Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-12
Politione Nyheder. rankerig. Et Beviis paa at der end i Frankerig kan skrives meget frit, sees af muk, som Redacteurerne af Bladene, Bangseng og Crotidenne have havt, ved at frikiendes af Retten. Begge Journaler havde nemlig optagen er Stykke af det engelske Blad True Sene om den sidste Jndstrænkning af Presseloven da den var indbragt i de Deputeredeskammer, saalydende: Aldrig er der forekommen os et haardere Lovforslag, end det der er forelagt det franske Deputeredeskammer med Hensyn til Pressen. Aldrig er Frankerig hidtil bleven nedværdiget ved et saadant Amalaama af Tyranie, ved en saa uhyre Utaknemmelighed og ved en saa fræk Krænkelse af Menneskers belligste Rettigheder; den gamle Re times helvedes ottret de cachet og Gods Mivaleon, meest despotiske Artikler, er en fuldkommen Frihed, i Sammenligning med dette monstreuse Forslag. Ludvig Philips forvovne, kjender ingen Grændser, mere, den træder selv det sidste Skin af det besvorne Chartes Jagtagelse under Fødder. Jkke tilfreds med at have brudt Chartet i Anledning af Processen mod de Aprilfangne, forlanger man nu af det Repræsentantere sammes fuldkomne Afskaffelse. Kun en nye Revolution kan under saadanne Omstændigheder bringe det franske Folk nogen borgerlig Fri af hed. Presse-Friheden er afskaffet; thi kun altfor godt kjende vi det franske Deputeredeskammer, til at vi ikke skulle være vis paa, at det vil opfylde Regjeringens Forlangende. Man finder neppe i hiint Kammer noget Medlem, den ikke er et blot Værktøi i Regjeringens Hænder, Bestikkelse af alle Slags have havt Jndflydelse paa de franske Deputerede, saa at vi, i det vi beklage det franske Folk, maae tilstaae at det aldrig paa en mere infam Maade er bleven udsuget af dets Repræsentantere. Maforiteten af de Deputeredeskammer er stedse bereed at votere alle Lovforslag, som af Regjeringen er bleven det forelagt, og som skulle tiene til Opnaaelsen af Ministrenes intetsigende Hensigter. Det ville være Tidssvilde af indlade sig i Detail over dette skiændige, Lovforslag, naar det bliver til Lov, hvorpaa ikke tvivle, og man adlyder det, hvilket ikke kunne troe, saa ere Franskmændene intet unkte, kag Lod værd, end evigt Slaverie, rig underkaster sig denne Lov, den adestemt, til dets Tugtelse, saa fortiener det at trække under Fødder af alle Europas Despoter. Hvor ere de blevne af disse Juli Parister, disse ridderlige Forfægtere af Friheden, som J bille oprette Altere for paa alle de Steder, hvorTyraniets Banner endnu staaer opreist. Skulle de ogsaa være underkastet Corruption Erde Folket er da Nationalgarden bleven saa ligegyldig mod de Rettigheders Besiddelse, stil hvis Erhvervelse deres Forfædre oversvømmede Frankerig med Beis-Konges dets Avis dog dets Præsters Kiøbskal Reil Frankerig ivil ikke taale at det verfves sin politiske Frihed. Inde Jonommene Zeitung.) ald Indenlandsk. aab jo som Provindsial=Stændernes Forsamling i Roeskilde. (Fortsat, see f. No. af d. Bl.)Med Hensyn til Dommerkornet, fremkom ne Professor Bang med den forhen ommeldte Proposition, at i Henseende til de Misligheder, der ere forbundne med Dommerkornets Udredelse in nature, synes raadeligt, at denne Kornafgift, erlagdes med Penge. Hvad Realiteten af det foreslaaede Tillæg angaaer, paaberaabte Proponenten sig de Grunde, der tale mod Oppebørseler af Kornqvantiteter in natura, at der undertiden blev ydet mere, end Yderen er forpligtet at udrede, hvilket det er Dommeren uværdigt at modtage. Flere af de mindre Landeiendoms-Besiddere i Stændernes Forsamling, havde derfor og saa under Sagens Forhandling yttret, at de ønskede Dammerkornet erlagt med Penge. Proponenten yttrede med Hensyn til Formaliteten, afden ei kunne betragtes som en formelig Petition men kun som en Yttring Forsamlingen henstilled, til Regjeringens Overveielse. Da Præsidenter, senere bragte Forslaget under Afstemning, billige de Forsamlingens Pluralitet, at samme blev af optage i dens Betænkning over Udkastet, i det Forsamlingen føyrigt bifaldt Committeens Beretninden 30te October oplæste Committeens Referent Etatsraad Steenfeldt følgende Concert, til Forsamlingens allerundangs Betænkning, som denne eenstemmig blev antaget: Det har behaget D. Majestæt ved Deres Commissair allernaadigst at forelægge til Overynelse et Lopudkast, som gaaet ud paa, at den Godtgiørelse af 2 Skillinpr. Tde. Hartkorn, der ved Fry. af 4de Novbr. 1120 er tillagt Birkedommerne paa Deres Majestæts Godser, istedet for Dommerkorn, for Fremtiden skal udredes med 4 Skill. i samtlige Jurisdictioner, paa hvilke ovennævnte Forordning finden Anvendelse, hvilken Forhøielse allerede ved specielle Resolutioner har fundet Sted med Hensyn til enkelte Jurisdictioner. Efterat denne Sag, har været Gjenstand for en dertil udnævnt Committees, og senere for dennhele Forsamlings Overveielse, have vil intet mod det forelagte Lovudkast fundet at erindre, og indstille derfor allerunder, at, en Placat i Overensstemmelse dermed maatte emaneres. J Forsamlingen er iøvrigt ved denne Sags Overveielse yliver adskillige Bemærkningem om det Mislige, der i det Hele kan anfersaat være forbundet med, at Dommerkornet Adenforde Løv udkastet omhandlede Jurisdictionerydes in natura, hvisaarsag Forsamlingen tillader sig ellerunder, at henstille til allerhøieste Bedømmelse, som og, hvorvidt der maatte være tilstrækkelig Piledning til at forandre denne i det hele ubetydelige Natural-Præstation til en Præstation i Penge. J Mader, den 27de October blev Udkastet tilgen FornøForbud mod Eftergjørelse af Kunstværker, afgjort i det Væsentlige efter Committeens=Betænkning. Kammerraad Rasmussen foredrag Forsamlingen et Andragende fra adskillige mindre Landeiendomsbesiddere i Tikjøbes Sogn, hvori de til Forsamlingens Overveielse indstille følgende Puncter, 1) Om den Skade, der tilføies dem paa deres Sæd, af det der i Egnen værende Buldt, 3) Omeder Byrdefulde i at kjøre den skudte Vildt til det kongl. Kjøkken, len) Omtre Kjørselerne med de saakaldte prindskjagter maatte bygtfalde, eller i det mindste nosser indskræftes hose) Attslovnerne ved Hagten, maatte fremtidig i tolemags Forstyrres, 1063. Atbeide blidet, svaret indforegifven stor Burde for Landalmen derfor Fremtiden gaarfreistægges Remig af Amtet til Sognedeboerne, forde Penge, 9de betales, repartitionssondet i Stempel og Sygehuuspengen, 27) At Sognets Beborte som Fremtiden selv maar vælge deres Fattigforstanden, 180 At Cavallerie, Fouragen, maae bortiirtteres; og 8) at Sognete skolesøgende Børn over 12 Aar, maae fritages forat gaae i Skole flere end en Dag om Ugen fra 1ste Mai til 1ste Novbr. Da dette Andragende omhandler mange forskjellige Puncter, hvoraf nogle allerede ere og andre ville blive gjorte til Gjenstand, for særlige Petitioner afnandre af Forsamlingens Medlemmer, blev det yttret, at den formeentlig ville være rettest, at sættedet i Forbindelse med de andre Forslag, dermanne fremkomme, som de der indeholdte Gjenstande, hvorfor der for Tiden intet videre blevnforetaget, med Hensyn til det nævnte Andragende Moder en Ønde October bad Præsidenter i Følge Forsamlingens Anmodning den kongels Commissaring at overbringe D. Majestæter Forsamlingens Lykønskning i Anledning af Hds. Majestets Fødselsdag. Det respective Referentere reddog derpaa Committeernes Betænkning over Udkasten til itvende Rescripter, hvorved adskillige i Aarene 1832 og 1813 udkomne Anordninger for Danmark udvides til at gjelde for Fæsterne og over Udkastet til et Sportelreglement for Færøerne, hvilken Sag udsattes til endelig Afgjørelse til den 2den Novbr.