Jyske Efterretninger, 1779-03-05
I Gaar Klokken 11 blev i Krigsretten i Portsmouth følgen Kiendelse afsagt: At Retten har undersøgt den imod Admiral, neppel frembragte Klage, har anhørt Vidnernes Udsigende og ans Forsvar, og er efter modent Overlæg, eensstemmig af den Reening, at Klagen er ondskabsfuld og udgrundet; at i Ste Et for at tabe en Leilighed til at gjøre Staten en væsentlig Tie ste, har Admiral Augustus Koppel meget meere opført sig saaledes, som det tilkommer en brav og erfaren Officeer. Ret sin kiender altsaa bemældte Augustus Koppel med Ære løs 8 fri for den heele Klage. Da Krigsraadets Kiendelse var aflæst, gav den hele Forsamling, fra Hertugen af Cumberland, indtil den Ringeste, som var stede, 3 Gange lydelig sin Glæde tilkiende, hvilket af en stor Mængde Folk, som var forsamlet, blev besvaret. Da Hr. Tho 1 mas Pye igien overl. oppel sin Kaarde, tiltalede han ham saaledes: Admiral Keppel! Det er ikke en ringe Fornøielse for mig, at jeg af den Ret, i hvilken jeg har den Ære at præsidere, har faaet befaling, at jeg ved at overlevere Dem Deres Kaarde, kan ønske Dem Lykke dertil, at den bliver Dem igien overleveret med saa megen Ære. Jeg haaber, at De med det første skal blive opkaldet af Deres Souverain, for endnu fremdeles at drage Dem til at forsvare Deres Fædreneland. Omtrent Klokken 12 begyndte den store Procession fra Retten saaledes: 1) En Trop Musikantere, som spillede: See the conquering Hero commes. 2) Admiral Koppel, ved hvis hvi re Side gik Hertugen af Cumberland, og ved den venstre Si Robert Harland. 3) General Koppel tilligemed Sir EdvardHughes og Admiral Camphel. 4) Hertugen af Portland, Marquis v. Rockingham og Grev v. Effingham. 5) Omtrent 60 Capitainer og et stort Antal Masters og Lieutenanter. Bagtroppen blev anført af 3 Danske Adelsmænd, der som Frivillige tiene ved Floden. De marscherede alle med deres Hatte i Hænderne (hvilke vare besatte med blaa Cocarder, hvorpaa AdmiralKeppels Navn stod med gyldene Bogstaver) til Admiral Keppels Huus i Hiøbstrædet; hvorpaa ethvert Koffardieskib i Havnen og i Spithead gav en Salve med 19 Kanonskud. Man ringede med Klokkerne, og Aftenen blev beslutted med Fyrværkerie, Jlluminationer og andre offentlige Glædestegn. Capitainerne af Floden havde ladet anrette et kosteligt Maaltid, hvortil Admiralen og Lemmerne af Krigsraadet vare indbudne. Den 11. var Damerne i Portsmouth givet et Ball. Alle Gader vare illuminerede, og man hørte intet uden Fryd og Glæde at herske i blandt Jndvaanerne af alle Classer i Portsmouth. Her i London er af Borgerskabet blevet besluttet, offentlig at aflægge en Taksigelse til Admiral Koppel for hans indsigtsfulde Opførsel, saa længe det sidste Krigsraad varede, og i en af Eeg kostbar besat Æske at overlevere ham den Londonske Borgerret. Denne siden den ondskabsfulde Processes Begyndelse ventede og forønske Efterretning om Admiralens Frikiendelse udbredte sig. uagtet Portsmouths lange Fraliggenhed, allerede her i London, Klokken imellem 9 og 10, og de ivrige Patrioter i London og Westmynster illuminerede strax deres Huse. Klokken imellem 10 og i vare begge Stæderne allerede næsten ganske illuminerede; og allerhelst paa det prægtigste deres Huse, hvilke stedse havde erklæret sig for Admiral Keppel imod hans Anklagere, og havde malet Admiral Keppel for ever, og havde allerede holdt Lamperne 8 Dage i Forveien i Beredskab; dogsaa man ogsaa næsten alle de øvrige Huse smukt illuminerede, efterdi sammes Beboere enten med hans frikiendte Uskyldighed havde Sympathie, eller de glædede sig over den authentike og lovlige Jgiendrivelse af Relationen og Slaget ved Brest, eller de endelig frygtede sig for en Steenhagel af Pøbelen, der imellem Klokken 1 og 2 nedlod sig paa deres Huse og Vinduer, hvilke af Sparsomhed, Fiendskab imod Admiral Koppel, eller Ligegyldighed, ikke havde illumineret deres Huse. Sir Hugh Pallisers, den ondskabsfulde Anklagers, Huus i Pallmill og St. James's Square blev af Pøbelen ganske ruineret; Vinduer og Døre bleve indslagne, for at kaste alle i Huset befindende Meubler, Speile, Tapezerier o. s. v. ud igiennem Vinduerne, hvilke bleve adsplittede og slagne i Stykker. Lord Mul graves Huus i Harleistrædet mistede alle Vinduerne, og der blev ikke en Dor eller Vinduesrude heel, fordi han for Retten i Portsmouth havde erklæret sig imod Amiral Koppel. Capitain Hvods Huus, hvilken havde forfalsket sin Journal, gik det ikke bedre. Dørene paa Admiralitets Bygningen i Parlementstrædet bleve sprængte, og Lord Sandwichs, som boede der, Vinduer indslagne. Det samme hændtes ogsaa Lord North, Bute og St. Germain - fordi de vare Kongl. Ministre, og ikke havde illumineret deres Huse. Nogle og 30 af de fornemste Oprørere ere blevne grebne og arresterede, og i Dag blevne førte for Sir John Fielding; og man foræller tilforladelig, at Hertug, v. Art, som i Tydskland har reist under Navn af Marquis v. Lænk, tilligemed adskillige andre unge Herrer af Stand, have anført Pøbelen med en Fakkel, og ved at udkaste Guineer, søgt at holde Pøbelen i sin Lune. Jlluminationerne vedvare endnu i Dag og i Morgen; og man har Aarsag at vente, at de overmaade prægtig - og maaskee roeligere ville falde ud, end i Gaar; thi de her staaende Kongel. Tropper ere allerede, siden Klokken 5 forsamlede paa deres Allarmpladse, og 1000 Constabler staae allerede færdige paa Presgange i alle Stadens Deele - for at forhindre Allarm, eller om Pøbelen vil, at afværge den.