JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-11-22
Paris den 31te Octbr. Beretninger til Hs. M. Keiserinden fra Armeen dat. 4de Octbr. "Den 28 Septbr. Kl. 7 Morgen blev General Grev L. Desnouettes angrebet ved Altenburg af 10000 Md. Ryttere og 3000 Md. Fodfolk. Efterat have tilføjet Fjenden betydeligt Tab, maatte han dog vige for Overmagten. Han tabde selv 300 Md. Fodfolk. Han drog til Floden Saale - Fjenden anførtes af KosakgeneralPlatow og General Thieleman. Den 2den October rykkede Fyrst Poniatowsky til Altenburg, kastede Fienden, gjorde 400 Fanger og drev Resten til Bøhmen. Den 27de Septbr. indtog Fyrsten af Moskma Dessau, hvor der laae en Svensk Division og drev dem til deres Broskandse. Næste Dag ville Svenskerne atter tage Dessanmen General Guilleminot modtog dem saaledes med et skjult Batteri, at de med stort Tab maatte gaae tilbage. Den 3die Octbr. rykkede de Allierede Hær frem fra Schlesien over Kønigsbrück til Floden Elster, slog Bro over Elben ved Wartenburg og gik over Floden. General Bertrand stod i en god Stilling paa Landtungen, omgivet af Diger og Moradser. Fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. 5 om Eftermiddagen, gjorde Fjenden 7 Gange Angreb og blev altid drevet tilbage - Han lod 6000 Døde paa Valpladsen. Vi tabde 500 Døde og Saarede. Vort ringe Tab imod Fjendens kom af vore 2 Divisioners fordeelagtige Stilling. Jmod Aften rykkede atter fiendtlig Forstærkning frem. General Bertrand trak sig da tilbage og Fyrsten af Moska tog Stilling ved Mulda.
Viborger Samler, 1813-11-22
Den 4 Octbr. var Fyrsten af Moska paa Mul das venstre Bred ved Delitsch. 250 Russer rykkede under en Generalmajor til Mühlhausen og da de fik at vide, at der ingen Tropper laae i Kassel, overfaldt de Staden, vel tilbage dreves de første Gang; men da de vestfalske Tropper, næste Dag havde opløst sig, droge de ind i Kassel og plyndrede alt hvad de kunde. Efter nogle Dage gik de bort igjen.
Viborger Samler, 1813-11-22
Beretning fra Armeen 15de Octbr. "Den 7de October brød Keiser Napoleon op fra Dresden, var den 8de i Würtzen, den 9de i Eilenburg og d. 10de i Düben. Den fiendtlige Armee fra Schlesien, der rykkede mod Würtzen, gik atter tilbage paa Muldasvenstre Bred. De havde nogle Træfninger hvori vi toge fra dem nogle Fanger og 100 Bagagevogne. General Reynier rykkede til Wittenberg, gik over Elben, derpaa til Roslau, omgik Broen ved Dessau og tog den, tog derpaa og Broen ved Aken. General Bertrand bemægtigede sig Broen ved Wartenburg. Fyrsten af Moskwa drog mod Dessau og stødte paa en preussisk Division. General Del mas kastede dem, og fratog dem 3000 Md. og 6 Kanoner. Man fangede nogle Cabinetskourerer, blant disse Hr. Kraft, med vigtige Brevskaber. Efter man havde taget Broerne i Besiddelse, agtede Keiseren at gaae over Elben, manøvrere fra Hamborg til Dresden paa høire Elbbred, true Potsdam og Berlin og gjøre Fæstningen Magdebug til Middelpunktet for sine Angreb, da denne Fæstning var i saa Henseende rigelig forsynet. Men den 15de Octbr. erfarede Keiseren, at den bayerske Armee var faldet fra Ham og havde forenet sig med den østerrigske og truede Rederthinen. Dette ubegribelige Affald, lod forudsee, at andre Fyrster ville gjøre det samme. Keiseren besluttede da, at gaae tilbage til Rhinen; en ubehagelig Forandring, da alt var belavet paa at operere paa Magdeburg. Men man havde i dette Tilfælde været afskaaret og en heel Maaned uden Samqvem med Frankrig. Dette havde intet at sige, da Keiseren besluttede det; men nu, efter Bay rernes Frafald, fik Østerrig endnu 2 Armeer, nemlig Bayrernes og den østerrigske, som før stod imod dem - Keiseren forandrede derfor sin Plan og lagde sit Hovedqvarteer til Leipzig. Jmidlertid havde Kongen af Neapel der stod ved Freyberg, faaet Ordre den 7de Octbr. at forandre sin Front, trække sig til Penig og Freyburg og fægte fra Würtzen til Wittenberg. Da en østerrigsk Division, som holdt Augustusburg besat, gjorde denne Bevægelse besværlig, saa fik Kongen Ordre at angribe den; det skede, han tog nogle Batailloner til Fange og vendte sig til høire. Da Fjenden fik at høre, at denne Front var forandret, trak deres høire Fløi som kom fra Bøhmen, og som bestod af det russiske Korps under Wittgenstein, sig til Altenburg, derfra til Frohburg, den venstre Fløi rykkede til Borna og stillede sig imellem Kongen af Neapel og Leipzig. Kongen var intet Øieblik i Tvivl om, hvad her var at gjøre; han gjorde Omkring, gik imod Fjenden, kastede ham, fratog ham 9 Kanoner og 100 Fanger og drev ham efter et tilføiet Tab af 4 til 5000 Md. tilbage over Elster.
Viborger Samler, 1813-11-22
Den 15de Octbr. var Armeens Stilling saadan Keiserens Hovedqvarteer var i Reidnitz 1/2 Miil, fra Leiptzig. General Bertrand stod med 4de Korps i Landsbyen Lindenau. Det 6te Korps i Liebenthal. Kongen af Neapel havde med 2det 8de og 5te Korps sin høire Fløi i Delitzsch og venstre i Lieberwolkowitz. Det 3die og 7de Korps var i Marsch til Eulenburg, for at fian kere det 6te Korps. Fjenden stod saaledes "Den store østerrigske Hær fra Bøhmen stod med det Guilayske Korps ligeover for Lindenau, et Korps i Zwenkau, og af den øvrige Hær skrakte sig venstre Fløi til Gröbern og den høire til Naundorf Broerne ved Würtzen, og Eulenburg, Stillingen ved Tancha ved Parthavare besatte af vore Tropper, alt lod formode et stort Slag - Udfaldet paa vore Bevægelser i de sidste 6 Dage bestod af 5000 Fanger, adskillige tagne Kanoner og megen anden Fjenden tilføiet Skade. Fyrst Poniatowsky indlagde sig overalt megen Ære.
Viborger Samler, 1813-11-22
Beretningd. 16 Octbr. Aften "Den 15de tilkjendegav den østerrigske General Fyrst Schwartjemberg ved Parolen, at der næste Dag skulle leveres et afgiørende Slag. Virkelig rykkede og den hele allierede Hær imod os Kl. 9 Formiddag. Den opererede bestandig, for at udvide sig paa vor høire Flanke. 3 store Kolonner trængte frem, den ene langs Elster mod Landsbyen Delitsch, den anden mod Wachau og den 3die mod Lieberwolkowitz. Foran de gik et Artilleri paa 200 Kanoner. Kl. 10 var Kanonaden græsselig og Kl. 11 vare begge Armeerne i Kamp i de 3 ovennævnte Byer. De bleve 6 til 7 Gange angrebne. Fjenden blev idelig dreven tilbage og hans Liig bedækkede Veiene, Grev Laurision forsvarede Lieberwolkowitz; Fyrst Poniatowsky med de brave Polakkere Delitsch og Hertugen af Bellund Wachau - Om Middagen var Fjendens 6te Angreb afslaaet og vi vare Herrer af alle 3 Byer og havde fanget 2000 Md. Til samme Tid rykkede Hertugen af Tarent over Holzhausen, mod en af Fjendens Skandser, General Charpentier tog den med Storm og fik Kanonerne og nogle Fanger. Øieblikket lod til at være afgiørende - Keiseren lod Hertugen af Reggio trække sig til Wachau med 2 Divisioner af den unge Garde. Ligeledes rykkede Hertugen af Treviso med 2 Divisioner af samme til Lieberwolkowitz og tog et stort Krat, som ligger paa Byens venstre Side. J Centret lod han anbringe 150 Kanoner under General Drouet. Disse Planer lykkedes ganske. Fjenden trak sig tilbage og vi beholdt aldeles Valpladsen. Kl. var 3 om Efterm. Alle Fjendens Tropper havde været i Fægtning - Han tog Reserven til Hjelp. Den østerrigske General Grev Meer feld afløste med 6 Divisioner overalt Østerrigerne og den russiske Keisergarde afløste dem i Centret. De russiske Garder-Ryttere og de østerrigske Kyrasserer, styrtede løs paa vor høire Fløi, toge Deelitsch og sværmede om Hertugen af Bellunos Qvarreer. Kongen af Neapel angreb med Kyrassererne det fiendtlige Rytter til venstre og General Letort paa samme Tid til høire med det polske Kavaller, og Gardens Dragoner, til venstre Side af Wachau. Det fiendtlige Rytteri blev slaaet. 2 hele Regimenter bleve liggende paa Valpladsen. General Letort gjorde 300 til Fange. Af de russiske Gardere fangedes nogle hundrede Md. Keiseren lod strax en Gardedivision forstærke Fyrst Poniatowsky. General Curial rykkede med dem mod Delitsch, angreb dem med Bajonetten og, uden at gjøre et Skud, tog han Byen og fangede 1200 Mo. hvoriblant var Chefen General Meerfeld. - Da vor høire Fløi saaledes der havde gotgjort sit Forliis, gjorde Fjenden Tilbagetog og overlod os Valpladsen. Artilleriet af Gardens Reserve, som General Drouet anførte, vare ved Skarpskytterne. Den fiendtlige Kavalleri angreb dem. Artilleristerne, som af Forsigtighed havde ladet Stykkerne med Kartesker, opstillede dem i Qvarree og fyrede saa got, at fjenden dreves tilbage, indtil vort Kavalleri kunde rykke frem til deres Forsvar.
Viborger Samler, 1813-11-22
General Maison, der kommanderede en Division af det 5te Korps, en meget udmærket Officeer, var saaret. General Latour=Manbourg, Commandant af Kavalleriet, fik Laaret bortskudt ved en Kanonkugle. Vort Tab denne Dag bestod af 2500 Md. Dræbte og Saarede. Det er ikke overdrevet, naar man ansætter Fjendens Tab til 25000 Md. Grev Laurision og Fyrst Poniatowskmindlagde sig megen Roes. Keiseren udnævnte den sidste paa Valpladsen til Marskal af Frankrig, og uddeelte en stor Deel Ordener til hans Korps. General Bertrand blev til samme Tid angreben af Generalerne Gulay, Thielemann og Lichtenstein, i Landsbyen Lindenau. Kampen varede 6 Timer uden at Fjenden vandt en Fodbred. Kl. 6 om Eftermiddagen angreb General Bertrand med Reserven og vandt Seir. Han tilintetgjorde ikke allene Fjendens Hensigt, som ville tage Broen ved Lindenau og Leipzigs Forstæder, men nødte ham endog til at rømme Valpladsen. Til høire Side af Partha, en Miil fra Leipzig, omtrent 4 Miil fra Valpadsen, hvor Keiseren var, blev Hertugen af Ragusa bragt til at fægte. Ved et af de store Uheld, som oftest afgjøre de vigtigste Ting, hørte det 5te Korps, som skulle understøtte Hertugen, ingen Skyden fra den Side hvor han stod; men da det fra den Side hvor Keiseren stod, hørte Kl. 10 Form. en skrækkelig Kanonade, troede det, at gjøre vel i, at undsætte Ham og marscherede saaledes til Unytte hele Dagen. Hertugen af Ragusa, der var berøvet sin Reserve, forsvarede hele Dagen sin Stilling og forsvarede Leipzig; men han leed stort Tab, der ikke oprettedes ved det Tab han tilføiede Fjenden. Marinens Kanoneer-Batilloner, fægtede svagt. Generalerne Compans og Friderichs bleve saarede. Hertugen selv blev let saaret. Om Aftenen maatte han trække sine Folk sammen ved Partha, og derved lade i Stikken adskillige ubrugbare Kanoner og nogle Vogne.
Viborger Samler, 1813-11-22
Beretning til Hs. M. Keiserinden af 24de Octbr. "Slaget ved Vachau havde tilintetgjort Fiendens Anslag. Men hans Armee var saa talrig, at han endnu havde Hjelpemidler - J stor Hast sammenkaldte han om Natten alle Korpser fra Angrebslinien og de han havde ved Floden Saale og paaskyndte General Bennigsens Fremmarsch med 40000 Md. Da den fiendtlige Armee saaledes Natten til 17de October var gaaet tilbage, tog den en fordeelagtig Stilling 2 Mile tilbage - Vi anvendte den 17de til at udforske hans Stilling og bestemme Angrebspunktet, samt lade Reserveartilleriet komme frem, for at erstatte de i Slaget skeete 80000 Kanonskud. Jmidlertid fik Fjenden Tid at samle sine adspredte Tropper. Da Keiseren fik at vide disse Forstærkningers Ankomst og saae, at Fjenden havde en meget stærk Stilling, bisluttede han at drage ham til et andet Sted. Han nærmede sig derfor Leiptig den 18de Octbr. om Morgenen Kl. 2, paa 2 Mile og opstillede sin høire Fløi ved Counewitz, Centrum ved Probstheyde og venstre Fløi vedStøtteritz. Selv var Keiseren i Møllen ved Ta Prindsen af Moskwa havde stillet sit Korps ligeover for Fjenden ved Partha, det 6te Korps stod i Schønfeld og det 3die og 7de langs Partha i Neutsch- og Teckla. Hertugen af Padug og General Dombrowsky bevogtede Leipzigs Forstad og Veiene til Halle. Kl. 3 om Morgen var Keiseren i Byen Lindenau - Han beforl General Bertrand at rykke frem til Lützen og Weissenseels og bemægtige sig Huul veiene ved Saale og sikre Samqvemmet med Erfurt. Om Middagen var Gen. Bertrand Mester overWeissensels og Broen over Saale. Kl. 9 rykkede Fjenden overalt frem; Kl. 10 begyndte Kanonaden. Fyrst Poniatowsky og General Lefol forsvarte Broen ved Connewitz. Kongen af Neapel stod i Probstheyde og Hertugen af Tarent i Holthausen. Alle Fiendens Anstrængelser den hele Dag imod Counewitz og Probstheyde bleve afslagne. Hertugen af Tarent blev overfløiet i Holzhausen. Keiseren lod ham tage Stilling i Støtteritz. Kanonaden var skrækkelig. Hertugen af Castiglione forsvarede sig med Centret hele Dagen i et Krat. Den gamle Garde stod som Reserve paa en Banke i 4 store Colonner, rettede imod de 4 Angrebspunkter.
Viborger Samler, 1813-11-22
Keiseren havde befalet Jngeniererne at anlægge Flat terminer og naar vore vare passerede Broen, da strax sprange den i Luften, for at give Bagagen Tid til at komme frem. Denne Sprængning var overdraget Oberst Montfort, der istæden for selv at blive ved Broen og iværksætte den, gav Ordre til en uvidende Korporal og 4 Sappeurer at sprænge Broen, saasnart Fjenden viiste sig Da Korporalen hørte de første Flinteskud fra Leiptzigs Volde, stak han Minen i Brand og sprængte Broen. Endeel af Armeen med 80 Kanoner og nogle 100 Vogne var endnu paa den anden Side af Floden. Da de nu kom til Broen og saae den spræugt, raabde de alle for strækkede Fienden er os i Ryggen og har afbrændt Broent de Ulykkelige løb fra hinanden og søgte at redde sig. Hertugen af Tarent svømmede over Floden, Grev Lauriston, mindre lykkelig, druknede, Fyrst Poniatowsky, hvis Hest var sky, styrtede i Vandet oger ikke siden fundet. Keiseren erfor fors denne Ulykke, da det var forsildig at afhielpe den - Jntet Middel havde kunne redde dem. Oberst Montfor- og Corporalen ere satte under Krigsret. Man kan endnu ikke angive det Tab denne ulukkelige Hændelse voldte os; man regner omtrent at 12000 Rd. ere tabde og nogle hundrede Vogne. Den Uorden dette voldte ved Hæren, have forandret Tingene saaledes, at den franske Armee kom til Erfurt, som om den var slaaet. Utrøstelig er man over Tabet af Grev Lauriston, Fyrst Pomtatowsky og saa mange andre Brave, som derved tilsatte Livet. Om General Reynier har man heller intet hort enten han er død eller fangen. Man kan let forestille sig Keiserens dybe Smerte, der seer alle sine Anstrænvelser og Arbeider og kloge Foranstaltninger forsvinde, fordi man ikke fulgte nøiagtig hans Ordre. Keiseren vor d. 19de i Markranstet; d. 20de gik han ved Weissenfeld over Saale. Den 21 gik Hæren ved Freyburg over Unstrutt. Den 22de laae Keiseren i Ollendorf og den 23de kom Han til Erfurt. Der finder Armeen alle Fornødenheder baade af Klæder, Føde og Krigsforraad. Fienden, der var sat i Forfærdelse over Slagenes Udfald d. 16de og 18de har ved den Ulykke der ramte og den 19de, atter fattet Mod og faaet Seirens høie Folelser. Den franske Hær har, efter saa ærefulde Fægtninger, tabt sin seierrige Stilling.
Viborger Samler, 1813-11-22
Bekjendtgjørelser. Den 28 November spilles i Viborg dramatiske Selskab. Der aabnes Kl. 5 1/2 og begyndes Kl. 6. Billetterne afhentes paa sædvanlig Tid og Sted.¬
Viborger Samler, 1813-11-22
Da jeg har etableret mig som Guld-og Sølvarbeider, i Nykjøbing paa Morsøe, har jeg ikke ville undlade at bekjendtgjøre for det høistærede Publikum, at enhver som ville forunde mig Arbeide, kan vente den reelleste Behandling, og billigste Priser. J. C. Etzerodt.
Viborger Samler, 1813-11-22
Fra Pressen er udkommen: Fibelbræt for Børn som begynde at læse, den faaes for 12 Rbs. hos Forlæggeren A. F. Just.
Viborger Samler, 1813-11-22
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-11-22
Indenlandske Tidender. (Af Statstid. fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-11-22
Dagens Udgiver Hr. Professor Rahbek har, efter sin næsten 40 aarige Kundskab til den danske Boghandel og dets Forlæggervæsen, erklæret sig aldeles enig med det i Kbhvns Skilderie indrykkede om danske Bøger comtalt i disse Aviser No. 92), og erkjendt det for en umodsigelig Sandhed: at, endog de uundgaaelige senere Forhøielser uagtet, ingen Artikel sælges for billigere Priis end Bøger. Af det i nogen Tid standsede Tidsskrivt Huusven nen er nylig udkommet et Par Nummere, der iblandt andet indeholde et læseværdigt Digt betitlet: det nittende Aarhundrede, afdeelt i 3 Sange, hvoraf Enhver, som ikke ønsker sund Sands reent banlyst at Jordens Kreds, maatte ønske flere Fortsættelser. Hvor kjender f. Ex., ikke grangivelig i denne holbergsk vittige Skildring det her lovpriste Old, som lærer os: smukt at undvære Alt, fast indtil Smør og Brød, fast indtil Kogesalt; som for hver mulige Ting udtænkte Surrogater, selv for ældgammel Tro og hollandske Dukater, som laver Bouillon af længst udkogte Been, og stikker som en Lips paa præpareerte Steen, Ja som med Hestesteg og Rumfords sieldne Retter i Tidens gamle Bog en Mindekrands dig sletter. Da man med Hestekjød og Bouillon af Been kan bede paa hver Trang, paa Kræmmeraandens Meen. Saalænge man har Been, saalænge man har Heste, Man ikke nægte kan, vor Verden er den bedste. Eller Hvo har ikke seet flere Exempler paa, hvor sikkert Man, ved at kaste sit Vod i rette Tid har vundet op af Lykkens Himmelstige. og bleven stor og riig, og derhos vidt berømt for Daad, som Man fast selv ei nogen Tid har drømt. Hvor mangen Nutids Mand opvaagnet ei som Jeppe, som i sin store Glands sig selv gjenkjendte neppe; Naar fra en Mødding af, hentryllet i et Slot, Han sig opboiet saae til en velbyrdig Drot; Naar de, han for som Lars halv ind i Herres Chæse, Nu føre med ham op den lystigste Anglæse; Naar de, som brugte ham til at bevogte Sviin, Nurose høit hans Smag, og fremfor Alt: hans Viin; Naar de, hvis Støvler han hver Morgen maatte blanke, Nu sig hver Ugedag som Gjæster hos ham sanke i den forgyldte Sahl, hvor Krystalliners Glands forblinder Argus selv, og daarer hver Mands Sand Gode Formelys sælges nu i Kbhvn for 6 Rd. Pdt. Derimod koster i Kbhvn en Potte Fløde 3 Rd., en Kande fød Melk 8 Mk. og afskummet Melk 1 Rd. - og saa er det da altsammen gierne giendøbte Vare. Underligt er det og, at man i Khn. sælger jydske Træsko for 5 Rd. Parret som her i Jylland nu koster næsten 10 Rd. Parret.
Viborger Samler, 1813-11-22
Ved en nylig i Kbhvn berammet stor Auction over Vine, indtraf førstegang det Særsyn, at der fattedes Lysthavende til at betale saa dyrt, som den var vurderet, og altsaa maatte gaae ind igien. - Folk blive dog omsider, om ikke klogere, saa dog meere pengeløse.
Viborger Samler, 1813-11-22
Den 4de huj. solgtes i Kbhvn ved Borsauction blandt saa mange andre Varer 600 Tønder smaat Liverpool, Salt, og anden Dagen 250 Tønder Spansk Salt. Den 16de atter 190 Tdr. Salt, og den 30te sælges i Svendborg ved Auction 700 Tønder Spansk Salt - altsaa, Gudskelov, ingen Mangel paa Salt kun paa billighed! -De uhyre mange Auctioner paa Vare af alle Slags i Kbhvn vedvare endnu.
Viborger Samler, 1813-11-22
Lovgivning 22 Octbr. 1813. Kongelig Resolution, hvorefter Detailhandlerne i Hovedstaden ere allern. fritagne for, i Overeenstemmelse med allerhøieste Resolution af 1 April d. A., et begjere Tilladelse til deres Udsalgsprisers Forhøielse hos den for Bedømmelsen af Detailhandlernes Fordringer anordnede Kommission.
Viborger Samler, 1813-11-22
Døde Kbhvn. Silke= og Klædekræmmer P. C. Theil 39 A. Madame M. M. Retzmann for Eskildsen 46 A. Kammerraad og forhen Amtsforvalter T. Hulriis78 A. (har tjent Kongen over i 50 A.) Forrige Factor i det danske asiatiske Compagnies Tieneste J. Wuldem. Sorøe: Geheime-Conferentsraad C. L. v. Stemann, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrog Dannebrogsmand, 83 A. Middelfart: Veibetjent H. H. Gjedding 39 A. Aalborg: Boghandler Søren Borup 70 A. Borgens Præstegaard: Provstinde K. F. Baade fød Spliid 68 A.
Viborger Samler, 1813-11-22
Bekjendtgjørelser.
Viborger Samler, 1813-11-22
Auction paa Gaarden Scheel. Efter Vedkommendes Reqvisition, grundet paa en erhvervet allernaadigst Høiesteretsdom, et indgaaed Forliig, og ifølge deraf passeret Udlægsforretning, bliver, Onsdagen d. 1ste Decbr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, begyndt, og denne, saavelsom paafølgende Dage, kontinueret med Auction paa Gaarden Scheel, ved Gree, naae, over en betydelig Mængde meest smukt og moderne forarbeidet Sølv, omtrent 4000 Lod, største Deel Khvns Prøve, - saavelsom den sammesteds værende udvendige Besætning, saasom: smukke Ride- og Kjøreheste, forskjellige moderne Kareter, Kabrioletter, Kaner, Reise- og Arbedsvogne; Kjøre og Ridetøier, af første Slags baade til 2 og 4re Heste, tildeels smukt pletteret; Stude, søer, Faar og Sviin m.v. hvilket herved meldes til Lysthavendes behagelig Efterretning. Voldbye pr. Greenaae, den 16de Novbr. 1813. M. Juel. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1813-11-22
Efter Kongelig allernaadigst Resolution skal den ned agte Nørre Sogns Kirkes Spiir og Taarnet indtil Grunden (Kobberet undtaget) bortsælges, tilligemed de deri værende Tvende, af Ælde og Velklang bekjendte Klokker. Den Størstes Dybde er 11, og Omkreds 111 1/2 Alen. Den Mindste 1 Alen i Dybde, og 1 Alen 7 Tommer i Omkreds. Ligeledes bortsælges omtrent 3 Skpd. Bly for det meeste i Plader, Taarnuhret med Tilbehør, Orglet, for saa Aar siden af Nyt bekostet, Alteret med dets Messing, Lysestager, Messehaalen, Sølv Kalk og Disk og 2de Oblat Æsker, 4re Messing Lysekroner, Prædikestolen, samt de andre Stole, kort, alle Kirkens tilhørende rørlige Ting. Auctionen holdes den 14 Decbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 i Kirken. Conditionerne kan erfares hos undertegnede Jnspection og hos Kirkens Værge. Viborg den 9 Novbr. 1813. R. Fog. Dinesen.
Viborger Samler, 1813-11-22
Mandagen næstkommende 6te Decbr. Kl. 10 Formiddag, vorder i Ladepladsen Lokken i Hiørring Amt, foretaget offentlig Auction over endeel af Ladningen af den dertil af Kaperforer Hovelsrud indbragte og priisdømte die Freundschaft nemlig: 11,000 Pd. Kaffe. 10,000 Pd. Sukker=Kandis, 20,000 Pd. raae Sukker og endelig Galeasen selv drægtig 60 Kommercelæster med sammes Jnventarium af staaende og løbende Redskaber. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning kundgjøres. Sæbye, d. 13 Novbr. 1813. Boeck.
Viborger Samler, 1813-11-22
Følgende ny Bøger: Biskop Blochs Bibelskhistorie Vo. 2 Rbd. 64 Rbs. Herslebs Lærebog i Bibelhestorien Vb. 3 Rbd. 32 s. Berg søes Huus- og Kunstbog, eller Samling af udsøgte Forskrifter til Brug for Huus, og Land Oeconomer, Professionister, Kunstnere og Kunstelskere Vb. 12 Rbd. Skriv kalendere for 1814 h. 5 Rbmk. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1813-11-22
God Viineddike faaes paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1813-11-25
No. 94.
Viborger Samler, 1813-11-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.
Viborger Samler, 1813-11-25
Krigsefterretninger.
Viborger Samler, 1813-11-25
Hamborg d. 16de Novbr. Til de officielle Tidender fra den store Armee, hører endnu, som Fjenden selv har tilstaaet at Hs. Maj. Keiser Napoleon den 29de, 30te, og 31te October aldeles har slaaet de fiendtlige Korps, som ville modsætte sig Hans Marsch til Rhinen. Flere fiendtlige Generaler bleve dræbte, andre haardt saarede. Blant de sidste er den Bayerske General Wrede.
Viborger Samler, 1813-11-25
Bremmervorde d. 15de Novbr.
Viborger Samler, 1813-11-25
I Gaar stødte Gendarmelieutenant Fait, som anførte en Patrouille, paa 50 Kosakker, som 3/4 Miil, fra Alt=Lüneburg eskorterede Tjære til Bremen. J Følge Lieutenantens gode Foranstaltninger, undkom ikke een Kosak eller Hest. Et eftertrykkeligt Angreb nødte dem til at styrte sig i et Morads, som var den eneste Udvei. Der omkom de alle, paa 1 Captain og 5 Kosakker nær, som man fangede. Resten bleve dræbte eller druknede. Tjæren blev ført hertil. Patrouillen drog derpaa til Alt=Lüneburg, hvor 250 Kolakker laae. 30 Landsedragere reed indi Staden og tvang dem til i Hast at forlade denne Post. Patrouillen drog derpaa tilbage til Bremer vorde og tabde aldeles intet.