Viborger Samler, 1809-09-07
Krigsskuepladsen. b. Holland. Den kongl. Avis har med faa Sed anmeldt Vliessingens Overgave. Kongen er reist til Armeen. Borgermilitæren samler sig stærk, Paa den indre Arm af Schelde, som gaaer op til Antwerpen, have 130 til 200 engelske Skibe viist sig den 22de August - og, da Beretningen afgik, hør re men Kanonerne cordne. (Dog var den 24de August intet egentlig Angreb gjort paa Staden, Man meener ikke, at de fjendtlige Skibe kunde forcere sig op for Batterierne paa begge Sider af Floden. Den franske hollandske Flaade ligger 3 Mile fra Antwerpen ved Rypelmonde. En større Deel af den hollandske Flotille Ugger ved Krammer. Farvandet noget fra Lillo lade de Franske store Kjøbmandskibe nedsænke, Strømmen. Fæstningen Willemstadt ere Engl. ifærd med et bombardere fra Søesiden; men man haaber den holder sig. Ved Helvoet samler Fienden sig stærkere, den hollandske Flotille stræber efter at tage Fortet Batz fra Englænderne. Antwerpen har 50000 Jndbyggere og 22 Torvepladse. Den er en vigtig Handelstad. General Monnet mistede under Viiessingens Bombardement et Been og General Osten blev saaret i Hovedet. J Middelburg ere Kolonialvahre nok, deri mod bringe Englænderne alle Fødevahrene omborPaa deres Skibe. B. Spanien. Monitøren anmelder nye Stie over de Engelske og Jnsurgenterne. Efterat Hert. af Dalmatien og Bellune den 6te August havde Forenet sig og tage, en Stilling, som tvang Engl. til at søge Rettrade paa saadanne Sidevese, hvor deres Bagage og Skyts ei kunde bringes frem, gik Kong Jostph selv den 11te Aug. mod Jnsurgenterne under Venegas, med det 4de Korps og Reserven han indsluttede, angreb og slog dem i 3 Timer, ere brede 35 Kanoner, 100 Krudtkarrer, 200 Vog ne, dræbte 3000, fine, 4 s., og tog mange Fahner. Resten flygtede til Sierra Morena, hvor de forfølges. Det 1ste og tefranske Korps har indhentet de flygtende Englænderes Arriergarde hiinside Broen ved Artobispo, taget 30 Kan. og alle deres Krudtvogne og en stor Deel Bagage fra dem, fanget mange Folk og Heste og jaget Resten paa Flugten til Sierra Morenas Bjerge. Kong Joseph har allerede under 9de August udstædt en Tak til Armeen fordi den, kuns 40000 Mk. stærk 114 Dage har adspredt 120,000 Mk. fiendtlige Tropper, og lovet at indberette Keiser Napoleon, dens skjønne Daad, hvorved Madrid, som Fienden havde Øie paa, ganske er frelst. Kongen angiver da allerede de saarede Englændere, som de lode i Stikken, for 6000 Rd. Kong Joseph celebrerede, Madrid med stor Pomp den hellige Napoleonsdag den 15de August. At Jnsurgenternes Hensigt var at angribe Madrid selv, saae man af de gjorte Anstalter til Hoffets og Embedsmændenes Flytning til Slottet Jldesonso, Mile derfra. Garnisonen skulle besætte Fortet Buon Netiro, om de vare komne nærmere. Madrids Munke have givet Aarsag til nye Misfornøjelse. C. Tyrol. Man har det Rygte, at der i Tyrol hemmelig opholde sig engelske Agentere. Oprørerne lade selv myndte Penge. De have stærkt besat Pludentz; deres Patroller streife til Floden Bregentz og Munea. Borgerne fra Lindau og Bregenz flygte til Sveitz. Postholder Pitschnauer, i Bregentz, Dr. Schneiders Adjutant, har brækket Halsen ved at styrte med en Hest. Da der ingen Franske eller Barrer ere i der nordlige Tyrol, saa har og den største Deel af Voralberg paa ny gredet til Vaaben; de have besat Feldkirch. Tyrolerne give Franskm. paa Grændsen daglig noget at bestille. Da de d. 14de August sloges med Hertugen af Dantzig, blev det meeste af Staden Mariehilf lagt i Aske.