Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-22
J Berl. T. læses en Opfordring til hver Huusbonde og Madmoder, at skrive sande Skudsmaal, uden Omsvøb og Forbehold, som vistnok er værd at lægge Mærke til. Vor Tid søger i mange Retninger at frigjøre sig fra de Byrder, som en uoplyst Fortid har lagt paa Samfundets Skuldre, og i Særdeleshed at affløre de maskerede Forhold, hvis fordærvende Kraft kun trives i Hemmelighed og Mørke. Mangfoldige beklage sig over Nutidens fordærvede Tjenestetyende, men spørger man, hvorfor der ikke klages i Skudsmaalene, da er Svaret enten man gjør den Paagjældende ulykkelig, eller man kommer for Orde derved, eller: "alle Andre give gode Vidnesbyrd. Er da Sandheden et Jntet i vore Dage, og er den egne Bevidsthed saa sløvet, at kun Verdens Dom er Menneskenes Rettesnoer, Og naar man ret betragter de Grunde, som angives for de Sandheden omgaaende Skudsmaal, hvad Gehalt have de da? "Man vil ikke gjøre Personen ulykkelig, det kan undgaaes. Naar det sande Skudsmaal blev mere almindeligt, vilde den, det slette traf, ikke meere staae som noget Udskud, thi der vilde findes Sidestaaende i hundredeviis, og Resultatet blev altsaa Tyende med godt og Tyende med daarligt Skudsmaal. Saae Tjenestepigerne sig saaledes sorterede, maatte egen Fordeel bringe dem paa en bedre Vei, da de gode Huse vare dem svær rede i modsat Fald, og det blev i deres egne Øine en hæderlig Sag at have gode Vidnesbyrd, hvorimod de nu kun betragte dem som et Middel, og ringe agte Tingen selv, da den uddeles iflæng, uden Fortjeneste. Den næste Grund: "Man kommer for Orde", Hvormegen Uvidenhed røber den ikke! Saaledes som Tingenes Tilstand er nu, kan kun den største Feighed ønske at tilkjøbe sig et godt Ny i Tjenestetyendets Mund. Jngen Godhed, ingen Overbærenhed erkjendes mere, Prætensionerne stige og Præstationerne dale. Jntet formanende Ord frugter, det taales neppe, og hvor Huusmoderen roses af Tyendet, der veed den erfarne Tilhører, at hun i Reglen er et Nul i sit Huus. Og dette Prædikat, som Erfaring kalder uadskilleligt fra, at staae i et godt Lys hos Tyendet, vil man saa gjerne erhverve sig, at Sandheden ogsaa af denne Grund opoffres; Hvilken Misforstaaelse af egen Fordeel, Konen roser sin Tjenestepige, hun skjuler tusinde Ubehageligheder som denne forvolder, og besmykker den nødtvungne Skiften med mange smaae Usandheder for at deikke skal siges. Hun kan ikke beholde Tienestefolk Conditionen er ikke god. - Og hos Bagere, Spekhøkere o. s. v. gjenlyder Pigens Fortællinger om hendes frygtsomme Frue, der intet forstaaer at Huusholdningen, maa taale alt af Tyendet, og roser sine Folk for at de igjen skulle rose hende. Eller Beretningen forkynder den virkelige Gunst, man har erhvervet hos sit Herskab, og ved hvilke Midler, hvor snildt man veed at benytte den, hvor lidet paapassende og forstandigt Herskabet er a. Dette er det gode Omdømme hvorpaa man ikke vil renoncere; men den, som gaaer bort med sit uforskyldt gode Vidnesbyrd, foragter den, der gav det. Dersom Tyendet saae at man ringeagtede dets Snak og Bagtalelse, at man vidnede for Sandhedens Skyld, da vilde meget Ukrudt standses i Væxten, og Fred træde istedetfor Ufred. Usandfærdighed er især et herskende Onde i de lavere Klasser; men hvad Exempel give vi dem i de skrevne Skudsmaal. – Den tredie Grund: "alle andre give gode Vidnesbyrd, Ja - det er noksom bekjendt at, et sygt Faar smitter en heel Hjord, men kan man virkelig være bekjendt at tage sin Tilflugt til dette Argument; Dog hvis det er nødvendigt at være i Selskab for ei at ræddes for sin egen Skygge, saa lad der danne sig en Forening, hvis Formaal er at give fande Skudsmaal. Et saadant Samfund vil sikkert udvirke for os, hvad Foreningen for at bevare den qvindelige Ungdom fra Fordærvelse maaskee vil udvirke for vore Efterkommere." Det vil nok ikke vare ret længe for det Müller-Orlamuniske Selskab forlader Odense, for at reise til Flensborg, hvor en ualmindelig stor og med største Beredvillighed foretaget Subskription har sikkret Directionen for ethvert Tab, og hvor den store Majoritet af Publikum siges med Længsel at imodesee det danske Selskab: Flensborg er dog endnu ikke ind registreret paa det nordalbingiske Landkort. (Hemp. A.)¬