JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
paa Sukker paa de andre Øer, foranledigede en overordentlig Udvidelse af Dyrkningen. Dens Indflydelse var saa stor, at Jamaica, som i de 6 foregaaende Aar kun avlede 83,000 Oxhoveder, udførte 1801 og 1802 henved 286,000, som udgjorde 143,000 aarligen. Men den samme Stigen i Prisen, der havde frembragt saa forbausende Virkninger paa de brittiske Øer, foranledigede snart en lignende i Fastlandsmagter nes Colonier. De forøgede Tilførsler af Sukker, som man fik fra Cuba, Porto Nico, Martinique, Guadeloupe og Brasilien, bleve i lang Tid, ei allene tilstrækkelige til at bøde paa Mangelen, der foraarsagedes ved Standsningen af Tilførslen fra St. Domingo, men oversvømmede ogsaa Torvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
Den store udenlandske Søgning efter Sukker fra brittiske Plantager, som fandt Sted efter Tilintetgjørelsen af den St. Domingoeske Han deel, blev saaledes efterhaanden formindsket, indtil 1805 og 1806, da den næsten aldeles ophørte, og da det hele Extraforraad, der produceredes, som en Følge af hiin Søgning, kastede sig paa det indenlandske Torv, og Prisen sank i 1806 til 34 Sh. hver Ewt. – en Priis, der efter Underhuus-Committeens Forsikring, netop var istand til at betale Productionsomkostningerne, uden at der var noget tilovers som Fordeel for Planterne. - Men denne Tingenes Gang kunde umueligen vedblive at være bestandig saaledes. Hverken Plantere, Forpagtere, Manufacturister vilde fortsætte et Slags Production, der ikke afkastede den almindelige Rente af Capitalen. Var ikke Hjelp andetsteds fra blevet dem ydet, saa vilde Planterne efterhaanden indskrænket Sukker avlen til den virkelige Søgning. J Aaret 1806 indkom de hos Parlamentet med et Forslag om at udvide Torvet for Sukker, ved at anordne, at det skal bruges i de indenlandske Brænderier, istedet for Korn, og endskjøndt dette Forslag blev forkastet af Underhuuscommitteen, der var udnævnt til at undersøge Sagen, havde de dog Indflydelse nok til at faae det anbefalet i den i samme Øiemed nedsatte Commission, 1808. Følge denne Anbefaling blev Brændingen af Korn indtil videre forbudet, og store Qvantiteter af Sukker bleve kjøbte af Destillateurerne i 1809 til 1814. Virkningerne af denne tvungne og unaturlige Opmuntring vare saaledes, som de fra Begyndelsen af kunde ventes. Destillateurernes Søgning foraarsagede, at Prisen steg overordentligen; Forraadet af Sukker, istedet for at formindskes, blev forøget; medens det, paa Grund af Kornprisernes Falden, blev umueligt, at lade Forbudet mod Brændingen af Korn vedblive, og saaledes er Planternes Nød nu større end nogensinde. - Denne overdrevne Forøgelse af Dyrkning, foranlediget først ved St. Domingos Ødelæggelse og siden ved Forbudet mod Brænding af Korn, er Hovedaarsagen til de vestindiske Planteres Elendighed. J Vestindien, som i Engelland, er Dyrkningen blevet udvidet til de maadeligste Jorder, som det nu næsten er umueligt at vedblive med at avle noget paa Deres Nød kan ikke afhielpes ved fremmed Bistand. Den har sin Oprindelse fra Over-Dyrkning, og kan kun bødes paa ved dennes Formindskelse. Planterne paa de brittisk vestindiske Øers maadelige Jorder kunne ikke indlade sig i nogen Concurrence med Producenterne af Sukker fra Cubas, St. Domingos og Brasiliens frugtbare Bund. Jmidlertid have Vedkommende dog søgt at ville bøde paa dette Onde ved aldeles upassende Midler. Foruden Forbudet mod Brænding af Korn og den overdrevent høie Godtgjørelse for Udførslen af Sukker, er der blevet gjort Forsøg paa at udelukke de i Ostindien af brittiske Undersaatter avlede Sukkere, fra al Concurrence med de vestindiske paa det indenlandske Torv. Førend 1813 betalte alle muelige Slags ostindiske Sukkere 3 Sh. af 100 Punds Vægt mere i Told end de vestindiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
J 1813 blev den forhøiet til 10 Sk. pr. t. Og i Juli 1821 blev udstedt en Parlamentsact, der ophævede alle de existerende Toldafgivter af ostindiske Sukkere, og lagde i deres Sted en Told af 45 Sh. pr. ewt. paa hvidt eller claved Sukker og 40 Sh. pr. ewt. paa almindeligt Sukker, eller Muscovado, hvilket var en Forøgelse af 15 Sh. pr. wt. paa hvidt og 10 Sh. pr. ewt. paa Muscovad fra de brittisk ostindiske Besiddelser høiere end den Told, der svares af Sukkere fra de vestindiske Besiddelser. Men denne Act mødte stor Modstand, for igjen at give Leilighed til at undersøge Grundene for den Forskjel, der var blevet gjort paa hine Toldafgivter, blev Acten indskrænket til 3 Aar, og man har Føie til at troe, at Spørgsmaalet om dens Forlængelse vil blive drøftet i nærværende Parlamentsforsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
Det er mærkeligt, at de til Botany Bay forviste Forbrydere nu ere i Besiddelse af en Ottendedeel af alle de bevilgede Jorder paa Colonien, og at der blandt samme findes Enkelte, der eie en meget stor Formue. En Mr. Redharn har 2600 Acres Land, Mr. Lord 4365, og Mr. Sammel Terry 1900 Acres. Da denne Mands Historie - hedder det i Edinb. Review - er en Prøve paa det Dynd og Skarn, hvoraf store Familier ofte fremkomme, saa lad Terry filii, Bayens tilkommende Krigere, Lovgivere og Adel erfare, fra hvad og hvem de udsprang. S. Terry blev ført til Colonien, da han var ung. Han blev ansat blandt Troppen af Steenhuggere i Paramata, og hialp med at opføre Fangehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
J den Tidspunct blev han straffet for Forsømmelse i Pligtsopfyldelse, men ved Stræbsomhed, i andre Henseender blev han sat istand til at oprette en liden Detailhandel, som han fortsatte indtil hans Tjenestetid var udløben. Han gik derpaa til Sidney, hvor han udvidede sine Forretninger og ved Giftermaal forøgede sin Capital. Han holdt i mange Aar Vertshuus og en Høkerbod, hvortil de ringere Colonister tyede fra Landet, og hvor de, efter at have beruset sig med stærke Drikke, undertegnede Obligationer og Gieldsforskrivninger, der altid bleve tilbørligen inddrevne. Ved disse Midler og ved virksom Anvendelse af de almindelige Konster til at snyde de enfoldige og ringe Folk, blev Sammel Terry istand til at samle sig en stor Capital og en Mængde Jorder i Ny-Sydwales. Ved den Reguleren, Magistraten i Sidney indførte, ophørte han med at sælge spiritusse Drikke, og er nu i Sidney blevet een af de første Speculanter i Handelen med Klæder. Nyligen har han opført en Vandmølle i de moradsige Sletter mellem denne By og Botany Bay men som ikke vil lykkes. Af de 1900 Acres Land, han besidder, ere kun 140 endnu ubetalte. Han eier af Hornqvæg 1450 Høveder og 3,800 Faar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
En af de skjønneste Broer i Verden findes paa Øen Serasamodra (i Ostindien) over den østlige Arm af Floden Cavery, begyndt 1819 og fuldendt i forrige Aar; den er 1000 Fod lang, 13 bred og 23 høi, og bæres af 400 Steenpiller, der danne 113 Buer. En Jndfødi Mysore har ladet den hele Bygning udføre paa sin Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
J Liverpool opholdt sig for ikke længe siden en ung Vild fra Van Diemens Land. Han var saa meget mere en Gjenstand for Nysgierrigheden, som selv dette Lands Colonister, ved den fuldkomne Mangel paa Samfærdsel med de Jndfødte, kun sjeldent faae een af samme at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
Kjøbenhavns Børs, d. 19 August. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 78 1/2 a 79. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
En Hypochondrist styrtede sig i Vandet, men blev lykkeligviis trukket op igien. Dahan var kommet til befindelse, bragte man ham hen til Præsten, der skulde formane ham til, i Fremtiden at afholde sig fra et saa syndigt Skridt. Aar Du da ikke betænkt, min Søn sagde den Geistlige: "at man kun lever eengang Ja, jeg har, Deres Velærværdighed, svarede den Ulykkelige: "men jeg har tillige betænkt, at man ogsaa kun døer eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höeck¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 August 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Ansøgnings-Udkast for Lægekonen, Jordemoder Larsen. Major N. v. Fogh i Hirschholm har, i Aaret 1817, da han var Landsoverrets=Procurator i Viborg, skrevet et Ansøgnings=Udkast for Madame Larsen, hvis Lægemaade fortiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
saa hyppigen omtales i vore offentlige Blade, Dette Udkast læste Jndsenderen i Aaret 1819, og fandt, at det, baade for Jndholdets og Fremstillingens Skyld, borde læses offentligen. Den Tilladelse, som da negtedes ham til Indrykkelse, har han nu erholdt, hvorfor bemældte Udkast herved meddeles Almeenheden, der næppe vil finde det udeeltageligt. Enhver Gjerning, der ei fornærmer Enkelte, og endnu mindre skader det Hele, er i Almindelighed tilladt. Gavner den Enkelte, har den, endog kun tilsyneladende, Fordeel for det Hele, er det moralsk Pligt, at den foretages, Krav, at den fremmes. Med denne Sandhed, der er saa ligefrem, at den ei kan smykkes med noget Bi= eller Tillægs havn, indleder jeg mit Andragende, nemlig dette: at jeg, ved uafbrudt Held, i vanskelige Curer, har tildraget mig megen Opmærksomhed viist, at jeg har en Kundskab om simple Lægemidler og deres Anvendelse, som, om ei hidtil, dog for nærværende Tid, ere ukiendte i Lægevidenskaben, - og hvilken Kundskab jeg fattig, beviisligen fattig - ønsker maatte, saavidt Omstændighederne. kunne tillade det, ikke alene komme min Alderdom til Gode, men og, efter endnu nøiere Prøver, vorde et Bidrag til Videnskaben, der kunde tjene til at forkorte den Lidendes Smerter og formindske den Fattiges, som det Offentliges, Udgivter. Ved at opløse, ved deelviis at behandle den fremsatte Sandhed, kommes mit yttrede Ønske tillige nærmere, og skal det derunder være mig i stadigt Minde, at det endog, i fornødent Fald, er for Publicum jeg offentligen skal, om mueligt, retfærdiggjøre det Haab, jeg nærer, den Ansøgning, jeg fremfører. Paa det menneskelige Legeme, der er sammensat med en Kunst, som langt overgaaer de største Tænkeres Begreber, kan der lettelig komme Bræk, ligesom paa alle meget kunstige og sammensatte Mastiner. J Delenes Forbindelse ligger Grunden til deres Adsplittelse. Jmidlertid, naar visee, at Creaturernes Sandser, deres Smag og Lugt - der ere visse og tilforladelige, fordi de ikke ere afvegne fra deres første naturlige Stand - er det Compas, hvorefter de gaae, medens de indsamle deres Næring paa den aabne Mark, og naar vi derhos vide, at Lægerne have været nødte til at foreskrive den kjelne Yppighed en Leveorden, som den tarvelige Bonde i Hjertet beleer, saa torde vi troe, at Maadehold og egen Opmærksomhed paa det, der bekom os vel, eller ilde, vare de Hovedmidler, der sikkerst vilde opholde vore legemlige Kræfter, og vi tør da antage, at det er de menneskelige Skrøbeligheder, de menneskelige Lidenskaber og Laster, der have forvandlet den Jord til en Sygestue, som af Skaberen var bestemt til et Paradiis for Alle. Jeg skal ei vove, at indlade mig i Læge videnskabens Historie, ei at berøre, om Kunstens første Oprindelse var en Datter af Nød og Medlidenhed, eller, om maaskee Menneskenes Trang og Menneskenes Begjerlighed efter at vinde Ære. og Rigdomme have ligge tidligen avlet Læger; men Alle vide vi, at det ikke er uden efter mange Tiders Forløb, at Verden fremviste Læger, Videnskaberne have frembragt dem, og Videnskaberne ere selv nyligen oprundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Siden Sygdommene Tid efter anden ere blevne mangfoldigere og jevnligere, end de tilforn have været i de enfoldigere Tider, have Lægerne overladt visse Dele af deres Kunst til Saarlæger, Fødselshjælpere osv. De tilstaae, at Lægedommen mod Sygdomme tages især af Planteriget, og at det ikke er mueligt for noget Menneske, at have Leilighed til at kjende alle Planterne, der, ligesom vi Mennesker, have deres forskjellige Bopæle overalt paa Jordkloden. De vide, at Sygdommenes Sæde for det Meste bliver ganske skjult for Øjet, og at de udvortes Kiendetegn ere bedragelige og tvetydige, og erkjende derfor, at Kunsten endnu er meget usikker, at her endnu er meget uopdaget, mange Deles Bestemmelse uvis og uafgjort. Det er derhos vitterligt, at der gives Lærdomme, som ikke vare ubekjendte for de gamle Ægypter, hvilke vi for maaskee ikke over 100 Aar siden beloe som Fabel, og nu derimod ære som en Sandhed. Og naar da Lægekunsten, ved at tilstaae sin Ufuldkommenhed, tillige indrømmer, at den saavel kan have tabt af hvad det Gamle ejede, som mangle af hvad det Nye endnu - maaskee ved blot Tilfælde – kan yde, saa kan det Hele i Sammenhæng taget, et andet end give mig Haab om, at der ikke med nogen Strenghed vil spørges, hvorfra jeg har min Kundskab eller: om jeg kan have den, men derimod ikkun, med Gunst prøves, om jeg har den? Det er da dette jeg ønsker mig Held til at kunne godtgjøre, i det jeg gaaer over til den Jnddeling, Jndledningen af min nærværende Ansøgning bebuder. (Fortsættes.) Om de nye Søbade i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Man kan nu meddele Skilderiets Læsere, den behagelige Efterretning, at de i dette Blad for en rum Tid Siden bebudede Søbade kunne ventes istandbragte, mueligen allerede i næste Sommer, da Sukkerformefabriken ved Langebroe, der heldigviis just var til Auction, er blevet kjøbt i dette Øiemed. Kjøbenhavn faaer derved afhjulpet et længe følt, væsentligt Savn, og vil fra nu af ikke i den Henseende staae længet tilbage for andre store, ved Havet beliggende, Stæder. Der er heller ingen Tvivl om, at ved den nu ved Dampskibet aabnede lettere Samfærsel mellem vor Hovedstad og Nabolandene, de nye Søbade, naar de blive anlagte med den Smag som man af de Mænd, der staae i Spidsen for dette Foretagende, er berettiget til at vente, ville drage mange Fremmede hertil, der nu tye til langt mindre mærkværdige Stæder end KjøbenVed havn, blot for at benytte sig af Søbade. denne Leilighed vil det til Indretningens ene større Opmuntring fra Almeenhedens Side er være upassende at anføre en interessant Artikel, om Bade, som findes i Dr. Vogels diætetiste Lexicon, under Bogstavet B., saaledes lydende: Bade. De gamle Tydske, siger Huse land i hans Erinnerung an dre Bader und ihre Wiedereinführung (see hans gemeinnutzige Aufsatze, som ved deres usædvanlige Legemsbygning, Styrke og Heltemod tiltrak sig endog Romernes Beundring, elskede og yndede Badning fremfor alt. Om Sommeren brugte de kolde Bade, om Vinteren de varme Huusbade eller de varme mineralske J det tolvte og trettende Aarhundrede Kilder. syntes Badningen at være temmeligen gaaen af Brug; men snart gjorde den derved tiltagende Mængde af Udslætsygdomme, i Særdeleshed, den ved Korstogene til os forplantede Spedalskhed, paa ny opmærksom paa Badenes Nødvendighed, og gav Anledning til at de almindeligen bleve indførte igjen. Jngen blev slagen til Ridder, førend han havde badet sig; intet Par blev viet, med mindre de havde underkastet sig Brudebadet; ja endog Bryllupsgjæsterne turde ikke indfinde sig, uden først at have badet sig. Jblandt Haandværksfolkene, som den hele Uge havde fortjent deres Brød i deres Ansigts Sveed, blev det en Skik at gaae hver Løverdag i Baad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Hvor ofte maae ikke Medikamenter fra Apotheket see Mineralbade triumphere over sig? De hyppigste og meest haardnakkede Sygdomme, som ikke vige for noget andet Middel, overvindes dog af Karlsbadet, Toplitz, Brukenau, Driburg, Pyrmont, Spaa, Aachen o. d. 1. Men desværre! kun de færreste Patienter af dette Slags kunne anvende Bekostning og Tid nok til at besøge disse Brønde og Bade. Desværre er Badningen hjemme hos sig selv hos de fleste Syge forbunden med alt for mange Vanskeligheder, med alt for stor Mangel paa Beqvemmeligheder, endog i Henseende til Badekarrene og d. l. til at Lægen stedse efter Hjertens Ønske kunde benytte sig af dette Betryggelsesmiddel for Sundhed. Offentlige Badeanstalter, hvor den Syge, efter Fornødenhed og med tilbørlig Beqvemmelighed, kan bade sig snart koldt, snart varmt, snart i reent, snart i Saltvand, vilde for største Deel erstatte de mindre velhavende Syge Savnet af de kostbare udenlandske mineralske Bade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Ogsaa i vort Norden har, som bekjendt, Brugen af Bad været saare almindelig, selv i det fjerne Jsland. Hvo har ikke hørt tale om Snorre Sturlesøns berømte 600 Aar gamle Bad? Det er uden Tvivl, siger den engelske Reisende Henderson, næst efter Heimskringla, det herligste Beviis for hans (?) Genie, og danner et ædlere Monument for sin Ophavsmand, end de ivrigste af hans Beundrere kunde have oprettet til hans Ære. Det er af en fuldkommen rund Form, har henved 15 Fod i Diameter og er opført af hugne Tophstene, som ere ypperligen sammenføiede og fastgjorte med et Cement af Bolus. Gulvet er belagt med samme Slags Stene og en Steenbænk gaaer rundt omkring i Badet, hvorpaa flere end 30 Personer kunne sidde. En underjordisk Vandledning, opført paa samme Maade, fører det varme Vand fra den naturlig hede Kilde Skrabla over en Strækning af 500 Fod. J Aaret 1733 blev denne Vandledning noget beskadiget ved Jordskjelv, men Snorres Efterkommer og Biograph, Finn Johnson, da Provst og Præst til Reikholt, siden Biskop i Island, lod den reparere. Tidens Tand har siden tilføiet dette store Værk nogen Beskadigelse paa enkelte Steder, som dog letteligen kunde afhielpes. Man kan, efter Behag, fylde og rense Badet o. s. v. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Det fortjener ved denne Leilighed at bemærkes, at Postgaarden fordum i mange Aar har ført Navn af den Kongelige Marskalks Gaard. J det syttende Aarhundrede, under Kong Christian den Femtes Regjering, har paa dette Sted boet Storkantsler Grev Peder Griffenfeld, af hvem der endnu findes et Skjøde, og hvis Fader Bygningen havde tilhørt. Efter Jldebranden 1728 blev Gaardens Opførelse af ny foretagen af Oversecretair Christian Møinichen, dernæst af den grevelige Frisiske Familie, og omsider af Overkammerherre Carl Pless. Men da Kong Christian den Sjette lod afbryde det gamle Kongelige Residentsslot, saa blev ogsaa, tilligemed Slottet, afbrudt alle de andre tilkjøbte Huse og Gaarde, som tilforn havde tjent Overhofmarskalken til Beboelse. Kongen kjøbte derfor hiin Gaard, og indrømmede den Overhofmarskalken til Beboelse, og af denne Aarsag fik den fra den Tid af Navnet Marskalkgaarden. Da Overhofmarskalken siden fik sine Værelser paa det Kgl. Residentsslot Christiansborg, blev den indrømmet andre Rangspersoner. Men 1780 blev den kjøbt og indrettet til Generalpostamtets Gaard, og samme havde der første Gang sin Forsamling d. 31 Marts f. A., da man ogsaa begyndte at expedere Posterne derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
J Nykjøbing paa Mors er nyligen blevet skudt en Stork, hvori fandtes en Piil 1 1/2 Alen lang, af et ubekjendt, særdeles haardt Rør, derovenfor Laaret var gjennemstukket Huden eller de yderste Kjøddele saaledes, at den stod fast 3/4 Alen fra dens øverste Ende. Saaret var aldeles lægt og de Huddele, der havde befæstet sig omkring Pilen og fulgte med denne, da den uddroges, vare fuldkomment tørre. J den øverste Ende af Pilen er et Jndsnit til Buestrængen, men i Spidsen er den splintret og afbrækket, saa man ei kan see om den har været beslaaet med Jern. Den skal sendes til Kjøbenhavn, for der at undersøges af en Naturkyndig, og for om mueligen at erfare hvor hiint Rør voxer. - Det er ikke usandsynligt, at een eller anden Vild i de varme Boner, hvortil Storkene ved Vinterens Nærmelse som bekjendt trække hen, har afskudt denne Piil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
J afvigte Aar blev de for Aaret 1822 ventede, samtlige Jndtægter af de forenede Stater, af Skatmesteren anslaaede til 16, 110,000 Doll. Man beregnede, at Tolden indbringer heraf 14 Mill., og at Resten af andre Jndkomster vil gaae ind. Selv ved at antage dette regner man, at Jndtægten overstiger Udgiften 1, 162,000 Doll. Af officielle Beretninger sees, at allene Tolden af Havnen Newyork i det løbende Aar vil afkaste omtrent 10, 125,678 Doll., hvortil endnu kommer Tøndepengene af 3 til 4 Hundredetusinde Doll. – Af denne Opgivelse kunne uddrages to vigtige statistiske Kiendsgierninger, først: at Newyorks Havn indbringer omtrent ligesaa meget i Told, som alle de andre Sø havne i de forenede Stater tilsammentagne; fremdeles, at fra denne Havn over 3/4 Deel af alle Statsudgivter bestrides. Heraf tages til Renter af Statsgielden 5,722,878 Doll. Efter officielle Beretninger, der ere blevne den nordamericanske Kongres forelagte, angaaende Handelen med Haiti i Aaret 1821, beløb Jndførslender fra sig 2,246,257 Pd. St., fra de spanske Colonier og Sydamerica 1, 114, 117 Pd. St., fra Brasilien 605, 126 Pd. St.; Udførslen did blot af americanske Varer, til Haiti 740, 383 Pd. St., til de spanske Colonier og Sydamerica 508,176 Pd. St. Handelen paa Haiti udgjorde i alle Forhold over Halvdelen af den vestindiske overhoved (paa Cuba nær). Hvor meget betydeligere maa denne ikke blive nu ved den Til vært, Haiti har faaet ved den store, hidtil spanske Andeel af Øen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
De indfødte Sorte, der boe i Nabolavet af Port Hunter og Port Stephens, ere meget virksomme i at opbringe de rømmende Forbrydere, paa Botany Bay. De ledsage de Soldater, der udsendes for at forfølge Flygtningerne, og ved deres overordentlig skarpe Syn, der end mere skjærpes ved den daglige Øvelse i at forfølge Kungaroos og Opossiums, kunne de betegne de menneskelige Fodspor. Heller ikke ere de bange for at møde de rømmende Forbrydere i Skovene, naar de udsendes for at forfølge dem, endog uden Soldaterne; ved deres Færdighed i at kaste deres lange og spidse Træpile, saare de dem, og sætte dem ud af Stand at gjøre Modstand, rive Klæderne af dem og tilbagebringe dem som Fanger over ubekiendte Veie og Fodstier, til CoalRiver. De belønnes for denne Handling med Mais og Tæpper, og uagtet de have at befrygte de Opbragtes Hevn, vedblive de dog at leve i Newcastle og Nabolavet; men holde sig meest til de Militaire. Bryllupskvad, til Grev Adam Vilhelm Moltke, til Bregentved, Hans Brud, Hofdame hos H. M. Dronningen, Comtesse Marie Knuth; den 22de August, 1823. Cone: "Skilt fra Dig ved Bølger, Bjerge, Dale".)J vort gamle danske Fædrerige Færdedes saa mangen Ridder hold, Værned kjekt om Arnested og Pige, Lige trygge bag hans blanke Skjold. 2 Dybt i Runen end de elskte Navne Staae paa Høien over Kjæmpens Been: Fødeland og Mosig kjærligt favne Paa de Danskes stolte Bautasteen. Men, ei Laurbær blot gav Dannisære; Egeløv omslynged Riddersværd: Seiren over Vendens Vikinghære, Var ei Axels største Dannefærd; 1 Ranzaus Hjelm ei Svarterraa blot straaler Viisdoms Fugl omsvæver Løvens Feldt; Trolle ei blot glatte Lag tilmaaler: Herlufs Holm fandt Bølgens snilde Helt. Dog - hvo mægted alle Danske nævne, Som forened Storheds Dobbeltglands, Lettere var Monas Klint at jevne, End at sjunge hver vor Rosenkrands. 1. En idag kun alle Hjerter hylde: Danmark priser ham i Borg og Vraa; Kun for ham sig alle Bægre fylde, Thi, han elsker Danaland, som Faa Fædres Ny hans Skjoldemærke bærer Over Bjerg og Dal og vilden Sø Men, langt meer hans egen Færd ham ærer, Skjøndt hans stille Kreds er Herthas Ø. 2 Bondens Fader, Videnskabs Beskytter, Hver Ulykkelig en trofast Ven, Reise Hjerterne ham Ærestøtter, Som ei Tidens Storme veire hen. Gjæve Moltke, Sandhed her Dig sjunger; Vredes ei, Beskedne, ved dens Røst! Glædens Tone Dig imode runger, Thi, en ædel Viv er Livets Lyst. 1. Hende Dig idag monne Herren skienke; Hun vil lønne Dig med Kjærlighed; Huuslig Lykke er dens hulde Frænke: Begge signe Eders Fremtids Fjed! Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Kjøbenhavns Børs, d. 22 August. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 103 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 3/4 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höese.