JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Efter Smertens og Klagernes Tid er Glædens og Virksomhedens Stund kommet; den som her kunde nøie, er intet bedre værdend Slaverie. Opaltsaa, ty sk. Brødre, op til den hellige Krig, som vil bringe Tydskland Velsig, nelse! Talrige Hære drage frem til Eders Understøttelse. J Hamborg, Lybek, Lauenborg strømmer Alt til Vaaben; gjører I ligesaal Indsætter igjende gamle Embedsmænd, at J ikke skulle falde til Tøilesløshed. De som have rustet sig, begive sig til Hamborg, hvor jeg ikke skal forsømme at føre Eder mod Fjenden, til Exempel for Eders øvrige tydske Landsmænd. - 5) Jndvaanere af Staden, Lybek, J have fulgt Hamborgs Exempel og afsat de franske Autoriteter. Nu Sværdet i Haanden, viser Eder Eders tapre Forfædre værdige, og betænker den Ære, Lybek engang nød som hanseatisk Forbundsstad o. s. v. - 6) Bekjendtgjørelse: J Hamborg, Lybek, og Bremen, skal oprettes et Korps Frivillige, som skal føre Navnet: den hanseatiske Legion og udgjøre en Deel af den nordtydske Armee. Vaabendygtige Ynglinge og Mænd, som ville indvie sig til Fædrelandets Tjeneste, opfordres herved til at melde sig. Der skal oprettes et Korps Jægere til Hest og Fods, som befoldes af Staden Hamborg; Uniformen bliver mørkegrøn Jakke a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Hamb. Korresp. anmelder allerede patriotiske Bidrag til den hansentiske Ligion, neml. 150 Mk. B. 10 Frdor. 50 Karabiner og 50 Sabler. Den 20de var Hamborgs Borgerskab for første Gang samlet, og bevilgede 200,000 Daler til sammes Eqvipering istedetfor de forlangte 100,000; det indvilligede og, at en regelmæssig Borgergarde paa 7200 Mk. organiseres, og at en Borgerdeputation af 5 Raadsherrer og 10 Børgere udnævnes, som kan afgjøre de uopsættelige Sager uden at kalde hele Borgerskabet sammen. Samme Dag eppederedes den første Paketbaad til Engelland. Den 19de aabn des Stads-Posthuset i Hamborg, hvor Breve modtages som forhen, og en Post er alt afgaaet til de preussiske og russiske Lande; s. D. samledes Bestyrelserne for alle Stadens milde Stiftelser. Som en Virkning af det forandrede politiske System er det og at betragte, at der nu modtages i Bogladerne Bestillinger paa alle tydske Tidsskrifter og Journaler. Lig saa anmeldes der tilfals Proklamationer til Tydskerne. Preusserne, Hamborgerne a., et nyt Aftryk af Klopstoks Ode til Keiser Alexander 1801; og Kotzebue har udgivet et Glædespil i Knyttelvers: Flodgaden Niemmen og en Anden. Kuxhaven og Ritzedittel er den 16de rømmet at de franske Tropper, efterat de havde fornaglet Kanonerne og ødelagt 20 Kanonskalupper. Dagen derpaa have to engelske Brigger sat et Detaschement af 30 Mand i Land; Den 19de skulde fremdeles komme 100 Md., og man ventede om faae Dage flere Tropper. - Udenfor Danzig krydser en engelsk Eskadre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Beskrivelse over Wittgensteins Jndtog i Berlin den 11 Marts lyder saaledes: Kl. 10 veed Kongens Broder Prinds Henrik, ledsaget af den russiske Gouvernør i Berlin, Fyrst Repnin, de russiske Tropper imøde. Jægere og Kadetterne gjorde Parade i Byen, Ved Indtoget reed Prinds Henrik ved Siden af Wittegenstein, omgivet af et talrigt russisk og preussisk Generalitet. Tropperne saavelsom Hestene syntes, uagtet der strabadserende Marsch og Bivouakerne under aaben Himmel, slet intet at have lidt. Toget bestod af 6 Reg menter Infanterie, 1 Reg. Kavallerie, nogle mindre Detaschementer, i Alt 18000 Rd., og 48 Kanoner med 96 Krudtvogne. Kosakker og Baskirer sluttede Tropper. Paa Slotspladsen stilledes Tropperne op i en Halveirkel, og toges fra Slotsvinduerne i Øiesyn af de Kgl. Prindsesse og Regjeringskommissionen. Musik opførtes derpaa, under hvilken den tilstrømmende Mængde hilsede Tropperne med Udraabet: "Keiser Alexander levelt, som af disse besvaredes med: leve Frederik Wilhelm! Derpaa var Middagstaffel hos Prinds Henrik og om Aftenen Komedie, hvorefter hele Staden frivillig var illumineret, og Folkets Jubel sagtnedes først langt ud paa Natten. - Wittgenstein har i Berlin bekjendtgjort følgende: "Ved den Enthusinsme, hvormed Berlins Jndvaanere have modtaget de Keiserlige russiske Tropper, ved deres Kjerlighed og Agtelse for Keiseren, min Herre, og hans Armee, hvilken de betragte som deres Befrier fra et utaaleligt Ang, følet jeg mig opfordret til i min Monarks Navn, at sige Jndvaanerne af det preussiske Monarkies Hovedstad den varmeste Tak, øverbeviist om at Hs. Majestæt vil modtage Efterretningen derom med ligesaa stor Rørelse, som disse Yttringer have foraarsaget mig selvt. - Vagterne i Berlin, som efter de franske Troppers Afmarsch besattes af Nationalgarden, besørges nu tillige af de russiske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Kongen af Preussen har den 15de i Naade opløst den hidtilværende Regieringskommission. Ved en Kgl. Parolbefaling er Gen. Nors erklæret aldeles skuldfrie anlediget ved det 10de Korpses for sildige Afgang fra Kurland og de preussiske Troppers Adskillelse og høist kritiske Stilling, samt ydermere til Beviis paa Hs. Maj. særdeles Tilfredshed overdraget Overkommanden over Gen. Bülows Korps, hvorved han nu har 40,000 Md. under sin befaling. Gen. Yorks Korps er derpaa den 17de indrykket i Berlin, og Wittgenstein har følgende Dag udstædt denne Dagbefaling til det: "Hs. Preussiske Maj. har behaget at forene Tropperne under Gen. York med mit Korps, en smigrende og ærefuld Forening, Borgen for den gode Sag, hvorfor jeg fører mit Sværd. J 50 Aar vare begge vore Nationer Venner; efter et kort Mellemrum har fælles Jnteresse atter forenet os. Hvad J mod Eders Overbeviisning, tapre Preussere, have udrettet mod os i forrige Feldttig, beviser, at J ville være uovervindelige nu, da Pligtfølelse bydet Eder at fægte for Eders Fædrelands Selvstændighed, Eders Konges Uafhængighed, Eders egen Ære. Kun af Navn to forskjellige Nationer vil ingen af Menneskelivets almindelige Smaahensyn adskille os i vor hellige Kamp. Allerede den 13 Febr. blev af National-Repræsentanterne i Berlin udstædt et Opraab, saaledes lydende: "Fædrelandet er i Fare, det behøver til sit Forsvar Hærens hurtige Forstærkning uden Bekostning for Statskassen. Brandenborgere, Schlesiere, Pommeraner, Preussere, forener Eder ved Nationalærens og Kongetroestabens fælles Baand, og strømmer til hanerne med det Feldtskrig, Frederik Wilhelm og det preussiske Fædreland. - Men til de fattigere Frivilliges Eg ipering behøves meget; hertil vil ethvert Bidrag, den Riges Gave og den Fattiges Skjærv, være velkommen. Jkke allene Penge - ogsaa Heste, Qvæg, Korn, Fourage, umyntet Sølv, Vaaben, Klæder, Læder, Skoe, Strømper - ethvert Offer har Værd. Enhver Stand, opfordres til virksomste Hjelp. Fædrelandet er i Fare, Frederik Wilhelm opfordrer sit trofaste Folk til kraftig Understøttelse. Fred og Selvstændighed skal lyksaliggjøre vort Fædreland, og kommende Slægter, skulle lære af vort Exempel, at ofte Alt for Konge og Fædrelands Summen til de frivillige Jægeres Eqvipering var den 25 Febr. allerede 6185 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Mange af Berlins Professorer give Penge, nogle endog deres halve Gage; Andre sende Guld=Kjæder, Tobaksdaaser, Brillanter, Vaaben, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
J Berlin allene har meldt sig 10,000 Frivillige, for det meste selv eqvipperede. En Kongl. befaling til Ministeren Hardenborg tilkjendegiver de Betingelser, under hvilke ogsaa de, som staae i Statens Tjeneste, kunne gaae med i Jægerdetaschementerne, hvortil mange have tilbudet sig. En anden Kongl. Kabinetsordre befaler Oprettelsen af et overordentligt Frikorps, da Antallet af dem, som havde meldt sig til Jægerdetaschementerne, var saa stort, at disse alt vare overtallige. Ligesaa er befalet, at da den øi Anledning af den afsluttede Konvention, som var for exalterende almindelige Fædrelandskjerligheds-Ytring, kræver et udvortes Kiendemærke for alle Statsborgere, skal enhver indfødt Mandsperson over 20 Aar, ogsaa udenfor Krigstjeneste, bære paa Hatten den sorte og hvide preussiske Nationalkokarde; dog forbrydes Rettigheden at bære den ved Feighed og vanærende Straffe, En Kabinetsbefaling til den pommerske Regjering i Stargard tilkjendegiver Kongens Tilfredshed med denne Provindses Anstrængelse for det almene Beste, som er saa stor, at f. Ex. den lille ubetydelige Stad Rugen, alde allene stiller 11 beredne Jægere, altsaa næsten halv saamange som en meget betydelig af Frankerigs gode Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Keiser Alexander har den 15 Marts holdt sit Indtog i Breslau under almeent Jubelraab, Klokkernes Lyd, og 101 Kanonskud. Kongen af Preussen, Kronprindsen, og de øvrige Kongl. Prindser vare kjørte den høie Gjæst 4 Mile imøde til Oels. En halv Miil fra Staden stege begge Majestæterne til Hest; Keiseren ledsagedes af Feldtmarskal Kalkreuth til sit Slot, hvor Adelen og Øvrighederne vare samlede til Kour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
De seneste Krigsefterretninger melde, at Kofakker ere gaaede over Elben i Egnen af Wittenberg og Magdeborg, og at Wittgensteins Korps var i Begreb med at bryde op fra Berlin. General Blücher kommanderer den preussiske Armee i Schlesien, og hans Avantgarde er den 16de rykket ind i Sachsen. Den russiske Hovedarmee, som staaer udbredt fra Kustrin til Glogauer i Begreb med at gaae over Oderen, og faaer en Forstærkning af 55000 Mk. Infanterie og 22,000 Md. Kavallerie, som allerede ere komne til Weichsel. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Svenske Tropper ere landede i svensk Pommern og paa Rygen, og have besat Stralsund; om faa Dage ventes der et betydeligt Korps, som allerede er indskibet 7, 2 Karlskrona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
De Franske staae endnu paa den vestlige Elbbred i Sachsen. Af Dres den holder Marskal DovousAltstadt paa hiin Side Elben) og Russerne Neustadt. (paa denne Side Elben) besat. Efter Davousts befaling er den herlige Elbbroe undermineret, saa at den paa første Vink kan sprænges i Luften; men de russiske Tropper nu ogsaa ere gaaede over Elben ved Schandau sydost for Dresden, i Nærheden af Kønigsstein, saa troer man, at dette vil bevæge Marskal Davoust til at forlade Staden. - Spandaus Forstæder ere af Garnisonen afbrændte den 5 d. og i Stettin er bekjendtgjort, at Jndbyggerne (hvis Tal er 16000) enten maae forlade Staden, eller belave sig paa Proviant for eet Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Sverrig. Gjennem Finland til Rusland er Koureer gangen overordentlig stærk, der passere uafbrudt danske lvenske, russiske, ficilianske, engelske, portugisiske og spanske Kourerer igjennem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Rusland. En haardt saaret russisk Grenadeer, som havde faaet en Kugle dybt i Brystet, og af en tydsk Kirurg beføeltes paa Ryggen for at erfare om Kuglen var gaaet ind der, sagde til sin Officeer, som stod derved: spørg dog Kirurgen, hvorfor han føler mig paa Ryggen; jeg har jo altid vendt Brystet mod Fjenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Tydskland. Den af Russerne ved Posen fangne GeneralGedroies og hans Søn bliver som russisk Undersaat og nu Statsfange ført dybt ind i Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Den i Fiør i Rusland indrykkende franske Armee, angives nu at have bestaaet af 489,000 Rd., hvoraf 60,000 Mk. Kavallerie, desuden 40000 Artillerie= og Trainheste, og 1200 Kanoner. er oprettet (see No. 45), ligger i Kongeriget Vayern, Staden Elwangen, hvor det katholske Universitet nylig ikke i Würtemberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
De seneste Aviser fra Paris vare denne Gang ikke komme til Altona.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Avertissements. Mandagen den 22 dennes behagede det den Alvise, efter 11 Ugers Sygdom ved en roelig Død, at bortkalde fra dette Timelige, vores elskte Farbroder Hr. Christen Fahnøe forhen Kjøb og Handelsmand her i Bogense, i sit Alders 31de Aar. - Forklarede - men moden for Evigheden - kaldtes Du hjem, for at modtage Dyds og Retskaffenheds skjønne Løn, velsignet være dit Minde. - Bogense den 24 Marts 1813. Jacob og Jørg. Fahnøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
J Aunslev Sogn, Vinding Herred, Svendborg Amt, Fyen, er i disse Dage afdød en over Odense og Kjerteminde til Skalkendrup Bye ankommet reisende Hattemagersvend ved Navn Johan Wilhelm Aldag, født i Buxtuhude, med Paa fra Meldorff. Efter Passets Jndhold har han været 26 Aar. gammel, klein af Statur, bland af Haar, bruun af Øine van har Jntet efterladt sig, uden de Klæder han havde paa Kroppen og 1 Rd. 1 Mk. 5 2/5 s. Rigsbankpenge. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for hans fraværende Familie og Andre, dette Dødsfald kunne interessere. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 23 Marts G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
For omtrent et Aars Tid siden er fra Kone og Børn bortgaaet Skræder Jak Rundqvist, Selveierhuusmand, i Bullerup under Bjerge Herred, Odense Amt. Han skal være barnfødt i eller ved Karlskrone i Sverrig. - Efter endeel at Kreditorernes Begjering, er hans Boe taget under Skiftebehandling, siden ingen Renter have været svaret af Kapitalerne, som indestaae i hans Eiendomsted, hverken i 11 Juni 1812 eller i sidste 11 December Termin, hvorfor Kreditorerne have paastaaet hans eiende Huus og Jndboe stillet til offentlig Auction. - Thi efterlyses herved bemeldte Jsak Rundqvistil at melde sig ved Skiftet, som foretages paa Herredsfogdens Boepæl i Odense Fredagen den 18 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10. - Til samme Tid og Sted indkaldes og samtlige Boets Kreditorer og Debitorer at møde, de Første for at anmelde og bevise deres Krav paa Boet, og de Sidste for at betale hvad de maatte skylde. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie d. 18 Marts 1813. S. L. Baden, Tirsdagen den 30 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver i Dræbye Bye, Munkeboe Sogn, Østergaards Birk, afholdt offentlig Auction over afdøde GaardmandsEnke Kirsten Rasmusses Efterladenskaber, bestaaende af Stole, Borde, Kjedler, Gryder og andet Huusgeraad, Køer, Faar, Sviin med videre; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense d. 23 Marts 1813. S. L. Baden, Birkedommer, Tirsdagen den 20 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 lader Frøken Baronesse v. Brokkerff, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsælge i Gaarden No. 282 paa Vestergade endeel Kakkelovne, Mahogni= og andre Meubler og Effecter, saasom : Softer, Stole, Borde, Skabe, Kister, Speile, Porcellain, Sengeklæder og Linned, en god Kareth, med mere, hvorover trykte Katalogus 3 Dage før Auctionen ere at bekomme hos Fuldmægtig Bøgel sang i Overgade No. 63, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 29 Marts 1812. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Arrestanterne Peder Andersen, dømt ved Auckabens Birketing, og Peder Markussen af Salbye paa Hindsholm, dømt ved Lands=Overretten, begge for flere Tyverier til Tugthuset i 2 Aar, undvigte i Aftes, iklædte: den Første, en sort polsk Hue med røde Duske, hvidt Halsklæde, blaae Trøie, blaaestribede lange Buxer, er 18 Aar, liden af Væxt rund af Ansigt, har blaae Øine og lyst Haar; den Anden en sort Seildugs Hat, rødbroget Halsklæde, blaae Trøie, brune lange Buxer, er 22 Aar, liden af Væxt, koparret og bleeg, har blaae Øine, blønt Haar. Enhver anmodes at anholde disse for det Almindelige farlige Tyve, og lade dem bringe til Tugthuset, mod sædvanlig Gotgjørelse. Odense den 24 Marts 1813. L. R. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs : gode Kaffebønner, Kandis, Roffinade, hvidt Puddersukker, Kongo Thee, alle Sorter Gevurts=Vare, Rosiner, Korender, hollandsk og Karhuus=Røgtobak, Skraa= og Snuustobak, Stivelse, grøn og hvid Sæbe, Stempelblaa, Lakmus og meget god Chokolade, med flere Sørter Vare, til mueligst billigste Priser. Odense den 24 Marts 1813. Jsaach Jsrae. i Overgade No. 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
3 a 10 Læs Kampesteen er tilkjøbs i No. 264 paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Paa Onsdag og Torsdag udmaaler den første Brænding Steenkalk fra Ovnen paa Aalykke Kalkbrænderie - siden som sædvanlig - i min Boepæl paa Vestergade No. 231. Odense den 25 Marts 1813. S. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-26
Min Besvarelse paa Hr. Amtsprovst og Ridder Lütkens Afhandling i Hr. Jversens Avis No. 28 og 29 skal ikke udebliver Den vil udgjøre et lidet Skrivt og den største Deel deraf er afleveret til Pressen. Odense d. 26 Marts 1813. H. M. Lange, Bye=Raadstue- og Skifteskriver i Odense, samt Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. og Alt. Aviser.) Alt hvad man denne Gang har af egentlige Krigsefterretninger er blot dette. Gen. Morand er kommet til Bremen, og hele Departementet er erklæret i Beleiringstilstand. Keiser Napoleon har den 16de i Paris mynstret forskjellige Troppeafdelinger af alle Slags som strax derpaa satte sig i Marsch. Den Dusseldorfer Avis beretter tillige, at Keiseren d. 18de ventedes i Münster, og d. 25de i Magdeborg, fra hvilken Datum man maatte see store Ting imøde. Den franske GeneralHaro er kommet til Magdeborg som Gouvernør. De Franskes og Russernes Stilling ved Dresden er uforandret; Gen. Reynier var trukket fra Dresden før Marskal Davoust kom dertil. - Fyrsten af Schwarzenberg. skulde gaae fra Wien til Paris. - Kongen af Preussen, har sluttet en of= og defensiv Alliance med den russiske Keiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
Ifølge Beretninger fra Nordamerika optage engelske Krydsere ogsaa mange Skibe i amerikanske Farvande. De 3 smaae Armeer som staae ved Kanadals Grændse, have ikke været istand til at udrette noget og ere gaaede i Vinterqvarterer. I sin forhen omtalte Amnestieproklamation siger Keiser Alexander om dem af de russiske Undersaatter, som have grebet til Vaaben for Frankerig. "De vilde heller være Fjendens skamløse Tilhængere end voxe tro Undersaatter. Dem skulde derfor Retfærdighedens Sværd straffe; men da vi allerede see Guds Vrede udgydt over dem, saa bekjendtgjøre Vi herved Vor Tilgivelse, og forbyde enhver Undersøgelse om Nogens Forhold ac. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
Da Keiseren den 26 Jan. kom til Lyck, den første preussiske Grændsestad, modtoges han med en Tale af Superintendenten, en ærværdig Olding, som blandt anden sagde: "Overalt ville Folkene strømme Dem imøde, thi D. M. kommer til os, ikke for at tilintetgjøre, men for at lyksaliggjøre os ikke for at bringe under Aaget, men for at befrie, og lindre Menneskeheden dens Trængslev og Lidelser. Her greeb Keiseren rørt Taleren ved Haanden, og sagde: "Jeg kommer som Eders Konges troeste Ven, som en Ven af Eders Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
Følgende er Hs. D. Fyrst Kutusow=Smølenskotsden 21 Dec. f. A. i Willna udstædte Dagbefaling til den russiske Armee. Tappre og seierrige Helte. Endelig ere J paa Rigets Grændser. Enhver af Eder er en Fædrelandets Frelset; Rusland hilser Eder med dette Navn Endnu aldrig gaves der et Exempel paa saa glimrende Seire. J to hele Maaneder tilintetgjorde Eders Haand uafbrudt Fienderne; Liig bedækkede deres Vei. Saaledes har den almægtige Gud udgydt sin Vrede over dem og styrket sit troe Folk. Vi gaae over Grændserne, for at fuldende Fiendens Tilintetgjørelse paa hans egn Sletter. Men lader os ikke efterligne vore Fjenders Exempel i Grusomhed og nedværdigende Tøileløshed. De opbrændte vore Huse, skjændede vore Helligdomme, og J see, hvorledes den Høiestes Haand har udgyd Hævnen over dem. Lad os være høimodige, og gjøre Forskiel mellem Fjenden og den rolige Borger &c.J Begyndelsen af Febr. er i Warschau trykt følgende Opraab i det tydske og polske Sprog. Warschaus Borgere til deres i Feldten staaende Medbrødre, Vore Soldaters og Nationens Tapperhed, alle de Opofrelser, som vi i saa stor Mængde have gjort, have ikke været istand til at gjøre den russiske Hær Modstand. De ere indrykkede i vort Land; og - takket være den Almægtige. -de bleve vore Venner. Alle Skrækkebilleder forsvandt ved de Erklæringer, som tilsagde os den store Alexanderes Beskyttelse. Den store russiske Nation har viist os hvad et Folk er istand til at udrette, som har Stolthed, og Ædelsind nok til heller at miste Alt end Frihed og Uafhængighed. Den har forenet sig med os, efterat have overpundet mere end vore Armeer: vore Hjerter, Men J. brave Soldater, som endnu fægte under Napoleons Faner, J fægte nu mod Eders Medbrødre og mod heele Europas Jnteresse, forlader Fanerne, vender tilbage til Eders Vaabenbrødre, viser, at J fortjene at lev med os, og lader Eders Blod ei længer flyde for en Fremmeds Jnteresse, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-29
(Af samme Blade.) Kongen af Preussen har den 17 Marts udstædt følgende Proklamation. Til mit Folk. Det er ufornødent at gjøre mit troe Folk eller de Tydske Regnskab for Aarsagerne til den nu begyndende Krig, da de ligge klart for Europas Øine. Vi laae under for Frankerigs Overmagt. Freden, som berøvede mig mine halve Undersaatter, gav os ikke sine Velsignelser; den slog dyber Saar end Krigen og udsugede Landets Marv, medens Hovedfæstningerne bleve i Fjendens Haand, Agerdyrkning og Kunstflid slappedes, Handelsfrihed ophørte, og Forarmelse udbredtes. Ved den strængeste Opfyldelse at indgaaede Forpligtelser haabede jeg at skaffe mit Folk Lettelse; men mine Hensigter skuffedes, og vi saae os udsatte for en langsom Tilintetgjørelse. J vide, hvad J i syv Aar have lidt og taalt, og hvad Eders sørgelige Lod er, hvis vi ikke ærefuldt ende den begyndte Kamp Erindrer Eder Fortiden, den store Kurfyrste, den store Frederik, og de Fordele, som J under dem med Eders Blod tilkjæmpede Eder: Samvittighedsfrihed, Ære, Uafhængighed, Handel, Kunstflid, Videnskaber. Tænker paa vore mægtige Bundsforvandtes, Russernes, store Exempel; tænker paa Spanierne og Portugiserne: tænker paa Schweizernes og Nederlændernes heltemodige Frihedskamp i fordums Dage. Store Offere fordres der, thi stort er vort forehavende, og ei ringe er Fiendernes Tal og Hielpemidler; men hvilke Offere maae vi ikke villigen bringe for de hellige Goder, hvorfor vi maae stride, hvis vi ville vedblive at være Tydske og Preussere. Det er den sidste, afgiørende Kamp, som vi kjæmpe for vor Tilværelse. Jngen anden Udvei er der end en ærefuld Fred eller en ærefuld Undergang; thi æreløs kan ingen brav Preusser leve. Gud vil give vor retfærdige Sag Seier og os gjenkommende lykkelige Dage Frederik Wilhelm. - Kongen har fremdeles for den nærværende Krig stiftet en ny militær Orden: Jernkorset, der nu, overordentlige Tilfælde undtagen, skal bruges istedetfor alle andre Ordener for militære Fortjenester. Ordenen har 2 Klasser og et Storkors; det er et simpelt i Sølv indfattet sort Jernkors, paa Forsiden uden Jndskrivt, paa Bagsiden F. W. med Krone, Egeblade, og 1813, det bæres i et sort Baand med hvide Kanter, naar det fortjenes i standende Strid, men ellers i et hvidt Baand med sorte Kanter. Storkorset uddeeles kun for overordentlige Krigsfortjenester, som for et vundet afgjørende Slag, hvorved Fjenden har maattet forlade en Position, eller for en Fæstnings Erobring eller tapre Forsvar. - Endvidere er udstædt en Forordning om Organisation af et Landværn, hvis Bestemmelse er strax at forstærke Armeen, naar den maatte trække sig tilbage, og at forsvare Provindsen, hvis Fjenden i Armeens Fraværelse skulde anfalde den i Siden eller Ryggen. Landværnet for Ost= og Vestpreussen kommet til at bestaae af 20,000 Pd., og 10,200 Md. Reserne. -