JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-29
Løverdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Gaarden Nr. 535 i Slotsgaden her i Staden, afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre og Effecter, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, nogle Havebænke, noget Kobber, Messing, Jern= og Bliktøi med meget mere. Aalborg, den 21de August 1844. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-29
Fredagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10, holdes Auction paa Aalborg Raadstue over endeel Løsøre, saasom en Kiste, et 24 Timers Stueuhr, nogle Sengeklæder, samt endeel forskjelligt Værktøi m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 24de August 1844. A. Mørch. J Hr. Reeds Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Aalborg 6 Stiftstidende Adresse-Avis. Aar 1844. No 174. Løverdagen den 31te August.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Røe og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkerie i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Gudstjeneste. 13de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Provst Hertel. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - J Søndertranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Bruun. -¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
J Nørretranders Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Udlandet. Til Paris er indtruffen en Depesche fra Marschal Bugeand, som omtaler en Træfning imellem den franske og marokkanske Armee. "Paa min Marsch, lyder Depeschen, imod den marokkanske Armee, som med hver Dag blev mægtigere og meere truende for Algeriens Rolighed, mødte jeg den den 14de d. 2 Lieues fra dens Leir. Den angreb os med 20,000 Ryttere, i det Øieblik, da det Yderste af vore Colonner passerede Jsly. Vi bleve omringede paa alle Kanter; den fuldstændigste Seier. . . . . (la victoire la plus complete nous . . ....) Destoværre forhindrede den indtrædende Taage Depeschens Fortsættelse; Telegraphen kunde ikke arbeide mere. Man vil vide med Bestemthed, at Regjeringen ikke har offentliggjort en vigtig Deel af de fra Afrika sidst ankomne Depescher. Marschal Buggeaud skal paatrængende have forlangt Forstærkning, og erklæret, at han med sin ringe Magt Jntet vilde kunne udrette mod den Masse af Fjender, der omringede ham paa alle Kanter. Journ. d. Deb. angiver Marschallens Stridskræfter til 9000 Mand, og mener, at han behøver endnu en 12000 idetmindste. Samme Blad skjænker det Rygte Tiltro, der angiver Marokkanernes Troppestyrke til 50,000 Mand, og for at angribe denne Magt maa man - mener det - oppebie Foraaret. Strax efter de sidste Depeschers Ankomst bleve øieblikkelig de fraværende Ministre kaldte til Paris, og man troer, at Marschallens Begjæring vil blive opfyldt. Ogsaa Prindsen af Jonville har forlangt Forstærkning og nogle Rangskibe ere allerede stukne i Søen for at slutte sig til den franske Flaade. – De i de engelske Blade meddeelte Breve fra de britiske Marineofficerer, der som Kritikere have været Vidner til Tangers Bombardement, have, som man kunde vente, sat meget ondt Blod i Pariserne. Svaret derpaa vil neppe udeblive. Journ. d. Deb. har allerede drøit udtalt sig imod de Engelskes Bedømmelse af Franskmændenes Hensigter med Toget imod Marokko. Den engelske Presse – hedder det t. Ex. – lægger en Bekymring for Dagen med Hensyn til Resultatet af Tangers Bombardement, der langt overstiger de Franskes, og udtaler den paa en Maade som kun gjør den liden Ære. Den franske Regjering har offentlig erklæret, hvad dens Hensigt var, kun at begynde en Defensivkrig, og at den ikke havde ifinde at udvide sin Magt en Fingersbred. Og desuagtet truer England os med en Coalition, fremkalder Stemningen fra 1815 og brouter af Ruslands, Preussens og Østerrigs Hjælp. Slige Trudsler med Andres Sværd ere kun lidet ærefulde. Vi vide ikke, hvad England vilde have gjort med Algier, hvis det i vort Sted havde taget det; men nu have vi det engang, og vi ville, om det skulde gjøres nødigt, opbyde Tusinder af Tropper og Millioner Franes for at beholde det. Algerien vil Frankrig beholde, til Marokko har det ingen Lyst." Kongens Reise til England mener man, vil ikke gaae for sig under de nærværende Udsigter til Krig." Et Phænomen, der vel ikke er ganske uden Betydning, er det, at en Mængde engelske Familier i denne Tid forlader Paris og vender tilbage til England.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
J Madrid tales meget om et i Gibraltar stiftet, men til al Lykke forulykket Complot, hvis skjændige Plan det skal have været, at lokke de liberale spanske Flygtninge tilbage til Fædrelandet for derpaa strax at overfalde og dræbe dem. Det ministerielle Blad Globe erklæret endog, at den spanske Consul i Gibraltar skal have havt Deel i denne infame Affaire.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Fra Alexandrien har den franske Udenrigsminister modtaget en Skrivelse, hvori det hedder, at Vicekongen, efter flere Dages Vaklen, har opgivet sin Reise til Mekka. Han er vendt tilbage til Alexandrien og har atter overtaget Regjeringen. Det synes, at Mehemed Ali har givet efter for Stormagternes Consulers Forestillinger, der gjorde Alt for at afholde ham fra sit Forehavende.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
J Rom er Fyrst Colonnas Gemalinde, en født Fyrstinde Pignatelli, død i sit 42de Aar; hun var den Sidste af den berømte Familie Cortes, fra hvilken Mexicos Erobrer, Fernando Cortes, nedstammede. Kongen af Preussen har ladet sig bygge en Jernbane Reisevogn, hvori han, selv under den stærkeste Fart, efter Behag baade kan arbeide og sove. Vognen indeholder 3 Afdelinger: den første og største er Arbeidsværelse for Kongen og de refererende Ministre, i den anden Afdeling staaer en Sovesopha, og den tredie er bestemt for Domestiquerne. Nylig er gjort særdeles vigtige Opdagelser i Postbudenes Comptoir i London, nemlig et Complot af flere Postbud, der ere ansatte til at ombære Breve i Hovedstadens vestlige Deel og i længere Tid have brugt at aabne Breve, der vare adresserede til adelige og andre Herrer, i den Hensigt, at meddele hvad de kom til Kundskab om, for Penge eller til at gjøre Væddemaal. Efter hvad der allerede er oplyst, har denne ulovlige og skammelige Fremgangsmaade i lang Tid fundet Sted, baade med indenbyes og udenbyes Breve, der, efter at Jndholdet var blevet afskrevet, rigtig bleve afleverede eller videre befordrede. Det er ogsaa beviist, at Væddemaal til et stort Beløb have fundet Sted iblandt flere af de i Sagen Jndviklede, og ligesom Undersøgelsen skrider frem, kommer der flere forbausende Ting for en Dag og nye Medskyldige opdages iblandt dem, der assisterede Post budene med at bære Breve omkring for dem. Opdagelsen skete paa følgende Maade: Onsdag Morgen fandtes to aabne Breve paa et Postbuds Plads, der vare adresserede til to Herrer, der ere bekjendte for deres Deeltagelse i Hestevæddeløb, hvormed han intet havde at bestille, da disse Herrer ikke boede i hans District. Efter at han var bleven tagen i strængt Forhør, tilstod han, at saadanne Breve oftere vare komne i hans Hænder og han gav saadanne Oplysninger og Brevenes Aabning, det Brug, der gjordes af deres Indhold og de øvrige Deeltagere, at sex andre Brevdragere og en Sorterer sattes under Tiltale. Maaden, hvorpaa de udførte deres skammelige Gierning, er følgende: Postbudet i et vist District, der var Bandens Anfører, modtog af en afsine Colleger (naturligviis ved en Feiltagelse, hvis det blev opdaget) en bekjendt Væddeløbsherres Brev. Brevet blev derpaa aabnet af ham eller en Anden, der var mere duelig, og Brevskriverens Mening om de forskjellige Væddeløbshestes Egenskaber, eller Chancen ved et Væddeløb, blev noteret. Naar dette var skeet, bragtes Brevene i deres forskjellige Districter og afleveredes. Hvad Værdi en saadan Kundskab havde for Postbudet, enten som en Artikel, der kunde overlades til en nedrig Spiller for en vis Sum Penge, eller hvorpaa han kunde begrunde væddemaal for egen Regning, kan bedst bedømmes af dem, der betale for slige Underretninger. Den strengeste Undersøgelse fortsættes dagligen i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Englænderne have i denne Tid atter givet et Beviis paa deres practiske Sands og at de vide at paaskjønne det, naar En har udrettet Noget til Gavn for det Offentlige. Under Melbournes Ministerium oprettedes der under Postvæsenet en Post med 1500 Pd. St. i aarlig Gage for den fortjenstfulde Rowland Hill, hvis Skarpsindighed man havde at takke for, at der af intet Brev indenfor Grændsen af Storbrittanien nu betales mere end 1 Penny. Det derpaa følgende Peelske Ministerium inddrog imidlertid Hills Post, uden at anvise denne ubemidlede Mand nogensomhelst Erstatning. Da udstedte nogle Kjøbmænd fra Londons City en Opfordring til Nationen om at afdrage sin Gjæld til Hill, og den vil glimrende blive afdraget.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Over hundrede Committeer have dannet sig overalt i Landet, for at indsamle Bidragene, og til Hovedcommitteen i London er der allerede indgaaet et Beløb af en halv Million Rigsdaler. For at gjøre os et Begreb om Færdslen paa LondonBirminghams Jernbane maae vi anføre, at Jndtægten for en eneste Uge var fra 7de til 15de August omtrent 2 Millioner Rigsbankdaler.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
En af de iaar til Hamborg hjemkomne Grønlandsfarere, har medbragt en stor levende Jisbjørn, der er bleven solgt sammesteds for 400 Mk. Cour. Ved Sammes Fangst gik det saaledes til Efterat Personen var bleven hildet i det behørige Toug- og Slyngeværk, bugseredes han baglænds af de to stærkt bemandede Barkasser, der vare udsendte paa denne Expedition, hen til Skibet, hvor man flux heisede ham i Veiret, og, medens han saaledes frit svævede i Luften kneblede man ham Labberne og sænkede ham derpaa ned i en beredt staaende med Blik udforet Kasse, overhvilken der blev lagt et stærkt Laag; men da der endnu manglede det behørige Lukke til Samme, satte sig 10 Matroser paa det, for at holde det til saa længe. MesterHvidbjørn var imidlertid saa utilfreds med sit nye Logis, at han med Magt reiste sig paa Bagbenene og legede saadan Himmelspræt med Laaget og de derpaa siddende 10 Sømænd, at de alle styrtede og paa Næsen. J dette critiske Øieblik, da den Laadne syntes at have stor Lyst til at begynde en Dands med sine Vogtere, med hvem hans Labber, omendskjøndt sammenbundne, derved vistnok vilde være komne i en meget ublid Berørelse, havde Capitainen Aandsnærværelse nok til at give ham et saa drøit Slag over Snuden med et Haandspir, at han tumlede bevidstløs om og nu uden videre Jndsigelse beqvemmede sig til at gjøre Reisen med til Hamborg. Jmidlertid havde denne noget ublide Behandling saa liden Jndflydelse paa denne Polar havets Søns gode Appetit, at han kort efter fortærede ikke mindre end 50 Pd. bedærvet Robbekjød og endda saae sig længselsfuld om efter mere.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 27de August. Vi mangle endnu et fuldstændigt Værk – siger O. Th. Av." – om den for Danmark saa vigtige Periode fra 1801 til 1814. Det er os kjært at kunne anmelde, at vi snart ville kunne vente et saadant Værk fra en ligesaa frimodig som uafhængig Mand, Hr. Capitain Ræder. Her er ømme Bylder, nok at røre ved, men denne Periode maa vel nu ansees for at være hjemfalden Historien, og Hr. v. Ræder er bekjendt som den Mand, der ikke er bange for at røre ved ømme Bylder. Man har længe klaget over den slette Beskaffenhed af Vandet paa Frederiks Hospital, og har endelig besluttet at lade Vandrenden eller Vandrenderne undersøge. Man har derved gjort den forbausende Opdagelse, at en Vandrende ligger klods op til en Rende, der udfører Uhumskhederne fra Hospitalet, navnlig fra Anatomiekammeret, og da begge Render ere pilraadne, har Svineriet staaet i den venskabeligste Forbindelse med Vandet. Det kunde være interessant at erfare, hvormange Mennesker der ere slaaede ihiel paa Hospitalet ved dette Vand. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Under en Sag, der i denne Tid svæver for Hof- og Stadsretten, har en Person gjort sig skyldig i en saa infamOpførsel, at den vel fortjener offentlig at udpeges. En Mand har anlagt Sag om Skilsmisse fra sin Kone paa Grund af Ægteskabsbrud, og under Sagen har han produceret et af to Vitterlighedsvidner underskrevet Vidnesbyrd fra en Person, hvori denne bevidner, at han flere Gange har havt legemlig Omgang med Førstnævntes Kone. Personen har ganske ugenert indfundet sig i Retten for at beedige sit smukke Vidnesbyrd; men det forekommer os, at der vel kunde være Anledning til at forkaste dette Vidnesbyrd, en Person, der viser en saa foragtelig Tænkemaade, kunde jo let lade sig underkjøbe, eller det kunde jo være af Hævn. Man har formange Aar siden havt et Exempel med en Grosserer, der underkjøbte en af sine Contoirister til at afgive et saadant Vidnesbyrd imod sin Kone. Man tager iøvrigt Feil, hvis man troer, at bemeldte Person hører til den raae Classe, hos hvilken man ikke maa vente at finde Begreber og Ære, tvertimod, det er en velopdragen, studeret Herre. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Man driver nu Artigheden imod Tydskerne saavidt, at man holder tydske Foredrag for dem paa Universitetet. Tre Studenter fra Berlin havde forleden Dag indfundet sig paa Prof. Petersens Forelæsninger over Kunsthistorien, som freqventeres af philologiæ provectiores, og af Opmærksomhed imod Berlinerne holdt Professoren sit Foredrag i det tydske Sprog. De havde formodentlig iforveien gjort Professoren deres Opvartning, og vi finde det ganske i sin Orden, at han vilde vise dem Opmærksomhed, men der er Maade med Alt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Fra Horsens skrives under 28de ds. Jfølge indløbne paalidelige Beretninger er det ganske vist, at Troppesamlingen ved Hedensted vil komme til at finde Sted paa den forhen bestemte Tid, saa at den russiske Storfyrstindes Død ikke vil, som et andet Blad formeente, lægge nogen Hindring i Veien for Maneuvrens Afholdelse. – Hs. K. H. Kronprindsens Ophold i Maneuvertiden med hele sit følge er allerede bestemt at være paa Ussinggaard, der eies af Hr. Propr. Ahlmann. Heri Horsens, der ligger et Par Mile fra Maneuverpladsen, vil ingen Jndqvartering finde Sted i den Tid, kun bliver den herværende Casernegaard indrettet til Sygehuus for de ved Maneuvren muligen saarede eller syge Personer. De forskjellige Troppeafdelinger ville altsaa blive indqvarterede i alle de omkring Maneuverpladsen liggende Landsbyer. (Hors. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Odense forenede Skydeselskab foretog i Torsdags sin aarlige Fugleskydning, der iaar netop faldt paa Selskabets Stiftelsesdag. Hs. K. H. Kronprindsen beærede Selskabet, hvoraf han er Medlem, med sin Nærværelse. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Ved Classelotteriets Trækning i Mandags kom saavel den høieste Gevinst, 8000 Rbd., som en paa 500 Rbd. til Odense, Ved det temmelig stærke Uveir Natten imellem Løverdag og Søndag slog Lynilden ned imellem tvende nær hinanden liggende Gaarde i Landsbyen Seerup under Stamhuset Dallund i Fyen, og splintrede Greenene paa en der staaende Avn, dog heldigviis uden videre at antænde. (Hemp. Av.) Som tidligere meldt, havde endeel Vælgere og Andre i Randers By og Omegn havt isinde, at bringe vore i Viborg, forsamlede Stænderdeputerede deres personlige Hilsen og dermed et Udtryk af deres Tilfredshed med hines Færd. Da der imidlertid fra Mænd i Forsamlingen hertil udgik det Ønske, at man vilde undlade et saadant Skridt, bestemte man sig i det Sted til at seende de Deputerede en Takadresse, der, forsynet med 157 Underskrifter, er afgaaet til sin Bestemmelse. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Digteren H. C. Andersen reiste i Tirsdags igjennem Odense til Flensborg. Hans nyeste Arbeide, et Drama: Et Eventyr for Theatret er indleveret til den kongl. Theaterdirection, for at blive antaget til Opførelse paa det kgl. Theater. Hans Børneventyr, ville med det Første udkomme paa Tydsk paa flere Steder i forskjellige Oversættelser. (Hr. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Af Haveavisen, der redigeres af N. Kjærbølling, sees at Haveselskabets Medlemsantal i det sidste Aars Forløb er voxet til langt over det Dobbelte. Ved sidste Generalforsamling paa Snoghøi den 7de de, udvikledes følgende nærmere Bestemmelser: 1) For at forskaffe Haveavisen en større Lettelse og Sikkerhed med Hensyn til Forsendelsen, besluttedes, i Selskabets Navn, at ansøge om Sammes Begunstigelse, lige med de meest privilegerede Blade. 2) Den gjentagne Opfordring og Opmuntring til Selskabets Medlemmer: at tage visse Planter under Cultur, foranledigede Enkelte til at bestemme sig dertil, og det skal være Selskabet magtpaaliggende, at understøtte dette ligesaa nyttige som interessante Formaal. 3) Selskabets Medlemmer have i det Seneste 4 Uger før hvert Aars Generalforsamling at indsende deres Contingent til vedkommende Medbestyrere, og senere kan intet Medlem indmeldes i Selskabet, med Adgang til samme Aars Forlodning. 4) Generalforsamlingen og Forlodningen afholdes aarlig i Løbet af August, paa en i Haveavisen forudbestemt Dag. Derimod ophæves Forsamlingerne hver 14de Dag, fordi det har bekræftet sig meer at convenere Medlemmerne, efter egen Lyst og Leilighed at besøge Haven. 5) Sjettedelen af Lodderne erholde Gevinster, hver til 6 Rbd. Værdi, og Niterne honoreres lige med Contingentets Beløb. 6) Ohrr. Skolelærere, der kun svare halvt Contingent, erholde desuagtet, som Opmuntring til at fremme Selskabets Formaal, fuld Gevinst, men kun halv Nite. Det samme er Tilfældet med Huusmændene. 7) Selskabet stemte for Opmuntring til nye Planteskolers Anlæg og for Understøttelse til de Bestaaende, men dets endnu svage Fonds tillade fortiden ingen synderlig Opoffrelse i denne Retning. 8) Forsendelsen af Planter og Frø, forsaavidt Sagerne ikke her haves i Forraad, skeer i Regelen directe fra Selskabets Leverandeurer. Hvad der forskrives igjennem Selskabet, udenfor For lodningen, altsaa som Kjøb, vil paa samme Maade blive besørget, men Betalingen indsendes til Selskabets Jnspecteur, paa hvis Navn og Ansvarlighed bestillingerne skee. Potte planter, Stander og Zwibler uddeles indtil Slutningen af Septbr.; Frugttræer saavelsom Ziirtræer og Buske, om Efteraaret og tidlig om Foraaret. Bestillinger paa Urte- og Blomsterfro ønskes hertil indsendte inden Udgang af Januar og kan erholdes fra Begyndelsen af Marts, Georginer udleveres i April. Saralyst 1/2 Miil fra Aarhuus, er i disse Dage solgt af Hr. Major v. Munck til Hr. Propr. la Cour af Steensmark, for 14,000 Rbd. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Copulerede. J Skydebjerg Kirke den 24de ds., Kirkesanger og Skolelærer Chr. Georg Monrad Thomsen, af Smidstrup og Jfr. Hansine Emma Severine Hansen af Skydebjerg. – J Tiilst Kirke den 27de de Propr. P.C. Dochedahl til Holmgaard og Jfr. A. C. Faurschou, i Brendstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Handels- og Skisefterretninger. Paa Refshorn er rimeligviis sjunket et engelsk Brigskib. Af nogle Papirer, som fandtes i en ved Blaavand ilanddreven Pult, maa man slutte, at Skibet er Hongton le Spring af Sunderland, 305 Tons drægtig, ført af Capt. John. Ewers. Jem døde, tildeels unge Mennesker, ere inddrevne til Blaavand, og man anseer disse som hørende til den 11 Mandstærke Besætning. Ligeledes ere tvende Baade drevne iland, hvori Mandskabet sandsynligviis har søgt Redning, men som ere kantrede i Brændingen. Jntet Vrag er synligt. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Natten til 27de de indstrandede for Vangsaa Strand i Thisted Amt det engelske Skib "Britania", Capt. Rob. Oliver, kommende fra Berwick og bestemt til Petersborg i Ballast. Det indstrandede Fartøi er en stor Brig paa 322 Tons, hjemmehørende i Newcastle og har 12 Mands Besætning, som alle ere bjergede. (Thist. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Hamborg Børscours, den 27de Aug. Bordeaur190 1/2. Petersborg 33 1. London k. S. 13 Mk. 8 1/4. Madrid 46. Lissabon 48 3/4. Amsterdam k. S. 35. 80. Spec. 2 bedre. Louis, & Frederiksdorer 11 Mk. 1 3/4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Hals Skibsliste. Jndk. D. 27de: C. Gardell f. Marstrand m. Bord og Spiger, N. Jørgensen f. England m. Steenk. D. 28de: C. Thiis f. Østerr, m. Træll. G. Gunnersen f. Chrsand. m. do. D. 29de: L. Nisted f. Hartlepool m. Kul. P. Johansen f. Østerr, m. Træl. O. J. Olsen f. Frdstad, m. do. - Udg. D. 28de: E. Diederichsen t. Fredericia, for at complettere sin Rugladning. A. Sandberg t. Marstrand, ball. L. Nilsson t. Halmstad m. do. J. P. Markmann t. Aarhuus m. Klude. C. N. Erichsen t. Kiel m. Havre. D. 29de N. Willadsen t. Langeland m. Talg og Havre. J. Hansen i Kiel m. Smør og Havre. J. M. Sørensen t. Hull m. Byg. (L. Larsen, E. Knudsen, A. Homme, C. Simonsen og G. Sønnichsen ligge her for Udg.) – Vinden, den 29de Nordlig, lader Kuling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Reisende. Ankomne, Med Hebe i Torsdags; fra Thisted, Mad. Jørgensen, Forvalter Davidsen, Jfr. Wittendorff, 2 Dæksp.; fra Nykjøbing, Kjøbm. Meulengracht; fra Løgstør, Stiftsphysicus Speyer, Lieuten. Huth med Kone og Datter, Fru Møller, Mad. Wisbye, Student Møller, Pastor La Cour med Kone og 2 Børn, Jfr. Nyholm, 3 Dæksp.; fra Staun. Jfr. Welander. (Jalt 22 Pass.) Med Dagvognen f. D.: fra Hobro, Mad. Andersen, Hestehandler Glenstrup og Hr. Pind. – Afgaaede. Med "Jris" i Torsdags til Kjøbenhavn: Cancellir. Strøyberg, Kjøbm. Heckscher, Jfr. Heckscher, Urtekræmmer Aagaard med Kone og Svigermoder, Apotheker Helm med Datter, Kjøbm. Th. v. Spreckelsen med Søn og Datter, Jfr. Krenckel, Jfr. Møller, Jnformator Algreen, Eleverne J. A. og C. J. Sørensen, Student Vahl, Discipel J. Vahl, Pastor Hunderup, Adjunct Poulsen, Kjøbm. C. Simoni, Kiøbm. Preys, Jfr. Thestrup, Jfr. Deichmann, Kjøbm. Busch, Kjøbm. Brasch, Prof. Hjorth. Handelsreis. Møller, Handelscommis Cursel, Kjøbm. Schjørring, Kjøbm. Falkenroth, Jfr. Brasch, Apotheker Aabye, Premierl. Huth med Kone og Barn, Enkemad. Wisbye, Fru Møller, Stud. jur Møller, Student Brink-Seidelin, Fru Obel, Jfr. Funch, Skomager Gjødesen med Kone, Elev Brink, Kjøbm. Kragh, Toldbetjent Hain, Bager Smith, Marschandiser Overlade, Saddelmager Wulff, Mad. Jørgensen, Drengen Oxenbøll, 9 Dæksp. Til Hals: Snedkersv. Løgtholt, Maren Johansen, Kammerr. Theilmann. (Jalt 65 Pass.) Døde. J. O. Andersens Kone, Dagmar Cornelia, f. Note, 66 A., paa Odder. Snedkermester Anders Jørgensen, 64 A., i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Bekjendtgjørelser. At min kjære Svigermoder, Madame Maria Sørensen, Enke efter Værtshuusholder Jens Sørensen, blidelig indslumrede i Døden afvigte 27de dennes, efter 14 Dages Sygeleie i sin Alders 78de Aar, bekjendtgjøres med dyb Beemod for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 30te August 1844. Peter Mohr. Skomagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Efter flere Aars tiltagende Brystsvaghed og 8 Dages Sygeleie indgik til Fredens Hjem, ved en blid og rolig Død den 21de dennes, Jomfru Dorthea Cecilie Wedel, i sin Alders 60de Aar, hvilket herved med Veemod bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner af hendes eneste efterlevende Søster. p. t. Ribe, den 28de August 1844. Henrikke Petrea Berg, født Wedel.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
At min kjære Broder, Cand. theol. Carl Ulrich Heilmann, ved Døden er afgaaet, paa Albeck, efter faa Dages Sygeleie, tilkjendegives herved sørgeligst for hans Familie og Venner af hans dybtsørgende Broder. Aalborg, den 26de August 1844. C. A. Heilmann.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Dampbaaden Liimfjorden, Capitain S. Tonnisen, afgaaer indtil videre herfra hver Mandag Morgen Kl. 6 til Lemvig, og Ganløber paa denne Tour Løgstøe, Kl. 9, Nykjøbing Kl. 12 og Struer Kl. 5, afgaaer fra Lemvig her tilbage hver Onsdag Morgen Kl. 2, og anløber Struer Kl. 7 1/2, Nykjøbing Kl. 12 og Løgstør Kl. 3. Saavel paa Op, som paa Nedtouren modtages og afsættes Passagerer i Sallingsund samt ved Ny Mølle og paa ethvert Sted i Fjorden, hvor Baad kommer ud. Taxterne for Passagerer og smaat Fragtgods erfares hos Dhrr. Expediteurer C. Synderholm i Løgstor, J. Dahl i Nykjøbing, P. Tang i Struer og M. SmithiLemvig. Aalborg, den 26de August 1844. Poul Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-31
Søndagen den 1ste September bliver det broderlige Skyttelaugs sidste Skiveskydning for iaar afholdt paa Selskabets Skydebane. Directionen.