Aalborg Stiftstidende, 1844-03-15
Udlandet. Englænderne have i Ostindien paany udført glimrende Vaabenbedrifter og, efter to blodige Slag, indtaget Hovedstaden i en af Maratterstaterne, Gualier. Efter den sidste Fyrstes eller Maharadschabs, Oschunkodschi RaSiindighs Død i Galior havde den engelsk ostindiske Regjering anerkjendt en af Fyrstens Enke adepteret Dreng, ved Navn Oschymdschi Rao Skindian, som Efterfølges i Galior under Mama Sahibs Formynderskab. Snart derefter lykkedes det imidlertid en indflydelsesrig Stormand Dada Chasai Walth, at styrte denne Regjering. Herimod gjorde Englænderne Forestillinger og fordrede Mossis Dada udleveret. Dette skeete ogsaa og efter at Fangen var indtruffen til Generalgouverneurens Leir, troede man, Maratterne havde slaaet sig til Ro, og den fremtykkende engelske Armee forkyndte sig derfor ved en Proclamation som Venner, der kom bare for at sikkre den unge Herskers Throne og beskytte Folket, hvis det ingen Modstand tillod sig. Gesandte fra Gw lior indfandt sig ogsaa i Leiren og man troede allerede alle Tvistigheder bilagte. Jmidlertid lod Generalgouverneuren bestandigt sine Fordringer stige og forlangte tilsidst Udlevering af den prægtige Artilleripark paa 300 Stkr. Skyts, som man var vant til at ansee som Staten Gratiors Palladium. Maratterne antoge derefter, hvad nu enten med Grund eller ikke, at det var Englændernes Hensigt ganske at omstyrte deres Riges Uafhængighed og traf derfor Tiden ud ved nye Underhandlinger for at kunne samle stande Kræfter, Maratterne samlede paa denne Maade et Troppecorps paa 12000 Mand, som de sendte ud imed Englænderne og søgte tillige ved Troppestyrke at befæste Veien til Gwatior, Efter at man paa britisk Side havde overbeviist sig om Maratternes Hensigt, rykkede den 29de Decbr. f. A. en britisk Troppeafdeling paa omtrent 12000 Mand Jnfanteri og 3000 Md. Cavalleri med 40 Stkr. Skyts frem i Nærheden af den store Landsby Maharadshour, hvor Fjendens Hovedposition var. General Gough, Overbefalingsmanden over den britiske Armee i Ostindien, førte selv Commandoen og begyndte med Afsende sen af en Brigade til at storme det i Landsbyen opreiste Batteri, hvor de modtoges med en morderisk Kugleregn, men trængt, derpaa frem med fældet Bajoner og bleve saaledes snart Herrer over Batteriet, som af Marat terne forsvaredes med den største Uforfærdethed. De Ma ratter, der vare undslupne Blodbadet, søgte at fortsætte Kampen i Landsbyen, men General Valiant trængte ogsaa herind med sin tappre Brigade, og, efter at hele Skytset var erobret og næsten 1000 Mand havde fundet deres Undergang, blev Byen antændt og priisgiven til Luerne. En anden Brigade under General Littler tængte derpaa videre frem og bemægtigede sig ved et Bayonnetangte et andet Batteri ved Landsbyen Thusada, medens General Valiant trængte frem paa høire Fløi og, efter en fortvivlet Modstand, indtog 3 Forskandsninger. Efter 3 Timers Forløb var Fægtningen til Ende og Fjenden, med Tab af 56 Stkr. Skyts og næsten hele sin Bagage, dreven paa Flugten. 2 til 3000 Maratters Liig bedækkede Vil pladsen. Ogsaa Englændernes Tab var stort. Jblandt de Fuldne var General Churchill, en Oberst, en Major, 2 Lieutenanter og en Fændrik og 34 Officerer vare blevne størstedelen svært, saarede. Af Underofficerer og Soldater faldt 100 og 629 Mand saaredes. Jmedens dette Slag stod i det Nordlige af Gatior vare Englænderne ogsaa i Sydvest komne i Haandgemæng med Maratterne. Dette var en Troppeafdeling under General Grev, der ved Landsbyen Mangere, begyndte sit Angreb paa Maratterne, der ligeledes aabnedes med Bayonnetterne, og som snart havde Forskandsningernes Jndtagelse til Følge. 35 Stkr. Skyts bleve her Englændernes Bytte. Af 12000 Maratter bleve 1 a 2000 paa Valpladsen. Englænderne, hvis Troppestyrke var 6000 Mand, mistede 3 Capitainer og 33 Underofficerer og Soldater. 2 Brigadegeneraler Yates og Anderson, 1 Major, 1 Capitain, 2 Lieutenanter og 175 Underofficerer og Soldater saaredes. Den 2den Januar derefter viste den britiske Avantgarde sig for Gwatior, hvor man gav Fjendens Tropper, der endnu ansloges til 30000 Mand, en Uges Frist til at underkaste sig. Tiden trak sig saaledes hen og den 20de Jan, bleve Maratternes Tropper afvæbnede efterat allerede den 3de en Freds- og GrændseTractats Afslutning var bebudet. Englænderene ville ved denne nok vide at sikkre sig fordeelagtige Betingelser og Gwalior er allerede tilpligtet at betale alle Krigs udgifterne. Af de erobrede Kanoner lader Generalgouverneuren støbe Decorationer, der skulle uddeles til Tropperne. Forøvrigt var i England selv Oppositionen meget utilfreds med Lord Ellenboroughs krigslystne Planer og dadlede navnlig hans personlige Forhold ved Slaget ved Maharadschpur, under hvilket han skal være gaaet om paa Valpladsen og have uddeelt Penge og Appelsiner, hvormed hans Lommer vare fyldte, til de Saarede, hvilken Dumdristighed let kunde have givet Slaget en uheldig Retning, naar Rygte om Generalgouverneurens eget Fald havde udbredt sig under Kampen. Som et andet Beviis paa Englændernes Letfærdighed og Dristighed anføres ogsaa, at den Øverstcommanderendes, General Goughs, Kone og Datter befandt sig som Tilskuerinder under Slaget paa en Elephant saa nær ved Fjenden, at de nærved vare blevne trufne af en Haubitskugle. De Franskes Konge skal have til Hensigt, dog først henimod September Maaned, med hele sit Hof at gjøre en Udflugt til den engelske Ø Wight, hvor han vil træffe sammen med Dronning Victoria, og til hvis fælleds Modtagelse allerede store Foranstaltninger forberedes. Man siger ogsaa, at Dronningen paa nævnte Ø vil oppebie sin Nedkomst og forlænge Opholdet der til Høstens Slutning. –De i det franske Kammer af Guizot og hans Parti "brændemærke." Legitimister ere Alle blevne gjenvalgte til Deputerede for deres forskjellige Valgdistrictr. J Legitimisternes Faubourg St. Germain vil i denne Anledning blive given en glimrende Fest til deres Ære.