JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Vore Beretninger fra Constantinopel indtil den 14de dennes melde at den Østerrigske og den Engelske Gesandt den 3die og 4de havde gjort den Tyrkiske Regiering nye Forestillinger, fordi den ikke opfyldte hvad den havde lovet angaaende Moldaus og Wallachiets Rømning. Rets=Effendi havde derpaa svaret, at Sagen havde store Vanskelig heder, med Hensyn til Armeens Underholdning og Soldaternes Følelse. Saavel Forestillingerne som Svaret vare affattede i de meest maadeholdne og forsonlige Udtryk Den 16de Juli. Den Kongelige Jagt, Royal Sovereign i skal føre Deres Høiheder Prindsen og Prindsessen af Danmark overtil Fastlandet igien. Den 8de ere de høie Reisende indtrufne i Birningham, og have anvendt 3 Dage paa at besee de derværende Fabriker. Den 10de begave de dem til Chelienham, og reiste den følgende Dag til Hereford. Man troede, at de vilde komme tilbage til Cheltenham, for der at bivaane Vædderidningen.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Den 12te kom de af Overhuset i Ægteskabsdillen anbragte Amendementer til Forhandling i Underhuset, og fandt levende Modstand. Den første Clausul blev antaget med 122 Stemmer mod 20, og den anden uden Stemmedeling. gaar blev Grækernes Sag og Anerkiendelsen af de Sydamerikansske Stater levende omtalt i Overhuset, og derpaa den første i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Mathematikeren, Dr. Tyarks fra Ostfriesland, der har udmærket sig saa meget ved Grendsedestemmelsen med de Forenede Stater, er nu af Admiralitetet bleven afsendt, for med Nøiagtighed at bestemme Øen Madeiras Længde.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Jfølge Efterretninger fra Vestindien, krydsede Buenos=AyresEstaden under Commando af en couleurt Franskmand, Courtois, mellem Golsen Dulce og Honduras, havde taget flere rige Spanske Skibe, og forstyrret Puerto St. Felipe.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Madrid, den 8de Juli. De ministerielle Blade indeholde Følgende om de igaar forefaldne vigtige Begivenheder. Kl. 3 om Morgenen trængte Gardebataillonerne fra Prado ind i Hovedstaden, ved at sprænge Duque=Porten. Deres Plan var: med een Division at angribe Artillerie=Parken, med en anden at afvæbne den paa Forfatningspladsen leirede Nationalmiliz, og med den tredie at tage Solporten og de nærliggende Gader i Besiddelse. Kun det sidste lykkedes, men dette Held allene var dog ikke i Stand, til at redde Oprørerne fra det fuldkomne Nederlag, som ventede dem. Den imod Artillerie=Parken bestemte Bataillon adspredte sig, uden at man veed Grunden, saasnart den hørte den første Jld i Luna=Gaden; Officererne formaaede ikke at tilbageholde Soldaterne, som i største Uorden adspredte sig paa Veien til Skoven Monclod. Mange forsøgte hele Dagen igiennem at komme til deres Kammeradet i det Kongelige Palads, men flere af dem til satte Livet, og en Officer, Mon, blev taget fast, uagtet han havde budet den fattige Mand, som tog ham, 12 Guldstykker og sit Uhr. - Den Afdeling, som angreb Milizen, viiste meere Fasthed; men traf ogsaa paa Fiønder, der havde fortient at kiæmpe med de første Tropper i Europa Rebellerne maatte dyrt betale deres Dristighed, og faldt i Mængde for de herviske Borgeres Vaaben. Der blev dem intet andet tilovers, end at flye til Paladset, og bestrøe Veien dertil med deres Liig. Den Afdeling, som bemægtigede sig Solporten, havde forskandset sig i Posthuset, men indsaae snart den uhyre Ulighed med Hensyn til deres Antal; Oprørerne kastede deres Vaaben bort, og flygtede i skrækkelig Uorden igiennem flere Gader, for at undgaae Døden, der truede dem fra en Kanon, understøttet af Grenadererne og Starpskytterne under General Ballasteros. Jmidlertid bemægtigede de velsindede i Artillerie=Parken værende Garder sig Stallene, og befæstede sig der, saa at de patriotiske Soldater havde besat alle Tilgange til Slottet. - Nu kom der en Deputation fra Garder Bataillonen til Kongres=Salen, hvor den blivende Deputation tillige med Statsraadets Medlemmer befandt sig, og erklærede: at Garden vilde nedlægge dens Vaaben, naar man vilde tillade den, at giøre det udenfor Paladsets District. Svaret var inden fire Timer skulde de tvende i Paladset forblevne Batailloner retirere, den ene til Leganes, den anden til Vicalvaro; men de, der vare flygtede til dem fra Prado, skulde uden Vaaben begive sig til de anviste Qvartere. Men nu forlode overmaade Mange Forførerne og Oprørerne, og droge til deres Qvarteer, under Raabet: "Forfatningen leve. Andre, som vare sig deres Brøde bevidst, kastede deres Vaaben, bort, og flygtede; men nogle Ryttere, Nationalmilizen og noget Artillerie forfulgte de Flygtende paa Veien til Estramadura, og der indbringes nu idelig Fanger og Saarede. Her i Hovedstaden hersker snart den fuldkomneste Rolighed. Milizens hele Tab ved denne Leilighed har ikke været 6 Mand. Et andet Blad melder, at Oprørerne havde tabt i det mindste 100 Mand, hvoraf 25 til 3 Døer.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Avisen Espectador melder, at den permanente Deputation, da den aldeles manglede Communication med Hs. Majestæts Ministre, der fra den forrige Dag bleve opholdte i Palladset, saae sig nødt til at danne en Junta, hvortil den kaldte tvende Statsraader, tvende Medlemmer af Provindsial=Deputationen, tre af Raadmændene og to Generaler af Garnisonen. Til denne Junta bragte Marg. Casa sarrig og Chefen for den i Palladset værende Garde et Svar fra Kongen, hvori han erklærede sit Ønske, at man skulde giøre Ende paa Blodsudgydelsen, og at det ikke kunde bestaae med Hs. Kongeng. Persons Værdighed, at Garderne, som man syntes at forlange, bleve afvæbnede. Herover opstod en alvorlig og heftig Discussion, i hvi ken næsten alle Nærværende stemte mod det Kongelige Budskab. Det blev besluttet, at melde Hs. Majestæt, at det, som Prælimenarier for enhver Overeenskomst var nødvendigt, at han beviste, at han var i Besiddelse af den fuldkomneste Frihed, og derfor overlod Beskyttelsen af den Kongelige Person til sine Undersaater, som holdt deres aflagte Eed, og ikke til en Garde, som havde besudlet dens Laurbær ved den utroeligste Meened og det sorteste Forræderie. De fire Batailloner, som havde gjort de fiendtlige Bevægelser, og saa meget truet Hovedstadens Rolighed og Landets Frihed, skulde strax nedlægge deres Vaaben, for ikke at blive et Offer for et fortørnet Folks og en tapper Garnisons og Milizes retfærdige Forbittrelse; de tvende i Paladset tilbageblevne Batailloner, som ikke havde gjort dem skyldige i saa skiendige Forbrydelser, og blot syntes at staae til Ansvar for det paa een af deres fortiente Officere begaaede Mord, kunde det tillades, at forlade Hovedstaden, med deres Baaben; men dog adskildte, og efterat de havde udleveret : dem, der vare skyldige i Mordet. Hs. Majestæt indbilligede heri, og gav General=Capitainen de fornødne Ordrer til Udførelsen. Dette stillede Gemytternes almindelige Forbittrelse. Jmidlertid toge de Batailloner, som skulde nedlægge deres Vaaben, Flugten, men de bleve forfulgte, og allerede Kl. 10 om Aftenen var mere end en Trediedeel af de Flygtede indbragt og kastet i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Generalerne Riego og Alada opmuntrede de brave constitutionelle Kæmpere ved deres Nærværelse. Det var behageligt at erfare, at alle Mænd af Talent og Character, hvor meget end ellers deres Grundsætninger og Partier differere, ved denne Leilighed handlede i fuldkommen Harmonie, saaledes som Generalerne Ballasteros, Morillo, Zayas og flere med de ovennævnte. E. Skr. Nu er Alting endt. Resten af Garderne er kommen til bage, og har givet sig paa Naade og Unaade. Et Regiment af Garnisonen har nu besat Vagterne ved Slottet, Hs. Majestæt har viist sig fra Slotsbaleonen, og der hilset Nationaltropperne. De tvende Garderbatailloner, som skulde drage bort med deres Vaaben, kom fredeligen tilbage, bleve modtagne med Forfatningsraabet, og tilbøde sig at nedlægge deres Vaaben, som man dog hidtil har ladet dem beholde. Oprørerne fattedes ikke Penge, men derimod manglede vor bravMiliz og de andre Tropper det Nødvendige. Hr. Ardouin for strakte i denne Nød det Offentlige en betydelig Sum. Følgende er den Adresse, som Gardisterne den 2den dennes til stillede Hs. Majestæt: "Senner, Cheferne, Officererne, Underoffcererne og Andre, som danne den første og tredie Bataillon af det første, og den anden og tredie af det andet Garde Jnfanterie=Regiment, forestille underdanigst Eders Majestæt, at de idelig gientagne Beskyldninger, som de med den største Taalmodighed have lidt at Autoriteterne, saaledes have forbittret Soldaterne, at de holde sig overtydede om, at man har i Sinde at afvæbne dem ; og det har ikke mere været muligt, at tæmme deres fornærmede Mod. Ved denne Stemning have Undertegnede troet, ikke at burde forlade Soldaterne, for at holde Bataillonerne samlede, overbeviste om, at de stedse vilde adlyde Deres Majestæt og Lovene. De Undertegnede ville heller ikke forlade deres Post, før Deres Majestæt har behaget at befale, at den Kongelige Garde endeligen skal erholde sin visse Garantie; men for Magten vil den aldrig vige, da den foretrækket Døden for Slaverie. J Leiren i Prado, den 2den Juli 1322. Den res Majestæts underdanige Tienere. J Alles Navn, Greve af Mucy.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Paris, den 13de Juli. Privatbreve fra Syden indeholde kuns lidet Nyt fra Catalonien, da Posterne blive opfangede af Rebellerne ; imidlertid gientage de, at der ventes flere Regimenter fra Malaga, Alicante og Cadix, hvilke Tropper i Forening med dem, der allerede staae under General Milans, ville være tilstrækkelige til at forjage Factionisterne. Disse Breve tilstaae Sandheden af de ældre Efterretninger om den Fordeel, som Trappisten tilfægtede sig ved Trem, men holde den for meget mindre vigtig, end Toulouser-Journalen har gjort den. Der er falden en Overofficer ved de Constitutionelle Tropper, men dog ikke deres Chef, Oberst Perenna. Jøvrigt seer man at selve hiin Avis, at Rebellerne tænkte paa at sikre sig deres Tilbagemarsch, og derfor gjorde dem Umage for at indtage Renasques. De søge paa enhver Maade at ophidse Jndvaanerne i Catalonien, for at faae dem til deres Partie. J en Proclamation, der er undertegnet at en Francisco Badals, som kalder sig Mariscaldercampo, bliver det constitutionelle Partie betegnet som en foragtelig Jacobinerhorde, der vil styrte Religionen, og Oprørerne derimod givet Navn at Christi Soldater." Men hvad det er for Christne, seer man af en Beretning i en anden Avis, efter hvilken de ved et Angreb paa Olot skulle have styrtet de Constitutionelles Koner ud af Vinduerne.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Den 17de Juli. Moniteuren indholder blandt andel følgende om Begivenhederne i Madrid.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Den 5te Juli. Factionisterne i Prado brandskatte de omliggande Landsbyer. Paladset er i Dag i stor Bevægelse. Soldaterne, som holde det besat, fordrede Penge; Kongen har befalet, at der skal betales hver Mand 20 Pesos.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Congressens bestandige Deputation har tilskrevet Kongen : at dersom Hs. Majestæt ikke endnu i Aften vilde begive sig ud af Fangenskabet, hvori han befandt sig, vilde man være i det af Forfatningen forudsatte Tilfælde, at maatte udnævne et Regentskab. Hs. i Majestæt svarede: Han havde befalet, at Bataillonerne paa Prado, skulde fordeles til nogle Garnisoner, saasnart dette var skeet, skulde de tvende Batailloner i Palladset drage til deres Caserner, og kuns lade den almindelige Vagt blive tilbage; men skeete alt dette ikke, da 1 kunde Deputationen gaae frem efter Grundlovens Bogstav. Soldaterne i Paladset meldte Kongen, at de begyndte at fatte Mistroe til de Hellebardierere, som bevogtede de indre Gemakker, hvorfor Hs. Majestæt maatte sætte nogen af dem selv derhen. Kongen sindsede derover, men Gardisierne vide ikke høre noget Raisonnement: man maatte finde sig i, at der ved Siden af hver i Hellevardier-Skildvagt blev sat en af Bataillonen.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
J Hs. Majestæt forslage i Dag sit Statsraad fra Panuar, Ha forlangte: 1) Sikkerhed for sit Liv, som blev truet af en republikanske et anarkisk Faction; 2) Raad, hvorledes man med Ære skulde føre Soldaterne tilbage til deres Pliger, som de et Øieblik havde forlade paa Grund af de Jnsulter, de havde erfaret af de Liberale; 3) at og General Riego maatte blive dadler, fordi han havde vildet bemægttige sig Commanden over Tropperne; 4) at Statsraadet og den n bestandige Deputation maatte erklære sig over deres Anskuelser med et Hensyn til Kronens Værdighed og den Kongelige Person. Statsraadet svarede: 1) man kunde ikke forskaffe Hs. Majestæt te nogen Sikkerhed for Hans Liv, da Han selv frivillig havde givet sig i Hænderne paa en løsladt Morderbande, og de constitutionelle Tropper vilde allerede have bemægtiget sig Palladset, dersom de ikke havde frygtet for at sætte Kongens Liv i Fare; 2) det eneste Middel vilde være, at straffe Garden efter hele Krigslovens Strænghed, og det Ord Ære kunde ikke anvendes paa subordinationsløse Soldater, Forrædere mod Fædrenelandet og deres Eed; 3) General Riegos Opførsel havde ikke givet nogen Anledning til en saa selsom Beskyldning; 4) Statsraadet havde besvoret Forfatningen, og den vilde alle dets Medlemmer blive troe indtil det sidste Aandedrag. Hs. Majestæt svarede ved en ny Skrivelse: Socialforeningen var opløst, derfor traadte Han igien ind i alle sine Rettigheder. Statsraadet svarede: var Socialforeningen brudt, saa var det ikke Nationens Skyld; Hs. Majestæt havde ingen andre Rettigheder, end dem, Forfatningen tilstædede ham. Det besvor Kongen, at fatte en hurtig Beslutning, for at drage sig ud af en farlig og nedværdigende Stil Den 6te. Idag blev det Diplomatiske Corps modtaget af Hs. Majestæt; men der blev ikke talt noget om Dagens Begivenheder, Ministerne vilde tage deres Afsked, men Kongen svarede intet derpaa Den 7de. Det er 6 til 7dsk Gardister, som i Dag ere indbrudte fra Prado. Det er udegribeligt, at de ikke ere dragne ligefrem mod Palladset, hvor deres Kammerater formodentlig ventede paa dem, men at de derimod erobrede Solporten. Paa Plaza=Major bleve de modtagne af 2 Kanoner og 2000 Militer med Kartætschskud og Bajonetter, som snart rensede Gaderne, da Gaardisterne flygtede til Paladset. Jmidlertid lod General Morillo de Kongelige Stalde, hvor en Deel Gardere havde sat sig faa, tage med Bajonetten. Nr. førte man Kanoner op mod Paladsen, fast bestemt paa, at Dagen ikke skulde gaae til Ende, uden at denne Tilstand var hørt op. Man saae derpaa en hvid Fane vare fra Paladser, der kom en Parlamen, tair til Morillo, og de bekiendte Betingelser angaaende Gardens Afmarsch bleve afsluttede. Mange af Gardisterne traadte ud at deres Geledder og ind imellem Milizen. Man begyndte strax paa Afvæbningen; men de sidste satte dem til Nodværge, og modtog Milizen med Bajonetten. Nu angrev den Gardisterne med Raserie, og anrettede et skrækkeligt Blodbad; en liden Rest undveg paa Veien til Estramadura, forfulgt af Generalerne, Morillo, Ballasteros og Riego lige til Natten faldt paa Over 200 ere faldne, og iblandt dem een af Gardens Oberster, Grev Mucy.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Den 8de Statsraadet har udstædt en Proclamation i Anledning af de her foregaaede Begivenheder, som slutter med følgende Ord Fædrenelandets Sag har seiret. Held Nationen, Fædrenelandet Friheden.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Toulouse, den 3de Juli. Vi erholde i dette Øieblik Efterretning om, at de under Quesadestaaende Tropper ere tilintetgjorte. Uafladelig forfulgte af de constitutionelle Tropper imellem Roncal=Biergene, og uden at tord vove noget Slag, nedlagde Bønderne fra samme Egn saavelsom fra Etro og Eslitizabar deres Vaaben, og benyttede den af Lopez Ban nos tilbudte Amnestie. Duesada med 400 Mand maatte derpaa kiæmpe med de Uordner, som fandt Sted imellem hans Tilhængere, flere Chefer havde duelleret indbyrdes om Commandoen. Denne Omstændighed benyttede de Constitutionelle, fordobblede deres Forfølgelser, og det lykkedes dem, næsten uden Fægtning at adspreddisse Tropper. Quesada blev nødt til, igjen at frygte ind paa det Franske Sebet.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Mesolongi, den 4de Junii. Jndtagelsen af Napoli de Romania af Grækerne er en høist vigtig Hændelse, da det er en af de fasteste Pladse, ikke alene i Morea, men overhovedet i det Curopæiske Tyrkie. - 225 Kanoner og en Mængde Vaaben af alle Slags bleve fundne der. J Capitulationerblev fastsat, at Tyrkerne skulde, paa neutrale Skibe, overføres til Lille-Asien, tilligemed deres Familier, at de skulde nedlægge deres Vaaben, man maatte tage en fierde Deel af deres bevægelige Gods med sig. Medens Tyrkerne overalt nedsable det værgeløse Folk, sikre Grækerne lidt efter lidt deres Uafhængighed ved krigerske Foretagender. - Koron og Modon underhandle og Overgivelse, og snart vil den hele Halvøe være frie. - Pelopones's Befolkning er lidt efter lid ved Flygtninge fra Øerne og Lille-Asien steget til 1,200,000 Menneskeer; men dette skiønne Land kunde ved tilbørlige Dyrkning endnu ernære Millioner.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Nogen Tid efter Begivenheden ved Boløs, i April, blev Odyssens, som havde begaaet en Subordinationsfeil imod Demetrius Ypstlanti, afsat af Senatet i Korinth fra hans befalingspost i Thessalien. Man frygtede, formedelst denne unge Epiroters heftige Carachter, at han ikke vilde lade det blive derved; men han underkastede sig Dommen, og beviste derved, at, om han endog havde feillet, i han dog værdig til Tilgivelse, som ogsaa inden kort Tid paafulgte, da han erholdt sin befalingspost igien, med en Polemarchs (Generals) Vang.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
J Forgaars erholdt vi ved et Jilbud Efterretning om at vore have Medstridende havde indtaget Patradschik (Neapatra) i Thes lien. J Morgen ventes 3 Tyrkiske Beyer hertil, som tilligemed 90 Spahis skulle være fangne. - Hassan Pascha, til hvis Armee, i hørte, har i et Slag, som stod ved Helladas's Kilder, mistet 500 Mand, og i største Uorden trukket sig tilbage til Janischau, Larissa) Hovedstaden i Provindsen. Vi vente hertil 6000 Mand here fra Pelopones, under Mauromichalis's Anførsel; altsaa ikke under Proedos i Korinth, Fyrst Mauroccordatos, som det hed. Der blive her i Mesolongi bygget en prægtig Kirke, og Ærkebikoppen af Agrapha har allerede ordineret flere Præster, for at træde deres Sted, som bleve myrdede af Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Fra den Græske Grendse, den 3de Juli. Efter en af Overøvrigheden paa Hydra bekiendtgjort Bulletin, har Flaaden fra Hydra, Spezza og Plara to Gange tilbudet Capudan, hascha ved Tchesme et Søeslag, men hvilket han ikke fandt forgodt i antage. Der skal være ankommen Forstærkning til Capudan Pascha fra Constantinopel. Den Egyptiske Flaade har endnu ikke brladt Havnen ved Alexandrien, og bliver iagttaget af en Afdeling, den Græske.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Den Franske Consul paa Chios, Hr. Digeon, som ved den førbelige Katastrofe opførste sig saa fortreffelig, og som har reddet saa Gange ulykkelige Grækeres Liv, fører bittre Klager over den grusomme Capidan=Paschals og hans underordnede Officerers Opførsel, det den ham for Grækerne lovede Amnestie saa mange Gange, og paa saa uværdig en Maade er tilsidesat. Ogsaa bliver det fuldkommen giendrevet, hvad der er udspredet, om de catholske Kirkers Forskaanelse paa Chios; disse ere, saavelsom Grækernes, blevne forstyrrede. Kun det Franske Consulats er bleven skaanet. Alle de Forsikringer uagtet, som i Constantinopel vare gjorte til Punst for de Fremmede, have dog flere Franske Kiøbmænd i den første Halvdeel af Juni efter itide at have bragt deres Forretninger Orden, bortfiernet sig fra Constantinopel, da der er al Sandsyn, ghed for en nær forestaaende Katastrophe i denne Hovedstad, og er i Qvarteret Pera.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Semlin, den 2den Juli. J Belgrad gaaer det Rygte, at Larissa, Hovedstaden i Thessa den, skal være taget med Storm af Grækerne. Efter Privatbreve fra Bitolia, antager Krigen i Epiros, Thessalien og Morea, stedse En grusommere Skikkelse; enhver som falder sin Modstander i Hæn nerne bliver dræbt. Begivenhederne paa Chios have hos Grækerne hvvakt sand Fortvivlelse, og derved tillige en heeltemodig Aand.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
General Norrmann skal den 13de Juni være ankommen til Arta da have iværksat sin Forbindelse med Sulioterne.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Odessa, den 27de Junii. Fra Constantinopel erfarer man under 28de dennes, at der var ankommen en Coureer fra Wien, som havde meldt Hr. v. Tatischtsschew's Ankomst dertil igien, og havt Jndbydelse til Porten, om at liende en Commissair til Kammac=Podolsk, for at knytte directe Forbindelser med vort Hof. liner.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
J Moldau og Wallachet skulle Tyrkerne anlægge VintermagaTriest, den 6te Juli.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
En Capitain Dittmar, som var reist med General Nortmann til Morea, er tilligemed en Græsk Deputation ankommen til Venedig, hvor de dog endnu ere under Quarantaine. Efter hans Fortælling, have 4500 Grækere i henved sex Uger holdt sig imellem deres Bierge mod 20,000 Tyrker. Norrmann og Kolokothron vare bestemte til at befrie dem.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Stockholm, den 19de Juli. Efterat Kongeriget Norges hidtilværende Statsminister, Peder Anker, efter Ansøgning havde faaet sin Afsked, har Hs. Majestæt, udnævnt Statsraad og Canzier, M. C. Sommerhielm til denne 1 Post. Statssecretair Holse er udnævnt til Statsraad efter denne, og Hr. Vogt igien til Statssecretair. Ved samme Leilighed er Expeditionssecretairen for de Norske Anliggender i Stockholm, Hage rup, udnævnt til Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Newpork, den 12te Junii. Jfølge officielle Efterretninger fra Caracas, om de sidste Trefninger imellem en Afdeling af Morales's Armee under General Balla ster, og et Corps Columbiske Tropper under Oberst Heras's Anførsel, ere de første fuldkommen tilintetgjorte. Ballasteros blev dødelig saaret, og døde tort efter Fægtningen. Ogsaa Oberst Heras, som blev truffet i Brystet af en Kugle, blev i Slaget. Nederlaget paa Norales's Hoved=Corps og hans Flugt ind imellem Biergene er hidtil ikke bekræftet; (Efterretningen om hans Capitulation synes at være fra en sildigere Dato) men man beretter, at General Souslette maneuvererde i Ryggen paa ham, medens Heras Corps marscherede for at angribe ham i Fronten.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Vi have nærmere Underretning om Forsøger paa en Revolution som blev gjort den 1ste Januar i Polost i Peru. Opstanden blev ledet af Oberstlieutenant Høybs, i hvis Magt Staden var i flere Dage. Dog lod Hoyos ved Præsidenten fra Chiguesuta, Morotes's Ankomst, bekiendtgiøre for Jndvaanerne, at han ikke var i Stand, til at giøre Modstand, men at han vilde forlade Staden og medtage 40,000 Piastre, som ved Indtagelsen af Liig vare blevne reddede. Dette modsatte Jndvaanerne sig, og der paafulgte en hidsig Fægtning imellem dem og Tropperne, i hvilken Borgerne bleve slagne Under Fægtningen ankom Morato, som bemægtigede sig Porten og angreb Hoyos, der forgiæves søgte at undvige; hans Tropper blev fuldkommen sprengte, han selv og flere af hans Officierer tagne tilfange, og han med 21 andre den samme Dag dømt ved en Standret og følgende Dag henrettet; hvorpaa de Kongelige Embedsmænd i Staden igien bleve satte i Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Andenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 26de Juli 1822. Hamborg, 247 Procent. 2 Mk. Dato. 250 - a vista Species 251. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1822-07-26
Kiøbenhavn, den 26de Juli. Onsdagen den 31te Juli begive Deres Majestæter sig til Allerhøistsammes Sømmer=Residents Frederiksberg Slot. Der er emaneret en allernaadigst Placat, angaaende Repartition af de af den Kongelige Kasse til Arbeide paa de nye Hovedlandeveie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1821.