Viborger Samler, 1833-03-28
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Jo længere Forhandlingerne og Pistolskuddet den 19de Novbr. vare, destomindre synes de at ville føre til noget Resultat. Demoiselle Bouris Udsagn, gaaer ud paa, at hun rigtigt nok har holdt en Mands venstre Arm; men hun vilde ikke i Nogen af de Anklagede gienkiende Gierningsmanden. De Anklagede lagde stor Vægt paa dette Vidnesbyrd, hvilket Generalprocureuren Persil søgte at afkræfte derved, at Jngen af de Omstaaende vilde have bemærket Demoiselle Bouri. Mærkværdigt er det ogsaa, at Anklageacten oprindeligen beroede paa dette Fruentimmers Udsagn, men at hun senere ikke er omtalt i Jnstructionsprotocollen. Den 13de forhørtes Hr. Nays, en Svigersøn af Politiepræfecten. Bergeron erklærede, at hans foregivne Yttring, at Ludvig Philip fortjente at dræbes, var skeet i et Utaalmodigheds Øieblik, da man for Retten paa alle Maader gik ham haardt paa Klingen. Urtekræmmeren Rocton, der vil have optaget tvende Pistoler, er stærkt mistænkt for Forbindelse med Politiet. Paa det Spørgsmaal til Oberst Raffe, om ogsaa Kongen var forud underrettet om, at Pistolskuddet vilde skee, svarede denne, at han ikke vidste det. (Senere har Obersteen, efterat have været kaldt til Marschal Soult, hvor han skal have modtaget alvorlige Jrettesættelser, erklæret, at han først efter Begivenheden havde hvet sige, at den skulde have været forud bekjendt i Tuilerierne.) Le National har opkastet det Spørgsmaal, om Generalprocureuren ikke kunde bringe det dertil, at Kongen personligt afgav en Forklaring. Hs. Majest. aarsagerrig ganspargangne - havde den 19de og 20de October gjentagne Gange forsikkret, at han vilde gientiende Gierningsmanden mellem Tusinder; Louvel var bleven confronteret med Hertugen af Berri, Damiens med Ludvig X og Studenten i Schönbruun med Napoleon. En vis Collet, der havde taget sit tidligere Udsagn i La Tribune tilbage, paastod den 14de, at man havde aftvunget ham dette Skridt; han har været Medlem af Menneskerettighedernes Selskab; men man holder ham for en maskeret Politiespion. Da man foreholdt ham hans Haandskrivt, saae han sig nødt til at vedkjende sig den, men paastod, at han af andre Medlemmer af hiint Selskab var bleven tvungen til at tilbagekalde sit Udsagn. Det bestemteste Udsagn mod Bergeron og Benoit gjorde en vis Janety, 20 Aar gl., der nylig har ladet sig optage i et Jnfanterieregiment, men dog mødte for Retten i borgerlig og meget fiin Klædning. De tvende Anklagede kaldte ham ligefrem en Løgner, og erklærede, at de ikke kjendte ham. Et Vidne, ved Navn Norton, hvis Udsagn vare affattede med en høi Grad af virkelig eller forstilt Naivetet, forsikkrede, at Politiepræfecten havde truet ham med haarde Ord, naar han ikke vilde tage sine Udsagn, der ingenlunde stemmede overeens med Anklagen, tilbage. Overordentlig Opsigt vakte det, da nu Janetys yngre Broder (der rigtigt nok er Medlem af Menneskerettighedernes Selskab) traad frem og erklærede sin Broder, Hovedvidnet mod de Anklagede, for en Logner. Præsidenten lod Municipalgardisten Cabet kalde frem. Denne sagde, at Bergeron havde fortalt ham, at han allerede havde skudt mere end een Militair ned, og at han den 5te og 6te Juni havde fulgt omkring efter Kongen, for at myrde ham; tidligt eller sildigt skulde han nok træffe ham. Men nu har Kongen slet ikke været ude af Tuilerierne den 5te Juni, og da Vidnet blev spurgt, hvorfor han ikke tidligere havde afgivet denne Forklaring, svarede han, at først den foregaaende Dag var Bergerons Navn faldet ham ind ved Læsningen af Aviserne. Bergerons Defensor gjorde herpaa den bemærkning, at dette var besynderligt, da Navnet Bergeron i et halvt Aar jevnligt omtaltes i alle offentlige Blade. Den 15de forhørtes en Søster til de tvende Janety's. Hun erklærede, at hendes ældste Broder havde meddeelt hende Complottet, men at den Yngste havde advaret hende imod at høre paa den Ældres Snak, da dennes største Fornøielse var at gjøre Klammerier. Skolelæren de Reus, hos hvem Bergeron var ansat som Underlærer, gav ham i det Hele et godt Vidnesbyrd, hvoraf det dog viste sig, at han nærede republicanske Jdeer. Den 15de begyndte Afhørelsen af Vidnerne til Fordeel for de Anklagede. Blandt Andre paastode Boghandler Fontaine og dennes Kone, at Bergeron havde spiist Frokost hos dem i det samme Øieblik, da Pistolskuddet faldt. Præsidenten, over hvis Partiskhed der føres lydelig Klage, gjorde sig øiensynligt Umage for at afkræfte dette Alibi-Beviis. En Læge havde den 19de November Kl. 1 mødt Bergeron paa Gaden i Retningen af Faubourg St. Germain. 320 Vidner skulle have tilbudt sig at træde op til Fordeel for de Anklagede. - Sikkerhedsanstalterne vare forøgede, da der skal være udstædt Trudselsbreve mod en høi Person. Lo Tribune forsikkrer efter officielle Actstykker, at Statscassens nærværende Deficit beløber sig over 244 Millioner.