JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Befordringer og Afgang. Den 30te December f. A. er i Anledning af Cancellie-Deputeret Kammerherre Løvenskjolds dødelige Afgang, Cancellie-Deputeret, Politiedirecteur A. C. Kjerulff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnt til 5te Deputeret, og Høiesterets Assessor, samt surnumerair Cancellie-Deputeret M. Lange, til 6te Deputeret i Cancelliet; Cand. juris H. A. Møllerup beskikket til Cancellist i Cancelliet. Den 4de Januar, Cand. juris C. F. Mourier til Cancellist ved General=Procureur-Forretningerne. Den 13de, Exam. juris R. Blichfeldt til Copiist ved Underfogdens Contoir i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Kjøbenhavns Børs, den 31. Januar 1826. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 216 Spec. 216. (Den 31te Januar 1825, 222.) Disconto. 5 pC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/4 s. (Jfjor2 Rbd. 1 Mk. 5 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter) 82 a 82 1/2 Rbd. Sedl. (Jstor 91 1/2 a 92.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1/4 Rbd. - Dito Sedl. 109 1 a 101 Rbdlr. 4 PC. Rigsbank-Obligation. Renten pr. 6te Januar, 98. Norske Laan til 6 PC. 100 1/2. Dito dito til 4 Procent 93. Hamborger Laan 3000 Mk. 99 1/2. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2. - 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 59 1/2 a 60. Norske Rigsbanksedler 191 a 191 1/2. (Jstor 162 a 162 1/2.) Svenske Sedl. 3 Mk. 3 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
JVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Den Kiøbenhavns Universitet i Ourup Bye, Thybierg, Sogn og Herred tilhør ende Gaard, som ved Fæsteren Hemming Grægersens Død er bleven fæsteledig, bliver, ifølge bemeldte Universitets Forlangende, ved 3de offentlige Auctioner opbuden til Arvefæste, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 25de Februar d. A. 11te Marts d. A. 2den dito og 3die dito - - 25de f. M. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Comptoi- og 3die Auction i selve Gaarden, hver Dags FormiddaKl. 11. Med Gaarden følger Besætning og Jnventarium. Gaardens Jorder, der har et Areal af 76 Tdr. Land geometrisk Maal, ansat til 40 pr. Land bedste Jord, staae for ufrit Hartkorn. Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. Conditionerne ere til Eftersyn hos Universitets Forvalter Petersen paa Nyesøe, og paa Undertegnedes Comptoir. Nestved den 23de Januar 1826. Schønheyder. Hollandsk Veirmølle. Torsdagen den 23de Februar 1826, om Formiddagen. Kl. 11, bliver i Windbyeholdts Kroe, afholdet offentlig Auction over Bortfæstningen af Orup Hollandske Veirmølle, beliggende ved Landeveien imellem Windbyeholdt og Faxøe, og den dertil hørende fortrinlige gode Jordlod, af omtrent 60 Tønder Land; alt efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede, der tillige foreviser Møllen, og dens Tilliggende. Lindersvold den 21de Januar 1826, C. Nielsen, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
J Holbechs Amts oekonomiske Selskabs Generalforsamling i sidst afvigte Efteraar har Præsidenten for bemeldte Selskab, Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Grev Moltke til Aagaard, forhøiet den af ham forhen udlovede Præmie, 200 Rbd. rede Sølv til 300 Rbd. rede Sølv for den bedste statistisk-topographisk-bekonomiske Beskrivelse over Holbechs Amt, som maatte være indleveret til Selskabets Direction forinden Foraarsmødet 1827, efter hvilken Tids Forløb fornævnte Præmie bliver tilbagetagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Til Efterretning for dem, som maatte ønske at concurrere til denne Præmie, bekiendtgiøres Forestaaende af undertegnede Selskabets Sekretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Provst Discher i Føllesløv. Praktisk Anviisning i Landoeconomien, udgivet af Tiende-Commissair Giersing, første Deel, 47 Ark, iberegnet 6 Tabeller, har forladt Pressen, og faaes heftet for 4 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn i Borgergaden No. 101 i Stuen, paa Børsen, hos Hofboghandler Schubothe, hos Kiøbmand Hammer i Kallundborg, Kiøbmand Jensen i Holbek, og hos Kiøbmand Fischer i Slagelse, hos hvem Dhrr. Subscribentere anmodes at vilde lade afhente deres Exemplar. Denne Deel afhandler: Jordsmonnet, Grundforbedringer, Jordbruget (i hvilket Afsnit Sædeskiftet er omhandlet og bragt Beregning efter de nyeste Principer) Agerdyrknings=Redskaber, Mark=Arbeide &c. J anden og tredie Deel vil blive afhandlet alt hvad der vedkommer Høst=Arbeiderne, Sæds og Brakfrugters Behandling i Huus, Huusdyrene, Regnskabsvæsenet, Overformynderiet, Lodsvæsenet, Gods Administration, Forvalter=Instrux, Jagttagelser ved Land Eiendommes Kiøb, Salg og Aflevering m. m., kort alt hvad der for den praktiske Landmand er af Vigtighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Hvo der subscriberer paa det hele Værk, hvis 2den Deel vil udkomme i Midten af dette Aar, og 3die Deel i Begyndelsen af Aaret 1827, erholder denne 1ste Deel for 4 Rbd. Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
Tillæg til Bladet nye Freia (indsendt, indeholder blandt Andet, en foreløbigen summarisk Drøftning, af de Procurator Bertel Ryes fra Restved hans Pasquil: under Titel af Nødtvungent Skriftemaal, vedheftede Bielage. Faaes hos Bogtrykker Magnus i Slagelse for 6 Skilling, i Kiøbenhavn hos Bog- og Papiirhandler Steen, Hiørnet af Pilestræde og Sværtegaden, hos Boghandler J. E. Lange i Myntergaden Nr. 53 og i Odense hos Hr. Boghandler Hempel, samt i flere Boglader i Provinserne. At de tre Huse, som forhen i denne Tidende er opbudt til at faaes i Fæste, endnu ikke ere bortaccorderede bliver herved bekiendtgjort med Tilføiende, at den bestemte Landgilde Afgift nu er betydelig nedsat, saaledes at denne for de 2 første Aar, fra 1ste November 1826, ikkuns er beregnet til 9 Rbd. 2 Mk. 8 s. Sølv aarlig af Huus og Jord, omtrent 16 Tdr. Land; i tre Aar fra 1ste November 1828 til 1ste November 1831, til 11 Rbd. 2 Mk. Sølv aarlig; i tre Aar fra 1ste November 1831, til 1ste November 1834 til 15 Rbd. 2 Mk. Sølv aarlig fra 1ste November 1834 til 1ste November 1837, til 10 Rbd. Sølv aarlig, og fra 1ste November 1837 og fremdeles til 23 Rbd. 2 Mk. Sølv aarlig, hvilken Afgift endda ikke betales med Penge, men aftienes med Uge dags og andet Arbeide. At ingen Jndfæstning erlægges, og at Jorderne ere tiendefrie, bemærkes foreløbig. Taarnholm den 31te Januar 1826. Mortensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
En Kjøbmandsleilighed i Slagelse, hvori der i mange Aar har været fort Handel, er med tilhørende Boutik Jnventarier og Pakhuse at faae til Leie første Flyttedag, naar Vedkommende derom saarest henvender sig til Hr. Kjøbmand Kierulff senier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
En Skolelærer og Kirkesanger imellem Restved og Slagelse attraaer at bortbytte sit Levebrød, hvis Jndtægter er 180 Rbdlr. og en Lod paa 9 Tdr. Land. De herpaa reslekterende vilde behage at henvende dem til Hr. Skolelærer Nielsen i Sneesløv pr Ringsted med porto frie Breve, hvori deres Jndtægter maatte være opgivne. ere tilkjøbs i Hylstrup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
8 Stkr. Ungsviin, Skole ved Sorøe hos Høyer, Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
En Hollandsk Veirmølle paa Hove Mark kan erholdes til 1ste Mai dette Aar med nogle dertil lagde Jorder i Forpagtning eller i Fæste. Liebhaverne ville snarest mueligt derom henvende sig til Grevskabet Holstenborgs Eier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-04
God Humle kan erholdes paa Holstenborg for 24 s. Pundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden og in denfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 121 Aar. Tirsdagen d. 7. Februar 1826. No. 11. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Den Nordamerikanske PræsidentsTale ved Congressens Aabning i Slutningen af forrige Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
(Dette saa vigtige og lærerige Dokument skal her blive leveret saa fuldstændigt som mueligt og med nogle oplysende Anmærkninger). Medborgere af Senatet og af Repræsentanternes Huus!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
J det vi lade vort elskede Fædrenelands Anliggender, med Hensyn til de Gienstande, som angaae det Almindeliges Vel, passere forbie vore Blikke, maae det være den første Følelse, der opstaaer i vor Siæl, at offre vor Tak til den Almægtige, alt det Godes Giver, for de rige Velsignelser, han har vedblevet at skiænke os, og især for den høie Grad af Sundhed, som vort Land har nydt og for den Overflødighed, som han saa rigeligen har udgydet over vor Jordbund, uagtet Aarstidernes Vanskelighed. Ham maae vi ogsaa takke for at vi kunne nyde hans Gaver i Fred og i Roe, i Fred med de øvrige Jordens Nationer og i indbyrdes Rolighed. Sielden var der været en Tidspunkt i den civiliserede Verdens Historie, hvori de Christelige Nationers Tilstand har i det hele været mere tilfredsstillende, Europa har paa nogle ulykkelige Undtagelser nær i ti Aar nydt Fredens Gode; i hvilken alle Regieringer, i hvorledes endog Theorien for deres Statsforfatning har været beskaffen, have efterhaanden begrebet, at Hensigten hvorfor de ere oprettede er kun Folkets Vel, og at Udøvelsen af deres Magt kun kan retfærdiggiøres ved de Fordeele den forskaffer de Mennesker, over hvilke den udstrækker sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
J dette Tidsrum af 10 Aar, have de Forhold, hvori vi staae til alle Nationer været fredelige og venskabelige, ikke heller have de lidt nogen mærkelig Forandring siden Slutningen af den sidste Session. Vigtige Forandringer i de udenlandske Dispositioner af Storbrittanniens Handels- og Skibsfarts=System ere blevne sanctionerede ved Parlaments=Akter; men de Følger, som det kunne have for andre Nationers Juterresse og især for vore (især ved Handelen paa de Vestindiske Øer) have endnu ikke givet sig fuldkomment tilkjende Ved de Forandringer, som nyelig ere foregaaede i de diplomatiske Missioner imellem begge Regiegieringer ere der blevne givne og modtagne Forsikkringer og Vedvarenheden og Tilværten af den Tillid og giensidige Hengivenhed, som allerede har bevirket Afgiørelsen af mange stridige Punkter og afgive en gyldig Grund til at haabe dem for alle dem, som endnu ere tilbage, eller som i Fremtiden kunne komme. (Disse Qvæstioner ere Grændsernes Bestemmelse imod det Brittiske Nordamerika, Nordamerikanernes Handel paa det Brittiske Vestindien; deres Skibes Friehed for Visitation
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
under en Krig imellem Storbrittannien og andre Magter, og endelig Slavehandelen. Den sidste Post kan betragtes som afgjort, da Kongressen har exklæret Slavehandelen for at være lige med Søe røverie, uagtet den ikke har villet tillade for Følgernes Skyld, at Englænderne maae visitere de mistænkte Nordamerikanske Skibe.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
De Forenede Staters Politik med Hensyn til Handelsforholdenne med udenlandske Nationer har stedse været af den meest liberale Natur. Ved den giensidige Ombytning af Produkterne have vi afholdet os fra ethvert Forbud, og nægtet os Magten til at lægge Afgift paa Udførselsartikler. Dette Forholder blevet nøie overholdet og naar vi have troet at burde begunstige vor Skibsfart ved et særdeles Fortrin eller Forrettighed i vore Havne, saa er det kun skeet for at oprette en Modvægt imod lignende Forholdsregler, som ere blevne foranstaltede af de Magter, med hvilke vi føre Handel, til at begunstige deres Seillads og til Skade for deres Umiddelbar efter sidste Krigs Slutning giorde Kongressen ved en Act af 3die Marts 1815, alle Søehandlende Nationer det Forslag, at opgive Systemet af de giensidige Jndskrænkninger og Udelukkelser, og giensidig at sætte Skibsfarten, med Hensyn til Tøndepenge og Jndførsels Afgivter. paa en Fod, som var lige for begge Parter. Dette Tilbud blev efterhaanden modtaget af Storbrittannien, Sverrig, Nederlandene, Preussen, Hansestæderne, Sardinien, Hertugen af Oldenborg og Rusland; det blev ogsaa antaget i vor sidste Handelstraktat med Frankerige under visse Modisicationer, og ved Kongresakten af 8de Januar 1824 har dette Forslag erholdet en nye Sanction af alle de Nationer, som have samtykket deri, og er paa nye bleven alle dem forelagt, som have isinde at antage dette System, dog blive alle disse Forholdsregler altid underordnede en eneste; men vigtig Jndskrænkning. De vare nemlig indskrænkede til den Jordbunds Produkter eller det Lands Manufakturer, som Skibet tilhører, eller til de Artikler som i Almindelighed blive udførte af dets Havne, Kongressen har derfor alvorlig at undersøge om ikke Acten af 8de Januar 1824 kunde udstrækkes til alle Vare=Artikler, som ikke ere forbudte, fra hvilket Land eller hvilket Manufaktur de endog fremkomme. Der ere ankomne til os Communicationer derom fra meere end een Europæisk Regiering. og det er sandsynligt, at naar denne Forholdsreget er først eengang bleven antaget af en vigtig Søehandelstat, saa vil den indlysende Fordeel snart bevæge de øvrige Magter til at efterfølge dens Exempel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Den Handels- og Skibsfarts-Overeenskomst, som var afsluttet den 24de Juli 1822 imellem de Forenede Stater og Frankerige, var efter begge Parters Tilstaaelse kun en interimistisk, som var bleven nødvendig ved meget paatrængende Omstændigheder, den blev indskrænket til to Aar fra den 1ste October 1822 af med den Forbeholdenhed, at den skulde forblive i Kraft indtil en almindelig og definitiv Traktat kunde blive afsluttet med mindre een af Parterne opsagde den sex Maaneder i Forveien. Denne Overeenskomst er befunden at være fordeelagtig for begge Parter og vil ogsaa efter indbyrdes Jndvilgelse forblive ved Magt. Men den lader flere Qvæstioner være uafgjorte, som ere af stor Vigtighed for begge Landes Jndvaanere, isærdeleshed en Masse af Reclamationer paa betydelige Pengesummer fra Borgere i de Forenede Stater til den Franske Regiering og angaae Godtgiørelse for Eiendomme, hvorpaa der er blevet lagt Beslag, eller som ere blevne tilintetgjorte under de ubehageligste Omstændigheder. J det lange Tidsrum, hvori vi have gjort stærke Forestillinger derom til Frankerige og have beraabt os paa dets Retfærdighed og Høimodighed, ere der ingen Jndvendinger blevne gjorte imod Retfærdigheden af disse Reklamationer, og kunne ikke heller giøres. Man haabede en nye Souverains Thronbestigelse vilde forskaffe en gunstig Leilighed til at forelægge disse Fordringer for hans Regiering; det er skeet; men har ikke havt nogen Virkning, De gientagne Forestillinger fra vor Minister ved det Franske Hof ere hidindtil forblevne ubesvarede. Naar det var mueligt at afgjøre Nationernes giensidige Fordringer ved en upartisk DomstolsPaakiendelse, saa vilde denne for længe siden hav været afgjort til vor Fordeel og vilde have erholde: den reclamerede Godtgiørelse. Der gives ogsaa en Mængde Reklamationer af samme Natur til Nederlandene, Neapel, Danmark, Hvad de Spanien fra 1819 angaaer, saa er Godtgiørelsen erholdet efter mange Aars Venten og Taalmodighed, og Reclamationen til Sverrig er bleven for nyelig afgjort ved en særdeles Overeenskomst, hvortil Reclamanterne selv have givet deres Samtykke. Danmark og Neapels Regieringer ere nyeligen blevne erindrede om de som angaae dem, og ingen vil blive forglemt, saalænge endnu Haabet bliver tilbage at kunne erholde det, som fordres ved Midler, som beroe paa den udøvende Magts constitutionsmæssige bemyndigelse og uden at være nødt til at forskaffe sig selv Ret; en Forholdsregel, som i Henseende til Tiden, Omstændighederne og Anledningen, udelukkende sorterer under den lovgivende Magts Competence.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Med en stor Tilfredshed har jeg betragtet den liberale Aand, hvormed Republiken Columbia har ladet lignende Reclamationer vederfares Ret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Jblandt de Papire, som jeg i Dag forelægger Congressen, vil den bemærke en Handels- og Skibsfarts=Traktat med denne Republik, hvis Ratificationer ere blevne udvexlede siden den sidste Session gik til Ende, vi have ifinde at underhandle og ligesaadanne Traktater med alle andre sydlige Republiker, og haabe at kunne afslutte dem med samme Held. Den Grundvold, som er bleven fore slaget af de Forenede Stater for alle disse Traktater bestaaer af to Grundsætninger: En ubetinget Reciprocitet, og den giensidige Forpligtelse hos begge Parter, at den ene skal stedse behandle den anden paa samme Fod, som de meest begunstigede Nationer, og disse Grundsætninger ere virkeligen undgaaeligen fornødne for at fuldende Friegiørelsen af den Amerikanske Halvkugle af Jorden og for at befrie den for bestandig fra Monopoler nes, de udelukkende Rettigheder og Coloniseringens Trældom. (Betydningsfulde Ord, som vise hvor nøie den Nordamerikanske og Columbiske Præsident stemme overeens med hinanden i deres Grundsætninger, og med hvilken Styrke den Ame kanske Politik udvikle sig. England forsætter imidlertid dog med Jver sin Colonisering af det nordlige Amerika). Dette store og nyttige Resultat af de forøgede Jndsigter realisere sig med hver Dag meere, og den Modstand, som man i visse Deele af Europa endnu sætter imod Erkiendelsen af de sydlige Republiker i Amerika, som uafhængige Stater, vil kun saameget mere bidrage til at fuldende denne Forandring. Der var en Tidspunkt, og den er ikke langt borte, hvori nogle af disse Stater, ved deres levende Attraae efter at erholde en nomine, Erkiendelse, vilde have modtaget en skuffende Uafhængighed, som vilde være bleven standet ved tvingende Betingelser og ved Handelsforrettigheder, som de vilde have indrømmet det gamle Moderland til Skade for alle andre Nationer; men nu vide de allerede meget godt at saadanne Tilstaaelser ere uforeenelige med den Uafhængighed, som de have erklæret og gjort Fordring paa (Hvad Haab kan Spanien endnu giøre sig, efter en saadan Erklæring fra de Forenede Staters Side?"
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Jblandt de Forholdsregler, som disse Staters nye giensidige Forhold til hinanden have foranlediget og som er en naturlig Følge af deres forandrede Tilstand gives ogsaa den at forsamle en Congres paa Jordtungen af Panama, hvortil enhver Stat skal afsende Repræsentanter for at raadslaae om Gienstande, som ere vigtige for Alles Vel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Allerede have Republikerne Columbia, Mexico og Middel=Amerika afsendt Gesandte til denne Forsamling og indbudt de forenede Stater til at lade sig repræsentere paa den ved Gesandte. Denne Jndbydelse er bleven modtaget, og der skal blive udnævnet Ministre for at bievaane disse Deliberationer og tage Deel i dem, forsaavidt som de kunne foreenes med Neutraliteten, fra hvilkenviikke have ifindesat vige, og som de øvrige Amerikanske Stater ikke heller forlange at vi skulle giøre. (Denne Beslutning er af den vigtigste Natur, ogsaa skriver man fra Nyeyork at Dhrr. Monroe, Galatin og Cravford nævnes som de Personer der skulle afsendes som Gesandte til Kongressen i Panama. De høie Poster, som disse Statsmænd deels have beklædet og deels beklæde, udvise fra hvilket Synspunkt de Forenede Stater betragte denne Congres, og at Conferencerne paa samme ansees for saa vigtige, at de Mænd udnævnes til at tage Deel i dem, som ere bekiendte for at besidde den længste Erfaring, og de største Talenter. De forenede Stater træde saaledes frem, som de øvrige Amerikanske Republikers Raadgivere og Veileder).(Fortsættes).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
Nyeste Post-Efterretninger. Et overordentligt Bielag til den Petersborgske Avis af 22de Januar meddeler følgende Artikel: Et af vore sidste Nummere har berørt de hurtige og kraftfulde Forholdsregler, som bleve grebne strax efter Begivenhederne af 19de (26de) December, og som ledte til Opdagelsen af en Sammenrottelse imod Riget og den høie Keiserlige Familie; et andet ligesaa strafværdigt og ligesaa hurtigt undertrykket Forsøg, beviser Nødvendigheden af disse Forholdsregler, Forrædernes Hensigter og den lykkelige Umuelighed, at et saadant Foretagende kunde erholde Fremgang ved en Nation, som vores og hos vore troe Russiske Armeer; de Begivenheder som indeholdes i efterstaaende Parole-Befaling afgive et nyt Beviis paa denne ligesaa uimodsigelige som trøstelige Sandhed. Parole-Befaling fra Chefen for Hs. Keiserlige Majestæts Generalstab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-02-07
St. Petersborg den 21de Januar. Oberstlieutenant Muravieff=Apostol ved Jnfanterie=Regimentet Tschernigoff, blev efter Udsagn og Tilstaaelse af hans Medskyldige erkiendt for at være een af Hovedpersonerne i den Sammenrottelse, som havde til Formaal at kuldkaste Staten ved et revolutionairt Oprør, og som et Menneske der allerede i flere Aar havde anlagt de skrækkeligste Planer imod Regieringen og endog havde ifinde at giøre et Angreb paa den høisalige Keiser Alexanders Liv. Efter at dette morderiske Anslag var blevet opdaget blev der givet Ordre til at arrestere Muravieff, dette skulde fuldføres ved Oberst=Lieutenant Gebel, Commandant af Regimentet Tschernigoff, men Muravieff angreb denne Officeer og tilbragte ham flere Saar. Det lykkedes ham at formaae nogle Compagnier af dette Regiment til at giøre Oprør under det samme skuffende Paaskud, som de Sammenrottede i Petersborg havde betient sig af, nemlig at blive den Eed troe, som var aflagt til Hs. Keiserlige Høihed Cesarevitsch og Storfyrste Constantin. Muravieff lod derpaa den Coureer og de Gensdarmer arrestere, som skulde bringe ham til St. Petersborg, plyndrede Regimentets Kasse satte de Forbrydere i Frihed, som vare indspærrede i Fængselet i Vassilikoff og gav Staden til Priis. for alle muelige Excesser af Soldaterne. Jmidlertid var dog tre Compagnier af dette Regiment under Commando af Major Druschin, blevne deres Pligt ubrødelig troe; de skildte sig fra Rebellerne, og Lieutenant Pavlov, som var Regiments Adjutant reddede dets Papirer og Segl. Saasnart Chefen for den første Armee havde faaet Efterretning om disse Begivenheder, saa befalede han Jnfanterie-Generalen Fyrste Tscherbatoff, som commanderede de nærmest liggende Corps at begive sig til Stedet med et tilstrækkeligt Antal Tropper for at tilintetgiøre Rebellerne og bringe Orden tilbage. i Regimentet, ligesom uden Forhaling at forordne de strenge Midler, som Omstændighederne kund udkræve. Endskiøndt det var fuldkomment sikkert at disse Forholdsregler vilde forebygge de vider Følger af dette Foretagende saa befalede dog Hs. Majestæt for at forebygge selv Mueligheden af at Rebellerne, hvilket dog ingenlunde var sandsynligt, skulde undgaae General Fyrste Tscherabtoff, at Commanden over det 3die Jnfanterie-Corps skulde betroes Hs. Keiserlige Høihed Storfyrste Constantin for at være saameget mere sikker paa at kunne undertrykke Oprøret.