JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Hermed følger et Tillæg.) Ander 19de i denne Maaned, er mig tilhændekommen, Hans U. Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, saa lydende :"Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, "Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjør alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Peter Christian Schumacher, Vor" Kammerherre og Amtmand over Nyborg og Tranekjør Amter, "af Vor Kiøbstæd Faaborg i Vort Land Fyen, hans, som Skifte" forvalter efter afgangne Canzlerinde Margrete Marie Cramer, " født Falsen til Søeboe, i Nyborg Amt, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget " og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han, ved Procla"ma sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags "Varsel, maa i de Kiøbenhavnske Berlingske og Odense Aviser " samt den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden, indkal7de alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter be" nævnte afgangne Canslerinde Margrete Marie Cramer, født Falsen, af hvad Navn nævnes kan, endog umyndige Arvinger med deres Værge, der formeentlig maatte have nogen Fordring efter "holdte og sluttede Skifter paa Søeboe Hovedgaards underliggende Bøndergods, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ovenmeldte Kammerherre og Amtmand Schumacher at anmelde og beviisliggiødre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa"gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Vær"neting samt den Overret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Ska"de at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 19 Junii 1795.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Under Vort Signete, (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen, Amtmanden over Nyborg og Tranekier Amter, Kammerherre, "Schumacher Bevilling, ved Proclama i Aviserne at indkalde al ie afgangne Canzlerinde Cramers Creditorer m.v. J allerunderdanigst Følge heraf, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, fra understaaende Dato at regne, alle de som beviislig have noget at kræve efter forbemeldte Canzlerinde Cramer og hendes forud ved Døden afgangne Mand Canzler Cramer, forinden ommeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring formig som Skifteforvalter, og tiener til fornøden Underretning, at Skiftet igien bliver foretaget i Stervboet paa Hovedgaarden Søeboe den 29de Aug, førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Faaborg den 30 Jun. 1795. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Huuset No. 642 ved Docters Boder med tilhørende Hauge og et lidet Baghuus, er underhaanden at faae til Kiøbs; de havende behage at henvende dem til Hans Tygesen sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
ved Ober=Told- og Consumtions=Controlleur Kastrup i B Odense, paa den reele Vestergade, udi hans iboende Gaard i anden Etage, er at bekomme Værelser til Leie for en Cavaleer eller anden honet Person, for sig selv og Medhavende, med eller uden Meubler, samt Staldrum til 4 Heste, og kan tiltrædes strax eller til førstkommende Michaeli. Vedkommende ville behage at henvende sig til Eieren selv for herom at accordere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
ved Registerings og Vurderings Forretning sidstafvigte 16de Juli efter afgangne Degn for Schebye og Otterup Menigheder Theodors von Haven Thrane blev anmeldt saa megen Gield, saavel efter Panteforskrivning som andre Gields beviser, at den langt overstiger Boets Formue, skulde flere have at fordre, og de finde for got at melde sig, indkaldes de herved i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Østrup Præstegaard Peder Dreyer, den 20de Juli 1795. Provst i Lunde og Skam=Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Den som maatte formeene at have noget at fordre efter den her i Byen ved Døden afgaaede Rebecka Barbara Hansdatter, enten private Folk eller Directeurer. Jnspecteurer eller Forstandere ved nogen publik Stiftelse, i Anledning af Placaten af 10de April d. A., mokaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde sig hos os som Skifteforvaltere, tilligemed Arvingerne efter bemeldte Afdøde, hvoraf 2de Søstre skal være udi et Hospital udi Middelfart, da enhver skal vederfares hvad Rk. er efter Loven. Odense d. 25 Juli 1705. Borgemester og Raader i Byen er ved Døden afgaaet Birthe Cathrine Hansdatter, og hendes Efterladenskab strax taget under lovng Behandling: men da det derhos under Skiftet er bleven anmeldte at hendes Mand, Jacob Svend Nielsen, afskediget Dragon, er ved Pintzdags Tider udi Aaret 1793 reist til Sielland, men hans Opholdsted er bekiendt; saa bliver herved indkaldet med 12 Ugers Varsel ikke alleneste bemeldte Jacob Svend Nielsen, men endog alle og enhver, som udi bemeldte Stervboe maatte formeene at have nogen Pretention, saavel private Folk, som Directeurer, Jnspecteurer eller Forstandere ved nogen publik Stif delse, i Anledning af Placaten af 10de April d. A., til at melet sig hos os, som Skifteforvaltere, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Odense den 25de Julii 1795. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Maa Marienlunds Gods, under Odense Amt, Ravneberg Herred, i Skibhusene er Huusmand Mathias Jacobsen død, uden at efterlade sig Livs=Arvinger. Ved Skiftets Begyndelse blev anmeldt, at hans Arvinger skal være Christen Albret Pottemagers Enke uden Nørreport ved Odense, Pottemager Rasmus Knudsen uden Møllebroeport og Laurs Rasmussens Hustrue uden Nørreport ved Odense. Disse forbem. Arvinger og om flere eller andre skulde være, indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske og begge de Fyenske Aviser, at møde eller møde lade, i Stervboet ved bemeldte Skibhusene 6te og 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Til Efterretning meldes, at Stervboet er saa ringe, at der ikke kan ventes nogen Arv. Ligeledes indkaldes til forbemeldte Tid og Sted Stervboets Credi= og Debitorer. Kaarup, Marienlund den 22de Juli 1795. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Jerved bekiendtgiøres: at Tiirsdagen den 1ste Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 8 Slet, og efterfølgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Søeboe foretaget offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, afgangne Cantzlerinde, Cramers Stervboe tilhørende og bestaaer udi Sølv, Tin Kobber, Messing, Sengeklæder, Dækketøi, Lagener, Jernvindlovne, Skatoller Speile, Borde, Stole, endeel Meierieredskaber, Hestetøi, Heste, Køer, Faar og Svun med meere efter Catalogi Jndhold, som forinden Auctionen ere at faae hos Hr. Boghandler Jversen i Odense, Hr. Jnspecteur Hansen i Faaborg og hos Hr. Forvalter Lund paa Søeboe. De Lysthavende behager ommeldte Tid og Sted sig at indfinde. Faaborg den 21de Juli 1795. Dedlau,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Kongelig Majestets Auditeur, Byefoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred, Den Gaard i Assens, som forrige Viinhandler Hans Hansen eier og beboer, stilles første Gang til offentlig Auction Mandagen den 17de August, 2den Gang Mandagen den 24 og 3die Gang næste Fredag den 28de, hver Dags Formiddag Kl. 10. Gaarden, bestaaer af 26 Fag Stuehuus, og 27 Fag Stald= og Ladehuus, alt er god Stand og vel vedligeholdt; Den ligger paa et meget nærsomt Sted og er beqvem indrettet til Kiøbmands Brug. Til Gaarden, hører en anseelig Frugt= og Kiøkkenhauge; hvilket herved bekiendtgiøres. Assens den 29 Julii 1795. O Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes herved alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter Enke Provstinde Hussel, som døde paa Tilbryndgaard, afvigte 6. Maj, at de inden 12 Uger fra undertegnede Dato anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, da Skiftet til den Tid bliver sluttet, herved tillige bekendtgiøres for hendes fraværende Arvinger, at den anmeldte Gield allerede overstiger Boets Formue. Veilbye Præstegaard d. 24 Julii 1795. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
J Følge erholdte Hans Kongelige Majestets allernaadigste BeT villing af 10de Juli d. A., som er læst ved Ulrichsholms Birketing paafølgende 24de og ved Fyenboe Landsting den 29de Juli, bliver herved forrige Kammertiener hos S. T. Hr. Kammerherre og Deputeret Rosenern, afgangne Niels Fredsøes Stervboes Arvinger og Creditorer sub poena præclusi et perpetui silen til med Aar og Dags Varsel indkaldede, de første lovlig at legitimere deres Arveret og Creditorerne at bevise deres Krav inden saadan Tids Forløb for Skifteforvalteren Høibemeldte Hr. Kammerherre Rosenørn, eller mig undertegnede hans Forvalter. Desforuden indkaldes Stervboets Debitorer at betale hvad de til samme maatte være skyldige. Ulrichsholm pr. Odense den 30te Juli 1795. Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre og Deputeret Rosenorn til Ulrichsholm og Keyrup hans Vegne H. Meyling, Ved Feiltagelse af Classelotterie=Collecteuren Mad. Rasmusen i Ø Svendborg er Lotteriesedlen til 4de Classes Trækning No. 16090 bleven feil udleveret isteden for No. 16190; de som altsaa rettelig tilhører sidstmeldte No. 16190 ville behage snarest muelig at melde sig hos bemeldte Collecteur for at imodtage det rette Nummer, da Vedkommende som haver imodtaget det feile Nummer ikke kan vente derpaa at hæve nogen Gevinst, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Dersom nogen uden for Bondestanden, paa Landet boende, ønsker at imodtage et voxen ungt Menneske, som agter at opholde sig paa Landet, udi Kost og Logie; kan om Betalingen accorderes med Hr. Birkedommer Toftgaard i Svendborg. En Gaard i en reel Gaden i Odense, bestaaende af en Stue, I et Kammer, Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer i underste Etage; en Sahl. Giestekammer og 2 Kamre i anden Etage, med Gaardsrum og Baghuus, ere at faae til Leie, strax eller til Mikkelsdag d. A.; hvorom Anviisning gives fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Skulde nogen have et eller flere Spilleborde at ville sælge, anvises dertil en Kiøber fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Da det ved Weilegaard til Bortfæstning sidste averterede og ny opbygte Huus med Tillæg af 5 Tdr. 4 Skpr. Ager og Eng, hvorpaa tillige befindes noget Skov, endnu ikke er bortfæstet, saa bekiendtgiøres samme end videre herved: at det endnu kan faaes, naar de Lysthavende melder sig paa WeilegaardsSkriverstue inden August Maaneds Udgang. Vandagen den 10 Augusti førstkommende bliver paa Middelfart, Øl Raadstue om Formiddagen Kl. 10 bortsolgt ved offentlig Auction den Andeel af Causlund Sogns Korn-, Hør= og Qvægtiende, for indeværende Aar 1795, der pro Officio er tillagt Præsterne i Middelfart; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for de Lysthavende. Veilbye Præstegaard den 1ste Augusti 1795. H. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Herved bekiendtgiøres: at Mandagen den 10de August førstkommende, bliver foretaget offentlig Auction 1ste Gang, Mandagen den 17de dito 2den Gang og Mandagen den 24de dito 3die og sidste Gang hver Dags Formiddag Kl. 9 Slet, over Kiøbmand Sr. Christian Müllers Stervboes Gaarde No. 36 og 37. ker ere beliggende paa Hiørnet af denne Byes Torvegade og Strandstræde, beqvem til Kiøbmandsbrug eller Giæstgiverie, til hvilket sidste de begge ere indrettede og i endeel Aar har været brugte. Gaardenes Bygninger der got ere vedligeholdte, bestaaer til Trevegaden at 16 Fag, til Strandstrædet 22 Fag, foruden et Sidehuus 19 Fag; til Gaarden er overflødig Vand saavelsom til samme en god Kiøkken Hauge. Sidst bemeldte Dato den 24 August bortsælges tillige Stervboets tilhørende 2de Leievaaninger i denne Byes Hospitalstræde, Halvparten udi en Jagtbaad, saavelsom endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Trætøi, Sengeklæder, Sengesteder, Linnet, Skatoller, Dragkister, Speile, Borde, Stole, Uhrverker og endeel dito Redskaber m.v. efter Catalogi Jndhold, som forinden Auctionen er at faae til Eftersyn hos Bogtrykker Fader i Odense og hos Hr. Procurator Petersen heri Byen. De Lysthavende behager ommeldte Tider og Sted sig at indfinde. Faaborg den Dedlau, 31te Juli 1795. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Natten imellem den 26de og 27de d. M. har nogle udefinAldede og uforskammede Tyve sneget dem til under min havende Eiendoms Mølle, ved at opsprætte Sommen paa de der staaende 4 Sække udmalet Malt. og røbet en Qvantum af hver 4 bemeldte Sække, og derefter igjen tilsyet samme, saa advares herved, om nogen efter denne Tid indfinder sig under min Mølle ved Nattetider, maa de selv tilskrive dem al flydende Uleilighed, da jeg ei undseer mig ved at skyde dem Beenen fulde af Hagel; desuden hvem som kan opdage mig sligt Tyverie. og beviisliggiøre samme, loves en Douceur af 10 Rdlr. og deres Navn forties. Peder Nielsen, Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
For en skikkelig Pige der kan brygge, bage og malke 2 Køer, i bliver en Tieneste ledig til 1ste November; helst ønskes en Bondepige fra Landet. Anviisningen skeer fra Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Samling af Reskripter, Kammer= og Collegii Breve, m.m., som angaae Fyens Stift, første Hefte 1795, har forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-07
Paa Adressecomtoiret faaes: 1) Placat angaaende Commisfarters Udnævnelse til at bestemme Hoveriet paa Jordegodserne i Danmark, hvor frivillige Foreninger herom endnu ikke ere trufne, samt Jnstruction, hvorefter Commissarierne skulle rette og forholde sig, 14s 2) Forordning om Forligelses=Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, samt i Kiøbstæderne, i Norge, 10 sk. 3) Kongelig Bekiendtgiørelse og Anordning, angaaende Brandforsikringen for Staden Kiøbenhavn, 8 s. 4) Prædiken i Anledning af den store Jldebrand i Kiøbenhavn, over 1 Cor. X. 13, holdet paa 3die Søndag efter Trinitatis af Biskop Balle, 6 s. 5) Texter og Bon til den anordnede Andagts- og Bededag som holdtes i Anledning af den store Jldebrand i Kiøbenhavn, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Odense, den 10 Augusti. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 1 Aug. Den Svenske Minister Hr. v. Ehrenheim, der foruden Ambassadeuren, Baron von Sprengporten, er accrediteret ved Hoffet, vil med første paa nogen Tid reise herfra, Ved Kongel. Resolution af 29de f. M. er det allernaadigst tilladt, at Hestehude herefter maa udføres til fremmede Steder imod at erlægge i Told ved Udførselen 12 s. dansk af Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Stokholm, den 28 Jul. Revisions=Kammeret har faaet en Kongel. Skrivelse, hvori dets hele Forhold i Grev Rhuths Sag fuldkommen bilegges. J Følge heraf skal den specielle Revision af Grevens Administration foretages, og den paa Grevens Formue lagte Seqvester saa længe vedblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Paris, den 27 Juli. I Gaar Aftes kom Repræsentant Tallien hertil med den Efterretning, at Emigranterne, 10000 M., ere ved Quiberon omringede af den republikanske Armee, og tvungne til at overgive sig. De havde 5000 tvungne Tropper, iblandt sig, og disse ville ikke fægte. De havde 100000 Flinter hos sig til at bevæbne Jndvaanerne med, der ere blevne Seierherrernes Bytte. Emigranternes Anfører, Sombreuil, er ogsaa fangen. De Emigrertes Ammunition, et betydeligt Forraad af Munderingstykker a. er ligeledes faldet i Republikanernes Hænder. - Under 24. huj. har Fermont berettet følgende: "Vor College Lyon har under 13. h. berettet fra Toulon, at vor Flaade har truffet Fienden ved de Hieriske Øer. Men da den engelske Flaade var for stærk, 23 mod 17, tog vores sit Løb mod Toulon. Med eet kom en Vindstille. Fienden naaede vor Arriergarde, der opkom en Træfning, og de engelske Skibe bleve ilde tilredte. Vor Skib Alcideblev ligeledes stærkt beskadiget i Tovværket. Capitainen paa Fregatten Alciste trak det midt ud af den fiendtlige Jld, for at buxere det. Men Jlden angreb Alcide, og vi maatte forlade det; strax derpaa fløi det i Luften. Vore Skibe ere indløbne i Golsen ved Frejus, hvorfra de skulle gaae til Toulon. Kanonaden har varet i 2 Timer. Steyes faaer igien Overhaand, og vil rimelig d. 2. Aug. igien blive valgt i Velfærdtsudskoddet. - Her er alting roligt, men nær ved Paris skal igjen oprettes en ny Leir. Man frygter for, at en stærk Transport af Levnetsmidler fra America skal være faldet i Engellændernes Hænder. Disse ere nu Mestere af Kanalen og Oceanet. Jngen af vore Skibe vover sig mere ud, og den Brester Flaade er saa ilde tilredt ved den sidste Træfning, at den ikke kan holde Søen. Til Trøst og nogenledes Skadesholdese har Republikens Consul i Amsterdam opdaget det Sardiniske Hofs Diamanter, der ere 2 Mill. Hollandske Gylden i Værdie, og Hoffet i Turin har pantsat i Amsterdams Banke. Trods alle Municipalitetets Jndsigelser der, have Frankerne besluttet Diamanternes Salg. Fra Genua har en Coureer bragt den Efterretning, at Engellænderne der have erklæret, at de ville straffe enhver enkelt Person og ethvert Skibs Mandskab med Døden, som vil søge at bringe Levnetsmidler eller Munition til Frankerige. - Fra Marseille meldes under 16. h., at man der har villet giøre et nyt Forsøg paa at myrde de Arresterede i Fængslerne. Men Folkerepræsentant Jsnard lod uddeele Geværer iblant Fangerne, og det er da endnu roligt der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Man siger, at Greven af Provence har tilsendt General Charette Diplom som Generallieutenant og det blaae Baand. - Til den Jtalienske Armees Forstærkning ere i det sydlige Frankerige Mandspersonerne fra 16 til 40 Aar satte i Reqvisition. - Tropperne, som hidtil have staaet ved Lyon, ere indrykte i Lyon selv, de stillede sig i Slagtorden i de fornemste Qvarteereri Staden, som foraarsagede en stor Skræk, men de arresterede allene 400 mistænkelige Emigranter, i Raadhuus=Kielderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
18 Spanske Kanoneerbarker have søgt at forstyrre vor liden Flotille ved Rosas, men de ere eftertrykkelig blevne drevne tilbage. - Fra Bayonne meldes under 12te huj. "Alting er forandrer. Vor Armee gaaer ikke meere til Bilbao, heller ikke til Vittoria. Den er i samme Stilling, som i forrige Aar, og Spanierne have trukket sig tilbage til Pampellona, efterat vi have frataget dem 7 Kanoner og 400 Fangne. Vi have faaet en Beslutning fra Velfærtsudskoddet, hvorefter vi igien kunde aabne Communicationen og Handelen med Spanien og Portugal. Marqvis v. Jranda er her, og har Frihed at reise omkring i Republiken. hvor han vil. Vi troe derfor at Freden er nær. - De republikanske Tropper have allerede den 16de Juli tilfægtet sig en Fordeel over de i Quiberon landede Emigranter. De mistede da 300 Døde, hvoriblant Grev Talouet. Det var General Lemeine, Commandant i Leiren ved St. Barbe, der tilfægtede sig denne Seier, 4 Batterier af 12 pundigen spillede mod Emigranterne, der ogsaa mistede 5 Kanoner. Vort Tab var den Gang 23 Døde og 71 Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
London, den 28 Juli. Ogsaa Arveprindsen af Oranien, siger man, skal om kort Tid afgaae herfra til Westphalen. - Nyeste Efterretninger fra Vestindien melde, at der udrustes Kapere mod Engellænderne paa Øerne St. Eustach og St. Martin, hvor det trefarvede Flag vaier. - Paa Guadeloupe har den Franske Commissair Hugues forsamlet 20000 Mk., saa at vi ikke kan tænke paa at erobre denne Øe tilbage. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Mange Ladninger Jndiansk Korn ere ankomne fra Amerika til Liverpool, dette Korn giver got Brød, naar en Fierdedeel deraf blandes med Trefierdedeel Hvedemeel. - J Long Dorgh, ved Enniskillen i Jrland, er en Baad siunken med 75 Pilegrimme, som paa denne Søe ville giøre Pilegrimsfart til Skiærsild. Den Romersk=Katholske Prælat havde forhen afraadt dem fra dette overtroiske Foretagende. Fra Vestindien have vi de ubehageligste Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Vice=Admiral Calwell paa Fregatten Blanche, som den 6. seilede fra Antiqua, har medbragt dem. St. Lucia have de Franske, og man frygter for, at de faae snart Grenada med. De Franskes Forstærkninger ere saa gyselige, at vi og frygte for nogle andre Øer, og de Ødelæggelser, som Jnsurgenterne have anrettet paa de fleste Øer, kunne ikke beskrives. Det bedrøveligste er, at de Engelske Transport skibe Hero, Blenheim, Montferrat og Aurora med 700 Mo Tropper, som skulle komme de beængstede Vestindiske Øer til Hielp, ere faldne i Fiendens Hænder, saavelsom 10 Transportskibe med Levnetsmidler og Ammunition. 3 Franske Fregatter have bragt dem til Guadeloupe. -Man frygter nu og for et Angreb paa Martiniqve. De bevæbnede Franske Jndvaanere have allerede der gjort et Forsøg at bemægtige sig Fortet Bourbon, men det er tilintetgjort. - Vore Tropper paa St. Lucie vare 1400 Md., men 600 Syge af dem; endeel skulle og være deserterede. De Franske der vare 3000. Paa Øen Barba hos holder man sig sikker, da der er oprettet en Miliz af 10000 Md. Paa Antiquaer samme 2000, og paa St. Kitts 1500 Md. Paa St. Vincents ere Cariberne slagne med 2000 Md. Tab. Den 5te Juni giorde den franske General Carraux med 600 Md. Landgang paa Øen Dominica, men blev omringet af vore Tropper, og nødt til den 19de Juni ved Capitulation at overgive sig. Greven af Artois ventes daglig til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Qviberon Bay, den 23 Juli. Brittiske Officerer paa Sir Warrens Flaade have meldet til London, at Emigranterne have mistet Halvøer, Quiberon. Natten til den 21 rykte Fienden, der var indladt af nogle Emigranter, mod dens Forposter. Skildvagterne bleve bedragne da Fienden havde Parolen. Han kom snart til Fortet Penthievere, uden at have giort et Kanonskud, og de som skulle forsvare Fortet, hialp Fienden at indtage det. Grev Atillys Regiment vendte Vaabnene mod sine egne Officerer, hvoraf mange bleve skudte. Den brave General Sombreuil holdt sig tapperst, og imedens han modig fægtede mod Fienden, hentede nogle Kanonbaade og andre Skibe af Sir Warrens Flaade endeel af Emigranterne fra Quiberon; Krigskassen blev og reddet. Grev Damas skal have dræbt sig selv, da han saae, at han ikke kunne samle sine troløse Tropper igien Expeditionens ulykkelige Udfald maa og tilskrives den Jversyge og Ueenighed, som herskede iblant Emigranterne. Stoff let, Sapinaux og la Bourdonnayes Armeer ere endnu meget stærke, og General Tintinia skal have formeeret sit Korps indtil 7000 M. Øen Hedi, hvor de øvrige Emigranter ere flygtede hen, er meget stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
En anden Officeer skriver: "Det er ude med Expeditionen. Næsten hele Emigrantarmeen er enten dræbt, saaret eller fangen. General Hoche havde tilforn faaet store Forstærkninger. Hans Operationer vare saaledes beskafne, at de fra Landsiden gave ham de beste Fordeele. Men fra Søesiden vare vi ham ganske overlegen, men den Overlegenhed tiente os kun til at faae Tilførsel og forsikre os vort Tilbagetog, Republikanernes Tab har og været meget betydeligt. General Hoches Armee angives af nogle paa 15000, af andre paa 20000 Md. - Af Hervillys Regiment, 1600 Mk. og 90 Officerer, ere kuns 180 Gemeene og 30 Officerer blevne tilbage, og af 1300 Md. under Grev Sombreuil kuns 49 undkomne. Greven skal være tilstaaet en Slags Capitulation og Forsikring at beholde sit og sine øvrige Troppers Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-10
Livorno, den 17 Juli. Jfølge Efterretninger fra Sardinien af 5te, var Folket Cagliari i fuldkommen Oprør, massacrerede General Jntendanten og Obersteen for Kanonerne. Vicekongen og de Kongel. Tropper bleve endnu forskaanede. - Engellænderne synes igjen at have i Sinde at blokere Havnen ved Genua. Nogle Koffardieskibe, der ville indløbe i Genuas Havn, ere allerede blevne tilbageviiste af Engelske Krigskibe.