Berlingske Tidende, 1756-01-23
London den 30 Decbr. Man har i nogen Tid villet sige, at en hemmelig Underhandling imellem vores og det Franske Hof var paa Tapetet; men man veed derimod nu, at der er aldeles intet om Hoffet her venter allene paa at Frankrige med det allerførste skal offentl. declarere Krigen, eller begynde at agere paa saadan en Maade, som den virkeligen kunde være declareret. Og som vi herom ere fuldkommen overbeviiste, saa arbeides med dobbelte Kræfter paa at sætte Riget i Sikkerhed mod en Jnvasion, hvormed det trues. Søe= og Landmagten bliver til den Ende anseeligen formeret, og de Kyster, som meest ere blottede for Anfald, ere med Mandskab rigeligen blevne forsynede. Et anseeligt Antal af Krigskibe ere i Stand til at kunde ved første Vink lette Anker, og en stor Deel Fregattet krydse omkring ved Kysterne. Ligeledes har og Regieringen et vaaget Øye paa alle dem, som kunde have en hemmelig og fordækt Forstaaelse med Frankrige. Og som man holder for, at Jacobiterne paa adskillige Stæder i Storbrittannien har forborgne Vaaben, saa bliver bestandigen i Hof Avisen et Avertissement stedse igientaget, i Følge af af hvilken der udloves 25 Pd. Sterl. til Belønning for et hvert Hundrede af saadanne forborgne Flinter eller andre Gevær, som kan opdages. Foruden at Obersterne for de 10 Regimenter, som i adskillige af dette Kongeriges Provintzer ere hvervede, og som have et stort Tilløb, ere udnævnede, haver Hs. Majest. ogsaa udnævnet Oberst lieutenanterne, hvis Navne man allerede kan læse i vores Hof Tidender Vicomten af Stormond, staaer i Begreb med at gaae bort som extraordinair Envoye til Dresden. Hans Commission skal iblandt andet bestaae i at bede det Saxiske Hof at holde de Tropper, som staae i Søe-Magternes Sold, i marschferdig Stand. Ligeledes skal ogsaa formeligen anholdes om det Corps Bayerske Tropper, som staaer paa samme Fod, saavelsom og om de andre Tydske Tropper, hvilke Parlamentet besolder. Alle disse Tropper skal, som man siger, tillige med de Russiske, Hessiske og Hanoverske formere to Leyre, hvoraf den ene er allene bestemt til at bedekke Churfyrstendommet Hannover, i fald de Franske skulle angribe samme. J For veyen vil man finde Anstalt til disse Troppers Underholdning, saasnart de Franske gjør Mine, at ville rykke indi Vestphalen. Ordet gaaer og at tvende Magter have yttret deres Tanker og fremmede Troppers March igiennem deres Lande, og at samme ikke kunde tilstæde saadan Giennemmarch, saasom de holdte for at Tydsklands Rolighed derved vilde forstyrres. Dette, forsikrer man, at vil give Anledning til nye Underhandlinger med et vist benævnet Hof, for at undgaae de Forhindringer, som ved saadan Veigring kunde opkomme. De Russiske Tropper skal, i Anledning heraf, i Fald Omstændighederne det udfordrer, transporteres paa Galleer lige fra Lifland, til Nedersaxsen. Dog torde vel ogsaa disse Tropper blive rolige i deres Qvarterer, dersom den Erklæring er tilforladelig, som en høy Magt skal have gjort til Versailles, nemlig, at den, for at vedligeholde Freden i Tydskland, saae sig forpligtet til ikke at tillade fremmede Troppers Jndrykkelse i Vestphalen. Man holder for tilforladeligt, at Lord Tyravley skal med en Commission gaae herfra til Berlin. J Dag har Hoffet bortsendt en Courier til Berlin med vigtige Depeches angaaende den antagne Plan imellem Hofferne til Vien, Petersborg og London, om at beskytte den almindelige Rolighed i Tydskland, og i Særdeleshed Hannovers Sikkerhed. Verf terne ved Catham skal rundt omkring forsynes med Retranchements. Til den Ende ere adskillige Jngenieurs de Fade. 22. A. Østergade har komne derhen. De Regimenter, som ligge der i Egnen skal bruges til dette Arbeide, og dagligen nyde 6 Pence over deres Sold; og som alle Ting dertil ere ferdige, saa har man i gaar begyndt med Fortificationen. Man udruster endnu nogle Skibe af første Rang, hvilke have faaet Ordre at være i seylferdig Stand til den 25 Mart. J disse Dage ere nogle Artillerie Stykker indskibede, for at føres til Nederlandene. Den 24 Dec. blev et Fransk riig ladet Skib af et af vores Krigskibe borttaget i Canalen. Capitainen besatte samme med en Officier og 8 Matroser, og af det Franske Mandskab forblev allerne 3 Mand og 1 Dreng om Bord. Men disse fandt Leylighed til at bemægtige sig Geværene om Natten, da de Engelske enten sovede, eller vare beskienkede, overrumplede dem, og førte Skibet til Calais i Steden for til Plymouth. Officieren har imod sin Parol faaet; Frihed til at gaae omkring der i Staden, men Matroserne ere blevne fastsatte. Denne Aarvaagenheds Prøve vil ved Officierens Tilbagekomst gandske sikkert lidet recommandere ham til videre Employe.