Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Hamborger Blade fra Tirsdagen den 29. Februar havde ingen Pariser Blade modtagne direkte, men meddele nogle Efterretninger af belgiske Blade, som naae til Natten mellem 25 og 26 Februar. Jfølge disse Efterretninger, der forresten er forvirrede og usikkre, er Roligheden i Paris atter oprettet, den provisoriske Regering har besat de forskjellige Ministerier og udstedt en Proklamation til Folket, hvori den kundgiør, at den har konstitueret sig, dog kun provisorisk overtaget Forretningerne; thi Republiken vil overlade Nationalsouveræniteten at vælge Regeringsformen. Frihed, Lighed, Broderskab ere Folkets Grundsætninger, den demokratiske Regerings Valgsprog. Ministeriet er ifølge Bladet Reforme, saaledes sammensat: Dupont, Konseilspræsident, Lamartine, Udenrigsminister, Arago, Marineminister; Cremieur, Justitsminister; Bedeau, Krigsminister; Marie, Minister for de offentlige Arbeider; Ledru Rollin, Jndenrigsminister; Gondehaur, Finansminister; Beth mont, Handelsminister; Garnier Pages, Maire i Paris. Municipalgarden er afskediget. Cavaignacer valgt til Generalgouvernør i Algier. – Det socialistiske Parti har udstedt følgende Program under Overskrivt "Folkets Ønsker: Almindelig Amnesti forAlle med Undtagelse af de fratraadte Ministre, der sættes i Anklagestand. Forsamligens Ret helliges ved en hurtig Manifestation. Kamret opløses og PrimairForsamlingen sammenkaldes, Stadgarde sættes under Municipalitetet. Ophævelse af Septemberlovene, Tale- og Pressefrihed, Petitions-, Associations- og Valg-Frihed. Valgreform. Enhver Nationalgardister vælger og valgbar. Parlamentar-Reform. De Deputerede lønnes. De offentlige Embedsmænd blive paa deres Poster. Pairskamrets Reform. Jngen kongelige Udnævnelser, intet arveligt Aristokrati. Reform i Forvaltningen. Garanti for alle Embedsmænd og Ansatte mod Misbrug af Gunst og Jndflydelse. Eiendommen respecteret, men Retten forArbeidet garanteret. Folkets Arbeide sikkret. Enighed og broderlig Forbindelse mellem Jndustriens Hoveder. og Arbeiderne. Rettighedernes Lighed for Alle ved Opdragelsen, Forvaringsanstalter, Tilflugtssale, Skoler. Jngen Undertrykkelse mere. Cultus's fuldkomne Frihed. Fuldkommen Samvittighedsfrihed. Kirken uafhængig af Staten. Beskyttelse for alle Svage, Koner og Børn. Fred og hellig Alliance blandt alle Folk. Afskaffelse af Krigen, hvor Folket tjener til Kanonføde. Uafhængighed for alle Nationaliteter. Frankrig Beskytter af de svage Folkefærds Rettigheder. Ordningen grundet paa Friheden. Almindelig Broderskab. Der gives een Mand i Frankrig, som antager disse Grundsætninger, der allerede har proklammeret dem: Hr. Lamartine. - J en Proklamation anbefaler Regeringen Folket ikke at opgive sine Vaaben, sin revolutionære Holdning og sin Stilling; det er kun altfor ofte bleven bedraget ved Forræderi. De politiske Forbrydere ere satte i Frihed, men andre Forbrydere ere forblevne indespærrede. – Angaaende Hertuginden af Orleans og hendes Børn veed man endnu intet bestemt. Nogle angive, at hun har sogt Tilflugt i Jnvalidernes Hotel og Andre, at hun er ankommen til Bryssel. Der skal være affyret flere Pistolskud efter hende, da hun blev ført fra Deputertkamret. Om de afskedigede Ministres Skjæbne har man ikke engang Rygter. Louis Philip skal have undertegnet Aftakkelsesalten i St. Cloud i Bar rots og Thiers's Nærværelse. Herfra gav han Ordre til at Tuilleriernes Forsvar skulde opgives.