JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-05-25
London d. 4 og 8 Maj. Hvor stærk det maae vrimle her af Bedragerie, seer man deraf, at der i Underhuset er foreslaaet en Lov til at forhindre, Bankosedlernes Forfalskning. Oppositionen havde meget imod dens Jndførsel og paastod at det ville svække de smaae private Bankers Kredit, om man pirrede meere ved de falske Sedlers Fabrikører. Parlamentet meente nei, og efterat Oppositionen havde længe ivret derimod og sagt, at Bankodirectørerne vare fra Guldhandlere blevne slette Papiirshandlere, nedsattes en Commission desangl. Hvorne Toke bliver nu siddende i Underhuset, skiønt han har været engang ordineret til Præst.
Viborger Samler, 1801-05-25
Fra Amerika har man nu den sikre Efterretning: at Negergeneral Toussaint, Overture i den franske Republiks Navn, har bemægtiget sig den spanske Deel af St. Domingo. (Altsaa tog han den ej til sig selv. Lord St. Helens er reist til Petersborg. Postamtet vil sende et Skib til Ægypten med Posten. (den Læsen der da vil blive!) Et Linieskib har endnu faaet Ordre, at støde til Admiral Totty i Østersøen. Til Plymouth er opbragt 2 preussiske og et hamborgsk Skib. Hvad det betyder, faaer man at see. Ventelig er det en af de engelske Jrringer. Kornpriserne falde stærk. Hveden 3 Rd. Tdn. Breve fra Bombay melde: at det er umuligt fra Ostindien at sende Tropper til Suez, da enhver Flaske Vand de skulle have med, ville koste meere, end en Flaske Madera.
Viborger Samler, 1801-05-25
For har i Whigklubben forsikret, at de nye Ministre vare som de gamle, og han troede endnu, at det gamle Ordsprog kunde blive sandt og at Engellænderne tilsidst bleve beherskede af Støvleknegters Støvleknegte.
Viborger Samler, 1801-05-25
Et Selskab af Boghandlere, har buden den samme Mand 30000 Rdlr. for hans Historie om Regenterne af det Stuariske Huus.
Viborger Samler, 1801-05-25
Et Oppositionsblad siger, at Regieringen er misfornøiet med Admiral Parker, fordi han ei angreb den russiske Flaade, da den nu kan forene sig med den svenske, som man især skulle have afvendt.
Viborger Samler, 1801-05-25
London d. 12 Maj. Hoftidenden leverer en officiel Beretning fra General Trigge, (som man nu hører de forrige Ministre gave det Ærende, at anmasse sig de danske og svenske Øer i Vestindien) han melder der: at han har taget den svenske Øe St. Barth lem d. 20 Marts, den hollandsk franske Øe St. Martin d. 24 Marts og de danske Øer St. Thomas, St. Jean og St. Croix fra den 28 til 31. Marts. Paa hans Opfordring til de danske Øer, sendte Generalgouvernør Lindemann følgende Svar: D. Excellences Opfordring sætter mig i megen Forundring, da jeg ikke veed af noget Fredsbrud at sige imellem Kongen min Herre og Hs. brittiske Majestæt. Da jeg tager Deel i D. C. menneskekierlige Sindelag, som De i Opfordringen giver tilkiende og da jeg ønsker, at hindre unyttig Blodsudgydelse, saa sender jeg herhos de Betingelser under hvilke jeg vil overgive St. Croix a. Kapitulationspunkterne ere: 1. Garnisonen tilstaaes ved Overgaven militær Honor og Officererne beholde deres Kaarder. 2. Garnisonen betragtes som Krigsfanger. og sendessaasnart mueligt hiem til Europa. 3. Øernes Jndvaanere nyde Sikkerhed paa Person og Eiendomme, a. 4de ere fri for Jndqvarteering, kunne ej tvinges til Militairtieneste og de danske Love og Forordninger blive giældende. 5. Jndvaanerne skal aflægge Troskabs Eed til hans brittiske Majestæt o. s. f. Paa St. Thomas vare 105 Kanoner, Besætningen 135 Mand, deriblant 7 Officerer, paa St. Croix 170 Kanoner, Besætningen 240 Md. hvoriblant 9 Officerer; paa St. Barthlem 70 Kanoner, Besætningen 22 Md.; paa St. Martin 90 Kanoner, Besætningen 302 Md. hvoriblandt 10 Officerer. Denne sidste var den eneste der gjorde nogen Modstand. Til denne Erobring havde Gener. Trigge 3 Regimenter. Contreadmiral Duck worth anførte Flaaden.
Viborger Samler, 1801-05-25
Den Barthlem leverer det bedste Bomuld i hele Vestindien. De danske Øers vigtigste Produkt er Sukker paa St. Croix, der er 8 Qvadratmile stor, boe mange Engellændere.
Viborger Samler, 1801-05-25
Hoftidenden leverer og Aberkrombies Jndberetninger fra Ægypten; men de gaae ej længere end til den 18 Marts, fortælle Landingen og Abukirs Jndtagelse, hvoraf man iblandt andet seer, at de engelske d. 8de og 13de Marts have mistet med døde og saarede, 2000 Mand. Den tyrkiske Hielp seer man og ei betyder meget. Nu sender Regieringen et Skib med Kirurger til Ægypten. (Patienterne døe vel inden Lægerne komme.)¬
Viborger Samler, 1801-05-25
J de franske Havne er lagt Beslag paa alle Kaperskibene. Man troer det er for at bemande Brestslaaden som er seilfærdig med 25 Linieskibe. De franske Søerustninger ere overordentlige. J St. Malo ligge 175 flade Fahrtøier, som hver tager 160 Md. Soldater ombord. J Dunkirken rustes og stærk, og i hollandske Havne ligge 19 Linieskibe seilfærdige. Mange af vore Krigskibe ere beordrede til Jersey, hvor man venter et Angreb af de Franske.
Viborger Samler, 1801-05-25
Lord Helens er i Yarmouth endnu, da han først skal have Svar med til Petersborg paa en nylig ankommen Koureers Depescher. Man lod Klokkerne ringe for ham i Yarmouth da han kom, og hele Flokke ønskede ham god Lykke til Gesandtskabet i Rusland. En af de i Helsingøer boende Engelskmænd, skrev saaledes til sin Broder d. 30te April. "Jeg føler mig forpligtet til at sige Dig, at den Godhed, med hvilken alle herværende Engellændere behandles af den danske Regiering, er mageløs. Kronprindsen gar os Lov til at begive os længere ind i Siælland, er som "fangne eller fordægtige; men som fri Folk maatte vi udvælge hvad Sted vi helst vilde opholde os paa, kuns maatte vi indberette det, at vedkommende Øvrigheder kunde blive befalede at beskytte vore Personer og Eiendomme. Dette er og paa det nøieste opfyldt. Jngen af os er fornærmet: vore Eiendomme er urørte. Vi ere tvertimod i denne Tid af en hver modtagne med større Velvillie end forhen; og imens Vaabenstilstanden vaerer, er det os tilladt at passe vore Forretninger i Helsingøer. Jeg anfører dette med den meest levende Taknemlighed og beder Dig bekiendtgiøre det i alle de Selskaber Du kommer, paa "det den danske Regierings milde og ærefulde Behandling maae kiendes i Engelland.
Viborger Samler, 1801-05-25
Fra Gibraltar og Minorka skal sendes Forstærkning til Ægypten.
Viborger Samler, 1801-05-25
Paa Gentheaumes franske Flaade skal 2000 Md. være døde af smitsom Syge. Den 4de April var han imellem Sardinien og Maltha. 2 af hans Skibe havde mistet deres Fokkemaster og gik tilbage til Toulon. Spanske Kanonbaade have taget 4 Transportskibe herfra, ved Gibraltar.
Viborger Samler, 1801-05-25
Preussen og Rusland skal have gjort det Forslag, at holde en Kongres i Anledning af Uenighederne med de nordiske Magter, som man troer Hoffet her antaDen rige Hr. Hope her, gav nylig en Fest for 1100 af sine Bekiendtere og Tilhængere. En fornem Adelsmand bad Hope om, at faae en Jntrædelses Billet; men han undskyldte sig med, at han ej kunde, da han denne Gang blot havde bedet et lille Selskab af gode Venner. (Han skulde engang bede sine Uvenner, for at see hvor mange de vare.)
Viborger Samler, 1801-05-25
Paris d. 11te Maj. General Leclere skriver: fra Burgos i Spanien 28 April. "Den franske Avantgarde er nu i Burgos fra i Forgaars. Vi modtages got og Fødemidlerne ere gode, Qvartererne ligesaa. J Søndags vare vi med vore Hautboistere i Messen, hvorved vi aldeles vinde Folket og adsprede deres Fordomme imod os. Den spanske Armee staaer paa Portugals Grændse. J en Forpostfægtning har den fanget nogle hundrede Mand. Til Departementet Morbihan og Nordkysten har Konsul Bonaparte beordret 3 Kolonner Skarpskyttere for at rense dem fra Røvere, der myrde og bortføre Mairerne og Republikanerne.
Viborger Samler, 1801-05-25
Monitøren leverer en Liste paa den bataviske Flaade. Den bestaaer af 16 Linieskibe 6 Fregatter og 93 Kanonbaade og mindre Fahrtøier.
Viborger Samler, 1801-05-25
Man beklager her, at man aldrig har havt færre moralske Mennesker her, end nu, og aldrig fleere moralske Skrifter end nu. En gammel Læge tilbyder en Lysthaver den bedste Underviisning i Moralen, ved at følge med ham til hans Syge og see deres Sygdom og høre deres Aarsag.
Viborger Samler, 1801-05-25
Wien d. 9 Maj. Et Rygte fra den tyrkiske Grændse siger: at Engell. den 27 Marts have tabt et Slag i Ægypten og have maattet indskibe sig og opgive deres Haab om dens Erobring. (Breve fra Paris og Spanien sige vel og at de engelske ere fordrevne; men da alt officielt mangler, maae man kiønt og taalmodigen lade være at græde eller lee, indtil man fra fransk Side faaer noget at vide imod det meget Engell. have udblæst i deres Aviser.)
Viborger Samler, 1801-05-25
Blandede Efterretninger. Keiseren i Wien har udgivet den Forordning: at ingen hemmelige Selskaber eller Broderskaber maae taales i hans Lande, da de udbrede skadelige Grundsætninger, undergrave Religionen, forandre, om ikke fordærve, Moraliteten, og opflammer paa det heftigste Partieaand. Som en Følge heraf skulle alle Embedsmænd aarlig aflægge en edelig Revers hvori de love at holde denne Forordning.
Viborger Samler, 1801-05-25
Erkehertug Carl er noget bedre. Denne Mave krampe skal han have faaet ved at ærgre sig over den Sygesuppe han smagte i Hospitalet, der var saare ussel, og siden saae han med Mishag et Regiment i gamle Monderinger, der efter hans Ordre skulde havt nye. Folkemængden i Rom var 1797 før Krigen 166,280 Mennesker, den er nu 13000 mindre neml. 153,004 deriblant ere 4000 Geistlige, Munke og Nonner.
Viborger Samler, 1801-05-25
Paa Gothaabsforbierg boe 16,000 Europæere paa Kolonien som dyrke Korn, Viin og Qvægavl.
Viborger Samler, 1801-05-25
Den franske Admiral Kronstedt forespurgte sig hos Admiral Parker efterat han var gaaet bort igien fra Carlskrone "om Kongen af Sverrig af den engelske Flaades Bortgang kunde love sig en mildere Medfart i Henseende til hans egne og hans Allieredes ubevæbnede Handelskibe, og om Handelseiladsen skulde ansees som sperret, Kongen var foranlediget til "at spørge herom, da nogle af hans Skibe fra Pommeren ej vare anholdte af svenske Skibe." Admiral Parker svarede den 29 April fra Kiøgebugt: at han, siden han fra Kbh. havde modtaget den russiske Minister von der Pahlens Skrivelse, der saa tydelig lagt de Hs. keiserlige Majestæts bevaagne Hensigter for Dagen imod Storbrittannien, saa havde han ikke noget Øjeblik betænkt sig paa, at opfylde Keiserens Forlangende i Henseende til Vaabenstilstanden, indtil de nærværende Jrringer kunde blive bilagte, og havde desaarsag givet den befaling, ikke at hindre russiske, svenske og danske Skibe at seile i Kattegat og Østersøen.
Viborger Samler, 1801-05-25
For 7 Aar siden, fødte en Madam Rommesort i Frankrig en Søn; Faderen angav hun ikke. Hun døde strax og hendes meget rige Fader døde for nogle Maaneder siden. Nu have to Fædre meldt sig til den lille Rommefort, for at arve Morfaderen. Sagen er for Retten og Barnets Formynder paastaaer, at ingen af Dem maae være Fader til Drengen; siden de i 7 Aar ej brøde sig om ham.
Viborger Samler, 1801-05-25
Den russiske Keiser har ladet den store sammentrukne Armee paa Grændsen marschere hi m. Han har udtrykkelig erklæret, at han ikke vilde vide af Krig at sige, men leve i Fred og Venskab med andre Magter. Sine Gesandter i London og Berlin har han og befalet, at bidrage alt muligt til Fredens Oprettelse i Norden. J Sverrig koster en Tdr. Rug 10 Rdlr. en Tde. Salt 11 Rdlr.
Viborger Samler, 1801-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Efterat det Kongelige Admiralitets- og Kommissariats Kollegium fra General-Gouvernør Røepstorff havde imodtaget efterfølgende Skrivelse, dat. Einstedelsborg, d. 15 April 1801, saa lydende: Promemoria. Udi den Tid, jeg blev Søe=Lieuten og til den Dag jeg nedlagde Generalgovernør-Embedet og med samme al Kongelig Tieneste, siger Selvbevidsthed mig, at jeg haver opfyldt mine Pligter, fortjent min Løn, saa at jeg for samme ikke skylder min Konge eller Fædreneland noget. Anderledes er det derimod for den Tid Kongen tjente mig, nemlig fra den Dag, jeg blev Søe kadet og til jeg blev Officeer; for dette Gratiale af Underholdning og Lærdom staaer jeg endnu i Gjæld. Dette randt mig i Sinde udi afvigte Aar, da jeg endnu følte mig stærk nok, skjøndt over 70 Aar, at tilbyde personlig Tjeneste, for dermed at liqvidere bemældte Gjæld, hvilken Maade nu, ved den tiltagende Alder, bliver (skjøndt ikke uden Græmmelse) ugjørlig. Nu er da intet tilbage, uden Tilbagebetaling udi Penge. Efter min Regning staaer jeg skyldig for min Underholdning: og Lærdom som Søekadet . . 1000 Rd. For Renter, andre . . 1000. Hertil kommer, at af et Antal af 100 Kadetter mislykkes det med 5 eller flere, og de paa samme forgiæves anvendte Omkostninger bør reparteres paa de 95, som det rentsserede med; derfor tillægges . 500. J alt 2500 Rd. Denne Beregning underkaster jeg det høie Collegiums Bedømmelse; (findes samme for ringe, da er jeg villig til at forøge Summen;) ligesom og at decidere Anvendelsen, siden Gjæld er ingen Gave; mig er det alene tilladt at proponere, hvortil Anledning nok udi den for Fædrenelandet saa mærkværdige 2 April, paa hvilken mine forrige Krigskammerater, under vor store Prindses Øine og Bestyrelse, indsamlede saa skjønne Laurbær, men tillige gjordes mange til Krøblinger, som og Enker og Faderløse. Vel er jeg overbeviist om, at mange Retskafne ville afgive Gaver til Bidrag for at lindre deres Kaar, saalænge Sagen er i frisk Minde, men den er derefter maaskee forbi; det er derfor at ønske, at disse Gaver maatte blive saa overflødige, at sammes Renter kunde tjene til Lettelse for Eftertiden. Maatte det derfor tillades mig, at jeg maa indløse en Kongelig uopsigelig Obligation paa 2500 Rd. dansk Kuurant eller 2000 Rd. Species, transportere den til Søe=Qvast huset, der kunde sikkre 1000 Rd. dansk Kurant aarligt til dette Huses Brug, da skal en saadan blive indsendt udi næstanstundende 11te December Termin. Mange Bække smaae gjøre en Aae. Røepstorff. Har Hs. Majestæt ladet Generalgouvernør Røepstorff til Einsidelsborg tilkiendegive sit særdeles Velbehag med hans Beslutning, at give 2500 Rd. til Søeqvæsthuset, hvoraf Renten for det første maae anvendes til de Qvæstede og de Faldnes Enker og Faderløse.
Viborger Samler, 1801-05-25
Den Convention, der og Elbens fri Skibsfart, er sluttet den 7 Maj i Hovedqvarteret for Hamborg, imell. den danske Feldmarskal H. H. D. Prinds Carl af Hessen, den preussiske Gesandt og den engelske Minister James Cranfurd, indeholder følgende Artikler: 1. Elben skal fra i Dag af være fuldkommen neurral for ethvert Skib, i hvad Flag det fører, det kan gaae og komme. J Tilfælde af fornyede Fjendtlig heder mell. Engelland og Danmark skulle dog alle de da paa Elben liggende Skibe have Frihed til uhindret at seile tilbage, ligeledes de som paa Grund af denne Convention derefter løbe ind, og i intet Tilfælde belægges de med Arrest eller molesteres. 2. Alle de engelske Vahre og Eiendomme, der efterdags komme paa Elben, skulle være fri fra ald Arrest og Eftersøgelse i alle Tilfælde. 3. Vil Hoffet i Kbhn. fragaae denne Convention, skal det tilkiendegives 6 Uger i Forveien og til de 6 Ugers Udløb skal den staae ved Magt. Derimod forpligter Engelland sig til at udstæde de fornødne Passe for de danske Skibe som fra Elben gaae til Grønland eller Norge, paa det de kan reise hen og hiem uden at molesteres eller anholdes af engelske Krigskibe og Kapere."
Viborger Samler, 1801-05-25
Efter Beretning fra de danske Øer i Vestindien, har den sidste Sukkerhøst været den rigeste man i mange Aar kan mindes.
Viborger Samler, 1801-05-25
J Frankrig, Spanien og Rusland hersker en almindelig og meget levende Deeltagelse i Danmarks Anliggender, og man taler med fortient Beundring om de Danskes tappre Forsvar i Kampen af 2den April, som man holder sig forvisset om vil snart tilvejebringe en ærefuld Fred.
Viborger Samler, 1801-05-25
Den Engelske Minister St. Helens, som reiser til Rusland, er allerede ankommen paa Kiøbenhavns Rhed. Han har bedet vores Hof om en Lots til Petersborg, hvilken ogsaa er ham tilstaaet. Derpaa gik han til den Engelske Flaader i Østersøen, og lod Kronprindsen sige, at han endnu skulde have den Ære, personligen at giøre ham sin Opvartning før sin Reise til Rusland.
Viborger Samler, 1801-05-25
Efter Forlydende faaer Danmark henimod 30000 Tdr. Rug fra Rusland, og efter Privatbreve koster 1 Td. Rug i Riga ikkun 5 Rd.
Viborger Samler, 1801-05-25
Samtlige Distrikts=Kirurger i Danmark skulle herefter giøre Tieneste ved Landeværnet som Bataillons=Kirurger, og tillades at bære den Uniform, som Bataillons=Kirurgerne ved de gevorbne Regimenter bære, samt nyde den samme Gage som disse, saalænge de giøre Tieneste.
Viborger Samler, 1801-05-25
J samtlige danske og Norske Kiøbstæder maae ikke udstædes Borgerskabs Breve til nye Brændeviinbrænderiers Anlæg, forinden nærmere bestemte Regler for Brænderiernes meere passende Indretning og Størrelse ere fastsatte.
Viborger Samler, 1801-05-25
Efter tydske Aviser bliver med det første sendt 8 udsøgte Heste af de Kgl. Stutterier til Paris som en Present for den første Konsul.
Viborger Samler, 1801-05-25
J Kristiania har man begge Aftener den 3 og 4 Maj havt stærk Tordenveir og Lynild med Styrtregn. Kragsted Hovedkirke, 3 Mile derfra, blev antændt ved Lynild og afbrændte.
Viborger Samler, 1801-05-25
Efter derom indkommet Ansøgning er Generalkrigskommissair Fønss og hans Afsom optaget i den danske Adelstand.
Viborger Samler, 1801-05-25
J en Tiid som denne, da mange sukke for Brød og en Tde. Rug koster her i Viborg Egn over 10 Rd. og næsten ikke at faae; har Hr. Proprietair Fischer hidtil solgt til Fattige Rugen for 4 Mk. Skpn. og Bygget for 2 Mk. 8 s. Skpn., og formodentlig vil vedblive at handle saaledes, om Dyrtiden vedvarer. Handlingens Godhed fortiener overalt at være offentlig bekiendt. Det var at ønske, at flere kunne og ville handle saaledes. Belønningen derfor, vil aldrig udeblive.
Viborger Samler, 1801-05-25
Slutningen af forrige Nummers Befordringer. Underdet tydske Cancellie: Kammerherre C. Greve af Stolberg beskikket til Landraad i Hertugdommene Slesvig og Holsteen; Kancellist ved det tydske Kancellie J. C. Ahlman til Herredsfoged i Hadersleb Herred; Underrets=Advokat L. Lock til Kancellie= og supernummerær Sekretær ved den holsteenske Landregjering i Gluckstadt. Kand. juris J. M. H. Storjohann i Segeberg beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Viborger Samler, 1801-05-25
Under Generalitetet: Oberst W. A. de Sene i Naade dimitteret med Pension, og Oberstlieuten v. Gridenfeldt af Tellemarkske Jnfanterieregiment i hans Sted igjen besk. til virkelig Oberstlieuten, i det andet Agershusiske Jnfanterieregiment; Kapitain v. Stielau af Tellemarksk Jnfanterieregiment forundt et gevorbent Kampagni i det nordenfieldske Jnfanterieregiment; Sec. Lieuten. v. Widingh af søndenfieldske Jnfanterierregiment benaadet med Prem. Lieuten. Karakteer, og Prem. Lieuten. v. Krogh af første tronhjemske Jnfanterierregiment udnævnt til General=Adjutant-Lieuten, hos den kommanderende General nordenfields, Hs. Excellence Hr. General v. Krogh. Stykjunkerne L. C. F. Prunst, H. C. Rosenørn, J. P. Greve af Trampe, F. A. v. Wedelfedt, J. C. G. v. Friis, J. L. v. Rømer, F. W. Køye J. C. H. Baland, W. C. v. Mylius og C. F. J. v. Elberg udnævnte til Sec. Lieutenanter af anden Klasse i det Kongelige Artilleriekorps, dog uden Anciennitet, indtil de, i sin Tid, have absolveret den sædvanlige Kadet-Exammen.
Viborger Samler, 1801-05-25
Under Rentekammeret Justitsraad C. Hammer, efter Ansøgning, i Naade entlediget med Pension fra hans hidtil havte Embed, som General=Konduktør i Aggershuus St.
Viborger Samler, 1801-05-25
Vacance. Det residerende Kapellanie til Aggershuus Slot og Aggers Præstgid, 300 Rd. Herredsfoged og Skriver Embedet i Stevns og Farøe Herreder i Siælland, hvoraf svares 200 Rd.
Viborger Samler, 1801-05-25
Pension. Borgemester By og Raadstueskriver-Embedet i Kallundborg.
Viborger Samler, 1801-05-25
Døde. Kbhn. Mad. Øllegaard Christine Arrøe fød Buch, 56 A. Grosserer Conr. Ditl. Hopman 43 A. Jfr. Cathr. Elis. Bandelov, 22 A. Jfr. Ana Cornelig Lobek, 26 A. Urtekræmmer Albert Lassen Thura, 35 A. Enkemad. Mette Bech fød Thomsen. Enkefrue Admiralinde Ulrike Margr. Fontemai. Mad. Ane Christiansd. Fugl, 41 A. Enkemad. Berthe Elis. Behr, 49 A. Mad. Cec. Mar. Andreas fødBlycker 38 A. Nyekiøbing paa Falster: Mad. Jnger Schierning fød Reimer, 63 A. Fridericia; Major Ole Redsted, 58 A. Aalborg: Velum Pedersen Dam, 43 A. Viborg. Jens Reinches Enke Maren Margrete Christensdatter, 85 Aar.
Viborger Samler, 1801-05-25
Bekiendtgiørelser. Det alvise Forsyn behagede, til min største Hiertesorg, d. 19 huus om Morgenen Kl. 6 ved en stille og rolig Død at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Mand, Maturin Friis, Sognepræst for Ferring Menighed i Ribe Stift, efter en langvarig og smertefuld Sygdom, i hans Alders 27 Aar. Dette for mig saa store og smertelige Tab skulle jeg ei undlade, herved at bekiendtgiøre fraværende Familie og Venner og forsikrer mig om enhvers oprigtige Deeltagelse i denne min haarde Skjæbne. Viborg d 22 Mai 1801. Christiane Marie Randrup, Sal. Friis's.
Viborger Samler, 1801-05-25
Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved, at jeg af nu afdøde Cancellieassessor Steenfeldt i Mariager, og udi hans Sted er udnævnt til Executor for Uddeelingen af det Steenfeldske Legatum i Jylland, for saavidt kan tilkomme Trængende i afgangne Cancellieraad Hans Eylertsen Steenfeldts Familie som udi hvert Aars Viborg Snapsting til Vedkommende skal udbetales. De Pensionister af Familien, som efter Uddeelings=Protocollen allerede have nydt, og ere indskrevne til at nyde Portion af dette Legats Renter, anmodes behageligen at ville lade deres Pensioner modtage udi Viborg Snapsting, hvor samme af mig eller anden dertil befuldmægtiget skal blive udbetalt, imod vedkommende Pensionistes behørige Qvittering, paategnet af Stedets Sognepræst, at samme af Pensionisten egenhændig er underskreven, samt at Pensionisten lever i trængende Omstændigheder og fører et skikkeligt Levnet. Allene til Jhændehaveren ef en saadan Qvittering, bliver Pensionen udbetalt, enten, som meldt i Wiborg, Snapsting til dem, som der til den Tid melder sig, eller efter Snapsting til enhver anden Tid her i min Boepæl her i Odense, da jeg ikke kan befatte mig med nogen Penge=Afsendelse andensteds hen i saa Maade. De, som for Eftertiden maatte formeene sig berettigede til, naar Varande existerer at nyde Pension af dette Legats Renter, ville derom behageligen inden hvert Aars 1ste April giøre Anmeldelse til mig Underskrevne som nuværende Executor, samt geleide saadan deres Anmeldelse med vedkommende Sognepræstes Attest, om deres skikkelige Forhold og Trængende Omstændigheder, saavelsom derhos beviisliggiøre, sig at være afdøde Cancellieraad Haus Eylertsen Steenfeldts Beslægtede. Odense i Fyen, d. 11 Mai 1801. J. Dall. Forligelsescommissair.
Viborger Samler, 1801-05-25
Fortegnelse: Over de ved Viborg Post-Contoir for April Maaned d. A. uindløste Breve, nemlig: No. 12 fra Randers til Gudme A. C. a Selbergaard, pr. Thisted. - 76 - Kbhn. - Jgnatins a Viborg. - . - Fridericia - Lassen i Ørum Bye ved Viborg. - 8 - Horsens - Nielsens Hustrue i Granggaardi Simmersted Sogn. - Aarhuus - pedersens Enke Maren Pedersdatter i Vester Groning ved Skive. - 22 - Kbhn. - Tommerdatter, Karen i Thisted. - 4 - Veile. - Vesterburg, Peder Jørgensen. a Vesterburg pr. Skive.
Viborger Samler, 1801-05-25
Da Frøken Elsebet Løsche paa Estvadgaard er død den 20 Marts sidst, og hendes Efterladenskaber strax er registeret og Vurderet, saa bliver samme, nemlig: Sæng og Sengeklæder, Stole, Borde, Kister, Skrine, Speile, Skabe, Linnet, Gangklæder og alt hvad den afdøde har efterladt sig; stillet til offentlig Auction paa Estvad-Closter Mandagen d. 1 Juni næst om Formiddag Kl. 9 Slet, og saasnart Auctionen er forbi, bliver foretaget en Skiftesamling efter afdøde Frøken Løsche, hvortil. alle hendes respective Arvinger indkaldes. Holstebroe d. 12 Mai 1801. Tranberg.
Viborger Samler, 1801-05-25
Efterlysning. Min Tienestekarl Christen Jensen, er den 19 hujus undvigt af sin Tieneste, og da han ikke har gjort Reede for sig, med hvad han skylder mig, og heller ikke lovlig fraskilte sig, saa ombedes enhver, bemeldte Christen Jensen maatte forekomme, ham paalagt at indfinde sig hos mig i sin Tieneste, eller og mig underrettet sin Opholdsted. Da jeg formoder, at ingen med ham bær nogen Skiul. Viborg d. 21 Mai 1801. Christen Braiem.