JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
1. Grefver, som af Majest. udi dend Stand blifve ophøyet, eller som Grefver naturalisere. 2. Friherrer, som allerhøyst-bemelte Majest. udi den Stand ophøyer, eller som Friherrer naturalisere, och nest efter den Ridderne af Dannebrogne. V. Ober V. Ober-Charger ved det Kongl. Hof. 1. Ober-Hof-Marskalck. 2. Ober. och Geheime Estats Secreterer. 3. Ober-Cammer-Juncker. 4. Ober-Staldmester. 5. Ober Jægermester. 6. Ober-Skienck. VI. De Kongelige andre Raad, och de udi denne Classe specificerede Charger. 1. Estats Raad. 2. Justiz Raad. 3. Stift-Befalingsmænd och Rentemester. VII. De Kongl. andre Generals Personer, och de udi denne Classe specificerede Charger. 1. General Majorer, Admiraler, General Krigs Commissarius, O brister ofver Majest. Lif- eller Drabanter-Guarde. 2. Brigadiers, 3. Hofmarskalck. VIII. Raadet i de Kongelige Collegier, och de med dennem. Rang hafver,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
1. Cancelli-Raad, de Kongl. Envoyes extraordinaires och Ceremoni-Mester. 2. Cammer-Raad och General-Procureur. 3. KrigsRaad. 4. Admiralitets-Raad. 5.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Commerce-Raad. IX. De fornemste Geistlige. 1. Superintendenten ofver Sædlands Stift. 2 Hans Kongelige Majestæts Confessionarius. 3.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Rector Academiæ, det Aar hand er Rector. oc nesteffter dennem Præsidenten her i den Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhafn. X. De Kongl. høye Officerer. 1. Obristerne ofver Liff-Regimenterne til Hest eller Fods, Vice Admiralerne och Obresterne ofver Artigleriet. 2. De Kongl. andre Obrister til Hest eller Foeds, ObristLeutenanterne ofver Majest. Lif- eller Drabanter-Guarde, oc nest effter dennem de Kongel. Ampt-Mænd. XI. Camer-oc en deel HofCharger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
1. Begge Majest. Majest. Kongens oc Dronningens Camer-Junckere. 2. Majest. Staldmester 3. Majest. Jægermester. 4. Kongel. Camer-Secreterere. 5. Krigs-Secreterer. 6. Ober Zahlmester, XII. Høyeste Rettis oc andre Rettens Betiente, och de med dennem Rang hafver. 1. Assessores i Høyeste Ret, Assistence-Raadene i Norge, och Su derinperintendenterne i de andre Stifter. 2. Landsdommerne. XIII. Militaires Betiente, och andre Officerer. 1. General Auditeurer, General Qvarteermesterne. 2. Obrist Lieutenanter, Schout by nachter oc Ma forer af Lif- och Drabanter-Guarden. XIV. Assessores i Collegis. och de med dennem Rang hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
1. Assessores i Cancelli-Collegie och i Ober Hof-Retten i Norge. 2. Assessores i Consistorial Collegio, item Borgmesterne i Kiøbenhaffn oc Lif Medici. 3 Assessores i Ca mer-Collegio, och effter dennem Land-Commissarierne. 4. Assessor res i Krigs-Collegio. 5, i Admiralitets Collegio. 6, i Commerce Collegio. XV. Hof- och Militaires Charger, som hafver Rang i blandt hin anden. Kongens Kiøgemester, Hoff Junckere, General Adjutanter, Majorer, Ritmestere aff Guarden, och Capitain-Commandeurer til Søes XVI. Secretererne i Collegiis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
1. Secretererne i Cancelli-Collegio och Justiz Secretereren. 2.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
J Camer-Collegio. 3. J Krigs Collegio. 4. Admiralitets Collegio. 5. Commerce-Collegio. Her hos er alte, at hvor adskillige Charger findis tilsammen indførte, och ey med sær Numer distingverede, da tager de deris Rang imellem sig selff indbyrdis, efftersom de ere komne i Charge til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
De af Kongel. Majest. høyeste Ministris, som nogen Charge betiener, som icke udi denne af Maj. allernaadist giorde Rangs Anordning findis indførte, skulle ubehindrede nyde den samme Rang, som de hidindtil nydt hafver. De som H. K. Majest. Rang med deris Geheime Raad, enten allerede forundt hafver, eller her effter forunde kunde, skulle dend nyde ligesaa fuldkommen, som de virckelig Geheime Raad vare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
De som hafver eller her effter bekomme kunde Majest. allernaadigste Breff paa nogen Rang, nyder den ubehindret; dog skal de, som nogen Charge virckelig betiener, eller betient hafver, nyde Præ for de andre, som ickun nyder Titulen, och ey giør nogen Function.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
De som effter allerunderdanigste Ansøgning och Begiering med Majestejestetens allernadigste Villie och Samtycke fra deris Bestillinger forløfvis, skulle deris Lifs Tid nyde den samme Rang, som Chargen, de betient hafver, med sich fører. Oom nogen antager en Charge, som hafver en ringere Rang, skal hand dog nyde Rang effter den første Charge hand betiente. Med Qvinderne skal det saaledis forholdis, at nest effter Grefinderne gaar Hoffmesterinderne, och Ca mer- och Hoff-Jomfruerne, saa lenge de dend Opvartning hafver, och siden de Geheime Raads Fruer, och de, hvis Mænd med dennem Rang hafver, dernest Friherinderne, och de øffrige effter deris Mænds Condition, saa vel imedens deris Mænd lefver, som effterderis Død, saa lenge de i deres Enckesæde forblifver. Adelen, som ingen Bestilling betiener, saa vel som de Kongl. Rit mestere, Capitainer, och de øfftige Geistlige och Verdslige Betiente ny der deris sædvanlige Sæde och Gang imellem sig selff indbyrdis, som de dend tilforn nydt och haff hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Den 4. Januarii er en Kongl. Forordning udstedt, at Kongelig Majestæts Søe-Folck maa i Freds-Tid seyle och fare hvor dennem lyster. Och eftersom allerhøystbemældte Majest. allernaadigste ere bleffne tilsinds, her udi Kiøbenhaffn eller och paa andre Stæder i disse Kongeriger och Lande, hvor det best. och beqvemmeligst skee kand, at lade oprette adskillige Manufacturer af Uld, faa som Drogetter, Sarge, Bay, RaskRatine, och adskillige andre Slags Stoffer aff Uld och Silcke, saa vel som aff alle Slags Linnet, Seyeldug och andet Lærret, mens der til et anseeligt Forlag behøfvis, hafver Majest. allernaadigst for got befunden, dennem, som desslige Vercker indrette ville, saadanne Privilegier at forunde, som følger: 1. Eftersom behændige Mestere i de beste Manufacturer, saa vel som Svenne, Spindere, Farfvere och andre Folck, som til dette Verck fornøden giøris, och der om Videnskab kunde hafve, ville den største deel fra fremmede Stæder forskrifves, da skal de som sig i faa Maader her ind i disse Riger och Lande begifve ville, niude Frihed for Tolden af deris Boeskab, Redskab och alle andre til Verckets Fortsættelse fornøden Jnstrumenter. 2. Hafver H. K. M. allernaadigst bevilget, at hvis Uld, Silcke och andre Materialier, som til dette Vercks Fortsættelse kand behøfvis, och fra fremmede Stæder fornøden er at indføres, skal foruden nogen Tolds Erleggelse fri indpassere; Dog at de saadant paa tilbørlige Stæder rictig angifver, och der paa tilbørlig Told-Seddel tager. 3. Naar Tii 3. Naar Verckerne til slig en Fuldkommenhed komne ere, at adskillige Støcker och en anseelig Forraad aff alle for hen specificerede Stoffer aff Silcke, Uld och Linnet kand vorde forfærdiget, ville Majest. lade Tolden paa alle saadanne Vahre, som uden Lands fra indføris, saaledis forhøye, at de, som her udi interesserer, dog altid frem for andre kand beholde Marckedet. 4. Hvis som och i slige Maader forfærdigis, skal igien udi Partier støckviis, udsælgis, och skal det ey være nogen anden tilladt end Kremmere, som offentlige Kramboder holder, saa vel her i den Kongelig Residentz-Stad Kiøbenhafn, som i de andre Stæder, noget ved Alne-Maal, at udsælge, under Vahrenis Confiscation. 5. Verck-Huusene och alle andre Huuse, hvor slige Folck i boer, skulle de første otte Aar være fri for Grund-Skat, saa vel som ald Borgerlig och Personer Tynge, være sig ved hvad Nafn det er, eller næfnis kand, samt Siette och Tiende Pen gis Udgift, om de icke acte her længere at forblifve. Hvilcket med meere kand sees aff Privilegierne, dateret den 8. Januar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Den 10. Januarii, er en Tieneste Pige blefven halshuggen paa ny Torf, fordi hun hendes Mad-Faders Huus forgangen Aars i Novembri-Maaned modtvilligen hafde stucket udi Brand, hves Legem udaff Doct. Casparo Bartholino offentlier blefvet anatomeret. Norrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Extract af Hr. Niels Sverdrups, VicePastoris i Wangs Skrifvelse, sub dato den 18, Jan. anlangendis Continuationen af Observationer om Cometen henhørende til Efter Relationerne begyndte den inlibra endog vi saa den først in Capri corno, og har nu gaaen Vandmanden, Fisken, Vederen igiennem og er nu kommen i Tyren, at continuere min forrige Relation, følge dette om hans gang. Den 28. blef den seet in de longitud 7. gr. latitud. 26. grad. 30. m. 12. grad. 40. m. ab ore Pegasi i Lengden 59. grad. Stiernen & clara Aqvilæ 37 grad. 30. m. & clara in capit. Andromedæ 26. gr. 40. m. Den 29. in & longit. 11. grad. 30. m. latitud. 27. grad. Lengden 54. gr. Stiernen var fra clara in extremitate alæ Pegasi 25. gr. ab ore Pegasi 15. gr. 30. m. ab Atredaf in humero Cephei 44. grad. Siden blef den formedelst tyckt Veyr icke seet førend den 6. Januarii Anno 1681. hvor den lod sig finde in Ariete latitud. 25. gr. 30. m. longitud. 6. gr. in Capite Andromedæ, var fra Clara in ala Pegasi 14. grad. fra Lucida Lyræ 65. gr. fra Mirach in Andromeda 16. grad. 30. m. Lengden den Aften var 32. grad. Den 7. usiunlig. Den 8. saaes den Kl. 6. in Ariete, longitud. 13. gr. 40. m. latitud. 24. gr. 30. m. A clara in Capite Andromedæs grad. 30. m. 2 Mirach in Andromeda 9. grad. 20. m. a Schedir in Cassiopeia 26. grad. 30. m. Cometens Lengde den Aften var 24. gr. og endtis lit ofven for Alamac in pede Andromedæ.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Efter den Tid er den icke bleven seet saa klar at jeg kunde faa den observerit, endog jeg blant Skyerne saa hastig kunde see den, dog Om adskillige Luft, og andre Under-Tegn. Den 7. Januarii ret ved 12. Klock slet om Middagen, hafver mand i Stockholm paa Firmamentet seet 4. RegnBuer, och tillige med 4. Sole, hvilcke hosføyede Figur tydeligen udviser. Ved disse sig præsenterende Regn-Buer, hafver synderligen været at betracte den røde och grønne Farfve, Saa och at sig i den ene Soel, efter nogle Berettelser, et Kaars hafver lades tilsiune. Den 15. dito ere ofver Gottenborg seet tre ligsidestaaende Sole och RegnBuer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Fra Danzig skrifvis, at mand der den 10. Januarii st. novo, hafver seet tre Sole hos hin anden, ligestaaende paa Himmelen, och ofver hver aff samme Sole en halff RegnBue, som hafver vendt deres Spitzer opad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Fra Warskou hafver mand, at det der den 8. och 9. Jan. meget hafver tordnet, saa och at sig gloende Sole och en gloende Comet med en meget lang Rumpe hafver ladet tilsiune. Den Den 24. Januarii Formiddags ved 10 Klocke-Slet hafver sig i Hamburg først 3. hernæst 4. och endeligen 5. RegnBuer, en over den anden med stor Forundring ladet tilsiune. Och saa som forlydis skal desslige den 21. och 22. dito om Morgenen tilig och være seet. Hvad mand om saadanne Sole-Under eller Parelier, kand dømme, hafver mand udaff en liden tydsk Betænkning, som først er gjort til Dressden, vitløftigen at eracte. Til Calmar hafver sig en stor Drage, udi Luften præsenteret, hvilcken brændende Kugler hafver udspyet, hvilcke, der de vare komne til Jorden, en ond Damp och Stanck fra sig gafve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Johann Dantzers Neues Jagt buch, unterm Titul: Der Dianen Hohe- und Neder-Jagt Geheimis, in fol mit vielen Kupffern. Kopenhaven bey C. H. Neuhoff. 6. Hieremiæ Drexelii Betænckninger om Evigheden. Fordansket aff Sever. Arctander. Med skiønne Kaabberstycker, beprydet. in 12. Kiøbenhafn hos C. Cassube och Daniel Paulli 6. Dorotheæ Engelbrechs-Daatter, (M. Ambrosii Hardenbeck, Sognepræstis til Domkircken udi Bergen, etc. Hustrues;) Siælens-Sang, Offer, indeholdende: Gudelige Sange paa de fornemste Fester, tillige med andre sær himmelske Sange, saa och omSyndernis Forladelse, och Fortrøstning paa Guds Naade, mod Fortvilelse och Utaalmodighed, Verdens Omskiftelse och de fortrædeliges Tunger: Trøsmod Døden och Dommen, och Glæden for de Udvalde: efter dennem begge: Aften och Morgen-Sange i Talled XXXVI. item Morgen och Aften-Sucke. 8. Kiøbenhafn hos C. Cassube, Dan Paulli och Ch. Giertøn. Joachimi Frisis, Brunsvicensis, Disputatio inauguralis de Aqvæ Potu, in 4. Hafniæ 1680. ap. C. H. Neuhof. Fandens fire fornemmeste Sønner.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Hos Christen Gertsøn 6 Fandens fire Døttere med Kaaber Stycker. Hos Christian Cassube och D. Paulli. S.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Thomæ Fullers, Gode Tancker udi onde och verre Tider, som bestaar udi adskillige gudelige Betenckninger, af Engelsken udsat af Velbiurdig Jomfru Sal. Elisabeth Tott, och til Trycken befodret ved Th. Bartholinum in 12. Editio secunda, ap. Dan. Paulli. . Hermanni GRUBE, Lubecensis. Phil. & Medic. D. nec non Physici Haderslebiensis de Usu & Abusu purgantium, 8. ap. Dan. Paulli 6. Bertheel Jenssøn Greiss, Sognepræst til Greiss och Sindberg Kircker i Jylland, Helgenes Himmelgang ved Hellighed til Herlighed af Davids XV. Pfalme, eller Liigprædicken ofver Jens Jørgensøn Jelling 4. Kiøbenhafn hos Chr. Wering. 60 M. Ambrosi HARDENBERS Sogpræstis til Domkircken, Himmelske Klenod af Philipp. III. 13. 14. eller Liigprædicken ofver den Vel-ædle Herman Garman, fordum Præsident udi Bergen, in qvarto. Kiøbenhafn Anno 1680, hos J. Ad. Barmann. Ejusdem: Den Christelskende Raadmands gode Nafn af Luc. XXII. v. 50. 1. 52 53. eller Liigprædicken ofver Pe Rii. der Hansøn Smidt 4. Ibidem 1680. hos Sal. Corfitz Luftes Efterlefverske. D. Jos. Henshau Horæ Succisivæ, eller Sparetimer, til nogle Betractninger, rettede paa vor Skyldighed mod GUD vor Næste och os self. Først skrefne paa Engelsk, siden fordansket ved M. Gier Henrichsen Miltzau; Guds Ords MedTienere paa Vos i Norrig, in 12. Editi secund. . Aandelige Hofvet-Nøgel til Guds Paradis, det er, Christelige Anledning, hvorledis mand, formedelst andæctig Bøn och Sang, Morgen och Aften kand oplade Himmelen, och anholde hos Gud om det, som os her giøris fornøden, indtil os, af Barmhiertighed, self forundis at indgaa i Himmeriges Rige: Med mang herlige Skrifte Bøner og Tacksigelser for och efter den H. Nadveris Brug. Af aanderige Scribentere sammensancket, och med skiønne Kaaber beprydet, af dend som ynsker en hver och sig self Den SandePænitentze. Kiøbenhafn hos Daniel Paulli. Anno 1680. in 12. Georgii Erasmi Julii Disputatio de Fastis Danicis. 4. Hafniæ 1680. apuC. Wering. Thomas RINGOs, Aandelige. Siunge-Koors Første Part, indeholdende XIV. Gudelige Morgen och Aften Sange, tillige med de VII. Kon Davids Poenitendse-Psalmer, sangviis, forfattede efter hosføyede Melodier. Tredie gang tryckt och forbedret med nogle trøstelige Morgen och Aften-Sut. 8. An. 1680. Hos Daniel Paulli. Ejusdem: Aandelige Siunge Koors Anden Part, eller Siælens Opvækkelse til allehaande Andagter i allehaande Tilfælde. 8. Hos D. Paulli. 6. D. Johannis LASSENII, S. S. Theol.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
En ny Psalme- och Bønne Bogmed Passionen udi och grof Tryck, in 12. Hos E. Geertn. Jonæ Rami, Aandelige MarcketsTid, eller Tids Marcket, etc. Kiøbenhafn 1680. in 8. Hos C. Cassabe och C. Gertsøn. Niels Randulffs, Biskops ofver Bergen Stift, de Bedrøfvendis Sinde- och Siæle-Ro aff P. Col 7. 8. 9. eller Liigprædicken over Velædle Matrone Jnger Olufs-Daatter Worm, etc. in 4. Kiøbenh. Anno 1680. Hos Sl. C. Luft Efterlefverske. Wolf Sengwerds Skrift om de Apuliske Ædderkoppe, fordansket af M. Peder Terpager, 8. Caspari vibelii Christelige Bønner oc Tacksigelser, uddragne af den H. Skrift, stadfestede och beseglede med den Helli Aands Vidnissllyrd, och med Fliid ofversatte af Hieronymo Brychmann, in 12. Ann. 1681. Hos Ch. Cassube, Danie Paulli och Ch. Gertsen. Severini Waltheri SCHIUTERIaugestissimæ Matris Regiæ in Dania Concionatoris Aulici Propylæum Historiæ Christianæ, sistens Enarrationem methodicamScriptorum ad Historiam Ecclesiæ Christianæ facientium. in 12. Francof. An 1680. apud Joh. Justum Erythropilum. Peder Pederssen Syve, Sognepræst Hellested Danske Ordsprock. 8. Hos Ca Gertsen. S.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Epistolæ duæ adversariæ Nicolai STENONII ex Medicæ artis Doctore Episcopi Titiapolitani & Joh. BRUNS. MANNI Ecclesiaste Hafniensis, ide nunc edite ut pateat qvàm frivola ratione Stenonius lapsus sui turpitudinem honestare, nitatur. Accessit Historiæ Francisci Spire Desperantis Breviarium. in 8. Anno 1680. Francofurti ex Bibliopolio Paullin.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Den Prophete Jonas udi Danske Vers forfattet aff S. Jonæ-Søn in 4. Kiøbenhaffn Anno 1680. Hos Chi Gertsøn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Der mitleidende Samariter oder Krancken-Troster vortragend ausserlesene, versuchte, bewehrte und leichte Arzenei-Mittel for aller hand Husserliche und innerliche, auch alte und ubelheilende Kranckheiten, elche durch die OrdreCharitabler einer durchleuchtigen undgottseeligen Damen, umb den nohtleidenden Krancken damir zu dienen, zusammen getragen sind, mit vielen heimlichen Stücken vermehret, ver bessert, und in eine bessere Ordnung als in den vorigen gebracht. Sehr nutzlich und nohtig in allen Hausshaltungen, da einjeder dis Artzeneien selbst mit geringen Kosten versertigen kan. Erstlich mit Königl. Privilegie und Approbation in Frantzsticher Sprache beschrieben, nunmehro in die Teursche bersetet von Georg, Kuss, in 12. Franckfurt am Mayn vor Daniel Paulli. S. BernBernharndi Simerts Introductio i Philosophiam veterem & novam 8. Ejusdem Grammatica major & minor prostant ap. C. Gerhaardi.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Søfren Matthisens Danske RegneBog. 4. Anno 1681, hos C. GertzønM. Petri Tespagrii, Scholæ RipensCon-Rectoris. Decades Exordiorum sen Decem Dicta ex S. Scriptura depromta, singulis totius Anni Evangelii, convenientia, & qvæ in Exordiis apt. explicari possunt in 8. ap. D. Paulli. 6. P. Virgilii Maronis, Georgica eller Bonde-Vercks fire Bøger paa Danske Riim ofversat af M Christ. Raun. 8. med Kaaber. An. 1680. hos C. Gertzen. Ejusdem Bucolica Anno 1680. hos Ch. Gertsøn. Thomæ Watsons den ved Storm indtagne Himmel, eller en hellig Vold og Vindskibelighed, som en Christen bør at lade kiende udi sin Salighed at befordre, in 8. Af Engelsken udsat ved Peter Möller. hos C. Cassube, och Daniel Paulli. Arthur Warwichs Spare Minuter. Af M. Ch. Raun. 12. Anno 1680. hos Ch. Geresen. Nicolai Laurentii Winde Dissertationes Physicæ de Frigore, 4. Hain. 1680. ap. C. Wering. Effterfølgende Bøger ligger til Trycken færdige. Kiøbenhafns Stads Ret, gifven aff Kong Christoffer, høyloflig Jhukommelse Aar 1443. Paa Dansk och Tydsk. M. Arnoldi Rhumanni, Con Rectoris Scholtz Roschildensis Roma Attica, qva, præter Etymologica, & Ortbographica, plerarumqve omnium Grammaticæ & Prosodicæ Latinæ Regularum, & Exceptionum Rationes, & fundamenta, et Lingva Græca adspirantur, tandem, ex gratia Dei, finita est, & censura Ol. BORRICHII approbata. Francisci Michaelis Wogelii. Fred udi Hedenske Norden, det er: første och ældste Nordiske Herrers nye Orden och visse Regieringer paa 1000. Aar och derofver, fra Odin, indtil Christendommens Anfang i Norden, udaff Jsslandiske Antiqviteter harmonice eller Samstemmig forstillet, An. 1679. Ejusdem Chronologia Gothica Harmonica & Historica, præsertim Arctor Tergemini Borealis populi Danorum, Norwegorum, Svecorum, ejusdemq; tergeminæ stirpis Gothorum, Longobardorum, Normannorum universæ Chronologiæ Harmonicæ tam sacræ qvam politicæ subceturæ, &c. infol.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Kiøbenhafn. en 19. Februarii er en Kongelig Forordning udgaaen om Jagten i Danmarck, hvilcken bestaar udi efterfølgende Puncter: 1. At ingen i Hans Kongelige Majestæts Lande Siælland, Fyen, Lolland, Falster og Langeland maa hafve Frihed til at bruge nogen Jagt eller Skytterie effter Vildt, lidet eller stort ey heller holde nogen Skytte, uden den eyer en eller flere privilegerede Hofved Gaarde, med 200. Tønder hart Korn, samlet Gods, udi hvilcket af forskrefne Hans Kongl. Maj. Lande eller Provincier de nogen Jagt kunde prætendere, och udi Jylland Num. 18.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
en Hofved-Gaard med 100. Tønder hart Korn; dog skal det icke være formeent, udi sine egne Enemercker, naar de icke ere i de Kongelige Vildbaner, self for sin egen Person och sin Lyst at skyde, allene de under tagne, som ey ere privilegerede Adeligt Jordegods at eye, hvilke ey i ringeste Maader maa tilegne sig nogen Jagt-Frihed, hvorfore och ingen aff H. K. Majest. høye och nedrige Civil eller Militaires Betiente eller andre H. Kongl. Majest. Undersaatter maa fordriste sig til, under deris Chargers och Æres Fortabelse noget i ringeste Maade, at jage, skyde, eller skyde lade, med mindre de self nogen Hofved-Gaard med saa meget Gods som forskrefvet staar, eyer, formedelst hvilcket de Jagt Jagt-Frihed paa deres eget maa hafve, icke heller holde nogen Mynde eller Jagt Hund, men om de nogen hafver, være tilforplictet, dennem som de kunde hafve, strax at affskaffe under et halffhundrede Rixdalers Straf til Hans Kongl. Majestæts Qvæst-Huus for hver Hund, och Hans Kongl. Majest. egne Jagt Betiente och Skov-Ridere, samt andres Skytter, som Tegn fører, derforuden Mact hafve, dennem at ihielskyde, hvor de dennem ofver kommer. 2. At ingen Rytter maa understaa sig under Lifs Straff udi Hans Kongl. Majestæts Lande nogen Carabin eller Bøsse at føre, hvor hand enten blifver hen commanderet, eller i sit eget Ærende for reyser, uden alleneste paa den Dag naar Mynstring skeer, &c. 3. Maa ingen Præster, Fogder eller Bønder hafve løse Hunde gaaendis, med mindre de ere haftede och lemmede, paa det at Vildtet icke derved skulle vorde beskadet och forjaget, &c. 4. Jngen, i hvo det och være kand, maa være tilladt nogen Skytte at holde, uden hand tiener for viss aarlig Løn och søger sin Hossbonds Dug och Disk, eller blifver betalt med KostPenge, hvor her imod handler, skal hafve forbrudt sin Jagt-Frihed, oc den aldrig meere tilladis igien at bekomme. Dersom och nogen Skytte imod sin Hossbonds Villie og Videnskab understaar sig at skyde noget Vildt, oc dermed betreffis, skal uden all Naade straffis paa Bremerholm, och de som med hannem kiøber och handler, straffis, som de der kiøber och handler med Tyfve. 5. Skytter, om de ellers derfor i Marcken ville passere, skal hafve deris Hossbonds Jagt-Skildt, stemplet med H. K. Majest. eget dertil ordinerede Stempel, och skulle alle Stempler, som tilforn ere udgifne, lefveris til H. K. M. Ober-Jægermester her i Siælland, och i de andre Provincier, til hvem hand beordrer dennem at oppebære, inden 6. Uger, efter at denne H. K. M. Allernaadigste Forordning er bleven publiceret,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Den 30. hujus hafver mand skudt en Biørn udaff en u-sædvanlig Størrelse, hvilcken i Hans Kongl. Majestæts Nærværelse er blefven veyet paa den Arbogeske Jernvegt, og befunden 36. Lisspund och 15. Skaalepund tung i Vegt. Denne Biørn hafver mand ført her hid, at hand aff Kongens Contrafeyer Mons. Klockert Ehrenstadt skulle affskildris. Til Arboge (en liden Stad hart ved Kongsør beliggende) skal mand hafve seet paa Himmelen en Ligkiste, item 2. Karle, som giorde en Graff, saa hafver mand och fra atskillige Stæder hørt, mange skreckelige Under-Tegn, dog ingen saa skreckelige hidindtil fornummet, som det der skal være seet til Gottenborg, Først skal alle Røtter och Muus være løbne udaff Staden, Dagen der efter skal Himmelen sig saa vit hafve aabnet, at det var lige saa liust, som en klar Dag For det tredie hafver mand seet en meget stor Karl paa Volden, som hafde et Barn paa hver Arm, skrigende Væ, væ hvor paa fuldte saa stor en Storm och Uveir, at Mennisken vidste icke andet, end Himmel och Jord skulle forgaa. Den 26. dito hafver den nu værende Kongelige Majorennitæts store Commisson taget sin Begyndelse, och sig nogle fuldmæctige Rigs-Raad ladet indfinde, begierende nogle Puncter hvor paa hand sig skal erklære, hvilke endnu icke ere færdige.