Berlingske Tidende, 1784-10-01
Under Dato Frederichsberg Slot den 20de Augusti d. A. her det behaget Hs. Majestæt at lade udgaae en Forordning, Porved bekiendtgiøres: At, da det er bleven Hans Majestæt Plerunderdanigst foredraget, hvorledes Frie=Skyds i Hans Majestæts Rige Norge, som har været forundt saavel Hans Majestæts civile som militaire Betiente, haver hidtil været. dels meget byrdefuld for Almuen, som samme skulle erlegge, Pils mange Tvistigheder underkastet, saavel i Henseende mem samme haver burdet nyde, som og, hvem og i hvilke tilfælde samme haver skullet afgive; og en stor Deel af denne Vanskelighed deraf har havt sin Oprindelse, at nogle Gaar Hans Majestæts Rige Norge skal være henlagde, et skydse de Reisende for Penge, og at disse af den Aarsag ingen Deel have kundet tage i Frie=Skydsen, da Betalingen for Penge-Skydsen har været saa ringe ansat, at adskillige af de Pengeskydsende have fundet sig med samme saa betyngede, at endog nogle have søgt at omtaske Pengeskydsen med Friskydsen, saa har Hs. Majestæt for at raade Bod paa denne Uorden, og paa det enhver kan vide, hvad han i ethvert enkelt Tilfælde haver at give og imodtage, hermed, for saavidt de fire Stifter i bemeldte Hs. Majestæts Rige Norge (Nordlandene og Finmarken undtagne) angaaer, allernaadigst villet byde og befale: §. 1. Al Pengeskyds, som hidtil i Norge haver været betalt med 12 og 16 Skill. pr. Miil, skal herefter betales 4 Skill. høiere af hver Miil, paa hver Hest, hvorefter de Gaarde, som have været ansatte at skydse for Penge, skal herefter, efter sin Tour, tage Deel med andre Gaarder i FrieSkydsen, og skal Amtmændene derimod henlægge under de for Penge skydsende Gaarde, saa mange som beqvemmeligen derunder kan henlegges til at skydse de Reisende, dog Dragun-Gaarden derfra undtagne, paa det saavel den ene som den anden Skyds uden Besvær kan vorde iværksatte. §. 2. Alle Gaarde i Norge skal herefter vare Frie-Skyds, dog undtages herfra: a) Adelige Sædegaarde, som ikke have tabt deres Friheder efter Skatte-Forordningen; men naar de samme have takt, skal de, i Overeensstemmelse med Hs. Majestæt Resolution af 16de Januarii 1784, svare denne Stad. andre Bøndergaarde. b) De b) De Gaarde og Jorder, som ere tillagde Hs. Majestæts Statholder, Stiftamtmænd, Amtmænd og Laug. mænd pro officio. e) Præstegaarde, som Præsterne paaboe, men ikke deres Anner= og Mensal-Gaarde. d) De Gaarde, som Fogeder, Sorenskriverne og Lehnsmændene beboe, enten som Eiendom, eller som Bøxel; men naar de ingen Boepæl have paa Landet, skal de heller ingen Magt have i dets Sted at frietage nogen anden Gaard for Frie=Skyds; ligesom og, naar de boe til Leie paa en Gaard, uden at have bøxlet. den, skal Gaarden ikke destomindre svare Frie Skyds. e) Præsternes Medhielpere, og Kirke=Værgere, dog er det allene at forstaae om to Mænd i hver Sogn, som efter Norske Lovs 2den Bogs 9de Cap. 2den Art. skal være baade Medhielpere og Kirkeværgere; skulle der i noget Sogn være flere end to, saaledes som Loven omtaler, da nyde de ingen Skydsfrihed, men de to ældste af dem nyde saadan Friehed, saalænge de i dette Ombud forblive, og skal Amtmændene, uden videre Anke, i forekommende Tilfælde derpaa decidere. f) Skoleholdere og Klokkere, saalænge de holde Skole; og Rødningsmænd, hvis Jorder skyldsættes og legges i Lægd, saalænge deres Frieheds Aar vare. 3) Fattiges Forstandere, Fierdingsmænd, Postbønder, Qvarteermestere, Rodemestere, saavel ved Veiene som ved det Fattiges Væsen, skal være frie for at svare Frie skyds af deres paaboende Gaarder eller Gaardsparter; dog skal Udmeldelsen af disse Ombudder, naar de af Vedkommende udnævnes forevises Amtmændene, som samme skal paategne, naar de intet have imod deres Udmeldelse og Skydsfrihed at erindre, men i øvrigt have de at see derhen, at ingen flere til disse Slags Ombudder antages, end fornøden giøres, og naar de kan bestrides af een, at to da ikke dertil antages; ligesom og, at Dragun-Udrederne tages til slige Ombudder fremfor Soldater Udrederne, samt at ingen, som boer nær ved Konge-Veyen, dertil udnævnes, saa skal og flige Ombudder allene vare i 2 Aar, da andre dertil udnævnes, naar nogen dertil beqvemme findes. da angade. a) Lodser, saa mange som af Ober-Lodsen dertil beskikkes, skal være frie for Frie=Skyds af deres beboende Gaarder og Gaards-Parter, hvorimod de skal giøre Frie Skyds til Vands, naar Ober=Lodsen reiser, og maae Oberlodsen ingen flere beskikke end nødvendigt er paa hvert Sted. 2) Enrolerede Søe-Folk ere og frie for at føre Frie-Skyds til Lands af deres beboende Gaarder 1/8 Og er i Almindelighed at lagttage, at naar en Gaard eller Jord, som under sit eget Nummer er skyl sat i Matriculen, bruges som Underbrug under nogen af de Gaarder, der fritages for Fri=Skyds, da skal der svares Fre Skyds af et saadant Underbrug, endskiønt den, unde hvilken den bruges, er frietagen for Frie Skyds. k) Dragun=Qvartererne skal herefter beholde den Skyds Friehed, som Dragun=Forordningen og den Kongel Resolution af 28de Julii 1751 giver dem, hvoreter de have tillige med Soldater=Lægderne at tag Deel i alt Proviant-, Armatur og Material=Skyds som til og fra Fæstningen behøves, dernæst at skyd til Mynstringen og Completterings=Sessionerne samt naar Generalen, nogen af Generalitets=Collegio, eller Sessions-Deputerede i Kongelig Tieneste reiser, og endelig at bestride baade Personlig og Transport Skyds, som Dragun-Regimenterne vedkommer, men i øvrigt for al anden Skyds være frietagne. 1) Skulde een eller anden, enten ved Kongelig Skiøde eller besynderlig benaadning være befriet fra Fri Skyds, skal de og derved fremdeles handthæves. m) Skydskaffere skal beholde deres beboende Gaarder fri for Frie=Skyds, paa den Maade, som om de andre Friegaarder forhen er sagt, imod at de indestaae for Frie=Skydsens rigtige Tilsigelse og ellers iagttage hvad dem i Henseende til Frie=Skydsen herefter bliver paalagt; og skulle Giestgiverne, hvor de boe beqvemmeligen for at tilsige og foranstalte Skydsen, være Skydskaffere saavel for Frie=Skydsen, som PengeSkydsen, og have den Friehed af Sessions-Deputationen at forlange en Karl, som deri kan gaae den tilhaande, hvor derimod Giestgiverne ikke boe beleiligt for denne Forretning, haver Amtmændene, en hver i sit Amt, at beskikke en dertil duelig og for de Reisende beqvem boende Mand. Kiøbstæderne som hidtil ved Strandsiddere, Fiskere og Forstæder, nes Jndvaanere, eller paa anden Maade have aflagFrie-Skyds til Vands, skal fremdeles dertil være forbundne, ligesom og Lade- og Havne-Pladser, som ligge i Strøg for Frie=Skyds, og til samme at forrette have Beqvemmelighed; men da saavel Kiøbstader som Ladepladser ere af ulige Vilkaar, saa at nogle kan taale at bestride al den Frie=Skyds, som to personlig Befordring, samt til Fæstnings- og Artillerie-Transporter, enten derfra udgaaer eller der igiennem passerer, men andre derimod i Særdeleshed endeel af Ladepladserne ikke, saa skal det paalige Stiftamt og Amtmændene fter foregaaende Undersøgning og Overlæg med hinanden, enhver for sig Vedkommende at regulere, hvori Kiøb- og Ladestædernes Pligt=Skyds skal bestaae, og i hvad Forhold de i Vand-Skyds mod Landet eller Gaarde-Eiere bør tage Deel. Tidender 10d §. 1. Jngen Frie=Skyds skal gives eller maae tages til andre Reiser end de, som blot skee til Hs. Majestæts eller Landets Tieneste, i de Tilfælde, som herefter anføres. §. 2. J Almindelighed skal ingen tilstaaes Frie=Skyds, snaar Reiserne i hans Forretninger ikke overgaae en Miil til lands og en halv Miil til Vands, da den Reisende, saafremt Reisen dermed er til Ende for den Gang, besørger sin BeforUring fra sit Hiem til et saa nær beliggende Sted, og derfra tilbage; dog skal fra denne Regel være undtagne: a) Fogeder og Sorenskrivere, naar de reise til de almindelige Sage= og Skatte Tinge eller Udsettelses=Tinge. b) Stads= og Land=Physici, samt Chirurgi, som ingen Løn have for Forretninger, hvori de til adskillige Slags Undersøgninger maatte blive beskikkede. c) Præster og andre Geistlige, som efter Loven og Sæd. vane har Fløtnings-Ret, naar de reise til fraliggende Kirker, for der at forrette Guds=Tieneste. d) General=Veimesterens Fuldmægtige, være sig Lehns mænd eller andre, som gratis paatage sig Jnspectionen over Vei=Væsenet i et eller andet District. e) Under-Officerer og Gemene, som i Kongelig Tieneste commanderes, naar Reisen falder til Vands. Alle disse nyde Befordring endog paa kortere end een og en halv Miils Vei, ligesom og Officierer, som i Compagnie-Districterne omreise paa Lægd- og Qvarteer Visitation, blive herefter, som hidtil sædvanligt, uden Hensigt til Veiens Længde, fra Gaard til anden befordret. §. 3. Jngen, som boe uden for sit District, være sig Stift, Amt, Fogderie, Sorenskriverie, Regiments= eller Comragnie=District, skal nyde frie Befordring, uden fra det første Frie=Skyds Skifte inden Districtet, som ligger hans Boepal nærmest; men en Kiøbstæd, hvortil Districtet umiddelbar grændser, skal ansees som der beliggende. §. 4. Det maae ikke være dennem tilladt, som nyde Frie Skyds, at betiene sig anderledes deraf, end af de nærmeste og beqvemmeste Veie fra deres Hiem til de Steder, hvor deres Forretninger kalde dem, uden med de Skydsendes Minde og Samtykke. §. 5. Saa bør og ingen have Frie=Skyds igiennem et fremmed District, naar han derigiennem til og fra sit eget uden fornødenhed passerer, med mindre enten Veien til Skydsens Besparelse derved kunde forkortes, eller om Veien er lig lang, nogen betydelig Besværlighed undgaaes, i hvilken Fald dog saadan Omstændighed for vedkommende Amtmand biver at anmelde. F. 6. Under-Officererne, naar de commanderes i Comdagnie Districterne til Lands, skal ingen Frie=Skyds nyde, men naar de commanderes der uden for, skal de paa Grændsen af Districtet have en Hest til Befordring; derimod skal fra Guade, naar de commanderes til Steder, hvor de skal reise til Vands, altid nyde Frie=Skyds, saa og frie Oversetning over Sunde og Færgestæder, men naar Under-Officerer commanderes til Opsyn ved Transporter, da skal de nyde Frie Skyds paa en af de Vogne, som transporterer, og paa de Steder i Norge, hvor Transporten skeer paa Heste-Kløv, skal Under-Officeren nyde en Hest til Frie-Skyds. §. 7. For Land-Militair Etaten skal gives Frie=Skyds a) Til de nationale Regimenters Opbrud, for enten at marchere i Feldt, til Campement eller til Guarnison. b) Til General=Mynstringer og Completterings=Sessioner. c) Til Exercer-Pladserne, naar de aarlige Exercitier holdes i Compagnie-Districterne. d) Til det nye skrevne Mandskabs Samling, Sogneviis om Søndagen, for at oplæres i Exercitien. c) Til Ober= og Under-Officerers Samling, naar fornødiges, for at imodtage nye Exercise, eller den gamle at egalisere. f) Til ungt Mandskabs Tegning. g) Til Lægder og Qvarterer at visitere, saaledes som forhen foreskrevet. b) Til nye Jnddeelinger at regulere og bievære. i) Til Hestehielps-Sessionerne for Cheferne og RegimentsQvarteermesterne af Dragun-Regimenterne. k) Til de nationale Artillerister at exerceere, og paa Marchen til og fra Fæstningen at anføre. 1) Til Recruter at imodtage og aflevere. m) Til Regiments-Transporter at besørge. n) Til Telthusene at eftersee for Officierer, som dertil commanderes. o) Til Omreise i Landet for at eftersee Exercitien for Exerceer=Majoren, saa og til den aarlige Omreise i de nationale Regiments-Districter for Regiments-Sadelmagere, Bøssemagere og Fahnsmedde, i Tilfælde at de sidste som kyndige i Hestekuren skulle beordres i Districterne at giøre nogen Omreise. p) Til Guarnisoners Omskiftning for de gevorbne Regimenter, til derfra betacherte Compagniers eller Corpsers Befordring. 9) For gevorbne Officierer, som i Kongelig Tieneste commanderes at reise imellem Guarnisonerne, forholdes det sig efter Forordningen af 26de October 17677. men skulle enten den commanderende General, eller i hans Fraværelse, det Norske Generalitet finde det nødigt til saadan commanderet Reise at beordre Frie Skyds, skal saadan uvegerlig gives; dog maae ingen Officier gives Frie=Skyds, naar han, for at avancere, flytter ska en Guarnison eller Sted til et andet. 1) De gevogne Regimenters Bøssemagere, naar de reise til anden for at reparere Gevæhrer. 5) De 2) De Officierer af Artilleriet og Geniet, som commanderes til Arsenaler, Fæstninger, Artillerie Exercicer, Commissioner og andre Forretninger; ligeledes de Artilleriet og Geniet vedkommende Betiente og Haandværkere fra og til Fæstninger, samt andre Steder, hvor de til den Kongelige Tienestes Nytte have at bestille, naar de for Reise Omkostninger ikke paa anden Maade nyde Gotgiørelse. t) Til Munderings-Aflevering og Casse-Commissioner skal Regiments-Chefen commandere den derved nærmest boende Stabs Officier, og de to nærmest boende Capitainer, som tilligemed Regiments=Qvarteer mesterne nyde i denne Begivenhed Frie=Skyds, dog saaledes, at de have over een Miil til Lands og en halv Miil til Vands. a) Officierer, naar de commanderes til Forhører, Krigs Retter og Executioner og Commissioner, som falde under Regimentet, dog at de have over een Miil til Lands og en halv Miil til Vands. v) Skarpretteren, naar han reiser til Executioner over Militaire, enten Veien er kort eller lang. w) Militaire Arrestanter nyde altid Befordring til Vands, men til Lauds ikkun naar de ere syge. 1) Nationale Soldater og Draguner, naar de i Tienesten blive syge, eller vandføre, nyde Frie=Skyds til Regiments=Feldtskiæren eller deres Hiem. Slaver, naar de forsendes til Fæstninger og ere syge, eller have Vand at passere. v) Naar gamle Regiments-Sager, som Geværer, Chamberets eller Lægds Eqvipager skal sælges, nyder Regiments=Qvarteermesteren og en Officier Frie Skyds. 2) Til Dragun-Deputationer nyder Regiments-Chefen og Regiments Qvarteermesteren Frie=Skyds; ligeledes nyde Regiments=Qvarteermesterne Frie Skyds til General=Mynstring og Completterings=Sessionerne. 2) Regiments-Feldskiærerne nyde ingen Frie=Skyds ligesom de og ei heller skal følge Obersten paa Exerceringen, men Regiments=Feldskiæren skal boe og opholde sig midt i Regimentets ene halve District, og Sub Chirurgus i Midten af den anden halve Deel, og naar de da i fornødne Tilfælde afhentes, anføres Omkostningerne til Udgift i Casse-Regnskabet. Derimod nyder ingen Officierer Frie=Skyds: Til Officerernes Aftakning og Forestilling. Til Troeskabs=Eeds Afleggelse, uden hvor et heelt Regiment skulle blive affordret Troeskabs-Eed. Til Fahnernes Jndvielse. Til Officierernes Liigbegiængelse. 5) Naar en Officier commanderes af sin Superieur, tilat eftersee et betacheret Corps, da nyder han Frie Skyds, men naar han reiser uden saadan Ordre nyder han ingen. Feldt-Jngenieurerne eller Opmaalings-Officererne sk. herefter ingen Frie=Skyds nyde, men disse Udgifter foranstaltes af General-Jndqvarterings-Commissionen, og af holdes af de Jndqvarterings Penge, som efter Rescriptet af 11te September 1776 betales af Kiøbstæderne i Norge, bespares paa de Officierer, som ere indqvarterede i Bareqverne i Frederichsstad, Friderichshald, Kongsvinger og Frederichsværn. Naar Kanoner, Armatur, Amunition, Monderingssorter, Lægds- eller Chamberets Eqvipager ankomme søeverts her, eller andensteds fra til Norge, da skal ethvert Regiments Udreede re, i hvor langt de end ere fra det Søested beliggende, hvo disse Sager ankommer, selv lade transportere disse deres Monderings=Sorter med videre til Regiments-Districtet, dette kaldes Regiments-Transport, men som denne Skyde til alle Tider har været meget besværlig for Almuen, saa befales hermed Amtmændene herover paa Tingene at indhentAlmuens egne Tanker og Jndretningen af denne Regiments Transport Skyds, og overlade i deres eget Valg, enten at forrette den in Natura efter den Omgang, og paa hvar Maade Pluraliteten imellem dem finder for got, eller taal den aflagt i Penge, og alle Districtets Jordbrugende paa lignet. Dersom Almuen da udvælger at betale denne Skyds me Penge, skal Forskud dertil giøres af ethvert Jnfanterie-Regiments Casse og af Dragun-Regimenternes Hestehielpe Casse, og af Regiments-Chefen besørges transporteret til Regiments=Districternes Grændser, det er til det første Skydskifte eller Telthuus i Regiments=Districtet, hvorfra disse Mondevings=Sorter med videre da, efter den ordinaire Skyds=Tour, transporteres til Distribution i Compagnie. Districterne; og besørger Regiments-Chefen tillige i dette Tilfælde Sækkeskydsen; de saaledes af Regiments= og Heste hielps-Casserne gjorte Forskudder, hvorover Regiments Cheferne saasnart mueligt, efter at Regiments-Transporten er forbie, indsender Fortegnelsen til Amtmanden, paa ligner Fogderne alle Regiments-Districtets Jordbrugende og indkræver dem hos Almuen paa Tingene, som anden Skat, hvorefter han besørger disse Penge betalte, til Regiments= og Hestehielps-Casserne, i det længste 3 Maaneder efter Aarets Udgang. Saaledes som Almuen vedtager at giøre denne Regiments Transport Skyds, skal det i ethvert Regiments-District herefter forholdes. Dersom Almuen vedtager at giøre denne Skyds in Natura, da skal for Regiments-Transport=Skydsen vedtages en særskilt med den øvrige Frie-Skyds ubeblandet Skyds Omgang, som successive kommer til al gaae det ganske District igiennem, og bør paa Regiments-Chefens Requisition, stion, som saa betimelig som muelig derom skal skee, saa mange Heste eller Baade og Mandskab dertil tilsiges, at aar Veiens Længde, efter Skydskifte og Miiletal er beregmet, enhver af de Skydsende ei faaer mere end 2 Miile at lydse, og skal Fogeden udnævne en villig og vederhæftig Mand til Formand for saadant et Skyds=Laug, der skal minotere enhver, som fra saadan Tilsigelse udebliver, eller ser sig modtvillig, hvilken derfor skal betale 1 Rdlr. i Mulct i Sognets Fattige, og besørger en saadan Formand den meblivende Skyds forrettet paa beleiligste Maade paa den Udeblivendes Regning; saadan Regiments-TransportsSkyds skeer fra Annammelses=Stedet til det første Skyds Skifte eller Telthuus inden Regiments=Districtet beliggende: naar Transporterne paa saadan Maade ere befordrede til Regiments Districternes Grændser, maae de derfra til Distribution i Compagnie-Districterne ved andre for den hidinaire Skyds=Tour staaende Udredere eller Lægsmænd afhentes, og til bestemte Afleverings=Steder, som hidtil sedvanlig, med Frie=Skyds befordres; hvorved Regiments Theserne, saa meget som mueligt, have at lempe sig efter de Flodsende, at de ikke overiles, men derimod tillade, at Stydserne paa samme Læs, som fører Regiments=Sager. de, naar disse kun upaaklageligen blive befordrede medtaer en liden Deel af hvad de til egen Fornødenhed for Kiøb hederne behøver at afhente. Naar saadan Regiments Transport skeer in Natura, skal Sækkene tillige skydses, og hover Amtmanden at foranstalte at en eller flere af de Bønder, yn hos nærmest, enten ved Telthuset, eller ved CompagniePheserne, hvor Sækkene ere, imodtager hver Compagnies hine Sække, og bringer dem til Annammelses=Stedet, derfra siden iblandt de Skydsende at vorde uddeelte. §. 8 Frie=Skyds skal gives til hvad Reiser. 1) General=Krigs-Commissarien i Embeds-Forretninger efter Admiralitets og Commissariats=Collegii Foranstalinger foretager. 2) Enrollerings Cheferne naar de som Ober=Lodser i deres Districter omreise efter Forordningen af 1ste Febr. 1770, saa nyder de og Frie=Skyds, hvor de som Membra af Havne-Commessionerne behøve af omreise, og ligesaa de og deres Krigs-Commissarier, eller Mynsterskriverne i alle extraordinaire Udskrivnings Tilfælde, som fordrer Reiser enten til Lands eller Vands men da saavel Enrollerings-Cheferne, som Krigs=Commissarier og Mynsterskrivere, til de aarlige sædvanlige Søe-Sessioner ere aflagte med Diæt og Reise=Penge, hvorved de have Skysfærd, Penge gotgjort, saa bør de deraf til saadanne Sessions-Reiser selv bekoste deres Befordring. h 9. Frie=Skyds forundes Biskopperne og Provsterne til Ves Visitatz=Reiser; Geistlige i Provste Retter, i Sager, anlægges og føres paa Justitiens Vegne, Præster og Klokkere til deres Kirke-Reiser, enten saaledes, som Loven fastsætter, eller, de derom med Almuen kan foreenes; saa og naar de have over en Miil til Lands og en halv Miil til Vands at reise til Delinqventere, som skal beredes til Døden.