamlede i Parlementet, har Krigens Vedvarelse paa det faste Land, og den indvortes Beskaffenhed i adskillige Dele af Europa frembragt saadanne Begivenheder, der have opvakt Min alvorligste Opmerksomhed. Men, i det Jeg med den sande Følelse betragter den afbrudte offentlige Rolighed i andre Lande, nyder Jeg tillige den store Fornøielse, at kunne sige Dem, at fra alle Magter er bleven forsikkret og Bestandigheden i deres gode Sindelav til dette Kongerige. Jeg holder Mig forvisset om, at De med Mig føle sig igiennemtrængte af den meest levende Taknemmelighed mod Forsynet, der har ladet Mine Undersaattere nyde Fredens stigende Velgierninger, og fremdeles glæder dem med de uskateerlige Fordeele, der udspringe af Vor fortreffelige Grundforfatning." Ædle af Underhuset. Jeg har befalet, at forelægge Dem Beregningerne over de til dette Aars Fornødenheder behøvende Pengesummer, og Jeg forlader Mig paa Deres Beredvillighed i at bevilge alt, hvad Statsforvalingen forskiellige Grene maatte fordre."" Mine Herrer og Ædle!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Da de i sidste Session udgivne Forordninger om Kornhandelen ikke bleve tilbørlig fulgte i adskillige Egne af Kongeriget, saa var den Fryg ikke ugrundet, at en ulovlig Kornudførsel forenet med de Hindringer, som kunde blive lagte i Veien for Jndførselen, maatte for Mine Undersaattere drage meget betænkelige Følger efter sig. Under disse Omstændigheder syntes en uvilkaarlig Nødvendighed at fordre de hastigste Midler til at standse Udførselen og at befordre adskillige Kornsorters Jndfødsel, til hvilken Ende Jeg med Raadførsel af Mit geheime Conseil, har ladet udgaae en Ordre, hvoraf en Gienpart skal blive Dem forelagt. Alt, hvad Jeg i øvrigt har at ønske, er dette, at De fremdeles ville vedblive at anvende Deres Bestræbelser forde Gienstande, som maatte fordre Deres Opmærksomhed, med den samme Jver for det offentlige Beste, som hidindtil har fremlyst af alle Deres Handlinger, og hvis Virkninger ere paa en saa lykkelig Maade blevne kiendelige i de offentlige Jndtægtters Forøgelse, Handelens Udvidelse, Manufacturernes Flor, og Mit Folks almindelige Velstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
London, den 26de Januarii. Ved de over Lieutenant Frith, der kastede Stenen efter Kongen, holdte Forhør har man sporet mange Tegn til en forvirret Forstand, som skal være foraarsaget af hans yderlige Armod. Han var saa forsulten, at han spiste 2 Pund Oxekiød den første Aften i sit Fængsel. Formodentlig bliver han, ligesom Margrette Nicholson, Stone og andre, som have forgrebet sig imod den Kongelige Familie, hensat i Daarekisten. Stenen, som blev kastet efter Kongen, veiede et halv Pund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Fra Nederlandene, den 28de Januar. Greve Cobenzl er i Luxemburg, og faret sort i at søge at bringe Nederlænderne tilbage, under Keiserens Lydighed. Keiseren skal endnu iblandt dette Folk have et stærk Partie, som heller vil lade sig beherske med et Jernsepter, end underkaste sig den Catholske Geistligheds Despotisme, som af alle er den haardeste for den menneskelige Slægt, saasom den endog fængsler Tanker og Meeninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Warschau, den 30te Januar. Af det Russiske Hof skal til det Berlinske være gjort det Forslag at oprette af Moldau, Bessarabien og Wallachiet et særskildt Fyrstendom, som hverken skal være afhængig af det Tyrkiske eller noget andet Rige; men denne Fyrste skal bekiende sig til den Græske Religion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Paris, den 1ste Februarii. Endelig er Baron Bezenvals Sag, som har varet saa længe, paadømt den 29de Januar. Denne brave Officier er bleven erklæret aldeles uskyldig, og samme Dags Aften sat i Friehed. To Compagnier Grenaderer geleidede ham til hans Huus, at han ikke skulde skee nogen Overlast af Pøbelen. Dagen derpaa aflagde han Besøg hos Hr. Bailly og Marquis de la Fadette, og siden gjorde han sin Opvartning ved Hoffet, hvor han meget naadig blev modtaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
J Sagen imod Favras er endnu ingen afgiørende Dom fældet, men Dommerne have agtet det fornødent, at førend sligt kan skee, maa Greven af Mirabeau, Abbe de Anmar, Greve de la Mark, la Ferte, Morell, Greve de Foucault og Greve de la Tharte afhøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Aviser Nr. 2, 3, 4, 5 og 6.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
De anseelige Rigdomme der forhen havde tilhørt de Geistlige Barvinder, vare nu et Bytte, hvorefter de Verdslige higede. Fyr steen, for at forbinde sig dem, uddeelte dette geistlige Liggende fæ til de fornemste Barvinder, tog flere Barvilder i sin Tieneste, og troede sig nu istand til, at hævne den formeente Fornærmelse, en vis Naboe fyrste Tid efter anden havde tilføiet Staten; men han fandt sig mærkelig bedragen; thi de mægtige Barvinder havde ei allene unddraget. og frietaget sig fra alle Statens Bylder, men tillod engang ikke de arbeidende Stammer, der vare deres Livegne Slaver, at bidrage det fornødne til Statens Tarv. Fyrsten med alle sine ypperlige Egenskaber saae sig forladt baade af Barvinder og Barvilder. De første, som havde alle Statens Rigdomme i Hænder negtede al Hielp, og de sidste, som savnede sin ordentlige Sold, gik endog over til Fienden, saa Statens Provindser af dem bleve oversvømmede og udplyndrede, ja for at redde det overblevne maatte Fyrsten overlade Fienden anseelige Strækninger af sine Lande. Den forventede Nytte for Fyrsten, Staten og Religionen af de mægtige geistlige Aristocraters Afskaffelse var som et Luftsyn, der lader sig see og forsvinder næsten paa engang. Fyrsten mærkede forsildig, at den Hydra havde isteden for de afhugne Hoveder ei allene faaet flere i deres Sted, men de tilbageblevne saavelsom de nye opvoxne vare blevne større og fastere. De indskrænkede Fyrstens Magt og Myndighed inden saa snævre Grændser, at han havde Navnet og de Regieringen i deres Hænder. Staten havde isteden for de geistlige Aristocrater faaet saa mange flere af de Verdslige, der trykkede alle Stænder ligesaa haardt, som hine. Religionens Fordeele bleve og formedelst adskillige tilfældige Aarsager, langt mindre, end de Fornuftige havde haabet og ventet; thi Religionen var ved Overtroe og Fabler saa indviklet, at da de sidste bleve gjorte latterlige, ansaae Vankundigheden, der ikke kunde skielne det sande fra det falske, det ene med det andet for Fabel. Denne Vankundighed fandtes ikke blot hos den ringeste Almue, men og hos Pøbelen iblandt de fornemste Bar vinder, hvis Vankundighed var ligesaa stor, som de ringeste Stænders, saa at Religionen selv geraadede i Foragt saavel hos disse som hine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Det som dernæst ikke mindre berøvede Religionen den fulde Nytte af denne Revolutian var dette, at ved det første opgaaende Skimt af Lys troede man at have naaet den allerhøieste Grad af Oplysning, saa at, hvormeget man end havde declammeret og ivret imod den Ypperste Præstes foregivne Ufeilbarhed, fabriqve rede man dog et Systimme, der skulle af alle antages som ufeilbar. Forfølgelsens Aand blev og den samme. Vel blev det enhver tilladt at læse de hellige Bøger, men tænkde eller troede nogen at finde andet end det fabriqverede Sy stemme, saa var man udsat for Landflygtighed, Slaverie ja vel Døden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Fasten. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Bekiendtgiørelser. Aller meest brugelige Sorter Haugefrøe af beste Slags, er at faae for billigste Priis hos C. A. Petersen ved den Danske Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Rom, den 30te Januar, Man taler her fornemmelig om Cagliostro, men det meeste hvad man taler, er falsk og opdigtet. Alt hvad der fortælles og Aarsagerne til hans Arrest, er idel Gisning, saasom den over ham ansatte Commission holder alle Ting meget hemmelige. Den strenge Opsigt, hvorunder han holdes i sit Fængsel, og de overordentlige Forsigtigheds Regler, som lagttages i Fæstningen, lade formode, at Sagen er af største Vigtighed. Da Cagliostro foregiver at være upasselig, blive Læger i Commandantens Overværelse indladte til ham dog med det Forbud ikke at tale andet med ham, end om hans Sygdom. Han foreskriver selv til sig Medikammenterne, som dog med megen Forsigtighed leveres ham. Efter en nøie anstillet Undersøgelse i hans forrige Boelig har man sammesteds fundet en temmelig stor Kiste med Juveler, som dog for en Deel ere falske. De ægte vurderes for 4000 Studii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Neder=Rhinen, den 6te Februar. Keiserens langvarige Sygdom, der vel jevnligen har havt taalelige Mellemrum, er dog efter disse snarere voxet, end formindsket. Den siges og nu at have overvundet den Taalmodighed og Standhaftighed, som han før skal have udvist, og at have gjort ham vanskelig, biter og haard imod dem, som ere omkring ham. Hans Nætter ere søvnløse og pinefulde. Døden nærmer sig til hans Sygeseng, som det synes, i sin rædsomste Skikkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Wien, den 10de Februar. Det nærværende fugtige og stormende Veir virker meget paa Keiserens Helbred, og han befinder sig ikke saa vel som for nogle Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Keiseren har allerede igien tilstaaet Ungarn alle sine Privilegier og gamle Rettigheder. Dog skal Toleranzen og Conscriptionen vedblive, og Hoveriet være ophævet. Den Ungarske Krone, skal igien bringes herfra til Ungarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Krigsrustningerne saavel i Bøhmen som i Gallicien, fortsættes endnu med største Ivrighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Frankfurt, den 13de Februar. Fra Gens meldes, at den kongelige Sardiniske Resident har, for at betage denne Republik og det saa kaldte Pays de Vaux af Canton Bern deres Bekymring over Krigsrustningerne i Savoyen, ladet Raadet i Genf vide, at disse Krigsrustninger ikke havde nogen anden Hensigt, end at forhindre Udbredelsen af de Franske Uroligheder i Savoyen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Haag, den 9de Februar, Fra Antverpen har man den tilforladelige Efterretning, at Capitulationen imellem Commandanten i Castellet og de Brabantske Stater, er den 4de, om Aftenen Kl. 11, bleven sluttet. De fornemste Betingelser bestaae deri, at de Keiserlige Tropper skulle den 29de Martii med flyvende Fahner og Trommeslag trække udaf den ene Castelsport, imedens Brabanterne trække ind af den anden og tage det i Besiddelse; at de Keiserlige herpaa skulle nedlægge Gevæhr og Vaaben, og bekomme 4 Ugers Gage som Reisepenge, dog at Officiererne kunne gaae hen, hvor de finde for godt, og endelig at alle Keiserligsindede, som opholde sig i Castellet, skulle blive udleverte, og al Ammunition forblive sammesteds. - Her gik det Rygte, at den i Brussel værende Franske Resident har den 26de i forrige Maaned overleveret de Nederlandske Stater en Note, hvori han bekiendtgiør dem, at dersom fremmede Magters Tropper kom indi Nederlandene, skulde 50000 Mand Franske Tropper ogsaa rykke ind; men samme er endnu ikke bleven bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Fra Brussel meldes, at Hertugen af Ursel har, da Statssecretairen von Eupen havde præsenteret ham, som Præsident i Krigdepartementet en fremmed Oberst, til at tiene som Generalcommandeur under Hr. van der Mersch, strax efter denne Officeers Antagelse taget sin Dimission, og ladet Statssecretairen vide, at hans Charge var unødvendig, naar han som Krigs præsident ikke skulde have den Ret at blive spurgt til Raad ved en Officeers Valg. Der siges, at flere af Krigsdepartementet vil følge Hertugens Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Blandede Efterretninger. De Nordamerikanske forenede Stater siges, at have fordret af det Engelske Hof Overleveringen af adskillige Grændsefæstninger imellem deres og de Engelske Lande, som efter Fredstraktaten 1783 længe siden skulde været overleverede, og det saa alvorligen, at man har formeligen truet at vilde tage dem med Magt, om man tøvede eller viiste Vegring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
J alle Krige mellem Europæiske Magter gielder det om at vinde Lande, Fæstninger og Overherredom. Men et Par Fyrster uden for Europa har ført Krig allene om en Koe. - Otaheiteren Omai, der, som man veed, var en Tidlang i Engelland, døde paa een af de Otaheitske Øer, og efterlod en Europæisk Koe. Fyrsten paa den Øe, hvor Omai døde, vilde tilegne sig denne Koe, men Fyrsten paa den Øe, hvor Omai var fød, vilde og arve Koen, saasom Omai var hans fødte Undersaat. Og saa, ledes kom begge disse Fyrster i Strid med hinanden. Maaskee vandt den, der fik Koen, mere end mange Fyrster ved store og langvarige Krige have vundet, efter Afdrag af alle Bekostninger i Penge, Korn, Vaaben og Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Ved den i Ostindien anstillede Fest i Anledning af Kongen af Engellands Helbredelse i sidste Aar efter hans ulykkelige Sygdom, viiste sig enhver, som kunde, med Indisk Øselhed i Giestereringer Jlluminationer Fyrværkerier, og Stads. En riig Armenisk Kiøbmand i Calcutta viiste ingen saadan Ødselhed, men lodsig nøie med, i Stilhed at betale Gielden for 200 Ulykkelige, som for dens manglende Betaling sadde i Fængsel. Nyelig fik i Paris en Soldat af National. Garden, hvoriblant ere Marquis og Græver, en Jrettesættelse af sin Capitain, fordi han ikke stod lige, men han svarede: det er deres Skyld, min Hr. Capitain; thi de har gjort Skone til mig saa snevre, at de trykke. Hr. Capitain Skoemager gjorde en naadig Mine, og fandt Undskyldningen rigtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 8.) Fornuftige beklagede, at man ved Religionens Forandring istæden for at gaae frem til daglig Forbedring, satte ævige og uoverstigelige Grændser for al videre Oplysning. I stædet for en geistlig ypperste Præst havde man faaet en verdslig, som ikke mindre end hin forfegtede Systemmets Ufeilbarhed. Hist og her vilde nogle giøre Forsøg med skriftlig at yttre sine Tanker, men det var ei allene forbudet at trykke noget, som i ringeste Maade stridede imod det ufeilbare fuldkomment erklærede Systemme. Jmidlertid udbredde Ryggesløshed sig tilligemed Religionens Foragt til alle Stænder. Tænke, Tale og Skrive=Frihed ansaaes som Hoved=Forbrydelser. Aristocraternes Jern=Aag bragte næsten alle Stænder til Fortvivlelse. Fyrsten følede det ligesaa haardt som Staten. Rigets Provindser, vare deels sønderslidte, deels gandske ruinerede. Aristocraterne, istæden for at bidrage, noget til Statens Opkomst, gjorde Aaget saa besværlige og utaaleligt for de ringere Stænder, at de bleve gandske bragte til Fortvivlelse. Den felles Nød forenede alle før adskildte Gemytter ; endog Barvilderne rakte her hielpe rig Haand til at forflytte Regieringens Magt og Myndighed fra de Barvindige Usurparteurs til Fyrsten selv. I stædet for, at de forhen af tvang Fyrsten en Hyldings Eed, saa maatte de nu selv ligesaavel som øvrige Stænder sværge Fyrsten Lydighed og Troskab. De fnysede og skummede af Vrede ikke anderledes end en til Aag aldeles uvant vrinsk Hest. Fyrsten vendte nu al sin Omhue paa fine ruinerede Landes Forbedring, og for at sætte sig i Sikkerhed baade indvortes med de fortørnede Barvinder, og udvortes mod sine mægtige Naboer tog han fleere Barvilder i sin Sold. Nu haabede alle, at Staten skulle komme til sin forrige Flor og Vext igien. Handel paa det røde Hav, paa Euphrat Floden ja videre til Persien og Jndien saae man at udbredes, adskillige nyttige og nødvendige Fabriker at oprettes. Krigs=Flaaden blev sat i en respectable Stand. Til Landets Forsvar lod den fortreflige Første Landets Unge Mandskab befries fra det Slaverie Barvinderne havde bragt dem udi, og øves i Vaaben, saa at disse med det forøgede Tal af Barvilder syntes tilstrækkelig til Landets Forsvar imod udvortes Fiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Prædikanterne paa 2den Søndag i Fasten. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Bekiendtgiørelser. Heri Staden er ved Døden afgangen forrige Cursmed Johan Gotschalk, hvis Stervboe vi have taget under lovlig Skifte=Behandling, men da det derunder er bragt i Erfaring, at han skal have efterladt sig tvende Sønner, navnlig Johan Martin og Gotlib Gotschalk, og en Datter, af hvilke de tvende førstes Opholds Steder ere os ubekiendte; Saa indkaldes disse herved trende Gange, at melde sig hos os inden de i Loven befalede Tider for at lagttage deres Arve=Ret. Med samme Varsel indkaldes Stervboens Credi og Debitore siden Stervboen ikke formaaer at bekoste andet Proclama. Fridericia den 12te Februarii 1790. Bruun. Lorenzen. Buhl. Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-26
Aller meest brugelige Sorter Haugefrøe af beste de Slags, er at faae for billigste Priis hos C. A. Petersen ved den Danske Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Rom, den 1ste Februar. Natten imellem sidstafvigte Onsdag og Torsdag havde man her en meget stærk Stom, hvorved en stor Trætrappe paa Engelsburg blev løsreven, og med et heftig Bulder nedstyrtede. Skildvagten, som ikke kunde begribe Aarsagen til dette Bulder, raabte i Gevæhr, Man grøb til Gevæhr, antendte Fakler, og ventede den frygtelige Fiende, der endelig ikke var andet end en nedstyrtet Trappe. Cagliostro troede imidlertid, at nu var Timen til hans Befrielse kommen, og skreeg uophørlig med høi Røst: her er jeg, her er jeg, indtil endelig SlutteStokkeprygel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Florenz, den 1ste Februar. ren bragte ham til at tie med Trudsel af 50 J disse Dage ere adskillige Vogne med en Deel af hans kongelige Høiheds Storhertugens Bagage afgangne herfra til Wien; men den egentlige Dag til Storhertugens Afreise er, saa vidt man veed, endnu ikke bestemt. Man forsikker, at Storhertugen bliver udnævnt til Medregent over de samtlige Østerrigske Arvelande, derpaa udvalgt til Romersk Konge, og i tilstundende Foraar kronet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Stokholm, den 12te Februar. Da Rigets Bankosedler ere faldne 10 pro Cent imod Bankopenge, saa har dette foranlediget en dobbelt Vechsel=Cours, der foraarsager Uorden paa Børsen og Misfornøielse hos Kiøbmændene. Commerce=Collegium har hidtil forgieves bestræbet sig for at afhielpe denne Uleilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Man vender sig her i hundrede Tal hen til Magistraten, og besværer sig væer at være for høit ansat i de nye Skatter, og anholder om Nedsættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Wien, den 13de Februar. I Ungarn skal alting igien blive fat paa den gamle Fod til 1ste Maji. Ungarerne begynde og allerede at udstryge Nummerne paa deres Huuse, og ville nu stille 80000 Mand i Marken. - Efter Keiserlig befaling er den for nyelig afskedigede Ungersk=Siebenbürgske Hofraad, Grev Esterhagy, igien indsat i sin Post. Den her værende Ungerske Krone samt i Rigs klenodier have i nogle Dage været en Gienstand for den almindelige Nysgierrighed, da samme skulle med det første bringes til Osen. Man er allerede beskieftiget med at oprette den UngerKronvagt, der skal bestaae af gamle fortiente Underofficerer. - Dersom man kan troe en Privatskrivelse fra Wallachiet, er det lyktes Tyrkerne at føre 2 Skibe med Ammunition og Provisioner op af Strømmen paa Donau og bringe dem lykkelig til Orsova, hvorved denne Fæstning er igjen paa nogen Tiid bleven provianteret. J Egnen af Widdin begynde Tyekerne at forsamle sig i stor Mængde. I dette Øieblik kom Churfyrsten af Colln og Erkehertuginde Christina hertil. Ingeniur=Capitain von Kobler i Pleg har faaet Ordre at reise med Extrapost derfra til Luxemborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Wien, den 17de Februar. Da Keiseren havde havt en uroelig Nat imellem Søndag og Mandag, og om Morgenen var meget afmægtig, blev hvistsamme den 15de forsynet med den sidste Olie. Legems svagheden er siden den Tid den samme, dag Nætterne noget roligere. Keiseren skal selv have sagt min Broder maa nu komme snart, om han skal see mig levende, Storhertugen, ventes her inden 8te Dage. For Erkehertuginde Elisabeths lykkelige Forløsning, som daglig ventes, fortsettes de offentlige Bønner. Hun befinder sig vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Keiseren har i en til GeneralfeldtmarschalGreve Haddik, som Hofkrigsraadspræsident, afgiven Haandbillet taget formelig Afsked med Krigshæren, og takket samme for dens Troskab og Tapperhed. Greve Haddik har ladet Jndholden af denne Skrivelse ved Trykken bekiendtgiøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Erlangen, den 19de Februar. Den Keiserlige Hofraad og Livmedikus Qva rin skal have været den første, som aabenbarede for Monarchen, da denne befalede sine Læger oprigtig at underrette ham om sin nærværende Tilstand, at ingen menneskelig Hielp mere var at vente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Keiseren har taget en meget rørende Afsked med Erkehertuginde Elisabeth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Berlin, den 23de Februar. Krigsrustningerne vare endnu fort. J Schlesien skal alle Fæstninger være satte i behørig Forsvars Stand, saaledes som de bør være i Krigen. Kongen havde selv i Sinde at besee disse Fæstninger, men nu skal Reisen være forandret, Det synes altsaa at mere Haab om Fred, end Frygt for Krig, er for Haanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Man venter med allerførste en Conreer fra Petersborg, og da vil det blive afgjort, om vi skal have Fred, eller Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
London, den 9de Februar. Man siger nu paa nye, at en høi Prinser gjort Forslag til at formæle sig med en udenlansk Princesse, i hvilket Tilfælde hans aarlige Jndkomster skulle forhøies og al hans Gield, strax betales, en anden Dame derimod faae en stor Pension. Der siges at Prinsen derover har udbedet sig en kort Betænktid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Kongen skal paa nogen Tid afbrudt have corresponderet med Kongen af Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Frankfurt, den 8de Februar. Krigs og Freds Rygterne stige og falde her hver Dag ligesom Qviksølvet i Barometerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-03-05
Constantinopel, den 17de Februar. Til 1ste April skal vor Flaade være i seilfærdig Stand.