Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
J den Hempelske Avis anmærkes, i Anledning af det i Viborg Samler givne Vink, "om de Kirker, som staae tomme om Søndagene", at det for Tiden langt fra ikke kan anvendes paa St. Knuds Kirke i Odense. Tomheden er saa forsvunden, at man snarere maatte ønske dette stolte Tempels Udvidelse. Alle strømme til, for at styrke og trøstes ved at høre de Sandheds Ord, som en Tetens's blide Læber forkynde. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat; see No. 76.) Denaturlige Fordeles bedre Benyttelse. Saavidt Stavanger Amt er Havboegn, vilde dets naturlige Fordeles bedre Benyttelse vel især beroe paa, at det skaffede sig Dæksfartøier til dets Fiskerie paa de ydre Banker; dog dette er alt nævnet. - Men Silden var meget længe tilbage i Tiden, om og med nogle Mellemrum, Havets jævnlige Gave til disse Kystens Beboere. Saavidt Silden kommer ogsaa midt i Sommeren, da Havet er opfyldt af de Jnsekter, som paa nordenfieldsk kaldes Aar, her Rødkam, duer den, saalænge dens Bug dermed er opfyldt, ei til at saltes, uagtet den da er overordentlig feed. Den kan, ved at stænges, forbedres; men derved gaaer Fiskeriet langsommere fra Haand. Den vilde, Rødkammen uagtet, være fortræffelig til at kaage Tran eller Olie af. Trankogning af den agtige, som og af den sildige og udmavrede Sild vilde blive en rig Jndtægt for Stavangerbugtens Øe- og Kystboere i mange Aaringer. J andre vilde maaskee den Mort, her saa ofte falder i Mængde, give næsten samme Fordeel i Trankaagkjedlen. Jndretningen er stinpel, og ei meget kostbar. Nogen Opmuntring, maaskee nogen Understøttelse til at faae den indført, vilde uden Tvivl kunne være af velgjørende Virkning. - J Henseende til Feldboen i disse Egne, der har sin Hovednæring af Fjeldsiddernes Skove, da viser Capit. v. Kroghs Forsøg, at endog Bøgetræet tvives her fortræffeligen, medens Eegen er her et, om ei hyppigt, dog almindeligt indenlandsk Skovprodukt. – Paa Gaarden Haagenvig nemlig, er en ganske liden Bøgelund. Disse Bøge, de eneste paa den hele Kyst, maaskee lige ned til Grevskabet Laurvig, ere plantede for ikke mere end omtrent 40 Aar siden, men have dog allerede en temmelig betydelig Størrelse, de rankeste Stammer, omtrent af 15 til 18 Tommers Gjennemsnit. Denne Fremgang have de, uagtet de, rigtig nok i fuldkomment Læ mod Norden, staae frit for Sønden, dog intet ret Læ have for Vesten, i det mindste ikke for Sydvesten, saa ei heller for Sydostvinden. Hvor almindeligen at Reglen er, at Vegetationen ilde - Skovværten slet ikke – taaler Vestenvinden, saa lider den dog her en Undtagelse, og meget paafaldende er det, at see Bøgetræet, som ellers er fremmet paa den hele Kyst, trives her saa overordentligen, saa det faa eller ingensteds i Danmark, hvor det har hjemme, trives bedre. - Nogen Opmuntring til Plantning af Bøg og Eeg torde, i sig selv fordeelagtig for Fjeldbonden, naar han dertil valgte beqvemme Stæder, og har sig ret ad, have den Virkning, at indføre ordentlig Skovcultur, der, efterhaanden som Skovene og Landets Opdyrkning og tættere Beboelse medtages, omsider vil blive en reen Nødvendighed paa mange Steder. - Bjergenes Undersøgelse af kyndige practiske Bjergmænd, der tillige havde sand geognostisk Jndsigt, burde forResten dog her som allevegne i Fjeldegnene skaffe nogen Vished, om og virkelig saa store Strækninger af Norges Fielde ere saa ganske ufrugtbare paa Metaller, som det hidtil skulde synes. - J Hensyn paa Indbyggernes Boliger i disse Egne, da ere de vel fornemmeligen - som overalt i Norge ei blot Almuesmandens, men alles – af Træe. Saa behagelige som disse Huse i mange Henseender ere - da de, hvor Træet er i den ringe Priis, som det i Norge til i de sildigste Tider har været, koste lidet; de ere tørre, de ere efter Træets Natur, som ringe Varmeleder, endog om de ei ere meget vel kygte, varme, og holde i det ringeste mere end alle Slags murede Huse, den Varme de engang have faaet – saa ere de dog alligevel i mange Henseender barbariske. Naar de ei ere af særdeles godt Træ, forgaae de snart. Utætte og lidet varige, ere de derfor og kostbare, som de ofte maa fornyes, dersom de ei ere bygte af udvalgt, derfor kostbart Træe. (Fortsættes.)¬