JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Manland, den 3die September. Buonaparte har udstædt 2 vigtige Proclamationer. Den første angaaer Oprettelsen af en militair Commission som bestaaer af 5 Medlemmer, og skal undersøge alle Klager overde forargelige Udpresninger, som nogle franske militaire Agentere have tilladt sig. Den anden Proclamation er stillet til Tyrolerne, hvori han truer med Jld og Plyndring alle dem, som ville modsætte sig de Franskes fredelige Jndrytten i deres Gebet, og fører dem til Gemytte, at den franske Republit stræber ikke, uden for dens naturlige Grændser, Alperne og Rhinen, at giøre Erobringer, og kunde vel taale, at Østerrigs tilkommende Grændser ogsaa indsluttede Tyrol Fra Egnen af Mantua har man faaet at vide, at denne Fæstning vedvarende bliver bloqueret, og at General Buonaparte, har begivet sig til Tyrol, for at forfølge Resten af den Wurmferske Armee. - Fra Reggjør det Modeniske beretter: at om Aftenen den 28de August var paa Hovedpladsen i denne Stad bleven plantet et Frihedstræ under stor Jubel, uden at nogen liorden forrfaldt derved. - J Como hersker imellem Patriofierne og Municipalitetet mange Uenigheder. - Der skal en Nationalgarde af 3 Batailloner blive oprettet, ved hvilken alle Borgere fra 16 til 35 Aar skulle giøre Tieneste. - Borgerne maa paa nye levere Senge for de Syge, som komme i Berling. de-- bertil, saavel for den franske som østerrigske Armee. - Af Frygt for, at den udskrevne Contribution ikke skal kunne blive leveret fuldstændig, have mange anseelige Mænd forladt Staden, for ikke at blive bortført som Gidster. Efter Beretninger fra Genua, maae alle franske Emigrantere forlade det gennesiske Clebet General Carteauls Corp, som hidtil stod i Provene, skal være i Anmarch til Hovedarmeens Forstærkning. - Et Corps af 1000 Mand er marcheret giennem det Florentiniske til Bologna - Neapel skal have forlangt et bestemt Svar, i Henseende til en anstændig Fred med Frankrige, og i modsat Fald være resolveret til Krigens Fortsættelse. Jmidlertid siger man, at Spanien ivrig arbeider paa Fred for Neapel.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Manland, den 3de September. En af 16000 Mand bestaaende fransk Colonne har fordrevet alle østerrigske Forposter ved Roverede, er den 5te rykket ind i Trient, og vil trænge videre frem i Tyrol. - Den ter. General Davidsvich, som havde besat Passerne mellem Roverede og Trient, er allevegne bleven nødt til at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Regensburg, den 9de September. Faren for vor Stad nærmer sig nu paa nye, og det synes, at blive endnu betænkeligere fra denne Side. General Latour har atter maattet vige den mod ham fremtrængende fran ske Overmagt, forlade sin hidtil havte Stilling ved Landshut, og trække til Braunau. Derved er ogsaa General Nauendorf bleven nødt til at trække sig ligeledes tilbage fra Abens berg, hvor han, siden den ulyttelige Affaire den 1ste hujus ved Giessenfeld, havde trukket i en Leir, og har taget en nye Stilling ved Postsaal, 3 Mile herfra. Men ogsaa her vil han ikke længe kunne holde sig, da et Corps Franske af 3000 Mand, som ved Weltenberg oven for Kehlhelm skal have sat over Donau, truer at komme ham i Ryggen. De Franske ere nu Mestere af Jser indtil Landshut, og ved Donau gaae Forposterne indtil Neustadt. Ingelstadt, som allerede nogle Gange er bleven bestadt, er endnu i de Keiserliges Hænder. Efter Breve fra Augsburg, skulle ved Condeernes nyelige Kanonade paa de lige over for staaende Franske nogle Huse i Staden være blevne beskadigede. Tillige forsikres, at det Bayerske Gesandteres Underhandlinger have god Fremgang, og ere nær ved at sluttes. Man taler om 15 Millioner Livrer, de talrige Requisitioner og Contributioner uberegnede. Om den ansøgte Neutralitet, eller i det mindste personlig Steterhed for de tilbageblevne Gielandtskaber, og Befrielse fra Krigstynaster, skal blive vor Stad tilstaaet, er endnu uvist, da endnu Jntet er bleven bekiendtgjort om den franske Regierings Tænkemaade i denne Punet; men i al Fald skulle de dertil allerede udnævnte Herrer Gesandtere, saasnart som Omstændighederne tillave det, gaae det franske Generalitet imode, og træde i Underhandling derom.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Angsburg, den 9de September. I Dag er General Moreauls Hovedqvarteer brækket op til Licha. Jngolstadt bliver stærkt beskudt. En Coureer har bragt den Efterretning hertil, at Munchen, som hidtil var sværrer for Østerrigerne og de Franske, befinder sig imellem en dobbelt Jld. Forstaden skal allerede staae i Brand. Jmidlertid synes det, at de Franske lave sig til at retirere Fra de italienske Grændser, den 4de September, Feldttmarskal Grev Wurmer, som staaer i Egnen af Bussano med 400 Mand, er paa nærværende Tid afskaaret fraTrient, og Veien til Jnspent. Hans Plan skal gaae ud paa at angribe de Franske ved Verona i den høire Flanke og derpaa afskiære det franske Troppecorps, som er ryttet frem indtil Trient.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Stuttaard, den 11te September. Et Brev fra Munchen af 3de forkynder en hurtig Forandring i den Moreanske Armees Marcher. Man mærker Anstalter til en Tilbagerykning, og sloges den 3de fra om Morgenen Kl. 4 ved Jferstrandbredden. Viere her, heder det i samme, i den største Urolighed, siden i Gaar Morges vedvaarer Kane og Musketilden uafbrudt. Din Eftermiddagen hørte den vel op, men begyndte i Dag tidlig Klig igien paanye. Jlden har lændt ant 2 Brændemaganner ved Brden. svi Staden, og a Huse bleve dervedet Ron for Luerne dat. teligviis drev Jlden til Jseren heng dog geraadede den har gende Landadne Datthausen i Brand. Man har føiet alle Slags Forsigtighedsanstalter for Munien. I Gaarme. dens Kannader varede, alt 6 Mand efterrigsk Cavallerie. Mile oven for Munden, over ler, og borttoge ved Dagchau, efter Rygtet, Commissariater, Kassen og nogle Kanoner. Klog i Eftermiddag den 8den sluttede man en Timers Vaabenstustand, for at standse Jlden i Forstaden, hvor allerede i Huse laa i Ane. Efter Privatbreve have Republikanerne trængt General Molts Brigade indtil bag Feldkirch, og allerede besat denne Stad. De østerrigste Benentere paa Landet have faaet Tilladelse af det For Østerrigske, Regieringspræsidium, at holde Republiken, og forblive i det res Embeder. Fra Republikens Side bleve imidlertid alle Regnskabsbetientere provisorisk bekrækkede.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Regensburg, den 12te September. J Nat ilede en reiserlig Coureer fra det ved Munchen, staaende Troppecerns herigiennem med den vigtige Efterretning: at General Feblich og Fursten af Fyrstenberg have angrebet den ved Munchen staaende franske Magt, lykkelig slaget den tilbage, dræbt og saaret 200 af samme, og giøre 1500 til Fanger. General Nauendorf har ved en med Forsten af Furstenberg foretaget Overgang over Donau med en betydelig Troppeafdeeling gjort denne Sag afgiørende. Han har modig angrebet de Franske ved Jngelstadt, staaet dem tilbage med et betydeligt Forliis, og undsat Fæstningen. De Franske trække overalt tilbage, Menburg er bleven besat af de . Tropper, og de samtlige Corpsers Forening iværte, Den franske Colonne, som syntes at true og, er ligeledes fuld Rettrade, og er passeret Plasenhusen. Det Nauen doriske Corde er i Dag pludselig brættet op, og rykter frem.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Paris, den 13de September. J Forgaars Nat er atter en Sammenrottelse udbrudt her men og tillige bleven tilintetgjort. Et Antal af 6 til 700 Mand, som vare bevæbnede, og bleve anførte af et Overhoved og andre Officerer, har angrebet Leiren ved Grenelle, tæt herved Staden, og efterat de under en bestandig Raaden Constitutionen af ang leve!"Bort med begge Raadene og de 5 Tyranner i havde nedlagt Forposterne, søgte de at bemægtige sig Geværtæltene og Kanonerne. De have og gjort et Angreb paa Dragonernes Commandeur; men denne har gjort Angriberne en saadan Modstand, efterat han upaarlædt havde sat sig til Hest, og bragt sine Folk under Ge var, at han, ved erholden Hielp af andre Soldater, dræbte de af samme, og gjorde 180 til Fanger, hvilke for det meste ere saarede, og hvoriblant mange bekiendte fornemme Terrorister befinde sig. J Henseende til Krigertlaringen mellem Spanien og Engeland har man ingen videre Efterretning I Breve fra Barønne af 24de August meldes blot, at den spanske Flaade har forladt den franske Estadre paa Høiden af St. Vineent, og paa 4 Dalde nær sein have fortsat deres Fart, vendt tilbage til Cader. - General Jourdan har til Directoriet skrevet 2de Brage af hvilke der eene er dateret fra Sambre og Maadarmerne Hovedqvarteer i Schweinfurt den te August, og det andet fra Hovedqvarteret i Gammelburg den 4de September. I det første giver dengante General Underretning om de Besværligheder med hvilie han fra den 24de til den 30te August har havt at klampe, for paa en beqvem Maade at giøre sit Tilbagerog. Dine Desværligheder ere tvinne deels af de nedre Veie, som hans Rammer har maattet. passere og deels af Umuligheden at kunne naar de fornødne Broer paa nogle Steder. Directoriet har ladet aflægge sin Tarsigelse til Tropperne i Leiren ved Grenelle for deres gode Opførsel ved ommeldte rebriske Forthavende. Om Aftenen, efter denne Tildragelse ere nye Tropper rykte ind i bemeldte Leir, og den følgende Morgen har man begyndt at igiennem søge alle Hase her i Staden. Ver Søemagt i Toulonde, staaer paa nærværende Tid af 14 Linieskibe, hvoriblandt ere 3 gamle. Sorministeren har skrevet til den commanderende, Officeer i Havre, at Regieringen har sluttet en Alliance med Spanien, og at han maatte bekiendtgiøre dette for de spanske Skibscapitainer, paa det de kunne tage sig i Agt for Engelænderne. - En Officialberetning af 6te fra Jtalien melder 2 vidsige Fegtninger, som den 4deere forefaldne til Fordeel forde Franske. Ved Roverede bleve 1200 Østerrigere gjorte til Fanger. Samme Aften tilfegtede General Massena sig den den Seier, hvorved Østerrigerne mistede 5000 Fanger, 15 Kanoner, og 1 Faner.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Wien, den 14de September. En fra General Nauendorf den 11te afsendt Stafette fra Adensberg bragte i Dag den for vore Landsgrændser høist vig lige Efterretning: at den fiendtlige General Morean var den efte om Middagen trukket tilbage derfra i største Hast med Styrken af sin Armee mod Paffenhofen og Nain, og at det var at formode, at denne Tilbagerytningsstrækkede sig til den hele fiendtlige Linie, saasom den omkring Munchen staaende, venstre Fløi af Fienden ikke havde været betydelig, og Hoved storken bestandig havde staaet mod Donau. Endnu melder General Nauendorf, at han skal, saasnart Grev Latour var rettet frem fra Landshut, gaae over Donan ved Jngolstadt, for at giøre Tilbagerneningen vanskelig for Fienden. - Grev Latour selv melder under 10de fra Hochberg ved Landshut, at en Division af de under General Frølich fremrykkende Trop ver fra de Tyrolske Biergvasser har den 2de ved Thurack nedlagt og Fiender, og gjort mange til Fanger; og at Major Wolfskehl er indtil Dachan trængt frem i Ryggen paa Fienden, og understøttet af Condeerne under Grev ViomenilsCommand, har frataget Fienden 44 belæssede Munitionstarrer, i Kanon og 318 Fanger. Den 9de har Fienden gjort et almindeligt Angreb, og har villet, saavel ved Aichaet Thal, brække igiennem, som og borttage Broen ved Müngen; men han blev allevegne slagen tilbage, blev ved Freysingen og Møsburg, hvor han havde passeret Jseren, viist tilbage, og de Keiserlige forsvarede deres Position sammesteds. - En Officialberetning fra Jtalien melder: at Grev Vurmser er rykket frem indtil Bassand, og derfra indtil henimod Verona og Castel Nuovo, uden at have truffet en Fiende. Siden er Fienden trængt frem over Nago mod Ala med Overmagt, og har ved Roverede trykket General Davidovich tiltage indtil over Nevis.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Erkehertug Carl har indberettet, at Fienden har i Schweinfirt efterladt 100 Kanoner, meest Rigsskyds, og i Frendenberg 60. Fra den 3die indtil 8de havde Erkehertugen gjort, over 3000 Fanger.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Af en Skrivelse fra Wien, den 14de September. Saa glædelige Efterretningerne ere fra de tydske Armeer, saa forunderlige ere de fra de italienske. Efter en heftig Fegtning, som den 3die foreforefaldt ved Rovedo, ere de Franske rotte derind den 5te. Grev Wurmser havde der stillet kun 10000 Mand mod Fienden, hvilke nu have trukket sig tilbage, over Trient mod Botzen, hvor egentlig først de frygtelige Slag begyndte, om hvilke Kiendere paastaae, at ikke 100000 Franskmænd skulle have været i Stand til at fornære dem. Jmidlertid er Grev Wurmser med sin Hovedmagt rykket fremover Kofterpasset mod Vicenza og Verona, som man troer i den Hensigt, at undsætte Mantua fra Østsiden af, og afskiære de i Tyrol fremrykte Franskmænd. - Siden en russisk Coureer ankom her i Forgaars, synes det at blive bestandig meere vist, at russiske Tropper skulle marchere Keiseren til Hielp. Et Corps Cosakker er allerede ankommen ved Crakau, og i Bohmen anlægges Magasiner for russiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Frankfurt, den 17de September. Den ved Stafetter hertil ankomne Efterretning: at den franske General Moreau, efter de forefaldne Fegtninger ved Abensberg og Munchen, har trukket sig tilbage med 30000 Mand over Neuburg og Donauwerth, er gaaet over Donau ved Donauwerth, og trækker sig igjennem Franken, for at komme Erkehertug Carl i Ryggen, bliver fra mange Stæder, bekræftet. Efter en Stafette fra Wursburg skal en Colonne, af den Moreanske Armee allerede være rykket frem oven for Nürnberg. De østerrigske Generaler, Nauendorf, Latour og Fiblich, som følge efter ham, holdes for 50000 Mand stærke. Erkehertugen skal, efter Rygtet, trække med en Deel af sin Armer giennem det Darmstadtske og Schwaben, for at komme den Moreanske Armee i Flanken og afskiære den Rettraden. General Moreau selv stal, efter Beretning fra Augsburg, være blevet stærkt saaret ved München, og endnu være i Donauwerth. General Laroche, som commandeerte hans Avantgarde, ligger saaret i Augsburg, og Brigadegeneral Lambert blev skudt ved Jngolstadt.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Af en Skrivelse fra Paris, den 9de September. Om Krig og Fred have vi nu næsten intet andet end Rygter. Snart heder det, at Keiseren endelig har resolveret til at slutte Fred, og snart igien, at Engeland har ansøgt Spanien om, at ikke begynde nogen Krig, hvorpaa den har svaret: at uden Gibraltars Tilbagegivelse kunde den ikke bevilge denne Ansøgning. Man melder ogsaa fra Cadix: at det Madridske Cabinet har gjort Beslag paa alle engelske Skibe, og igientager den Efterretning, at General Scherer er udnævnt til Commandeur for den til Portugal bestemte Armee, som allerede skal have faaet Marchordre. Jmidlertid viser sig dog endnu paa den anden Side Udsigter til Haab om Fred. - Man hører intet om nye Requisitioner til Armeernes Tieneste. Directoriet har tvertimod den 5te befuldmægtiget Generalerne til at give enhver sin Afskeed, som vilde have den. - Efter Breve fra Rochelle satte Engelænderne for nylig noget Mandskab i Land, borttog Qvæget, og opbrændte nogle smaa Fartøier paa Kysterne. Efter andre Beretninger bloquere Engelænderne Toulon. - Jmidlertid ere vi ogsaa hist og her lykkelige til Søes. J dette Øieblik bekiendtgjorte Søeministeren: at 2 engelske og 2 portugisiske Priser vare blevne opbragte til Vigos og Corunna af franske Kapere. 2 andre rigtladte engelske Skibe, hvoraf et paa 700 Tønder, ladet med 37 store Master, og andre Skibsmunitioner, kommende fra Riga, ere blevne erobrede i det middellandske Hav.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Helsingøer, den 26de September. Fra den 23de hujus til i Dag ere 181 Skibe passerede Sundet. Den 24de afseilede det sidstanmeldte engelske Skil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Kiøbenhavn, den 26de September. Barom. Ther. Vinden. 19 Septbr. 28. 1. 7. 1918 Varme. 28. o. 7. to - - S. S. V. 28. o. 5 saa . - S. S. O.a. 11. 1. sig. - - 23. a. c. saa N. O. 28. S. a. lig - - 2. - 28. 6. a. er . - O. S. 9.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Vexelcours, den 23de September. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 91 s. pr. Livt. Sterl. 14 Dages Sigt 4 - 9. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 106 qvista 106. en Hamborg - 2 Maan. Dato 121. avilla . 12 Arrissair.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Et Selskab af Borgere har alt forenet sig i det menneskekiærlige Øiemed at foranstalte en offentlig Jndretnintil druknede Menneskers Redning. Selskabet har inddeelden Kapital en saadan Jndretning fordrer i Portioner, hver til 5 Rdlr., som er alt hvad der engang for alle skal betales Enhver Medborger kan efter Behag tegne sig for een eller flere Portioner. Her sees i øvrigt hverken paa Rang, Stand, Haandtering eller Religion. Hver den der er Menneske, og som Menneskeven erlægger hiint Bidrag, hvoraf de nedvendige Udgifter bestrides, er qvalisteret til at blive Medlem af Selskabet. Løverdags Avisen skal hver Uge bekiendtgiøre, hvo der i den foregaaende Uge har meldt sig, Pengen erlægges efter enhvers Leilighed til den Tid han selv fantsætter, Om det øvrige delibereres i Selskabets nærmeste Forsamling til hvilken alle Medlemmer med det første offentligen skulle indbydes. Man melder sig indtil videre skriftlig eller tegner selv sit Navn i Selskabets Protocol, som ligger hos Herholdt, boende i Adelgaden No. 299 paa 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
fra den 19de til 24de Septembergs have Asseurance Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe-Asseurance Compagni, i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : Caaane Ladning. paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Fra Kiøbenhavn til Konigsberg - Kiøbenhavn, Sønderborg til Øster paa Norge. - Kiøbenhavn til Jsland og Retour =- dito til Amsterdam, Rotterdam = 1/2 - dito til Ostende og Brugge - Øster paa Norge til Kiøbenhavn .- Amsterdam til dito .- Bordeaux til dito . Sette til dito .- St. Croix til dito - Drammen til Nieuendien og Retour - dito til Edan- dito til Falmouth og Retour - Christiania til London, - Bragnæs til Corck. .- Dublin til Christianssand
Berlingske Tidende, 1796-09-26
- Amsterdam til St. Martin og Christians Altona til Port a Port - dito til Ostindien - Cadix til Hamborg. Westervig til Lissabon - Stokholm til Port a Port ) dig til en inderlig Sorg har det behaget det alvise Væsen lade min høistelstede Mand Hr. David Kreyberg, forden Provst for Art Herred og Sognepræst til Rorbye Med nighed, omskifte Tiden med Evigheden sidstafvigte Nat Kl. den 19de September d. A., hvilket paa nu brugelig Made herved bekiendtgiøres for hans og mine Slægt og Venner, forsteret om enhver Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes skriftlig Bevidnelse derom. Rorbye Præstegaard, den 20de September 17996. Kirstine sal. Kreyberg, fød Michelsen, kort over Tabet af den kierligste Ægtefælle, min inderlig I ene Mand Major Bernhardt von Westen, men sto tet tillige af den Almægtiges allene virkende Kraft, at bære saa tung en Byrde, opfordres jeg herved til, pligtskyldigst at bekiendtgiøre den Salliges Dødsfald i Svendborg den 19de September d. A. Følsomme Slegt og Venner, som kiendte vores tierlige Omgang i Livet, kan best føle Værdien af mit og 2de Døttres Tab, og derefter veie Sorgen, jeg frabeder mi øvrigt mine Venners skriftlige Deeltagelse, tilønskende dem sig dig at opleve slig en sørgelig Scene. Svendborg, den 24de Septbr. 1796. Jacobine, Enke af von Westen, født von Bergen. giøres, at den hos min boende 86 Aars gamle Jomfrue Til Efterretning for fraværende Slegt og Venner bekiendt Birgitte Elisabeth Hass, den 3die hujus ved Døden er at gaaet. Wordingborg, den 14de September 1796. Hansen, Klokker. Ja min elskte Ægtefælle Jonethe Bergitha Kammel for Malling, 18ten Dage efter en vel overstaaet Barseseng nemlig den 9de d. M. af en indvortes Svaghed ved Deden er afgaaet, til Hiertesorg for mig og 5 efterlevende ma Børn, saa skulde jeg efter den nu brugelige Maade ikke undlede at bekiendtgiøre vores fraværende Slægt og Venner dette jo Hnigsaa sørgelige og vigtige Tab, og forvisset om vore Venners Deeltagelse, i samme frabedes al skrivtlig Bevidnelse derom. Ribe, den 10de September 1796. Friderich Mart. Kummel, Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Hos Proft og Storch paa Børsen Nr. 11, 12 og 13 er at faae en Medaille paa Statsministeren Grev Bernstorfs Fødselsdag den 28 August 1796. Denne Stue renge er forfærdiget af den berømte Medailleur Loos, hvi Navn er tilstrækkelig Borgen for Prægets Godhed. Aver sen fremviser vor store og af Nationen saa yndede Ministers overmaade godt trufne Brystbillede med Omskrift: AndrenePetrus Greve af Bernstorff, født 1735 den 28 August Reversen udtrykker den Jdee, at den sande Regieringsklog, skab bestaaer i Retfærdighed, og at den er Kilden til Natinens Fred og Lyksalighed. Miner va (Viisdoms Gudinde med Skibsroret (Sindbillede paa Statsstyrelse) ved Siden lader paa en fast fiirkantet Steen, og holder Retfærdighed, Vægtskaal i den ene Haand; i den anden Haand den ærefrygt bydende Lantse, omvunden med den fredelige Oliegreen, og neden under de sædvanlige Emblemata paa Fredens Sysseler, Velsignelser, nemlig Plovjern, Kornneg, Mertustav, Skibssnabel, Passer, Malerbret, Væverskytte og Lire Omskriften heder: Ved Ret og Skiel befæstes Statens Vel. J Afsnittet staaer: Lykønskning den 28 August 11796. Stykket koster i det fineste Sølv 4 Rdlr., i Ducat, Guld 65 Rdlr., og med Etui 48 s. mere. Nummebro har disses durch vieles Nachfragen und gewunsch tes Werk die Presse verlassen unter den Titel: Sammung, von Predigten in der Fridrichs Kirche zu Kopenhagen gehalten, und seiner vormaligen ihimmer undergestlitberGemeine zu seinen Andenken gewidmet von D. Jac. Georg, i Christ. Adler. Diese kurte Zuschrift des hoben Verfassers an sene verlassene Gemeine bleid ihnen allemal udrend, und datCho oder Wiederschall ist, unser undergestlicher Lehrer. af alle Sønne und Festtage durch gange Jahreningerichtet, und staar mit Jahren und Liedern zu jeder Predigt im Jnbaltangemerkt, mer also diele Sammlung har, und zu einer Wiederholing lieset, har allet seien undergeslichen Lehrer vor AugenJundam Herzen. Jnzwen Theile ringerichtet, in gros Octav, Format, der Preis ist 14 Mark, auf Schre brapier 2 Mk. mebr. laas Exemplar. Was meinerseits ats Vorlegger anbetrift, so ha rich nicht gesvaret, um somohl die Gemeine als das gange Publicum zu vergnugen. - Nach mus melden, das uh nunmehr beschattigt hin mit der danischen Uehersenung, worn Hr. Ribber, tebrer hei dem Seminarium, gemahlet, um den Original Ju gleichen, alvo schon nemlich mit avancirt bin, so das ich har kunstiges Frubsahr damit fortig zu sein, mann sich Liebhaber finden nu dieser kurt und vortreflichen Sammung, kounten selbe sid bey mich melden mit dero Nammen, welcht sollen mit ringesubet werden in der danischen Ansgade. Angelührte Werk ist zu beben bey Friedrich Wilhelm Thiele, mohnend auf den Amager mark No. 4 in der dritten Abtheilung des Hofes.
Berlingske Tidende, 1796-09-26
Andet og forbedrede Oplag af Huusmoderen eller den i værdige Landbyekone, et Priisskrift med Motto Frempler virke best, som har vundet det Kongel. Landhuusholdningsselskabs Agtelse, og er tilkiendt dets første Sølvmedaille, forfattet af Emanuel Balling. Bogens Størrelse er 9 Ark, og hvo der af denne tager 100 Exempl. eller derover, faae den for 14 s. Expl., og de som tage 50 Expl. faae den for 18 s.; enkelte Explekoste 24 s. uindbundne, 28 a 32 s. indbundne. Den faaes bestandig tilkiøbs hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34. Bogen er ei allene af inden og udenlandske Skriftdommere erkiendt nyttig og paa den værdigste Maade anbefalet til Læsning, men har endog fortient sig det danske Cancellies Opmærksomhed i den Grad, at det har foranstaltet 1000 Exemplarer kjøbte og uddeelte blant den Landalmue. som ikke havde Evne til selv at forskaffe sig den. J samme Hensigt er ogsaa af 8 T. Hr. Kammerherre og Amtmand, Baron Løvenskjold, kjøbt 550 Exemplarer til Uddeeling i hans Amter, foruden af adskillige Præster og Proprietairer, som til Uddeeling. have kiøbt et eller flere hundrede.