JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Jfølge Privatbreve fra Kjøbenhavn - hedder det i Hannov. Td. - skal der i Professor Davids Sag nylig være foreslaaet 4 Aars Fængselstraf. Dette er imidlertid kun en enkelt Stemme, og blev den endogsaa i Almindelighed bifaldt af hans øvrige Dommere, saa vilde der kun saameget vissere, blive appelleret til Høiesteret. Den Fordomsfri og Sagkyndige maa imidlertid indtømme, at det er vanskeligt at fælde nogen Dom i denne Sag; thi der opstaaer her kun altfor let et Conflict imellem den strænge Ret og billigheden. Tager man nemlig Hensyn til Første maae selv Professorens varmeste Tilhængere, indtømme, at han har forseet sig imod lex regia; billigheden derimod vil inddrømme, at han i denne Henseende har mange Forgængere, der ere slupne aldeles upaatalte (?) Det er atter eet af de mange Conflittet imellem Lovens Bogstav og Lovens Aand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
J England, hvor man med Hensyn til Tyverier befinder sig i lignende Tilfælde, hjælpe de Edsvorne sig med et ikke skyldig, hvor Forseelsen er for liden til at anvende Lovens strænge Straf. Men Lovens Anseelse og den almindelige Samvittighedsfuldhed lider dog derunder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Nylig er i Hovedstaden udkommet en Pjece, betitlet "Professor David og hans Fædreland," af J. B. Schick, hvori Forfatteren driver sin frasse Lidenskab saavidt, at han mener, Generalfiskalen burde have erklæret Prof. Davids "Villie, hans Sind, saavelsom hans Tendents for lige uædle og forbryderske, " og han blues ikke ved at gjøre Brug af de giftigste Invektiver og de pøbelagtigste Personligheder. Man antog at Navnet Schick tilhørte en Pleudonym, hvilket senere vel ikke bogstaveligen har stadfæstet sig; men et nom de guerre bliver det dog ialtfald; thi den saaledes navngivne Forfatter er en fra Garden afskediget Underofficeer. Som Compagnon eller, som de Fleste mene, Principal i Autorskabs Firmaet nævnes en herværende tydsk Bellettist, ciederant Volonteur i O. Pedros Tjeneste: Dr. C. A. Wollheim, et reisende Geni (vide det af ham nylig udgivne Værk: "Der deutsche Trelawney, oder Adenthener eines reisenden Gennies"), der fournerer den tydske Læseverden med: "Spanisches Plesser und Deutsches Salz", og som nu ogsaa lader til at ville forsyne den danske med disse Artikler. At Saltet ikke et af det attiske er vistnok, og hvad Peberet angaaer, da ville Kiendere have fundet det mere portugisisk end spansk. (Af Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Det sidst udkomne Hefte af akedemiske Tidender leverer nogle interessante Efterretninger om den polvtechniske Læreanstalt, deels med Hensyn til Anstaltens Oprettelse deels med Hensyn til dens Tilstand efter Oprettelsen. Man erfarer deraf med Hensyn til det Oekonomiske, at der bevilgedes, 17,000 Rdl til den første Jndretning. Til de aarlige Udgivters Bestridelse udkrævedes 10,200, dertil haves fra Adressecontoiret aarlig 2000, fra den reiersenske Fond 1000 Rdl. og fra Selskabet for Naturlærens Udbredelse 600, de resterende 6600 Rdl. tilveiebringes ved Renterne af to Obligationer fra Horsens og Tøndern paa 2100, og fra Finantserne og Jndustrie og Commercefonden som Gave 40,000 og som Forskud fra Finantserne 129,900 Rdl. For at afbetale denne Obligationsgield til Finantserne, bestemtes ved Kgl. Resolution af 13de October 1829, at der til Jndtægt for den polvtechniske Læreanstalt af alle saa vel udenlandske Blade og periodiske Skrifter skal, forsaavidt samme forsendes med Posterne i Danmark, tilsvares en Extraafgift af 6 s. af hver Rdl. eller 1 Rbs. af hver 16 s. som Abonnementsprisen beløber sig til, denne Jndtægt udgjorde i 1832 2066 Rdl. 56 s. Sølv og 2468 Rbd. 41 s. Sedler og for 1833 23300 Rdl. 51 s. S. og 1741 Rbd. 65 s. Sedler. - Læregienstandene, hvori der undervises ved den polytchniske Læreanstalt, ere Mathematik, Chemi, Physik, Maskinlære, Technologie, Naturhistorie i de tre Afdelinger, Mineralogie, Botannik og Zoologie, og geometrisk Tegnelære og Maskintegning i Særdeleshed. - Fra Læreanstalten ere udgaaede 17 Candidater, hvoraf 9 vare Studenter, af disse have 12 absolveret den chemisk-polyttechniske Exammen, 7 den mechaniskepolvtechniske Examen, 2 have taget begge Examina. - For Øieblikket ere ved Anstalten 15 Examinander og 14 Værkstedselever. Ved de Forelæsninger, hvortil Adgangen betales, har de extraordinaire Tilhøreres Antal aarlig beløbet sig til 40, og ved de offentlige til 200. Tegnestuerne have foruden de faste Deeltagere aarligen havt 10 Extradeeltagere, og i Øvelseslaboratorierne have foruden Examinanderne aarligen 40 øvet sig. - Med Hensyn til de Fordele, de polytechniske Candidater have, maa Resol. af 1ste Septbr. 1330 mærkes, hvorved der er givet dem Udsigt til paa derom indgiven Ansøgning at erholde Bevilling til uden at underkaste sig de sædvanlige langsmæssige Prøver, at tage Borgerskab paa det Næringsbrug, hvortil de ifølge de Kundskaber, som de ved den polytechiske Examen have lagt for Dagen, i Forbindelse med de afgivne Prøver paa Haandfærdighed, som i ethvert enkelt Tilfælde maatte ansees fornødne, kunne antages at besidde Duelighed; hvilket Næringsbrug kan udvides udenfor de Grændser, som ere bestemte ved de nu gieldende Regler for Udøvelsen af de forskjellige Næringsbrug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Hr. Rappo aflagde forleden Dag paa offentlig Gade i Kjøbenhavn en Prøve paa sin overordentlige Kraft og Behændighed. Han havde nemlig det Uheld at vælte med sin Glasvogn, i det at det ene Baghjul, gled ned i Rendestenen. Men "Herkules" mistede ikke sin Fatning. Hurtigt sprang han til og standsede Hestene, der allerede vare paa Veien til at blive løbske, løftede selv, ved at sætte den ene Skulder til, Vognen igjen op, kastede sig paa Sædet og kjørte bort, (rigtignok uden en eneste heel Rude) i fuld Fart, uden at Folk fik Tid til ret at befinde sig om hvad der egentlig (Kbhup.) var passeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Den 23 April bleve 12 Hoved- og 5 Side Bygninger, samt Taarnet og en Deel af Kirken i den lauenborgske Landsbye Büchen (i Amtet Lauenborg) et Rov for Luerne - Samme Dag blev en Reisende ligeledes i Amtet Lauenborg i en Skov morderisk overfalden af 2 Mandspersoner, saaret ved et Skud med Hagel i Halsen og frarøvet et Uhr samt 50 Mk. Kour. i rede Penge. Efter hans Forklaring havde en af Røverne grebet ham i Nakken, hvorpaa det forekom ham, som han hørte et Skud. Han tabte derpaa befindelsen og da han atter kom til sig selv, sporede han en Smerte i Halsen, som, efter Lægernes Undersøgelse hidrører fra et Skudsaar 1 1/2 Tomme langt, 1 Tomme bredt og en god Tomme dybt, og hvori fandtes et Hagelkorn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Ledige Embeder. Sognekaldet til St. Olai Kirke i Helsingøer, 483 Rd. - Kjettrup og Gjøttrup Sognekald i Aalborg Stift, 238 Rd. - Sønder- og Nørre-Onsild Sognekald i Aarhuus Stift, 175 Rd. -Et Copiist Embede i Geheime Archivet, Gagen 200 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Befordringer og Afgang. Den 6te Mai, er Sognepræst for Kjettrup og Gjøttrup Menigheder i Aalborg Stift, A. J. Billeschov, biskikket til Sognepræst forSkjelbye og Gjeddesboe Menigheder paa Falster; Cand. theol. C. G. Dahlerup til Sognepræst for Østeruller og Godsted Menigheder i Lolland; Sognepræst for Sønder og Nørre-Onsild Menigheder i Aarhuus Stift, B. Bruun, til Sognepræst for Bierregrav, Aalum og Tha num Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Roeskilde, G. Høst, til Sognepræst for Sønderup og Suldrup Meenigheder i Viborg, Stift; Cand. theol, og Mag. art. F. L. B. Zeuthen til Sognepræst for Grimstrup og Aarre Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. C. A. Gede til Sognepræst for Har the og Bramdrup Menigheder i samme Stift; Cand. theol. J. P. Sparrevohn til Sognepræst for Randrup Menighed i samme Stift; Cand. theol. og Lærer ved en af Holmens Drengeskoler, F. N. S. Michelsen, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Ved Tallotteriets 1283 Trækning i Altona udkom: No. 89. 20. 60. 58. 42.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Ribe. 4de Søndag er Paaske prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge: i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
AVERIISSEMETS. Hvor en god Sennops=Qværen er at faae til Kjøbs, og et Kvistkammer til Leie, anviser Addressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Efter høie Ordre, bliver Løverdagen den 23de d. M. Eftermiddag Kl. 1 foretaget offentlig Lecitation overen betydelig Reparation paa Kirken i Nør=Fardrup. Licitationen afholdes i Anders Jacobsens Huus i Kirkebye, hvor Conditionerne, til Vedkommendes Efterretning vil blive bekjendtgjorte. Tranberg. Kjerbøl d. 14de Mai 1833.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Ved Proclama af 1ste dennes, som læses i den Kongelige Landsoverret i Wiborg og i Andst-Slangs Herreders Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Peder Hansen Schmidt i Seest indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoirer i Colding d. 5te Mai 1835. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Ved Proclama af 1ste dennes, som læses i den Kongelige Landsoverret i Wiborg og i Jerlev=Bruich Herreders Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter Sognepræst for Harthe og Bramdrup Menigheder, Mathias Bramsen i Paabye, indkaldte inden 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Colding d. 5te Mai 1835. Orenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Mandagen d. 25de dennes Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen i Colding ved Auktion bortsolgt et Partie Sukker og Brændeviin, som af Grændsetoldvæsenet er anholdt; hvilket herved bekjendtgjøres. Ohm. Skodborg d. 11te Mai 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
At Ungtarl Peder Christensen Spangsberg af Nourup, i Jerne Sogn, ved Stiftamtets Resolution af 9de Februari d. A. er erklæret umyndig, og at Procurator Hospitalsforstander Hansen i Warde, den 10de næstefter, er beskikket som hans Værge, bekjendtgjøres endvidere herved. Stads Herredscontoir paa Gjellerupholm d. 5te Mai Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Løverdagen den 23de dennes Formiddag Kl. 10. bliver i Løve Herreds Tingstue i Bredebroe foretaget offentlig Licitation over en betydelig Reparation ved den store Broe over Aaen ved bemeldte Breddebroe. Til Reparationen vil behøves foruden endeel Tømmer til Rækværket, 128 Planker 6 Alen lange af forskjellig Tykkelse og Brede samt 36 Stykker hugne Steen 3 Alen lange og 54 Sykker Ditto 2 Alen lange alle 8 Tommer i C. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende at Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Løve Herreds Contoir i Harris den 4de Mai 1835. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-16
Proclama. Jn Veranlassung des unlangstigen Todesfalls des weil. Herrn Casparus Schmidt Tychsen af Bahrenhof im Neuen Christian Albrechten Koge verden nacBitte von Beikommenden, die nur sub beneficio legis et inventarii die Masse anzutreten gesonnen sind hiermit behuet Ausmittlung des Bestandes derselben von min noie der Herren Hauptparticipanten und von Gerichsmegen diesenigen, velche irgend Ansprüche und Forde rungen an veil. Herrn Casparus Schmidt Tycksen von Bahrenhof zu haben meinen, desgleichem die etwa Plander von ihm besitzen, sowie auch alle, velcheihm auf einige Weise verpflichtet sind, befehligt, sich, beiVermeidung von Verlust ihrer Ansprüche, doppelten Ersatze der Plander und sonstigen Nachtheilen, innerhalb 12 Wochen von der letzten Bekaantmachung dieses Proclams angerechnet hieselbst zu melden, etwa betreffende Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschristlich beiden Protocoll zurückulassen, auch das Verordningsmatige wegen Actenprocuratur zu beobachten. Wornach 1. 1. Christian Albrechten Kog, im Justitiariat. d. 27de Lorenzen. April 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Kongelig. allernaadigste, privilegeret. ei De. Slis. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 40. Tirsdagen den. 19de Mai. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Skjønt man endnu har ondt ved at blive klog paa, hvorledes det egentlig staaer til paa Krigsskuepladsen; saa stemme dog de fleste Beretninger overeens deri, at Dronningens Sager staae slettest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Jfølge en Correspondentsefterretning, som Messager, meddeler fra Bayonne, var Valdes's Tab vel ikke saa betydeligt, som det hedte i Begyndelsen, men dog betydeligt nok til at udslette det sidste Spor af Tillid hos Christinerne. Den samme Efterretning omtalet et nyere og betydeligere Nederlag, som General Jriarte, der commanderer i Biscaia, skal have lidt d. 1ste Mai. D. 30te April var han nemlig brudt op fra Bilbao med 4500 Rd., for deels at forstærke Garnisonen i Lequctio, deels at adsprede Banderne i Omegnen af Guernica. Den første Deel af hans forehavende, lykkedes; men Guernica fandt han besat af Carlisterne; en tre Gange gientagen Storm kostede ham næsten de to Trediedele af hans Tropper; han selv blev saaret, og han mistede desuden sit Skyts og sin Bagage. Havde Carlisterne - saaledes slutter Beretningen - blot havt noget Rytteri, saa var hele Jriattes Corps blevet tilintetgjort. Den samme uheldige Træfning omtaler Journal des Debats, som mælder, at 64 Officerer, deriblandt 4 af høi Rang, bleve paa Valpladsen, men tilføier dog, at Jriatte allerede den følgende Dag havde igjen 3500 Md. samlede i Lequeitio. Jndicateur de Bordeaux fortæller, at Val det selv indseer nu Umuligheden af at naae Maalet, uden fremmed Hjælp, og Messagers ovenomtalte Correspondent frygter endog for, at Hjælpen kommer for sildig, især, hvis det skulde lykkes Jnsurgenterne at trænge ind i Gammel-Castilien. De ugunstigste Beretninger indeholder det engelske Blad Morning Herald; men disse maae vel saameget mere ansees for overdrevne, som de allernyeste Efterretninger fra den spanske Grændse angive Jriartes Tab ved Guernicakun til 500 Md. At Valdes i sin officielle Jndberetning om de 3 Dages Fægtninger anslaaer Carlisternes Tab til 4000 Md. og sit eget kun til 29 Døde og 71 Saarede, er Noget, som er i sin Orden. Glædelig er den Efterretning, at det er lykket Lord Eliot, at udvirke en Overeensstemmelse mellem Valde; og Zumalacarreauy, ifølge hvilken Krigen skal føres paa en menneskeligere Maade, og Fangerne ikke skydes, men udvexles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Frankerig. Hr. Martins Forslag, at de Anklagede, som ved Skrig og Larmen forstyrrede Forretningernes Gang, skulde føres tilbage til Fængslerne, og at Processen i deres Fraværelse uden videre skulde fremmes, blev kun tildeels antaget af Pairerne. Hvad der især synes at have afskrækket dem, er, at Frankerigs Criminalhistorie kun frembyder eet eneste Exempel paa, at en saadan Fremfærd et bleven anvendt. Den Generalsiskal, hvis Andragende var ligelydende med Hr. Martins, var den berygtede offentlige Anklager, Fouquier Tinville; Retten var Revolutions=Tribunalet fra 1794; de Anklagede vare Danton, Camille Desmoulins, Herault de Schelle, Lacroix, Westermann og Consorter, som af Robespieree, St. Just o. s. v. bleve anklagede for altfor meget Maadehold og optraadte mod Tribunalet omtrent paa samme Maade, som de nærværende Anklagede mod Pairs retten. Ministeren Hr. Thiers har i sin Revolutions historie betegnet denne Fremfærd, som een af hiint afskyelige Tribunals allerskjændigste Handlinger."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Efter langt Overlæg fattede Pairerne den Beslutning, at de Anklagede, som ved deres larmende Adfærd hindre Anklageactens Oplæsning, skulde, eftersom Anklageacten var dem hver især meddeelt, bortføres, medens Oplæsningen gik for sig; men at de dog siden igjen skulde fremføres, forat være tilstede ved Vidneforhøret, forsaavidt Vidnernes Udsagn angik dem personlig, og forat fremføre deres Forsvar. D. 9de holdt Retten sit fjerde Møde; enhver af de Anklagede blev stillet mellem to Municipalgaardister, og ved de meest frygtede iblandt dem satte man desuden Extra-Vogtere. Efterat den Beslutning, Pairerne havde taget, var oplæst, fik Actuarius Ordre til at oplæse Anklageacten: men ved de første Ord afbrøde de Anklagede ham med det eenstemmige Raab: "De skal ikke læse, man slæbe os kun alle bort, vi ville have vore Forsvarere!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Da Actuarius formedelst den umenneskelige Tumult maatte holde inde med Oplæsningen, nærmede Gardisternes Anfører, Oberst Feisthammel, sig Præsidenten, som efterat have confereret med de nærmest siddende Pairs, gav ham Ordre til at bortføre de Anklagede, hvilket med temmelig Orden og Rolighed gik for sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Efter et godt Qvarteer bleve 29 Anklagede fra Lyon, blandt dem Lagtange, igjen indførte i Salen; men næppe havde den ulykkelige Actuarius igjen begyndt at læse, førend Lagtange afbrød ham. Da det ikke var muligt at bringe Lagrange til Taushed, blev han slæbt bort af 8 Gardister under de heftigste Protestationer og de bittreste Bebreidelser mod Pairerne, som han ikke levnede Ære for een Skilling, men skjældte ud for gamle, meenedige Syndere og graahaarede Skurke. Da han var borte, og da den Anklagede, Revachol, som ogsaa tog til Orde, var bragt til Taushed, gik Oplæsningen uforstyrret for sig, uden at man dog den Dag blev færdig dermed. Det næste Møde blev berammet til den 12te. Hertugen af Noailles har, paa Grund af den af Paitsretten fattede Beslutning, frasagt sig videre Deelagtighed i Processen, og lignende Erklæringer ventede de uafhængige Journaler fra der. Mole, Faure, Zangiacom o. fl. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Storbrittannien og Jrland. Det er unægtelig af ikke liden Vigtighed for det nye Ministerium, i hvilket Forhold Hr. O Connell, denne mægtige Partihøvding, vil sætte sig til det. J et Brev til sine Constituenter og til det irlandske Folk har han erklæret sig for en ivrig Tilhænger af den nye Regjering, og i en Forsamling, som han d. 1ste Mai holdt i Dublin, har han ogsaa i det hele yttret sig fordeelagtig om det nærværende Ministerium. J denne Forsamlig ophævede han "Anti Tory Foreningen", fordi dens Øiemed, Tor Ministeriets Fald, var opnaaet, og stiftede derimod en Forening til "Valgfrihedens Beskyttelse og til Afskaffelse af Misbrug i Municipalforfatningen." Om Tiendesagen yttrede han, at hvor vigtig end dens hurtige Afgjørelse var, maatte dog, efter hans Mening, Municipalvæsenet gaae foran, og han ventede, at en Bil desangaaende vilde være færdig om 14 Dage. Angaaende Unionens Ophævelse erklærede han, at hans Anskuelse af denne Sag var uforandret; han var endnu stedse overbeviist om, at Jrland aldrig kunde blive lykkeligt, saalænge man ikke gav det dets eget Parlament tilbage; men han indrømmede tillige Rigtigheden af de skotske Reformenners Mening, at denne Sag burde underkastes en upartisk Prøvelse, og derfor opfordrede han til en saadan Prøvelse. J denne Anledning udlod han sig blandt Andet saaledes: "Jeg har naaet mit Livs Efteraar, og Børnebørn lege ved min Haand; men endnu er mit Hjærte, mit Hoved og selv min Arm stærk nok, og jeg skal maaskee leve og arbeide endnu i mange Aar. Seer jeg Ministrene et Aar igjennem at blive vedderes Beslutning, at lade Jrland vederfares Retfærdighed, vil jeg tilstaae dem endnu et Prøveaar; men det maae de mærke sig: jeg vil see dem ved Arbeidet. Jeg vil give dem den fornødne Tid; men dersom de skuffe os alle, Dem, mine Herrer, og mig: da skal jeg bevise dem, at Unionens Ophævelse er vor eneste Tilflugt, og at Jrland maa sørge for sig selv. Alle tede den følgende Dag satte O'Connel den nye Forening i Virksomhed og aabnede dens første offentlige Møde med en Tale til Fordeel for Fattigloves Jndførelse i Jrland. Han har selv før været en afgjort Modstander af denne Sag, men erklærede nu, at Omstændighederne havde overbeviist ham om Nødvendigheden af at indføre et Fattigvæsen, dog paa den mindst trykkende Maade. Han androg derfor paa at oprette en Committee, som skulde gjøre Udkastet til en Petition, hvori Parlamentet skulde opfordres til at tage Forholdsregler til de fattige Jrlænderes Tarv. Ligesom OConnell i hele sit vidtløftige Foredrag yttrede Tillid til den nuværende Administration, saa endte han ogsaa med at opfordre Jrlænderne til at sætte Lid til Kongens og hans Ministres gode og faderlige Regjering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
- Ved Parlementsvalgene have endvidere de ministerielle Embedsmænd, Hr. Mutray, Lord=Advokat for Skotland, og Lord Morpeth, Krigssecretær, seiret over deres Meddeilere, ligesom og Hærens og Marinens Skatmester, Sir Henty Parnell, er paa ny valgt i Dundee. Lord Russel, der, som Jndenrigsminister, meget nødig kan undvære Sæde i Parlamentet, er, efter Coureren, optraadt som Valgeandicat i Pole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Blandinger. Tydskland. Ogsaa fra Berlin begynde Udvandringet til Amerika og det af den formuende Borgerklasse, hvilket har vakt stor Sensation. - Den hannoverske Regjering har nu ogsaa forbudet reisende Haandværkssvende at drage til Schweits. - Den aarlige Forsamling af Naturforskere og Læger skal iaar holdes i Bonn i September Maaned; man forventer, at den vil blive talrigere end nogensinde tilforn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Nordamerika. Richard Lawrence, som i Januar Maaned gjorde et Forsøg paa at snigmyrde Præsidenten, er bleven frikjendt, da det er bleven beviist, at han paa den Tid led af Forstandsforvirting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Indenlandske Efterretninger. J et Møde Mandagen d. 11te Mai vedtoge Repræsentanterne for Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug efter Forslag af Skriftcommitteen: at Selskabets Ugeskrift, under Navn af Dansk Folkeblad, skulde udgives i Qvart, et halvt Ark om Ugen, i samme Format og med samme Skrift som Kjøbenhavnsposten, og at hele Skriftcommitteen skulde danne Bladets Redaction. For ved de Midler, der staae i Selskabets Magt, at virke til at fremkalde fortrinlige Bidrag til Bladet, vedtoges, at originale Artikler skulde honereres med 10 Rbd. Sedler for 1/2 Ark i den nævnte Format, Omarbeidelser eller Oversættelser af Artikker i fremmede Sprog med 5 Rbd. Skriftcommitteen blev dernæst bemyndiget til at indkomme med Forslag om Præmier af forskjellig Størrelse for populaire Skrifter, indtil et Beløb af 500 Rbd. Da Auditeur Holm, der var valgt, til Secretair, havde erklæret at han ikke saae sig istand til at modtage Valget, foretoges et nyt Valg, hvorved Casserer A. Deichmann blev Selskabets Sectetair. Endelig optoges 60 Medlemmer, saa at Selskabet nu bestaaer af 1260. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
En for den danske Handel ikke uvigtig Nyhed er, at den brittiske Regiering (ved Geheimeraadsordre af 1ste ds.) bar tilladt danske Skibe at indføre fra det Land, hvortil de høre, samme Lands Produkter og Vare i alle de brittiske Kolonier, og fra bemeldte Kolonier at udføre Vare til hvilket somhelst fremmed Land. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-19
Af dansk Ugeskrifte, seer man, at det i Kjøbenhavn nu existerer 2 Aspler eller Pleieskoler for smaae Børn, som deri blive modtagne til Opsyn og Pleie i den Tid, deres fattige Forældte ere paa Arbeide og ikke selv kunne have Tilsyn med dem. Formaalet for disse Skoler er nemlig at bevare Børnene fra den Fordærvelse baade paa Siæl og Legeme, som de uundgaaeligen ere udsatte for, naar de paa egen Haand skulle drive om paa Gaden. Den ene af disse Skoler er oprettet i Slutning af Aaret 1828 af det qvindelige Velgjørenheds Selskabs Bestyrelse, først for 12 Børn; men Antallet er nu 100. Den anden Indretning af denne Art er tilveiebragt ved Bestræbelse af et Antal Menneskevenner, som dertil have forenet sig. Den blev aabnet i Mai 1829. for 50 Børn. Børnene optages fra ganske smaae af, naar de blot kunne gaae og gjøre sig nogenledes forstaaelige og de beholdes indtil de have fyldt deres 7de Aar, da de afgives til Almueskolerne. Forældrene bringe dem til en bestemt Tid om Morgenen, og naar de medgives de nødvendige Fødemidler, kunne de blive der hele Dagen, til de om Aftenen igjen afhentes. De beskjeftiges deels med barnlige Lege, deels med Underviisning, saavidt deres Alder tillader det.