JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Nu er det vistnok sandt, at for enhver enkelt af de Spillende Probabiliteten at vinde bliver den samme, enten Gevinsterne udkomme i forskjellige Collectioner, eller de for større eller mindre Deel forblive samlede i een Collection; men unægteligt er det alligevel, at naar dette Sidste er Tilfældet, Lysten at forsøge sin Lykke i dette Spil hos Mange maa tabe sig. De, der gjentagne Gange ikke see en eneste nogenlunde betydelig Gevinst udkomme i de Collectioner, der ere dem nærmest, og hvorfra de have deres Lodder, hvilket jo naturligviis paa mange Steder maa blive Tilfældet naar Gevinsterne saaledes sammenklynge sig i en eller anden enkelt Collection, opgiver lettere Haabet om, nogensinde at vinde, end om de af og til saae nogen klækkelig Gevinst udkomme i den Collection, hvori de spille, og vindes af Nogen, de kjende. Skeer dette jevnt hen, nu i een, nu i en anden Collection, vil Folk i Almindelighed troe sig Lykken nærmere, og blive i det Haab, at det Held, der traf denne eller hiin af dem de kjende, ogsaa engang vil træffe dem. Meget ønskeligt var det derfor, om Ambe indretningen, der for sine ovenfor omtalte Fordeles Skyld, efter mine Tanker, ingenlunde burde opgives, kunde modificeres saaledes, at Gevinsterne bleve mere fordeelte, end de, saaledes som den nu er, kunne ventes at blive, og til dette Øiemed vover jeg herved at gjøre følgende Forslag. Aarsagen, hvorfor Gevinsterne sædvanligen falde klyngeviis, er, som i det Foregaaende er viist, denne, at de Amber, der vinde de høie Gevinster, tildeels have ret Tal tilfælles. Hvad om man nu bestemte alle de Amber, der vinde de høiere Gevinster, saaledes, at de slet ingen Tal havde tilfælles. Dette lod sig jo meget let gjøre. Sæt f. Ex. at der, som ved nedenstaaende Plan antages, af Tallene 1 til 280, der lægges i Lykkehjulet, kun udtrækkes 150, og af der var 75 Gevinster, hvoraf de laveste vare paa 500 Rbd., saa kunde til disse 75 Gevinster letteligen findes 75 Amber, som ingen Tal havde tilfælles, naar man af de omtalte 150 Tal gjorde 75 Par saaledes: 1 og 2, 3 og 4, 5 og 6 7 og 8, 9 og 10 o. s. v.; hvor 1 betegner det ved første, 2 det ved andet, 3 det ved tredie v. s. v. Træk udtrukne Tal. Amben 1 og 2. at den Ambe, der combineres af første og andet Udtræk, kunde man lade vinde den høieste Gevinst, 3 og 4, om den der combineres af tredie og fjerde Udtræk, een af de næsthøieste, og saa fremdeles. Der maatte da trykkes en for bestandig gieldende Tabel over Gevinsterne, omtrent efter følgende Schema: Amben Combineret af Ud No. Vinder. trækkene No. 1 og 2 10000 Rbd. 3 og 4 5 og 6 7 og 8 9 og 10 – 11 og 12 13 og 14 16 og 16 - 17 og 18 - 19 og 20 21 og 22 25000 23 og 24 25 og 26 og saa fremdeles. Tallene i den mellemste Rubrik betegne Udtrækkenes Orden; 9 f. Ex. det Tal, der udkom ved niende, 10 det der udkom ved tiende Udtræk, 9-10 den Ambe, der combineres af de ved niende og tiende Udtræk udkomne Tal. Rubriken ved høire Side viser hvad enhver Ambe vinder efter den nedenfor meddeelte Plan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
J Rubriken til Venstre staaer ved forbemeldte Ambe, Nr. 45, som betyder, at den af 9de og 10de Udtræk combinerede Ambe, efter den vedtagne Maade at tælle Amberne, er den 45 Ambe *). Til de mindre Gevinster paa 300 og 100 Rbd. kunde man jo let finde en passende Række af Amber. At disse fik Tal tilfælles med de høiere Gevinstamber, blev uundgaaeligt. men kunde heller ikke skade. Over alle disse Gevinster, med de Amber, paa hvilke de faldt, og disses Ordenstal, maatte man, som ovenfor er bemærket, have en trykt Tabel, der vilde være gieldende for bestandig; hvori enhver Spillende, naar han blot agtede paa hans udkomne Numeres Ordenstal, strax kunde see, om han havde vundet, og hvor meget? Alle de Amber, der ikke fandtes i Tabellen med vedtegnede Gevinster, men hvis begge Tal i Øvrigt ved Trækningen var udkommen, vandt Frilodder. De af hvis combinerede Tal kun det ene, eller intet, udkom, tabte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
I Tirsdags opførtes paa det Kongelige Theater tredie Gang: Skaden eller Uskylds Seir. Allerede da dette Stykke anden Gang blev givet, lode enkelte Piber sig høre, men deres Lyd qvaltes af Klap og Bravoraab. J Tirsdags havde Piberne meget forøget sig, og der opstod en saa frygtelig Kamp mellem støiende Pibere og klappende Bravoraabere, at Gongon gen - summum Jus i den Kjøbenhavnske dramatisk-æsthetiske Verden - maatte frem og ende Kampen. Gemytterne vare meget forbittrede, og det kom endog til Mundhuggerie mellem adskillige Rossinianere og Antirossinianere. Stykket i sig selv betyder, som de fleste italienske Operaer, der sædvanligen kun ere til for Musikens Skyld, ikke meget, og mueligen har Oversætteren ogsaa bidraget sin Skjærv til, ved utidige Friheder at forøge Plathedernes Tal. Der burde dog endeligen engang gjøres Ende paa hiin Oversætter-Licenz, som tillader sig at skalte og valte med Originalen efter Behag, og hvis indskudte Flauheder, eller om Anmeld, saa maa udtrykke sig, forplattede Platheder, ofte faae et Arbeide til at falde, som ellers maaskee i en ligefrem Oversættelse havde kunne staae sig. Saaledes lader Oversætteren af Skaden, formodentlig for at hæve Stykket, den deri forekommende Bissekræmmer tale et Jargon, som sikkert hverken Forfatteren eller Componisten har tænkt paa, og som Saakyndige neppe ville finde passende til Musiken. Spørgsmaalet bliver, hvorfor skal Skaden udpibes, For Stykkets Skyld kan det ikke være, thi vi have seet og see endnu dagligen saa mange Syngestykker opføre og vinde bifald, der i Værd staae langt under hiint. Det maa altsaa være paa Grund af Musiken; men er denne da virkelig saa slet, at den fortjener at udpibes, Rossinis Modstandere ville udenTvivl svare: slet er den just ikke, men den er ucorrect, paa mange Steder upassende til Textens Jndhold o. s. v. Om man end, for at føje den Deel af Publicum, vilde for et Øjeblik indrømme dette, saa ere disse Grunde dog ikke tilstrækkelige for, at det Kjøbenhavnske Theater skal være i Europa det første og eneste, der udpiber en Musik, der er optaget med Bifald paa de vigtigste Skuepladse. Hvad skal Udlændingen dømme om en saa stræng Smag i Norden, Lad ham kalde den stræng, naar han kun tillige nødsages til at kalde den retfærdig", ville Antirossinianerne maaskee udraabe. Men vi svare: han vil ikke kalde den retfærdig, naar han har mindste Kundskab om den nuværende Theatersmag – naar han seer, at man applauderer Stykker, hvori endog Blinde og Lemlæstede gjøres til Gienstande for Latter Er end Striden mellem Piben og Applaus en Kamp med aldeles ulige Vaaben, saa kan et saadant skingrende Organs retfærdige Anvendelse dog maaskee finde Undskyldning; men det Værste er, at Pibens Misbrug altid maa opvække Mistanke og ethvert siden dermed yttret, endog nok saa grundet Mishag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Den ligesaa fiin følende, som berømte Dr. Jenisch har med faa, men kraftige, Ord, viist det Uædle i al Spotten med Legemsfeil, i sine bemærkninger over den Linie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Auf der Krücke lauft sichs nicht geschwinde. "Dette Udtryk, siger han, maler i Vendingen, hos den Talende eller Skrivende, som den her staaer, i det mindste en vis Ligegyldighed og Mangel paa Følelse for Alderdomssvagheder. Ogsaa vi kunne blive gamle, og han kunde ogsaa mod vore u
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Indenlandske Efterretninger. J Slesvig er nyligen udkommet et interessant lidet Skrift, under den Titel, Wie, und af welche Art und Weise konnen die Haupt und Nebenstratzen in den Herzogthumern Schleswig und Holsteinradical verbessert und fortdaurend im gutem, fahrbarem Zustande, erhalten werden, von A. C. Gudme, Landinspector. Efterat den saakyndige og patriotiske Forfatter har viist, hvor megen Umagede Gamle gjorde sig for at have gode Handelsveie, baade til Lands og Vands, og hvorledes i Napoleon har anvendt paa at forbedre samme i Frankrig og Tydskland, 277 Mill. Franker, gaaer han over til Gjenstanden for hans Undersøgelse: Landeveienes Forbedring i Hertugdommene. Allerede for længe siden, siger han, har den danske Regjering værdiget Samfærslen i det Indere af Landet sin Opmærksomhed. De igjennem Sjælland og Fyen gaaende smukke Landeveie tjene Posterne, Fragtvognene, saavelsom de Reisende, paa enhver Tid af Aaret, til let og beqvem Befordring. J Jylland arbeides i denne Tid ligeledes paa lignende Landeveie fra Colding af. For saa meget som mueligt at lette og sikkre den almindelige Sammenfærsel i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, formedelst beqvemme og brugbare Veie og Chausseer, er det ved den udgivne Veianordning bestemt, hvorledes Veiene skulle istandsættes og vedligeholdes, og af hvem de dertil fornødne Ydelsex skulle skee, paa det alt det Mangfoldige og Modstræbende kan forbindes til Samdrægtighed og holdes i organisk Eenhed. - Den landsfaderlige Hensigt, der fremlyser af Vei forskyldte Svagheder yttre samme Følesløshed. Han fornærmer altsaa vort moralske Jeeg, han viser sig ligegyldig og i en vis Henseende fræk, hvor andre Mennesker røres." - Det samme kunne vi med end større Grund sige om en Digter, der gjør en Blind til Gjenstand for Latter. anordningernes Aand, og som tydeligen yttrer sig, kan og bør ei miskjendes, om end Klagerne over de slette Landeveie i Holsteen overalt gjenlyde; thi en nøiere Efterlevelse af Veianordningernes Forskrifters Bestemmelse og Veiledninger vilde bøde paa Mangelen af Chausseer. Dette bevise tildeels Tilstanden af de slesvigske Veie, hvis Farbarhed *) (Fahrbarket) den offentlige Stemme roser. Forf. fremsætter derpaa hensigtsmæssige Midler til Formaalets Opnanelse, J Mandags (d. 23de solgtes ved 4de Auction Gaarden Nr. 52 paa Høibroplads til Silke og Klædekræmmer N. C. Harreschov, for 20, 100 Rbdlr. Sølv. Den var assureret for 43,200 Rbd. S. - Før Krigen blev Grunden allene betalt med 10,000 Rdlr. D. C. (16000 Rbd. Sølv).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Blandede Efterretninger. J denne Tid ere endeel Børne Virtuoser, i Begreb med at reise eller lade sig offentligen høre. J Leipzig var den 16aarige Violinist, Otto Gerke, en Eleve af Spohr; i Wien den 12aarige Leopoldine Blahette, og den 10aarige List fra Ungern; i Berlin den lille Mendelsobn; i Hamborg Sødskendene David, Luise 11 Aar og hendes Broder 12 Aar; i Frankfurt a. M. den Haarige Delphine Schuroth, alle Pianoforte virtuoser; Carl og Anton Ebner, Violinister, befinde sig i dette Øjeblik paa en Konstreise. *) Det tydske fahren har samme Oprindelse, som det danske fare. Det skjønnes derfor ikke, hvorfor man ei langt heller skulde bruge farbar og ufarbar end det i sig selv urigtige fremkommelig og ufremkommelig. En Vei kan jo gjerne være ufarbar eller vanskelig at færdes paa, endskjønt man nok med Nød kan komme frem derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
J Edinburg Review for Oct. 1823 læses, en skarp Bedømmelse over den i f. A., efter en Befaling fra Underhuset, udgivne Finance=Efterretning om det forenede Kongerige for 5te Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
1823. Recensenten gaaer især løs paa det synkende Fondsystem, og søger at bevise dets Uhensigtsmæssighed, ja endog Skadelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Hvorledes Statsgielden siden Pariserfreden 1763, har tiltaget, viser følgende Oversigt: Capital. Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Gield ved Pariser. freden 1763. . . . . L. 138,865,430. L. 4, 852,05 Afbetalt und Freden. Gield i Begyndelsen, af den nordamericanske Krig 1775. . . . . . 128,583,635. 4,471,671 Gield stiftet und. den nordameric. Krig. . 121,267,993. 4,980,201 Gield v. Slutningen. af den nordamericanske Krig. . . . . . . . . . 249,851,628. 9,4517772. Betalt under Freden. fra 1784 til 1793. . 10,501,380. 243,277. Gjeld v. Begyndelsen, af den antijacobinske Krig 1793. . . . . . 239,350,248. 9,208,495 Gield, stiftet under den antijacobinske ell. Bourbon Restaurations Krig. . . . . . . . 608,932,329. 24, 645,97 Totalbeløb af den u indfriede, fonderede og ufonderede Gield, d. 5 Jan. 1817, L. 848,282,577. 33,854,466 Deraf var i Aaret 1823 ubetalt fonderet Gield 796,530, 145 L., ufonderet Gield 41,485, 770, og Omkostningerne af begge 30,921,494. Forfatteren paastaaer at Nationen ved synkende Fondsystemet, siden den sidste Krig, har tabt 146, 167,549 L. Recensionen ender med, at enhver af Ministerne siden 1816 fremsat Beretning, angaaende Landets Financetilstand, har været barnagtig, falsk og ugrundet. Jstedetfor at formindske Gielden, have de detydeligen forøget den. Deres synkende Fonds, Stock Overdragelser og andre Hocuspocusstreger og Konstgreb have kostet Almeenheden 7,528,000 L. af overskydende Jndkomst og 700,000 L. nye Byrder. Maaskee det er nok, vedbliver Rec., for at vise Nødvendigheden af at forlade dette System, af Bedrag, Gøglerie og Skuffelse. Og nu tvivle vi ei paa, at dersom Publicum vedbliver at vise mod Ministernes Finantsqvaksalverie samme dorske Ligegyldighed, som hidtil, vil det, som det fortjener, forundes adskillige endnu mere paafaldende Exempler paa den synkende Fonds Kraft, selv at synke end dybere i Gield og Forlegenheder. - Forfatteren documenterer, at Storbritanniens Jndkomster have i Aaret 1821 oversteget Udgivterne 2, 150,789, og i 1822: 2,908,617 L., og paastaaer, at dersom der ikke havde været nogen synkende Fond, vilde Gielden, have været formindsket omtrent 5 Mill. i to Aar; men istedetfor at en saadan Formindskelse har fundet Sted, er den virkeligen bleven forøget. En Kiste med en to Hundrede Aar gammel Rhinskviin (fra 1624) var fra Blykielderen i Bremen ankommen paa Goethes 74de Fødselsdag, d. 28 Aug. f. A., i Weimar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
J Aaret 1694 udkom i London en Afhandling om "Jordens Anatomie, i 4to, hvis Forfatter søger at godtgjøre, at Materien i Begyndelsen bestod af utallige Partikler, af forskjellige Figurer og forskjellige Egenskaber, løbende rundt i mørk Forvirring, indtil Verden, ved en levende Aands Jndblæsning, blev et stort Dyr, havende Hund, Kjød, Blod &c., og han anvender et Capitel paa Beskrivelsen af hver Deel deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
J det ottende Capitel skildrer han "Jordens Mave, med en Undersøgelse af Aarsagerne til Jordskjelv, der, mærkeligt nok, nærmer sig visse nyere Theorier. Efterat have forsikkret, at Skatte og Metaller ikke udgraves fra de inderste viscera terre, og at Bjergmændenes Værker mere ere Ridser i Jordens Hud end "Saar i dens Jndvolde", tilføjer han, at Tingenes Tilstand er saaledes, at den nødvendigen maa gjøre os tilbøielige til at troe, at der midt i Jorden er en uhyre Huulhed af mangekantet Figur, som er opfyldt med en ufordøjet Materie, der har forskjellige indbyrdes modstridende Egenskaber. Derover er Skorpen eller den kjødagtige Deel af Jorden, som Lagene af Steen, Mineralier a. udgjøre, tilligemed Canalerne og Gruberne, eller Sener og andre Baand. Naar nu i Jnd voldene nedentil Luftpartiklerne herste, saa udbryde de gjennem Jordens Ledemode i Storme, men naar derimod Jldpartiklerne ere de herskende, bane de sig samme Vei og foraarsage derved Jldudbrud og Jordskielve, stundom med saadan Voldsomhed, at de brække Jordens Ribbeen, og opsluge Bygninger og Stæder. Og disse Convulsioner ere ligesaa naturlige for Jorden, som Febere og andre Sygdomme ere det for andre Dyrs Legemer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
J Slutningen af Dr. Clarkes Reise (see Skild. No. 15 og 16) taler Forf. om Peter den Tredies Død, og fremsætter, som sin Mening, at Peter var bekjendt med Fortroligheden mellem hans Gemalinde og Orloff, og med de Planer, de havde udkastet, for at bemægtige sig Regjeringen; – at han var sindet at gjøre nogle Skridt til at kuldkaste deres Planer, men at Keiserinden og de Sammensvorne vare i en vis Henseende blevne tvungne til de Forholdsregler, der endtes med hans Undergang. Cathrines Venner bestræbe sig for, ganske at frikiende hende for al Deeltagelse i Peters Drab, og Prindsen af Ligne beraaber sig, for at vise, at hun ikke kan have havt den Hensigt at begaae Forbrydelsen, paa følgende Andedot. En Dag kaldte Panin, Peter, som just var Gienstanden for Samtalen, den store Tyrk. "Dersom han er det, sagde Cathrine leende, maa vi qvæle ham, og Prindsen af Ligne slutter af denne lette og aabne Maade at tale paa at hun ikke kunde have nogen alvorlig Tanke om, at begaae en saadan Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Kjøbenhavns Børs, d. 27 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 83 a 83 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 104. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Ved den paa det Kongelige Theater af Sangerinden Jfr. Frolich givne Concert, bemærkede man med Forundring, at Orchestret ikke efter Sædvane dirigeredes af Musikdirecteuren, Hr. Professor og Concertmester, Ridder Schall, hvilket var saa meget mere paafaldende, som man fra sikker Haand har bragt i Erfaring, at han ikke ved Upasselighed var forhindret derfra. Da det sikkert ikke kan være et Konstnersamfund, der endogsaa i Udlandet har erhvervet sig et berømt Navn, og som har havt en Naumann, Schultz og Kuntzen i sin Spidse, ligegyldigt, under hvis Direction det offentligen fremtræder, maatte man i flere Henseender ønske et tilfredsstillende Svar paa det Spørgsmaal, hvorfor Hr. Professor Schal ikke ogsaa ved denne Concert forestod den ham tilkommende Function? Plures.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 momEenogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 Marts 1824. Bemærkninger over den i No. 175 og 176. for d. A. i Altonaer Merkur bekjendtgjorte. tredie Beretning fra den administrerende Direction for Fattigcolonien Frederiksgade, af Gudme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-02
En af reen Velvillie for Landets og Menneskehedens Vel stiftet Indretning, fortjener vist nok vor største Opmærksomhed, og, fri for alle Fordomme, nøiere at prøves og overveies. Ligesom den tænkende Læge henvender sin Opmærksomhed paa de indere Livsdele, ved hvis Mangler eller Meen den Syge lider, saaledes maa ogsaa den tænkende Statsoeconom henvende sin fulde Opmærksomhed paa det Væsentlige, og derved udfinde Conjuncturerne for det Heles Gang og de nærmeste Følger. - Udfindelsen og Regliseringen af Midler, hvorved Daglønnere, der forgjeves umage sig for at faae Arbeide, sættes istand til at aftvinge Jorden de nødvendige Fornødenheder, og hvorved Øiemedet, at standse Fattigdommen, kan opnaaes, bliver nu saa meget vigtigere og alvorligere, jo flere Midler den saa tiltagende Befolkning kræver. Fattiganstalter, der grunde deres Anseelse paa store Bekostninger, uden Udsigt til reel Erstatning og Forrentelse, staae tilbage for de Anlæg og Indretninger, der, ved Forskud, uden overordentlige Hjelpemidler, hæve sig og sikkre en for deres Forhold fordeelagtig og ved de anbragte indere Forbedringer for stedse fast grundet Jndtægt, thi hine bortlede fra Øiemedet, da Frugterne deraf ikke svare til Bekostningerne; men disse finde Fortrinet i sig selv. Tak og Høiagtelse fortjene derfor de Mænd, der bestræbe sig for, at lægge Grunden til Indretninger, der ikke allene sikkre den Flittige og Forstandige et Udkomme, men ogsaa aabne ham Udsigt til, ved Duelighed og Arbeidsomhed, at erhverve for sine Børn en Eiendom. Paa denne Maade vindes Mennesket ikke allene for Staten, men ogsaa for Menneskeheden; thi ligesom Fliden formaaer at forvandle ufrugtbare Ørkener til frugtbare Marker, saaledes er ogsaa Arbeide et Værn mod alle Laster. Den, som har seet hiint oprindelige Sandhav, den saakaldte Campine i Brabant, ligge øde og ufrugtbar, og nu seer denne fordums Ørks skjønne Cultur, vil tilstaae, at alt Land er istand til Dyrkning. Er Folkevirksomheden vakt og oplivet, og et Folks Næringsflid, og Jntelligenz tilbørligen ledet og beregnet, saa er der sat Skranker for Fattigdommen. Betydelige Strækninger udyrket Land indbefatte vore Hertugdommer Men Mangel paa Foder forhindrede disse Jorders Opdyrkelse. Kartoffelblade, især Kaalroer, Runkeltoer og Stikkeroer bøde paa Mangelen af naturlig Gjødning; thi i deres Forraadnelse viser den reeneste Svovel Phosphor= og Kulstof sig. Særdeles virksom er desuden Spærgel, da den store Masse af nærende Æggehvidestof, som denne Plante indeholder. bevirker og befordrer Melkens Godhed og Overflødighed; saaledes gjør ogsaa dens stærke Jndhold af Extractivstof, Slim og saltsuur Kalk, med Æggehviden (et den dyriske Natur meget lignende Stof, der ikke gaaer over i en suur, men umiddelbart i forraadnende Gjæring) den saa fortrinligt skikket til grøn Gjødning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-02
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-02
Kjøbenhavns Børs, d. 2 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 83 83 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 1/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 104. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 19. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Marts 1824. bemærkninger over den i No. 175 og 176 for d. A. i Altonaer Merkur bekjendtgjorte. tredie Beretning fra den administrerende Direction for Fattigcolonien Frederiksgade, af Gudme. (Slutning; see forr. No.) Undersøger man Omfanget af Kornplanterne paa Marken, saa finder man, at deres bladede Stengel, under iøvrigt lige Forhold, blive i samme Grad mindre, som Agerne ere magere til, saa at de omsider kun skyde en eneste Halm, om de end ikke staae saa tæt sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Af Beretningen erfare vi at Colonisterne ikke allene have forfærdiget de til eget Brug fornødne Klædningsstykker, men ogsaa uldne Tepper til Salg, og at overhoved Directionen for Fattigcolonien har det Øjemed, at forene Huusflid med Agerdyrkning. Er en Colonie paa denne Maade organiseret, ledes den fremdeles til dette Formaal, saa har Etatsraad og Ridder Niemann Ret, naar han i Blattern für Polizey und Cultur, 1807, 6 St., S. 395, siger: "Blandt alle Forbedringer i Fattigvæsenet fortjener, efter mit Skjønnende, de Fattiges Colonisering den første Plads. Der gives ingen bedre, et ædelt Folk værdigere, ingen almeen nyttigere, til at sætte de Fattige i en lykkeligere Stilling, og gjøre en overtallig Mængdes productive Kræfter nyttige for Nationen."Med Glæde og med sand menneskekjerlig Deeltagelse har jeg, og sikkerligen Enhver, i hvis Bryst Følelsen for Menneskevel ikke er ganske qvalt, læst Efterretningen om de Fremskridt, denne velgjørende Indretning har gjort i Cultur og Dannelse. Overbevist om den Sandhed, at Consumtion uden Production, ligesom denne uden Kraftyttring og Virksomhed, er umuelig: at Rolighed er Træthedens Priis og Behagelighed Arbeidets Løn, vil Drivtigheden og med denne Evnernes Udvikling forøges og udvides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Paa den middelbare og umiddelbare Bestyrelse beroer aldeles Fattigcoloniens Fremvært.