JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Kgl. Anordning skal der anstilles Undersøgelse overde under Beslag tagne Varer, om samme paa en retmæssig Maade eller ved Smughandel ere bragte ind i Landet. De sidste skulle confisqueres og de første paalægges den ny tarifmæssige Told. Sang for ægte Danske Melod. Hvor saare lidet skal der til &c. O. Danmark, du, som engang stod Saa kjækt, saa stort i Norden, Høiagtet ved din stille Daad, Din Viisdom, Ret og Orden, Du var dig selv kun ene nok, Og drømte ei om Røverflok, Som raned dig dit stolte Værn J Ly af Fredens Palmer. Da Fædrelandets Konge bød Til Værge hver at stande, Og Mand og Yngling Budet lød, Det skal hver Britter sande; Thi Danmarks Kiække frygtet ei. Den blodbestænkte Voldmands Vei, Men iled, kjæmped for vor Dan For Konge, Viv og Arne. Med vædet Blik mod høien Blaa Stod Glut og fave Mandinde Og tænkde, hvordan skal det gaa, For Brød og Skjul at vinde?" Da hæved sig en stille Røst J Konens, Pigens skyldfri Bryst, Vi gribe selv til Plov og Le Og Himlen os skal signe. Ja, som til Dans vi festlig gaa, Paa Mark, paa Eng og Slette, Og pløie, kjøre, Kløver slaae; Ei noget vi forgætte. Ved Arbeid tone skal vor Sang, Som hjerteglad mod Himlen klang, Til Ham, som gav os Kraft og Mod Vor Jdræt viis at fremme. Da skued Fredrik blid og god Vor Jid og Arbeids-Møie, Fro bød han lønne vores Daad, Den sjeldne fromme Høie. Huld skinner nu paa Qvindeborm Hans Naadetegn foruden Harm. Held Ham, Held os, Held Landets Tarv. Guds Skjærm om Borg og Hytte, Kom, Søster, kom vi sværge vil: Vor Hæder at bevare, J Modgang og i Lykkens Spil, J Smigers store Skare. Uplettet idel være den, Saa reen som lyse Himmelen; Da Drost og hver Mand agte skal Vor Pryd som Baand og Stierne. Og naar engang fra Ledingsfærd, De elskte Mænd hjemile, Da henrykt øine de vort Værd, Og signe os og smile. Glad synker da hver daadfuld Viv Til Mandens Barm, om Mandens Liv, Og Begge aande salig Fryd J fælles stille Jubel. Gud signe skal hver Søster huld For virket Gavn og Baade, Og hædret smuldre Hendes Muld - Hist smiller Herrens Naade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
J Glandsen af hver jordisk Gavn Gjenlever Dødes fromme Navn, Sødt spirer Lilien paa hvers Grav, Som Land og Konge gavned. O, kom du himmelbaarne Fred, Kom snart igjen tilbage! Stands Taaren, som saa ofte gled For Krigens grumme Plage. Kom Engel, kom til vores Nord, Ja, kom til hele viden Jord! Saa ønske Viv, saa Glut og Mand, Og isgraa gode Gamle. H. Wolters, Toldkasserer og Postmester i Fladstrand. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes End
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Lovgivning. Forordning, for Danmank og Norge, angaaende hvorledes med Vexler paa dansk Courant, og med Betaling af Vexler, som lyde paa Species, indtil videre bør forholdes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge &c. &c., Giøre vitterligt: At, da Vi have overbeviist Os om, at en vidt udstrakt Misbrug af Vexel-Credit i Dansk Courant, utilladeligen er bleven benyttet som et Hielpemiddel til at drive og fortsætte en for Kongerigernes Pengevæsen høist fordærvelig Agiotage; saa have Vi allernaadigst fundet for godt at anordne følgende: §. I. Det skal, fra denne Forordnings Bekjendtgjørelse og indtil videre, aldeles være Enhver i Vore Riger forbudet, at trassere, remittere, præsentere, acceptere, indossere, sælge, kjøbe, discontere eller udbetale nogen Vexel paa Dansk Courant, som, hvad enten den lyder a dato eller paa Sigt, er stilet at betales efter længere Tids Forløb end 8te Dage fra Acceptations=Dagen at regne. Og skulle saadanne Vexler derhos med næste Post efterat de ere udstædte afsendes til Acceptation. §. 2. Ovenstaaende Bestemmelser ere at anvende, saavel, naar Vexler lydende paa Dansk Courant vorde udstædte til at betales her i Rigerne, som og, naar de udgives at betales paa fremmede Stæder. §. 3. Vexler paa Dansk Courant, hvad enten de stiles paa 8 Dage eller kortere Tid, tilstaaes ikkun trende Løbedage. §. 4. Enhver, som imod denne Anordnings Forskrift trasserer, remitterer, præsenterer, atter
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
de, som til Vore Hertugdomme ankomme, umiddelbart fra noget Sted i Vore Kongeriger, uformeent at medbringe forommeldte Banksedler eller Repræsentativer til det Sted i Hertugdommene, hvor de først lande. §. 6. For Reisende fra Kongerigerne til Hertugdommene skal den Anstalt vorde føiet, at disses medhavende danske Banksedler eller Repræsentativer, paa deres Forlangende kunne paa Amtstuen i Hadersleben og Tøndern modtages in Deposito. Ligeledes kunne de Reisende ved deres Ankomst til Færgestæderne, nedlægge de medhavende Summer, i nærmeste Amtstue eller Kæmner=Kasse. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6 November 1810. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Placat for Danmark og Norge, angaaende at en Deel af de Prisers Realisations Sum, som tilkiendes Kapere, skal indsættes i den Kongelige Kasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Hans Majestæt har allernaadigst behaget at befale: I. "Naar en Prise, som er condemmeret til Fordeel for nogen med Vort Kaperbrev forsynet Krydser, ved Auction udbringes til mere end 10,000 Rd., da skal det Halve af hvad Prisens Realisations Sum overstiger 10,000 Rdlr., gjøres frugtbringende i Vor Kasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
2. Den Embedsmand, som afholder Auction over saadan Prise, bør drage Omsorg for, og være ansvarlig til, at den bestemte Halvdeel af forommeldte Summa, strax, naar Auctions=Beløbet er indbetalt, vorder fremsendt i Danmark til Zahl kassen i Kjøbenhavn, eller til den danske Jahlkasse i Rendsborg; og i Norge til Zahlkassen i Christiania, eller og til Stift-Amstue=Kassen i Bergen eller i Trondhjem. 3. For hvad der saaledes til nogen af disse Kasser indsendes ville Vi gjennem Vort Finants Collegium lade udstæde Obligationer, lydende paa Opsigelse efter 6 Aars Forløb og paa 4 Procent aarlig Rente. 4. Det nærmere, angaaende Obligationernes Indretning, samt Renternes Udbetaling m.v., kan fra Vort Finantscollegium ventes bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Hvilken allerhøiste befaling herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kgl. Danske Cancellie d. 3 Nov. 1810. Cancellie Patent, angaaende det, der af condemmerede Prisers Beløb skal gjøres frugtbringende i den Kongelige Casse, for Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Hans Majestæt Kongen har under 2den d. M. allernaadigst behaget at resolvere følgende: I. Naar der ved Bortsælgelsen af Skibe og Ladninger, som sælges til Fordeel for en Caperryeder, udbringes mere end 10,000 Rdlr. SlesvigHolstensk Courant i Vore Hertugdommer, og 10,000 Rdlr. dansk Courant i Vore Kongeriger, da skal af alt hvad der ved hver enkelt Prises Salg udkommer mere end fornævnte Summer, Halvdelon, gjøres frugtbringende i Vor Casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
2. J Vore Hertugdommer skal den der indkasserer Auctionsbeløbet, aflevere foranførte Halvdeel til Vor Hoved-Casse i Rendsborg, saasnart Pengene indkomme. 3. For Beløbet af de saaledes indleverede Penge, bliver fra Vort Finanz Collegium udstædt Obligationer, som efter Forløb af 6 Aar kunne opsiges, og imidlertid forrentes med 4 Procent aarlig. 4. J Henseende til Obligationernes Jndretning, Renternes Udbetaling, og hvad der videre staaer i Forbindelse hermed, skal fra Vort Finantz collegium det fornødne vorde bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Forestaaende allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie, den 3die Novbr. 1810. Til Publikum. Da jeg veed, det er et Rygte, som troes af Mange, at jeg skal have lovet min Censor, Hr. Professor P. C. Müller ei at udgive min Dimisprædiken i Trykken, saa erklærer jeg det herved offenlig for en ligesaa latterlig som grov Ugudhed. Nik. Fred. Sev. Grundtvig, Kandidat i Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Indenlandske Efterretninger. Under d. 3die d. M. har det allernaadigst behaget H. Kgl. Majestæt at udnævne Kjøbmand Jochim Lexow i Tønningen til Agent med Justitsraads Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Hans Majestæt Kongen har ved allerhøieste Resolution af 3die d. M. allernaadigst befalet, at Forsendelsen af danske Kurant Banksedler og Skatkammer=Repræsentativer, lydende paa dansk Kurant, med Pakkeposten til fremmed Sted saavel fra Danmark som fra Hertugdommene, saa og fra Danmark til Steder i Hertugdømmene sydligere end Hadersleb og Tøndern, samt fra et Sted i Hertugdommene til andet sydligere end benævnte tvende Steder, herefter alene skal finde Sted med den sidste i hver Maaned afgaaende Pakkepost, og at Anmeldelsen til denne Forsendelse skal skee 3 Dage førend bemeldte Pakkepostes Afgang, samt Portoen da tillige erlægges. – Hans Ma, stæt har derhos allernaadigst fastsat Straffen for dem, som ved urigtigt Opgivende maatte forsøge paa at forsende danske Kurant Banksedler og Repræsentativer paa anden end den bestemte Postdag eengang maanedligen til foranførte Steder, til Konfiskation af den fulde Kapital, samt desuden til Mulkt af lige Beløb, hvoraf den halve Deel skal tilfalde Anholderen, med mindre denne er bleven anlediget til Anholdelsen ved en foregaaende grundet Angivelse, i hvilket Fald Anholderen ikkun tillægges, Deel, og Angiveren eller Angiverne, hvis de ere lere, 3/4 Deel af bemeldte Mulkt, hvorimod den anden halve Deel af Mulkten indtil 100 Rdlr. skal beregnes Generalpostdirectionens Fattigkasse, men hvad den overstiger 100 Rdlr., Hans Majestæts Kasse til Jndtægt. - Allerhøistbemeldte Befaling kundgjøres herved til Alles Efterretning og Vedkommendes allerunderdanigste Efterlevelse. Generalpostdirectionen, den 6te November 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Den Kongelige Over-Admiralitets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Rets Domme under d. 3 Nov. 1810. I. J Sagen: Caperfører Schrader, contra Skipper Frederich Bleckert. Priserettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Over-Admiralitets-Retten, betaler Skipper F. Bleckert til Caperfører, Schrader med 212 Rdlr. D. C. (Ved bemeldte Priserets Dom var Skibet Carl Ludvig med Ladning. condemmeret til Fordeel for benævnte Caperfører.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
2. J Sagen, Skipper Sammel Wulff, contra Caperfører Kybenitz. "Det i denne Sag omtvistede Skib, Concordia kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper Samuel Wulff betaler Erstatning til Caperfører Kybenitz, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr, iøvrigt ophæves Processens Omkostninger."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
3. J Sagen, Skipper William Peterkin, contra Caperfører Svend Nielsen. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Over-Admiralitetsretten ophæves." (Ved bemeldte Priserets Dom var Skibet Mary, ført af Skipper Peterkin, frikiendt: dog saaledes, at af samme udredes Retsomkostningerne, og til Caperfører Svend Nielsen 600 Rdl.) 4. J Sagen, Skipper Peter Holmstrøm, contra Caperfører Holm. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Over-Admiralitetsretten betaler Skipper Holmstrøm til Jndstævnte med 100 Rdlr. D. C. (Ved bemeldte Priserets Dom var Skibet Resolution (Skipper Holmstrøm) med Ladning, tilkjendt Caperfører Holm, som god Prise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
5. J Sagen: Skipper A. A. Kajanus, contra Caperfører Birch. "Det i denne Sag omtvistede Skib, Anna Cathrina kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper A.A. Kajanus betaler Erstatning til Caperføre. Birch, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr, iøvrigt ophæves Processens Omkostninger."(Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen den fineste Bomuld, man længe har seet her, og som selv i Fredstider kostede 5 Mk. 8 s. Pundet, for 6 Mk. 12 s. til 7 Mk. 12 s. (den ny Afgivt iberegnet). Endvidere Caffe 8 Mk. 10 s. til 9 Mk. Pundet (ligeledes Afgivten iberegnet). (Udgiv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Kjøbenhavns Vexelcours d. 9 Novbr. En Maaned 450 til 480, men i det Hele ubetydelig Omsætning. - Hamb. Cours d. 6 Nov. 520 to Md.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Udenlandske Efterretninger. London d. 20 Oct. (Moniteuren). Man troer, at de Franske ere i Besiddelse af Oporto, hvor man ikke havde en eneste Canon, saa at Staden, var uden Forsvar. - Alting er beredt til vor Armees Gjenindskibning. De Foranstaltninger, som ere Admiral Berkle overdragne, ere saa fuldstændige, at ved Udførelsen ikke mindste Uorden kan finde Sted. Ethvert Regiment har sine bestemte Chalouper. - Handelsforretningerne ere her i største Standsning. Peber, der for en Maaned siden gjeldte 123, staaer nu i 7 1/2. Kjøber man for rede Penge, saa faaer man den for 20 PC. lavere. Omnium 5 3/4. - Man trøster sig med ved at sige, at Rusland vil erklære Frankrige Krig. Banquerotterne følge hurtig paa hinanden. Der gives ingen Credit mere og Tilliden er forsvunden. Enhver er mistænksom. - Man befrygter i Gothenborg, at den Svenske Regjering vil requirere, at lægge en Afgivt af 40 PC. paa alle Colonialvarer, saaledes som det allerede har fundet Sted i forskjellige Havne og Stæder. - Breve fra Gothenborg indeholde meget sørgelige Efterretninger om Handelens Tilstand i Østersøen. Ved Gothenborg og andre Østersøiske Havne ligge adskillige hundrede Skibe, hvis Capitainer af Frygt for Confiscation ikke ville begive sig til deres Bestemmelsested. Neppe gives der ved hele Østersøen en Havn, hvor der ikke opholder sig en Fransk Consul Man venter dagligen i Gothenborg en med denne Caracteer beklædt Person, som det skal være overdraget, at vaage over Handelen og hævde sammesteds Fastlandssystemet. - Da den Portugisiske Regjering er blottet for alle Midler til at tilveiebringe de 514 Mill. 283,840 Riis, der i den sidste Tractat med Deyen af Algier vare bestemte som Løsepenge for de 600 fangne Portugiser, saa har den nedsat en Committee af 10 Kjøbmænd, for at aabne Subskriptioner til hine Fangers Befrielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
J Studtgard og Würtemberg er udkommen en Forordning, hvor, som det i Jndledningen hedder, paa den Franske Keisers udtrykkelige Forlangende, Jndførslen, Gjennemfarten a. af alle Engelske Fabricater paa det strængeste forbydes i Riget; alle Forraad, som forefindes af samme, tages under Beslag. (Hamb. Correspondent.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Fra Bosion er afseilet en liden Colonie til Øerne Teistan og Acunha, som er bestemt til at befolke disse frugtbare Øer. De skulle i Fremtiden hedde Forfrisknings-Øerne. (Alt. Merkur.) Fra Can skrives: Det af Keiseren antagne System var det sikkreste Middel til at overvinde Engellænderne. Det qvæler dem i deres Rigdomme, det er Aarsag til Banquerotterne. - Det Ostindiske Compagnie forlangte i afvigte Martii Maaned af Gouverneuren den Sum af 200,000 Pd. Sterling. Førend man bevilligede dem den, anstillede man en Undersøgelse over Forraadet af Varer, og fandt over for 42 Millioner (over 1000 Mill. Franker). De offentlige Fonds synke og ville synke endnu mere, naar Armeerne i Portugal slaaes, hvorom intet Menneske tvivler. Goldsmidts Selvmord har ingen anden Grund endDiscrediten af Fonds. Der vil med det første udbryde en Revolution i dette Land, man længes fra alle Kanter derefter. (Moniteuren.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
J Carlsruhe er udkommen en Forordning som befaler at confisquere alle Engelske Fabricater, der findes i Landet. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Greven af Gottorp er paa en Engelsk Parlamentair afreist fra Riga. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Jnsurgent-Regentskabets Tidende i Cadix indeholder en Adresse fra en Dame i Havannah, hvori hun erklærer, at hun har oprettet et Compagnie af 100 Koner, der ere beredte til, at forføye sig paa deres egne Omkostninger til Spanien, for at støde til Jnsurgent Tropperne. Men formodentlig betænke Amazonerne i Havannal, sig, førend de betroe det atlantiske Hav deres dyrebare Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
(Politisches Journal.)¬ J Følge den nyeste Folketælling udgjør Antallet af Amsterdams Jndbyggere 201,749. 1797. beløb det sig til 217,024 Mennesker. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Moniteuren indeholder et vigtigt Decret under Titel, General-Reglement til Departementet Hollands Organisation. Det bestaaer af 14 Artikler, hvori blandt andet fastsættes, at den almindelige Regjering skal bestaae af en General Gouverneur, en Statsraad, en Generalintendant for Financerne og det Jndre, en Rentemester for Vandstaterne, en Requetmester for Central=Cassen, en Directeur for den offentlige Gield, en Directeur for Politiet. Slottet i Amsterdam er Keiserligt. Det Hollandske Sprog, kan Forening med det Franske bruges i Retterne, Administrationsacterne. Landet inddeles i 7 Departementer. Alle nærværende Rets=Authoriteter ere fra 1 Jan. 1811 af ophævede. Den offentlige Retfærdighed forvaltes af de af Keiseren indsatte Tribunaler. Den Hollandske Gield beholder sin Jntegritet, men der betales kun 1/2 Deel af Renterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
J Hamborg er bleven bekjendtgjort, at i Følge en Kundgjørelse fra de Franske Militair=Aurhoriteter skulle alle Engelske Fabrikvarer, der findes i Hansestæderne, borttages og opbrændes. Begyndelsen hermed skal gjøres d. 6 Nov. (Alt. M.) Om Gjestgivergaardes Benævnelse. At enhver Ting i Verden har sin bestemte Benævnelse, er en Nødvendighed; men at denne Benævnelse tillige er passende og svarer til sin Gjenstand, synes at være en ligesaa billig som ueftergivelig Fordring. Ligesom denne Regel ikke altid iagttages i det daglige Liv, saaledes synes i intet Tilfælde mere derimod, end i Gjestgivergaardes Benævnelse. Dette er en bemærkning, som enhver Reisende daglig har Leilighed at gjøre. For at opkalde en Gjestgivergaard, seer man inden og udenlands det hele Dyre= og Planterige, sat i Contribution; Lande, Stæder, ja selv Konger og Førster maae laane deres Navne dertil. Skal en saadan Benævnelse være, symbolisk, saa maa det tilstaaes, at den ofte staaer i en høist fjern, og endnu oftere i aldeles ingen Forbindelse med den betegnede Gienstand. Hvem tænker sig f. Ex. en Gjestgivergaard ved at høre Navnene Prinds, Skib eller hvilket somhelst Dyr, hvis Billede staaer til Skue paa et slet malet Skildt. Skal f. Ex. det første betegne, at Stedet er et Herberge for Prindser, saa vilde Enhver tage mærkelig Feil, der uddrog denne Slutning deraf, og hvad Begreb der skal forbindes med Navnet af et eller andet Dyr, er endnu mindre at begribe. At Stedet kun er skikket til Ophold for Dyr, vilde være en alt for slet Compliment, som Eieren gjorde sine Gjæster og sig selv. Snarere maatte man undres over, at Gjestgiverne ikke have havt den Jdee, at betegne deres Skildter med allegoriske og mythologiske Figurer, der dog undertiden kunde give Anledning til mere betydningsfulde Symboler end de, som nu bruges. - Men hvortil overalt særskilte Navne hvor Tingen taler for sig selv, Paa Steder hvor der kun findes een Gjestgivergaard, vilde det allerede være nok at betegne den med Eierens Navn eller ligefrem med Jndskriften Gjestgivergaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
Skulde der endnu være Nogen, som ikke var tilfreds med denne simple Benævnelse, saa vilde det vel neppe være vanskeligt at finde en endnu, som indeholdt en passende Henviisning enten til det Locale eller til Stedets Øiemed, at forskaffe de Reisende en behagelig Hvile eller en velkommen Forfriskning? J saa Fald vil Stedets Navn maaskee bidrage til at erindre Eieren om det han skylder sine Giester, og den indbydende Benævnelse vil lettere lokke den Reisende derhen. Hvor Allegorier beholdtes, burde deres Mening i det mindste være fattelig, f. Ex. det gyldne Anker, den gyldne Drue o. s. v. - Vel ere de upassende Benævnelser af dette Slags i det Hele mindre gjængse hos os end i Tydskland, hvor især Rovdyrene, ja vel ogsaa enkelte Dele af det menneskelige Legeme bruges til at opkalde Gjestgivergaarde; men uden Exempler ere de heller ikke her i Landet, og om end mangeaarig Vane bevirker, at man ikke støder sig over saadanne eventyrlige Navne; saa overbevises man dog lettelig ved Eftertanke, at en Forandring heri ligesaa meget vilde bifaldes af sund Sands, som den nærværende Brug undertiden fortjener at misbilliges. - Orden, Neenlighed og reel Behandling blive dog altid de væsentlige Egenskaber, hvorved en Gjestgivergaard bør udmærke sig, og hvor disse fattes, der vil ingen nok saa glimrende Benævnelse være istand til at bøde paa deres Savn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-10
(Udgiveren.) Ved Auctionerne den 9de November paa Børsen vare Priserne saaledes: Vestindisk Caffe 9 Mk. a 9 Mk. 2 s. Pundet, Cochenille 90 Rdlr. Pundet, Havannah Sigarer 19 Mk. 8 s. a 21 Mk. 8 s. Kisten, Engelsk Lumpen 6 Mk. 6 s. a 5 Mk. 7 s. Pd., fiin Bomuld af Skibet Vigilandts Ladning 1 Rdlr. 11 s. a 7 Mk. 12 s. Pd., Svensk Stangjern 42 Rdlr. Skippd., Fyrreplanker 2 Mk. 10 s. a 3 Mk. 6 s. Alen, 4tomme Søm 7 Rdlr. 4 Mk. 1000de, 3 tomme dito 5 Rdlr. 4 Mk. dito, Calmar Tjære 17 Rdlr. 1 Mk. Td., Fyrre Val bræder 18 Rdlr. a 19 Rdlr. 1 Mk. Tylten, Lilie Tobak 28 s. Cardusen, Svenske Fyrrebjelker 3 Mk. 10 s. a 7 Mk. 2 s. Alen, tom. til 9 a 10tom. br. dito Planker 15 Rdlr. 1 Mk. a 19 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Tylten, hele Tøndestaver med Bunde 14 Rdlr. 1000de, qvart dito med dito 10 Rdlr. 4 Mk. 1000de. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende de Varer af engelsk Fabrication, som maatte indsmugles i Altona eller over Hertugdommet Holsteens Landgrændse og der anholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Ved allerhøieste Resolution af 9de d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at anordne og befale, at naar Varer af engelsk Fabrication, som man maatte forsøge paa at ville indsmugle enten til Altona eller over Landgrændsen af Hertugdommet Holsteen, antræffes, da skulle samme anholdes, strax taxeres og derefter uden Henstand, af Toldopsynet foranstaltes i Øvrighedens Nærværelse offentligen opbrændte og tilintetgjorte, og skal den eller de, som have bevirket Anholdelsen, udbetales af den Kongelige Casse en Belønning af 20 p. C. af de saaledes tilintetgjorte Varers taxerede Værdie. - Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved alle Vedkommende til allerunderdanigst Efterlevelse. - Vestindisk Guineiske Rente og General=Toldkammer, d. 10 Nov. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Placat, angaaende de i Forordningen af 20de October 1810 benævnte for fremmed Regning i Hertugdommene oplagte Colonialvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Det har behaget Hans Majestæt ved allerhøieste Resolution af 9de d. M. allernaadigst at resolvere: at alle for fremmed Regning i Hertugdommene Slesvig og Holsteen oplagte Colonialvarer, forsaavidt samme ere benævnte i den i Forordningen af 20 Oct. d. A. indeholdte Tarif, skulle af Spediteurer, Commissionairer eller hvilkensomhelst Besidder uudeblivelig inden 24 Timer efter Bekjendtgjørelsen af denne allerhøieste Resolution angives til Udførsel til Hamborg, eller i Mangel heraf underkastes Confiskation. - Denne allerhøieste Resolution bekiendtgjøres herved til Efterretning og vedbørlig Efterlevelse. - Vestindisk Guineiske Rente og General-Toldkammer d. 10 Nov. 1810.