JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Fredagen den 14 August førstkommende, om Middagen, bli J ver ved Auction paa Børsen, efter Dom og Udlæg, 4de og sidste Gang opbudet til absolut Bortsælgelse : Skibet General Adestes, med tilhørende Inventarium, som er hidkommet fra Jøle de Frauce og ligger paa Strømmen ud for det asiatiske CompagnisPlads. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Inventarie=Lister, er til Eftersyn hos Søekrigsprocureur Veldemann paa Hiørnet at Frideriksberggaden og Mikkelbryggersgaden No. 206 og 207.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Fredagen den 14de August førstkommende, om Eftermiddagen ) Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver efter skeet Omvurdering. Huset Nr. 56 i store Kongensgade paa Christianshavn, som tilhører Grosserer Peter Nielsens Opbudsboe, ved Auction 5te og Øste Gang opbuden til absolut Bortsælgelse. Dets Beskafsenhed er efter Vurderingsforretningen saaledes: 1) Forhusee 7 Fag, For= og Bagsiden Grundmuur, 3 Etager høi, heelt Vinkeltag med 3 halvrunde og 2 simple Tagvinduer. (see No. 63). Conditionerne, saavelsom Vurderingsforretningen, kan eftersees hos Boets Curator Søekrigsprocureur Weidemann, boende i Frederichsberggade paa Hjørnet af Mikkelsbryggersgade No. 206.
Berlingske Tidende, 1801-08-10
Tirsdagen den 14de August, om Eftermiddagen imellem 3 og 5, d bliver afgangne Anne Kirstine Andersdatter og efterlevende Mand Brændelæsser Niels Christensen Aagesens fælleds Boes Huus og Grund, med Indretning til Smedeværksted, No. 323 og 23 paa Hiørnet af Sophiegaden og Prindsensgade paa Christianshavn, ved offentlig Auction første Gang og anden til Bortsælgelse. Conditionerne og Vurderingsforretningen er til Eftersyn hos Fuldmægtig Eller i Hof= og Stadsretten, boende i store Kongensgade paa Christianshavn No. 123. Sørstkommende Fredag den 14de August 1801, om EftermidU dagen Kl. 4 Slet, agter Gaardmand Christopher Davidser, ved een eneste offentlig Auction og om antagelig Bud skeer, af bortsælge sin paa Valdbre Byes Mark, tæt ovenfor den saakaldede Bakkegaard, beliggende Eiendoms Bondegaardsbygninger med vedliggende fortrinlige gode Jordlod, bestaaende af over 30 Tdr. Land, saavelsom endeel Rug, Byg, Havresæd og Hør, enten under et med Gaarden eller og i Trave= og Læsseviis, samt Kreature af Heste, Køer og Avlingsredskaber m.v. Gaarden, som ligger kuns 1/2 Miil fra Kiøbenhavn kan af Liebhabere daglig tages i Øiesyn og Conditionerne hvorefter samme sælges forevises forinden paa Kiøbenhavns Amtstue i Gaarden. No. 19 paa store Kiøbmagergade og ellers vorder oplæst paa Auctionsstedet i ovenmeldte Gaard. Mandagen den 17 August førstkommende, om Eftermiddagen Øl Kl. imellem 2 og 4 slet, bliver ifølge Madame Jeppe sens Forlangende ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden hende tilhørende og i Borgergaden under No. 181 beliggende Huus, hvilket Huus bestaaer af et Forhuus, inddeels i 7 Fag, Forsiden af Grundmuur, men Resten Muur= og Bindingsværk. Forsiden er 3 Etager høi med en Frontespids over 5 Fag og Bagsiden kun 2 Etager; derunder en liden Kielder. Et Sidehuus af Muur= og Bindingsværk, 4 Fag med et Tilbygpaa den halve Deel af Dybden, 2 Etager høi, Halvtag med en Qvist over 3 Fag og Kielder under 3 Fag; uden for den anden Etage en aaben Svale. Et Baghuus inddeelt i 6 Fag, 2 Etager høi, Halvtag med Qvist over et Fag, Forsiden Grundmuur, i sammes underste Etage et Brændeviinsværk, bestaaende, af Svaletønde, to Mæskekar med Laag og en Bærmeboug, samt en Kobberpande med Hat og Pider, omtrent paa Tønder. Til Stedet et maadeligt Gaardsrum, broelagt, og i samme en Portion fersk Pompevand samt et dobbelt Locum. J Værelserne ere 12 Stkr. Jern Kakkelovne. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Vimmelskaftet No. 162.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra Cadix den 10de Julii. Den spanske Eskadre under Admiral Moreno, som i Gaar afseilede herfra til Algesiras for at eskortere den franske Eskadre under Admiral Linois hertil, bestaaer af Skibene Kong Car og Hermenegilde hver paa 112 Kanoner, Ferdinand paa 94, Argonaut paa 84, Augustin paa 74 og Saline paa 44 Kanoner. Tillige afseilede det her udrustede franske Linieskib Antoine paa 74 Kanoner, Libre og Indienne paa 44 og Vatour paa 14 Kanoner, med Contreadmiral Dumanoir og GeneralDesmoulin. Ved deres Afseiling gjorde de Jagt paa et engelsk Linieskib og en Fregat, som hidtil har krydset for Bugten af Gibraltar; men man veed endnu ikke Følgen deraf. Det hedder, at Gibraltar skal angribes til Lands og Vands af en fransk spansk Magt. Her udruster man mange Kanoneerbaade, og nogle Linieskibe ere for nogen Tid siden ankomne hertil fra Ferrol.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra Parma den 22de Julii. I Gaar kom 2 Deputerte fra den provisoriske Regiering i Florenz for at complimentere Kongen af Etrurien, som Toskanas ny Souverain. Hans Fader har ogsaa høitidelig erkiendt ham i sin Kongeværdighed. Kongen har udnævnt Cæsar Ventura til Befuldmægtiget, for i hans Navn at modtage Troeskabs Eed af den toskanske Nation. Den franske General Murat ankom hertil i Gaar og relsen i Morgen til Florenz for at sætte alting i Stand til Kongens Modtagelse. Saasnart Eeds Aflæggelsen er skeet, reiser Kongen til Florenz.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra St. Petersburg den 24de Julii. Den Proobrascheniske Garde og et Detaschement Artillerie og Matroser er allerede brudt op herfra til Kronnings Høitidelighederne i Moscan, hvilken Hovedstad i de næste Maaneder vil saae meget Liv. En stor Deel Fremmede strømme hertil siden den ny Regierings Tiltrædelse. Keiseren og Keiserinden opholde sig i Sommer for det meste paa den nærliggende Øe Kammenoi Ostrow til stor Beqvemmelighed for dem, som daglig have noget at tale med Monarken. Den afskedigede Kammerherre, Baron Stockelberg, er igien kommen i Tieneste og ansat ved de indenlandske Sagers Departement.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra London den 31te Julii. Vore Søekyster ere nu bedækkede med engelske Krigskibe, for at tilintetgiøre det befrygtede Landgangsforsøg af de Franske, som ville faae store Vanskeligheder at overvinde. naar de virkelig skulle have i Sinde enten fra de franske Havne ved Kanalen eller fra de belgiske og hollandske Havne at sætte et betydeligt Troppekorps i Land paa de engelske Kyster. Her paastaaer man, at dette fortvivlede Forsøg aldrig vil kunne befordre Freden, og at Plet selv, om han styrede Thuilleriernes Cabinet, vilde have foreslaaet et Landgangsforsøg mod Engelland. Den blotte Tanke af Fienden, at ville foreskrive os Freden paa vore Kyster, var oprørende for den engelske National-Stolthed, vilde afeilbarlig opflamme Folket og ustridig skaffe Ministerne Leilighed til at forlænge Krigen endnu nogle Aar.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Da man har paastaaet, at man under de vedvarende franske Udrustninger skulde afbryde alle Underhandlinger med Frankerig og lade den franske Agent Otto reise bort fra London, saa giør et behjertet Morgenblad derimod det Forslag : at manikke allene skulle tillade Borgeren Otto at blive i London, men andog føre ham omkring i de engelske Leire og Søestæder, at han kunde melde til Paris, hvorledes man her var udrustet til Fiendens Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
J Colchester ved Harwich, hvor Lord Cornmallis tager sid Hovedqvarteer, befinde sig allerede 14 Regimenter Jnfanterie, 3 Regimenter lette Dragoner og 1 Detaschement ridende Artillerie. Jndløbet til Themsen bliver bevogtet ved 5 Krigskibe: Ardent, Glatton, Batavia, Beschermer og Vileter, som ere blevne forvandlede til Blokskibe, og foruden andre Sørfolk og Soldater ere besatte af 300 Pensionairer af Greenwichs Hospital. Nogle Fiskerbaade have faaet Ordre at ødelægge Tønderne. og Mærkerne ved Jndløbet til Floden Smin, saasnart man fik Øie paa Fienden.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Man forsikkrer, at herfra skal være sendt til Paris en meget detailleret Plan, hvorledes man bedst fra fransk Side kunde udføre et Landgangsforsøg paa Engelland, og at Opdagelsen af en saadan Brevvexling har været Aarsaa i, at vore Forsvarsanstalter ere blevne saa alvorlige. Man lægger endog til, at denne Sag kunde have Jndflydelse paa Borgeren, Ottos Afreise fra London.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Den Kongel. Danske Statssecretair, Grev Bernstorff, reiser tilbage herfra over Holland og Münster til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skelvelse fra Wien, den 1ste August. Den engelske Gesandt, Lord Minto fik i Gaar Morges en Coureer fra Lord Elgin i Constantinopel, og strax efter meddeelte han den officiel erholdte vigtige Efterretning: at Staden og Fortet Cairo og det hele franske Troppekorps, som deels stod i Garnison og deels i en forskandset Leir sammesteds, havde ved Capitulation overgivet sig til den engelsk tyrkiske Armee. Allerede siden Midten af Junii Maaned havde Storviziren med General Hutchinsons Hiels omringer Caro og den øvrige Deel af den forenede Magt, havde derpaa nærmet sig Forterne og truet dem med en almindelig Storm. De franske Generaler Beliard og la Grange vilde ikke udsætte deres Tropper for de skrækkelige Følger af samme, og overgave sig derfor til Krigsfanger. De Fangnes Tal angiver man til 5000, hvoriblandt dog skal være en stor Deel Græker, Armenier &. Som en Følge af denne Begivenhed var hele Øvre= og Nedre Ægypten nu kommen i Tyrkernes og de Engelskes Magt, og de Franske havde nu intet tildage i Ægypten uden Altrandrien.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Efter Storvizirens Indtog i Cairo vilde denne Feldtherre, i Forening med Engellænderne bryde op med deres hele Magt mod Alexandrien, og man venter, at den franske Overgeneral Menou snart vil følge sine Krigskammeradens Exempel i Cairo for at erholde en anstændig Capitulation. - Porten og Folket i Constantinopel havde modtaget denne Efterretning med stor Glæde, og man ansaae den som et Forbud, at hele Ægypten nu snart vil være tabt for de Franske. I Dag Morges sendre Lord Minto en Coureer til London med denne vigtige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ambassadeuren Grev Philip Coblenz's Afrelse til Paris er uventet bleven opsat paa en ubestemt Tid og man anfører det som mærkværdigt, at en Coureer er strax efter Churfyrsten af Colas Død affærdiget i Paris med Ordre at være der, som muligt inden 2 Dag.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Regimenterne ere nu gjorte fuldtallige, og man sætter sig her i en respectabel Forfatning, ikke for at begynde en ny Kilg, men for derved at befæste Freden og deshurtigere at kunne møde ethvert fiendtligt Angreb.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra Paris den 3die August En i Moniteuren bekiendtgjort officiel Deretning sin Søministeren melder en uhørt Ulykke, som er mødt den spanske Marine den 12 Julii, tillige bekræftes den hæderfulde Kamp, som det franske Linieskib Formidable, Kapitain Tronde, har havt med 3 engelske Linieskibe lige ud for Cadi den 13de. Raporten er af følgende Jndhold: Den 12te Julii, om Middagen Kl. 1, gav Admiral, Moreno Signal, at de forenede Eskadrer (5 spanske Linieskibe og 1 Fregat, det franske Linieskib Antoine og Fregatterne Libre og Jndienne, de 3 Linieskibe under Admiral Linois og Prisen Hannibal ) skulde seile tilbage fra Algestras til Cadix. Om Natten blev Flaaden skilt fra hinanden. For midable, Antoine og de 2 spanske Tredækkere blev tilbage. Natten var meget mørk og Vinden stærk. Den engelske Eskadre, som var bleven repareret i Gibraltar og løb ud paa samme Tid som den Spansk Franske, var bleven seet ved Nattens Anbrud. (Prisin Hannibal kunde ikke seile og maatte vende tilbage til Algestras ) De spanske Skibe, Kong Carl og Hermenegilde ansaae hinanden for Fiender og begyndte en skrækkelig Kamp med hinanden. De entrede. Det ene Skib kom i Brand og begge fløi i Luften. Det franske Linieskib Antoine var i Nærheden og seilede bort, da det saae dem brænde, hvorved det blev skil fra den øvrige Eskadre. Man har endnu ingen sikker Efterretning om det. Formiddable bemærkede begge de spanske Skibes Vildfarelse. Det fik adskillige Skud uden at besvare dem, og maneurette for at komme bort fra denne ulykkelige Kamp. Admiral Moreno befandt sig i Dagbrækningen med de 3 øvrige spanske og 2 franske Linieskibe vesten for Cadix. Formidable var, da det ikke meere kunde see Signaler, seilet lige tilbage til Cadix og befandt sig i Dagbrækningen paa de spanske Kyster i Nærheden af den engelske Flaade. Tresningen begyndte; men imod 3 engelske Linieskibe og 1 Fregat maatte det ufeilbarlig være forloret. Mandskabet, stolt at sine Laurbær ved Algesiras tilsvor hinanden, hellere at ville begraves i Bølgerne end stryge deres Flag og Seieren kronede denne deres kiekke Beslutning. Nogle godt anbragte Kanonader bragte den engelske Fregat til strax at vige. Herpaa blev Pompejus angrebet og alle 3 Master blev nedskudt paa samme ved andet Glattelag. Formiddable beskiød derpaa begge de øvrige engelske Skibe, tvang dem til at flygte og løb derpaa seierrig. ind i Cadix. Denne Trefning af Formiddable bliver en af de berømmeligste. Jndvaanerne i Cadix, som vare Vidner dertil, modtog Skidets Kommandeur, Captain Tronde, og Mandskabet i Triumph.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Af en officiel Beretning fra Contreadigiral Dumanoir seer man, at det savnede franske Linieskib Antoine endnu den 16de ikke var løbet ind i Cadix. Han troede, at det for at komme bort fra begge de brændende spanske Skibe, havde taget Coursen til de afrikanske Kyster. Jonalde Paris, som først bestemt meldte, at AdmiralSantheaume havde sat Tropper i Land i Ægypten, begynder nu selv at tvivle paa denne Efterretning, hvor bestemt de talienske Blade end have fortalt dette og at synes at vise, at Admiral Ganthemme har forselset sin Sendelse og derved ved komme under Tiltale. Admiral Gantheaume har for Revolutionen, som Koffardie Capitain gjort mange Reiser fra Marseille til Levante, og hans nø m. S. 1. Kundskab om de ægyptiske. Kyster var en af de Hovedaarsager, hvorfor den første Consul betroede ham denne ligesaa vigtige som farlige Kommando, Han havde allerede gjort den første Expedition med til Ægypten og tiente paa den ulykkelige Admiral Buix Skib, hvor han reddede sit Liv paa en forunderlig Maade.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Moniteuren har igien leveret ny officiell Efterretninger fra Ægypen, som gaae en heel Maaned længere end de nyeste engelske Depescher. De ere komne fra Livorno fra Myn strings Jnspecteur Daure, som afseilede fra Ægypten den 20de Junii. Man seer af hans Beretning, at de Engelske og Tyrkerne intet have vundet i disse 4 Uger; men tvertimod spildt denne for deres Krigsoperationer saa kostbare Tid, da Caito og Alexandrien endnu vare i de Franskes Hænder, og Tiden til Nir=Oversvømmelserne vilde nu snart giøre Ende paa deres Operationer. Corvetten Heliopolis, som AdmiralGaathlaum havde afsendt, var den 9de Junii ankommen til Altrandrien med Ammunition og nogle Tropper. Den berettede, at Admiral Gantheaume laae for Anker 25 Mile fra Alexandrien. Storviziren befandt sig i Belbeis; han var rykket frem mod Cairo, men var bleven gandske slaget af General Beliard, som var bleven let saaret i Slaget. De Engelske angive selv deres Forliis i Træfningerne den 8de, 13 og 21 Marts til 5000 Mand; de lide meget af Øiensygdom me. Brigadechefen Cavalier, som med 500 Mand Jnsanterie eskorteerte en Convoy af 600 Kammeler, har havt det Uheld at blive omringet af de Engelske og er gjort til Fange Garnisonerne i Damlette og Burlos ere ligeledes blevne gjorte til Fanger.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Monit uren erklærer det wienske Rygte, at den franske Gesandt Cacault har været i Grätz, for at underhandle med Storhertugen af Toskang om hans Skadesløsholdelse, for gandske ugrundet, med den Tilsætning: "at Frankerig havde intet at handle og med Prinds Ferdinand, hvis Skjebne uigienkaldelig var bestemt ved Fred tractaten i Luneville. Paris den 4de August (over Hollan. Adskillige Engellændere, som udgave sig for Amerikanere, ere bleven arresterte og sendte til Calais for at bringes til Engelland. J alle Havne er Politiet indskierpet den største Aarvaagenhed mod Fremmede. Det hedder, at Coureervexlingen under Stilstandsflag skal ophøre imellem Dover og Calais. Man taler nu alvorligen om Landgangs Expeditionen mod Engelland. Langs med Kysterne af Kanalen har man paa ny taget 200 Pinkskibe i Tieneste. Consulargarden har kastet Lod om at komme til at marschere til Kysterne. Alle vil have Deel i Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Skrivelse fra Haag den 4de August. Den fra Paris hertil i Gaar ankomne Overgeneral Augereau antog strax Kommanden af General Victor og havde endnu samme Aften en vigtig Conference med Lemmerne af Ditectoriet.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Fra Dunkirchen bliver meldt, at alle Udrustningerne i Picardlets og Flanderns Havne nu ere færdige til at lede ud paa første Ordre. En Deel Søerfficier ere ankomne herikfra Brest og Toullon og en stor Deel Landgangsstropper holde sig færdige til Indskibning. Man vil benytte sig af den første gunstige Vind.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den første Consul har i Anledning af den hæderfulde Søetrefning ved Alvesias skienket Admiral Liveis en Æressabel som en nationa Belønning. Enken efter det faldne Capitain paa Formidable faaer en Pension af 600 Livres, og hendes Søn saave som Sønnen af den ligeledes faldne Capitain Moncousnu ere blevne udnævnte til Elever i Prytaneet, og der skal sørges for deres Opragelse, indtil de have naaet den fornødne Alder til deres Antagelse.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Exdirectoren Barras lader sit leiede Huus i Bryssel prægtig meublere. Det hedder, at den første Consul har givet ham Tilladelse at vælge sig et Opholdsted i det mindste 500 Mile fra Paris og at han da har bestemt sig til at leve i Bryssel De fra Ægypten, med Briggen Lodi, tilbagekomne Ostficerer ere bleven forhørte, især i Anledning af de opkomme Uenigheder imellem de høiere Officerer i Ægypten, og man vil siden sætte en Krigsret over de Skyldige. Excanonicus Sooz, Expræsidenten Tremouille, den pensionerte Colonie=Betient Journel og Colonisten Petit ere blevne arresterte, fordi de i trykte Flyveskrivter have udspredt de meest fornærmende Bagtaalelser imod de første Embedsmænd i Republiken.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Den bekiendte Conventmedlem Malouet befinder sig i Ef nen af Lüttich, hvor han er bleven sat under Opsyn. Borgeren Remond har faaet Previligium at holde Haardspillerborde i Aachen og Spaa.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Efter en ny Ordre fra Politiepræfecten skal alle urolige Præster, som endnu ikke have aflagt Troskabsløvte til Constitutionen, ufortøvet bortføres fra Republikens Gebeet.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Adskillige til bagevendende Emigrantere Belgien ere blevne arresteerte i Coln, hvorfra man har bragt dem til den høire Rhindred. Overhovedet har man skierpet Forbudet mod deres Tilbagekomst, og Hertugen af Ahremberg har endnu ikke kunne erholde Tilladelse at vende tilbage til Bryssel.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
J Maynz aflagde Embedsmændene den 1ste August under Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning Troskabsredtil den franske Republik paa egne og Borgernes Vegne, og afgav derved den Erklæring: at de ved Luneville Tractaten holdt sig fritagne for alle Undersaats Pligter mod Churfyrsten. Siden vor et stort Giestebud paa Raadhuset, hvor de frembragte endeel Skaaler angaaende Foreningen mellem de gamle og de ny Franker.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Engelland. En Spotter giør følgende Sammenligning imellem den Mode, som herskede for 1800 Aar siden, da Julius Cæsar landede i Engelland, og den nærværende, og finder stor Lighed imellem begge. For atten hundrede Aar siden giEngellænderinderne nogne og havde deres Ansigter bemalede. Nu ere Ansigterne vel ikke bemalede men derimod sminkede, og den forrige Nøgenhed er tildeels vedlig holdt ved den lette og næsten gjennemsigtige Dragt.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Jtalien. Henimod 40 Millioner Bancosedler ere nylig satte udaf Cours af den neapolitanske Regiering, dog med den Trøst, at man i forventende bedre Tider vil give forholds mæssig Godtgiørelse derfor ; derimod har man sat et nyt Slags Papiirspenge i Omleb, med Opskrivt: Contantii (rede Penge).
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ved sin Reise igiennem Alessandrig tog Kongen af EtturienSletten Marenge i Øyesyn, hvor Bonaparte vandt det mærkværdige Slag.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Tydskland. Siden den preusiske Statsministers Ankomst fra Berlin til Bayreuth har man formildet de i Bayreuth, arresterte Emigranters Fængsel. De have nu faaet Tilladelse at tale med deres Slægt og Venner og har istedet for 2 Soldater nu kun 1 Underofficeer i Værelset hos sig.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Den bekiendte Professor Ernesti er død i Leipzig den 29de Julii i sit 63 Aar.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ved et skrækkeligt Skyebrud i Laberdalen ere endeel Landsbyer, Møller og Gaarde revne bort af Laberstrømmen og førte ud i Donau. Mange Mennesker have derved tilsat Livet. J Regensburg har man i 2 Dage været beskieftiget med at opsiske Ruinerne.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ungarn. Staden Gula er næsten ganske laat i Aske ved en ulykkelig Jldebrand. 3 Kirker, Slottet og Comitalshuset ere tillige blevne et Rov for Luerne.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Rusland. Ved den høitidelige Jndvielse af Marmor støtten, som er bleven opreist for General Sumarow, var den hele kelserlige Familie nærværende, Garderne paraderede og Storfyrsten Constantin holdt en Tale.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Hs russisk keiserlige Majestæt har skienket Hertugen af Oldenburg, ved sin Afreise fra St. Petersburg, en Kaarde, som man vurerer til 80,000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Den afskedigede General Karpows Kone, som ansøgte for hendes Mand enten fuld Pension eller om hans Antagelse igien i Tienesten, har faaet til Svar: at det ikke sommede en Kone at bede for hendes Mand om Jglen=Ansættelse i Tienesten.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Sverrig. Den Kongl. Portraitmaler og Professor i Tegnekonsten von Breda skal nu forfærdige et stort Malerie over deres Majestæters Kronning i Norkløbing. Kongen har derfor lovet ham en betydelig Pengesum og en Pension paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
En Venskabs= og Handelstractat paa 12 Aar bestaaende af 36 Artikler er nu sluttet imellem vort og det russiske Hof. Den er ratificeret under 11te April i Landscrona og under 11 Junii 1 St Petersburg.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Indenlandsk. Ved Kammerherre og Amtmand Bielke i Nestved er indsendt til Understøttelses=Commissionen som Bidrag fra endeel Godser og andre i Amtet, i alt den Summa 64 Rdlr. 65 s. til de Qvæstede og Faldnes Efterladte. Ved Ambders fra Grev Reventlau til Sandbierg 50 Rdlr., og fra Besidderne af Godserne Fresenhagen og Lystjenhorn 12 Rdlr. 48 s. Ved Justitsraad Knudsen fra de adelige Godser Schirensee, Annenhoff Bleckshagen og Hammer 29 Rdlr. 13 s.; Cronsburg, Bredenmohr og Mehlbeck. 22 Rdlr. 56 s.; Østerade, Clewensirck og Steinwehr 2 Rdlr. 63 s.; Gros Nordsee 5 Rdlr., i alt 64 Rdlr. 32 s.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ved Biskop Balle, som han fra Pastor Brinck til Agersøe- og Omøe har modtaget, nemlig fra Pastoren selv 5 Rdlr. fra 19 Gaardmænd paa Agersøe 14 Rdlr. 6 s.; og fra alle Gaard= og Huusmænd, samt en Jndsidder paa Omøe 13 Rdlr. 34 s., i alt 32 Rdlr. 40 s.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Ved Biskop Dr. Hansen i Christiansand ham tilstillet fra Pastor Knudsen til Jelsøe, som givet af Jeisøe og Sands Menigheder 56 Rdlr. 88 s.; End videre fra Sorenskriver, Marstran 10 Rdlr.; Og fra Pastor Magnus til Nærstrand, som af Hinneraae og Stiernerøe Sogners Almue paa hans Opmuntring er givet 35 Rdlr. 3 s., i alt 101 Rdlr. 91 s.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Fra det Kongl. General Land=Oeconomie og CommerceCollegium, samme tilstillet fra Consul Wolff i London, som indsamlet i Falmuth, efter Liste, tilsammen 337 Rdlr. 44 s.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Fra Directionen for det forenede musicalske Selskab, som adskillige af dets Medlemmer have bidraget 294 Rdlr. Fra Pastor Lund i Hellested 10 Rdlr. 48 s.; og fra nogle Gaardmænd i Sognet 13 Rdlr. 48 s., i alt 30 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-08-14
Helsingøer den 14de August. Fra den 17de til i Dag ere 361 Skibe ervederede i Sundet. Den 11te ankom den engelske Brig Cruner fra Dantzig og gi strax til Nordsømmed de her paa Rheden samlede engelske Kiøbmandskibe. En Kiøbmandsslaade under Convoi er daglig ventende fra Engelland.