Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
(Efter den utrykte 2den Deel af Jonges Kjøbenhavns Beskriv., med nogle Tillæg.) daasena. Denne Kirke, beliggende imellem Gaderne Aabenraa og Gothersgade, er en regulair og fir lig Bygning, hvori de to reformeerte Menigheder af tydsk og fransk Nation holde deres offentlige Gudstjeneste; dens Kirkegaard er indhegnet med et Stakitværk til de to benævnte og Rosenborg gade. Kirken opbyggedes 1688, da Kong Christian d. 5tes Dronning Charlotte Amalia, fød Prindsesse af Hessen Cassel, og af den reformeerte Religion, lagde Selv med egen Haand d. 20 April 1688 den første Grundsteen. Dronningen havde nemlig forskaffet sin Troes Bekjendere, efter det Nantiske Edicts Ophævelse i Frankrig, offentlig Religions Øvelse i Kjøbenhavn og Frihed til at bygge denne Kirke. Blandt de første, som forlode Frankrig og hidkom, samt ved frivillige og milde Gaver hialp til Kirkens Opførelse, roses Frederic Charles Comte de Roye de Rochefoucault, Rambouillet de la Sabliere, GirmaiFrederic Henry Marquis de la Forest, Henry de Cheusser, Susannet des Loges de la Pottrie. Danty, Les Junies, anciens de Peglise, du Buydu Perron, Abraham Lys, Theodor Callos, Ma Tirsdagen den 16 Juni 1829. demois. Drelincourt, la Fossee etc. *) Fra Holland og Tydskland kom tillige nogle reformeerte Familier. Dronningen lod ogsaa opbygge fire Præsteboliger for to tydske og to franske Præster, som skulde skiftes til at holde Gudstjenesten; fastsatte ogsaa en Kapital, som kunde give 1600 Rdl. aarlig Rente, hvoraf hver Præst fik aarlig 400 Rdl. staaende Løn, og paa Dronningens Dødsseng tillagde hun saa meget, at enhver af de fire Præster kunde have 500 Rdl. aarligt. Da Kirken i den store Jldebrand 1728 var lagt i Aske, blev Præsten Hr. Eyrand, kaldet Herault, udsendt til Tydskland, Sveits, Holland og England, for at gjøre en Kollet til dens Gjenopbygning; og 1731 d. 4 Marts blev den paa ny indviet. Hoved Indgangen til Kirken, fra Gothersgaden, er firet med et smukt Portal. Oven over Indgangsdøren staaer Christianus V. Charlotta Amalia, og derhos dette bibelske Sprog: Esaiæ II. v. 3. Venite et ascendamus ad montem Domini, et ad domum Dei Jacob. Over Døren ved den venstre Haand læses dette Sprog; Petri *) Ef danske Atlas 2den D. S. 180. J Pontoppidans Origines Havn. p. 423 nævnes, som de først indkomne Franske, der stiftede Menigheden, alle de ovenanførte, og tillige, Nizet, Terial, Daniel Schalck, Denis Piengart, Joan Gimpret, Jacques Vallon, Nicolai de Mor, Philippe Beaucourt, Jean Lineseer, Henry de Moor. II. v. 5. Vos velut vivi lapides ædificati fiatis domus Spiritualis. Kirkens Hovedfagade er 41 Alen bred, 21 Alen høi til Gesimsen. J Frontispicen ovenfor Gesimsen sees i Steen udhuggen Christian d. Femtes og Charlotte Amalias Navn i Ciffer paa et kronet Skjold, med Sirater omkring; paa hver Side to liggende Løver. Midt paa Kirkebygningen hviler Kirkespiret, i hvis Fløy er C. C. A. med Krone over. Spiret med Fløi knappen er 26 Alen høit over Kirkens Tag, men i alt fra Kirkegaarden 58 Alen højt, Spiret har ingen Klokker. 1748 d. 4 Aug. slog Tordenen ned i Kirken og antændte en Bjælke, men Jlden blev strax dæmpet. Jndvendig er Kirken tilstrækkelig lys formedelst de høje Kirkevinduer, og ligefor Prædikestolen er en Pulpitur-Stol for de Kongelige Herskaber. Prædikestolen er af Egetræ med Sirater, og har sin naturlige Kolør; Altaret lige under Prædikestolen; Orgelværket stort og anseligt.