Viborger Samler, 1832-11-17
Adenlandske Efter Krig og Fred. Den preussiske Statstidende melder: "Hs. Maj., Kongen har, overeensstemmende med sine til enhver Tid afgivne Erklæringer, i Forening med Osterrig og Rusland notificeret Englands og Frankrigs Regjeringer, at Høistsamme maatte nægte ikke alene enhver Deeltagelse i, men ogsaa sit Samtykke til de af England og Frankrig grebne Tvangsforholdsregler, men derimod besluttet, at opstille et Observationscorps mod Maas, for at være beredt til, ved en fransk Hærs Jndrykken i Belgien, at afvende de mulige Følger, som de tilsigtede militaire Operationer kunde have for Tydsklands og hans Staters Rolighed, saavelsom for den almindelige Fred overhovedet. Overeensstemmende hermed har Hs. Maj. udstædt de fornødne befalinger til de i Rhinprovindserne og Vestphalen staaende Armeecorpser, og Opstillingen af det benævnte Observationscorps vil ufortøvet finde Sted."De preussiske Statspapirer ere faldne betydeligt. Med Ovenstaaende stemmer den Efterretning fra Wesel af 7de Novbr., at der var givet Ordre til, at det 17de Regiment skulde inden tre Dage tilligemed Artillerie og Cavalleriet være gaaet over Rhinen, og at Regimenterne fra Overlandet alle inden den 16de Novbr. skulde have passeret denne Flod, ligeledes at Landværnet skulde holde sig beredt. Overgangspuncterne ere Cölln, Dusseldorff og Wesel. Et belgisk Blad, angiver - øiensynligt høist overdrevent - den fremrykkende preussiske Styrke til 160,000 Mand. Saa krigersk end den ovenstaaende Artikel i den officielle preussiske Statstidende klinger, saa synes dog den Efterretning fra London, at Preussen har indvilliges i at besætte Venlov som en Garantie for Freden, at kunne give disse Troppebevægelser en mildere Forklaring. Lord Palmerston har den 30te Octbr. paa sit Hofs Vegne billiget denne Occupation. - Fra London meldes, at den engelske Regjering den 6te Novbr. har befalet at lægge Embargo paa alle hollandske Skibe i engelske Havne. Den forenede Flaade er afseilet fra Spithead den 5te Novbr. Admiral Villeneuve har, for at bringe Eenhed i Operationerne, med Tilsidesættelse af al Etikette, selv underordnet sig den engelske Admiral, endskjøndt den smidige Fyrst Talleyrand havde bevirket, at begge skulde operere uafhængigt at hinanden. Det bekræfter sig, at Conferencen er opløst. Mod Scheldeexpeditionen have de tvende russiske Befuldmægtigede nedlagt følgende formelige Protest: "Ruslands Befuldmægtigede handle overeensstemmende med Keiserens, deres Herres, udtrykkelige befalinger, idet de afgive følgende Erklæring: Den af England og Frankrig besluttede Udførelse af Tvangsforholdsregler mod Holland giver Sagernes Stilling en saadan Vending, at Ruslands Befuldmægtigede, ifølge deres Jnstructioner, hvis Jndhold ikke kan være de forbundne Cabinettet ubekjendte, saae sig nødsagede til at fratræde Conferencen. De ville ufortøvet tilsende deres Hof en Fremstilling af det Trængende i Omstændighederne, da den Characteer af en fredelig Mægling, hvori de vare indbudne at tage Deel, ikke længere tillader dem at medvirke ved deres Collegers Arbeider. De russiske Befuldmægtigede suspendere deres Deeltagelse i Conferencerne i Forventning af deres Hofs videre Beslutninger med Hensyn til de trængende Omstændigheder, der saa strængt byde nærværende Erklæring." - J England er en Krig mod Holland, hvorved den engelske Handel vilde lide store Tab, i høi Grad impopulair. - Efterretninger fra den polske Grændse melde, at den russiske Hær concentreres, og at store Magaziner anlægges paa den sydvestlige Grændse af Polen; Fyrst Paskewitsfører en levende Correspondence med Hoffet i Berlin. - Fra Paris meldes, at den franske Hær, skal den 16de Novbr. rykke ind i Belgien, hvis Holland, til den Tid ikke har givet efter; Hærens effective Styrke skal være 50,800 Mand. Desuden forsikkre Le Constitutionel, at en ny Hær bestaaende af 20 Regimenter Infanterie og nogle Cavallerieregimenter, skal dannes under Navn af Østarmeen, og allerede være paa Marschen; Hovedquarteret skal være i Metz eller Pont---Mousson. - General Chasse har notificeret den belgiske General Buzen, at hans Souverain har besalet ham, ved den første Bevægelse af den franske Soe= eller Landmagt, uden at oppedie noget Angreb at benytte alle i hans Hænder værende Midler, for at forhindre de helligste Rettigheders Krænkelse af fremmede Stridskræfter. Jfølg denne befaling maatte han erklære, at han ved det første Syn af en fransk Fane eller et fransk Flag i Nærheden af de af Hollænderne besatte Puncter vilde see sig nødt til at bombardere Antwerpen med alt sit Skyts. Den kloge Konge af Holland, der gjør Alt for at vinde den engelske Nation, har erklæret, ikke at ville lægge Beslag paa engelske Skibe eller Ladninger. - J en i Brussel afholdt Ministerforsamling, har Krigsministeren, GeneralEvain, paa det Jvrigste modsat sig det Forslag, at lade Venlod besætte af Preusserne, ved hvilken, Leilighed Dhrr. Lebeau, Rogier og Godlet have tiltraadt hans Mening. - Hr. v. Zullen er endnu i London.