Berlingske Tidende, 1798-03-19
Paris, den 5te Martii. Paven er reist fra Rom til Florenz, og vil i Livorno indsk de sig til Malta. General Berthier har fra Rom udstæd, følgende Skrivelse til Buonaparte: "Deres Seiervindinger ere det, Borger General, som har gjort det mueligt for den franske Armee at gaae til Rom. Da jeg var kommet til Porten som kaldes Folke Porten, overleverte de Deputerte mig det romerske Folks Navn en Krone af Oliearene. Jeg har ved Imodtagelsen af denne Krone sagt dem, at den tilkom General Buonaparte, hvis Bedrifter havde forberedet den rene Berling. nere. merske Frihed, at jeg følgelig imodtog den for ham, og at jeg skulde oversende ham den i det romerske Folks Navn. Jeg har overdraget min Broder at levere Dem den. Dem aller har jeg at tatte for det lykkelige Dieblik, som har sat mig Stand til at proclammere den romerske Frihed, og evig skal jeg være Dem erkiendtlig derfor Paven vilde meget ugierne forlade sit Palais og Staden Rom. Directoriet siger derom i Budskabet til hendes Raadet: han har selv følet, at har itte kunde blive i Rom, at han maatte fuldende Revolutionen, give Plads for Friheden og overgive sig sin Skjæbne. Det frie Rom blev renset fra Despotens Nærværelse, og hans Vaaben. Directoriet har ogsaa overlevere Femhundredes: Raadet den Acte, som det soveraine romerske Folk den 18de Februarii 1798 udstædte, da det erklærede sig for frit. Den er af følgende Jndhold: "Det romerske Folk, som i meget lang Tid har staaet under en sand politisk Uhyre, en Præste Regiering, har ofte forgiæves søge at aftaste dette afskyelige Aag; men nu, da denne Regierinat sig selv er faldet overende, havde det besluttet, at træde ind igjen i sine Souveralitets Rettigheder. Det erklærer derfor eenstemmigen for Gud og den hele Verden: 1) at det paa ingen Maade har taget Deel i de forskrækkelige Attentater og Mord, ved hvilke den pavelige Regiering saa grovt har fornærmet den uovervindelige franske Republik. 2) At det ved at afskaffe alle politiske og borgerlige Magter af denne Præste Regiering, var findet at giøre sig selv til en fri og uafhængen de Souverain af Rom, og i Fremtiden at lade den lovgivende og fuldbyrdende Magt forvalte ved sine Repræsentantere, efter Frihedens og Lighedens Grundsætninger. 3) At det i Følge deraf overdrog foreløbende Regieringen til 5 Consuler, som det selv vilde udnævne. - Disse ; Consuler bleve og virkelig ligesom alle de øvrige Betientere ved den provisoriske Regiering, strax udnævnte, og Folket sendte strax 8 Deputerte til General Berthier, for at udbede sig den store Nations mægtige Beskyttelse, og overlevere ham Souverainicets Acten. som af alle romerske Borgere, der kunde skrive, var undertegnet. Generalen begav sig derfor endnu samme Dag paa Capitoliet, for at svare det romerske Folk i den franske Nations Navn, og erklærede paa Capitoliet, i Overeensstemmelse med Directoriets Jnstruxtioner, at efter den franske Republiks Grundsætninger vare alle Nationer uafhængende og at den følgelig erkiendte den romerske Republiks Uafhængenhed, som skulde bestaae af det hele Gebet som Paven endnu havde tilbage. Efter denne Erklæring, som Overgeneraler, overleverede Consulerne trykket, trak han sig under det samme Fryderaab tilbage igien i sin Leie. J den Skildring, som Directoriet giør over den pavelige Regiering, siger det : "Den var gandske Jmodsigelse mod de Grundsætninger, som den for regav at bekiende sig til, antog det christelige Navn for at vanære det, tilintetgjorde selv den Religion, som den prædikede, paastod at dens Rige ikke var af denne Verden, og vilde dog rive til sig et universal Monarchie; den bedærtede i forrige Tider Europa med Baal og Blod, herskede over Samvittighederne, og lod giøre barbariske Opofringer i Ost og Vestindien, selv. Hvor mange Ulykker, Mord og Afskyeligheds Scene har den pavelige Politik forhen, besynderlig i Frankrig, ikke stiftet. Hvor mange Borgerkrige har den ikke foraarsaget endog i Pillitz gjorde man særdeles Regning paa Paven geistlige Bistand, og den første Artikel i Coalitionens Plan, var at indføre Fanatiomen igjen i Frane Regierings Commissairen i Calais har meldt Ministeren for de udenlandske Sager følgende: "Borgerinden Fournier er den 12te Februarii bleven forløst med 6 levende Børn, 3 Drenge og 3 P. ger; men de døde strax efter Fødselen. - Da det romers Hoffes Papirer bleve forseglede, opdagede man en Jernkiste som indeholdte høist vigtige Correspondeneer. General Ber thiers Broder har overbragt dem til Directoriet. Tractaten, hvorved Staden Mühlhausen i Sundgan og dens Gebet er bleven forenet med den franske Republik, en bleven antaget af de 500des og de Gamles Raad. Alliance, og Handels=Tractaten med den cisalpinske Republik er ogsaa bleven antaget af 500des Raadet. Denne sidste skal være at et meget betydeligt Jndhold. Man forsikrer, at den cisalpinske Republik skal bekomme nogle Søehavne og en Mililair Marine, og at en Bortinskning af de piemontesiske Lande, som ligge imellem Alverne og Po, med en Deel af det cisalpinske og genuesiske Territorium var paa Tapetet, Vor nye forganiserte Nationigensdarmerie til Hest, som fornemmelig har at vaage over den offentlige Sitterhed, skal bestaae af 11626 Mand og have en Divisionsgeneral. 2. Divisionschefer og sov til Anførere - Brevposterne igiennem hele Frankrige ere nu blevne bortforpagtede til Compagniet Ervert for 12 Millioner 4000,000 Livreer aarlig, af hvilke 3 Millioner forud maae blive betalt. Af Overskudet saae, Regieringen de 2/3 Dele, og Embederne ved Postvæsenet skulle kun bortgives til Jnvalidere, andre Militaire og deres Børn. - Til Orient er det danske Skib, Grev Bernstorff, som kom fra Jøle de France og var ladet med Sukker, Jndiga., bleven opbragt. - Paa Corfica ere Rebellerne blevne overvundne.