JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Af det Udtog af Prof. og Ridder Herholdts Observatio de affectibus morbosis virginis havniensis &c., som under Overskrift: En høist mærkværdig Sygehistorie, findes i Skilderiet No. 62 for f. A., læses nu en ordlydende Oversættelse i Morgenblatt für gebildete Stande, No. 221 f. A., under Titel: "Geschichte einer merkwardigen Krankheit", men uden at Oversætteren nævner sin sande Kilde. Det er en Skik, som adskillige tydske Journaler, især de i Hamborg udkommende Originalier, synes at have Hævd paa, at Stykker, endog originale, optages deri, og udgives for tydske Originaler. Dette kunde nu i Grunden være ligegyldigt, da saa mangen Fader maa see sine Børn vandre, under fremmed Navn, ud i Verden, og det eengang er Manges Vedtægt i Literaturen, at pløie med Andres Kalve. Men den vigtigste Skade, der flyder af en saadan Misbrug, er, at saadanne af Dansk oversatte Stykker ere paa ny blevne oversatte paa Dansk og aftrykte i danske Tidsskrifter. Dr. Lorenzen, fra Oldeslohe i det Holstenske, og Hr. v. Justii, i Arensburg, have vundet den af det Hamburgske Selskab til Konsters og nyttige Haandteringers Befordring udsatte Priis belønning for en Afhandling om et nyt Canal anlæg til Østersøens Forbindelse med Elben ved Alster og Trave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Fra det Øjeblik af De har grebet Pennen, har De mistet Deres Rolighed og Lykke." Maatte denne Lære af en Veteran i den franske Literatur siger Recensenten - lægges vel paa Hjerte af alle dem, der ville betræde Forfatterbanen, saa vilde de for Fremtiden svare sig mange mørke Timer. - At Rousseans Værker saa meget mere maatte berøve ham hans Rolighed og Lykke, siger Skriftets Rec. i Gött. Anz. endvidere, var en undeblivelig Følge deraf, at han ikke allene skrev mod sin Tids religiøse og politiske Forfatning, men ved den Lykke, han gjorde, vakte sine lærde Medbrødres Misundelse. Han betraadte sin egen Vei, blev uden maaskee selv at vide det, Chef for et meget stort Partie. - Hvo kjender ikke Gellert Dansebjørn, Narren vil være klogere end vi. - Hvor hersker Misundelsen med hele sit forhadte Slæng, mere end blandt de Lærde, Naar noget var istand til at forringe den store Høiagtelse, vi bære for udmærkede Mænd, som hellige Videnskabernes og Konsternes Udvidelse deres Tid og Talenter, og ved deres Skrifter endnu belære og underholde den sildigste Afkom, saa er det den smaalige Misundelse, de qvindagtige Jntriquer, som selv de meest udmærkede iblandt dem ikke kunne frikiendes for(Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
J Müllners Literatur Blatt anmeldes Dr. Romers "Ausforliche Darstellung einer höchstmerkwardigen Sommambal, nedst dem Versuche einer philosophischen Würdigung der Somnambüle &c., Stuttgart 1821. Vilee, siger Anm., over vore Forfædre, at de ganske troskyldigen fortalte os de af Diævelen Besattes Lidelser. Hvor ville Efterkommerne le over os, naar de læse, hvorlunde vore Somnambler vandre med Legemet omkring paa Jorden og Aanden i Himlen, Og intet Mindre erfare vi af denne Sommambul. Hun forordner sig, Onklen, Søstrene, Veninderne, alle fornødne Lægemidler, opfinder en meget sammensat Maanetiseermaskine, og spadserer paa samme Tid i Maanen, i hvis Dale hun har de meest henrivende Samtaler med hedengange Venner. Faderen har Taalmodighed nok til at opskrive Alt, og in fidem protocolli giver Hr. Dr. Rømer det Publicum til Bedste. Hans philosophiske Vurderen af Magnetismen er en lang Commentar over Hamlets Ord, der gives meget mellem Himmel og Jord, som vor Philosophie intet drømmer om, men hvor rigtig denne Sætning end er, saa let leder den dog til de største Misgreb, naar man derfor vil troe, at Alt, hvad man seer, virkeligen er til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Den skotske Lord Kenneby indgik nyligen et Veddemaal, nemlig 20 mod 1, at han vilde inden 24 Timer, ikke allene skyde 40 Par Sump fugle paa sit eget Jagtdistrict i det nordlige Skotland, men ogsaa ride fra eet af sine Slotte og tilbage. Den 14de Aug. f. A. udførte Lorden sin Heltegierning. Han brød op om Natten Kl. 12, red til Sumpene, og Kl. 4 1/2 havde han skudt 80 Fugle. Han hvilede sig en Time, skiftede derpaa sine vaade Klæder, red til Slottet, opholdt sig der i tre Timer og spiste til Middag, og var Kl. 8 om Aftenen igjen paa Slottet, som han havde forladt om Morgenen, efterat han samme Dag havde tilbagelagt 144 engelske Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Til andre naragtige Veddemaale hører følgende: Eieren af en Hund veddede, at denne i 12 Minutter skulde fange 100 Rotter - Rotterne bleve slupne ind paa et hvidt farvet Rum, og inden 7 1/2 Minutter havde Hunden nedlagt sine Offere. Man bød Eieren 50 Pund for den, men forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Lovgivning Under 31te December 1822 er igjennem General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet udfærdiget en Placat, saa lydende: "Ved Hs. Maj. Kongens allerhøieste Resolution af 4de d. M. er det allernaadigst bestemt, at enhver Reqvirent af Vare- og Løsøre Auctioner i Kjøbenhavn skal, 4 Dage forinden Auctionen, afgive 2de Exemplarer, af Cataloget til den Kongelige Toldinspection.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Jgiennem Directionen for Statsgielden og den synkende Fond er, under 11te d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Hans Kongelige Majestæt har under 10de i denne Maaned allernaadigst befalet: 1) at Renterne af de Laan, der i Kongeriget Danmark ere bevilgede af de i Aarene 1818 og 1819 oprettede extraordinaire Laanefonds, skulle, fra 11te December sidstafvigte Aar at regne, nedsættes: af Laanene af Laanefonden for 1818, fra 6 til 8 Procent, og af Laanene af samme Fond for 1819, fra 5 til 4 Procent; og 2) at ligeledes de 8 Procent Renter, der ere betingede i de Panteobligationet, som vedkommende Eiendomsbesidders i Danmark have, i Overeensstemmelse med Kongelig Resolution af 3die Juni 1818, udstædt til den Kongelige Kasse for resterende Skatter af deres Landeiendomme for Aaret 1817, skulle, af hvad der endnu staaer tilbage paa disse Obligationer, fra 11te December forrige Aar, nedsættes til 4 Procent aarligen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Under 10de d. M. er emaneret en Kongel. allernaadigst Placat for Hertugdommene Slesvig og Holsten, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark &c., &c., gjøre vitterligt: Ligesom Vi allerede ved Vor Anordning af 6te Februari 1821 have havt til Formaal, at bevilge dem blandt Vore Undersaatter i Vore Hertug domme Slesvig og Holsteen, hos hvilke der henstaaer afgjort en Deel af de Bankrenter, de, for Aarene 1813 til 1818 inclusive, have at erlægge af deres Grundeiendomme, en Henstand med disse Restancers Betaling, saaledes have Vignu taget i allernaadigst Overveielse, hvorledes, til end større Lettelse for disse Vore Undersaatter, en længere, til Tidsomstændighederne svarende, Dilation med Afdraget af den desuagtet endnu ikke erlagte Deel af bemeldte tilbagestaaende Bankrenter kan bevilges, uden at dog derved den Sikkerhed, som tilkommer Nationalbanken, bliver svækket. – Thi byde og befale Vi allernaadigst Følgende: §. I. Samtlige Restancer af Bankrenter i Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen for Aareur 1813 til 1818 inclusive, som Nationalbanken har at fordre, blive overtagne af Vor Statsgjeldskasse, hvorimod disse Renter, af de vedkommende Oppebørselsbetiente, igjen for Vor Statsgieldskasses Regning blive at opkræve hos Debitorerne paa den i §. 3 nærmere bestemte Maade. §. 2. Til Betryggelse for disse Restancers Betaling af Debitorerne til Vor Statsgjeldskasse, skulle de have samme Fortrinsret, som Vore Skatter og Afgifter. §. 3. De paa denne Maade af Vor Statsgieldskasse overtagne Bankrente-Restancer skulle efterhaanden i Terminer igjen tilbagebetales samme saaledes, at i de første tre Aar ikkun erlægges 5 pCt. aarligen, men siden hvert Aar, indtil hele Gielden er afgjort, 10 pCt. af den oprindelige Restancesumme, alt at betale i halvaarige Terminer. Den første Termin af disse Betalinger, da et halvt Aars Afdrag forfalder, fastsættes til 1ste October 1823, og skulle iøvrigt de Betalings tider fremdeles følges, der ved Vor Forordning af 9de Juli 1813 ere bestemte til Bankrenternes Erlæggelse. §. 4. De adelige Godsbesiddere, og i det Hele de Landeiendomsbesiddere, der ere at ansee ligemed hine, hvilke af de under dem hørende Selveiere eller Arvefæstere have oppebaaret de Bankrenter, der af disse skulle betales, uden igjen at have afleveret dem, skulle ikkun forsaavidt deeltage i den allernaadigst bevilgede Dilation, som de, enten strax, eller inden en kort Tid, der af Vore Overretter i Slesvig og Glückstad nærmere bestemmes, udbetale de oppebaarne Summer; og skulle derfor saadanne Eiere af Godser, under hvilke der høre Selveiere og Arvefæstere, inden 4 Uger fra denne Vor Anordnings Bekjendtgjørelse, for vedkommende Overretter, paa Samvittighed, angive, om de af saadanne Undergivne allerede have oppebaaret de tilbagestaaende Bankrenter. §. 5. Den, Eiendomsbesidderne i det Hele herved allernaadigst bevilgede, Begunstigelse, skal ligeledes komme dem tilgode, som høre under Godserne, enten de ere Selveiere eller Arvefæstere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Kjøbenhavns Børs, d. 14 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 3/4. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Januari 1823. Tør det antages, at Præster i Almindelighed kunne lige saa godt danne Skolelærere, som de faste Seminarier, Det synes, som om man i Almindelighed betragter Seminarierne mere som Læreanstalter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Af alt dette synes det indlysende, at Skolevæsenet og altsaa Staten maa lide betydeligt Tab, om Seminarierne nedlægges, og Skolelæreres, Forberedelse overdrages Præsterne allene. Skulde, cammeralistisk betragtet, deres Nedlæggelse ikke være nødvendig, da synes det, som om man af ganske Hjerte maatte anraabe Landsfaderen om, at lade dem vedblive, og at der maatte sørges for at de Mangler, der findes enten ved hele Seminarievæsenet eller ved noget enkelt Seminarium, blev afhjulpet, især om det kunde skee uden Opoffrelse af Statens Midler. Skulde derimod en sørgelig Nødvendighed fremkalde Seminariernes Nedlæggelse: mon det da ikke var bedre, at Skolelæreres Forberedelse var et frivilligt Værk, Var det ikke sikrere, om det var Enhver tilladt, at danne Subjecter for Skolefaget, og for eget Ansvar at lade dem prøves ved et authoriseret Examinationscollegium, Kunde det ikke være Staten ligemeget, om Præster eller Skolelærere, eller Hvilkensomhelst havde dannet Lærerne for dens Skoler, naar de kun vare duelige, Vare ikke maaskee fortrinlig duelige Skolelærere bedst skikkede til at danne duelige Lærere, At undersøge og afgjøre dette, overlades Saakyndige, som søle Varme for den gode Sag og især for Almuens Fremgang i det Bedre. F. B. v. Ramdohr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
J Aaret 1793 foranledigede den bekiendte Professor Coopman's Ansættelse ved Kjøbenhavns Universitet en stor Pennestrid, og derpaa endog en Retssag. Endeel Studerende, Professorer og andre Videnskabsdyrkere sammenskjøde, nu en Sum af 360 Rdlr., bestemt til at anvendes til en Foræring for Professor Abraham Kall, som et Agtelsesbeviis for hans Omhu for de Studerende, og hans Jver for Videnskaberne. For denne Sum blev anskaffet et Gulduhr og en Gulddaase, som bleve ham overleverede af to Studerende. J en Berloque, som hængte i Uhret, laae et Aftryk af Jndfødsretten. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Blandede Efterretninger. J. J. Rousseau. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Jkke bedre Skjebne havde Sheridans Mesterværk Bagtalelsens Skole. Allarmen var endnu større end forrige Gang. Directeuren maatte træde frem, og Nødder, Lys, Handsker fløi ham i Ansigtet. Jkke den første Scene kunde spilles ud Tilskuerne vilde ikke give sig tilfreds, førend man gav dem et fransk Stykke istedetfor det engelske Nu sang man Visen: Seiren er vor raabte fra alle Sider: ned med Engellænderne, ingen Fremmede i Frankrige (men dog Franske i andre fremmede Lande?). De franske Skuespillere modtoges med Jubel. Bravo, det er Franske, ikke Beafsteds, raabte En fra Galleriet, og Parterret forlangte Gjentagelsen af denne Vittighed. Stykket blev spillet til Ende, og Roligheden var tilveiebragt igjen. Men da man forgjeves havde ventet en heel Time paa et nyt Stykke, saa brød Uveiret frem paa ny. Da man hørte Vaabengne bag Tæppet, og saae Jnstrumenter bæres bort fra Orchestret, kastedes en Hat fra Parterret ind paa Scenen, og nu styrtede hele Parterret ind i Orchestret, og kastede Stolene efter Hatten. Tæpper gik op og Stykket begyndte, men en Bataillon Gensd' armer stod i Slagorden paa Skuepladsen, og foran samme dens Officiere med dragne Sabler. Adskillige Minutter stod denne Stridsmagt ubevægeligen stille. Men med eet fløi Stole mod deres Hoveder, og da man ikke havde flere Stole, rev man Bænkene løs, og kastede dem over til dem, Støvskyer og Fruentimmernes Angestskrig opfyldte Huset. Nu commanderende Officiererne til Angreb. Gensd'armerne med fældede Bajonnetter trængte frem, Bænke og Stole bleve kastede ned paa dem fra Galleriet, mange styrtede omkuld og bleve saarede. Derpaa fulgte en almindelig Flugt Efterat Parterret var tomt, bleve ogsaa Logerne gjorte ryddelige. Mandskabet paa eet af de Skibe, som Conditorne i London forrige Aar sendte til Jsland, for at hente Js, havde lidt overordentligen. Det bestod med Capitainen af 12 Mand, afseilede d. 12 Marts, stødte d. 28 Marts paa et stort Jsstykke, Skibet kantrede, og blev saa hurtigen fyldt med Vand, at Pomperne brugtes forgjeves. Det maatte forfærdige sig en Chaloupe, og med samme naaede det først d. 22 April Færøerne, og d. 30te Land. De bleve sammesteds i to Dage, og slæbte sig paa Hænderne og Knæerne frem, fordi Kulden og den sammenpræssede Stilling, hvori de saalænge havde befundet sig ubevægelige i Chaloupen, havde berøvet dem Brugen af deres Fødder. Endeligen bleve de optagne af Jslændere, der seilede forbi i en liden Barke, og behandlede med megen Menneskelighed. De bleve en Maaned paa Øen, og indskibede sig d. 1 Juni til Engelland, hvor de ankom, uden at friste flere Uleiligheder; men tre af samme, hvis Fødder vare frosne, maatte bringes til Hospitalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
J Stokholm er nyligen ved Døden afgaaet Frih. C. af Wetterstedt i en Alder af henved 88 Aar. Han har tjent under sex forskjellige Konger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Jndsendt og indført i Norges Rigstidende, No. 41, Aar 1822. End lever og arbeider i Skolestøvet, med samme Flid som for 62 Aar siden, den 86aarige, ophøiet over alle Hædersprædicater, nævnes kan, Rector F. C. H. Arentz. Atter minder efter 10 Aar, den samme hans Discipel, som i Aaret 1812, i Bergens Adresseavis, og i Kjøbenhavns Statstidende, gjorte Forslag om, at vi hans Lærlinge oprettede ham et Æreminde (See Oldingens Biographie af Sl. Biskop Brun, Pag. 18). Dengang var Antallet, blot af dem han havde dimitteret til Universitetet, 482, nu vist meget over et halvt Tusinde, foruden os andre Ældre, som ogsaa have siddet ved denne Gamaliels Fødder. Nu foreslaaes: Vi hans levende Disciple give vort Bidrag til et Legat, der bærer Navnet: Rector Frederik Christian Holberg Arenz's Minde. Enten nyder een eller flere, af de dueligste og fattigste, Studerende, som dimitteres fra Bergens Skole, og uddeles paa Oldingens Fødselsdag, hvert Aar den 18de Sept., blandt de Værdige har hans Ætling Fortrin, om findes. Brødde i Norge og Danmark, Behøves mere end blot at nævne denne vor Lærer, brænde ikke strax vore Hjerter i os. Det var at fornærme ham og os, videre at opmuntre om Bidrag til Legatet. Kun dette bør nævnes: Al Ære for, at hans Portræt er opsat i Bergens Skole, om det saa end var indlagt i puren Guld, med Mosaik af Ædelstene, som det er tegnet med Rødkridt, var det dog kun et Skyggebillede, vistnok ham hædrende og mindende Efterslægten. Men et Legat for kommende Slægter, bevarer hans Minde længere og gavnligere; thi han gavnede, saa vist som nogen Embedsmand gjorde det. Tvende af Fædrelandet udmærkede Mænd, en Stiftamtmand og en Biskop, nævne ham, den Dagi Dag er, som deres Lærer. Og hvormange Hædersmænd, i hæderlige Embeder, ere ikke blandt os, baade i Norge og Danmark. Commilitones! hvo og hvor J ere (i alle fire Verdens Hjørner turde J findes); lader os ile skyndsomst til Maalet, det lakker ad Aften med Oldingen, hans vel anvendte Dag hælder. Vi ville jo saa gjerne, at denne vor saa inderligt agtede Lærer lukker sine matte Øine med disse Ord paa Læberne: Mine Disciple elske mig. Undertegnede, selv gammel, henvender sig herved til en maaskee ældre, af Oldingens i Norge levende Disciple, Hr. Høiesteretsassessor Omsen, Lovlærd ex professo, som kjender alt det Lovformelige til et Legats Oprettelse og Sikkerhed, og som selv offentlig i Aarene 1812 og 1813 tilbød et anseeligt Bidrag. Undertegnede udbeder af Hr. Assessorens Velvillie, offentlig Bevidnelse om at ville modtage Bidragene og besørge det Fornødne. Navnet Christopher Friman Omsen er Borgen nok for Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
At Norges Rigstidende læses i Danmark, sees af det interessante Blad. Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Dets ærede Udgiver ombedes ærbødigst at indrykke Ovenstaaende i dette meget læste Ugeskrift. Af ovennævnte Biographie, Pag. 18, sees, hvorfor det kun sømmer Anmelderen at undertegne sig. Norge, 1ste Mai 1822. Cen af Rector Arenz's 63 Aars gamle Disciple. Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
paa Opfordringen i Rigstidenden No. 41 for d. A. og forsaavidt Samme angaaer Undertegnede. Som en gammel Discipel af Hr. Professor, Rector og Ridder F. C. H. Arentz, endskjøndt derfor ikke en af hans ældste, og som af ham demitteret fra Bergens Kathedralskole i Aaret 1783, om jeg mindes ret, vil et af mine varmeste Ønsker gaae i Opfyldelse, naar der opreistes denne min høitagtede, inderligelskede og uforglemmelige Lærer, et ham værdigt Minde; jeg er derfor beredvillig at modtage ethvert Bidrag, som i denne Hensigt maatte blive mig tilsendt fra Hr. Rector Arentzs forrige Disciple, og skal jeg i sin Tid offentlig aflægge Regnskab for hvad der indkommer. - Vel finder jeg mig smigret ved den Tillid, Jndsenderen af Opfordringen har viist mig derved, at han har overladt til mig at oprette Legatet og sørge for dets Lovformelighed m.v., men det er samtlige Deeltagere i dette foreslagne Minde, som alene kan give mig Competence til at udarbeide de Bestemmelser, som maatte eragtes nødvendige til Legatets Sikkerhed og rigtige Anvendelse. Jeg øn skeer derfor, at Enhver, der, fender Bidrag, tillige vilde opgive de væsentlige Bestemmelser om: 1) hvem Renterne af Legatet skal tilfalde og i hvor mange Aar; 2) hvad der skal udgjøre det største Stipendium, og hvad det mindste, om flere Stipender kan udredes, samt 3) hvo der bør afgjøre Candidaternes Værdighed til Stivendiet, om Rector og College i Bergens Skole, der bedst kan kjende Vedkommendes Flid, Duelighed og Trang, naar de dimitteres fra Bergens Byes Kathedralskole, eller Universitetets Professorer, der bedste kan bedømme deres Sædelighed, Flid og Duelighed, imedens de opholde sig ved Universitetet m.v. Naar vedkommende Deeltagere i Mindet herom og om hvad de forøvrigt ansee vigtigt, ville have den Godhed at tilkiendegive mig deres Bestemmelser, skal Pluralitetens Formening strengt blive fulgt; og vil jeg derefter formaae et Par kyndige Mænd til i Forening med mig at udarbeide de fornødne Bestemmelser til Legatets Sikkerhed og rigtige Anvendelse m.v., samt derefter ansøge Hans Majestæts naadigste Confirmation paa Samme. - Endelig bemærkes, at, da det er mig bekjendt, at nogle af Hr. Rector Arenz's Disciple ere ansatte som Embedsmænd udenfor Eurapa, og, da dette kan være Tilfældet med Flere, som jeg ikke kjender, saa agter jeg først om et Aar fra i Dag af at anmode tvende kyndige Mænd at udarbeide i Forening med mig Statuterne for det tilsigtede Legat, paa det at der kan blive tilstrækkelig Tid til Bidragenes Fremsendelse fra dem, som boe udenfor Europa, og hvorefter man først kan vide, hvormeget der er at disponere over. Christiania, den 1ste Juni 1822. C. F. Omsen, Høiesterets Assessor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Kjøbenhavns Børs, d. 17 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/3 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78 a 78 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 3/4. - Svenske Sedler, 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Korsøer, den 17 Januari. J Onsdags, den 14de, blev med 5 Jisbaade gjort Forsøg paa Overfart fra Fyen, men efterat disse Baade forgjeves havde arbeidet i Jsen til Klokken 5 om Eftermiddagen, maatte de vende tilbage, og siden har Transport fra Fyen været aldeles umuelig, da den vestre Rende mellem Fyen og Sprogøe, formedelst de østlige Vinde, er stærkt opfyldt med Driviis. Brevposten, som ankom fra Kjøbenhavn hertil i Onsdags Formiddag, afgik strax fra Hal skou til Sprogøe, hvortil den uden Hinder ankom, men siden har maattet forblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Den ukierlige Modtagelse, Ramdohrs Bog fandt hos os, og den Mangel paa Overbærelse, man viste dens enkelte Feil, Misgreb og maaskee Letsindigheder, gjorde, at man aldrig saae meere deraf end den 1ste Deel, formodentligen var Forfatteren blevet kjed af at skrive for Konstdommere, der maaskee kunde være udmærkede i Alt – kun ikke i Konst, og for Læsere, der alt for meget lode sig blænde af Partiskhed og Nationalfordom. Men at det var et sandt Tab for Konstens Studium i Danmark, at savne Fortsættelsen af en saa saakyndig og skarpsindig Jagttagers bemærkninger, derom kan der blandt Sagkyndige kun være een Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Anecdot. Ludvig den Femtende blev i Begyndelsen af sin Regjering meget syg, og hele Nationen blev saa foruroliget derover, som næsten aldrig tilforn ved nogen offentlig Begivenhed. Da en Præst, efterat han var kommet sig igjen, holdt i Anledning af hans Helbredelse, en Præken, hvori han i hans Nærværelse kaldte ham Le bien alme (den meget Elskede), blev dette Tillægsnavn snart almindeligt i hele Landet. At han siden ikke opfyldte de Forventninger, man den Gang gjorde sig om ham, er bekjendt af hans Historie. Jmidlertid maa man dog tilstaae, at han var oprigtig nok til at indsee selv, at denne Benævnelse ikke var saa fuldkomment passende, thi midt under den Enthusiasme, man allevegne yttrede, udraabte han engang: "hvad har jeg da egentligen gjort, for at være saa meget elsket?"