JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
Tirsdagen den 29de Man, næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Stranden under Estruplunds Godses Forstrand, for Heuring Byes Eiendomme, imellem Heuring Mølle og Ryegaards Strand, ved offentlig Auction bortsolgt den sammesteds den 19de Februarii indstrandede Flensborg Jagt de Freie kaldet, ført af Capitain Jørgen. Christian Krohn, tilligemed Skibets Mast, Spild og Pompe, samt den Skibet tilhørende Baad; hvilket herved til behagelig Efterretning for Liebhabere bekiendtgiøres. Estrupplund, den 16 Mai 1810. L. Sørensen, Forvalter. 257 Rdlr. 2 Mk. 7 2 s., umyndiges Penge, kan til forestaaende Junii Termin imod befalet Sikkerhed og lovlige Renter, faaes til Laans hos undertegnede. Niær, den 17 Mai 1810. H. U. Borgen, Ind= aarlig skud. Bidrag. Kiden den næder 2de Maal. 22 s. Rd. 1 Rd. kiendtgjorte Liste over antegnede Bidrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
til Randers Amts Huusholdnings=Selskab, hvis hele Beløb var..... 1106112131. har Hr. Etatsraad og Ridder Carde indsamlet af Dronningborg Birk og leveret, mig som Jndskud til Selskabets Fond. Og som Bidrag for Aaret 1810, 188 Rd.,men da 1 Rd. heraf er anført i Listen under 3die Marts sidst, bliver her ikkun at indfør. . Videre have anmeldt sig og betalt: Randers Bye. Hr. Auditeur Staden Kiøbmand Daugaard . Støvring Herred. Hr. Oberstlieutn. v. Ahrenstorff til Dronningborg Nørrehald Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
Hr. Provst Bruun har forandret sin første Anmeldelse til 5 Rd. aarlig. Galthen Herred. Hr. Mohr i Doum . Summa af det til Datum antegnede og tildeels betalte . . 180511420 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
Hr. Etatsraad og Ridder Carøes Fortegnelse over det foran beregnede Bidrag fra Dronningborg Birk lyder, Ord til andet saaledes : For at bidrage, saavidt min indskrænkede Virkekreds tillod, til den gode Sags Fremme, ved at skaffe en fast Grundvold for det for Randers Amt oprettede Landhuusholdnings=Selskab for Efterslæg, ten, har jeg formaaet Almuen i det mig anbetroede i Dronningborg Birk til at antegne sig for følgende Bidrag i Penge, hvilke til mig ere betalte saaledes: Nota. For ikke at vidtløftiggiøre denne Fortegnelse, anføres blot deres Navne, som have givet 2 Rd. og derover tilligemed Summen af hvert Sogn. Randers Amts Huusholdnings Siden den under 3die Marts. . kiendtgjorte Liste over antegnede Bidrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
til Randers Amts Huusholdnings=Selskab, hvis hele Beløb og . . . . har Hr. Etatsraad og Ridder Carde indsamlet af Dronningborg Birk og leveret, mig som Jndskud til Selskabets Fond. Og som Bidrag for Aaret 1810, 188 Rd.,men da 1 Rd. heraf er anført i Listen under 3die Marts sidst, bliver her ikkun at indfør. . Videre have anmeldt sig og betalt: Randers Bye. Hr. Auditeur Staden Kiøbmand Daugaard . Støvring Herred. Hr. Oberstlieutn. v. Ahrenstorff til Dronningborg Nørrehald Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
Hr. Provst Bruun har forandret sin første Anmeldelse til 5 Rd. aarlig. Galthen Herred. Hr. Mohr i Doum . Summa af det til Datum antegnede og tildeels betalte . . Kaaraa Gira Kasse. foran beregnede Bidrag fra DronningborOrd til andet saaledes : 1. Albech Sogn. deraf a) Selveier Anders Wognsen 2 Rd. 56 s. b) Møller Qvist 2 Rd. 32 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
2. Asserg Sogn . deraf Selveier Hr. Josen 12 Rd. 3. Aarslev Sogn . deraf a) Gaardmand Niels Bay 4 Rd. b) - Brønnum 3 Rd. c) - Møller 2 Rd. 4. Borup Sogn . 5. Christrup Sogn . . deraf a) Sognefogden Niels Thøger 7 Rd. b) Søren Albretsen, Christen Sørensen, Søren Pedersen og Laurs Poulsen af Paderup Bye hver 2 Rd. 3 Mk. er 10 Rd. c) Søren Dybye, Niels Pedersen, Jens Frandsen og Christen Jensen af Munkdrup hver 2 Rd. 3 Mk. er 10 Rd. d) Knud Pedersen, Hans Nielsen, Mogens Sørensen og Christen Andersen af Staanum hver 2 Rd. 3 Mk. er 10 Rd. e) R. Hougaard i Wilstrup 4 Rd. 48 s. 6. Essenbech Sogn . deraf a) P. Christensen i Ladegaarde 2 Rd. 32 s. b) Jens Pedersen ibid. 2 Rd. 32 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
17. Galthen Sogn . deraf. a) Anders Kok i Erslev 2 Rd. 48 s. b) Niels Didrichsen i Hinge 2 Rd. 48 s. 8. Gassum Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
9. Giemming Sogn . . . deraf a) Mølleren Hr. Egholm 15 Rd. b) Jens Møller 3 Rd. c) Poul Jensen i Thierbye 2 Rd. 10. Hadberg Sogn Anm. Et lidet Sogn og henhører meest un Transport 11. Hadslund Sogn deraf a) Sognefod. K. Schaugaard i Tebbestrup 7 Rd. b) Niels Jensen i Amstrupgaarden 5 Rd. 48 s. c) Peter Rasmusen i Engelsholm 4 Rd. 48 s. d) Anders Nielsen Amstrup i Tebbestrup 3 Rd. 48 s. e) Peder Pedersen, Degn i Hads, lund 2 Rd. 48 s. f) Niels Rasmusen. Møller ibid. 2 Rd. 48 s. g) Søren Jensen Kieldsen ibid. 2 Rd. 48 s. b) Peder. Pedersen ibid. 2 Rd. 48 s. 12. Hald Sogn . deraf Sognefogden Søren Wam i Hald 3 Rd. 40 s. 13. Harritzlev Sogn 14. Hornbech Sogn af Viborg Amt. deraf a) Sogned. N. Winther i Neder Hornbech. 3 Rd. b) Gaardmand Peder. Lassen i Over=Hornbech 2 Rd. 15. Hørning Sogn Anm. Jurisdictionen deelt og det meste under Estrup Birk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
16. Konsted Sogn. . deraf Sognefogden Mads Bonde i Kousted, 2 Rd. Peder Jensen Smed i Terp 2 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
17. Lem Sogn . 18. Linde Sogn . . 19. Mellerup Sogn deraf :a) Hr. Mads Hansen 4 Rd. 16 s. b) Skipper Jeppe Christiansen 2 Rd. c) Selv. eier Søren Andersen 7 Rd. d) Peder, Christensen Olesen 2 Rd. e) Lodserne Ped. og Christ Madsen 4 Rd. f) Sognefoged Peder Boldsen 2 Rd. 3) Christen Mortensen 2 Rd. b) Jens Madsen i Mellerup 2 Rd. ) Christen Mortensen, Huley 2 Rd. b) Christ. Sørensen 2 Rd. 20. Meilbye Sogn . deraf a) Selveier Jens J. Lang 14 Rd. b) Sognefogden Jens Andersen 2 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-23
21. Raadsted Sogn deraf Sognefogd. P. Blegvad 2 Rd. 24 s. Lateris De respective Herrer, som have behageligen indsende saavel deres Jndskud skede man meget at have samme til den hastig mueligt frugtbringende. Rd. 1 Rd. Transport 22. Spentrup Sogn deraf a) Sognefogden Christen Schoubori Spentrup 3 Rd. b) Peder Madsen, Mads Madsen og Mads Jensen i Hastrup hver 2 Rd. er 6 Rd. 23. Støvring Sogn 24. Thaanum Sogn af Viborg Amt. deraf a) Hr. And. Therchildsen til Hvid Mølle i Randers, som Eier af en Gaard i Thaanum 6 Rd. 48 s. b) Gartner. Hammer 2 Rd. 48 s. c) Sognefogden. Poul Jensen 2 Rd. 48 s. 25. Todberg Sogn Anm. Jurisdictionen deelt imellem Østerlisberg Herred og Dronningborg Birk. 26. Worrup Sogn deraf a) Reebslagermester Nicolai Holm. 7 Rd. b) Sognefogden Thøger Pedersen, i Worrup 4 Rd. 64 s. c) Gaardmand, Peder Sørensen ibid. 4 Rd. 64 s. . Gaardmand Christ. Hvidsteen ibid. 2 Rd. 48 s. e) Gaardmand Anders Kiersgaard. ibid. 2 Rd. 48 s. 27. Ødum Sogn . Anm. Jurisdictionen deelt imellem Clausholm og Dronningborg Birk. 28, Ølst Sogn . . Summa 1 644 188. Min pligtige og kierlige Tak yder jeg Enhver, som saaledes efter min Anmodning har bidraget til at lægge Grundvolden til et Selskab, hvis Nytte de vel ikke nu alle indsee, men som baade de selv og deres Børn og Efterkommere sikkert vil velsigne. - Den Redebonhed de herved have viist til at efterkomme deres retskafne Hr. Amtmands Ønsker, den Tillid de ved denne Leilighed have viist mig, deres i 35 Aar nærmeste Foresatte, har ikke allene glædet mig, men skal giøre at jeg med utrættet Nidkiærhed i min Alderdom skal medvirke hvad Kræfterne og Omstændighederne ville tillade til det velgiørende Formaal som Selskabet har foresat sig. - De faa Enkelte i Birket, hvis Villie ikke have svaret til deres Evne, haaber jeg, ville snart, ved nøiere Eftertanke, træde i deres ædlere Brødres Fodspor. Randers den 16 Mai 1810. J. F. Carøe. for Bidrag til Selskabet, og endnu ikke betalt samme, ville lige Bidrag for indeværende Aar til undertegnede, og øn skabets Forsamling den 30te Mai, for at giøre samme saa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Indenlandsk. Under 19de Mai er udkommen følgende Placat: Som en følge af, at Hs. Majestæt, paa GeneralPostdirectionens allerunderdanigste Forestilling, har ved allerhøieste Resolution af 10de d. M., i Betragtning af Fouragens og alle Befordringsfornødenheders vedvarende høie og endnu stigende Priser, allernaadigst behaget at forhøie Taxten for al Vognmandsbefordring i Danmark indtil Mai Maaneds Udgang 1811, samt derhos alletnaadigst at nedsætte den Vægt, som Vognmændene hidtil have været pligtige at paatage ved Pakkepostens Befordring, og, i Tilfælde de paatage Overvægt, derfor at tilstaae dem en høiere Betaling end hidtil, hvilket alt ved Placat fra General=Postdirectionen af 15de d. M. er almindeligen kundgjort, har Hs. Majestæt endvidere allernaadigst besalet: at Fragten for det Gods, som forsendes med Pakkeposten i Danmark, skal fra 1ste Junii næstkommende, og indtil videre, forhøies saaledes, at Fragten for bemeldte Gods bliver at erlægge med det Dobbelte af hvad der i Pakkepost-Taxten af 23de Februar 1788 er fastsat; at fragten for Bankosedler, som af Private forsendes med Posterne i Danmark, skal, fra samme Tid af og indtil videre, forhøies saaledes, at 12 og 8 Skill. Sedler skulle betales efter den almindelige Vægttaxt, Bankosedler paa 50 og 100 Rdlr. med 50 Procent eller det halve meere end hidindtil, og Bankosedler paa 20, 10,5, 2 og 1 Rdlr. med det dobbelte af den nu bestemte Taxt, dog at Fragten for Breve, som kun indeholde fra 1 til 50 Rdlr., forbliver uforandret, forsaavidt de ikke bestaae i 12 og 8 Skill. Sedler, paa hvilke Vægttaxten skal anvendes, samt at mindre Sdler, naar de blot ere vedlagte større, til at fuldstændggiøre den forsendede Sum, taxeres lige med disse, og endeligen at fragten for Reisende, som følge med Pokkeposten i Danmark, skal fra ovenmeldte Tid forhøies til 48 Sk. hver Miil, og med Postkareten saaledes, at der skal betales mellem Kiøbenhavn og Helsingøer, indvendig 4 Rdlr., udvendig 3 Rdlr.; mellem Kiøbenhavn og Hirschholm, samt Helsingøer og Hirschholm, indvendig 2 Rd. 3 Mk., udvendig 1 Rd. 4 Mk.; mellem Kiøbenhavn og Lyngbye, samt Hirschholm og Lyngbye, indvendig 1 Rd. 2 Mk., udvendig 5 Mk.; mellem Helsingøer og Lyngbye, indvendig 3 Rd., udvendig 2 Rd. 1 Mk. 8 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Helsingør, den 24de Mai. Hertugen af Augusstenborg, som kom hid i Gaar Aftes, reiste i Morges med Brev Schulenborg til Helsingborg og steeg der ved Broen i Vogn og kiørte strax til Ramløse, hvor Hertugens Broder havde overnattet. Kronprindsen tager derefter til Leiren, som holdes 4 Mile fra Helsingborg paa en stor og skiøn Slette kaldet Jongby Hede, hvor ved 20,000 Mand kunne foretage Øvelser. Sletten er omgiven med en Vold og uden om denne indringet af tyk Skov. Tætved ligger et skiønt Kgl. Slot, Kloster kaldet, og hele Egnen der skal være ypperlig. - J Morges kom en svensk Galease ind fra Nordsøen, saaog 4 danske Kae perskonnerter, som under Kullen ere blevne efterjagede af en fiendtlig Fregat; nogle mindre Kapere søgte den danske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Den 25de. Den engelske Fregat, som krydser i Kat e tegat, fører svensk Flag. Den har i Gaar taget en dansk n Kaperlugger og en Kaperskonner, den sidste førtes af Capt. Kofod. En an Skonner havde nær løbet med i Fælden, thi da den si Skonneren lægge fra Fregatten og seile af under det dske Flag, seilede den lige paa den, men da den var komm paa Skud nær, gav Fregatten Skud efter den, og sanær at Søen af Kuglens Magt sprøitede dem om Øret; men ved Anstrængelse af Seil og Aarer undløb den ikelig Faren. De tagne Kapere bringes formodentligt Anholt, besættes af eng. Mand. skab og krydse da underansk Flag hvorved vist flere kunde uvidende om Bedragert løbe Fare for at nappes. - Otte Skibe ere i Dag indsee nord fra og deriblandt 2de Amerikanere, som erendbragte af vore Kapere. Man vil at udenfor Gottenlig skal en stor Førselsflaade være ankommen, hvorfra mahar sendt en Parlamentair i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Korsøer, den 2de Mai. J Gaar Morges ankom nok et Orlogskib ford fra og ankrede ved de 3de, som allerede laae ved Srogøe. De have i Dag fordeelt sig saaledes, at 2 Orloskibe med Pinkskibet ligge Norden, for denne Øe, og 2 Klogskibe Sønden for imod Nyborg, hvorved Overfaren meget vanskeliggiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Aalborg, den 22 Nati. Det var den 12te dennes, at de to første Aalborg Kapere for i Aar afseilede herfra, efter Dagen i Forveienat have faaet Kaperbreve og Forskrivter fra Kbhavn. J sidste Uge seilede 7 andre. Den 16de opbragte Kaperer Prøvestenen, Kaperfører Nielsen, den første Prise, om er en oldenborgsk eller ostfrisisk Kuf, kaldet De Eendracht, eller De Dre Vrienden, eller Urone Elmina, ført af Capt. Jacob Pieters eller Poppe Garmers, og kommende fra Rotterdam eller Newcastle bestemt til Gottenborg med en Ladning af nogen over 13000 Pd. raffinerede Sukkere, deels knulede, deels i Topper. Forhøret skal allerede være sluttet og indsendt til Staden. - Til Vensyssel ere opbragte en Capt. Müller fra Gribsvald, en Capt. Bonnier fra Ostfriesland, samt en Dansiger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Befordring og Afgang. Den 17de Maii er Raadmand J. H. Stabel, efter Ansøgning og med Den sion i Naade entlediget fra Postmesterembedet i Randers, og Postmesteren i Holstebroe, Capitain N. La Cour, i hans Sted udnævnt til Postmester i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
At det har behaget Gud den 23de dennes at bortkaldet min elskede og uforglemmelige Kone Abel Marie Thygeson, fød de Lichtenberg, i hendes Alders 71 Aar, bekiendtgiøres sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Bygholm, den 25de Mai 1810. L. Thygeson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Veemodigst berettes Familie og Venner, at vi den 25de d. M. fristede den sørgelige Skjæbne ved Døden at berøves vores høitelskede Barn Hans Georg, 14 Uger gammel. Med den blideste Taalmod udstod han de sidste 6 Uger af Kighoste smertelige Lidelser - blid og stille sov han bort den nu forklarede Engel til dyb Sorg for bittreste Taarer. Forældre, der ømt yder hans Minde de kiærligste og Ryomgaard, den 26de Mai 1810. P. Marcusen Wodschou. G. Kaas Wodschou, fød Bülow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Prædikan, ne paa 6te Søndag. efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren giver følgende nye Udtoge af den spanske Armees Correspondene:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Fra Asturien. General Bonnet beretter, at en Division Jnsurgentere fra Gallicien trængte den 6 April over Broen ved Penaflor og angreb hans Avantgarde ved Lorcona; at Jnsurgenterne fra Asturien paa samme Tid, søgte at saae over Nalon ved Soto, og at en stor Mængde Bønler, under Officerers Anførsel, kom frem trækkende over Manzareda, og ville trække ind i Oviedo men Fienden blev tilbagekastet paa alle Puncter, tvungen til en hastig Klugt, og maatte lade sine Døde og mange Fanger efter sig. Fra Biscaya. Dette Riges 3 Provindser nyde den fuldkomneste Rolighed. General Seras lader nogle smaae Colonner streife om, for at opfange nogle Mordere. Dette er alt hvad der behøves til at vedligeholde Roligheden. Fra Navarra. Da Overhovedet for Banden Mina er tagen til Fange, ere de øvrige Bander blevne uenige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Den 16 April blev et Detaschement af 70 Gensdarmees, under Capt. Bonnardels Commando angreben af 200 Røvere, men de bleve tilbagedrevne og blant de Døde befandt sig deres Anfører Miguel Cornedon. Den fiendtlige Armee, som for 3 Maaneder siden besatte Salamanca, har efter Sevillas Jndtagelse trukken sig tilbage til Badajoz. Denne Armee som bestod omtrent af 20,000 Mand, hvis Arriergarde General Kellermann har tilintetgjort, har igien erholdt nogen Consistence. Hertugen af Treviso forfølger den spanske Division under Baleysteros som efter sit Nederlag har sammentrukken 7 til 8000 Mand mellem Aracona og Kammela la Real. Et spansk Corps, som var fremtrængt til Guadalqvivir, og havt Villonueva inde, er ved Constantia ganske opreven af det 103 Jnfanterie-Regiment. Det 2det Corps staaer ved Guadiana, har sin Avantgarde ved Merida, og recognoscerer Badajoz. imod en samlet Hob af den ødelagte Jnsurgentarmee i Alpujarabiergene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Hertugen af Castiglione (Marschal Angereau) melder at han har seet sig nødt til at reise til Barcellona og at overlade Beleiringen for Hostalrich til General Lacombe, St. Michei. Da denne Bevægelse kunne sætte den Division af Suchets Corps i Forlegenhed, som beleirer Lerida, saa har Keiseren sendt Hertugen af Tarent, til at afløse Hertugen af Castiglione. Da Jnsurgenterne virkelig havde sammentrukken deres Magt, saa angreb den spanske General Divisionen ved Lerida den 23de April. Han blev fuldkommen slagen. Man giorde 3 til 4000 til Fanger, hvoriblant 300 Officerer, og et temmelig Antal Kanoner, Standarter, Flinter a. faldt i vore Hænder. Under Angrebet giorde Besætningen og et Udfald, men Oberst Robert kastede den tilbage. Medens det 3die Corps tilsegtede sig vigtige Fordeele ved Lerica, lod Hertugen af Abrantes Staden Astorgabestorme, og erobrede den; i Staden fandtes 20 Beleiringsstykker og 3000 Mand, som vare opklædte og bevæbnede af Englænderne. Foruden Besætningen havde Fienden flere Colonner uden for Festningen, hvoraf een paa 2000 Mand Infanterie og et Regiment Cavallerie, som angreb General Bessieres, blev slagen, saa at næsten ingen Mand slap derfra. Generalerne Clauzel og St. Croix sloges og med mindre Corpser. Hertugens Tab, saavel for Festningen som i de andre Fegtninger, bestod. kun i 100 Døde og 300 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Lord Wellington bliver ved disse Tildragelser, med sin Armee, en roelig Tilskuer. Han forlader ikke sin Leir, hører Kanonerne for Astorga, Badajoz og Cadir og nøies med at stifte Jnsurrectioner og levere Vaaben og Klæder. Selv Hertugen af Elchingens Tilberedelse til Cindad Rodrigos Beleiring bringer ham ikke ud af hans Rolighed. Mon han vil lade denne Plads tage bort, uden at komme den til Hielp? Saaledes udfører den franske Armee 4 store Beleringer, lige i Øinene af Englænderne; den bereder sig til den for Badajoz og har paa alle Kandter bevægelige Colonner, for at dæmpe de af Englænderne organiserede Røverier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Over Jndtagelsen af Matagorda haves følgende: Den 21de April gjorde Franskmændene fra deres maskerede Batterier en skrækkelig Jld paa Fortet, med 21ve 24 pundige Kanoner og 9 Mørsere. Fortet giengieldte samme med Murterhed, og blev forsvaret af et Detaschement engelske Soldater og Matroser. Det ligger paa det faste Land, ligeover for Fortet Puntal og bestryger for største Deelen Indgangen til Rheden ved Puntal. Man maae tilstaae Englænderne, at de viste megen Jver og Bravour, men Franskmændenes Jld var saa skrækkelig, at Fienden var nødt til at forlade Fortet den 22de ved Middagstid. Englænderne havde over 60 Mand i Døde og Saarede, hvoriblant Jngenieurmajor lefebre. Man troer fra dette Fort, at kunde forbyde Englænderne at hænte Vand fra Jsla, hvor de pleier at hente det. En anden ubehagelig Følge er, at Franskmændene derfra kan kaste Bomber paa en Deel af Cadix. England (af franske Ble). Da man troer at dette Aars Laan, som Hr. Percevamed første vil giøre bekiendt ikke bliver stor, saa er vore synds paa nye stegne. Over Kong Ferdinands profecterede og seilslagne Bortførelse skrives forskellig i alle vore offentlige Blade, efter de forskiellige Partier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
I the Star skrives: Vitvivlede i Gaar om Projectets Authenticitet, at bortføre Ferdinand den 6te, men især tvivlede vi om, at vor Regiering skulle tage Deel i denne Jntrigue. Dog, efter hvad som i Gaar er foregaaet i Underhuset, da Hr. Whitbread spurgte Kantsleren for Skatkammeret derom, sees at Regieringen har ladet sig føre bag Lyset af en af den franske Regiering betalt Agent Dersom dette var den første Gang, kunde det undskyldes, men vi kan alt anføre 2 lignende Exempler. Det første Forsøg lykkedes fuldkommen, men det andet strandede paa Hr. For's mistroiske Forsigtighed. Denne sidste er saa meget mere ubehagelig, som den er et Beviis paa vor Regierings Svaghed; og J Mørning Chronicle hedder det: Vi beklage meget, at vi maae tilstaae vor Vildfarelse, over et i Moniteuren bekiendtgjort Complot, til at bortføre Ferdinand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
J hvor eenfoldig vi end har holdt vor Forvaltning for at være, saa troede vi dog ikke, at den nye Statssecretair for det udenlandske Departement, havde paa saa lavseagtig en Maade kundet give sin Kongl. Herres Conseil til Priis for Spot, og bortødslet Statens Skatter, paa en saa barnagtig Jntrigue, og paa Agenter, som følgen har viist, vare saa lidet skikkede til at udføre den, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Tydskland. Fra Mayn skrives: Det hedder, at man arbeider i Paris paa en nye Constitution for Tydskland, som endnu vil have flere Landombytninger til følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Den østerrigske Hofsecretair, von Raab, er paa Veien fra Paris til Wien, kommen igiennem Augsburg som Coureer, med Depescher til sit Hof. Skulle der imod Formodning udbryde en Tyrkekrig, saa nævner man allerede en Fyrste af Rhinforbundet, som vil stille 2 Divisioner af sin Armee i Feldtten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Tyrkiet. Constantinopel, den 10de April. Hr. Latour Manbourg, Fransk Charge de Affaires, har i en særdeles Audience overleveret sit Hofs Notificationsskrivelse om Hs. Maj. Keiser Napoleons Formæhling, med den østerrigske Prindsesse Louise. Kaimakan og Janitscharernes Aga ere pludselig blevne afsatte. Uroligheder mellem Janitscharerne har givet Anledning dertil, og Storherren har ved deres Afsættelse villet tilveiebringe Roligheden. Koffardieskibe, at indlade korn til Tyrkiet. Man forventer med det første flere rige Ladninger hertil, som under nærværende Nød vil ommeret tilpas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Bekiendtgiørelser. Som stiaalne Koster ere konne tilstede: 2de røde Sirtses, Halvtørklæder, et Opstander Pibetøi, med 2de Sølvringe, og et lidet Piberør, hvortil ingen Eiere vides. Et mistænkeligt Qvindfolk er frataget en liden sølv Theeskee, som hun foregav at have fundet. Eierne til disse Ting vilde henvende dem til undertegnede. Aarhuus, den 30 Mai 1810. Schumacher, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Da jeg undertegnede Ann Wibecke Rebecke her af Aarhuus har ansøgt at det mellem min, fra Boed og Seng fraskildte Mand, afskediget Underofficeer Hagelstrøm indgangne Egteskab, allernaadigst maatte ophæves, og da han er fraværende, og hans Opholdsted er mig ubekiendt; saa bliver fornævnte Underofficeer Hagelstrøm herved, i Følge Amtets høie Øvrigheds befaling af 25de dennes, indfaldet med 6 Ugers Varsel 3de Gange efter hinanden at regne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Dato, at melde sig ved Amtet, for at lagttage hvad han i denne Henseende finder fornødent. Aarhuus, den 29 Mai 1810. Anne Wibecke Rebecke Hagelstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Nye hiemkomne Citroner kan bekommes hos Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Stedet under No. 259, beliggende paa Fiskergade, som nu i Tiden beboes af Fuldmægtig C. J. Hasle er underhaanden at faae tilkjøbs eller til Leie førstkommende Michaeli, naar man derom henvender sig til A. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-30
Hos Henningsen ved Studsgades Port er alle Slags Øl at bekomme i Ankere og Potteviis efter Forlangende; got Øl 8 s. Potten, simplere 4 s. Potten, saaog stærk Øl 1 Mk. Flasken, naar dertil leveres Flasker. Allehaande i større og mindre Partier, samt grøn Sæbe i Fierdinger og Ottinger kan faaes tilkjøbs for billig Priis paa Vestergade hos Jsaac Davidson. Fra adskillige Egne har Undertegnede erfaret, at man savnede, og havde forgiæves søgt efter Vaccin-Materie. Herfra kan man gjerne faae Materien tilsendt hvorhen det maatte forlanges; men det sikkreste var, om man vilde komme hertil med eet eller 2 Børn; da disse kunne vorde indpodede Tirsdagen den 12te, Onsdagen den 13de Junii, siden den 27de og 28de Junii førstkommende. Randlev, den 28de Mai 1810. N. Blicher.