JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Formaalet for de store Arbeider, der hidtil ere blevne foretagne, vare de forskjellige Keis. Slottes Gjenoprettelse eller Udvidelse, Louvres's Jstandsættelse, nye Havnes Anlæg &c. Ministeren opregnede derpaa de Arbeider, der endnu skulde udføres, f. Ex. Anlægget af nye Landeveie, nye Canaler, nye Broer, offentlige Fontainer, Kornmagaziner og Torve. De store Arbeider, der sigte til at gjenoprette den Franske Marine, optage en vigtig Plads i Skildringen af Rigets Tilstand. Ministeren viiste, hvilke Midler Regjeringen havde betjent sig af, for at bevirke dette, og den Lettelse heri, som Frankriges geographiske Stilling tilbyder. Wien d. 20 Febr. De sidste Statsconferencer angik især Midlerne til at forskaffe sig de fornødne Penge for den nu paa Benene værende Armee, som betydelig skal forøges. Denne Udgivt beløber sig til 20 Mill. Gylden. Ministeren Grev v. Zichy mener, at man let kunde forøge Massen, af Jndløsningsbeviserne med 20 eller 40 Mill.;men dette Skridt modsatte de andre Ministere sig, og det hedte, at H. M. ikke har antaget det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Dresden d. 21 Febr. Kongen har erholdt den Efterretning, at det 7de Armeecorps er paa Marschen fra Kobylin, paa denne Side Oder, ankommen til Glogau, og har d. 19de og 20de taget Cantoneringsqvarteer i og omkring Freystadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
London d. 19 Febr. Gouverneuren paa St. Croix, General Harcourt, er død d. 19 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Ministrene skulle have foreslaaet en Plan til Dannelsen af en Regjering i Ostindien, i Tilfælde af, at Compagniet skulde vægre sig ved, at antage Fornyelsen af Frihedsbrevet med de Jndskrænkninger, som de have fundet passende at tilføie samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Den afdøde William Kope var den rigeste Privatmand i Europa. Han efterlader en Formue af 3 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Neapel d. 6 Febr. Kongen er, ankomme her, og Stadsyndicus overgav ham en Laurbærkrone og Dronningen en Blomsterkrands. Om Aftenen var hele Staden illumineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Petersborg d. 9 Febr. J Moskau hersker igjen, stor Virksomhed. Brødrene Tichertkoffs Sukkersyderier ere igjen i fuld Drift, og deres Bomuldsmanufacturer sysselsætte en stor Deel Mennesker. - J afvigte Aar er bragt fra Wologda til Archangel for 6 Mill. 344 Tusind Rubler Varer. (Alt. Merk. Liegniz (paa denne Side Breslau, d. 22 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
J Egnen af Steinau, 4 Mile herfra, ere Keis. Russiske Tropper passerede Oder. Et Detaschement Cosakker af 800 Mand, anførte af Oberst Brendt, indtraf i Gaar i Nærheden af vor Stad. J Morgen fortsætte disse Tropper deres Marsch videre. (Liegnitzer Zeit.) Boeche di Cattaro, d. 20de Januarii. Elskere af grædske Oldsager vil med Fornøielse erfare, at man nylig i Peloponnes har gjort en vigtig Opdagelse. Adskillige Konstnere og Fremmede, der dyrkede de skjønne Konster, fik Tilladelse at grave efter paa Bjerget Cotylius i Arcadien. Ved denne Eftergravning fandt de det indre Tempels fuldkomne Hovedgesims, der bestaar af ophøiet Arbeid i Marmor og hundrede Figurer, der ere noget over to Fod høie, og kun lidet beskadigede. 53 af disse Figurer forestille en Kamp af Amazoner med grædske Helte, og de 47 andre Centaurernes og Lapithernes Kamp ved Pirithoi Bryllup. Man veed ikke bestemt, hvor mange Aarhundrede disse kostbare Lævninger af den grædske Billedhuggerkonst laae begravne under de store Steenblokke, der bedækkede dem, og som man har bortrøddet fra Templets Overflade. Der gives intet ædlere, siger Zanteavisen, end Amazonerne, intet lykkeligere og fuldkomnere end Gevandternes Foldinger. Hovederne ere imponerende og gratielse. Salget af dette Gesims foretages næstkommende 1ste Maji. Man antager intet Bud under 60,000 spanske Talaris. Man henvender sig til Hr. Gropius i Vola, i Thessalien og til Athen. (Vil man følge Pausanias, er dette Tempel bygget i det femte Aarhundrede før Christi Fødsel, og altsaa 2300 Aar gammelt.) (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Ryeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Sokkes Raskede maa dende Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 16 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Om Gjeldsforskrivelser for Laan i Rigsbanksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
(Jndsendt.) Efterstaaende Bemærkninger turde maaskee ikke være velkomne, paa en Tid, da Forandringen i vort hele Pengevæsen opvækker Misforstaaelser, der have en skadelig Jndflydelse paa Manges Velfærd, og ofte gjøre den enfoldige eller ueftertænksomme Mand til Rov for en klogere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Naar man taler om Pengelaan og Capitalers Udsætning, bør man ansee det som Grundregel, at Laantageren bør faae fuld Valuta for den Sum, han tilpligter sig at tilbagebetale, eller, hvilket er det samme, at den Gieldsforskrivelse, han til Ud laaneren giver fra sig, saaledes angiver hans Gield, at hverken Debitor udsættes for at betale mere tilbage, eller Creditor at erholde mindre Værdie, end hvad Debitor modtog tillaans. Enhver Fordrings Værd bør bestemmes efter den sikkreste Maalestok, nemlig Sølv. Heraf følger, at man, for at udfinde en Fordrings Værd, bør undersøge, med hvilken Sum i Sølv den ævivalerer. Bekjendt er det da, at Rigsbanke Sølvværdie, saalænge ikke Sølv, som dagligt Betalingsmiddel, er i Omløb, egentlig kun er en Beregnings maade i Sølv, og at en vis Sum RigsbankoSølvværdie er det samme, som et saa stort Qvantum fiint Sølv, som det, hvoraf den angivne Sum Rigsbankpenge i Mynt udpræges. Som Betalingsmiddel bruge vi Sedler, udtædte af den Bank, der eier Sølvet, som for Sedlerne er Borgen. Disse Sedler forestille saaledes Bankens Sølv, eller ere Anviisninger paa dette. De have en Værdie, ikke en indvortes eller en saadan, der ligger i deres Materie, men som et Gields beviis fra en vederhæftig Debitor. Denne Værd skaldes Navneværdie, thi den bestemmes efter Gieldsbevisets paalydende Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Ligesom et Gieldsbeviis ikke er rede Penge, saa er ei heller Rigsbanko Navneværdie det samme skjøndt vel for den, som kan oppebie Realisatiomen, ligesaa god) som Sølvværdie. Heraf opstaaer da den høiere Værdie, man tillægger Sølvværdie 9. Mynten, mod Navneværidie a. Sedlerne. Da enhver Værdie bestemmes efter Sølv, saa er Sølvværdien uforanderlig, men Prisen paa Sedlerne, som ere Gieldsbeviser, er foranderlig. Denne foranderlige Priis paa Sedlerne eller Navneværdie tilkjendegives ved Coursen, som antegnes hver Børsdag efter alle de samme Dag afsluttede Handeler. Myntfoden er bestemt saaledes: at 18 1/2 Rigsbankdaler udpræges af 1 Mark fiint Sølv. Efter Hamborger Banko gaae 9 1/2 Rdlr. paa 1 Mark fiint Sølv. Rigsbanko Sølvværdie forholder sig derfor stedse til Hamborger Bankv som 21 eller Rigsbanko Navneværdie er hidtil paa Børsen, noteret 284 indtil 307 Daler mod 100 Rdlr. Hamb. Bk. Tager man heraf en Middelcours af 300, saa tilkjendegiver samme et Forhold af 300 Daler Rigsbanko Navneværdie mod 100 Rdlr. Hamb. Bk., eller, da Rigsbanko Sølvværdie er af halv Værdie mod Hamborger Banko, af 300 Daler Rigsbanko Navneværdie mod 200 Daler Rigsbanto Sølvværdie og 150 Daler Rigsbanko Navneværdie imod 100 Daler Rigsbanko Sølvværdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Man kan ogsaa bedømme Forholdet imellem Navneværdie og Sølvværdie, c. Mynt og Sedler, ganske efter de Priser, hvorefter Sølv sælges mod Betaling i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Efter Myntfoden indeholder 74 Daler Rigs banke Sølvværdie 4 Mark fiint Sølv. 37 Species indeholde ikke heller mere end 4 Mark fiint Sølv. Naar nu hver Species betales contant med 3 1/2 Daler Rigsbanko i Sedler eller Navneværdie (20 Rdlr. D. C.), altsaa samtlige 37 Species med 123 Daler 32 s. Rigsbanko Navneværdie, saa betales ved dette Kjøb 74 Daler Rigs banko Sølvværdie med 123 Daler 32 s. Rigsbanko Navneværdie, og Coursforholdet imellem Sølvværdie og Navneværdie er: 100. 166 1/2 eller omtrent 1663 (Cours paa Hamborg, 833 12. For at forebygge Tvistighed og Uvished om Coursen ved alle de contractmæssige Betalinger, Skatter og Afgivter, der skulle tilsvares efter Sølvværdie, sætter Rigsbanken hver 1 Febr. og I Aug., efter Gjennemsnit af Børscourserne i det foregaaende Halvaar, den Cours, som skal tages til Følge ved alle forud bestemte Præstationer. Et Halvaars Børscourser og deres Gjennemsnit kan ikke haves førend 1 Ang. 1813, og til den Tid sættes første Gang Cours af Rigsbanken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Den bankbestemte Cours noteres paa samme Maade som den paa Børsen, i det den benævner, i hvilket Priisforhold Rigsbanko Navneværdie bliver at behandle mod Hamborger Banko.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Til Lettelse ved Betalingerne skal den bank bestemte Cours være delelig med 25. Den bestemmes i et vist Forhold lavere end Gjennemsnitscoursen og ansættes. til 200 (Pari) naar Gjennemsnitscoursen giver et Resultat af 200 indtil 237 1/2 excl. hvoraf følger, at naar Gjennemsnitsforholdet imellem Sølvværdie og Navneværdie i det foregaaende Halvaar er: 100 100 indtil 118 3/4 excl., saa betales efter den bankbestemte Cours i det næste Halvaar 100 Daler Rigsbanko Sølvværdie med 100 Daler Rigs banke Navneværdie. 100. 118 3/4 indtil 131 1/4 excl., saa betales efter den bankbestemte Cours i det næste Halvaar 100 Daler Rigsb. S. V. med 112 1/2 Daler Rigsb. N. V. 100. 131 3/4 indtil 143 3/4 excl., saa betales efter den bankbestemte Cours i det næste Halvaar 100 Daler Rigsb. S. V. med 125 Daler Rigsb. N. V. 100. 143 3/4 indtil 156 1/4 excl., saa betales efter den bankbestemte Cours i det næste Halvaar 100 Daler Rigsb. S. V. med 137 1/2 Daler Rigsb. N. V. 100. 156 3/4 indtil 1682 exel., saa betales efter den bankbestemte Cours i det næste Halvaar 100 Daler Rigsb. S. V. med 150 Daler Rigsb. N. V. og saa fremdeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Naar man den 11 Febr. eller 1 Aug. har beregnet Gjennemsnit af Børscourserne i det forløbne Halvaar, saa maae man efter en Sandsynlighedsregel antage, at Børscoursen vil i det forestaaende Halvaar blive omtrent lige med Gjennemsnitscoursen for det foregaaende. Den Sum Sølvværdie, som Debitor skal i det forestaaende Halvaar erlægge til Creditor i Sedler eller Navneværdie, burde altsaa, naar begge Parter skal formodes skadesløse, og Dagscoursen er kan lægges til Grund, tilsvares efter Gjennemsnitscoursen i det foregaaende Halvaar. Men ved at modtage Betaling, være sig Honedstoel eller Renter, efter hankbestemt Cours, hvortil Creditor efter 5 6 i Forordningen af 5 Januarii 1813 er pligtig, lider Creditor (med mindre Gjennemsnit af Coursen mod Hamb. Bk. er under 212 1) et Tab, i det han modtager 6 1/4 indtil 18 3/4 excl., altsaa overhovedet 12 1/2, Daler RigsbankoNavneværdie mindre for hvert 100 Daler Rigs banko Sølvværdie, end han vilde have bekommet, hvis Betalingen var skeet efter Gjennemsnit af det foregaaende Halvaars Børscourser. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. af Forhandlingerne i det Kongelige Selskab for Norges Vel afvigte Aar, indførte i de seneste Numere af Budstikken, erfares blandt andet følgende: Selskabet har ved Hr. Reservechirurg Smith ladet udføre en naturvidenskabelig Reise, hvis Frugter nærmere skulle offentlig bekjendtgjøres, naar Hr. Smith har faaet Tid til at ordne og meddele sine Efterretninger og indsamlede Reiseiagttagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Flere occonomiske Gienstande ere indløbne til Selskabet, deels i den Hensigt, at Vedkommende have villet hente Raad og Veiledning hos dets Classer, deels for at faae nøiere undersøgt adskillige for dem ubekiendte Mineralier og Fossilier. Selskabet har ogsaa flere Gange, efter Opfordring saavel fra Vicestatholderskabet som de Kongel. Collegier, maattet afgive sin Betænkning over adskillige occonomiske Gjenstande, blandt andre Forslaget til Anlægget af et Skjækerie paa Tutterpen, til et nyt Slags Kulovne, opfundne i Paris og indførte i Egnen deromkring. Rimeligt Haab haves om, at det er fundet ildfast Leer i Tellemarken, og til Selskabet er der i den seneste Tid indsendt smaa Sølv stuffer. Paa Toten er anlagt en betydelig Knappe Fabrik, under Overbestyrelse af Haagen Hallingsladt, som i en Tid af et halvt Aar allerede har leveret over 3000 Gros hvide Metalknapper, og sysselsat over 50 Mennesker, for det meste Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
At Tyverier i de senere Tider begaaes meget hyppige i Kjøbenhavn er en Sandhed, som denne Stads Aviser desværre alt for ideligen stadfæste. Aarsagen maa nok nærmest søges deels i mange simple Fols Lyst til Vellevnet og Ulyst til Arbeide; deels de særdeles mange og lette Leiligheder til at blive af med Tyvekosterne. Man har for ikke længe siden læst i dette Blad, hvorledes en iøvrigt ikke trængende Borgerkone, som holdt Vertshuus her i Staden, havde et heelt Oplagsted for saadanne Koster, og hvorledes hendes Huus var et Tilholdsted for Tyve. Vort aarvaagne Politie har nu atter opdaget en Haandværksmand her i Staden, der, istedet for at drive det Haandværk, han havde vundet Borgerskab paa, drev et andet, nemlig Hæler=Haandværket. Han havde et eget Værelse, hvori alle Tyvekosterne gjemtes. Saavel han som et Qvindfolk, han havde i Huset hos sig, og 6 Tyve, som han hælede med, sidde nu arresterede og vente deres Dom. De hidtil opdagede stiaalne Koster skulle beløbe sig til henved 4000 Rdlr. D. C. Hr. D. W. Lundbye, Consulatsecretair og forhen værende Charge d'Affaires i Tunis, agter paa Hr. A. Seidelins Forlag at udgive Efterretninger om Kongeriget Tunis, samlede under hans Ophold der i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Mariboe, den 11 Martii. En Dreng her i Byen, som havde kjøbt en Due, skulde give en Høne for den, men da den ikke fandtes i hans Hønsegaard, saa besluttede han at stiæle een, men just som han var i Færd med denne Daad, blev han greben og sidder nu arresteret. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Stege, d. 4 Martii. Skuespiller Schulz af Hr. Steiners Selskab, som for nærværende Tid er her i Byen, har i Nat imellem Kl. 3 og 4 dennes druknet sig. Aarsagen dertil er ubekiendt. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Nyekjøbing, den 6 Martii. Et Par Bønder her paa Landet fik i Sinde en Nat, efter at have mistet et Hjul, at forurolige Folkene i den Bye, som de droge igjennem. J den Hensigt forføiede de dem først hen til en Hjulmand, men da han ikke havde uden et halvt færdig, saa sloge de det i Stykker og gik deres Vei; derpaa kom de til en Glarmester; men uden at sige ham deres Forlangende pryglede de først Manden og derpaa Konen ganske tilstrækkelig. Disse urolige Mennesker bleve siden paagrebne og maatte ærligen bøde for deres Synder. (S. Bl.) Flekkefjord. (Skrevet i 1808).)(Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Af den af Amtmand Holm meddeelte Fortegnelse over Ind= og Udførselen, er der i den hele Række af Aar fra 1773 til 1787 udført 19,807 Stkr. Lax, som udgjør aarlig 1320 Stkr. Toldbøgerne vise for 1804 slet ingen Lax anført til Udførsel, for Aaret 1805 kun 294 Lispd. 6 Pd., som a 8 Pd. pr. Stke, kun vilde udgjøre en 600 Stkr., medens man sagde, at Laxefiskeriet snarere tiltog end aftog. – Efter anførte Amtmand Holms Angivende blev der fra 1773 til 1784 udfort Hummer for 29,570 Rd., eller aarlig for 2464 Rd.; siden i Aarene 1785, 1786, 1787, 7, 10, 18 Ladninger. En Hummerlatning er almindelig paa 20,000 Stkr., disse 3 Aars 5 Ladninger maa saaledes have indeholdt 700,000 Hummer, eller der er aarlig udført en 22,000 Stkr., hvilke af 2 s. Stke, have indbragt en 4800 Rdlr. Ogsaa Hummerudførselen er i den sildigere Tid mere tiltaget end aftaget. De sildigere Aars Toldbøger, derimod ansætte Antallet for 1803 af 10,000, for 1804 af 6000 og for 1805 af 5000. Dog indeholder Amtmand Holms Angivelse Udførselen for hele Flekkefjords Tolddistrict, Farsund deri med indbefattet, som i den sildigere Tid, skjøndt endnu forenet med Toldvæsenet i Flekkefjord under en Jnspecteur, dog har sit særskilte Regnskab. - Om den fra Flekkefjord drevne Produkthandel kan saaledes ikke meldes andet, end at den bestaaer i en Deel, maaskee 11 til 1200 Læster Tommer eller Trælast, som gaaer tildeels til Skotland, men for det meste til den franske Bugt og til indenlandske Stæder, bestaaer sjelden af stort, men af godt Træ, fra de ovennævnte Egne, foruden en Deel Huus tømmer, der forbruges paa Kysten, og det Skibstømmer, som og de her værende Værfter forbruge - og i den Fisk her falder i Fjordene og ved Kysten, nemlig Torsk, Sei, en Deel Qveite eller Helleflyndre, ofte betydelig Mængde Makret, som nedsaltes og tjener speget til Lækkerspise ogsaa paa fremmede Steder, hvor den i maadelige Levantiecter ofte betaler sig godt. For en Deel forbruges denne Fiskeprodukt vel i Landet, men der udføres en heel Deel, en Deel som Provisioner for de her indløbende Skibe eller i uantegnede Smaapartier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Sild er her til forskjellige Tider fisket i nogen Mængde, saa Christiansands Jndbyggere endog her for nogle Aar siden anlagde et Pakhuus til Salterie, men da Tilgangen strax derpaa blev ubetydelig, bortfaldt denne Speculation. - Hummerudforselen er omtalt. - Østers falder her, men ikke i nogen Mængde eller til noget stort Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Nogle af Kjøbmændene have deeltaget i Torskesiskeriet paa det jydske Rif, og paa Grundene i Havet; men endnu eier ingen her Brøndskibe, ei heller spaaer man sig ret meget af dette Fiskerie, hvilket ikkun lønner sig, saavidt Fisken kan afsættes i Holland, eller hvor den ellers er kjendt som Lækker spise og Luxvare, og kan kun afsættes i ringe Qvantitet. Unægteligen er for Resten her Beliggenheden fortræffelig til Deeltagelse i Fiskeriet i aaben Søe, thi er Havet ei her og sydefter nær Kysten eller i Fjordene almindeligen ret meget fiskerigt, saa ere de ved Stavanger værende Udgrunde, ei langt her udenfor og man er her saa nær ved det store Nordhav, hvor Fiskeriet skal søges, har god og kort Jndseiling til en fortræffelig Havn, som vel undertiden tillægges med Jis, men ligger sielden til Varighed og er tidlig om Foraaret igjen aaben og fri. - Her udføres en Deel Skind varer, dog kun, efter Angivelsen en 50 til 160 Dægere, medens saavel Feldberedere som Garvere ere af de Haandværkere denne Bye mangler. Endeligen udføres her en heel Deel Farvemos. J 1805 udførtes 68,868 Pd. - Af de her indførte Vare ere desværre Korn og Brændeviin to Hoved artikler, som udgjøre alt for betydeligen meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Toldlisten viser at Jndførselen har været af Korn 29,684 Tønder Korn eller aarlig 9895 Td. Naar man lægger Mærke til, at det er Lunde, Bakke, Fædde og Soggendal Præstegielde med Heskestad, der herfra forsynes med alt det Korn de, over hvad de selv avle, behøve, og tildeels vel ogsaa Lyngdal, endnu mere Heggebostad med sine Fjeldbygde Egen og Fiotland, hvilke sidste Bygde ellers vel saa nær kunde søge deres Forsyning i Farsund, saa er det, disse Egnes Mennesker avle mindre end de forbruge, ei endda saa meget i Forhold til deres Antal. De nævnte Egne ere beboede af 16, 140 Mennesker, som a 4 Tdr. Korn behøve ialt 64,560 Tdr. Mangle nu disse kun circa 9 til 10,000 Td. Korn om Aaret, saa maae de selv avle 55 til 56,000 Tdr., og dertil a 6 Fold faae en 11,000 Tdr. Dersom de nu enten kunde bringe det til at avle ei fuldt 1 Fold, eller at faae 4 Procent, det er 1/2 mere, saa bortfaldt aldeles deres vigtigste Trang; de vandt i aarlig Jndtægt Værdien af 9 til 10,000 Td. Korn, eller Befolkningen vilde stige til saa mange, som kunde leve af dette Korns Værd og saa meget nærmere vare de til endvidere at opdyrke deres Grund. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris, d. 3 Martii. Man forsikkrer, at H.M. Keiseren ufortøvet vil begive sig til Antwerpen, for der at tage sin Flaade i Øiesyn, at han derpaa vil afgaae til Amsterdam, at han vil besøge Helder Flaaden og Texels Escadren, derpaa afreise til Grønningen, Münster, Osnabrück og Hamborg, og fra den sidste Stad begive sig til sit Hovedqvarteer i Magdeburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Hamborg, den 11te Martii. Fra en meget sikker Kilde erfare vi, at en imponerende Magt ufortøvet vil samle sig i Nærheden af vor Stad. - De første Tropper ville ankomme den 15de eller 16de d. M. og tage deres Stilling langs med Canalen Steckniz i Stæderne Lauenburg, Mølln og Ratzeburg. - Disse foreløbige Foranstaltninger og andre endnu vigtigere, hvis Bekjendtgjørelse endnu ikke er os tilladt, synes at staae i Forbindelse med en meget vigtig Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
London d. 24 Febr. Ved Kysten af Portugal krydse mange Americanske Capere. Fra Lissabon haves Tidender, der gaae til d. 16 Febr. J Provindsen vare mange Franske Tropper. Fienden befæster, som det hedder, Arenda de Douro. Han har i Salamanca en Garnison af 3 Regimenter Jnfanterie og 1 Regiment Cavallerie. De sidste Depescher fra Lord Wellington ere fra Frenada af 18 Febr. De indeholde intet vigtigt. - J Løverdags Morges er et Compagnie af det 10de Reg Dragon=Garde afgaaet fra Edinburg til Perth, i Anledning af nogle Tegn paa Opstand, der have yttret sig blandt Militsen i denne Stad. D. 23de Febr. overgav Sir W. Curtis Underhuset en Petition, undertegnet af 6000 af Staden Londons og Westminsters Jndbyggere, hvori de ansøge om, at Catholikerne fremdeles maatte udelukkes fra alle de Forrettigheder, som Constitutionen forunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
For at lette Storkantslerens Arbeider skal der oprettes en Vicekantslers Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Carlsruhe d. 3 Martii. Det Storhertugel. Hof begiver sig paa nogen Tid til Manheim. Storhertuginden og Prindsesse Lovise ere allerede afreiste, og Storhertugen ventes med det første did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Jnspruck d. 27 Febr. J Morgen ankomme her de Keiserl. Franske og Kongel. Jtalienske Tropper, der, kommende fra Jtalien, ere bestemte igjen til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Nedre Rhin d. 1 Febr. Siden Rhinbroen, ved Wesel igien er istandsat, gaae dagligen stærke Artillerieførsler over samme. Denne Transport have Entrepreneurer paataget sig. Artilleriehestene følge, uden at være forspændte, bagefter, for ikke at udmattes i Forveien. Disse Artillerieførsler ere uforlignelig bedre end de i forrige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-16
Blandede Efterretninger. J Over-Ungern havde man d. 6 Febr. den første nogenlunde milde Dag, efter 34 Dages vedholdende heftigste Kulde. Siden 104 Aar har man ikke havt saa haard en Vinter. Til Lykke var det just blikstille, ellers vare de Reisende omkomne i Tusindtal. Paafaldende er derhos den Mængde Bjørne, som 5 til 6 af Gangen gjennemstreife Skovene ad Norden til. – J Jempliner Gespannschaft anrette Ulvene stor Skade, og anfalde Mennesker og Qvæg paa Landeveiene ved høilys Dag. Jmidlertid giver dette Anledning til mange Prøver paa udmærket Mod. En Bondekone holdt saaledes en Ulv, der vilde ind i hendes Huus, fast ved begge Ørene, indtil hendes Mand fik Tid til at slaae Dyret ihiel med en Knippel, og en fornem Fru traf den Ulv, som vilde fare løs paa hende i Slæden, saa heldig med en Øxe, at den styrtede død omkuld; men i en anden Landsby blev en Moder med hendes Barn paa eengang sønderslidte.