JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-08-26
Ved Proclama, som snarest mueligt læses ved Over- og Underretten, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Anne Marie Knudsdatter, Snedker og Møllebygger Jørgen Christian Møllers Onstrue heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 14de August 1829. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1829-08-26
Credi= og Diditorerne i Stervboet efter afdøde skabriker og Fæstehuusmand Jens Hansen og Hustrue Johanne Kirstine, fød Maucher, af Silleleie Fillerleie her under Districtet, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skiftetervalter, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de Sidste at betale hvad de til Boet ere skyldige. Cronborg Amtstue, den 14de August 1120. Aasting.
Berlingske Tidende, 1829-08-26
hved Proclama, som er last ved røve Herrers Ret og ved den Kongelige LandsOver= samt Hof= og Stattret, ere samtlige Creditorer og Debitorer i Stervboet efter afdøde sanegaardmand Niels Larsen og ligeledes afdøde Kone Mette Olsdatter i Saldierg Bye, Skiellederg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, de første at legitimere deres Fordringer og sidstnævnte at betale det de til Stervboet ere skyldige. Dette bringes herved til yderligere Kundskab. Kragerupgaard, den 6te August 1829. Bachevald, const. Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Constantinopel, den 1ste August. En Tartar, som den 28de Juli havde forladt Seraskieren, Hussein=Paschals Leir, overbragte hertil den Efterretning, at en russisk Infanterieafdeling var den 27de d. M. landet ved Sizibolis. Siden den Tid ere de meest foruroligende Beretninger indløbne. Russerne rykke frem imod Adrianopel, og understyttes af Bulgarerne, som pleje at forene sig med vore Fjender. Man paastaaer overalt, at den russiske Armees Fortropper have befaDefileerne ved Kirklissie, i Adrianopel hersker Skræk og Angest. Der er ingen Tvivl om, at jo noget Overordentligt maa vær forefaldet, thi Divanet var i Gaar forsamlet langt ud paa Natten for at raadslaae, om det ikke var raadeligst, at sende Commissarier til det russiske Hovedqvarteer, for at indlede Fredsunderhandling r. Nogle af dets Medlemmer vare stemte for Freden men de fleste paastode Krigens Fortsættelse, da Riget ikke kunde komme i større Fare, end den, hvormed det allerede truedes: tildeels frygtede de uden Tvivl Sultanens Vrede, thi hidtil har han stedse yttret den faste Beslutning, enten at seire eller at døe og han lyttede i sin Loge til Forhandlingerne, medens man troede, at han var i Terapia. Det besluttedes derfor, at vove det Yderste, for at standse Fjendens Fremskridt, og nu blev Al sammenskrabet og slæbt til Armeen i Adrianopel. Omstændighederne ere høist mislige; Hovedstaden er en Vulkan liig, hvis nær Udbrud, som man med angstfuld Forventning frygter, kan have Rigets Omstyrtning til følge, thi ogsaa Janitscharernes Tilhængere begynde allerede nu deres Trækker. De nøies ikke med at udbrede farlige Efterretninger (blandt andet fortælles i Dag: at Storveziren har vovet et Udfald fra Schumla, men er med store Tab slaaet tilbage og har maattet overgive sig paa Discretion),men begynde endog at handle, og forurolige Peras Jndvaanere med de Jldebrande, som de anledige. Deres Skyld er f. Ex Jldebranden i Pera, der nyelig lagde 1500 Huse i Aske, Nærheden af Serallet have de stukket adskillige Huse i Brand. Dette er, som bekjendt, den sædvanlige Maade, hvorpaa disse Mennesker yttre deres Harme mod Regjeringen og Begyndelsen, til et eller andet voldsomt Foretagende. Endeel af Storherren Garde har erholdt befaling til at besætte Hovedstaden, og man seer baade Dag og Nat Patrouiller ride gjennem Gaderne, for at vedligholde Roligheden. Fra Slottene ved Jndløbet til Bosphorus affyres Kanonerne hyppigen paa de russiske Krigskibe, men aldeles uden Virkning, da disse Skibe krydse udenfor Skudviddet. Capudan=Pascha synes ikke at have nogen Lyst til at gaae tilsøes, og er i Gaar stegen i Land. Gud give, at den Catastrophe, som venter Constantinopel, ikke ogsaa strækker sig til Pera, Alle Gesandter følge de største Forsigtighedsregler; maatte disse kun i Farens Dage være tilstrækkelige, Man stoler imidlertid paa, at, dersom vi skulde komme i en trængende Fare, ville Dhrr. Gordon og Guilleminot foranledige en Capitulation. Vi erfare, at Besætningen i Sizipolis har gjort et Udfald, og underflyttet af en russisk Colonne, der kom fra Aldos, slaaet Hussein=Pascha.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Odessa, den 5te August. Man læser i vor Journal Følgende: For nogen Tid siden have vi yttret, at vi med Kjendsgjerninger vilde svare paa fremmede Blades Artikler angaaende vor Armees Operationer. De Kjendsgierninger hode sig nu, der ere vore Vidnesbyrd. Medens fremmede Blade kappes om, at fremstille Storvezirens Nederlag den 11te Juni og sammes Resultat som tvivlsomt, og fordybe sig i lærde Discussioner, for at bevise, at den tyrkiske Armee, har paa nyt forenet sig i Schumla, og derved paralyseret Russernes Operationer, fordi det nu vil være disse umuligt, at tage denne Nøgle til Balkan, har den russiske Armee gjendrevet dette Ordgyderie, med Overgangen over denne saa berømte Bjergkjede, uden at den Nøgle, der beskreves som uundgaaeligen nødvendig, satte dem i nogen Forlegenhed. Forskandsningerne ved Kamtschik, det Skyts, som forsvarede dem, de faste Pladse, Mesembria, Acholiu, Aldos og Burgas, Alt dette er uden Modstand faldet i vore Hænder. Vi ønske at see, hvad MilitairGeographerne nu ville opspinde om Storvezirens ulykkelige Stilling, som endnu er i Schumla, medens vor Armee, med vor Flaade i den herlige Bugt ved Burgas, har forenet sig i Ryggen af ham, og snart begiver sig paa Veien fra Schumla til Constantinopel. Meer end 60 Transportskibe udlosse i dette Øieblik Forraad af alle Slags for vore Tropper. - Disse Kjendsgjerninger ere de grundigste Svar paa absurde RaisonnementsAncona, den 30te Juli.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Breve fra Alerandrien af 10de d. M. berette, at Vicekongen havde forsamlet sin Flaade i Havnen der, for at lade Tropper overføres til Smyrna, men at han, da han fik Efterretning om Wechabiternes Opstand, har givet Contraordre, og vil nu anvende sine Tropper til at dæmpe hiin Opstand. Denne Forandring i Henseende til den bestemte Expedition turde have en for Tyrkerne ugunstig Indflydelse paa Krigsoperationerne i Europa. - I Alerandrien udkommer nu en Avis i det arabiske Sprog Bucharest, den 4de August.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Den første Expedition til Sizibolis, som den 14de f. M. var udløben fra Sebastopol, skal, ifølge Breve fra Varna, lykkeligen være ankomne til sit Bestemmelsested. Den anden og større Enpedition er den 27de f. M. gaaet under Seil. For Armeen besørges Alt paa det bedste; 100 Transportskibe føre uafladeligen med Levnetsmidler fra Odessa til Sizibolis og bringe igjen Syge o. s. v. tilbage.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Wien, den 18de August. Fra alle Egne indløbe Efterretninger om frygtelige Uveir, hvorved enkelte Landstrækninger ere ødelagte og endeel Mennesker, dræbte. Disse Uveir fandt Sted i Dagene imellem 26de og 29de Julii, og medbragte næsten overalt Hagel af en usædvanlig Størrelse. J det Würtembergske, i Schweiz, især i Canton Appenpell, ligesom og i Tyrol, har den 26de Juli været en Ulykkens Dag. - Den 27de Juli have nogle Hundrede Landskaber i Bayern lidt af et frygteligt Hagelveir, ledsaget af Lynild, der hyppigen slog med. Skrækkeligt rasede Uveiret i Egnen ved Chersberg og Borneding. Men upaatvivleligen var dog blandt alle det før omtalte Uveir i Stobnitza i Kongeriget Polen de strækkeligste, det var næsten mageløst. Man har fundet 2 Jis klumper, som vare en Alen tykke, til Held kom Uveiret om Natten, paa en Tid, da hverken Mennesker eller Qvæg vare paa Marken.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Lissabon, den 29de Juli. Det er vist, at der hersker en stor Misforstaaelse imellem Dou Miguel og hans Moder. Jntriguerne af Dronningens Partie maa det tilskrives, at Greve Bastos endnu er Minister. Dor Miguel har Hertugen af Cadaval, næsten hele Adelen, Justitsministeren og den nye Politie=Intendant for sig. Men Dronningens Hær bestaaer af Klærkerne og af den høie og lave Po bel, som ogsaa her har noget at betyde.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Vore Blade indeholde det pavelige Edict imod Frimureriet, og af deres Bemærkninger slutter man, at der snart ogsaa hos og udkomme en lignende Forordning herom.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
En hidkommen Efterretning fra Den St. Miguel melder, at Utilfredsheden er stegen til det Høieste paa den Miguelitiske Escadre, Jntet Regiment vil angribe Fæstningsværkerne ved Terceira, da man har hørt, at Veiene derhen ere underminerede. I flere Provindser hersker en stor Hungersnød. De Rige Landsteder ere beleirede af hele Skarer af Fattige, der skrig, efter Brød. Pesten er endnu ikke ophørt i Fiskerleiet paa den anden Side af Tajo.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Paris, den 19de August. Det er urigtigen berettet, at Hr. Courvoisier allerede er kommen bid. Han har endnu ikke erklæret, om han vil overtage Justits=Porteseuillen.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
J en Skrivelse fra Alexandrien, af 25de Juni, angives følgende Aarsag, hvi vor derværende General=Consul, Hr. Drovettil er bortreist tidligere, end man formodede. Den 19de Juni lod den østerrigske Consul, ved sine Janitscharer, Kjøbmand Kausmann fra Schweiz, (der havde vægret sig ved at betale en Piaster, som Consulen fordrede af ham som Sportelpenge) gribe i den franske Vice-Consul Clairembauls Huus, og ved høi lys Dag bortførgjennem det franske Qvarteer. Alle Franskmænd begave sig til Hr. Drovetti, for at erholde fyldestgjørelse og tilbøde ham dertil deres Bistand. De erfarede imidlertid, at han allerede havde af sendt en Befuldmægtiget, for i Mindelighed at afgjøre Sagen uagtet den fordrede en offentlig høitidelig Fyldestgjørelse, og Hr. Drovetti indskibede sig derpaa, da Hr. Mimault, der under hans Fraværelse skal fungere som Viceconsul, var ankommen. Ti ham henvendte nu de franske Jndvaanere sig, og han gav den et opmuntrende Svar, hvortil de i lang Tid ikke havde være vante. Ogsaa opfyldtes hans Løfte; den østerrigske Consul, Hr. Acerbi, lovede en fuldkommen Fyldestgjørelse, efterat han havde beviist, at Hr. Drovetti mundtligen havde givet ham uindskrænket Tilladelse til dette voldsomme Skridt.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
London, den 8de August. Handelshuset Fielding i Manchester, som ejer en af de betydeligste Manufacturanstalter i Staden, har i disse Dage gjort Opbud. Man troer, at det ulykkelige Aar 1826 er Skyld i hiin, meget agtede Huses Fald. En af denne Bankerots sørgelige Følger er, at omtrent Eet Tusinde Mennesker vorde brødløse. Sensationen, som den opvakte i Manchester, med Hensyn til dens Virkninger, var saa stor, at der skeete Tilbud af store Summe(i Alt til et Beløb af To hundrede Tusinde Pd. Sterl.) for at redde Huset, men dette var aldeles ikke i Stand til at paavise mindste Sikkerhed for Tilbagebetaling, end ikke i meget fjern Terminer.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Den 15de Novbr. d. A. afgaaer det ostindiske Dampskib En treprise fra Bombay til Suez, hvorhen det sandsynligen kommer i Decbr. Da vi allerede har en Dampskibsfart til og fra Korfu, saa vil det ikke være vanskeligt, at udvide denne til Ægypten, og saaledes indlede en meget hurtig Communication med Ostindien.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Den tyrkiske Sultan har sendt 15,000 Piastre til Mandskabet paa begge de engelske Skibe (en Fregat og en Brig) ved Buljudere, der hilsede Sultanen med et Hurra, da han, i Anledning af Audientsen, som han gav den engelske Gesandt, kom forbi disse Skibe.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Den 11te Juni f. A. seilede en chilisk Brig, ladet med Hvede. fra Conception til Sidney paa Syd Wales. Det tilhørt, James Duncan i Valpariso og Skibsføreren J. Hunter. Den 22de Juli gjorde Skibets sydamerikanske Matroser Mytterie; de dræbte Capitainen og lagde Skibsmandskabet i Lænker. Den anden Styrmand, en Englænder, tilligemed 3 andre af Mandskabet, bortjoges i en aaben Baad, der var forsynet med de nødvendigste Levnetsmidler a.; efter en møisommelig Omslakken at over 250 danske Mile, bleve disse fire Ulykkelige omsider reddede af et engelsk Skib. Den første Styrmand, F. W. Løfgreen, født i Kiøbenhavn, blev af Oprørerne, efter at være saaret i Kamp med dem, truet med Døden, dersom han vægrede sig ved, at føre Skibet. For at frelse sit Liv, maatte han beqvemme, sig dertil, og styrede først af Den Guam (eller Guaham, ogsaa St. Johan, den største blandt de af Spanierne besatte Ladronasøer i det østlige Asien). Det var Mordernes Hensigt, at sælge Skibet og Ladningen, (der nu førte spansk Flag paa denne De, hvor de haabede, ingen at finde uden Jndianere, Deres Forventning skuffedes, da de bleve et engelsk Skib vaer som laae for Anker ved Øen. Efter en kort Seilads opdagedes en god Havn og nogle Huse paa Strandbredden. Her kastedes Anker, og to Mand gik i Land, men kom strax tilbage med Stedets Alcade, der, medens Morderne gik ned i Kabytten for at hente Skibspapirerne, af Løfgreen blev underrettet om hvad der var skeet. Alcaden befalede nu Løfgreen og Mandskabet at følge med ham i Land. Nu begave de sig til Agana, Hovedstaden paa Den, hvis Gouverneur, efterat have holdet Forhør, lod Morderne fængsles og sendte Løfgreen ombord paa Skibet, tilligemed tre Mænd fra Den, der i den spanske Regjerings Navn toge Skib og Ladning i Besiddelse. - Løfgreens meget udførlige Beretning, hvoraf denne er et kort Udtog, blev nedskreven i Skil bets Logbog; Rigtigheden af den Afskrift, der overleveredes til Retten og siden tryktes, er bekræftet af Vilh., Kierulf og P. Knock paa Manilla, den 30te Januar.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Et engelsk Skib medtog Løfgreen og Morderne til Manille hvor han overleverede disse til Generalgouverneuren over de philippinske Øer. Denne lovede Løfgreen, skjøndt han egentligen var Krigsfange, et Pas og et Vidnesbyrd om hans Uskyldighed, Et nyt Beviis paa den Forbittrelse, som den arbeidende Almueklasse, i England nærer mod alt Maskinerie, er følgende. Den af Gurney opfundne Dampogn tilbagelagde nyelig med særdeles Held Veien fra London til Bath; men paa Hjemreisen blev Vognen anfaldet af en Pøbelklynge, der raabte: "Ville I stiæle Brødet ud af Munden paa os Hr. Gurney og de øvrige Medreisende bleve farligen saarede, de maatte, for at undgaae Pøbelens Steenkast, flygte ind i en Gaard paa Landeveien.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Admiral Malcolm har indberettet, at den russiske Admiral har meddeelt ham fyldestgiørende Grunde for Anholdelsen af det engelske Skib Mary udenfor Dardanellerne. Dette Skib havde falske Papirer, og en ganske anden Ladning, end disse løde paa J adskillige Egne af Skotland have Orcaner, Regn og Oversvømmelser, ødelagt Afgrøderne.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Erkebispen af Dublin og Biskoppen af Limerik tage, som irske Pairs, første Gang Sæde i næste Parlement.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
D. Convay har i disse Dage udgivet en Reise gjennem Danmark, Norge og Sverige, med et Kobber (Kronborg Fæstning) De sidste Efterretninger, vi have havt om den mærkværdige blinde Reisende, Holman, ere fra Brasilien, hvor han opholdt sig i Decbr. Maaned f. A. Han kom fra den africanske Kyst og agtede sig til Buenos=Ayres. Han var sund og munter. Det synes, som om en Pennekrig vil udbryde mellem vore Blade om - dette Aars Hvedehøst. De Radikale af begge Extremer, f. Ex. Hunt og Udgiveren af Morgen Journalen, forsikkre, at Høsten vorder meget slet, medens de Ministerielle og Doctrinairerne bebude en saare ypperlig. Uden Tvivl ligger Sandheden i Midten af denne politiske Agrikulturkamp. Vor Høst, vel ikke saa riig, som Fastlandets, vil dog høre til de middelmaadige, der ikke vække Frygt for høje Priser. Vi have i de sidste to Dage tørt og for Kornets Hjembringen meget gunstigt Veir. Under de mangehaande Plager, af hvilke Folket her lider, og hvis Virkninger stedse blive føleligere, saalænge de ikke bortryddes ved energiske Skridt af Statsmagtens forenede Villie, kan det ikke være paafaldende, at man her vorder vranten ved Tanken om Mueligheden af en slet Høst. Dette kan ogsaa det forrig Aars Misvært undskylde. Vist nok er det en vanskelig Opgave aarligen at tilveiebringe over 54 Millioner Pund Sterling, og Fredens Periode at maatte kappes med alle Verdensdeles Konstflid. En Strid af et andet Slags føres nu om Sandsynligheden af en partiel Ministerial=Forandring. At Ultra Tories ere blevne kjede af deres passive Stilling, og igjen ville nyde den gamle Indflydelse med alle dens Herligheder, det er saare begribeligt. De vedblive at intriquere, saavel her som i Jrland, og trost sig med deres Overhoveds forlængede Ophold her i Landet, hvis Forsvar i Parlamentet imod mangehaande Beskyldninger Hr. OConnel har lovet sine Constituenter at paatage sig. Saaledes faae Partiernes mod hinanden stridende Elementer stedse ny Næring, og den vil det ikke mangle, saalænge de haandgribelige Ubilligheder i vore Jnstitutioner ikke endnu ere blevne afskaffede, I Jrland viser imidlertid Partihadet sig saa stærkt som nogensinde forhen; den irlandske Administration fattes en Mand af LordAngleseas upartiske og uforfærdede Charakteer.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Fra vore indre Manufactur-Districter høres idelige Klager, for en ringe Fordeel maa frembringes Meget, og Afsætningen standser ofte. Vore Fabriksarbeidere have intet Avlsbrug og vore Landmænd ere blot Trælle. Dette Lands største Ulykke er dets Higen efter ei allene at vedligeholde men endog at udvide vore ved Jordsmonnet klæbende aristokratiske Jnstitutioner ; enhver nySammendyngelse af Land i Enkeltes Hænder forøger kun Statslegemets Kræft, hvis Odelæggelser enhver Stand nu allerede begynder at føle meer eller mindre. Til Lykke besidder Nationer endnu store Kardinaldyder og uudtømmelige Hjelpemidler.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Christiania, den 18de August. I Gaar Aftes gav Frøken J. Schoulz, sin Concert i Vor Frelsers Kirke for et overordentlig talrigt Auditorium. Stedet tillod ikke at yttre noget lydeligt bifald, men om den unge Konstnerindes Talen er Meningen neppe deelt.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Siden et stærkt Tordenveir i forrige Uge have vi havt et for Aarstiden usædvanlig koldt Veirligt, som udentvivl ikke vil have nogen god Indflydelse paa Kornhøsten, især i vore Fieldegne, hvor Frosten under saadanne Omstændigheder let tilintetgjør Landmandens Haab Bergen, den 6te August.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
J Nordhordlehn tegnede Korn- og Høe=Høsten sig meget godt dog berver det, hvad Høhøsten angaaer, for Øieblikket meget paa om et stadigt og tørt Veirligt vil begunstige Indbjergningen. J Søndhordlehns Fogderie ere Udsigterne til Høsten derimod, som Følge af det saavel i Foraaret som senere indtrufne tørre og kolde Veirligt ikke saa gode ; dog ere de i den sidste Tid blevne noget bedre formedelst det i Julii Maaned herskende varme og med Regn afvexlende Veirligt
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Kjøbenhavn, den 28de August. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 31te f. M. a tillade Premierlieutenant Carl Edvard van Dockum og Kammerjunker, Secondlieutenant Edvin Rudolph Frederik Baron DirkinkHolmfeldt, begge af Søe=Etaten, at maatte anlægge og bære de dem af Hs. Majestæt Kongen af Frankrige forundte Decorationer, som Riddere af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Under 12te dennes har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Krydsbetjent Peter Michaelsen Schmidt til Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Dampskibet Prindsesse Wilhelmine.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Den 26de August. Ankom fra Lübeck. Justitsraad P. C. Sporon med Frue, 2de Børn og Frøken Sporon, Capt. Magius, Ritmester Nielsen, Capt. Tønder, Engelsk Jngenieur Regnie, Frue Rosenørn, Mad. Hoflund, Komd. Schmidt, Michaelsen, Beneficks, Rahn, Hochsteller, Holck med Datter, JfriHansen, Frue Erland med Datter, Komd. Hvistendahl og Rosner, Capt. Dickes, Particulier Omen med Frue. - Kbud. Colberg, Ohlsen og Fahrmann med Søn, Juveleer Oldenburg, Viinkyper Harmsen, Concertmester Bull og Søemand Breckveld. Fra Dobberan: Trende Brødre Leo, Sangere fra Tyrol og Betjent Søllaitz. Det norske Dampskib Prinds Carl. Den 27de August. Ankom: fra Norge : strøken Rist, Jfr. Wolck. Kjøbmændene Guldbrandsen, Renbourg, Wandel, Kjøbsrud, Pergaard, Ras massen og Borthig, Bagger, Karen Nyboe. Fra Gothenborg; Grossere, Safs, Frue Satarz, Jfr. Facht, Hr. Brown, Boqvist, Bennecke, Berneutte, Siron, Mielck, Petersen, Moetto, Roujol, Ruboys.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Ved Tallotteriets 1136 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 3. 55. 19. 42. 9.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Ifølge Bestemmelse af Nationalbankens forenede Bestyrelse og i Overeensstemmelse med Directionens Bekiendtgjørelse, blev Mandagen den 24de dennes offentligen foretaget Trækningen af følgende Nummere af Bankens Laan af Febr. 1820, hvilke ifølge heraf ere forfaldne til Udbetaling i næste December TerminJhændthaverne af de for ovennævnte Laan udstædte Obligationer, der have de udtrukne Hoved Rummere, eller deres med Bogstaver betegnede Underafdelinger, hvor samme finde Sted, ville i Følge heraf i næste 11te Decbr. Termin til Banken indlevere disse Obligationer, tilligemed de dertil hørende Coupons, og modtage den paalydende Capital med sammes forfaldne Renter, da de til Obligationerne hørende Coupons for senere Terminer ingen Værdie have og ei udbetales. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 24de August 1829.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
De af Rigsbanken udstædte opsigelige Obligationer, lydende paa Sedler og Tegn, og betegnede med No. fra 2301 til 2550 inel., opsiges herved til Udbetaling i næste December Termin, fra hvilken Tidspunct Renterne af dem ophøre. Ved at dringe dette til offentlig Kundskab, anmodes Jhændehaverne af disse Obligationer, til bemeldte 11te December Termin i Banken at aflevere samme, forsynede med behørig Qvittering, og der modtage deres paalydende Sum med forfaldne Renter. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 18de August 1929.
Berlingske Tidende, 1829-08-28
Kiøbenhavns Brandforsikkring. Efterskrevne Obligationer, udstædte af Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, opsiges herved, i Overcensstemmelse med den Kongel. Resolution af 22de Febr. 1799, til Udbetaling i 11te December Termin førstkommende, fra hvilken Termin altsaa ingen videre Renter af disse Obligationer svares: No. 1401, dat. 11te December 1796, stor 1000 Rbd. Sølv. dito dito dito dito dito No. 1527, dat. 11te December 1796, stor 500 Rbd. Sølv. dito dito 1607, dat. 11te Januar 1797, stor 5000 - 1610, dat. 11te Decbr. 1796, stor 1000 - dito dito dito dito - 1703, dat. 11te Januar 1797, stor 500 - dito 1753, dat. 11te Decbr. 1796, stor 500 - 1759, dat. 11te Januar 1797, stor 1000 - dito 1783, dat. 11te Decbr. 1796, stor 500 - dito dito dito dito 1882, dat. 11te Februar 1797, stor 500 - 1883, dat. 11te Decbr. 1796, stor 5000 - 1926, dat. 11te Marts 1797, stor 5000 - dito dito dito dito dito dito dito dito dito No. 1776, dat. 11te Marts 1797, stor 1000 Rbd. Sølv. dito dito dito 1997, dat. 11te April 1797, stor 500 - - dito dito dito dito Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 10de August 1829. Malling. Collin. Lassen. Wilse. Hornbech. Langberg. Thornam.