Berlingske Tidende, 1778-10-02
Justice Raad Fleischer har fundet fornødent for at gjøre hans Forsøg, til en Underviisning i det Danske og Norske Skov=Væsen, desto brugbarere og almeennyttigere, at afhandle derudi nogle flere Poster end efter forrige skeete Avertissement. Dette Skrift over en Materie, som hidtil ikke er afhandlet paa dansk, skal da indeholde følgende Kapitler : 1ste Kap. Om de naturlige Egenskaber ved ethvert Træ, hvorved det voxer og underholdes, som man bør kiende, for at rette sig derefter saavel i Henseende til Saaening og Plantning, som øvrige Behandling. 2det Kap. Om Træernes adskillige Inddeeling, og nødvendig Oplysning, for at forstaae fremmede i sær Tydske og Franske Skov=Væsens Skrifter. 3die til 23de Kap. Om hvert af vore vilde Træer i sær, som Aborn, Ask, Aundog, Birk, Bøg, Eeg, Fyr, Gran, re samt endeel af de fornemste Tiørne Vexter, en kort Beskrivelse over hver, hvad Jord samme voxer i, hvorledes opelskes, og til hvad Nytte og Brug kan anvendes. 24de Kap. Hvor meget voxer et Træ omtrent aarlig, til det er fuldmoedent? Hvoraf kan man kiende det staaende paa sin Roed, at det endnu er frisk og voxer, eller at det har afvoxet, eller begynder at tage Skade, og da strax bør hugges, Hvorledes kan man beregne, hvor mange Tommer i Fiirkant sligt et Træ vi holde, naar det bliver sauget? Hvoraf kan en Skibs Bygmester, Tømmermand eller andre, som arbeyde i Tommer, see om det Træ, ham tilbydes, er fuld moedent, frisk og stærk, eller ey, samt, hvad er Aarsagen, hvorfor de Gamles Bog nings Tømmer er saa meget stærkere, og holder længer ud, end det, i vore Tider : 25de Kap. Hvad Tid om Aaret er det best af fælde Skov=Træer, deels i Henseende til det Slags, som igien skal skyde ud fra Roden, deels i Henseende til Tømmerets Varrighed og Godhed til Brug. 26de Kap. Hvorledes man ved Træernes Afskaaling paa Roden er allene kan befordre Tømmerets meere Fasthed og Styrke, oplys saavel af naturlige Grunde, som Erfarenhed, men endog, hvad visse Træarter angaaer, derved forskaffe vore Garverier en større og bedre Forraad af Bark, samt hvorledes med denne Afbarkning videre skal forholdes. 27de Kap. Hvorledes de fældede Træer videre skal behandles, saa vel for at give Tømmeret en meere Fasthed, som og for at forekomme de skadelige Risser og Sprekker i samme, som ofte fordærver de beste Kievler. 23de Kap. Hvorved vore Skove ere blevne fordærvede, og hvorledes man til beste Nytte efter enhver Skovs Beskaffenhed skal bugge i samme, enten ved Jnddeelning i visse aarlige Hugster eller hvorledes. 27de Kap. Hvorledes enhver Skov Ever til beste Nytte saa vel for sig selv, som det Almindelige burde behandle og anvende de sæl dede Træer, og hvor almeennyttigt det vilde være, om der ved en hver stor Skov, og i sær ved de Kongel. Skove blev anlagt en Gauntømmer Magazin, hvori kunde oplegges, hvad der ved hvert Aars Hugst befandtes tienligt, deels til Skibs, deels til andet Bygnings Tømmer, saa vel som og til Hjulmands Snedker Dreyer Bødker og andet Brug, hvorfra enhver kunde forsynes med moedent stærk og got Træ, og det andet sælges efter sin Beskaffenhed deels til Brænde, deels til Kulspierie, samt en Beregning over, hvorledes ved vel anlagte Kulmiller de udbragte Kul kan forholde sig til det forbrugte Qvantum af Træ. 30te Kap. Hvorledes man fornuftig skal bedømme den Grund og Plads, man har for sig, saavel, om den bør anvendes til Skov, som og i første Fald, hvad Slags Træer der da saa den efter Grundens Beskaffenhed som andre Omstændigheder der dog passe sig for samme, og med største Fordeel kan legges Vind og 31te Kap. Om den beste Maade saa vel at anlegge slig en ny Skov, som og udbedre og vedligeholde de gamle, enten det ef Stedernes Beskaffenhed bør skee ved Sagening eller Plantning. saa vel i Henseende til Lov som Naale=Træer. 32te Kap. Hvad der er at lagttage ved en Skovs Befagning og hvorledes samme i alle Henseende bør at skee efter forefinden Omstændigheder, saavel ved et nyt Stykke Jord, som i en gan mel Skov selv. 33te Kap. Naar og hvorledes den unge Skov bør opsniddes luftes. 34te Kap. Hvorledes man paa beste Maade skal gaae til Vi naar man ved Plantning enten vil opelske nye eller forbedre gan le Skove, og derunder: Hvor fornødent det er ved Kongen og andre Skove, at anlegge vilde Træskoler, hvorfra enhver for en billig Betaling kunde forsynes med vel optrukne Kra Stammer, som man kunde være forsikret om ved en rigtig Behandling efter dette Kapitels Jndhold at ville slaae an. 35te Kap. Adskillige magtpaaliggende Erindringer til Skovenet, og deres Fremvextes nyttige Behandling: hvorledes Træer skal fælles, saa de igien kan give trivelige Rødskud, hvad Skade for megen Fugtighed giør i Skovene, hvorledes med Mooset og det affaldne Lov skal forhandles, om nogen ung Vext til Nytte skal komme frem, og endelig om en Skovs fordeelagtige Jndbegning, samt Ønske til Skov=Væsenets Opkomst om en forbedres og efter Tingenes Natur sig passende Skov Forordning. Paa dette Skrift prænumereres med 3 Mk. til indeværende Octo der Maaneds Udgang i Kiøbenhavn hos Biskoppens Amanuensis Hr. Arke, Hr. Birch i Frederichsberg Gaden No. 112., Hr. Wilders i Broleggerstræde No. 111, Hr. Gyldendahl i Silkegaden No. 66, og de Herrer Boghandlere Pelt, Proft og Mumme paa Børsen. J Nestved hos Hr. Misleth. J Fyhn hos Hr. Boghandler Jversen i Odense. I Jylland hos Hr. Wandall i Aalborg og Hr. Biskoppens Amanuenss i Aarhuus. J Norge hos Hr. Biskop dens Amanuensis i Christiania og hos Hr. Lieutenant og Tolden Abildgaard i Laurvigen. Med Octobers Udgang ombedes disse Herrer at tilsende mig Prænumeranternes Navne og de bekomme Jndskuds Penge, da Prænumerationen ophører. Fleischer.