JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Om en Giro Discont-Casse i Kjøbenhavn. (Slutning; see forr. No.)At der ikke skulde findes Mennesker hos os, der søgte at tilvende sig samme Fordele, som man stræbte efter i Hamborg, er vel ikke at formode. Disse Mennesker vilde nok vide ved deres Operationer, at fremkunstle saadanne Fordeele. Følgen blev da altsaa ogsaa, at Casse-Valuta, naar de antagne 16 Aar vare omme, blev samme Skjæbne underkastet som Bankopengene i Hamborg, medens Speciesdalere udgjorde baade Stadens Courant= og Banque-Penge. For at hæve den Vanskelighed for dem, som ikke selv kunde forskaffe sig SølvBarrer, kunde let træffes den Foranstaltning, at Casse-Administrationen modtog et saa tilstrækkeligt Qvantum rede Sølv, som kunde dække det af en Actionnair anmeldte Jndskud i Cølnske Mk. fint, og kjøbte eller ordinerede Sølv=Barrer derfor, hvorover den siden opgjorde den nøiere Regning. - Jeg vender nu tilbage til Planen. Hoved Spørgsmaalet maae altid blive, om den, som indskyder en Deel af sin rede Formue, hvilken Deel først om 16 Aar kan faaes igjen, endskjøndt dobbelt, kan have tilstrækkelig Vished om, at denne dobbelte Capital virkeligen skal forefindes i Cassen til bemeldte Tid, og dernæst, om det kan hielpe ham noget, at faae strax den dobbelte Capital til Giro-Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem det Kongel. Danske Cancellie er, under 25 Juli d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har under 12te dennes allernaadigst behaget at resolvere, som følger: 1) Constitutioner for Dommeres Fuldmægtige til at udføre alle de ved Dommer-Embederne forefaldende Forretninger, maae, med Undtagelse af det i Forordningen af 19de August 1735, §. 2, omhandlede Tilfælde, ikke meddeles uden det Danske Cancellies Tilladelse; hvorimod Overøvrighederne skulle være bemyndigede til at constituere Dommernes Fuldmægtige til, paa hines An= og Tilsvar, at udføre Foged-Forretninger, Auctions=Forretninger, Aabnings-, Registrenings- og andre deslige i Constitutionen udtrykkelig benævnte Forretninger, dog kuns forsaavidt saadant efter Embedernes Omfang maatte befindes nødvendigt, og der heller intet er til Hinder for at betroe den foreslagne Person en saadan Constitution. 2) Saadanne Constitutioner maae ikke udvides til at beklæde det egentlige Dommersæde, og ikkun benyttes, forsaavidt Dommerne vod andre Embeds=Forretninger forhindres fra selv at udføre deres Embeds-Pligter. 3) Det skal hvergang udtrykkeligen bemærkes i Protocollen, naar Fuldmægtigen fungerer i Embedsmandens Sted, ligesom det ogsaa der skal anføres, ved hvilket Forfald denne har været hindret i selv at udføre sine Embeds=Forretninger. 4)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Overøvrighederne skulle ved Eftersyn af Protocollerne lægge nøie Mærke til, om Embedsmændenne for hyppigen benytte deres Fuldmægtige tilat udføre deres Forretninger, samt hvorledes disse der have forholdt sig."Hr. Prof. og Ridder Ørsted har nyligen, i Forening med Hr. Justitsraad Esmarch, anstillet sine paa hans Forelæsninger i Vinter forhen i det Mindre gjorte Epperimenter, i Henseende til det electriske Slags Virkning paa Magnetnaalen, mod et stort galvanisk Apparat, i Overværelse af Admiral Wiengel, Overhofmarschal Hauch, Professorerne Reinhardt og Jacobsen, samt Dr. Zeise. Det Udførlige desangaaende hav Hr. Professoren, bekjendtgjort i en i den Anledning i det Latinske Sprog forfattet Kundgjørelse. Paa begge Sider af de smalle Alleer fra Vesterport til Broen er der nu til Fodgjængeres Beqvemmelighed anbragt Bænke, en Jndretning, som fortjener hele Almeenhedens Tak. Endnu mere vilde Vedkommende gjøre sig Hovedstadens Jndbyggere forbundne, ved ogsaa paa Gammel kongevei, f. Ex. ved St. Jørgenssøe, at lade anbringe nogle Bænke, som ligge fra Porten til Frederiksberg ikke findes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Fra Holsteen er indløben den Efterretning, at ved Borgermester og Stadssecretair Graves Død i Segeberg og Borgermester Burgemeisters Afgang i Husum ere to Borgermesterembeder blevne ledige,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Kjøge, d. 28 Juli. J Gaar var her Marked, men Afsætningen ubetydelig. Af Heste vare hen endeel, og deriblandt mange skjønne, tildeels tillagte af Bønder. Søgningen efter disse var ikke ubetydelig. En ret god Hest kunde ikke kjøbes under 200 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Ribe, d. 28 Juli. For nogle Dage siden vilde en Hyrdedreng svømme en Hest i Aaen her ved Nyebroe, ligesom han forhen flere Gange havde gjort, men var denne Gang saa uheldig, at Hesten, ved at komme i et dybt Hul, kastede sig, og Drengen, som slet ikke kan svømme, tumlede omkring, snart over og snart neden under Hesten, indtil endelig en af flere Tilstedeværende, nemlig Disciplen Sparevohn (Broder til Kjøbmand Sparevohn her i Byen) kun 13 1/2 Aar gammel, kastede Kjole og Støvler, svømmede ud til den Forulykkede, og bragte ham, efter megen Anstrængelse, især da Hyrdedrengen er større end han, lykkelig til Land, hvor han, efter nogen TidsForløb, kom til Bevidstheden, der havde forladt ham, og er nu rask.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Skrivelse fra det Holsteenske af 24 Jul 1820. Da Trykkefriheden, som i Hertugdommene Slesvig og Holsteen siden et halvt Aarhundrede ei har været krænket, og af denne Aarsag heller ikke indskrænket, i Følge de i den høie Bunds forsamling i Frankfurt af 20de Septemben tagne Beslutninger, overalt i Tydskland maatte ophøre, besluttede det Selskab af Kieler Professoren, som i nogle Aar har udgiver det særdeles interessante og for vore Tiders Aand saa passende TidsskrifKieler Blütter, at holde op med at fortsætte samme. Men paa det at Taushed ei skulde ansees for Forstummelse, fordi den Anklagede føler sig skyldig, og for at give et Vidnesbyrd paa Standhaftighed, hvorpaa Dyden og med denne Kjerlig hed til lovlig Frihed grunder sig, og aabne en Vei til Forsvar, hvor Anklagelse er ubeviist Beskyldning, have adskillige Medlemmer af hiint Selskab begyndt at fortsætte dette Tidsskrift under Titel af Kieler Beyträge. Af disse Beyträge er allerede det første Hefte i det Kongelige Døvstumme-Jnstituts Forlag i Slesvig udkommet og indeholder: Nogle Ord til de tydske Universiteters Retfærdiggjørelse mod de nyeste Beskyldninger, af Professor Pfaff. II. En Opsats af politisk Jndhold, af Professor Hegewisch. III. En Sang over Kjærlighed og Vrede, af Professor Arndt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Over de Slesvigske og Holsteenske adelige Godsers Efterladelse i at betale Rigsbankrenter, af Professor Falck. V. Historiske og juridiske Analecter, af Professor Falck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Nogle Brudstykker angaaende Universitetet i Gøttingen, af Professor Brinchmann. VII. Lord Erskines Tale i et høitideligt Gjæstebud, som blev givet ham til Ære i Edingburgh, oversat af Professor Pfaff. VIII. Over det plattydske Sprog og dets Fortrin for det høitydske, af Pastor Harms.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Det Kielske Universitets Krønike for Aaret 1819, af Professor Tvesten. X. Misceller af Professorerne Tvesten og Pfaff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Hr. Professor Brinchmann har ladet sin Afhandling sub No. Vl., som giver os en Oversigt over det Gøttingske Universitets Organisation og over det der i Sommeren 1818 blandt Studenterne og Borgerne Forefaldne, særskilt trykke. Maatte dog dette Tidskrift under Benævnelse af Kieler Beyträge nu fortsatte Kieler Blatter, fremdeles vedvare! Det læses overalt med Jnteresse, og Hertugdommene ere stolt af at besidde et Tidsskrift, som udgives af et Selskab, der besidder Evne og Frimodighed til at bringe Sandheden for Dagens Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Til Christiania ere ankomne Kammerraad M. J. Lassen, Bogholder ved den Kongel. danske Direction for Statsgielden og den synkende Fond, samt Revisor ved den danske Nationalbank, L. Kierbye, forsynede med Kgl. Fuldmagt, for, overeenstemmende med Opgiørelsesacten, at modtage Rigtighed for de i Norge indløste danske Courantsedler og Skatkammerbeviser, og overvære Opbrændingen af den Deel deraf, som ikke allerede er brændt. Hs. svenske Majestæt har i den Anledning, under d. 17 Juli, meddeelt den norske Rigsbankdirection den fornødne Ordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Opfinderen af Draisinen, Frih. C. F. v. Drais i Mannheim, har nu opfundet en Forhøiningskikkert, ved Hielp af hvilken man igjennem et omtrent 1 1/2 Tommer tykt og 3 Fod høit Rør, i Form af en Stok, kan see bort over de derimellem sig befindende Gienstande, og ikke blot kan overskue 2 1/2, men 22 1/2 Grader af Horizonten paa eengang. Denne Kikkert skal især være nyttig: 1) ved Folkeforsamlinger, for paa jevn Bund at kunne see bort over Folk, endog naar de have en høi Bedækning paa Hovedet; 2) for Feldtherrer, for at bringe Øinenes Effect meget høiere end ved at stige op paa en høi Stige; 3) for Skibe, til nede i Skibet at kunne see saa langt omkring paa Søen, som om man stod paa Toppen af den høieste Mast; 4) for Huse, til ved Hielp af Rør, der ogsaa lader sig dreie, at kunne i nederste Stokværk næsten have samme Effect, som om man befandt sig i en Høide langt over Huset. Opfinderen er villig til at forene sig med en Anden om at løse Opfindelsespatent og at foretage noget i det Store dermed, naar antagelige Tilbud gjøres ham. (Dersom denne Forhøiningskikkert ikke et bedre end den med saa megen Bram og Vind engang bebuddede Draisine, saa vil neppe Nogen saa let fristes til at forene sig med den friherlige Opfinder. Jøvrigt skal Opfindelsen ikke være ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Allerede for 50 Aar siden har man seet en lignende Ting i Berlin hos en Prof. Kindermann, som denne selv havde forfærdiget, ligesom den ogsaa omtales i Schwentners deliciis physicomathematicis 4. Nürnberg 1636 S. 290.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
To bayerske academiske Reisende vare, efter de over London indløbne Breve, d. 22 Aug. f. A. seilede op ad Amazonfloden, indtil Egn, i Nabolavet af Rio Negros Munding, hvor de skiltes ad, for desto bedre at undersøge det paa Mineralier overordentlig rige Land. Dr. Spix forfulgte Hovedstrømmen opad til de spanske Grændser, men Dr. Martins seilede op af Jupura, der, ligesom Rio Negro, er en tidligere Arm af Orinoko, indtil Vandfaldet Aroracoaro, der gjør al videre Fart umuelig. De kom paa denne Maade Perus Hovedstad 80 Legoas nær, efterat de havde tilbagelagt fra Para en Vei af 450 til 500 Legoas (en Legog er omtrent 1 Miil). De tilbragte den hele Tid henved 8 Maaneder næsten blandt Vilde, der vel ere Menneskeædere, men kun fordi de leve af Jagt, og ikke ansee Menneskene for andet end Dyr, der smaae godt. De to Reisende havde i denne Tid meget at døie af den ellers pragtfulde Natur, men kom ogsaa tilbage med en uhyre Ladning naturhistoriske Skatte. De agtede med det første at vende tilbage til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Kongen af Neapel har under d. 6. f. M. erklæret, at han agter at give sit Rige samme Constitution, som den i Aaret 1812 i Spanien, indførte, og udnævnt, formedelst sin Sundhedstilstand, sin Søn, Kronprindsen Don Franzesco, til at bestyre Regjeringen med fuldkommen Magt og Myndighed, indtil han Selv igjen befinder sig saa vel, at han kan paatage sig samme. Kronprindsen er født d. 19 Aug. 1777, og anden Gang formælet med Maria Jsabelle, Prindsesse af Spanien, d. 6 Juli 1789. Kong Ferdinand 1. er født d. 12 Jan. 1761, altsaa en Olding paa 70 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 August. Cours. Hamb. 2 M. 257, a vista 260. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 266. Specier solgtes til 16 Rbmk. a 16 Rbmk. 2 s. Obligat. 69 1/2. Norske Rigsbanks. 17. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Spørgsmaale til forskjellige Videnskabsmænd. I. Til Botanikere. Hvilken er den sande Aarsag til, at visse Blomster, som Tulipaner &c., aabne sig om Morgenen, og lukke sig, naar Solen gaaer ned? 2. Til Sproggrandskere. Hvad er Grunden til, at pron, jeg, efter norsk Talebrug gjentages i Enden af Sætningen, f. Ex. "jeg skal nok giøre det – jeg 3. Til Politikere. Jndeholder Popes bekiendte Sætning, "at den Regjering, der regierer bedst, er den bedste virkelig nogen dyb Lærdom, eller er den, som nogle Nyere have paastaaet, betydningsløs, 4. Til Theologer. Hvilken Religion er den toleranteste? 5. Til Historikere. Er Europa siden den franske Revolution gaaet fremad eller tilbage i Civilisation, og hvilke vare Frugterne af denne Revolution?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Rettelse. J No. 60, S. 947, L. 17, for: Valt læs: Valgte Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 63. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 August 1820. John BartholdsITINERARIUNCULUM. (Slutning; see forr. No.) Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Da Uveiret havde i et Par Timers Tid udraset, klaredes Luften venligen, og vi fortsatte oplivede vor Reise videre. Jkke ret langt fra Staden, hvorhen vi agtede os, kom vi forbi det førstelige Landslot "Bliv til." Saa længe den Villie, Kunst, Omhu og Bekostning, der, paa en af Naturen til evig Ør en fordømt Jordplet, frembragte dette Anlæg, vedblive med ulidelig Møie at holde samme ved lige, saa længe ville og de Hauger og Lunde, der omringe det, være vakkre nok at see til; men det Øieblik, hine Tryllestave forsvinde, vil og maa Alt synke tilbage i sin Fødsels Dødhed. Dette havde imidlertid ikke været Tilfældet, om man havde viist en rigere Jordbund den Ære, at understøtte dens bedre Villie. Ved Beskuelsen og Overveielsen heraf trænger sig den bemærkning ind paa Vandreren, hvorlunde det egenligen er dog aldeles ubegribeligt, at ei Førsterne endnu oftere, end de det gjøre, lade os føle, at de ere Jordens Guder, de, der dog saa saare let skabe et Noget af et Jntet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
En Beretning, vor Postkarl meddeelte os, den, at Stedets nulevende Første havde, for de utallige Fasaners Skyld, han holdt og lidenskabeligen elskede, ladet Ræven udrødde paa flere Miils Afstand om Slottet, men til Vederlag faaet, ikke Loer og Lader blot, nei, solve sine Gemakker fulde af Rotter, Muus og andet Utøi, vakte megen Munterhed i Selskabet. En, Historiker af sin Profession, beviste os: at ligerviis havde mangen En af de Førster, der henimod det syttende Aarhundred hævede Hofnarsembedet, faaet Hoffet overfyldt med flere og endnu værre Narre. En Anden bemærkede: at vel fortælle Skrifterne, hvorlunde Peter den Store havde ved sit Hof fire Classer Hofnarre i Tieneste; een af de Personer, Naturen havde nægtet Menneskesands, og dem han underholdt af Medlidenhed; een dito af Andre, der i deres forrige Embeder havde gjort sig skyldige i grove Daarskaber uden mindste fornuftigt Bi øiemed ved; en tredie, hvori de Syndere sattes, der, for at undgaae nogensomhelst velfortjent Straf, havde anstillet sig fjottede, og endeligen den fjerde, i hvilken de Mangfoldige toge Sæde, der havde, for at lære Noget, været sendte til fremmede Lande, men vare komne tilbage og havde Jntet lært. Midlertid var der, sagde vor Ven, og andre Lærde, som formeente: at derved skulde ikke bogstaveligen forstaaes et ordenligen indrettet officielt Narresystem i fire Classer, men kun fire Slags Mennesker, saa sædvanlige, at de findes allevegne. En Tredie forundrede sig over, at ikke Hofnarrene vare gjenoprettede siden, da dog idelige Forsøgjordes paa at bringe flere af deres Ordensdragts Særmærker tilbage. Saaledes mindede han os om deres afklippede Haar, deres Hanekam, den af Læder og i Skikkelse af en Herculeskjølle forfærdigede Narrekolbe, som, hængende i en Rem ved Haanden, eller paa Armen, brugtes af dem til at uleilige Næsten, deres store Halskrave (vor Tids Geniekrave, deres Vælder, (vore Dages Vrimmel af Uhrsigneter) og endeligen Æselsørene selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Aftensmaaltid. Neppe vare vi komne til Staden og steegne af i Værtshuset, for Sulten bød os søge Bordet, hvor vi forefandt en stor Deel af Jndvaanerne i fuldeste Virksomhed. Min Nabo blev en Statsmoralist, et gammelt gavent Ødeland, fik jeg snart at vide, som havde sat baade Andres og sin egen Formue til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Om Kjøbenhavns Søebade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
(Jndsendt.)¬ At Kjøbenhavn endnu ikke har nogen til Stadens Størrelse svarende og hensigtsmæssigen indrettet Søebadeanstalt, er et meget følt og meget efte, men forgjeves, omtalt Savn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Hvorvidt det maatte henhøre under Commandantens Ressort, at forbyde Nogen fra Baade, at udspringe i Søen, vil Jndsenderen ikke bedømme; men at det ikke burde forbydes, synes ham afgjort, eftersom den Deel af Havnen, der ligger mellem Langebroe og Stakaderne netop er den eneste beqvemme Svømme- og Badeplads for Kjøbenhavns Jndbyggere, thi Kalkbrænderiet er for langt fraliggende, Stranden paa begge Sider af Kalleboløbet er, foruden ogsaa at være fraliggende, altfor grundet, og Løbet selv kan af de Færreste benyttes, da Bommen lukkes Kl. 7, som er den Tid, da de Fleste ende deres Forretninger, og i den øvrige Deel af Havnen er, som bekjendt, ingen Leilighed for Badende, der ikke kunne svømme og Vanskelighed for Svømmende. Naar Hr. Castberg- og Fredrichsen mene at anstændige Fruentimmere af den Aarsag ikke kunne besøge deres Badeanstalt, saa maa man bemærke, at Badekamrene tillige ere Svømmekamre og altsaa de nøgne Svømmende gaae lige udenfor Kamrene, ligesom ogsaa disse samtlige vende ud mod den Flydebroe, hvorfra man pleier at springe i Vandet; thi den Omstændighed at de have betalt en Mark til Hr. Castberg, & Comp., kan dog ikke gjøre Synet af deres nogne Legemer mindre anstødeligt. Naar de altsaa have henvendt sig til Commandanten, for at forhindre Svømmen fra andre Steder end Badehusene, saa er dette vist ikke skeet af Velanstændigheds Følelse, men fordi de ønskede at tvinge Folk til at benytte deres høist utilstrækkelige Badeanstalt, hvorved man paa en varm Sommerdag kan vente 23 Timer inden man kan, indlades. Man maa altsaa benægte den i Skilderiet anførte Paastand, at det skulde være det Offentliges Mening, at Strømmen mellem Langebroe og Stakaderne ene var bestemt for Hr. Castberg & Comps. Badehuse, og neppe vil der af samtlige Kjøbenhavns Jndvaanere være flere end de tvende Jnteressentere der hylde denne Mening, undtagen det skulde være hiin veløvede Svømmer, hvis Tilstedeværelse iøvrigt er de fleste Badegjester ubekjendt, med mindre det skulde være een af Jnteressenterne selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Det kunde ellers være interessant at vide, hvorledes dette Jnteressentskab er stiftet; man kunde let falde paa den Formodning at Fredrichsen, af Frygt for at Prof. Castberg skulde oprette en Badeanstalt, har affundet sig med denne sidste; og hvis denne Formodning skulde være rigtig, saa har Hr. Castberg, blot for at lade opslaae den daglige Thermometer=Stand, forskaffet sig en Jndtægt paa Badegjesternes Bekostning. Saavidt om Sagen selv; den slette Stiil i Professorens & Comp. Bekjendtgjørelse, vil Jndsenderen ikke indlade sig paa at drøfte, da manikke let kunde vente den anderledes af et saa blandet Jnteressentskab. Ønskeligt vilde det være, om Vedkommende ved nærværende bemærkninger maatte foranlediges til at undersøge Hr. Prof. Castbergs Forhold i denne Sag, samt tillige drage Omsorg for at der ikke blev berøvet Kjøbenhavns Jndvaanere Leilighed til at befordre deres Sundhed og Reenlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Jndenlandske Efterretninger. . Paa Obligationerne i Nationalbankens sidst aabnede Laan, betales nu en Opgield af 8 pCt., foruden Godtgjørelse af Renter fra Jndskudsdagen indtil Dato.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Odense, d. 1 August. Efter den lummer varmeste Dag vi endnu have havt i denne Sommer, trak i Gaar Aftes et Tordenveir op i Sydvest, som dog kun gav Os liden Væde efter nogle temmelig stærke Lyn og Skrald, og drog derpaa mod Østen, hvor det sandsynligviis er kommen til betydeligere Udbrud. J Dag er det atter en svællende Hede. - Musikkens Yndere her og i Omegnen kunne med det Første glæde sig til en sand Kunst Nydelse, da den udmærkede Virtuos paa Violoncel, Hr. Kapelmusikus Funck, paa sin Gjennemreise efter Forlydende vil lade sig høre her i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Blandede Efterretninger. Uhørt Ulykke ved Bie-Sværme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Neapel, som ved den Revolution, der nyligen har fundet Sted der, tildrager sig Europas Opmærksomhed, fortjener med Rette Navn af Jtaliens Hauge. Men Naturen har her gjort Alt, Menneskene næsten intet. J Hovedstaden, der allene tæller 650,000 Jndbyggere, findes i alle Gader saa megen Frugt, at man næsten skulde ansee den for et stort Orangeriehuus, hvor det overalt lugter af Jordbær. Man har her næsten en evig Sommer; allerede ved Juletider og Nytaar haves frisk Grønt og Frugt; hver Juul sender den pavelige Nuntius en Baad med nye Erter, Viindruer, Erteskokker, Pærer og Æbler til Paven i Rom. Egentlige Fattige, i det Begreb vi Nordboere forbinde med Ordet, findes her næsten ikke; thi her gives kun faa Tiggere, som jo have Raad til at drikke Viin, og Trangen til Klæder og Huusly er saa ringe, Føden saa billig, at man kun har nødig at arbeide saare lidet, og at Alle i den varme Aarstid kunne sove Middagssøvn til Kl. 5. om Eftermiddagen. Folkeformerelsen er derfor og saa stærk, at man har paastaaet, Jordkloden vilde om faa Aar være for liden, dersom Menneskene allevegne formerede sig i den Grad som her. Førden franske Revolution talte Neapel og Sicilien paa 2000 Mile omtrent 6 Million Jndbyggere, eller 3000 paa hver 1 Mill. Landet har 600 Adelsmænd, (hvoriblandt 120 Fyrster, 150 Hertuger &c.), 26000 Advocater, hvoraf de fleste ere Tingstude, og over 6000 allene leve i Hovedstaden, 21 Erkebisper, 110 Bisper og 100,000 Geistlige, der besidde Landets største Rigdomme, og hvoraf Erkebispen af Palermo allene har 70,000 Scudi i aarlige Jndkomster. J Aaret 1768 talte man 53,626 Præster, 30,484 Munke og 23264 Nonner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
J Nordamerica ere siden 1819 alle directe Afgivter blevne ophævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Kjøbenhavns Børs d. 4 August. Cours. Hamb. 2 M. 257, a vista 260. Amsterd. . London 2 M. 11 3/4 Rbd. Spec. 264. Specier solgtes fra 16 Rbmk. til 15 Rbmk. 12 s. Obligat. 69 a 69 1/2. Norske Rigsbanks. 17. Svenske Sedler 68 s. - Disconto 6 pC. Et Spørgsmaal Forligelsesvæsenet angaaende, som ønskes besvaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-05
Forordningen af 10de Julii 1795, som har etableret Forligelsesvæsenet i Danmark, bestemmer: at Forligelsescommissionen paa ethvert Sted skal holdes en Gang om Ugen og fastsætte en vis Dag dertil.