JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra de Tyrkiske Grændser, den 5te Febr. Muselmændene, som boe ved Grændserne af Ungarn, have flittig erkyndiget om Deres Keiserlige Høyheder fra Rusland, og forlangt at vide ret meget om disse høye Reysendes Ophold i Wien, ligesom de ved alt, hvad der er bleven talt om Høystsamme, hørde meget opmærksomme til, men bestandig yttrede megen Eftertanke og Alvorlighed, men desto mindre Velbehag. - Om deres nærværende Sultan fortælle Tyrkerne, at han er meget hengiven til Forlystelser, og bekymrer sig alt for lidet og Regieringen. Han har vel en meget god Villie, men denne bliver dog bestandig i Hovedsagerne uden Virkning. Hver Fredag besøger han Moskeerne slittig, hvor han selv sidder paa et ophøyet Sted bag et Gitterværk, og hans Kansler, eller Kiahia Bassa, modtager Undersaatternes Supplikker siddende ved hans Fødder. - J Semlin er en fattig Kone ved Navn Anna Terdi død i sit Alders 120 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Salonichi, den 12te Januarii. J den herværende Havn ere for kort Tiid siden 14 Franske Koffardieskibe under en Krigsfregattes Bedækning ankomne, hvilke have allene af Bomuld opkiøbt 16000 Baller, og ere med disse kostbare Ladninger igien afseylede til Frankerig. Ved dette betydelige Opkiøb er Prisen paa Bomulden anseelig stegen.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Rom, den 4de Februarii. Den hellige Fader var endnu i de sidste Dage af Januario den faste Beslutning, at reyse, som bekiendt er, til Wien, og skrev til een af sine Fortroelige i Bologna følgende: Han havde vel holdt sit Forsæt, at reyse til Wien, hemmeligt men da samme i W. selv var bleven bekiendt, saa gjorde han nu ikke meere nogen Hemmelighed deraf, og bevidnede, at han endnu bestandig har i Sinde, at tiltræde denne Reyse, om ellers Hs. Majestæt Keiseren ikke aldeles vilde vægre sig ved at imodtage ham. - Han vilde reyse uden stort følge, og i Bologne træde af i et blot Kloster. Tillige beder Paven sin Veni Bologna, at anraabe Gud om, at denne Reyse maatte faae et got Udfald.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ostende, den 11te Februarii. J en privat Skrivelse fra London af 5te hujus bliver meldet, at Commodore Johnstone er den 3die hujus ankommen til Porsmouth med 7 Skibe og 5 Hollandske Priser. Man er særdeles nysgierig efter at faae vide, om denne Efterretning ved nyere Engelske Breve vil blive bekræftet, da der i Besynderlighed paa samme Tiid er bleven udbreedt det Rygte, at Commodoren har, da han nærmede sig de Engelske Kyster, forladt Skibet Romney, og med Fregatten Diana taget Veyen til Lissabon, for der at besøge sin Gemahlinde og Børn. De her værende Engelænder ville ikke fæste Troe til denne sidste Efterretning, af den Aarsag, at en Commodore, som kommer tilbage fra en Expedition i Ostindien, har efter deres Meening vel for alle Ting først at afgiøre sine Sager med Admiralitetet, og kan bie saalænge med sine Familie=Sager.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra Leyren ved St. Roch, den 14de Jan. Jndtil Dato har vort Arbeyde paa Batterierne vedvaret uden Ophold, og Fienden viser sig ligeledes meget ivrig i at arbeyde paa sine Batterier, Dronning Anne, Ulysses og Prindsesse Amalia, hvor han sammesteds under sit store Gardin har oprettet en Parapet eller Brystværn af Sand sække. J Caroline=Batteriet arbeyder han nu ligeledes bag et saadant Gardin. Ved hans sydlige Pulver=Magazin opkaster han et nye Brystværn af Jord; men paa den Side, som vender til den røde Sand, anlegger han smaa Haver paa de dertil tienlige Steder og Jordarter. - Man regner, at Fienden har i de 10 sidste Dage saaret 22 Mand for os, hvoriblandt 3 ere meget farligen tilreedte. Om Natten fra den 10de fik den første Sergeant i vores Linie et Saar paa Hovedet af et Kartetske=Skud, og om Natten fra den 11te blev en Artilleri=Lieutenant tilligemed 2de Soldater ihielskudte for os. J Forgaars ankom en Deserteur til os i Leyren, som blandt andet udsagde: Besætningen faaer ugentligen 2 til 3 gange salt Kiød, men samtlige Levnetsmidler vare af slet Beskaffenhed, og der begyndte at grassere Skiørbug iblandt dem; man ventede fra den ene Dag til den anden friske Levnetsmidler og Tropper.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Paris, den 11te Februarii. De Naadesbeviisninger, som Kongen har bevilget de Offficerer, der i sær have udmærket sig i Virginien, ere disse, Græven af Rochambeau faaer aarlig en Pension af 30000de Livres, og det første Blaabaand, som bliver ledigt; hans Søn erholder et Regiment. Græven af Zweybrücken, som overbragte Efterretningen og Cornmallis's Capitulation har faaet et Dragoner Regiment. De Herrer Damas, diChilleau og de Chøisy ere blevne udnævnte til Feldtmarskaller, og Marquisen af Laval til Brigadier. Græven af Bouille, som overbragte os Efterretningen og Erobringen af St. Enstache, har faaet Regimentet Viennois. - Tilkommende Sommer skal der formeres trende Leyre, 1 i Bretagne, 1 Provence og 1 i Flandern, hvilke tilsammen skulde udgiøre 80000 Mand. - Hertugen af Crillon lader alle de Deserteurer, som komme til os fra de beleyrede Engelænder i Fortet St. Philip, bringe over til Spanien. Mange af dem vare Spioner, som allene erkyndigede sig om Batterierne, og derpaa siden efter, ved given Leylighed, begave sig svømmende igien til Fortet. - De Leyre, som skulle oprettes paa vore Kyster, give os den Formodning, at der i dette Aars Feldtog skal foretages noget Afgiørende, for at faae Ende engang paa Krigen.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 5te var alting seylfærdigt i Brest, og Græven af Gui chen havde allerede Natten tilforn sovet om Bord paa sit Skib. Han tager paa nye 51 Transportskibe med sig, og man troer, at han skal være gaaet til Søes den 7de aller 8de.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
London, den 5te Februarii. Man siger, at en Deel af den Plan, som man har udkastet til at undertvinge Amerika, bestaaer derudi, at Jndbyggerne i visse Districter skulde bevæbnes, for at kunne forsvare sig imod Kongressens Armeer, og at disse, for at bringe dette Projekt til Fuldkommenhed, maatte indrettes til militære Assosiationer. - General Bourgoyne er allerede i Portsmouth, for med første gunstige Leylighed at begive sig paa nye til Amerika. - Man siger, at Kongen har tilbuden, Lord Loughborough det Amerikanske Departement med en Gage af 4000 Pd. Strl. aarligen; men at denne Magistrats Person har afslaget dette Tilbud. - Alle Breve fra Øen Barbados tale med den største Berømmelse om General Christie, Gouverneur paa bemeldte Øe. Han vaager med den største Virksomhed over den Forberedelse, som i Tilfælde af et fiendtligt Anfald behøves. Der er og bygget Flyde broer til Kanonernes Transport, for at kunne modsætte sig en Landgang. Generalen har ogsaa taget saadanne Forholdsregler, i Følge hvilke forebygges, at Slaverne ey skulle kunne desertere. - Fra Charlestown meldes, at Rebellerne ere blevne meget nedslagne, i Anledning af den der ankomne anseelige Flode af Victualie Munitions= og Transportskibe, som bleve eskorterede af de Kongelige Skibe, Rotterdam, Astrea og Hertugen af Chartres; saasom de troede, at Mangel paa Levnetsmidler skulde tvinge Charlestown til at overgive sig. Provisions Floden fra Cork er og sammesteds ankommen under Ledsagelse af Krigskibene Qvebek og Grang.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
- En fornemme Militærperson er hertil ankommen fra det Anhaltiske Hofmed vigtige Depecher, og strax derpaa bleven forestillet Hs. Majestæt Kongen. Man siger, at denne Officeer har i Commission at giøre Kongen det Forslag, at tage et anseeligt Korps Tropper, som staae marchfærdige i Sold.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Marseille, den 1ste Febr. Den 15de Jan. har der i Fortet St. Philip været en hæftig Jldebrand, som vedvarede næsten 60 Timer. Af Lugten have de Beleyrende sluttet, at det maatte være et Magazin med salt Kiød og Olie, som brændte, hvilket man har tydelig kunne spore.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Leyden, den 16de Febr. Af Hr. le Maitre, som er kommen tilbage fra Jndien over Bassora til Haag, har man faaet at vide, at Engelænderne virkelig have gjort os stor Skade paa Suratte, og at adskillige af vore øvrige Eiendomme i Ostindien, som vare i en gandske værgeløs Tilstand, havde gaaet forlørne, dersom Fransoserne ikke havde forhindret det. - Den Forbittrelse, som tildeels har hersket i Virginien imellem Amerikanerne og Engelænderne, har ikke været iblandt den gemeene Mand, men besynderlig imod de Brittiske Officerer, hvis Navne allerede have været frygtelige for det Amerikandske Folk. Følgende Exempel fortælles derpaa, Oberste Tarleton bekom, efter at Capitulationen i Yorktown var underskrevet, en Amerikansk Vagt for sit Qvarteer. Da han kiendte den der herskende Tænkemaade, vendte han sig strax skriftlig til Græv von Rochambeau, og bad om en Fransk Vagt. Dette skede, Qvarteret blev forandret, og den følgende Morgen fandt man, at den fangne Oberstes Mistanke havde været alt for grundet, eftersom Sengen, som han skulde have sovet i, var paa forskiællige Stæder stukket igiennem.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Holland, den 16de Februarii. Traktatens Slutning med Frankrige skal endnu ikke være saa nær, som man i Begyndelsen spredde ud, eftersom det Engelske Partie i Haag sætter sig stærkt derimod, hvorover og mange troe, at der kunde gaae endnu et Aar hen, førend samme blev undertegnet. - Man siger, at vor Søemagt skal i tilkommende Sommer løbe ud i 3 Divisioner, hvoraf den Ene skal krydse i Nordsøen, den Anden i Kanalen og den Tredie i Strædet ved Gibraltar. - General Arnold skal i London have sat sit Hoved til Pant paa, at han med en TroppeFormering af 16000 Mand vilde bringe de Amerikanske Rebellere til Lydighed; og man troer i Almindelighed, at der bliver betroet ham en anseelig Commando i Nordamerika.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Haag, den 16de Febr. Det synes at blive bekræftet, at den tilbagekomne Franske Gesandt Hr. de la Vauguyon, har medbragt den fælleds Operations Plan. Denne Minister skal have tilstrækkelig Fuldmagt, at arbeyde med de Herrer Generalstater derhen at man med forenede Kræfter søger at giøre den fælleds Fiende al muelig Afbræk og Skade. - Den Coureer, som vor Republik har afsendt til Wien, skal, som det heder, opholde sig der saa længe, indtil at den nye Minister, Græven af Wassenaar=Twickel, er sammestæds ankommen. Detsuag tet vil man dog vide, at Sagen angaaende Namur, er allerede afgjort, og Keiseren har ikke antaget de Forestillinger, som vi have gjort, i Henseende til denne Stad. J Følge heraf skulde der fra Deres Høymægtigheders Side af ligeledes gaae Ordre til Garnisonen i bemeldte Stad om at forlade samme og rykke tilbage ind i Landet. Man troer altsaa, at det er Keiserens Hensigt, gandske at ophæve Barrier-Tractaterne, og lade Fæstningsværkerne omkring Namur blive staaende, saasom det er en vigtig Grændsefæstning.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Amsterdam, den 16de Februarii. Efterretninger fra Polen melde, at Tyrkerne havde ikke langt fra Duiesteren overfaldet et Korps Russer paa nogle tusinde Mand. Nyere Breve sige, at Tyrkerne havde ved Mohilo ved Diester overfaldet Russerne, og dræbt mange af dem.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
J en Skrivelse fra Petersborg heder det: Vor Durchlauchtigste Keiserinde lader sig det stedse være magtpaaliggende, at udmærke sin Regierings Tiid ved Foretagender, som ere ligesaa roesværdige som fordeelagtige for Nationen.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
J dette Øyeblik erfare vi, at den ved Mundingen af Wolgaudrustede Escadre, som commanderes af Græv Wainowich, er gaaet over det Caspiske Hav, og har opplantet den Russiske Fahne paa Persiansk Grund til de der værende Jndbyggeres Beundring og Skræk. Dette Rige, som i gamle Dage var saa befrygtelig, anseer nu Ruslands Skyts for en Lykke Der skal allerede have været Underhandlinger paa Tapeter med een af Chanerne i dette Rige, angaaende et vigtigt Stykke Lands Afstaaelse. - Dette første Skridt har til Hensigt, at forsikre os den hele Persiske Handel, hvis Fordeel er os langt kostbarere, end alle de Amerikanske Establissementer ere for de andre Europæiske Magter. Vi blive derved satte i Stand til at forsyne dette Land med alle Europæiske Vahre og at kunne forsørge hele Europa med Persiens kostbareste Artikler. Tidligere Foretagender fra Aaret 1722 have viist og Vanskeligheder, men tillige Maaden, hvorledes vi skulde rydde samme af Veyen. - Vore Kiøbmænd skulle med det første oprette Magaziner i Astrabad og Ferabad, og man har taget saadanne Forholdsregler, efter hvilke vi skal kunne udbrede og befæste vor Handel lige indtil Jspahan.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Helsingøer, den 1ste Martii. Den 26de Februarii med Storm af V. N. V. blev Sundet og Havnen aldeles befriet for Jis, som i en Dag og Nat blev bortdrevet, og reent Vand her igien overalt. Den 27de Febr. udgik her af Havnen 1 Engelsk Brigantin, De jonge Marie, ført af Capitain Thomas Waak, som den 30te December sidstleden indkom her i Havnen, af og fra Hull, ladet med Stykgods, og nu fortsatte Reysen til Dansig. Her ventes nu daglig Fartøyer i Havnen fra Provindserne med Proviant, som Byen selv vel behøver, meest Fedevahre, hvoraf intet i Vinter er kommet noget af paa Torvet.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Kiøbenhavn, den 1ste Martii. Den 5te October f. A. er Kammerjunker Johann von Schøller udnævnt til Resident ved det Kongel. Pohlske Hof.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 2den Jan. 1782 er Johan Andreas Muhlenstedt forundt allernaadigst Bevilling at maae nedsætte sig i Kiøbenhavn som Apoteker. Den 16de Januarii er Studiosus Halvor Olsen Arutzen confirmeret at være Capellan pro Persona til Grue Præstegield i Aggershuus Stift. Den 23de Januarii er Studiosus Nicolai Solner confirmeret at være Capellan pro Persona til Næss Præstegield i Aggershuus Stift. Den 6te Febr. er Sognepræst Hr. Terchild Nicolai Brandt confirmeret at være Sognepræst for Fausing og Auning Meenigheder i Aarhuus Stift. Veyer og Maaler Dines Breda beskikket at være tilligemed vice Raadmand i Randers. Den 13de Febr. er Byefoged Poul von Aphelen beskikket at være tilligemed Veyer og Maaler i Øster=Riisøer. Sognepræst Hr. Hans Christian Thestrup ligesaa at være Sognepræst i Ahrendahl. Den 20de Febr. er Capellan Hr. Hans Hammer beskikket at være Sognepræst for store og lille Fuglede Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Erlandt Brandt ligesaa at være residerende Capellan i Corsøer og til Annexet Taarnborg.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer er den 16de Febr. udkommen en Placat af følgende Jndhold: Det har behaget Hs. Kongelige Majestæt ved allerhøiest Resolution af 6te Februarii d. A. allernaadigst at tillade, at Dammast=Linnet, eller Dækketøy vævet i Dammast=Mønster, maae herefter indtil videre fortoldes ligesom Dreiel med 12 pr. Cent efter Værdien.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 28de Febr. udgik til Vestindien Skibene, Kronprinds Frederich, som føres af Capitain Werlauf, og Ebenezer, som føres af Lieutenant Hirschholm, begge med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 1ste Martii blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: Humle 48 Rdlr. 3 Mk. til 48 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Skpd. Sagogryn fra 12 1/2 til 15 1/4 s. Pd. Flamsk Dug fra 14 1/2 Rdlr. til 15 Rdlr. Stykket. Hampefrøe 19 til 20 Mk. 100 Pd. Hvide Bønner 19 Mk. 4 s. 100 Pd. Stolzer Oste 15 1/2 til 16 s. Pd. Eidamer Ost 13 1/2 til 14 s. Pd. Rosiner 4 Rdlr. 10 s. 100 Pd. Kirsebær 6 Rdlr. 2 Mk. 100 Pd. Svedsker 24 Mk. 8 s. til 26 Mk. 100 Pd. Caffebønner 2 Mk. 4 1/4 s. Pd. Ubleget Lærred 8 a 10 s. Alen.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Tal=Lotteriets 213 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 20, 23, 76, 42, 7.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Tal=Lotteriets 327 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 79. 14, 5, 58, 54.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra den 1ste December 1780 til den 1ste December 1781. ere udi Staden Altona og Herskabet Pinneberg ægteviede 374. Par, fødte af Mandkiøn 728, af Qvindekiøn 725, tilsammen 1453, døde af Mandkiøn 654, af Qvindekiøn 624, tilsammen 1278 ; ere altsaa 175 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
I Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen ere fra Advent 1780 til 1781 ægteviede 3298 Par, fødte af Mandkiøn6195, af Qvindekiøn 5954, tilsammen 12149, døde af Mandkiøn 5164, af Qvindekiøn 4938, tilsammen 10102; ere altsaa 2047 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Fra den 16de til den 23de Febr. h. a. ere her i Staden copulerede 8 Par, fødte Drenge 23, Piger 31, tilsammen 54; døde Mænd 32, Qvinder 27, Drenge 16, Piger 16. tilsammen 91; ere altsaa 37 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Apoplerie 1, Blodgang 3, Brystsyge 11, Dødfød 2, Feber 6. Forraadnelses=Feber 3, Forkiølelse 1, Gicht 1, Hastig Død, 1, Hidsig Feber 4, Hovedpine 1, Jnflamation 1, Kopper 5, Krampe 2, Nervesyge 1, Slag 19, Svindsoet 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 12, Vattersoet 5.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Copulerede. J Kiøbenhavn den 27de Febr. Hr. Johan Wilhelm Wilbrecht, Regimentsfeldtskiær ved Prinds Frederichs Regiment og Jfr. Caritas Paulina Baumgarten; den 1ste hujus Hr. Hans Bredahl, Tobakspinder, og Jfr. Margaretha Maria Werlin.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Døde. J Kiøbenhavn den 21de Febr. Sr. Niels Jørgensen, Nyerup, forhen Høker, 82 Aar; den 23de Hr. David Reich, Borger=Fæhndrik og Guldsmed, 56 Aar; den 25de Mad. Sara Holm, Seyl=Flag og Compas=Mager Werners Hustrue, 29 Aar; den 26de Sr. Daniel Bochsen, Kleinsmed mester, 55 Aar; Jfr. Else Marie Buchstrup, 50 Aar; den 27de Hr. Jens Rasmussen Cronborg, Jnformator ved det Kongel. Opfostringshuus, 26 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
AVETISSEMENTS. Fra Pressen er nu færdig og hertil ankommen: Garten Calender auf das Jahr 1782, herausgegeben von C. C. L. Hirsch, feldt, Königl. danischer Justitsrath und Professor in Kiel; dette Skrift, som er vigtigt og behageligt for Have=Elskere, er ziret med 12 Kobbere, er 18 Ark i lille Octav=Format paa Skrivpapiir, og sælges for 5 Mk. i Materie og 6 Mk. indbunden hos Gyldendal i Silkegaden No. 66 i Kiøbenhavn. Jas neue allgemeine Gesangbuch, auf Königlichen allerTgnadigsten Besehl, zum offentlichen und hauslichenGebrauche der Deutschen in Copenhagen herausgegeben, i 8vo, und so fars erste mit nachsten bey der deutschen Petri Gemeine eingeführt wird, har neulich die Presse verlassen, und ist bey dem Verleger Christ. Gottl. Proft, auf der Børse in dessen Buchladen No. 11. 12 und 13 nun allein zu haben. for 3 Mark auf Druckpapier, 3 Mark 8 s. auf weis Papier und 5 Mark auf gros Schreibpapier.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ja General=Kortet over Dannemark, Norge og Sverrig Tved og uden Subscription her i Byen haver fundet en betydelig Afgang, og det er at formode, at i Norge og de Danske Provincer endnu vilde findes en stor Deel, som ønskede at eye dette Kort; tiener hermed til Efterretning for det høytærede Publicum, at Subscription endnu antages indtil førstkommende Paaske: J Christiania hos de Herrer JustitsRaad Buckier, Secretair Munch og Raadmand Østerhaus i Tronhiem hos Hr. Magister Wittrup; i Bergen hos Klokker Hr. Bøschen; i Frederichsstad hos Toldskriver Hr. Leschly, i Aalborg hos Hr. Professor Pontoppidan; i Aarhuus hos Præsten Hr. Rasch, i Ribe hos Præsten Hr. Coster; Horsens hos Rector Scholæ Hr. Kraft; i Slesvig hos Hr. Capitain Negler, i Assens hos Præsten Hr. Melbye; i Præstøe hos Hr. Capitain Klaba. De Herrer, som inden denne Tiid subscribere, kan faae det for Subscriptions=Prisen, 4 Mark Exemplaret. Oven bemeldte Herrer, som for Hr. Gyldendal eller mig haver paataget dem at colligere, vilde behageligst til samme Tiid indsende Antallet af deres Subscribentere, da Exemplarerne uden Ophold skal blive dem tilsendte. C. Pontoppidan, Tegnemester ved de Kongel. Land Cadetter.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Jet Kongelige Danske genealogiske og heraldiske Selskab er Begreb med at udgive et Dansk Adels Lexicon, hvori foruden hver Families Navn ogsaa skal findes dens Historie i største Korthed, og en Beskrivelse over dens Vaaben, samt alle bekiendte Danske Adels Vaabener stukne i Kobber. Af dette Verk, som i det mindste vil udgjøre to temmelig store Bind i median Qvarto, og bliver udgivet Hefteviis nogle Bogstaver af Gagen, er det forste Binds første Hefte allerede under Pressen, og kan ventes færdigt i tilkommende Maaned. Det bliver trykt i stor Qvart med Cicero Skrift, paa saa kaldet petit Raisin, og Vaabenerne i smaat, saa at fyrretyve adelige eller sex grevelige og friherlige Vaabener kunne rummes paa een Kobberplade. Prisen paa hveriirkbliver paa petit Raisin 4 Skilling, og for hver Kobberplade 6 Skilling. Enhver som önsker at eye dette Verk, vilde melde sig hos Hr. Oluf Bang, Klokker og Catechet ved Holmens Kirke, boende paa Hiørnet af Reverentzgaden og Viingaardstrædet, Marschalls Gaard. Langebecks Sørge=Tale over Kong Christian 6te, holden det danske Selskab, for 12 s. Græv Reusses Tale, for 4 s. En Lovtale over Kong Frederich den 5te, 16 s., faaes hos Gyldendal i Silkegaden No. 66.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Med Kongel. allernaadigst Tilladelse holder Bondebyen Lugum Kloster aarlig efterfølgende Markeder: 1) Et Qvæg= og Heste Matted 3 Dage for den 18de Martii eller Søndagen Oculi. 2) Et Kram=Marked paa Torsdagen og Fredagen i næstpaafølgende Uge efter Paaske. 3) Et Qvæg= og Heste Marked den 19de og 20de Junii. 4) Et Kram=Qvæg= og Heste Marked paa Bartholome, den 24de og 25de Augusti. 5) Et Qvæg- og HesteMarked den 1ste og 2den September. 6) Et Korn=Honning= og Gaase=Marked paa Michelsdag. 7) Et Heste og SlagtefærMarked 3 Dage for Severins Dag eller den 23de October. Og naar disse Markeder indfalde paa en Løverdag, Søn, eller Festdag. saa blive samme holdte 3 Dage forud, hvilket til de Handlendes Efterretning hermed bekiendtgiøres. Lugum Klosters Amtstue, den 24de Januarii 1782. von Schmettau. Samlet eller adskilt, nu eller i førstkommende 11te Junii Termin at modtage, søges til Laans 16000 Rdlr. mod Pant, enten af Kongelige Obligationer, eller Actier i det Asiatiske Compagnie, eller i det Vestindiske Handels Selskab. - Et got Siællands Jordegods, og en Brygger=Gaard her i Staden forlanges til Kiøbs. - En Lystgaard i Nærværelsen af Kiøbenhavn forlanges til Kiøbs eller Leye. Nærmere Efterretning herom faaes hos Mauritz Frydensberg i Silkegaden i Huset No. 66.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Da den ved det Lollandske Jnfanterie=Regiment under Han Høyfyrstelige Durchlauchtigheds, Prints Friderich Wilhelm Phillips af Würtenberg, Commando, staaende Hr. Second=Lieutenant Christian Gottlieb Wilhelm von Eichstorff, allerunderdanigst har ansøgt om en Commissions Anordning til at regulere og liqvidere hans private Gield; denne Ansøgning ogsaa paa allerhøye, ste Sted er bleven defereret, og vi undertegnede have saaet Ordre at træde tilsammen i en saadan Commission, for at udstæde er Proclama til sammes samtlige Creditorers Sammenkaldelse, at regulere hans Gield, og ved en mindelig Overeenskommelse og Afgiørelse med hans Creditorer, at treffe en Accord i Henseende til deres Betaling; saa bliver det herved paalagt samtlige fornævnte Hr. Second=Lieutenant von Eichstorffs Creditorer, og derde Jndenlandske forinden 6, men de Udenlandske inden 12 Ugers Forløb, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at angive deres formeentlige og retmæssige havende Fordringer hos den med underskrevne Regiments=Auditeur Friis, udenlandske Creditorer, have at besørge deres Angivelser ved tilstrækkeligen Befuldmægtig gede, af de i Hænde havende Documenter eller Beviser maa og saa paalidelige Afskrifter indleveres og blive tilbage, da derpaa efter at den foreskrevne Frist er udløbet, videre lovlige Foranstalt. ninger kunne forventes. Rensborg, i Commissionen, den 14de Februar. 1782. von Suckow, Friis, de Biellart, Kongel. General=Adjutant Kongel. General=AdjuAuditeur. og Major ved det Lol tant og Major af landske Regiment. Jnfanteriet.