JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Udi Gummerød bye i Lidemark sogn, paa det Kongel. stift Walløes gods, er død en gl. mand, navnlig Niels Christensen, som var Skovfoged, ellers barnfød i Jylland, og ey har efterladt sig livsarvinger, men af udarvinger haver angivet sig 3de koner, som skal være hans systre, neml. Sophie Christens dotter, ægteskab med Degnen Sr. Jens Bidorph i Asnæs udi Ods herred i Siælland, Anna Maria Christens dotter, gift med Johannes Hansen Borre i Kiøbenhavn, som ellers skal være forreyst og fraværende paa de lange kiøbmands reyser til Vestindien, og Karen Christens dotter sal. Hans Michelsen enke i bemeldte Kiøbenhavn, hvilke anmeldte arvinger, sig dog ikke endnu have legitimeret; hvorfore hermed, foruden skeede tillysning ved tilbørlige retter, ydermeere kundgiøres fornevnte mands dødelige afgang, for hans retfaldne arvinger, hvo og hvor de maatte være, saavel som credi= og debitorer, at de vilde vide, at anmelde sig til lovens foreskrevne tider, hos Amtsforvalter Rosted, paa Billesborg, som skifteforvalter, med lovgyldige beviiser, saavel om arverret, som om fordringer, alt til et lovligt skiftes behandling, som, til vedkommendes nærmere efterretning, hermed bekiendtgiøat være ansat til fortagelse udi Tingstuen i Herfølge, Fredagen næstkommende 11 April 1755, hvor enhver skal vederfares hvad dennem efter Kongel. allernaadigste lov og forordninger kand tilkomme, ligesom og debitorerne vilde indfinde sig med hvad de til stervboet maatte være skyldige. J Skidenstrædet lige over for Frue Kirkes fattiges skole, hos Erich Næve, er i commission at sælge, 2 aars gl. Fynsk Kommen og nye Boghvede Gryn. J Sr. Ackermans Boglade paa Amager Torv næst ved Sr. Colsmann, gives underretning hvor man kand bekomme smaae blaa velsmagende Franske Caffe=Bønner for en billig priis, i store og smaae qvantiteter.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Hvem som til førstkommende 11 Jun, maatte behøve en Capita af 1000 Rdlr. udi forsvarlig huus pandt, vilde behage at adressere sig til Pastskriveren i det Danske Post-Contoir Sr. Peder Brandt, da han derom kand give anviisning.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Hos Frans Hoffman boende paa gammel Mynt hos Sr. Kønsberganden port fra Regnegaden paa høyre haand, er til kiøbs god Theebohe Kongo, Pecco, Zioung=ioung, Heysan og Theebing i heele kister og smaae partier, samt et partie Martinique Caffebønner, Ostindiske Sirtzer, Tørklæder, Nettelduger og hvide Cattuner Liebhaberne skal blive betient med gode vahre og de billigste priser. Mandagen den 3 Mart. om eftermiddagen imellem 2 og 3 slet, lader Thomas Balle sin gaard i store Strandstrædet paa hiørnet til Amalienborg AN Den gang ved offentlig auction opbyde og bortsælge uden videre auction om fornøyelig bud skeer; Beskaffenheden erfares af de trykte og opslagne placater. udi Frue Oberstinde Eigteds gaard bag børsen, kand nu strax sen eller næste fløttetid bekommes til leye udi den nye tverbygnings 2den etage, en sahl med 2de kamre, gibsede lofter og vogne med vordugs tapetter samt et kammer til een tienner, og til næste Paaske fløttetid i Sidehuuset paa høyre haand, i 2den etage, 3de værelser kiøkken og spisekammer udi een linie, samt i qvisten 22de kamre, alle med behørige kakkelovne, som efter de leyendes commodite med ovenstaaende værelser i tverbygningen kand vorde foreenede, item en viin= eller pakkielder paa venstre haand af indfarten fra gaden samt stald til 2de heste og remise til 2de vogne med behørig loftrum til brende og forring.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Hos Lauris Ursin, boende i Skidenstrædet hos Muurmester Søren Pedersen, gives anviisning paa en smuk nye Berliner 4 fizige Vogn, med læder betrokken, som med behørende Læder=Magazier og kieldere er forsyned og ellers til Reyse=Vogn meget commode: Ligeledes gives sammesteds anviisning paa et partie Ølands Gulv Fliiser. Byefoged og Birkedommer Jens Lottrup i Hillerød ved Friderichsborg lader herved bekiendtgiøre, at afg. Johans Anders dagtter der forhen har eyet og beboet Wæirebroe Mølle udi Siælland, men tilsidst paa nogle faae ugers tid været i ægteskab med borger og Tømmermand Sr. Peder Larsen Bruun i Hillerød, haver ved et under 31 Januar indeværende aar allernaadist confirmeret testamente iblandt andet destineret 333 Rdlr. 2 mk. for sine halv sydskende børn, hvoraf nogle efter beretning skal tiene i Kiøbenhavn og endeel at opholde sig paa Kiøbenhavns Frederichsborg og Roeskilde Amter &c. Som da disse 333 Rdlr. 2 mk. skal deeles imellem berørte arvinger efter loven og testamentets 2den post, saa lader fornevnte Byefoged Lotterup som skifte forvalter udi de danske viser 3de paa følgende postedage advare vedkommende arvinger, at de alle inden 6 ugers forløb, i det længste fra dato af at regne, maae indfinde sig hos ham i bemeldte Hillerød, og med et lovformelig tings vidne legitimere denne deres arverrættighed eller og tilskrive sig selv det tab og skade som deres udeblivelse maatte foraarsage. Friderichsborg den 28 Febr. 1755. J Lottrup.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Udi Udesundbye sogn og bye paa Friderichsborg amt, er sidst afvigte aar død en pige, navnlig Barbara Daniels Daatter, hvis efterladte stervboe er saa ringe, at bet ey formaaer noget ordentlig proclama, og da der berettes, at fornævnte pige har havt en broder navnlig Hans Danielsen, som skal have lært Smede haandværk i Kiøbenhavn, men for 7 a 8 aars tid siden reyst derfra, og siden ey spurgtes noget til, eller vides hvor han sig nu maatte opholde; saa lader Skifte=Forvalteren Regimentskriver Matthias Dahlstrøm, herved 3de gange efter hinanden i gazetterne bekiendtgiøre, at skiftet efter fornævnte Barbara Daniels Daatter paa Regimentstrever stuen i Frederichsborg vorder holdet Mandagen den 14 Aprilis førstkommende om formiddagen klokken 9 slet, hvor saavel den afdødes arvinger som credi= og debitorer ville møde eller mødstade, enhver sin tarv at beopagte, da med skiftet skal forholdes som lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Saasom Sr. Offer Hansen Forpagter paa Ligtved gaard i Steenstrup sogn, i Sunds herred i Fyen, qviterer sin forpagtning til førstkommende 1ste Mai, saa lader han herved bekiendtgiøre, at der paa ovenmeldte gaard førstkommende 7 April kl 9 bliver fremstillet til offentlig auction endeel ham tilhørende smukke og unge læster, en stor deel qvæg, bestaaende af gode hollænderie kiør, 3 aars, 2 og 1 aars qvier og unge stude, og samme væg kand blive foeret der paa gaarden til den 30 April om den kiøbende det forlanger, saa og rare store sviin, feede stude og kiør, adskillig Slags boehave, hollænderie redskab af alle Slags, som til et complet hollænderie behøves med videre, som liebhaverne kand tage i øyesyn paa auctionsstædet naar behager, og som nærmere kand gives underretning om her i Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Hermed bekiendtgiøres, at stamhuuset Sandholts hovedgaard udi Fyen, med underliggende Sollerup gaard, er underhaanden at faae til forpagtning fra 1ste Mai førstkommende udi næsteftet hinanden følgende 3 eller 6 aar; thi ville liebhaverne som maatte have lyst, addressere sig til stam herren Hr. Hans Nobel inden den 12 Mart. førstkommende, for at see conditionerne og med hannem om afgiften at accordere, skulde det forinden 12 Mart. ikke skee, bliver ventelig denne forpagtning stillet til offentlig auction som da nærmere bekiendtgiøres, ellers tiener til efterretning, at rug sæden er lagt, og 200 gode hollænderie kiør med hollænderie reedskab kand til besætning i forpagtnings tidens annammes efter de forfattede conditioner, hvilket her er for vidtløftig at specificere; mens nærmere kand tages i øyesyn af de lysthavende.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Paa Næsbyeholms gods Glomsøe sogn og bye i Vordingborg amt, en ved døden afgangen huusmand Hans Hansen, hvis ringe efterladenskab straxen er tagen under lovlig skiftebehandling: men som bemelte afdøde foruden de nærværende arvinger skal have havt en søn Christopher Hansen, hvilke for over 30 aar siden er reyst udenlands, og ey vides hvor han sig nu opholder, eller omhan er udi live, videre end som efter sidste skrivelse til sin fader at dato 20 Dec. 1733, da han skal have staaet udi lære hos SukkerBager Johan Hinds i Hamborg; Altsaa siden stervboen ey formaaer nogen ordentlig proclama, lader undertegnede paa sit høye herskabs vegne, som skifteforvalter, udi de danske og tydske aviser 3de postdage efter hverandre, indkalde bemeldte sal. mands søn Christopher Hansen, samt stervboets credi= og debitorer at møde ved skiftet udi stervboen til de udi loven determinerede tider, da enhver efter stervboets fattige omstændigheder, skal vederfares hvis lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Paa dito gods udi Glomsøe sogn og bye i Vordingborg amt er ved døden afgangen indsidder Niels Sørensens hustrue Catharine Thomas datter, som efter beretning skal have havt en datter Kirstine Marcus datter, gift udi Kiøbenhavn med en China=faret, eller Matros, hvis navn ikke vides, og skal have været boende udi lille Kongens gade; men om samme endnu er i live eller haver efterladt sig børn vides ikke, og stervboets tilstand befundne saa ringe at ingen ordentlig proclama kand bekostes; altsaa bliver herved 3de postdage efter hverandre i de danske aviser dette dødsfald bekiendtgjordt, og den afdødes datter eller arvinger samt stervboets credi og debitorer indkaldet at møde den 24 Mart. førstkommende om formiddagen kl. 10 slet her paa Næsbyeholm, hvor skiftet til endelig slutning bliver foretagen, enhver medtagende lovgyldige beviser, da de efter boets tilstand skal vederfares hvad lov og ret medfører. Næsbyeholm den 10 Febr. 1755. Anders Bering.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Skifte Forvalteren for Cronborg Beyebr. Fabriqve, der er beliggende udi Cronborg amt, strax ved Helsingøer, lader 3de gange de danske gazetter bekiendtgiøre, at ved døden er afgangen, en ved bemelte Fabrique staaendes tienestekarl navnlig Christen Sørensen, hvis ringe efterladenskab, strax efter dødsfaldet vedbørlig er registeret, og videre efter loven behandlet, til paafølgende skifte og deeling imellem hans creditorer og sande arvinger, hvorom de sidste, nem hans arvinger, man dog ey haver kundet erholde anden eller nærmere efterretning, end at bemelte Christen Sørensen som selv var barnfød i Jylland, skal og sammestæds neml. i Ørum bye, beliggende omtrænt een miil fra Randers paa veyen til Viborg, have sin Moder og en Søster, og strax derved i en bye ved navn Hammershøy, en broder, men deres navn med videre omstændigheder, samt enten de ere døde eller endnu levendes, vides ikke, altsaa, som dette Skifte er berammet at foretages den 20 Mart. 1755. og da om mueligt til endskab befordres, saa vilde saavel disse som om der ellers skulde være fleere af Christen Sørensens rette eller nærmeste arvinger, tillige med alle andre, som retmessig kand have noget at fordre eller gielde, sig samme dag paa meerbemeldte Fabrique indfinde, da enhver skal vederfares ret efter loven og stervboets omstændigheder. Hvem som maatte have en capital paa 2600 eller 3000 Rdlr. af udsætte for 4 og en halv procente imod forsvarlig i Brand-cassen asseureret huuspandt, vilde addressere sig derom til Hans Holck Regnegaden, næst ved Kandestøberens, som haver commissionen; hvor og endnu nogle faae Engelske Oste a pd. 13 s., saavel som alle sorter Bengalske vahre, samt Thee og Martiniqve Caffebønner er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
J lille Strandstræde er meget smukke Logementer for en samilie til leye, med stalderum til 2 Heste; liebhaberne behager at melde sig hos den Franske Bager i store Færgestræde. Dentsche,
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Copenhagener. prungen. væretereret bærerer Anno 1755. No. 17. No Træer.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Freytags, den 28 Februar. Nachrichten, von dem Leben Mahomet des fluften. Mahomet der V. wurde 1698 gebohren. Sein Vater war Mustapha der II. welchen sein Bruder, Achmet der III. von dem Throne verdrungen hatte. Fast bis in das 35ste Jahr muste er in dem Gefangnisse sitzen. Doch war ihm solches erträglich, weil ihm sein Ole wohl halten, und in den Wissenschaften, dig sig fur einen Prinzen schicken, hinlanglich anterweisen lies. Jm Jahre 1730 geschabe eine Hauptempbrung wider den vorigen Regenten Achmet den 11. Der unglückliche Krieg mit Persien, die Grausamket des Sultans, der bey 40000 Personen hinrichten liess, und der unersattliche Geiz seiner Ministers sturgte die Unterthanen in die tieste Verzweifling, das sie das aufserste wagten. Achmet dem 111, wurde vergolten, was er an seinem Bruder Ubelsigethan har te. Er muste von dem Throne herunter, und Mahomet der V. wurde auf denselden erhoben. Wie Mahomet der V. aus seinem Gefangnisse, und seinOnele von dem Throne in den Arrest geführet wurde, so begegneten diese beyden Heeren einander. Achmet der III. demuthigte sich vor seinem Vetter, der ihin seiner Gewalt hatte. Der nene Kayserredete liebreich mit ihm, und that alles, was zurVergessenheit seines gegenwartigen Falles und vo rigen Hoheit gereichen komte. Er gab im so viel, als nothig war, seinem Stande gemas zu leben. Er schikte ihm seine liebsten Weiber, und zog ihn in vielen Dingen zu Rathe. Es maa seyn. das Mahomet der Fünste durch die Staatsklughrit so sanftmüthig geworden ist, so ist doch atich richtig, das wenige unter den Christen so edel gesinnet siud gegen die, von denen sie, oder ihre Anverwandten vorher beleidiget worden. Aly Padron war der Urheber des Aufstandes gegen den Sultan, Achmet. Er war soffrech, das er sein ungerechtes Vorhaben mit der Beforderung der gottlichen Ehre vertheidigen wollte. Gott und der Prophet Mahomet, sagte dieser Betruger, har mir in dem Traume goffenbaret, wie es unverantwortlich sey, das man den Feinden der Rechtalaubigen Provinzen und Vestungen, die mit dem Blute sovieler rechtschaffenen Muselmanner erobert worden, abgetreten hatte. Jch sage es euch, das Turkische Reich und die Religion wird villig zu Grunde gehen, wofern Sultan Achmed auf dem Throne, unddie Verwaltung der Geschäfte in den Handen der alten Ministers langer bleibet. Die Bosheit kann sich bey dem Pøbel, der umigesunde Begriffe von Gott unbekummert ist, nicht schlauer verbergen, als wennsie mit dem Zorne des hochsten Wesens drobet. Was war daher leichter, als das diesem ersuchtigen Mann eine grosse Menge zusiel, (Die Fortsetzuug følget kunstig.)
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Wien, vom 29 Januar. Allen Officiers und Gemeinen, welche in der Burg die Wache halten, ist der gescharfte Befehl gegeben worden, alle Personen, die nach Hofegehen, genau zu befragen, und ihren Gangen nachzuspuren, zu welchem Ende man aus dem hiesigen grossen Jnvaliden Hause einige Mannschaft in der Burg vertheilet hat. Die Ursache zu dieser nenen Anordnung har kurslich ein Fremder gegeben, welcher in der Kleidung eines Officers die Vermessenheit gehabt, in die Zimmer einiger Hof=Dames zu kommen, und Almosen zu begeren, und weil solches von ihm zum oftern geschehen, ister wegen seiner Unverschamtheit gefang. lich eingezogen, und auf eine Bühne gestellet worden.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Messina, vom 7 Jan. Nachdem die Malthesischen Schiffe 2 Tripolitanische und einen Tunsischen Corsaren in den Cephalonischen Gewassern angetroffen, so haben sie dieselben angegriffen, und nach einem hartnackigen Gefechte erobert. Diese 3 barbarische Schifse haben zusammen 117 Türken am Bord gehabt, von denen, was nicht im Gefechte geblieben, ist zu Slaven gemacht, und nach Maltha gebracht worden.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Paris, vom 3 Februar. Es ist ausser weisel, das der hiesige und derSpanische Hofdurch einem nenen Tractat ihre Allianzen ernenert, und in Ansehung ihrer beyderseitigen Vortheile bevestiget haben. Der Herzog von Mirepoix har von London dem Könige einderichtet: Wie er nichtsversaumet hatte, das Grossbrittannische Ministe um nach seiner Zurückkunst inverschiedenen Corferenzen von derguten Gesinnung Sr. Majestat zu uberzengen, und demselden begreiflich zu machen, wie die Vorschlage, sver gethan, die besten waren, einen Vergleich wegen der Americanischen Streitigkeiten darauf zu banen, von welchen man sich glückliche Folgen versprechen, komne, allein, die Grossbrittannische Ministers hatten den Antrag gar nicht von eben derselben Seite angesehen. Sie hatten viele Swierigkeiten beydemselden gefunden, unddie Zurustung zu Brest hatte die Gemüther der Englischen Nation unge mein in Bewegung gebracht, das solglich die Sachen in einer heftigen Crist sich befanden. Man redete allda von nichts, ald von den Zuristungen, der Flytte nach den beyden Jndien, absonderlich nach America, wohin man eine noch weit ansehnlichere Verstarkung zu senden im Begriff ware, als diesenige, soberets abgegangen. Er erwarte daher nene Jnstructionen, wie er sich bey diesen bedenklichen Conjuncturen zu verhalten hatte &c. Man ist indessen nicht ohne Hoffnung, das die Sachen noch ein friedfertigeres Ansehen gewinnen. werden, und das nene Erlanterungen die vielleicht eingenommene Gemuther besanftigen. Von allem dem, was man den Franzosen wegen ihrer Unternehmung am Ohio zur Last leget, har der König seit den ersten Beschwerden von seinen Gouverneurs aus America ganz andere Nachrichten, als in den englischen Blattern bekannt gemacht wer den. Dem Herzoge von Mirepoix ist daher auchaufgetragen worden, auf diesen Unterschied der Nachrichten, die sich gerade widersprechen, aufmerksam zu seyn, und sich nach den Ursachen dieses Widerspruches zu erkundigen.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Brest, vom 19 Januar. Nichts kann dem Effer gleichen, mit welchem man allhier an der Ausrustning der Esquadre arbeitet. Alle Werkstatte sin für dieselde beschaftigt, undausser den verschiedenen Arbeitern, melche man von allen Orten kommen last, braucht man noch alle Zimmerlente und Tischer dieser Stadt. Der wieback wird in mehr als 30 Oe fen gebacken. Das nothige Geld fehlet gar nicht. Der Formidable von 80 Kanonen, der Entreprennant, der Heros und der Palmier, ein jeder von 74 Kanonen, sind berets fertig. Zu den ubrigen wird noch einige Zeit nothig seyn. Zu Rochefort arbeitet man een sonermudet.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
London, vom 31 Januar. Die Zurustungen zur See und zu Lande werden hier mit mehrerem Eifer forigesett, als man sich vielleicht ausser Landes vorstellet. Allem An sehen nach ist der Krieg mit Frankreich uvermeidlich. Man rechnet, das seit acht Tagen 6000 Mann sind geprest worden, obgleich die Kongl. Proclamation, weld egestern vor der Børse ange lesen ist, nicht ohne Wirkung gewesen, da sich sehr viele freywillig zum Dienste der Flotte angeboten haben. Aus dem See=Hospital zu Greenwich haben sich gleichfalls 200 Jnvaliden angeboten, so och dienen konnen, und man har ste auchangenommen. Die Admiralitatist nunnebrotaglich versammlet, um die gehørigen Befehle nach den Haven zu ertheilen. Der Admiral An son wird bey der Flotte auf dem Prinzen von 90 Kanonen, und der Admiral Hawke auf dem Torbay von 74 Kanonen commandiren. Eine Division soll im Kanal kreusen; die andere an der Küstevon Frankreich bey Brest und Rochelle; und die dritte im atlandischen Meere zwischen Europa und America. Der Commandeur Edgecumbe aberbleibet mit einer Flotte in der Mittellandischen See Gestern vurde eine grose Anzahl von Wundarten, examiniret, wovon die geschiktesten zum Dienste der Flotte angenommen sind. Der hiesige LordMajor har Erlaubnis gegeben, in der Stadt London und der Freyheit von Westmünster Matrosen zu pressen. Bey diesen Pressenfallen viele blutige Han deel vor, da die gepresten die Freyheit haben, sich zu wehren, wennste konnen, indem keine Parlementsacte vorhanden ist, welche verbietet, Gewalt zu vertreiben. Damit man alle gute Seelente habhaft werden moge, so haben einige See-Officers eine Subscription gemacht, um diesenigen zu løsen, welche Schulden halbergefangen sitzen. Seit etlichen Tagen sind viele von den Englischen Schiff- und Zimmerleuten ans Frankreich zurückgekommen, und zwar aus Furcht, menn stegezwungen warden auf den Franzosischen Flotten zu dienen, das sie nachher den Englandern in die Hände kommen, und alsdann nach den Landesgesetzen gestraft werden möchten. Frankfurt, vom 7 Febr.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Man will hier wissen, das der König von Frank reich die Subsidien, welche er bisher an die Höfe von Pfalz und Cölln gegeben, vermindern wolle. Auch redet man stark davon, das sich der regierende Herz og von Pfaltz-Zmeybrücken mit der Prinzessin Maria Josepha, des verstorbenen Kaysers Carl des Siebenden zweyten Prinzessin, vermahlen werde, und menn dem Gersichte zu trauen ist, sosoldieser Herrnelst den Freyberen von Wreden, der vormals sein Premier Ministerigewesen, undnunmebro in Chur Pfalzischen Diensten stebet, gesonen seyn, die Katholische Religion anzunehmen. Von den Chur-Pfalzischen Hofe har man Ursache zu glauben, dass er die von dem Kayserl. Hose im angebothene 1200000 Fl. 3. Tilgang seiner Forderung annehmen werde. (wischen den Fürsten Bischof von Lüttich und dem dortigen Magistrat wird ein Missverstandnitz, so bisher unter ihnen geherschet, immer grosser. Beyde Partheyen haben schon Abgeordnete nach Wien gesandt, um dort ihre Streitigkeiteen auszumachen. Der Herr Voltaire, dieser Jnvalide des Witzes, welcher in einer besondern Grosse erhalten, har nun seinen Wohnplatz in der Schweiz augeschlagen, ob er gleich in seinen Annalen sehr geringschäsig von diesem Lande gesprochen hat. Er har sich einen Kanonschuss von Genf ein Gut für 87500 Livres gekauft, welches sehr schen meubliret seyn soll. Wennes ihm sein unruhiger Geist zulast allda zu sterben, so wird man ihm vielleicht diese Grab schrift setteen: Hier ligt kein Philosoph, kein Staatsmann und kein Held, Ein Dichter ist, den die beworfne Gruft verschliesset; Als Jungling trost er Gott, als Mann und Greis die Welt, Für beydes aber har sein Korper ganz gebusset.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Bonn, vom 4 Februar. Bey der anhaltende Kalte kommen die Wolfe, weil sie keinen Unterhalt finden, des Abends bey ganzen Zügen in die benachbarten Dörser, undrichten sowol unter Menschen, als Vieh groses Unheilan. Die Bauern haben daher in grosser Anzahl die Waffen ergriffen, um sich dieser raubbegierigen Bestien zu entledigen.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Berlin, vom 15 Februar. Von den traurigen Wirkungen der bisherrigen sehr strengen Kalte vernimmt man Følgendes: Jn der abgewichenen Woche erfror ohnweit Bernaucken der Knecht eines Arendators mit 3 Pferden. Bey Auilitz begegnete einem Stellmacher eingleiches betrubtes Schicksal, und ans Colberg wird berichtet, das in dortiger Gegend ebenfalls verschiedene Personen ihr Leben durch die Kalte verlohren haben.
Berlingske Tidende, 1755-02-28
Es wird hiermittelst zu jedermanns wissen kund gethan, das die nachden Placat vom 22 Februar, b. a auf den 5 Mart. h. a. angesette Licitation, so in Land=Stats=General=Commissariat uber 100000 Stück doppelte Flensburger Maursteine gehalten werden solte, nicht vor sich gehen werde, weil Copenhagen, Land man solcher steine nicht bendthiget. Etats=Generalcommissariat den 28 Febr. 1755. G. A. Bram. S. C. Strup. J. S. Linck. C. D. Wodroff. Von des Hr. Hegelahrs Gesangen von Wanden und der verwundeten Seele Jern, sind annoch einige Exemplaria a 8. Schill. Dan, auf den Buchladen des Königl. Waysenhauses in Copenhagen zu empfangen, wie auch bey dem Verfatter selbst, Hr. Johann Hegeluhr, Parrer zu Carlebye, Norder=Ørslev und Horrebye af der Jnsel Falster. Wie auch einigen Exemplarien von seinem Tractat uber selbige Materie a 24. Schill. Dann, seldige find zu erhalten bey dem Buchbinder Seigr. Wille in Aalborg, nedste den Gesangen für erwehnten Preis. Jn der kleinen Strandstrasse ist sehr bubsche Gelegenheifür eine Familie nedst Stalraum zu wey Yferde, mann sich Liebhabers dazu finden sonten, belieben sie sich bey den Franzdsischen Becker in der grossen Fahrstrasse zu adresseren. Nechstkommenden 11 Mart. Vormittags zwischen 11 und 12 Uhr, wird auf der Börse, følgende Waaren, so mit dem Schiffe Fridericus Qvintus von Saffe ist angekommen, durch offentl. Auction verkaut, nemlich 38 Fustagien Gummi Arabique wiegend Bruto 13610 Pd. 229 Strons dito dito, 41622 Pd. 21 Siron Vox 3180 Pd. 1 Fassen Jndigo 116 Pd. 1 Sack Jris 306 Pd. i Sack Enphorbium 60 Pd. Alles nach die Conditions som der Auctions Stelle werden bekannt gemacht. Die Waaren sind augelet in das vo rige Westindische Compagnie-Packhaus, welche 2 Tage zuvor konnen in Augenschein genommen werden.