Berlingske Tidende, 1769-11-01
Den 20de Novbr. Saasom Rigets Stænder i alle Deele have bifaldet deres Told=Deputations under sidstl. 2. October givne Betænkende og Forslag, om Toldens Forvaltning efterdags til Hs. K. Msts. og Kronens beste Fordeel saasom de tillige have bifaldet den af Told=Deputationen for forfattede Jnstrux for den i samme Betænkende ommelte K. General-Direction, som kommer til at bestaae af 5 Personer, udi hvis omhyggelige Forsorg Forvaltningen med Sikkerhed, kan betroes, saa er dette behørig tilkiendegivet Rigets Stænders Told=Deputation, paa det at samme Deputation maa nu strax kunne indkomme med videre Udkast til den Expedition, som herudinden bør til Hs. K. M. i Underdanighed af gaae, saavelsom og, efter den Anledning som er vorden givet hos Rigets Stænder foreslaa Lemmer udi den tiltænkte K. Direction. S. D. Hos Rigets Stænder er kommen i Overveielse hvorledes det i adskillige Henseender vil være fornødent, at Landmaalernes Forretninger i adskillige Deele noget nærmere regleres, og de derom gjorte Forfatninger lempes til nærværende Tiders Omstændigheder, paa det at det vigtigste Maa for Riget derved maa opnaaes, og de selv, som ere i den ældre og nyere Stat fordeelte, ikke maa af hinanden forurettes. Og da Rigets Stænder i Betragtning heraf have besluttet, at baade Landmaalings=Jnstruxen, og de seenere Forfatninger i samme. samme Materie, skal af deres Kammer=Economie= og Commerce=Deputation igiennemsees, samt Deputationen med sit Betænkende indkomme til Rigets Stænders Plena saa betids, at denne vigtige Sag kan ved denne Rigsdag komme til Fuldkommenhed; saa er saadant behørig tilkiendegivet bemelte Deputation, ved Udtog af Rigets Stænders Expeditions-Deputations Protocol. S. D. Almuen i Kusamo Lapmark har ved sidstl. Rigsdag hos Rigets Stænder anholdet, om at den, uden Hinder af Toldbetienterne fra Tornes, maatte ved forefaldende Markeder udi Jio Havn fortolde og sælge den tørre Fisk og Tælle, som den i Rusland haver opkiøbt, og at den derimellem maatte have Frihed til at afsætte bemelte Vahre enten i Uhlet eller Tornest Stæder. Dette have Rigets Stænder ved indeværende Rigsdag foretaget til endelig Overveielse, og fundet billigt i Underdanighed at tilskynde, at det maatte behage Hs. K. M. i Naade at give sit bifald til denne Kusam Sogns Almues underdanige Ansøgning. S. D. Rigets Stænders Beslutning, at ingen Extra Retter og Domstole herefter maa forordnes paa Kronens Bekostning eller Forskud, &c. (s. Uge=Tidenden af 20de Dec. 1765, Nr. 101.)S. D. Rigsdags Fuldmægtigen for Sødertelje Stad, Raadmand Schierstrøm, har hos Rigets Stænder anholdet, at saasom Staden ikke har nydt den ved 1756 Aars Rigsdag af Statsmidlerne bevilgede Understyttelse, til at oprense den saa kaldede Strøms Graven, samt til at opgrave en ny Canal igiennem bemelte Stad ind i den Søe Malaren, det derfor, og i Mangel af Leylighed til at beskikke Midler dertil af Stats Verket, enten maatte forundes Staden nogle ØreSilsmt. aarlig Afgift af hvert Jldsted (Matlags Afgift, indtil neste Rigsdag, eller og Frihed til et saadant maanedlig Lotterie at trække, som er bevilget for andre Verker, i sær for Lazarettet her i Staden. - Men, ligesom Rigets Stænder, have fundet ugiørligt, til denne Strøms=Gravs Rensning og Canalens Aabning nu at kunne forskyde noget af Statens Midler, have de ogsaa holdet saa meget mere betænkeligt, Underdanighed at raade Hs. K. M. til at bevilge Afgift at Jldstederne eller Lotterie for Sødertelje Stad, som det paa den ene Side maatte være mindre billigt, at hele Riget skulle yde en, omendskiønt ringe, dog almindelig Afgift, til at udvilde denne Stads besynderlige Handel og Næring, og paa den anden Side skulle flere Lotteriers Indretning hindre og ophæve Absigternes Erlangelse med dem som allerede ere i Gang. Hvorfor ikke, efter Rigets Stænders Tanke, er anden Udvey at vedtage, end ved Entreprenade af private at iværksætte forbemelte Arbeyde, hvorefter da af den Jndkomst, som Verket siden maatte kaste af sig, det baade kunne holdes vedlige, og Indretnings Omkostningen selv erstattes. S. D. Ved 1756 Aars Rigsdag har Secrete Utskottet i Underdanighed tilskyndet Hs. K. M. at forordne en Commission, som havde at udarbeyde et efter Rigets Omstændigheder anvendeligt Handels- og Huusholdings=Systema, hvoraf man for det Almindelige ventede saa meget des større Nytte, da Secrete Utskottet erindrede sig den moedne Jndsigt og utrættelige Møye, hvormed den til samme Commission udseete Præsident, Præsidenten og Ridderen af Hs. K. Msts. Nordstierne Orden, Friherre von Hermansson, havde ved samme Rigsdag ganget Rigets Stænder til Haande udi deres Beraadslagninger; til hvilken Ende Friherre v. Hermasson blev tillagt af Manufactur Fonden 9000 Dal. Kobbermt. aarlig, hvorforuden en ved Commissionen antagen Secretaire har i aarlig Løn nydt 2250 Dal. samme Myndt. - Efterat denne Commission havde ved sidst holdte Rigsdag indgivet sin Beretning, og Rigets Stænders Secrete, Utskot da havde eragtet fornødent, at den tilligemed ovenmelte Løn, burte vedvare indtil saadan Tid, som Rigets Stænder ved deres nestfølgende Sammenkomst maatte finde for got at fastsætte; saa have Rigets Stænder nu, efter erholdte Part af bemelte Commissions Rigsdags=Beretning, overveyet, hvad Nytte samme Commission har kunnet medføre, samt hvorvidt den for tilkommende Tid kunne ansees fornøden. - Og omendskiønt da Commissionens Beretning, som i sær handler og Rigets nærværende Myndt og Finance Væsen, indeholder adskillige for det Almindelige gavnlige Tanker og Anmerkninger, hvilke geraade Commissionens Lemmer til saa meget større Ære, som ingen andre af dem, end Præsidenten, have derfor nydt nogen Belønning; saa dog have Rigets Stænder ikke kunnet skynde Hs. K. M. til at lade denne Commission end videre, med den dertil af Manufactur=Fonden tilstandene svare Udgift, vedvare, hvilken Udgift, fra Commissionens Begyndelse Aar 1756, indtil nærværende Tid, har beløbet sig til den Sum 40566 Daler. Silfmt., saa meget mindre, da Commissionen har selv givet tilkiende, at et anvendeligt Handels og Huusholdings=Systems Udarbeydelse, hvilken har været Hensigten med denne Commissions Jndretning, skulle være et forgiæves og frugtesløst Arbeyde ved Rigets nærværende Tilstand, og forinden Penge Roulleringen og Myndtens Beskaffenhed, som legge fast uovervindelige hindringer i Veyen for den almindelige Huusholdings Systematiske Forbedring, de vorde vedbørlig rettede. - J Henseende dertil, og efterdi de Anmærkninger, som af Commissionen end videre kunne være at forvente, ikke kan være andre end saadanne, som de vedkommende K. Collegier og publikke Verker bør meddeele naar paafordres; efterdi desuden Manufactur Fonden ikke ved nærværende ringe Formue taaler forbemelte Udgift, saafremt ikke vigtigere Brug, og hvortil den egentlig er bestemt, skulle sættes tilside: saa have Rigets Stænder fundet sig foranledigede til, underdanigst at tilskynde Hs. K. M., at de for Handels= og Economie Commissionen tilstandene Udgifter maa strax ophøre; og er om deres Tilbageholdelse fra Martii Maaneds Begyndelse delse indeværende Aar, tillige afgangen vedbørlig befaling. til Rigets Stænders Fuldmægtiger i Manufactur-Comtoiret. S. D. Ved indgivne Memorial til Rigets Stænder, har General Majoren og Capitain-Lieutenannanten ved Hs. Kongel. Majestæts Liv Drabant=Corps, samt Ridder, af Hs. K. Msts. Sverds=Orden, Bernhard Wallenstierna, iblant andet andraget, hvorledes Vice-Corporalerne ved bemelte Corps ere, saavel ved Forøgelse af en Vice-CorporalsTienestegiørende hos Hs. K. H. Kronprintsen, som og ved Corporal Gerners erholdte Opretning, vorden stillede i dobbelt Vagtholdelse, til Hielp hvorudi, General=Majoren den 28de Febr. og 26de Mai 1764 har hos Hs. K. M. i Underdanighed foreslaget, at den ældste Liv Drabant maatte forundes Vice-Corporals Bestalling med sin forrige Løn, hvilket dog Hs. K. M. den 18de April samme Aar i Naade har afslaget paa den Grund, at det var en Betiening over Etaten. - Tillige har bemelte General=Major anmærket, hvorledes de K. Liv=Drabanteres Antal kuns beløber sig 128 Personer, hvorformedelst det skeer, at da som ofteste flere Vacancer paa eengang forefalde, men adskillige Forslage paa lige Bestillinger ikke paa een gang maa forfattes og afsendes; da og hvert Forslag beroer i 4 Maaneder og 14 Dage, og iblant længere; saa bliver det ikke mueligt for Corpset at være complet. Hvorfore, og da de øvrige Liv=Drabantere, hvis tillagte Vilkor ere noksom knappe, de derved lide meget i Tienestegiørendet, General=Majoren har foreslaget, at disse For slager ingen Liggetid i det K. Cancellie maatte have, men Forordningen i saa Maade forandres. - Alt dette have Rigets Stænder taget under Overveielse; og, angaaende Vice-Corporalernes jevnligere Tienestegiørende nu end før, formedelst Corporal Gerners erholdte Bestalling, med mere, da have Rigets Stænder vel befundet, at end flere Tilfælde kunne foraarsage et saadant Lidende, saasom Sygdom, adskillige Vacancer paa eengang, og mere deslige: De have og befundet, at det ikke vel skikker sig ved hvert besynderligt Tilfælde at giøre en ny Lov, helst da saadanne Forfatninger ikke til alle Tider ere anvendelige: Og at det altsaa synes best at stemme overeens med Ordenen, at Corporal Gerner flyttes ind i neste Corporal Vacance, og Vice=Corporalerne paa denne Maade bragtes til deres fulde Antal efter Etaten. - Men, da det maatte hende sig, at en saadan Jndflyttelse kunne ikke saa hastig sættes i Værk, Hs. K. M. og har behaget, igiennem General=Major Wallenstierna end yderligere i Naade at forestille, hvor ømt det for Sine Liv=Drabantere var, med en ringe Løn at bruges til saa jevnlig Tienestegiørende, og derved at savne den Tour, Hæder og Tractament, som følge Vice=Corporalerne; altsaa, og tillige i Henseende til at det med Hs. K. Msts. Høyhed er mindre overeenstemmende, at nogen Liv=Drabant skulle omkring Hs. Msts. høye Person forrette en Tieneste, hvortil et høyere Officiers Embede er beskikket, have Rigets Stænder fundet sig foranledigede til i Underdanighed at tilskynde at det maa tillades General-Majoren at foreslaa den ældste Liv=Drabant til at erholde Vice-Corporals Bestalling og Tour, hvorved alligevel bør lagttages, at Vacancen forud behørig kundgiøres, paa det at ingen Rettigheder maa betages dem, som ere berettigede til at søge uden Forslag; og dersom nogen saadan skulle vorde i Naad udnævnet, bør ham i saa Fal tillegges en af de nu ledige værende Drabant Lønner, hvormed den, som erholder Embedet, maa lade sig nøye indtil videre, og indtil Corporal Ger ver vorder indflyttet."Hvad dernest angaaer det K. Liv Drabant=Corpses Complettering, i Henseende til hvilken General=Major Wallenstierna har foreslaget, at ingen Ligge=Tid i Hs. K. Msts. Cancellie maa iagttages; da finde Rigets Stænder tienligst, i Underdanighed at overlade til Hs. K. M., i Naade at gaae til Verks med at antage Sine Liv=Drabantere saaledes, som før Aaret 1756 var brugeligt. S. D. Have Rigets Stænder til deres Secrete Deputation tilbageviist 2det og 3die Momenta af denne Deputations til Rigets Stænders Plena indgivne Betænkende under 18de Julii sidstl., angaaende Vice-Corporalernes ved det K. Liv=Drabant Corps deres Competance og Rang, samt visse for dette Corps fordrede Rettigheder. S. D. Af de Manufactur=Comtoiret angaaende Acter, have Rigets Stænder erfaret, at bemelte Comtoir, ved at udbetale de Udskibnings=Premier, som ere bevilgede til at befordre Svenske Manufactur= og Kunstner=Vahres Afsætning. har antaget en Beregnings=Maade, hvorved samme Premier vel ere vorden beholdte ved den fastsatte pro Cento, men Vahrenes rette Værdi, som Grunden til samme pro Cento. er af Manufactur=Comtoiret først vorden beregnet efter den Priis, som disse Vahre havde Aar 1758, og siden efter VexelCoursen reduceret til Rigsdalere, hvorefter den beløbende Udførsels=Premie, saaledes i Rigsdalere forvandlet, er vor den betalt med 9 Daler Kobbermt. for hver Rigsdaler. - Over denne Beregnings Maade, (til hvilken Manufactur Comtoiret har meldet sig at være foranlediget deels af Fordens Utilstrækkelighed, deels af Vahrenes formedelst en høy Vexel=Cours opstegne Værdi) have Groshandlerne Kosche, og Conradi, Directeur Salvius, Fabriqueur HongelinGroshandler Dreyer, Saffians=Fabriqueur Eichorn og Speylmager Meunier, udi deres hver for sig indgivne Ansøgninger besværget sig, og anmeldet, hvorledes de ved forbemelte Beregnings Maade ere uforskyldt vorden forholdte endeel af Udskibnings=Premierne, hvorfor de have anholdt om at erholde Udtællet hvad de saaledes maatte have til gode at Premierne for udskibede Manufactur= og Kunstner=Vahre, samt at disse Premier maa efterdags uafkortede udbetales for alt det, som af deslige Vahre vorder udskibet. - Denne Sag have Rigets Stænder befundet at være saa meget det vigtigere, da de udi sidst forgangne Aaringer med god Fremgang begyndte Udskibninger af indenrigske Manufactur Vahre, og i sær af Svensk Klæde, nu befindes at tage merkelig af, hvortil den fornemmeste Aassag synes at være, at de som drive Fabrikerne og udføre Vahrene, og ikke have tilfulde nydt de Opmuntringer, hvortil de have anseet sig at være berettigede, have begyndt at vende Lysten fra bemelte nyttige Foretagende. Og beløber hele Forskællen til nærværende Tid for de samtlige Udførende til den Sum 85603 Daler 10 Øre, Kobbermt., hvoraf den Fordring, som ovennævnte Søgende have beviist sig paa Manufactur-Comtoiret at have, udgiør for Groshandlerne Koschel og Conradi 5062 Dal. 20 Øre, for Directeur Salvius 1962 Daler 28 Øre, for Fabriqueur Hongelin 25459 Dal. 16 Øre, for Grothandler Dreyer 5090 Dal. 16 Øre, for Fabriquer Eichorn 5000 Daler; for Speyl=Fabriqueur Meunier 1353 D. 15 Øre: og Resten for adskillige andre som fabricere og udføre. -