JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Torsdagen den 18de August. førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 Slet, bliver et Partie Ostindiske Vahre, bestaaende af Sirtser, Kirnis, Gilligdor og Masulipatnams Tørklæder, Hals Dito med rød Rand, fine hvide Tajebs Dito, Callewappu, Zir sach, Sirtses Forklæder, Molle Molle, stribet og rudret Durias, Nanqviner, samt endeel Stkr. Slees og Wahrendorpher Lærret, broderede dobbelte Fruentimmer Manskietter med Brøst=Strimmel, gult Meubel Damast og nogle Stkr. Golgas Floneller med videre, ved offentlig Auction bortsolgt udi Sr. Hans Eegholm iboende Gaard i store Fiolstrædet; Catalogi bliver herover sammesteds at bekomme 8 Dage forinden Auctionen. Tvende nye Actier i det Asiatiske Compagnie, 4 nye Banco Actier, 4 Actier i Handels=Compagniet, hvortil sidste 11te Junii er gjort Indskud, i og en halv Actie i Asseurance Compagniet bliver Fredagen den 19de August., Kl. 12, paa Børsen stillede til offentlig Auction, og om fornøyelig Bud skeer, strax bortsolgte. Fredagen den 26de August. førstkommende, bliver paa Børsen Galleasen Jomfrue Elisabeth, ført af Sr. Jens P. Koefoed, drægtig 28 Commerce=Læster, saaledes som den nu befindes, ved Sr. Johannes von der Ostens paa Christianshavn beliggende, med alt tilhørende Inventarium, ved den sædvanlige Børs=Tid i Middagsstunden til offentlig Auction opraabt, og, om fornøyelig Bud skeer, bortsolgt, paa Conditioner som ved Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjorte. Ellers mældes Liebhaberne til Efterretning at bemeldte Gallease er een meget god Seyler, og dens Jnventarium, god Stand, hvilket ved nøyere Eftersyn 8te Dage for Auctionen, paa Fahrtøyet ved Sr. von Ostens Plads kan erfares. Kiøbenhavn, den 4de August. 1763.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Onsdagen den 21de Septembr. førstkommende, om Formiddagen ved Kl. 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction paa de tvende nu sidst fra China hiemkomne Skibes Ladninger. Besee=Dagene begynder 14ten Dage for Auctionen. Medio eller i det seeneste ultimo August, bliver Capitain Mul Boyesen Smith, førende Skibet St. Johannes kaldet, færdig for at afgaae herfra til de Danske Colonier i America. Om nogen maatte have nogle Vahre, for med samme derhen at forsende, eller agter derhen som Passagerer at afgaae, behager de derom at addressere sig til de Hr. Ryberg og Thyggesen junior, med hver om Fragten og Passagen kan accorderes.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Da Hr. Stokjunker Friderich Chrenfreid Dilleber, at det Norske Artilleria=Corps ved Døden er afgangen; saa advares alle Credi- og Debitorer, om flere skulle findes af de første, end dem der har anmældt sig, at møde inden den i Loven anskrevne og fastsatte Tid, hos Garnisons=Auditeur Pløyen i Christiansand, hvorefter alt lovbefalet skal vorde i agttaget. Arvingerne efter Kiøbmand Niels Hansen Nissen, som boede i i Tronhiem i Norge, og sammesteds ved Døden er afgaaet den 4de Junii b. a. lader herved 3de Gange efter hinanden indkalde alle de som hos hannem maatte have noget tilgode, at møde med lovgyldige Beviser derom udi Politiemester Søren Næbells Huus i bemeldte Tronhiem, Mandagen den 22de Octob. 1764, hvor Skiftet da efter bemeldte Afdøde, vorder af hans Arvinger som alle myndige, til Slutning optaget, under Betydning, at de fra den Tid af, vil være fri og angerløs for alt Krav som maatte ved komme Stervboet.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Alt i mit Forlag med andre de nyeste udenlandske Bøger sælges for billigste Prise i min Boghandling, Nr. 22, 23 og 24 paa Børsen, Frid. Christ. Pelt.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
J den Mummiske Boglade paa Børsen faaes gratis en Catalogus over nye tydske, latinske, franske og danske Bøger, med vedsatte Priser; saa og Johan Andreas Kramers, Kongel. Dansk Hosprædikantes Sammlung einiger Passions=Predigten, 3de Deel, for 4 Mk. Madame de Beaumots lærerige Magazin for Børn til deres Forstands og Hiertes rigtige Dannelse, indrettet for den Danske ungdom, er nu og leveret til trykken.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Fra Trykken er nyelig bleven færdig, Paragenis, en Grækers og Hedinsk Philosophs Gudelige Undersøgelse, 1ste Part i Octav. Skriftet sælges her i Kiøbenhavn hos Mr. Vegner, som logerer i Herr Wickmands Hofskildrers Huus i Slippen, hos Mom. Pelt paa Børsen, og Monsr. Prip paa Ulfelds Plads. Paa Trykpapiir, koster Exempl. 2 Mk. 8 Sk. Postpapiir 3 Mk. 4 Sk.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Genua, vom 6 Julii. Zer Schiffe ligen alhier segelsertig, um mit den ersten gunstigen Winde noch 200 Mann von unserne Truppen, nedst 1000 Fassern Pulver nach Bastiazu uberbringen. Wie wir uber Livorno vernehmen, soist Furiani bishero noch der Zank=Apselzwischen unserne Truppen und den Corficanern. Letzterezeigen, das sig mehr durch Standhaftigket und Erfahrenheit in det Kriegeskunst, als durch blosse Vorurtheile, geführet werden. Es heitzt, das sie auf einer Anhöhe bey gedachtem Furiani eine neue Batterie aufgerichtet haben, wodurchsie den Unfrigen vieles zu schaffen machen. Paris, vom 18 Julii. Jndissen, das der Hof zu Compigne ist, werden wir hier mit Schriften uber die Finanzen uberschwemt. Die Englander, sagt einer unserer Schriftsteller, sollen sich nunmehro nicht langer rühmen, das sie allein die Freyheit der Presse besitzen. Man stehet mit Vergnigen, das das Ministerium, anstatt den Speculations der Bürger Zwang anzuthun, den wohlgesinnten Seelen vielmehr alle Freyheit last, ihre Gedanken dru ken zu lassen, und nur diejenigen zurechte zu weisen sich vorbehalt, welche sich zu critischen und hoshaften Laste rungen herablassen mochten.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Paris, vom 22 Julii. Alle Briese aus Corfica melden einstimmig, das die Parthey der Anhanger der ehemaligen Jesuiten nicht geringe Unordnungen in dortiger Provinz angerichtet hat. Nachstehender Vorfall, welcher sich den 29sten May zu Aix zugetragen hat, kan havon zum Exempel dienen. Als die Gemahlin des Ersten Præsidenten, welche ber dem Herzoge von Villars soupiret hatte, zu Fusse naa Hause ging, ward ihr auf der Strasse von verschiedenen Parlementsgliedern, dieres mit den Jesuiten hielten, aufgepasset Der vornehmste unter diesen Parlements herren war der Hr. von Jouequet, welcher sich vorhin viele Mühe gegeben hatte, die von dem Parlement erlassene Verweise zu vernichten. Nachdem sie gedachte Dame mit Worten gelastert hatten, suchten ste ihre Kleider durch ausgeworsene Erdschwarmer in Brand zu bringen, velches ihnen auch gewis gelungen seyn würde, menne diese Dame nicht durch ihre Laquayen und einige fremde Personen ware beschirmet worden. Nachdem das Parlement von diesem Vorfalle Nachricht bekommen, so har es denselben untersucht, und ein Decret gegeben, Kraft dessen man sich der Person des besagten von Joucquet versichert hat. Von Lyon wird gemeldet, das der Hr. Delyon, melcher daseldst das unglückliche Schicksal gehabt, durch diBüchse von der bekanten scheuslichen Erfindung verletet zu werden, an dieser Verletung gestorhen sey. Versolg aus den Briesen von London, vom 19 Julii.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Von Acton wird følgende Begebenheit berichtet: Voreinigen Tagen kam ein wohlgebildeter Herr auf einem saanen dunkelbraunen Pferde hierher. Er stieg in dem Gasthosezum St. Georg ab, liet sich eine guteMahlzet zurichten, und af mit grossem Appetit, trand auch, mit Hülse des Gastwirths, zwo Bouteiller Wein, und befahl darauf, nachdem er sein Pferdgleichsals hatte fattern lassen, dasselbe vor die Thure zu suhren, um wieder fortzuretten. Es traf aberzueben dieser Zeit eine Postchaise vor dem Hause ein; da denn der Witthigensthiget war, die nenen Gaste zu complimentiren und hineinzuführen. Mitlerweile sette sich der Herr, welcher gegessen und getrunken hatte, auf sein Pferd, und ritte seine Straffe. Als der Wirth, mieder in das Speisezimmer kam, den fremden Herrne nicht saae, und von seiner Fran hørte, dassie keine Bezahlung von demselben bekommen hatte, so liet er sich runnenen Gaste nach, welchen er auch 4 Meilen weir sogleich das beste Pferd satteln, und jagte seinem entauf der Strasse nach Urbridje antraf, wo er sein Pferd in cinem Teiche trænkete. Der Gastwirth fragte ihn Der Herr antwortere wieder sehr hoflich, dasses an sehr høflich, warum er seine Zeche nicht bezahlet habe? machen molte; drehette sich aber herum, als wenn er WilVersehen geschehen ware, welches er angenblicklich gut lens ware, das Geld zu geben, og aber eine Pistol heraus, sette selvige dem Wirth auf die Brust, undverlangte dessen Geld und Uhr, und schwur, datz, menn dem Kopse schiessen wolte. Der erschhrockene Gastwirth, er es ihm nicht sogleich gibe, er ihm das Gehirnans mit gittternde Hand seine Uhr und alles Geld, melches der sich nichts weniger, alt dieses vermutheete, gab ihm er bey sich hatte, das sich in Gold und Silber ungeführ, che Strassenraaber dieses hatte, so sagte er zu dem Wirth, auf 6 Guineen belaufen mogte. Nachdem der ansehnlidie Jrrunden ansgeglichen sind; und hierauf galoppirte Reite nun dahelm, und sage anch meiner Wirthin, das er seinen Weg, ans welchem der Wirth ihm nicht weitet zu solgen wagte."
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Wien, vom 16 Julii. Der Hr. Graf von Blüngen, ein Bruder des Kaylerl. Königl. geheimen Staatsraths dieses Namens, is zum Landshauptmann in Mühren; der Feldmarschal, lieutenant, der Hr. Graf von Witzegg, zum Landshauptmann in Kürnthen, und der Hr. Graf von Thier heim, aus der Grätzischen Linie, zum Landshaupt, mann in Osterreich ernennet worden. Hof, i Bayreuthischen, vom 16 Julii. Vorgestern, des Abends um 10 Uhr, entstand alle hier ein entsetzliches Ungewitter, beymelchem Blitz auf Blitz solgte, und der Wind ungemein heftig war. Og des gleich einige Stunden anhielt, so ward doch, dem Höchsten sey Dank, dadurch weder hier, noch auf dem Lande, som riniger Schaden verursachet; menn man das grosse Unglück ausnimt, welches den unter der hiesigen Landshauptmannschaft, 2gete Stunden von hier auf der Straff gegen Asch zugelegenen Marktflecken Rehau, betroffen hat. Denn angemeldetem 14ten, gegen 11 Uhr des Abends, schlug der Blitz indes dasigen Bürgermelsters Schener; das darin befindliche Hen gerieth so gleich in volle Flammen. Die Heftigkelt des immer verunderten Windes, melcher die Flammen hin und her trieb, war Ursache, das die Hauser bald unten, bald oven, badinder Mittedes Felckens angesundet, und dadure die Einwohner irre und bestret, folglich zum Retten und Lischen untuchtig gemacht wurden; zumal, da den Beamte in Vekrichtungen verreifet, und niemand de mar, der Anstalten machen konte. Manzühlet auf 94 Gebunde, welche im Fruer anfgegangen sind. Die Kirche, die Pfarre, die Schull, das Rathhaus, somol das jetzige, als das chemalige hubsche Amthaus, die Oberførsterey, die vornehmsten Wirthshauser und verschiedenne andere betrachtliche Gebande ligen ganzlich in den Asche. Esist auch nicht das mindeste von Acten gerettet worden. Der Ort istum so viel mehr zu bedauern, da er kaum angesangen, sich von dem Ungemache, welches ihm die Krigsunruhen, Viehsterben und Mitzwachs zu gefaget hatten, ein wenig zu erholen.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Die hiesige Hochfürstl. Landshauptmannschaft, diubrigen Amtsstellen, und insønderheit unsere Bürger, meistere und Rath, haben zur voristusigen Versorgung, der armen Einwohner disses Marksteckens die besten Anstalten vorgekehret, wie denn hente und morgen, aus dem Hospitale und von der lobl. Bürgerschaft der Alt und Neustadt 450 Brødte, uber 3 Fentuer Ochsenfleisch, anderthalb Centner Reitz, anderthald Achtel Erbsen, und 4 Achtel Salz, nedst etwas Geld, dahin gesendet wird.
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Dresden vom 19 Julii. Man sichet itzo das Kønigl. Ausschreiben zu dem anden nachstkommenden 7ten August in hiesiger Haupistads angesetzten allgemeinen Landtage publiciret. "Se. Majestat haben diesen Landtag desto nothiger ermessen, als Sie nicht allein von der getreuen Stande, melche, inder langen Dauer der beschwerlichsten Kriegesdrangsale, ihre sodauerhafte Treue so ansnehmend und rühmlich be wahret, patriotischem Beyrath uber die Jnverlastigsten und wirksamsten Mittel, wodurch Dero Landen bald moglichst wieder aufgeholsen, und denen durch den Krieg erachsenen Gebrechen abgeholsen, vornamlich auch der mit Dero verheerten Erblanden so tier verfallene Stener Credit wilder hergestellet, und wegen der StenerSchniden ein unabanderliches Regulativeur Sicherheit der Stenerglaubiger zu Stande gebract werden konne, Sich viel Nützliches zu versprechen Grund und Ursachehaben, søndern auch, nachdem dis in dem 1749sten Jahre von der getreuen Landschaft gethanen treuherzigen unterthanigsten Bewilligungen mit dem 1761sten Jahre, zi Ende gegangen, die erforderlichen Maasregeln zu nehmen sind, damit die kunstig unumganglich nythige Landesbedurfnisse bey dem Stener=Acrario anf. und zusammengedracht werden megen."
Berlingske Tidende, 1763-08-05
Dritte Fortsetung der Bekanntmachung an das Publicum, betreffend einer zu Kopenhagen aufzurichtende Handlungs Societat, um die Handlung nach der Levante zu extendiren. 13. Haben die Societat die Freyheit, alle Sorten, Stoffen und Waaren, so zu diesem Handel erforderlich seyn, aus allen Reichen, Stadten und Lander, wo sig es gut finden, nach Copenhagen kommen zu lassen, und daseldst auflegen, wie nicht weniger mennes ihnen belieden solte, die Waaren so feldst aus der Levant kommen, miederum autzuschiffen, velche Waaren uberhaupt im ganzen Reich und uberall, von allen Zollrechten und Ab gaben befreyet seyn sollen, wenn selbe nicht hier im Reiche verkault werden. 14. Was die Waaren anbelangen, so in Jbro Konigl. Majestæts Reichen und Landen bleiben, und verkauft werden, davon wird Zollenleget, wie solget: Schaaf und Ziegen Molle, Ziegen oder Cameelgarn, wie anch doublirte Seide, und Seiden Floret, (gefærbte Seide und Floret ausgenommen, meil dessen Einsuhr verbothen ist.) Asche undPottasche, Gallen, Safran, Saftor, Alaun, Salarmonia, alle Sorten Gummi, Drogues, und andere zur Farberey dienliche Jngretienter, (den fremden Victrial ansgenommen, meil selbe ver bothen einzuführen, die von der Levant kommen den Citronen, Pommeranzen und Cinaapseln, soauch Perlen und Edelsteine. Diese Waaren sind ganzlich frey von allen Zoll. Abgaben. Caffebohnen, Reis, Rhabarber und anderne Apothecker Waaren Salpeter, Terpentin, Terpentin Dehl, Elephanten Jahne, Ebenholz, nedst dergleichen Holtzwaaren, Fust=Tapeten, Schwamme, Stransfedern, gesponnen und gefarbte Baumwolle und Baumwollen=Garn, weist ser aus puren Baummolle verfartigte Levantische Waaren, wollene Capot-Röcke fur Seelente. gelb Wachs und Kupser, bezahlen zivey und ein halv pro Cent Species oder drey pro Cento Courant, gleich, denen von der Asiatischen und Afrikanischen Compagnien, sowohl als die aus Jhro Königl. Majestats West indischen Colonien kommenden Waaren. (Der Beschlus kunstig.)
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Grislehane i Sverrig, den 26de Julii.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Siden forrige Aar har man paa et vist Sted i Celle mærket, at der iblant Hornqvæget fandtes dem, som med Begiærlighed aade store og smaae Been=Knokler, Steene, og tør Træe. J dette Aar har man fundet flere af samme Lyst, saa at Hyrden, naar han med Hiorden er kommen forbie et Sted hvor der har været Knokler af døde Fæe, Creatur og Heste, har haft Møye med at faae den derfra, og forhindre dem at gave derpaa. Da nu denne Apetithos Fæet er usædvanlig, saa ønskede man at vide de Naturkyndiges Tanker derom.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Stockholm, den 1ste August. Under den 27de April sidstleden, har Hans Kongelige Majestæt ved naadig Skrivelse til samtlige Consistorierne, befalet, at en Præste=Mand, naar han har anmældet sig i Consistorio til noget ledigt Embede, skal siden ikke være tilladt at igienkalde samme Ansøgning. Men dersom en Præstemand, efterat han har søgt, ogerholdet Missive og Forslag, skulle ved Sygdom eller andet særdeles Tilfælde blive sat i den Tilstand, at han ikke kunde forestaae Embedet, eller siden befordres til noget andet; da, efter foregaaende Undersøgning af de angivne Aarsager, maae Consistorium tillade ham at frasige sig Missive og Forslag, der som han anmælder det førend Vallet er gaaet for sig. Ved saadan Hendelse, bør Consistorium strax kundgiøre det for alle dem som have søgt samme Embede, og af dem anføre, i den afgaaendes Sted, den meestfortiente paa Forslaget, samt paa sædvanlig Maade give tilkiende hvorledes Forslaget er indrettet; hvorpaa det er dem uformeent, som kunde synes at besværge sig derover at indgive Klage derover for Hans Majestæt, inden den foreskrevne Tid.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Wien, den 23de Julii. Man vil nu have Efterretninger om at Vaabenstilstanden, med den Ottomanniske Port, er forlænget paa 10 Aar.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Maltha, den 16de Junii. Vores Ordens Galeer skal inden 8 Dage løbe ud igien, for at krydse paa de Sardiniske og Jtalienske Kyster, og maaskee at gaae videre. Stormesterens 3 Galiother, skulle seyle ud den 13de Julii under Ridder af St. Troges Commando.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
London, den 29de Julii. Man vil vide at vores Hof confererer med det Franske, om hvorledes de havde at opføre dem i det Fal at Roligheden i Europa skulle imod Formodning, blive forstyrret.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Det er i Boston i Nye=Engelland, langs med Floden Konnebeg, og henved 150 Mile fra Hoved=Staden, i en frugtbar Egn, hvor 3 nye Byer anlægges, hver paa 6 Qvadrat=Mile. De som ville nedsætte sig der, nyde store Frieheder. Man forsikrer, at Hr. Wilkes har foresat sig at besøge det Berlinske Hof paa sin Tilbagereyse til Engeland. Om Aarsagerne til bemældte Hr. Wilkes Reyse til Frankrige ere Gisningerne adskillige. J et af vores Ugeblade siges: "Vi ere ombedet og authoriserede til at forsikre Publicum, at Hr. Wilkes, hvis Privilegium er meget krænket, vil derover fremstille Klage til Underhuset, ved forestaaende Parlements=Sæde, og derpaa udbede sig Frihed til at frasige sig sit Privilegium; samt at han efterat han af Underhuset har faaet Tilladelsen i denne Henseende, som en Comparitions=Act, vil begive sig under sit Græv skabs Jurisdiction. Et Rygte siger, at Havnen Pensacola, hvor Staden er ved Freds=Tractaten afstaaet til os fra Spanien, og hvilken af Jndvaanerne paa Cuba ansees som Nøglen til Mexico, skal erklæres til en Frie=Havn for alle Europæiske Nationer. Fra bemældte Boston skriver man, at man i Halifax har udsat et Præmium for Fiskeriet i den Egn, hvilket skal betales af Skatkammeret i Halifax, nemlig: den som af Lodfiskerie paa Stranden af Newfoundland udbringer det meeste over 1000 Centner, nyder 50 Pund til Præmie, og den som af Hvalfisk-Olie (Tran) bringer det meste over 300 Fade, nyder ligesaa meget.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Genua, den 11te Julii. Jmellem vore Tropper og Rebellerne er forefalden en Trefning, i hvilken de sidste have mistet 42 Mand, hvoriblant den navnkundige Gafforii Søn, med 3 andre af deres Chefs.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Amsterdam, den 2den August. I Gaar er paa Tesselen ankommen 3 Grønlandsfarer med, 15 Fiske med 433 Qvardeeler Spæk.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Nederelbe, den 5te August. Paa Elven er Commandeur Obbe Edtskes ankommen fra Strat David, med 5 Fiske, og 250 Qvard. Spæck.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Lucca, den 11te Julii. Man har nye Forsikringer om, at i en Stad i Toscana skal holdes en Congres, hvilken skal bievaanes af Fyrsten af Lichtenstein, for Deres Romersk-Keiserl. Majestæter, af Generallieutenant Hr. af Muy, for det Franske Hof, og af en anden Minister, for det Spanske Hof, hvor man da vil blive enige om nogle Forandringer i Jtalien, og tillige oprette et ævigvarende Forbund imellem de 2de Huse Østerrige og Bourbon. Den Pragmatiske Sanction skal garanteres, og alt det fuldføres, som siden Carl den 6tes Død ikke har kundet blive fuldført.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Glocester, den 18de Julii. De underjordiske Jndvaanere i Dean, have foreenet dem om at tage med dem alle de Accise=Betientere som ville inddrive det nye Paalæg paa Mosten, naar de kunde faae dem fat. De have allerede faaet fat paa en, og faret to til 300 Fødder dybt need i deres Steenkul Grøfter med ham; den behandle de ham ret vel, han nyder med dem alt hvad de have, men de have svoret ham til at han ikk skal faae Dags Lyset mere atsee, førend Accisen er igienkaldet.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Versailles, den 28de Julii. Den 6te i forrige Maaned har Kongen undertegnet et Arret, som nu først kommer for Lyset: "Hvorved forbydes Jndførsel af Sild og salt Fisk, den dertil for faa Aar siden givne Frihed igienkaldes, og derimod Arretterne af 7de Jan. 1671, 14de Sept. 1687, 5te Jan. og 4de Octobr. 1691, 6te Sepet 1701 og 10de Sept. 1746 fornyes. Altsaa maa ingen fremmed Sild, enten til Søes eller Lands indføres, endog ikke i Havnene ved Marseille, Bayonne, og Dunkirchen, undtagen de som maatte være ned da skal betales 10 pro Cento af deres Værdie, eller 24 Sols saltede med Brouge-Salt (fra Xaintonge) af hvilke af et Quintal. For røgede Sild, skal derimod betales 4 af Quintal, tørre Cabeljou, 8 Livres af Quintal; saltede Livres for Quintallet; af Laberdan og Cabeljou 12 Livres Lax, ligesom af Makreel; undtagen de Engelske, Skotland Makreel 10 pro Cento, eller 20 Sols af Quintal; saltet ske og Jrlandske, hvoraf skal betales 56 Sols af Quintalet" Paris, den 29de Julii.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Man har her fundet i Jesuiternes Collegio Stemplet, tilligemed Medaillen som i Aaret 1500, ved samme Aars Ligue eller Forbund, er bleven slagen, og forestiller Cardinalen af Bourbon, hvilken blev af de Oprørere, som Je af Carl den 10de. Begge ere bragte til Cancelliet. Man suiterne havde i Spidsen, udraabt til Konge, under Navn opdager endnu daglig iblant deres Manuscripter og Bø af Elbeuf har ved sin Død testamenteret sine Kammertieneger besynderlige, og hidindtil ubekiendte Ting. Hertugen re, saa at enhver af dem vil nyde hen ved 100000 Livres Paa Øen Dominique, har Commandanten af Lartibouitte, Hr. von Castera, giftet sig med en Enke=Frue Bidone 75 Aar. men riig, saa at hendes beholdne Jndtægt beløber sig aarlig til 120 til 130000 Livres. Bryllups=Aftenen har FruBidone i Giæsternes Nærværelse tiltalt hendes Brudgonsaaledes: "Behager de at gaae til Sengs, saa er der det Kammer, som er bestemmet for dem, og jeg vil siden begive mig ind i mit. Ved at forlove mig med dem, har jeg søgt at formeere deres Lykke, men ingenlunde at tilkiøbe mig deres Kiærlighed. Lad mig paa min gamle Alder nyde de res Venskab, de vil dermed fornøye mig, og meere forlanger jeg ikke."Efter denne ædelmodige Erklæring, har Hr. Castera omfavnet sin Hustrue, betegnet hende sin Erkiendtlighed, og fulgt hendes Forlangende.
Berlingske Tidende, 1763-08-08
Extract af et Churbayersk Mandat. Hans Churfyrstel. Durchl. lader, efter adskillige andre Staters Exempel, til sine troe Undersaatteres Beste, bekiendtgiøre følgende Middel imod Bid af galne Hunde, Fra gamle, til nye St. Johannes Dag, Kl. 11 til 12 om Middagen, samler man den Urt med et rødt Blomster kaldet Fugle- Urt, Rødarve, eller paa latin Anagallistore phænicio, og brækker den af med Stilken ved, ladet Stilken med Blomsteret tørres i Skygge, men ikke paa fugtige Steder, og forvarer den i en tæt linnet Pose. Den som bliver bidt af et galent Dyr, eller omgaaes meget med sadanne Dyr eller med afsindige Mennesker, giver man er halv eller heelt Qvintin af bemeldt Urt med Stilk, stødt ved fiin, ind i Rødarve=Vand, eller i Thee=Vand, afholdes ham der paa nogle Timer fra Spise og Drikke, og til des mere Sikkerhed giver ham en lige Drik igien, efter 6, 8 til 10 Timer, samt endnu Dagen derpaa igien en Ligedan. Det Creatur som er bidt af et andet galent, eller har staaet hos det, giver man et til 2 Quintin af bemeldte Pulver ind paa Brød med lidet Salt og Allun til, eller i en varm Drik, ja og i bart Vand. Urten kan stødes saasnart den er tør, men maae forvares paa et Sted som er bestandig tørt, men dog ikke for varmt." Med det samme befales, at alle Apothekere, Landbadere, og andre skal dyrke denne Urt, saa at man ingensinde skal have Mangel paa den.