JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Jtalien. Fra Rom meldes, at Modellen til et Monument for Guttenberg i Mainz, udkastet af Thorvaldsen, og udført af en anden dansk Billedhugger, Bissen, er i Slutningen af Mai afsendt til Frankerig, hvor den skal støbes af Metal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Belgien. En Kapitain=Qvarteermester, Hr. Mejean, som den 27 f. M. afreiste fra Brussel til Gent, for at afhente sin Kone, er forsvunden. Man troer, at han er falden i Hænderne paa Snigmordere, som have jaget bort med Hest og Vogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Dampvognene paa Jernbanen imellem Brussel og Mecheln ere saa overordentligen stærkt besøgte, at Man nu maa lade dem afgaae 5 Gange hver Dag. Mecheln er ligesom blevet en Forstad for Brussel, hvorfor nu ogsaa Theaterplakaterne og lignende Kundgjørelser dagligen opslaaes i Mecheln.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Viinhøsten ved Rhinen var ifjor ikke allene særdeles udmærket med Hensyn til Vinenes Qvalitet, men ogsaa til deres Mængde. Allene Viinskatten af den i Rhinpreussen avlede Viin beløber sig til over 200,000 Thaler. Norge. Kancellieraad B. H. v. Munthe af Morgenstjerne, Ridder af Nordstjerneordenen, er død i Christiania den 3 d. Han var født i Vordingborg 1774, og var en flittig Skribent baade i det juridiske og andre Fag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Fædrelandet. Kongehuset. En mærkelig Fest fandt den 13 d. Sted i Hs. Maj. Kongens Nærværelse paa Louisenlund. Det var den halvhundredaarige Jubelhøitid for Landgreven Carl af Hessen, som Overdirektor for Pleiestiftelsen i Eckernførde. Kl. 1 om Middagen, da den fyrstelige Olding sædvanlig pleier at opholde sig i et Blomster=Gallerie, som adskiller den ydre Gaard fra Haugen, kom fra den nærliggende Skov i Haugen et Tog af sjelden Slags. Begyndelsen dannede en fuldstændig Janitscharmusik af nogle og tyve Drenge, under Anførsel af deres Musiklærere; efter dem fulgte Pleie stiftelsens Direktion, alle Embedsmændene, Lærerne og Lærerinderne; derpaa en Deputation, bestaaende af tvende Invalider og tvende gamle Enker af Pleiestiftelsen, og derefter halvhundrede Børn, bestandig en Dreng og en Pige parviis, som, idet de bare bekrandsede Buer over sig, syntes at danne en stor Blomster=Vandring; tæt foran dem har en lille Pige, paa en hvid Silkepude et Digt med Hensyn til Dagen. Da Toget nærmede sig, lod den fyrstelige Olding sig føre ned i Haugen; her passerede Toget først forbi ham, ordnede sig derpaa i Linie foran ham, og Direktionen og Deputationen traadte frem til den feirede Fyrste og bragte ham deres Hyldest, hvorhos Stiftelsens Direktor, Major v. Muderspach, holdt en kort, hjertelig Tale til Jubeloldingen, hvilken denne modtog med dyb Bevægelse, og i et salvelsesfuldt Svar lod med sin Tak indflyde lærerige Formaninger til Gamle og Unge. Derpaa faldt Musikken ind med en Sang, der blev sjunget af Børnene og alle Tilstedeværende, og ved dens Slutning gjenlød et: Længe leve og Hurra, som det talrigt forsamlede Publikum istemmede. Hvad der især gjorde dette Optrin høitideligt var vor almeenelskede Konges Nærværelse, som, omgivet af sit Følge, traadte ud af Blomstergalleriet i det Øieblik, Hurraet bragtes Jubeloldingen, og behagede at istemme samme. Hs. Majestæt fjernede sig snart igjen, og strax efter satte hiin Restor blandt Fyrsterne sig i Spidsen for Børnene og drog med Musik og Jubel hen under Kongens Vinduer, hvorhen det hele Publikum fulgte. Her udbragte den fyrstelige Olding med hjertelige Ord: et længe leve for den bedste blandt Kongerne, som den hele Forsamling istemmede, ledsaget af Musik og Kanonernes Torden fra Landgrevens Jagtskib paa Slien. Hs. Majestæt traadte ud og omfavnede den feirede Olding under Mængdens Jubel. Nu istemmede Børnene, ledsaget af Musikken, den Hs. Majestæt helligede Sang, ved hvis Slutning tordnede paa engang et almindeligt Hurra for Kongen, som Hs. Majestæt besvarede med et for Landgreven; hvorpaa Processionen drog bort igjennem de skyggefulde Alleer til det nærliggende Værtshuus, hvor et Gjæstebud var tilberedt for Pleiehusets Embedsmænd og Børnene. Samtlige Medlemmer af Direktionen bleve budne til Taffels.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Videnskabelighed. Af de 1385 Medlemmer, som Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug tæller, opholde 1018. sig i Kjøbenhavn og sammes Omegn, 105 i Helsingøer, 42 i Roeskilde, 44 i Holbek, 57 i Randers, 28 i Horsens, og ellers et færre Antal i andre Kjøbstæder; i Odense 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Det slesvig-holstenske Hoftheaters Selskabs Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater, have hidtil havt mere bifald end Tilløb. Sangerinderne Mad. Ubrich, Mad. Urspruch og Demolselle Schindler, og Sangerne Dhrr. Hie ser og Urspruch have især vundet Yndest. Det kongelige Museum for nordiske Oldsager har atter erholdt Tilvært ved Gaver fra Sielland, Jsland og Gronland, indsendte ved Dhrr. Forstraad Bjørnsen, Geheime=, Stats= og Finantsminister Greve af Moltke til Bregentved, Sysselmand Blondahl paa Island, og Assistent Engholm i Grønland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Læseselskabet Athenæum" i Kjøbenhavn tæller nu 638, Medlemmer. Det holder 147 Blade og periodiske Skrifter, nemlig 49 danske, 4 norske, 6 svenske, 55 tydske, 19 engelske, 13 franske og 1 italiensk. Bogsamlingen er nu stegen til omtrent 8000 Bind. Tildragelser. Den uforsvarlige Skyden med Geværer i Byerne havde nær den 6 dennes kunne foraarsage en stor Ulykke i Burg i Søndre Dithmarsken. Ved Skydningen i Anledning af den yndede Toldassistent Dohrns Bryllup, udbrød der nemlig Jld i det nærmeste Huus ved Bryllups huset. Da der netop var meget Vand i Nærheden, lykkedes det hurtigt at dæmpe Jlden; men havde Ulykken skeet i et Huus vestligt derfor, vilde sandsynligviis 30 til 40 Huse, under den stærke Østenvind i kort Tid være blevne et Rov for Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Blandinger. Kjøbenhavnsposten, anfører, at efter Rentebeløbet at slutte er det kjøbenhavnske Fattigvæsens Gjeld henved 800,000 Rbd., og anmoder Stadens eligerede Borgere om, at gjøre deres Jndflydelse hos Magistraten gjeldende og bevirke, at den Plan, som formodentligen er lagt til Gjeldens successive Afbetaling, vorder bragt til offentlig Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
J samme Blad læses følgende Opfordring: "Af de akademiske Tidender erfares, at der i Sorøe, paa Akademiebygningens Loft, til et Forsøg, er blevet indrettet et Fængsel, (i en Parenthes forklares Tingen nærmere ved Ordet Kaschot, hvori Elever og skolebesøgende Disciple for Forseelser kunne, efter Direktors Bestemmelse, hensættes, enten i nogle Timer, eller en heel Dag. Der tilføies Fængselet, har ingen Kakkelovn, og Den, som der hensættes, faaer ikke Andet til Føden, end Øl og Smørrebrød. Det vilde være interessant at erfare, med hvad Virkning bemeldte Forsøger blevet anstillet, og Vedkommende vilde sikkert forbinde sig alle Venner og Velyndere af den lærde Opdragelse, ved offentligt at meddele nogen Oplysning desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
J Kollegialtidenden, læses en, ifølge Hs. Maj. Kongens allerhøieste befaling indført Beretning om Tilstanden, af Frederiks Steenbrud paa Bornholm, fremkaldt ved nogle i sin Tid i "Kjøbenhavnsposten, meddeelte Anker over Samme, hvilke tildeels gjendrives, tildeels kunne ventes afhjulpne. Det indrømmes derhos, at Værket ikke svarer Regning for den Kongelige Kasse; men dets Nedlæggelse ansees for Øieblikket ikke tilraadeligt. - Med Hensyn til Hs. Majestæts udtrykkelige befaling i flere Tilfælde, at slige offentligen fremsatte Anker ere blevne undersøgte og Resultatet bragt til offentlig Kundskab, bemærker, Kjøbenhavnsposten", meget rigtigt: "Blandt vor Tids saare glædelige Tegn hører den forøgede Opmærksomhed, som her i Landet af saagodtsom alle Autoriteter, fra den høieste til den laveste, vises for Publikum og for Yttringer af den offentlige Mening. Selv Oplysninger om offentlige Anliggender falder det mindre vanskeligt at erholde, og det er kun saare faa Bureauer, hvor Man nu, ved at henvende sig om en authentisk Meddelelse af et Factum, hvis Hemmeligholdelse ligger udenfor ethvert Spørgsmaal, risqverer at faae den fornemme Tilkjendegivelse: at Man ikke seer sig foranlediget til saadan Meddelelse. Navnligen fortjener at bemærkes, hvad der vistnok er hævet over enhves Roes fra vor Side, at vor Konge, ved Selv at tage Notice af Magdes De enhver offentligen fremført Anke over offentlige Autoriteter og Jndretninger og at befale Sagen undersøgt, i Almindelighed, naar Undersøgelsen er tilendebragt, tillige befaler de oplyste Omstændigheder bragte til almeen Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Kjøbenhavns Børs-Kours den 19 Juni 1835. Hamb. 2 M. - k. S. 206 1/2. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 206, solgt til 12 Mk. 6 1/4 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank=Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1825. 101 a - B. Sp. 182 1/2 a 183 Rbd. Sedl. 4 pCt. do. af 1828,1013101 ½r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer 4 PCt. nye norske Oblig. af (u. Rente) 94 a - R. Sedl. 1834. 101 a 101 ½ i Bco. Nations. Obl. (af Laan 4 Febr. 3 pCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 1023102 1 Rbd. r. S. 14 Bcomk.) 74 1/2 a 75 L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Kjøbenhavns Torvepriser den 19 Juni 1835. Hvede. . Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 12 s. Rug . . . Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg 2eradet Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. dito bradet Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. - 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre. . Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter . . Td. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. Smør. Pund. - Rbd. 1 Mk. 4 s. - - Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg. Snesen, Rbd. 1 Mk. - s. - - Rbd. 1 Mk. 2 s. Siellandsk Smør Tønden 44 Rbd. - Mk. 352 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
AVERTISSEMENTS. Det blev vor tunge Lod, efter Forsynets urandsagelige Viisdom, at bringe Familie og Venner det Sorgens Budskab, at vor ældste Søn, Niels Christian, endte sit haabefulde Liv i sit tolvte Aar, den 20 dennes, om Aftenen Kl. 11½, ved en blid og rolig Død, efter otte Dages smertefulde Sygeleie. Enhver, der kjendte denne gode Dreng, som ved sit elskelige Gemyt vandt Alles Hjerter og var sine Forældres Haab og Glæde, vil sikkert dele vor billige Sorg. Frigjort er nu hans Aand af Støvets trange Fængsel, Men styrk os Naadens Fader og stil vort Hjertes Længsel!! Næsbyehoveds Mølle den 21 Juni 1835. S. Trolle, J. Trolle. fød Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Undertegnede anbefaler sig til et æret Publikum med Portraitmaling i Miniatur, til de billigste Priser. De, for hvem hans Arbeider ikke ere bekjendte, kunne faae Prøver at see paa Adressekontoiret, hos Hr. Boghandler Milo eller i mit Logis hos Bager Hartvig i Overgade. Ærbødigst C. Petersen, Portraitmaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Skipper Tanggaard afgaaer bestemt til Aarhuus førstkommende Tirsdag, og medtager Passagerer og Fragtgods. Man henvender sig til Kanalbassinet, hvor Skibet er beliggende. Til Lybek afgaaer først i næste Uge Skipper C. C. Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
For Gods og Passagerer melder man sig hos Mægler Brown. Til Altona afgaaer først i næste Uge Skipper C. F. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
For Gods og Passagerer melder man sig hos Mægler Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Af Grevskabet Muckadells Overformynderies Midler kan, imod anordnet Sikkerhed, erholdes 100 Rbdlr. Sedler, naar Man derom henvender sig til Forvalter Warberg paa Eensomhed pr. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
J Odense Overgade No. 23 er underste Etage, bestaaende af 6 Værelser, Kjøkken, Kielder og Spisekammer, samt Loftsrum og Brændehuus, til Leie til Michelsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Mineralvande af dette Aars Fylding fra de naturlige Sundhedsbrønde, saasom: Selter, Fachinger, Seilnauer, Wildunger, Marienbaader, Pyrmonter og Driburger, ere nu arriverede og sælges til de billigste Priser paa Løve=Apotheket i Odense. J. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Af Einsidelsborgs bekjendte gode Hollænder=Ost haves Udsalg hos Kjøbmand, J. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Ægte Baseler Saalelæder, engelsk og norsk Kronglas, hvidt og halvhvidt Franskglas, grønt Fiinsk og Stettiner=Glas, alle Sorter fine Malervarer, udmærket god Skomager=Hamp, bedste rigaisk Hamp og Hampeblaar, samt tørre Ringstaver af forskjellige Sorter faaes til særdeles billige Priser hos Kjøbmand Jens Nielsen. Lax. fra Randers og Bornholm, af fortrinlig Godhed, faaes hos P. Petersen jun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
En Bondegaards Salg. En Gaard i Aschebye, udi Særslev Sogn, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp., med et Areal af 65 Tdr. Land, fortrinlig god Jord, er strax at erholde tilkjøbs paa meget fordeelagtige Vilkaar. Bygningerne ere for kort siden af nye opbyggede og vel vedligeholdte. Aschebye den 15 Juni 1835. Christoffer Klaussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Tirsdagen den 30 Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredernes Tingsted i Odense afholdt Licitation paa nogle Steenkisters Opførelse paa Veien fra Bogense efter Middelfart, ved Tofte, og paa Veien fra Odense til Vellinge, ved Kluset, Rullekroen og paa Otterup og Naarup Marker, samt paa Steenslagning til Veiarbeidet paa fornævnte Steder, hvortil de Lysthavende indbydes. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 18 Juni M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Fredagen den 26 hujus, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadhuset i Faaborg foretaget Licitation over Spaltning af 20 Cub. Favne Steen til Underlagsteen, og Knusning af 50 Favne dito til Overlagsteen, begge Dele til Brug paa Landeveien fra Faaborg til Assens, ved Falsled. Overslag og Konditioner erfares paa Licitationsstedet, og forud her paa Kontoiret. Lysthavende indbydes til Tid og Sted. Salling Herredskontoir, Faaborg den 18 Juni 1835. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Fredagen den 26 hujus, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadhuset i Faaborg foretaget Licitation over Spaltning af 52 Cub. Favne Steen til Underlagsteen, og Knusning af 48 Cub. Favne Overlagsteen, begge Dele til Brug ved Landeveien mellem Faaborg og Svendborg, igjennem Westerskjerninge. Overslag og Konditioner erfares paa Licitationsstedet, og forud her paa Kontoiret. Lysthavende indbydes til Tid og Sted. Salling Herredskontoir, Faaborg den 18 Juni 1835. wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Fredagen den 26 hujus, Kl. 12 om Middagen, bliver paa Raadhuset i Faaborg foretaget Licitation over Opførelsen af 4 Stkr. Steenkister paa Landeveien mellem Faaborg og Assens, ved Falsled. Konditioner og Overslag erfares paa Licitationsstedet, og forud her paa Kontoiret. Lysthavende indbydes til Tid og Sted. Salling Herredskontoir, Faaborg den 18 Juni 1835. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-21
Fredagen den 26 hujus, Kl. 12 om Middagen, bliver paa Raadhuset i Faaborg foretaget Licitation over Opførelsen af 7 Stkr. Steenkister, og Leverancen af 18 Stkr. Afvisersteen, paa Landeveien mellem Faaborg og Svendborg, igjennem Wester skjerninge Bye. Konditioner og Overslag erfares paa Licitationsstedet, og forud her paa Kontoiret. Salling Herredskontoir, Faaborg den 18 Juni 1835. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
64 Aargang. No 100. litts Fyens Kongelig allene privilegerede Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 23 Juni 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Jndhold. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Tildragelser. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Udenlandske Blandinger. Tydskland. J Stralsund har Man nu betegnet det Sted i en Gade, hvor den bekjendte Schill sank af Hesten, truffen af en fiendtlig Kugle, ved der at lægge en Steen, hvorpaa læses hans Navn og Dagen, da han faldt. Fra Weingarten meldes, at tvende reisende Haandværkssvende, Esslinger og Huttinger, havde nyligen i Kirchheimbolanden efterladt sig smædeskrifter af den afskyeligste Art imod Tydsklands Fyrster, navnligen med Hensyn til Forbudet for Haandværkssvende at opholde sig i Schweitz. Politiet lod dem naturligviis strax eftersætte, og paa Veien til Weingarten bemærkede en udsendt Gensd'arm, at et Menneske, der ved sin Ængstelighed forekom ham mistænkeligt, gik over Chausseegrøften og kastede nogle Papirer ind i Kornet. Han red da til ham, spurgte hvo han var og fik til Svar: "Student fra Heidelberg, hvorpaa han red ved hans Side til Weingarten og erklærede ham der for Arrestant, som den formeentlige Huttinger, hvilket han ogsaa tilstod at være. Da Gensd'armen derpaa vilde lade ham gribe i Værtshuset, foer Huttinger med en stor Kniv pludseligen løs paa ham; men da Gensd'armen behændigen undgik Stødet, satte han Kniven med al Kraft i sit eget Bryst med det Udraab: "Gud være min arme Sjæl naadig; jeg døer for det almindelige Vel!" Han sank død til Jorden. - Esslinger blev siden greben i Bornheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Norge. J Christianias Forbedringshuus er nyligen opdaget et Mytterie, som gik ud paa at dræbe Over=Jnspekteuren, Kapitain Gloersen. Fangerne skulle have været forbittrede over, ikke at maatte tale i Arbeidstiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Man er kommet paa Spor efter Sølvtyverier i Kongsberg, idet Man har fundet noget af det Smeltede ombord paa Dampskibet, bestemt til Kjøbenhavn. Sølvet er lagt under Beslag og flere Personer ere satte under Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Fædrelandet. Kongehuset. Deres Kongelige Høiheder Prinds Ferdinand og høie Gemalinde med Sulte afreiste i Fredags Morges Kl. 5 1/2 med det kongelige Dampskib fra Aarhuus til Kallundborg. Dagen forud havde Deres Kongelige Høiheder beæret den efter Hs. Kongelige Høihed Prindsen opkaldte Tegneskole for Haandværkere med deres høie Nærværelse og taget Elevernes Arbeide i naadigst Øiesyn. Ogsaa havde Høistsamme været i Domkirken, hvor Hr. Kantor, Kabell, paa høie Anmodning, spillede paa det udmærkede Orgel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Offentlige Foranstaltninger. Den 18 Juni er Kollegieraad P. Dobell erkjendt som russisk Konsul i Helsingøer. Efter Begjering af Værgen for den umyndige Arving efter en afdød Enke, forelagdes Kancelliet til Resolution et Andragende, hvori han attraaede Forandring i en af Stiftsøvrigheden over Fyens Stift afgiven Resolution, ifølge hvilken der var affordret bemeldte Enkes Boe 10 Rbd. til Frue Kirke i Odense for Jndførelse af hendes Liig i Kirken, hvor Psalmer bleve afsjungne, Jordpaakastelsen skeete og Liigtale, blev holdt, uagtet Liget derefter blev begravet paa St. Knuds Kirkegaard, hvor hendes forhen afdøde Mand var begravet. Værgen formeente nemlig, at en saa stor Sum ikke kunde fordres, da Jorden, hvis den var forlangt paa Frue Kirkegaard, kun vilde have kostet 4 Rbd. Stiftsøvrigheden havde med Hensyn hertil yttret, at den Kirke, i hvis Sogn Nogen, døer, maa have Ret til enten at fordre Liget begravet paa sammes Kirkegaard, eller, hvis saadant ikke skeer, en Rekognition for Ligets Henførelse andetsteds, da betaling for Gravsteder hører til Kjøbstædkirkernes væsentlige Jndtægter, samt bemærket, at Ligets Jndbringelse i Frue Kirke og den dermed forbundne Høitidelighed maatte betragtes lig den Forordningen 7 November 1682 § 24 omtalte Bisættelse, saa at den der fastsatte Betaling ogsaa antoges anvendelig i dette Tilfælde. - Herpaa har Kancelliet resolveret, at det vel maa antages, at et Liig skal begraves paa Kirkegaarden til den Menighed, hvoraf den Afdøde er Medlem, men at derfra dog bør gjøres Undtagelse for det Tilfælde, at den Afdøde havde en Familiebegravelse i et andet Sogn, end det, hvori den døde. Dersom altsaa den afdøde Enke havde en Familiebegravelse paa St. Knuds Kirkegaard, kunde der ikke fordres nogen Rekognition til Frue Kirke, fordi hun ved sin Død hørte til dennes Menighed. Men da Man ikke fandt det klart, om dette virkelig var Tilfældet, men det snarere syntes, at der var bleven kjøbt ny Jord til hendes Begravelse ved Siden af hendes forhen afdøde Mands Liig, saa fandtes Kirkeværgen for Frue Kirke, dette forudsat, med Rette at have fordret en Godtgjørelse, som burde bestemmes efter hvad Jorden vilde have kostet paa sammes Kirkegaard, dersom denne var bleven benyttet til hendes Begravelse. Derimod fandt Kollegiet ikke, at der kunde fordres Betaling Helsis som for en Bisættelse, fordi Liget først førtes ind i Frue Kirke o. s. v., førend det bragtes til St. Knuds Kirkegaard, da dette ikke udgjør Begrebet og Bisættelse; ligesom Man, da ingen særlig Betaling vilde være bleven erlagt til Frue Kirke, hvis Liget, efterat hiin Høitidelighed var foregaaet i Kirken, var blevet jordet paa sammes Kirkegaard, ei heller fandt nogen Grund til, hvorfor meere skulde betales, fordi Man havde benyttet en anden Kirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-23
Videnskabelighed. J "Dagen" læses en meddeelt Artikel, undertegnet: "Cimbria, d. 16 Juni 1835. - W. H." hvis Forfatter udtaler sig stærkt imod den af Hr. Sekretair, Allgreen=Ussing ved Maifesten paa Skydebanen for "Offentlighed i Kommunalbestyrelsen, i Særdeleshed Kjøbstædernes og fornemmelig derunder Hovedstadens, hvorhos den Mening forfægtes, at der i de danske Kjøbstæders Kommunalvæsen udenfor Kjøbenhavn allerede existerer alden Offentlighed, som kan ønskes." Til Slutning fremsætter Forfatteren sin Tvivl om, at de Korporationer, som i den nyere Tid danne sig i Kjøbenhavn, og forkynde at ville afgjøre hvad der er Godt eller Slet, saavel i Statstyrelse, som i Literatur, kunne vente, at Nationen i Almindelighed vil erkjende deres Autoritet. "Det kan vel ikke nægtes, vedbliver han i sin karakteristiske Fremstillingsmaadeder i Forhold til Mennesketallet findes en større Jntelligents i Kjøbenhavn end i Provindserne; men dersom nu f. Ex. 1200 oplyste Mænd i Hovedstaden havde een Mening om det Rette og Sande, og 12,000 oplyste Mænd i Provindserne havde den modsatte Mening, indsees ikke, hvorfor de 1200 skulde have Autoritet til at underkjende den større Pluralitets Mening i Provindserne. Det er allerede ofte Tilfældet, at Man i de fra Hovedstaden fjernede Stæder og Provindser misbilliger den Jntolerants, hvormed Enkelte af Mouvements= eller Oppositions=Partiet, eller hvad Man skal kalde det, fordømme og forkjættre anderledes Tænkende, - den Eensidighed, Overfladiskhed og Letsindighed, hvormed de vigtigste Gjenstande omhandles i de Døgnblade, der ere deres Organer, og det af Mænd, der ifølge deres subordinerede Stilling og Mangel paa Erfaring umuligen kunne have Jndsigt i det nødvendige Overblik til at afsige afgjørende Domme i deslige Sager, – den Higen efter at rive ned paa det Bestaaende, uden at kunne sætte noget Bedre istedet, 4 den kjendelige Bestræbelse efter at immittere engelske og franske Skikke, uden tilstrækkeligen at have betænkt, om de ville fore Held eller Uheld over Landet. Men det sindige Overlæg, der stedse har været et hæderligt Træk i den danske National-Karakteer, er endnu ikke uddød og viser sig, fremdeles at ville bestaae, hvorimod de phantastiske Billeder, Enkelte have dannet sig, ville forsvinde ligesaa hurtigt, som Skummet paa den brusende Champagner." - Fremdeles føres i kjøbenhavnske Blade en lang og pudseerlig Pennefeide om Passeligheden af et allgreen ussingsk Udtryk i en af hans Skaaler, hvori han havde sammenlignet den ægte og den uægte Opposition med den ægte og den brøndumske Ean de Cologne.