Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Blandinger. Scheldens frie Seilads - siger en berømt Politiker: er ikke vundet fordi Citadellet er indtaget. Qvæstionen er af en overordentlig politisk Vigtighed. Grunden maa alle Handelstater i høi Grad interessere sig for Scheldens Frihed, især Engelland og Tydskland, thi er Schelden spærret ved høie Afgifter, skal hele Rhinhandelen absolut gaae igjennem Holland; bliver den derimod fri, gives der to Udgange veie til Havet for Rhinlandene, igjennem Belgien og Holland, hvilket vil nøde begge Stater til lave Told afgifter formedelst den indbyrdes Koncurrence. Men denne merkantile Jnteresse finder en Modvægt i den Familie=Jnteresse der forbinder det russiske og preussiske Hof med det nederlandske, hvis Konge er formælet med en preussisk Prindsesse, ligesom hans Søn Prinds Frederik, og hans Datter Mariane med Prinds Albrecht af Preussen; Prindsen af Oranien er formælet med Keiseren af Ruslands Søster. Begge disse Magter kunne derfor ikke give deres Minde til Hollands Ruin, der vil blive en uundgaaelig Følge af Scheldens Frihed. Desuden er Kongen af Holland en ædel og retskaffen Mand, som er uskyldig i Belgiernes Frafald, der foraarsagedes af en national og religieus Antipathie, saa man kan sige, at den juridiske Ret er paa hans Side. Men fra den anden Synspunct betragtet, have Belgierne en moralsk Ret paa deres Side: de belgiske Provindser toge ikke Deei de nordlige Provindsers Opstand, da de reve sig løs fra Spanien, som havde til Følge, at Holland blev en egen Stat, og da Holland var seierrig i Kampen med Spanien, betingede det sig i den westphalske Fred: at Schelden skulde spærres, fra den Tid af andag og sterdam a en for Handels vælde, og Antwerpens gamle Flor gik tilgrunde. Dette Skridt have Belgierne altid betragtet som et egennyttigt Foretagende af Holland, hvorved deres Velstand er bleven ødelagt, og derved er et uudslukkeligt Had antændt i Belgiernes Hjerte mod Hollænderne, hvilket den franske Revolution af 1830 gav Leilighed til at udbryde. Foruden at denne moralske Grund taler til Belgiernes Fordeel, har nu ogsaa Engellands og Frankrigs Familie=Jnteresse ved Prinds Leopolds Valg til Konge i Belgien og Formæling med Prindsesse Louise, lagt sig i deres Vægtskaal, Man kan derfor sige: at der ikke har existeret i Enropa en saa solid Bevæggrund til en almindelig enropæisk Krig siden den spanske Successionskrigs Dage. Holland kan umulig give efter, thi Scheldens Frihed eller Seiladsens Belæggelse med en ringe Told afgift vil absolut drage Hollands Ruin efter sig, da hele Transithandelen med Tydskland vil tage Veien over Antwerpen, som den kortere og lettere. At Belgierne betragte Scheldens Frihed som den nødvendige og høieste Frugt af deres Løsrivelse fra Holland er naturligt, og at Hollænderne slutte sig om deres Konge og ere villige til de største Opoffrelser for at hindre det, er ikke mindre begribeligt. Og hvor let kunne de øvrige store modstridende Jnteresser i Europa betjene sig af denne Leilighed til at skaffe sig Luft for en længe indeklemt Harme, og hvert Partie bygge sine Planer paa dette Udbrud af den saalænge og med saa stor Flid tilbageholdte Krigslue, og hvortil saamange Slags Forhaabninger kunne knytte sig. Men lader os haabe det bedste, naar Himlen seer mørkest ud, kan den pludseligt opklares, og en Udvei til Udsoning og til Fred kan blive aabnet fra en Kant, som man ikke har ventet.