Københavns Adresseavis, 1762-05-17
J den anden Mark kaldet Bogne Vang er indgravet et stort Stykke Jord, som ligeledes ligger ude ved Stranden hvor de ved nye Grøfter som ere 700 Favne have mindre Gierder at lukke og dette Stykke Jord dog indhegnet til aarlig Nytte, hvor de har gjort Prøve med at faae Klever. Disse Begyndelser saa og Fremgang kand jeg ey undlade at tilskrive Høyædle og Velbaarne Hr. Conference=Raad og Amtmand Løvenørn saa og Hr. Forvalter Fogh, som ved deres berømmelige befalinger har hindret de Jndvendinger, som ofte findes paa Landet. Jeg haaber at flere Indretninger skeer, da Bonden som tilhører Hans Kongelig Majestet har god Leylighed til at benytte sig af sin Jord. Og da Publicum kand være tient med saadan Notice, som mueligt vilde opmuntre en og anden til Efterfølgelse, saa har jeg ikke kundet undlade at publicere dette. Jeg haaber Tid efter anden ved Hr. Conference=Raad Løvenørns Foranstaltning at kunde indberette mere. Opgave til den Vestindiske Handels Forbedring. Fen Dans Undersaat i Vestindien, som ey vil være sit Navn bekiendt, der glæder sig ved den Danske Handel paa de Danske Kongelige Eylænder, men græmmes over at adskillige Vanskeligheder hindrer dens Fremvext, og som ønsker at der kunde af kyndige saavel Landets nu, og forhen værende Beboere, som og i Dannemark Norge og Holsteen værende Handlende, opgives tilstrekkelige Midler der kunde hemme og hæve de Vanskeligheder; indbyder alle og enhver der i den Vestindiske Handel har Jndsigt, og en Patriotisk Kierlighed for Landet at være dertil behielpelig, ved offentlig at give deres Betænkning tilkiende. At dette kunde i Verk settes fremlegger han følgende Plan, 1.) Han fremsetter tvende Qvæstioner, som indeholder hvad Vanskeligheder der hindrer den Handels Fremvext, til Besvaring, og Opløsning. 2.) Den som ved Besvaringen tydeligst og fuldstændigst opløser de tvende Spørsmaale, erbyder han sig for hver Qvæstions Besvaring til en Erkiendtlighed at give Værdien af et Fad raa Sukker paa 1000 Pund reen Vægt efter Markets Priis i Vestindien, og det udi en Skue=Penge af Guld med den Jnscription, Vestindisk Præmie for et got Raad i Aaret 1762. 3) Svaret paa Spørsmaalene indsendes franco til AdresseContoiret her i Kiøbenhavn under Forseigling med underskreven Navn eller Boemerke inden medio October indeværende Aar, paa det endnu af samme inden Høst=Skibenes Afgang kand tages Gienpart in duplo at sendes ham over til Vestindien. 4.) Naar han der har læst samme, og efter sin Jndsigt og Skiønnende, givet den Besvaring, som han anseer for eydeligst og fuldstændigst fortienende, samt forfatted Extract af de andre for saavidt de maatte indeholde, enten et og andet Middel som af den første var forbigaaed eller ikke tydelig nok udført, eller for en og anden Remarqves skyld var værd at læses, skal ligeledes in duplo, samme vorde med Foraars Skibene sendte til Kiøbenhavn, med Ordre her til en Kiøbmand at udbetale Præmien, til den som ham samme har tilsendt, hvilket i Aviserne da bekiendtgiøres, hvorefter den som melder sig, med det Navn eller Boemerke, og tillige til Beviis at det er hans Navn eller Boemerke, foreviser det Seigl med hvilket hans Besvaring var forseglet, nyder Præmien. 5.) Besvaringen som nyder Præmien med Extracten af de øvrige, bliver da forderligst trykt, saa de inden to Maaneder efter kand være Publico bekiendt. c.) Paa det aarligen en eller to saadanne Afhandlinger kand haves, bliver saa snart de tvende første Qvæstioners Besvaring ere indleverte, tvende nye fremsatte til Oplysning, som da skulde være færdige til den Tiid at det i Aviserne er bekiendtgjort, hvo der har erholdet den første Præmie. 7.) Han agter at continuere dermed aarlig i Fald han finder at dette Forset lykkes og har den forønskede Virkning, og skulde end ikke et Aar Besvaringen være saa, at den efter hans Skiønnende for Mangel af Fuldstændighed kunde offentlig bekiendtgiøres, og derfor Qvæstionen næste Aar maatte igientages, saa skal den samme, uagted en anden næste Aar maatte tilkiendes Præmien, dog alligevel siden hans Besvaring forrige Aar var best, nyde en Erkiendtlighed, proportioneret efter Svarets Bonite 8) Qvæstionerne for indeværende Aar 1762. ere følgende: (T.) Hvad som kand være at forbedre paa de ProviantBahrer og Plantage=Requisiter samt andre Manufactur=Vahrer, der føres fra Dannemark, imod det som føres fra Fremmede, og hvad Middel behøves til, at vi derpaa kan give saa got Kiøb som Fremmede (a.) Om ikke saadan Mængde af levende Qvæg kand tillegges paa Eylandene, og salted Fisk, samt Staver og Baand til Sukker= og Rom=Foustagierne, som og Zingels til Husene forskaffes fra Dannemark, Holsteen og Norge, saa at ikke af disse Sorter skal fornødiges Tilførsel fra Nye=Engelland. Svar paa den i No. 31. anførte Oeconomisk Opgave. Der er intet enfoldigere og sikkrere Middel til at kiende, - om en Steen eller Jordart indeholder Kalk, end naar den skummer og skyder Blærer med Skedevand. Det vil sige saa meget, at naar man drypper en Draabe Skedevand paa en tør Steen eller Jord, saa ophæver der sig Blærer og en sagte Fraadning paa Stenen. Naar man finder saadant Slags, bør man brænde Stenen eller Jordarten gandske sterkt, og efter Afkølningen atter giøre Forsøg med Skeedevandet, om forbemeldte Giering eller Fraadning gaaer for sig, efterdi der findes nogle Slags, som skummer raa, men ikke brændte, og de duer ikke til Kalkbrænding.