JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Ved offentlig Auction bortsælges Tirsdagen den 13de April, om Eftermiddagen præcise Kl. 2, paa Mindegaden, endeel Meubler og Effecter bestaaende af store Speile i mahogni Rammer, mahogni Commoder, et dito Sybord, Sengesteder, Sengeklæder, Borde, Stole, Porcellain og Glas, en Boutikdisk med Skuf ser, Ankere, diverse Maal, Lodder, Vægter, en Korntønde, en Agestoel med Fiedre, noget Køkkentøi, J. A. Jacobsen. m. m. Auction over Tammestrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Jfølge Reqvisition fra Skifteretten i afg. Proprietair Peder Herschends Boe, bliver Gaarden Tamme, strup, beliggende i Ousted Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, af Hartkorn, Hovedgaardstaxt 11 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 2 Alb., contribuabelt Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb., med indkjøbte Konge- og Kirketiende af det ufrie Hartkorn, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 4de Mai, - 18de - og Onsdagen 2den Juni førstk.,De 2de første Auctioner i Middagsstunden paa Undertegnedes Contoir, men 3die Auction paa Gaarden selv om Formiddagen Kl. 10, hvorved tillige bortsælges den ved Gaarden værende Besætning og Jnventarium. Gaardens Bygninger ere temmelig vel vedligeholdte, særdeles Udhusene, og indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Arealets Størrelse er 220 Tdr. Land geometrisk Maal foruden Skov og Eng. Den halve Deel af Jorderne ere hidtil besaaede med Rug, Byg og Havre, og den anden halve Deel afbenyttet til Græsning. Der kan til Gaarden aarlig avles omtrent 40 Læs Enghøe, og ved samme er hidtil holdt 40 a 50 Køer, foruden Tillæg af Ungevæg samt de fornødne Heste til Gaardens Drivt. Conditionerne, hvorefter Eiendommen bortsælges, ere fra 1ste Auction til Eftersyn hos Hr. Politirets=Assessor Blichfeldt i Skanderborg samt paa Undertegnedes Contoir, og Eiendommen forevises af den paa Gaarden boende Forpagter. - Dette bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Plac. af 22de April 1817 til Underretning saavel for Pantecreditorerne som alle andre Vedkommende. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 2den April 1824. Formedelst Bortflytning, lader jeg undertegnede bortsælge, ved offentlig Auction i Blegind Præstegaard den, 20de April førstk., min Besætning af Bæster, Køer, Qvier, Faar og Sviin, tilligemed nogle særdeles gode Vogne, deriblandt en Postvogn. Ligeledes en betydelig Deel Jndboe af alle Slags, som Kakkelovne, hvoriblandt er en smuk 3 Etage med Kobberrør og Dørre, nogle 2 og 1 Etage, Stole, Borde, Sengeklæder, Linned, Kar, Kiedler, Jerntøi og andet mere. De Lysthavende ville behage at indfinde dem bemeldte Dag og Sted Kl. 10 om Formiddagen. Blegind Præstegaard, den 10de April 1824. J. B. Winther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Extra godt rød Kløverfrøe, Kløverfrøe, og et lidet Partie hvid dito, er at bekomme i Aarhuus hos Kbd. R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Extra godt ny Kløverfrø faaes hos Hammershøy & Schelbye, ved Basballebro. Sædekorn. Fortrinlige Sædeærter saaog Sædehavre kan faaes for billige Priser paa Møllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Hertil er opleveret, som Hittegods, en Fløiels Modest, hvilken den retmæssige Eier kan erholde sig udleveret mod Omkostningernes Udredelse. Aarhuus Politikammer, den 6te April 1824. Fleischer. Nylig har forladt Pressen i Aalborg;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-09
Sørøveri mellem Skagen og Gothenborg, eller Acter og Dom i Sagen betræffende det paa Sluppen Die Frau Metta, Capt. And. Math. Norbye af Fans, den 9de Mai 1823 begaaede voldsomme Overfald med Mord paa Besætningen og Plyndring af Lasten. Fra Svensk oversat ved Peter N. Skovgaard. Andet Hæfte. Faaes hos Boghandlerne Jessen i Aarhuus, og Lund i Horsens, for 3 Mk. Tegn. Sammesteds kan erh es det forhen udkomne første Hæfte for 2 Mk. 8 s. Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Aar 1824. No. 49. Løverdagen. den 10de April. Den til Forsendelse. med Brevposterne. privilegerede. Kongelig allernaadigst liislidende. c. erhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Blandinger. Ruslands Militairkolonier er en af den nyere Tids mærkværdigste Indretninger, og som desaarsag fortjener at meddeles Kundskab om. Ruslands politiske Styrke forøges derved til en uberegnelig Grad! og gjøres uangribelig udenfra; Armeens militairiske Esprit vil opnaae den størst mulige Høide, og det vil blive et Hovedmiddel til at befordre Ruslands Opdyrkning og Folkemængde, Grev Araktschin, som fra en simpel Kanoneer har opsvunget sig til General over Artilleriet, gav den første Jdee til at anlægge militairiske Landsbyer, for derved at opnaae følgende Formaal: 1) at formindske Udgifterne ved at lade Soldaterne selv ernære sig ved Markarbeide, 2) at forstærke Landmagten, da alle disse Byers mandlige Jndvaanere skulle bære Vaaben, 3) at anbringe Soldaternes Familier naar de selv maa drage i Felten, 4) at faae store Landstrækninger opdyrkede og befolkede, hvor det hidtil blot manglede paa Hænder for at kultivere dem. Saaledes skal da efterhaanden hele Ruslands militaire Magt blive gjort bosiddende paa Grændserne af Polen, Tyrkiet og ved Caucasus. Den Maade hvorpaa et Regiment bliver koloniseret, er følgende: Det ere Kronens Landsbyer som forvandles til Militairkolonier. Alle de ældste Beboere blive Mesterkolonister; enhver af disse faaer 10 Tdr. Land med den Forpligtelse, at underholde en Soldat og hans Familie. Denne er derimod forpligtet til at hielpe Mesteren saavel i Marken, som i Huset, naar ingen militairisk Pligt forhindrer ham. Den indqvarterede Soldat hedder Marksoldat, og disse udgjøre Koloniernes væsentlige Styrke. Han for liver 25 Aar i sin dobbelte Tjeneste som Soldat og Jorddyrker, faaer derpaa selv et Huus og afløses af sin Reserve, der i de sidste 5 Aar bestandig er hans andet Jeg. Alle maa de gifte sig naar de vil. Drengebørn fra 13 til 17 Aar kaldes Cantonister, blive fuldkommen exercerede, men gaae dog af og til i Skole. Drenge imellem 8 og 13 Aar maa exercere hveranden Dag. Alle disse bære etslags Mondering, og kun de som ere under 8 Aar blive hjemme. Naar de ere 13 Aar gamle blive de sat i Korpser, og de dueligste blive Officerer imellem sig indbyrdes. Sydrusland indeholder alt 380 saadanne Landsbyer. J Rusland gives 6 Mill. Bønder som tilhøre Kronen, og 4 af dem ere noktil at anbringe hele Armeen, som bestaaer af en Million Soldater. Til at underholde de militaire Cantonister eller Soldaterdrenge, hvoraf hvert Aar et betydeligt Antal gaaer over i den tienstgjørende Armee, har Keiseren anviist 7 Millioner Rubler, der for det meste udredes af Godseierne for Fritagelsen at stille Rekruter, som de ellers vare pligtige til. - Denne Jndretning maa frembringe en besynderlig Virkning paa Nationens Tænkemaade i Fremtiden, da en sand krigerisk Kaste bliver derved indført, ligesom fordum i Egypten. En ny Bane for den historiske Erfaring er bleven aabnet ved dette store Foretagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
J engelske Aviser meddeles nu følgende interessante Data om den berømte General Wilson, og hvorved han havde erhvervet sig de Ordener, man nu har frataget ham. Det var i Nederlandene at han ved et rask, Kavallericangreb befriede Keiseren af Østerrig, der var indsluttet af to franskerepublikanske Divisioner, og derfore gaves Marie=Thereficordenen som et Tegn paa Høistsammes vedvarende Taknemlighed. J Slaget ved Lützen tog Keiseren af Rusland St. Georgsordenen, af sit eget Bryst og rakte ham den. J Slaget ved Dresden var han den første som besteg et frygteligt Batterie, og da han derved mistede Marie Theresicordenen, tilsendte Keiser Frantz ham strax en ny. Den røde Dene Orden havde Kongen af Preussen givet ham, fordi han i Slaget ved Leipzig havde hindret 120000 Franskmænd og et polsk Kavalleriekorps at afskjære den preussiske Hær fra den østerrigskerussiske, hvorfor Keiser Frantz endvidere belønnede ham med Ordenen af det gyldne Skind og Leopoldsordenen. Til Spanien var han kommer, ifølge den konstitutionelle Konges udtrykkelige Jndbydelse, for at overtage Kommanden, over hans Armee, men maatte, som vi jo vide, flygte i bort derfra som en Forbryder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
For nylig blev en ungarsk Baron v. Hoffmann sat fast i Dublin for Gield, og ved denne Leilighed kom nogle af Hovedbegivenhederne i hans høist eventyrlige Liv for Lyset: Han skal nemlig være en Slavonisk Magt nat, som har forført en Nonne, skudt hendes tidligere Elsker ihiel, er undflyet fra en Fæstning, derpaa bleven saaret ved Waterlod, seilet fra Hamborg hen at blandt sig mellem Liberalerne i Spanien, men kjed deraf, efter et Aars Forløb, har han villet seile over til Amerika, lidt Skibbrud paa Kysten af Fristaterne, og der i indladt sig i en Contract om Huses Opførselse, hvorved han kom i Forbindelse med den Jøde, han siden førte Proces med. J Hudsonsfloden mistede han sine Penge og sit Adelspatent, blev siden anklaget for Falskneri, rømte og ankom til Liverpool, hvorfra han begav sig først til, alle Lykkejægeres Revier, Bath, siden til Edinburg, hvor han giorde Bekjendtskab med Sir Walter Scott, der skal have budet den, - som han selv kalder sig, - store Ubekjendte, 1200 Pd. Sterl. for en Beretning om hans Eventyr, hvilke Digteren vilde benytte til sin nyeste Roman, da han selv intet Lignende kunde opfinde. Fra Edinburg kommer Helten over til Dublin, og træder op som ungarsk Baron Hoffmann og Grev Sironi, forsynet med en Mængde Ordener og Diamanter. Her foreviser han Breve fra sin Moder, som har det sære Jndfald, at hendes Søn ikke maa komme hjem, uden at medbringe en irlandsk Kone. En lettroende Moder, lover ham sin Datter, men laaner ham ovenikjøbet 440 Pd. Sterl. (1700 Specier) og vilde blevet endnu værre snydt, dersom ikke hiin americanske Jøde var kommen imellem med sine gamle Fordringer, hvilke nu have formaaet Hr. Baronen til at opgive sit - formodentlig tomme - Bo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
J Ny-Ros, i Grevskabet Vexford i Jrland, ægtede nylig en engelsk Matros en katholsk Pige, hvilket gav Anledning til et stort Opløb ved Kirken hvor Vielsen skeete. Det lykkedes endelig Præsten at overtale Hoben til at skilles ad; men da den unge Kone, for at være sikker for Jnsulteringer, forlod Kirken aden anden Vei end hendes Mand, mødte Pøbelen hende og tvang hende til at flygte ind i et nærliggende Huus. Da hun igjen begav sig bort derfra, blev hun paany forfulgt af omtrent 500 Personer, som kastede paa hende Alt hvad de kunde faae fat paa Saaledes maatte hun gaae igjennem to Gader, uden at en eneste Dør, aabnedes for hende, eller Nogen bød hende en frelsende Arm. - (Hvor sørgelig er ikke en saadan Fanatismel) Liverpool vil snart komme til at indtage en høiere Rang i Handelsverdenen end selve London. J Aaret 1823. har denne Stad indbragt i Told den uhyre Sum af 1898,402 Pd. Sterling. Af Skibe indløb i f. A. dertil 9507. Dens meste Handel er paa Sydamerika. En engelsk Landmand havde en Mængde gamle Æbletræer i sin Have, som syntes at være udmarvede, og bare kun Frugter af en Valnøds Størrelse; han tog derfor i forrige Vinter nybrændt Kalk, ligesom den kom af Ovnen, ladskede den med Vand, og bestrøg disse Træer dermed ved Hielp af en stor Kost, og det strax, paa det at ikke Kulsyren skulde svække dens at sende Egenskab. Følgen blev, at alt Mos og alle Jnsecter forsvandt af Træerne, den yderste gamle Bark faldt af, og der dannede sig en ny glat, reen og sund Bark, og alle Træerne fik, endskjøndt nogle vare over 40 Aar gamle, et meget frisk og ungdommeligt Udseende. Renselsen i Spanien gaaer saavidt, at Chirurger og Apothekere maae lade sig omexaminere, fordi de ikke have aflagt Eed paa Jomfrue Marias ubesmittede Undfangelse!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Nogle tydske Læger forsikre, at den Smitte man i den senere Tid har erfaret, er slet ikke andet, end den Omgangssmitte, som i hele 200 Aar har pleiet at komme : igjen hvert syvende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Borgerkapitain og Urtekræmmer Press, Kammerraad Hansen med Familie, Districtschirurg Wellerop, Frøken C. Jespersen, Contorist L. Christensen, Skibscapitain M. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Silke= og Klædekræmmer Fønnesbech med Kone og Børn, Handelsbet. Rønstrøm, Stud. jur. Esbensen, Frue Hjorth og Datter, Contorist Jespersen. Aarhuus Kirkenyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Døbte i Domkirken, Regiments=Bøssemager Kiær en Datter, Wilhelmine Jacobine, Fadd. Mad. Funder, Jfr. S. Schmidt, Komd. J. P. Schmidt, Contorist Meldrup, Uhrmager Jensen, Guldsmed Lyster. - Matros H. Johansen en Datter, Anne Mette Kirstine, Fadd. Mad. Alrøe, Jfr. B. Brahm, Skipperne Falslev og P. Prinz, Styrmand J. Høst. Skrædermester C. Lund en Datter, Mette Marie Cicilig, Fadd. Mad. Cramer, Elisabeth Nielsdatter, Skrædderne J. Møller og Minor, Bødker Bærensen. - Dagleier Peder Jørgensen Tvillingdøttre: Stine og Bodil Marie, Fadd. Maren Sørensdatter An Jensd., Johanne Sørensd., Christiane Sørensd., Knud Jensen, Søren Andersen, Niels Brandt, Stephen Sørensen, Søren Sørensen og Jens Pedersen. - Vagtmester Hansen en Datter, Caroline Juliane, Fadd. Frue Tersling, Frøken Wildenrath, Kammerjunker v. Düring, Ritmester v. Juel, Overaudit. Holm, Lieutn. v. Engelsted. - Ritmester v. Juel en Søn: Frederik Ferdinand, Fadd. Frue Geheimeconferentsraadinde Guldencrone, Frøken Wildenrath, Oberst v. Scholten. Major v. Gæhler, Ritmesterne v. Tersling og v. Flindt. Matros M. Sørensen en Søn, Michael, Fadd. Mad. Blegind, Christiane Klink, Styrmændene Brasch og Lawe, Lods Chr. Jensen. J Fruekirke, Cancellist C. C. Sauerbro. en Søn: Nicolai August Christian, Fadd. MadamSauerbrey senior, Madame Sauerbrey junior, Dr. jur. Herredsfoged Seidelin, Lieutn. v. Freisleben, Mægler Bloch. - Kludesamler T. Andersen to Sønner, Peder og Jacob, Fadd. Zidsel Sørensdatter, Kirstin Skrøder og Rasmine Bertelsdatter, Vægter J. Bekboe, Dagleier N. Nielsen, Markmand A. Andersen, Tienestekarlene P. Jacobsen og J. Pedersen. - Birgitte Jensdatter: en Datter Caroline, Fadd.: Dorthe Rasmusdatter og Jensine Rasmusdatter, Skomager Petersen, Jens Windum og Peder Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Copulerede. Hs. H. Hr. Stiftsprovst F. C. Studsgaard, Sognepræst til Domkirken i Aarhuus og Enkemadame A. Margrethe Steen fød Thomsen. Gartner Jens Østerrild og Pigen Barbara Christensdatter. - Skrædermester Jens Røgind og Jfr. Anne Marie Helene Lemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Bekiendtgiørelser. At Frøken M. Studsgaard ved en blid og rolig Død, endte sin jordiske Løbebane i Eftermiddag Kl. 3 slet, i sit Alders 59de Aar, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Randers, den 5te April 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Onsdagen den 14de d. om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Stenalt afholden Licitation overVandkarmens Synkning og Vandhjulenes Forandrin ved Stenalt Vandmølle. Overslaget saavelsom Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til de Lysthavendes Underretning bekjendtgjøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 5te April 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshave vorder det Skomager Christian Stab iboende Sted, No. 110 paa Middelgade, bestaaende af 3 Fag 1 Etage Huus Muur og Bindingsværk, samt Qvist, med tilhørende Gaardsplads og 2 Fag Halvtag, stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes Tirsdagen den 20de April førstk., om Formiddagen Kl. 10 i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de April 1824. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter Handskemager J. M. Arps afg. Hustrue, vorder det Stervboet efter bemeldte Afdøde tilhørende Sted No. 59 paa Middelgade, bestaaende af 7 Fag 2 Etage Muur og Bindingsværks Forhuus, 5 Fag 2 Etage dito Sidehuus og 8 Fag 1 Etage Baghuus, med Gaardsrum, Pompevand og Haugeplads, stillet til en eneste offentlig Auction som berammes at afholdes Fredagen den 23de April førstk., om Formid. Kl. 10 i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 9de April 1824. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Over det Boet efter afdøde Enke Johanne Madsdatter tilhørende Sted No. 274 i Trangsstræde her i Byen, med Gaardsplads og et Halvtag, afholdes 3de Auctioner saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 27de April d. A., 2den -- 11te Mai - og 3die - 25de hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, og den sidste i Stedet selv. Randers, den 26de Marts 1824. Neckelmann. Grundet paa vedkommende Udlægshavers Begjering, bliver : Torsdagen den 29de April d. A.,- 13de Mai - og - 27de hver Dags Formiddag Kl. 11, afholdt Auction overden Wilhelm Schaldemose tilhørende Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng, 7 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr., i Alstrup Bye, Rud Sogn, Galthen Herred, Randers Amt, og over den bemeldte Schaldemose ligesaa tilhørende Mølle i samme Bye, af Hartkorn, Ager og Eng, 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., Mølleskyld 2 Tdr. 1 Fdkr. De 2de første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i den solgt attraaende Gaard, hvor da og forauctioneres Besætning, Ind- og Udboe. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 26de Marts 1824. J Auctionsdirecteurens Fraværelse, som constitueret, Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Jfølge det Passerede under Skiftet efter afdøde i Gaardmand Peder Jensen og Hustrue Maren Nielsdatter af Sahl, bliver efter Vedkommendes Begjering holdet een eneste Auction, over en bemeldte Boe tilhørende Gaard i Sahl Sogn og Bye, forrige Houlberg Herred, nu Lysgaard Herred, Viborg Amt, hvilken Gaard med dens tilliggende Parceller staaer for Hartkorn, Ager og Eng : 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1/2 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Auctionen afholdes i Gaarden selv, Onsdagen den 14de April næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, og iblandt disse ere at en ikke ubetydelig Deel af Kjøbesummen, kan blive indestaaende i Gaarden, mod 1ste Prioritet i samme. Lysgaard & Hids Herredscontoir, den 30te Marts Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Jfølge Forliig, og derefter passeret Udlæg, bliver efter vedkommende Udlægshavers Begjering, den Christen Nielsen Baks Enke Sidsel Jensdatter, tilhørende Gaard i Grønbek, Lysgaard Herred, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., stillet til 3de efter hinanden afholdende Auctioner : 1ste Gang, Tirsdagen den 27de April, dito, den 11te Mai, og 2den - 3die - dito, den 25de dito, næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner holdes paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir, men 3die Auction holdes paa Gaarden selv. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Hvilket herved ikke allene til de Lysthavendes men endog til vedkommende Eieres, Besidderes og Panthaveres Efterretning, i Følge Placaten af 22de April 1817, bekiendt Lysgaard og Hids Herreders Contoir, giøres. Holstein. den 23de Marts 1824.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Tirsdagen den 20de April førstk., Kl. 3 Eftermiddag, bliver paa Ebeltoft Raadstue foretaget offentlig Auction til Bortforpagtning paa 1 Aar fra 1ste Mai. førstk., af Hovedgaarden Schiersøe og Parcelgaarden, Friderikkesminde i Draabye Sogn, samt bemeldte Sogne Konge- og Kirketiende, alt paa det Kongl. Rentekammers Approbation. Lysthavende indbydes. Ebeltoft, den 4de April 1824. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Undertegnede agter underhaanden, til Nedbrydelse, at bortsælge Haabets Veirmølle, paa Holme Byes Mark ved Aarhuus. Møllen, som er opbygt for saa Aar siden, stedse vedligeholdt og kan benyttes til Maling ethvert andet Sted, bestaaer af en Rugværn, som tillige er indrettet til Sigtning, 2 Pilleqværne, indrettet efter hollandsk Maade. Den sælges samlet til Modtagelse strax, og kan med liden Bekostning afskibes, da der ikkun er 1/2 Miil at vogne Materialerne til Aarhuus Havn. Conditionerne ville vorde lempede i Kjøberens Faveur, og med Kjøbesummen gives passende : Credit. Aarhuus Mølle, den 8de April 1824. Chr. Th. Guldager. Carl Georg Bousils, Tøifabrikant i Kjøbenhavn, tilkjendegiver herved det ærede Publikum: at han ifølge en Kgl. allernaadigst Tilladelse, af Datto: 5te Marts d. A., har foranstaltet et Udsalg af sine Bomuldstøier. hos Mad. Daget, boende i denne Byes Vestergade No. 481, hvor Tøierne daglig udsælges til de selvsamme bestemte Priser, som paa hans Fabrik i Khvn. Randers, den 6te April 1824. Da vi undertegnede have forpagtet Jagten paa Vester-Eng, saa ville enhver Uberettiget afholde sig fra at udøve nogen Jagt eller Krybskytterie paa bemeldte Aarhuus, den 10de April 1824. Eiendom. Mülertz. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. En konfirmeret Dreng kan antages i Malerlære hos S. M. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-10
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postkontoir henliggende uindløste Breve i Jan. Qvartal 1824. Porto i Tegn. J. C. M. Bergreen i Aarhuus, fra Kiøbenhavn 23 2. Jens Dynesen i Neufling fra dito 3. Maren Chatrine Dreier i Aarhuus, fra Bogense 16 A. Niels Erichsen i Aarhuus, fra Kallundborg. H. C. Farholms Enke i Aarhuus fra Slagelse: 6. Pastor Giellebølle i Ringive Pestad. fra Aalborg 10 7. Joh. Fr. Lojen i Aarhuus fra Eckernforde, 8. Rasmus Jensens Enke i Thaastrup fra Khvn. 9. Niels Mathiesen i Skiørring fra Khvn. 10. Toldbetient Møller i Aarhuus fra Slagelse 11. Jeppe Pedersen i Skjoldelev fra Frederiksborg 23.12. Jens Pedersen i Astrup fra Khvn. 13. Peder Pedersen i Aarhuus fra Khvn. 14. Dorthe Marie Povelsdatter i Aarh. fra Khvn. 23 15. Karen Marie Rasmusdatter i Astrup fra Khvn. 23. 16. Mette Sørensdatter i Røgind fra Khvi17. Rasmus Nielsen Skiørring i Skaarup fra Khvn. 23. 18. Peder Schebeck i Aarhuus fra Khvn. 19. Michel Sørensen i Selstrup fra Aalborg, 20. Anders Tend i Farre fra Khvn. 21. Naalemager Wittrup i Aarhuus fra Khvn. 22. Capitain A. Wiborg i Aarhuus fra Helsingøer, Aarhuus Postcontoir, den 31te Marts 1824. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-13
Aar 1824. No. 50. Tirsdagen. den 13de April. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-04-13
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Mellem dette Lands og Frankriges Regiering er der bleven afsluttet en Occupationstratat, ifølge hvilken de franske Tropper skulle forblive paa Halvøen til 1ste Juli, da saa de store Kontinentalmater ville forbeholde sig at afgjøre, om bemeldte Troppers Ophold der skal vare længere eller ei. Fra Bayonne skrives den 23de Marts: "Man venter vigtig Begivenheder. Rygterne, som i disse Dage circulerede om en Forsamling af Gesandterne og deres Forhandlinger, vare ikke uden Grund. General Bourmont ha virkelig havt adskillige Sammenkomster med det diplomatiske Korps, hvis Gienstand formodentligen snart vil blive kundgjort." - Nylig vilde General Bourmont gjøre en stor Fete, hvortil hele den Kgl. Familie var inviteret. Men da Alt var beredt dertil, lod Kongen sige, at han ikke kunde komme, da han holdt sin Faste og neppe torde nyde en Kop Chocolade, men vilde med Fornøielse bivaane Feten, naar han kom tilbage fra Aranjuez, hvor Hs. M. vil residere nogle Maaneder. Til denne Stad var der sendt befalinger, at alle forhenværende Nationalfrivillige, alle Fremmed og Spanioler som ikke ere bosat der samt alle Liberale have at forføie sig bort derfra inden Kongens Ankomst Medens Hs. Majestæts Fraværelse skal der i Madrid forhandles, om det ikke var muligt at tilveiebring en Regjeringsform, der kunde være noget afvigende fra den nuherskende stærkroyaliske, General Bourmont ha svart paa Spørgsmaalet, om han var istand til med Kraft at opretholde en saadan Regjering, at han ved den nuværende Stemning i Provindserne ikke troede sig istand dertil med de 25000 Mk. som han nu har, men at han med 80,000 franske Soldater ville indestaae, for den almindelige Rolighed. - Den apostoliske Junta, der sikkert ikke med det Gode vil tillade slig en Forholdsregel, bliver almindelig beskyldt for, at den allerede gjør Forsøg paa at bringe menig Mand i Bevægelse og opmuntre de saakaldte Frivillige til, ikke a at aflevere deres Vaaben.