Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-06-02
Om Begivenhederne i Catalonien meddeler Monitsren af 24 d. desuden en Beretning fra Marskal Monce, til Krigsministeren, dateret Girona den 19 Mai, hvor Man dog ikke bliver stort klogere. Paa det nær, at Hostalrich blokeres og Havnen St. Felin er besat af General v. Rastignae, fortæller Marskallen blot, at han, ved Tidenden om at Fjenden har forladt sin Position ved St. Seloni (hiinsides Hostalrich) og begivet sig til Cardaden og Granollens (nærmere Barcellona), gjentagne Gange har befalet General Curial, ufortøvet at følge efter ham med sit Jnfanterie, og for at paaskynde dette desmere, har sendt ham Afskrift af et Brev fra General Donnadier, hvoraf Man vil skjønne de Franskes heldige Fremgang, Jmidlertid smerter det Marskallen, ingen udførligere Detail endnu at kunne give; men han haaber, at Donnadien, i Forening med Baron Eroles vil foretage sig Noget imod Mina. Den indbemeldte Depesche fra Gen. Domaen dien er dateret Casteltersol den 17 Mai, og melder i det Væsentlige, at han samme Dag har fordrevet 3000 Konstitutionelle fra deres Position ved Moya, efter en skarp Fægtning, som varede over 4 Timer, og hvori Fjenden gjorde den meest haardnakkede Modstand. Det var Lloberas Division, som var uddraget fra Barcellona, for at støde til Mina, der efter Sigende be 6 fandt sig ved Sellent med 4000 Md., og formodentlig dække hans Rettrade til Barcellona. General Donnadien, havde (efter eget Opgivende) henved 50 Saarede og tinogle faae Dræbte, hvis Antal han ikke saa nøiagtig vidste. Kapitain Jardin skal være derimellem. Om Fangne melder han Intet. Ramagosa deeltog ogsaa i Fægtningen, og den af Fjenden besatte Landsbye Casteltersol blev først taget efter flere gjentagne Angreb af hele 3 franske Kolonner, men det forsikres da ogsaa, at Valpladsen var oversaaet med dræbte Fjender. Ved Sellent haabede Man vist, at det maatte komme til en Træfning med Mina selv, hvis hele Styrke, foruden Besætningerne, der størstedelen, bestaaer af Militser, i private Breve anslaaes til 20,000 Md., fordeelte under Mina, Milans, Llobera, Manso, Rotten og Gorrca. Saameget tør Man, ved disse forblommede og mangelfulde Efterretninger, antage for upaatvivleligt, at den snilde Mina har vidst at skuffe Fjenden, og gjøre ham Feldttoget i Catalonien saa suurt muligt, samt at Donna dien har havt en varm Dyst. Den franske Krigsminister har derfor og sendt en Adjutant til Perpignan, for, som det hedder, at følge det 4de Armeekorpses Bevægelser. J en Privatberetning fra Girona af 17 f. M. siges Moncey, at være vendt tilbage dertil, fra en Jnspicering i Vich, da vore Tapre - hedder det videre - ikke have kunnet naae Mina eller bringe ham til Kamp. Jkke desto mindre skildres de franske Manøvrer som heel fordeelagtige, de Mina derved er afskaaret sin Forbindelse med Milans, og for endmere at forsøde Tilstanden, lader Man de cataloniske Bønder skyde de konstitutionelle Bagtropper for Fode. hvorved, saavelsom ved den hyppige Desertion, Minas Armee Dag for Dag meere demoraliseres. Til Beviis herpaa anføres det Faltum, at en af Donnadicus Adjuntantere i Spidsen for 15 til 20 Jægere tilhest har drevet 300 Md. af Minas Tropper paa Flugten med Tab af mang Dræbte og Saarede. Deres Geværer fandt Man ladte med Blye- og Søm=Stumper. Endnu omtale ældre Beretninger en mordisk Fægtning i det snævre Pas ved Borreda den 10 Mai, hvori Donnadien længe maatte kjempeimod en overlegen Fjende, medens Bozon, ellers Jep deel Estangs kaldet, til samme Tid med 500 Troessoldater, havde omringet et isolleret Huus ved Berga, der var besat af 40 spanske Soldater; men disse udholdt Angrebet indtil der kom Hjelp, og nu leed Bozon et saa fuldstændigt Nederlag, at han med Nød og Neppe reddede sig selv med nogle Mand til Valcebra. J Træfningen ved Valfagona skal Milans være bleven saaret paa Armen, og mistede 200 Fanger. J en foregaaende Affaire tabte han 250 Fanger, sin Musik og Penge. Som saa ofte, haabede Man allerede den Gang at have Musen, (Mina) i Fælden, og at det da vilde være forbi med Krigen i Catalonien, hvor Folket slet ikke skal være betænkt paa noget Forsvar. Nogle nye Forslag til Kommandanten i Figueras har han besvaret i et langt Brev, som dog er i en alt for republikansk Tone til, at Man tør haabe at faae dette Menneske bragt paa andre Tanker.