Københavns Adresseavis, 1762-10-25
Stokholm. Man beretter herfra i nogle trykte Samlinger, at en Jomfrue af Borgerlig Stand, ved Navn Catharina Fagerberg fængslig bragt herhid, for at dømmes af Hofretten, ordi hun var beskyldt for, umiddelbar og øyensynlig ved hendes Bøn og Hænders Paaleggelse fuldkommen at have cureret adskillige endog desperate Sygdomme, saasom Vind= og Vattersot, Contracturer i Hænder og Fødder. Ved den første Jnstance eller Underretten var hun bleven dømt til at brændes som en Hex eller Troldqvinde; Den anden Dommer havde ikke understaaet sig at dømme hende, og derover henviist hende til Hofretten; Der blev hun i adskillive Sessioner meget nøye examineret, men befunden saavel i hendes Christendom, som i hendes Levnet og Vandel meget rigtig; at hun fra Ungdom af havde været meget gudfrygtig; havde i hele syv Aar været i sterk Anfægtelse, fortient hendes Brød og Underholdning med at spinde og væve, og aldrig for hendes Curer nogentid hverken taget eller begiert Penge eller noget andet. Herpaa lod Hofretten to Præster flittig omgaaes med hende, og endnu nærmere prøve hende. Den ene at disse beskylder hende for en svag Forstand; men den anden, en meget from Mand, til hvilken hun strax fattede en stor Fortrolighed, har selv givet sin Dom og Tanke tilkiende om hende med disse Ord: "Jeg har mange gange og nøye undersøgt denne Persons hele Levnets Løb og Føreløse, samt hendes hemmelige Tilbøyeligheder, og finder at alle Omstændighederne intet andet, end at hun meget nær og paa en ugemeen Maade er forbunden med hendes Frelsere. Denne Præst bevidner og, at hun ofte har kundet sige ham om ubekiendte Folk, om hvilke hun intet havde hørt, hvorledes deres indvendige Disposition og Tilbøyeligheder vare beskafne, og at saadant ogsaa altid har truffet ind. Hvad nu de ommeldte miraculense Curer angaaer, da er samme edelig og lovlig for Retten blevne at testerede af flere end 50 Personer. Bibelen veed hun ligesaa got som den beste Præst, og hendes Vandel er gudfrygtig, stille og uden Reprocher. - Efterat denne geistlige Mands Vidnesbyrd var indleveret til Hofretten, fældtes følgende Dom over hende: Inqvisitinden befindes vel efter gjorte Undersøgning vel grundet i sin Christendom, men dog bestandig vedbliver hendes engang fattede Meening, i Henseende til den af Gud annammede Gave, paa en besynderlig Maade at fordrive Menneskens Sygdoms Beskaffenhed, som efter hendes Udsigende bliver qvælede af urene Aander (thi hun statuerede, at alle Sygdomme harde deres Oprindelse af urene Aan er). Og endskiønt dette Catharina Fagenbergs Foregivende er meget selsømt og usædvanligt; saa dog, naar hun er bleven ombedet at besøge Syge og hielpe dem, har man ikke befundet, at hun derved har foretaget overtroiske Ting, eller paa nogen Slags Maade brugt sligt, meget mindre tilegnet sig, som en arm Synderinde, for hendes egen Person at besidde nogen Kraft, til at giøre de Syge sunde og friske, men naar hun er bleven nødt til, at indfinde sig hos dem, har hun saavel formanet de Syge, som de ved saadan Leylighed Tilstædeværende, til at sette deres Troe og Tillid til den almægtige Gud, at frygte, ære og takke ham, ja med al Devotion flittig og alvorlig, inderlig og troende at anraabe og paakalde ham, som allene kan hielpe, og naadig anseer hans Børns Sukke, naar de kommer af et troende Hierte, og saadanne flere Expressioner, hvormed saavel hun, som de Tilstædeværende har paakaldet Gud og Hielp for de Syge, Saa er Catharina Fagerberg heller ikke befunden, at have besøgt de Syge for Penges eller for nogen anden Slags Fordeels Skyld, eller at have omgaaedes med Bedragerie, hvilket sidste saa meget mindre kand sluttes af de Omstændigheder, at naar hun er bleven kaldet til de Syge, hun aldrig har været allene, men mangfoldige Menneskeer har altid været derved nærværende, hvilke hun ligeledes har opmuntret til Bøn og sand Guds Paakaldelse for de Syge. Altsaa befinder og kiender Hofretten for Ret, at Catharina Fagenberg, i Henseende til forbemeldte Omstændigheder, og hendes egen gjorte mundtlige Erklæring i Forhørene, ikke for hendes Forhold og Opførsels Skyld kand belegges med nogen Straf.