Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-09-27
Handelstidenden giør opmærksom paa Sukker=Roden (Lium gigarten Lin.) som den, der efter Chemikeren Marggraffs Angivende virkelig indeholder mere Sukkerstof end de andre indenlandske af ham undersøgte Planter. Sammes Dyrkning er hverken underkastet megen Vanskelighed eller koster megen Omhu Hr. Adjunct Møller, Secretair i Høieste Ret, har i Kbhvns. Nyeste Skilderie meddeelt nogle bemærkninger i Anledning af den Komet, som i denne Tid lader sig tilsyne under Stiernebilledet den store Biørn eller den saakaldte Karls Vogn. Efter hans Formening er samme en af de største eller nærmeste, som nogen Tid har ladet sig see for Jordbeboernes Øine. Han antager Komerer for en Mellemklasse imellem Sole og Planter, eller et Slags vandrende Sole, hvis kløftede flammende Hale lader sig forklare af et endnu ikke for Publikum forredraget, Sol angularsystem, hvorefter tvende Sole samtidig virke paa den selvlysende elektriske Dunstkreds, som paa alle Sider omhyller Kommeterne, men hvoraf Vi, formedelst det langt stærkere Soellys, allene kan see den Deel (Segmeent, som ligger i Kommetens Skygge. Da denne Dunstkreds i øvrigt ligner Nordlyset, Bodigkallyset og de Fænommener, som fremkomme ved Forsøg med Elektristermaskinen, saa antager Forfatteren det at være Kommeternes Bestemmelse, at opfylde eller svangre Rummet med ellektriske galvaniske Partikler hvilke Planterne, ja Sol en selv, ifølge deres AttractionsKraft trække til sig, og som udgyde Liv, Kraft og Frugtbarbed over dem. Efter forbemeldte Solarsystem beskrive ogsaa alle Himmellegemer deres Vaner imellem flere Soles samtidigt, men i modsatte Direktionen virkende, tiltrækkende og tilbageholdende Kræfter, som giensidigen holde hinanden i Ligevægt, medens de verelviis virke, hvorfor Newtons Centrisugalkraft i Henseende til Planeterne erklæres for et Fantom som Cartesti Hvirvler. J øvrigt holder han det for meget sandsynligt, at saa mægtige Himmellegemer som Kommeter kunne have megen chymisk Jndflydelse paa det hele Planetsystem, og altsaa tillige paa vor Klode, paa hvilken Forudsætning han og tilskriver denne Kommet det i Aar herskende usædvanlig tørre og varme Veirligt. Men dem, som af samme spaae Ulykker, raader han at væbne sig med somme Forestillinger som Kardinal Magarin, der, da han laae paa sit Dødsleie, og man tilkiendegav ham, at en Kommet havde ladet sig see, som formodentlig skulde bebude Hs. Eminenses Død, med den ham egne Aands munterhed svarede: at det var alt for megen ere oguleilighed af den Hr. Kommet Endnu fortiener det ogsaa her at omtales, hvad den Handespenerske Tidende anfører om den Muelighed, at en Kommet kunde støde sammen med Jorden. Resultates af den berømte Dr. Olbers Undersøgelse om denne Gienstand er da: at af 430 Millioner Kommeter, der komme Solen nærmere end Jorden, vil efter Sandsynlighed først Een støde sammen med Jorden. At der maaskee ikke gives over et Par tusende Kommeter, er ingen Jndvending herimod, da de efter de hidtil værende Betragt ved at hun i flere Dage har opkastet aa Skruptudser, der alle vare levende ved Opkastelsen, og at de vare komne i hendes Mave ved at have drukken Sumpevand, hvori Æggene have været. Naar betænkes at en Skruptudse er et koldblodigt Dyr, som paa ingen Maade kan udklækkes eller leve i den menneskelige Mave, der efterFahrenheit indeholder en Varme af 96 Grader, saa indsees lettelig dette Urimelige i sligt et Foregivende Formodentlig er det Helet Vedragerie og et fuldkomment Sidestykke til den vidunderlige Pige i Osnabrick, der i 1799 foregav at have levet i lang Tid uden Mad og Drikke. Som hendes Bedragerie blev ved Snildhed, og Paapassenhed lykkeligen og vel opdaget, saa il nok ogsaa det samme blive Tilfældet her.