JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Følgende Skrivelser fra Collegierne, hvorved Resolution er meddeelt i Sager, som tidligere have være Gjenstand for Forhandling i Amtsraadet, fremlagdes: a) Cancelli-Skrivelse af 7de September d. A., hvorved den af Oeconom Steen ved Halsted Amts Sygehuus indgivne Ansøgning, om at Patientbetalingen. maa forhøies fra 28 s. til 32 s. daglig, afslaaes, hvorimod det, efter Amtsraadets Jndstilling, bifaldes, at Forhøielsen til 28 s. vedbliver indtil 1ste April 1848. b) Dito af samme Dato, hvorved approberes, at Halvdelen af Omkostningerne ved Pigen Karen Larsdatters Cuur og Pleie paa Bidstrupgaards Hospital udredes af Amtsfattigkassen, medens den anden Halvdeel bæres af Forsørgelsescommunen, Horslunde og Nordlunde Sognedistrict. c) Dito af samme Dato, hvorved approberes, at Omkostningerne ved den afsindige Jens Clausens Cuur og Pleie paa Bidstrupgaards Hospital saavelsom ved hans foreløbige Bevogtning i Jdestrup Sogn, med Undtagelse af 2 Rbd. for Sygebesøg, af Lægen, udredes af Amtsrepartitionsfonden. d) Dito af samme Dato, hvorved, efter Amtsraadets Jndstilling, approberes det af Sogneforstanderskabet for Guuslev Sogn foretagne Jndkjøb af et Huus i Skjerne til Fattighuus samt Optagelsen af et Laan, i dette Øiemed paa 200 Rbd. og Ligningen af 236 Rbd. paa Communen, medens Forstanderskabet tillige bedes betydet, at det ikke har været beføiet til, paa egen Haand og uden høiere bemyndigelse, at foretage den omhandlede Kjøbslutning, saa lidet som til at træffe de øvrige ovenberørte Foranstaltninger til Kjøbesummens Dækning. Derefter bleve nedenstaaende Sager foretagne i Mødet: 1. Besværing fra Parcellist Jacob Hansen Stub i Nørre Alslev over, at der for indeværende Aar er paalignet ham efter Formue og Leilighed et Bidrag til Fattigvæsenet af 1 Mk. Da denne Besværing, efter de af vedkommende Sogneforstanderskab i dets afgivne Erklæring meddeelte Oplysninger, maatte ansees ugrundet, fandt Amtsraadet ingen Anledning til at fritage Klageren for det omhandlede Bidrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
2. Jfølge Andragende fra Sogneforstanderskabet for Karleby, Horreby og Nørre Ørslev Sogne samtykkede Amtsraadet i, at de tvende førstnævnte Sognes specielle Skolekasser inddrages under det almindelige Skolevæsen paa det sædvanlige Vilkaar. 3. Efter Ansøgning fra Sogneforstanderskabet for Hillested Sogn bevilgedes dette Sogns Fattigvæsen 40 Rbd. af Amtsfattigkassen, som et Bidrag til Udgifterne ved Pigen Ane Kirstine Jensdatters Cuur og Pleie paa Almindeligt Hospital i Kjøbenhavn, hvilke, efter modtagne Regninger, beløbe sig til 81 Rbd. 88 s. 4. Formanden for Vaalse Sogneforstanderskab, Pastor Aaby, havde, paa Forstanderskabets Vegne, indstillet til Amtsraadets Resolution, om der kan tilsiges Huusmænd af Sognet til at assistere ved Uddeelingen af Korn og andre Naturalier til Almisselemmerne eller dertil kan leies en Mand for Communens Regning, Da Amtsraadet maatte være af den Formening, at det paaligger de som Fattigforstandere fungerende Medlemmer af Sogneforstanderskabet at besørge de ved Almissenddelingen forefaldende Forretninger af den omhandlede Art, hvilken Formening ogsaa var yttret at Formanden, besluttedes det, overeensstemmende hermed, at meddele denne Besked, 5. Formanden fremlagde en Gjenpart af det at Jngenieurcapitain Dreyer forfattede Forslag til Hovedlandeveisarbeiderne paa Lolland og Falster i Aaret 1848, hvilket har været afhandlet med de dertil udnævnte Mænd. Jfølge dette Forslag skal paa Falster kun udføres det sædvanlige Vedligeholdelsesarbeide, hvorimod Hovedreparation agtes foretaget ved følgende Strækninger i Lolland: 662 Favne Vei ved Sorup; 600 – Vesten for Sørup Roder 640 - - ud for Abed, 640 - over Hellinge Mark. Tilsammen 2,542 Favne Vei. Derefter rester kun til Hovedreparation imellem Mariebo og Nakskov i 1849 2,350 Favne Vei. Omkostningerne ere beregnede for Falster til 3,060 Rbd. og for Lolland til 15,400 Rbd. 6. Fra Jngenieurcapitain Dreyer var ligeledes modtaget Forslag til Arbeiderne paa Amtets mindre Landeveie i Aaret 1848 med tilhørende Overslag, hvorefter Omkostningerne ere beregnede til 23,600 Rbd. Disse Forslag, der vare afhandlede med de dertil udnævnte Mænd, uden at disse havde fundet Noget at erindre ved samme, approberedes af Amtsraadet til Udførelse efter foregaaende Licitation, og Formanden bemyndigedes til at approbere Licitationsbudene, naar OverSlagssummen ikke overskrides med væsentlig meere end 10 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
7. Rentekammeret havde ved Skrivelse af 16de October d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning over et Andragende fra en Deel Jordbrugere i Hillested Sogn, om at den Landeveien imellem Maribo og Rødby ifølge Forordningen af 13de December 1793 § 9 tilhørende Grund af 4 Alen fra de indre Grøftekanter, maa indskrænkes til 3 a 3 1/2 Alen, for at de kunne fritages forat borthugge deres Pileplantninger og sløife de Hegn, som staae paa Veiens Grund. Ligesom Jngenieurcapitain Dreyer i en fra ham indhentet Erklæring havde modsat sig dette Andragende, fordi den omhandlede Veii Særdeleshed lider Skade af de ved dens Sider værende Plantninger og der er saa meget større Grund til strængt at overholde Forskrifterne med Hensyn til disse, som der anvendes en forholdsviis stor Bekostning paa Veiens Grundforbedring og Chaussering, saaledes havde Amtet tidligere ved at indsende Andragendet yttret, at der ingenlunde fandtes at være Anledning til at afstaae noget af Veiens Grund, for at Ansøgerne kunde beholde deres Plantninger, som det er af Vigtighed at faae bortskaffede, og at den eneste Lempelse, som man kunde indvilge i, var den, at Pilenes Hugning udsættes til næste Foraar. Til denne Amtets Erklæring besluttede Amtsraadet ganske at henholde sig med Tilføiende, at man saa meget mere maa inhærere paa de skadelige Pile- og Poppel=Plantningers Borthugning, som en Undtagelse i denne Henseende vilde medføre en høi Grad af Uretfærdighed mod de mange, som allerede have underkastet sig de givne Forskrifters Efterlevelse. 8. Fra Jngenieurcapitain Dreyer var modtagen en Overleveringsforretning over 678 Favne af den forrige mindre Landevei fra Ønslev til Guldborg, som, efterat være istandsatte, ere afgivne til Stadager Sogn. 9. Klodskov Byes Gaardmænd havde i et Andragende til Amtsraadet besværet sig over, at denne Byes Kjøbstadvei indtil Hovedlandeveien endnu ikke er istandsat og anholdt om, deels at det maa blive afgjort, hvilken af de forskjellige Veie, som føre til Landeveien, der skal betragtes som Kjøbstadvei, og deels at en af disse foreløbig idetmindste maa foranstaltes planeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Da det allerede i Amtsraadets Møde den 11te Novbr. 1845 er afgjort, at Veien norden for Flattehave Skov igjennem Stubberup og Byskov Fredeskove til Landeveien ved førstnævnte By skulde optages paa Regulativet over Tingsted Sogns Biveie som Kjøbstadvei fra Klodskov, maatte Amtsraadet henholde sig hertil, hvorhos det vedtoges at tilholde Vedkommende at optage denne Veis Jstandsættelse paa Planen til Veiarbeiderne i de nærmest følgende Aar og foreløbig give den den fornødne Planering, for at den kan være i passabel Stand. 10. Efterat Amtsraadet gjentagne Gange havde afslaaet Tingsted Sogneforstanderskabs Andragende om, at Jstandsættelsen af en forfalden Bro over det nuværende Hovedvandløb Nr. 4 paa Gaardmand Niels Pilles Mark i Taaderup maa overtages af Amtet, men derhos aabnet Sognet Udsigt til i dette Øiemed at erholde Hjælp af Amtet, var nu et Andragende indkommet fra Forstanderskabet om et passende Pengebidrag til Opførelsen af en ny Bro eller Steenkiste paa det omhandlede Sted, tilligemed et Overslag over Bekostningen herved, til Beløb 79 Rbd. 2 Mk. Paa Grund heraf og i Lighed med hvad der tidligere er tilstaaet andre Sogne, besluttedes det at indstille til Rentekammerets Approbation, at Halvdelen af Omkostningerne udredes af Amtsrepartitionsfonden, under betingelse af, at Steenkisten erholder et saadant Omfang, som forVandløbets Skyld er nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
11. Da constitueret Veiopsynsmand Hartmann nu ansees tilstrækkelig indøvet i sine Forretninger, saaat det extraordinaire Opsyn, som hidtil har været overdraget Opsynsmand Schuster, kan bortfalde, blev han, efter Jngenieurcapitain Dreyers Jndstilling, definitivt indsat som Opsynsmand ved de mindre Landeveie i Lollands østre District med den normerede Løn af 500 Rbd. aarlig. 12. Efter Jndstilling af Ingenieurcapit. Dreyer bevilgedes i Anledning af Dyrtiden hver af de 5 faste Veimænd ved Amtets mindre Landeveie et Gratiale af 15 Rbd., foruden de tidligere tilstaaede 10 Rbd., saa at de erholde ialt 25 pCt. af deres Løn i Tillæg.) 13. Efterat den for Hovedvandløbene paa Falster udnævnte Opsynsmand, Forvalter Andersen paa Ourupgaard, havde foretaget en Besigtigelse af samtlige disse Vandløb, havde han indsendt Beretning om Udfaldet tilligemed de bemærkninger, hvortil Eftersynet havde givet ham Anledning og en Beskrivelse over Vandløbene samt Forslag til Bestemmelser, som formeentlig bør optages i Regulativerne for disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Forsaavidt det efter Opsynsmandens bemærkninger er nødvendigt, at nye eller forandrede Bestemmelser træffes for adskillige af Hovedvandløbene, besluttedes det i næste Foraar at foranstalte Landvæsenscommissionsforretninger afholdte. J Henseende til de Hovedvand, løb, for hvilke yderligere Bestemmelser ei ere fornødne, paatog Formanden sig at forfatte Regulativerne. 14. J Overeensstemmelse med det i forrige Møde Vedtagne, var et af den nedsatte Comitee udarbeidet Forslag angaaende de Vandløb paa Lolland, der bør henføres til Hovedvandløbene, og som saadanne undergives offentligt Tilsyn, bleven indsendt til Rentekammeret, og dette Collegium havde derpaa under 2den d. M. approberet, at de i Forslaget anførte 56 Vandløb af de 103, som af Landvæsenscommissair Hviid ere undersøgte og beskrevne, indtil videre optages i Hovedvandløbenes Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Med Hensyn til de forskjellige den videre Ordning af Hovedvandløbene paa Lolland vedkommende Puncter, var en Betænkning afgivet af Comiteen, hvilken det besluttedes at sætte i Circulation blandt de Medlemmer, af Raadet, som ei have haft Leilighed til at gjøre sig bekjendte med samme, hvorhos Sagens endelige Afgjørelse udsattes til næste Møde, ved hvilket det overdroges Comiteen at bringe Mænd i Forslag, til hvem Opsynet af Lollands Hovedvandløb i 3 Districter kan overdrages mod en aarlig Betaling af 200 Rbd. til hver; dog at Ansættelsen foreløbig kun skeer paa 3 Aar. Forsaavidt et Andragende fra Gaardmændene Hans Jørgensen. i Øster Ulsløv og Ole Larsen i Øllebølle og Udvidelse af en Steenkiste over et Vandløb paa Lars Nielsens Lod i Sandager, forelagdes Raadet, vedtoges det at henvise Andragerne til at søge Sagen afgjort efter Frdn. 25de Juni 1790, saafremt den ikke kan udsættes til Hovedvandløbene ere regulerede. Fra Comiteen var endelig modtaget et af den udarbeidet Forslag til en Jnstruction for Synsmændene ved de mindre Vandløb, hvilket approberedes, og det besluttedes derhos at lade Instructionen trykke og uddele igjennem Sogneforstanderskaberne til Synsmændene, som, efter at være edfæstede, have at begynde deres Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 20de November 1847. R. v. Jesøen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Forsdagen den 25de November. No 189.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
J Henhold til alt Ovenstaaende kunne Citanternes Paastande ikke ansees beføiede, forsaavidt de søges begrundede paa det classenske Testament og Executorernes i Henhold til samme trufne Bestemmelser."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Det slesvig-holsteen lanenborgske Cancelli har i Hertugdommerne forbudt Salget af Honecks Folkecalender, for 1848, som ogsaa hedder "Buch für Winterabende. Deri findes nemlig en Artikel af Dr. Carl Lorenzen i Kiel: "Die Herzogthumer und Dänemark. Borsenhalle bemærker meget rigtigt, at i vore Dage er det blevet en Umulighed at overholde det Slags Forbud. Augsburgerbladet, som i længere Tid har tiet angaaende vore Anliggender, har i den sidste Tid faaet travet, med Jndsamlingerne til Fordeel for den nu fra den 14de d. af sit Advocat- og Notar=Embede udtraadte Beseler. Af dets didhørende Artikler turde imidlertid følgende af 13de ds. være den mærkeligste: "Schleswig Holstein. Fra alle Byer, hvor man har aabnet Jndsamlinger for Beselerfondet, modtager man ogsaa Efterretning om rask paafølgende, talrige og betydelige Tegninger. J Tøndern og de nordlige Landvalgdistricter i Slesvig, som ogsaa andre Districter, andrage de allerede store Summer, J Bremen naaede man inden faa Dage 400 Rthl. Hamborg vil Comiteen snart træde frem. J de barer, ske Stæder, især Nürnberg, voxe Summerne temmelig rask. Ligesaa kommer ret tilfredsstillende Meddelelser fra Mellemtydskland. J Heidelberg have alene Professorerne tegnet sig for over 600 Gylden. Men uagtet disse heldige Resultater tør vi ikke glemme, at der endnu er Meget at gjøre forinden Maalet fuldkommen er naaet det Maal nemlig at give den Stænderdeputerede Beseler for ham selv og hans Familie den ydre Uafhængighed, som ene kan gjøre det muligt for ham ogsaa for Fremtiden at anvende alle sine Kræfter for SchleswigHolstein og for Tydskland." Vi see, at det drives i det Store og ikke uden Eftertryk. Nogle af vore Blade have fremhævet, at en paatænkt Opfordring i samme Retning i Hannover er bleven forbuden. Hvis man maaskee heri vilde søge nogen Trost eller Tilfredsstillelse, vilde den være heelt skrøbelig og ringe. Det eneste virksomme Middel er her, som overalt, at hjælpe sig selv. Det er ikke ved Klager over – eller i – Tydskland, at vi kunne helbrede det Onde, som truer vor Tilværelse som Stat og som Folk. Naar vi Alle her hjemme, Folket som Regjeringen, møde Separatismen med tilstrækkeligt Eftertryk, saa kunne vi længe nok lade Tydskerne colligere og skrive Avislogne. - At der iøvrigt i det nordlige Slesvigs Landdistricter skulde være indsamlet store Summer eller overhovedet indsamlet Noget, maae vi indtil videre (Fyens Av.) meget stærkt betvivle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Af den nylig udkomne Oversigt over Kjøbenhavns Fattigvæsens Tilstand i Aaret 1846 erfarer man, at Antallet af faste Fattige samt Hospitalslemmer, som ved Udgangen af Aaret have modtaget Understøttelse var 5,610 Ved Slutningen af Aaret 1845 var Antallet 5,645. 1844 5,427, 1843 5,463, 1842 5,455. Antallet af de faste Fattige er altsaa ikke tiltaget mærkeligt, især naar man tager Hensyn til, at Folkemængden er tiltaget flere Tusinder i de sidste 5 Aar. Antallet af de Personer, som have modtaget midlertidig Understøttelse eller Forsørgelse, er derimod steget langt mere, nemlig: ved Slutningen af Aaret 1842 var Antallet 1,732, 1843 1,839 1844 1,780, 18452,906, 1846 3,826. Antallet er altsaa steget til det Dobbelte. Det er det forøgede Antal af de Personer, som have erholdt Jnterims-Understøttelse af Brød, Huusleie eller Pleiepenge; thi i de foregaaende Aaringer har dette Antal kun udgjort 5 a 600, og i Aaret 1846 udgjorde det 2379 Personer. (B. T. Admin. Directeur ved den sjællandske Jernbane, Prof. Schram, indbyder til anbefalingsværdig Subscription paa et "Scandinavisk Maanedsskrift for Jernbane væsen. J England, Tydskland og Frankrig - hedder det i Jndbydelsen – udkomme en stor Mængde Ugeblads og Tidsskrifter, hvis Tendents ene og alene gaaer ud paa at udbrede almindelig Kundskab til den nyere Tids i alle Forhold meest indgribende Opfindelse, Jernbanerne, der Dag for Dag udbrede sig over den hele eiviliserede Verden med en Hurtighed og Kraft som man ikke siden Bogtrykkerkunstens Opfindelse har kjendt Mage til; men endnu savne vort Fædreland og hele det skandinaviske Norden et Organ for denne Menneskenes Seir over Tid og Afstand, og de Efterretninger, vore Dagblade meddele derom, ere yderst sparsomme, ufuldstændige og tildeels valgte uden Skjønsomhed og tilbørligt Kjendskab til Forholdene. Dog have Jernbaner ogsaa hos os et uimodsigeligt Krav paa almeen Jnteresse, ei blot i det District, der gjennem skjæres af den første Locomotiv-Jernbane i Scandinavien, eller paa de Steder og i de Egne, hvor saadanne ere foreslaaede og tildeels kraftig forberedte, men overalt, hvorhen Landeveie fore; thi derhen ville ogsaa Jernbaner og kortere eller længere Tid komme, saameget desburtigere som Kundskab til dette fortrinlige Befordringsmiddel og til de directe og indirecte Fordele, det overalt medfører, udbrede sig saavidt, at hver Mand begriber dem og bidrager Sit til deres Fremkomst. Jeg antager det derfor for utvivlsomt, at en dansk Journal, hvis Formaal det er udelukkende at udbrede Kundskab til Jernbanefaget, fornemmelig i statistisk, commerciel og finantsiel Henseende, vil være kjærkommen for Mange, og finde Afsætning nok for at bestaae." Da Værkets Trykning med hyppige Tabeller og enkelte Tegninger vil medføre betydelige Omkostninger, vil Udgivelsen ikke kunne paabegyndes for den er sikkret ved et temmeligt stort Antal Subscribenter. Hvis det – som man bor haabe – opnaaes, vil der fra næste Aars Begyndelse udkomme et Hefte paa 3 a 4 Ark hver Maaned. For en smuk Udstyring vil der blive sørget. Hvert Hefte betales med 32 Rbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Rødby, den 24de Novbr. Natten til den 5te ds. grundstødte ud for Bredfied, i Rødby Tolddistrict, Kuffen Frankea, af Emden, Skipper de Boer, kommende fra Antwerpen og bestemt til Rostock med Stykgods. Fartøiet kom ved egen Hjælp flot den 6te om Morgenen og fortsatte derpaa Reisen. – Torsdagen den 18de de om Aftenen indstrandede ved Hyllekrog, i Rødby Tolddistrict, Galeasen Freden af Abo, Skipper J. R. Bæck, bestemt til Kiel med 111 1/2 Tylt Bræder og 32 1/2 Tylt Planker. Skibet er Vrag, men Ladningen ventes bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Kjøbenhavns Børscours den 23de November. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 a 197. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 ½ a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 1031 a 103 3/4 68, 3 pCt. engelsk danske dito 82 1/2 a 82 1/2 Pd. St. 14 B. Nationalbank=Actier 171 1/4 a 172 88. Kjøbenhavn=Roeskilde Jernbane=Actier 62 1/2 a 63 1/2 Species. Dødsfald. Kjøbenhavn: Anna C. Wassard, f. Lohman Ane C. Møller, f. Terkelsen, 80 Aar; Enkemad. Ane M. Granberg, f. Frost, 66 Aar; Birthe Christoffersen, f. Nielsen, 68 Aar. Bolette Puggaard, f. Hage 49 Aar; Gjæstgiver Hans Madsen, 64 Aar. - Helsingør Organist I. D. A. Lund, 57 Aar. – Frederiksberg, Slagter N. H. Flindt, 29 Aar. – Fredensborg: Landinspecteur, Cpt. E. M. Leschly. - Lovegaard: Marie M. Hasle, f. Schnell, 32 Aar. - Odense: Rendemester H. Petersens Enke, Marie f. Petersen, 72 Aar; Enke efter afg. Vognm. Appelbye, Ellen Jensen, 78 Aar. – Aaby Kro. Rasmus Rasmussen, 47 Aar. - Alrs Præstegaard: Enkemad. C. M. P. Pedersen, f. Maal, 69 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Udenlandske Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra New-York af 31te Octbr. har Regjeringen i Washington i meget lang Tid ingen Depescher modtaget fra General Scott og er saaledes ikke istand til at tage hans Meninger og Beretninger paa Raad med ved Bestemmelsen af hvad der fremdeles skal foretages i Mexico. Desuagtet synes Præsident Polks fremtidige Operationsplan fir og færdig, og er kommen for Dagen i en Artikel i "Washington Union", der ansees for hans Organ. Denne Artikel kommer til det Resultat; at det næste Andragende om Fred maa udgaae fra Mexico, og Krigen derfor fortsættes, indtil Mexico beder og Fred og sikkrer de forenede Stater Erstatning for den lidte Uret og de havte Tab (dermed ville altsaa de af America hidtil gjorte Tilbud om Erstatning for den forlangte Gebeetsaftrædelse blive tagne tilbage), og at Krigen fremdeles skal føres paa Mexicos egen Bekostning, Landet hjemsøges med Contributioner, Krigsloven, indføres i alle Provindser og Stæder og Guerilla-Systemet udryddes med al Strænghed derved, at man erklærer Guerillerne for Røvere. Bladet mener, at disse ere de eneste Midler til at fore Krigen til en hurtig og sikker Ende, og Talen er nu kun om, hvorvidt Kongressen, der samles i Begyndelsen af December, vil bevilge de fornødne Penge, der udfordres for at sætte Hæren paa en saadan Fod, at man med Held kan indlade sig paa en Ødelæggelseskrig imod Mexicanerne, thi en saadan Characteer vilde Krigen antage, hvis den skulde føres videre efter denne Plan. Faae Whiggerne Overvægten i Congressen, hvorpaa de med nogen Grund synes at stole, saa maa Cabinettet betydeligt modificere sin Operationsplan; thi Whiggerne, som fra Begyndelsen af opfattede Krigen med Mexico som en Erobringskrig, hvis Retmæssighed de bestrede, ville vel ikke gjøre Noget, som vil kunne forringe de americanske Vaabens dyrt kjøbte Hæder, men nok finde Grunde til nye Fredsforslag fra de forenede Stater, og i ethvert Tilfælde derved vide at forhindre, at Krigen faaer hiin morderiske Characteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Den nylig i Krakan myrdede Præsident for Appellationsretten, Zajazkowski, betragtedes almindeligt af de polske Sammensvorne som en af Fædrelandets Hovedforrædere, ligesom man ogsaa vil paastaae, at han aldrig anvendte sin Jndflydelse til at redde nogen Anklaget, men gjorde Alt for at styrte dem Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Hvor, som hos Undertegnede maatte ønske Underviisning i Forfærdigelsen af Blomster, bedes at melde sig snarest muligt. Betalingen er 12 s. for Timen. Der medbringes ei andre Apparater, end en lille Sax. Min Bopæl er hos Hr. Restaurateur Møller. F. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Landmandsforsamling i Uykjøbing. afholdes Onsdagen den 1ste Decbr., Formiddag Kl. 12, hos Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing. Er det under nuværende Priser rigtigt for Landmanden at tillægge Ungqvæg, og da under hvilke Betingelser; blive vil Gjenstand for Discussionen. M. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Den nyligt oprettede Landmandsforening i Aalskov afholder sit første ordinaire Møde i Hotel Skandinavien, i Nakskov Torsdagen den 23de December førstkommende, Kl. 35 Eftermiddag, hvorved Foreningens foreløbigt omdisenterede og vedtagne Love, fremlægges til endelig Sanction, og til Behandling foretages forskjellige Spørgsmaale med Hensyn til den Skade, som Kornet paa Marken, især Vintersæden, i de senere Aar paa flere Steder har lidt ved Orme i Jorden. Forsamlingen ønskes saa talrig, som muligt, og anmodes de, der attraae Optagelse i Foreningen, om, saavidt skee kan, at være tilstede ved Mødets Aabning, Gode Formes Spedelys af Nykjøbing. 30 s. pr. Pd. og i Lispundeviis, billigere, bekommes hos H. P. Brehm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Forskjellige Manufacturvarer, hvoriblandt endeel tydske Bomuldstøier, sælges til nedsatte Priser hos J. Olsen. 6 a 8000 Rbd. kan faaes, deels strax, deels førstkommende 11te December Termin, til Laans mod antagelig Sikkerhed, efter mig overdraget Commission. Stubbekjøbing, den 19de November 1847. A. Andersen. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-25
Licitation over Veiarbeide til Vedligeholdelse i Aaret 1848 af de mindre Landeveie i Mariebo Amt afholdes: Mandagen den 29de November d. A., Formiddag Kl. 9, hos Restaurateur Jacobsen i Stubbekjøbing, for Veiene fra Grønsund til Stubbekjøbing og Nørre-Alsløv samt fra Stubbekjøbin til Horreby, Tirsdag den 30te November d. A., Formiddag Kl. 11, paa Nykjøbing Raadstue, for Veiene fra Nykjøbing til Karleby, fra Nykjøbing til Væggerløse, fra Nykjøbing til Horreby, samt imed lem Sundby og Guldborg Onsdag den 1ste December d. A., Formiddag Kl. 101, paa Nysted Raadstue, for Veiene fra Nysted til henimod Fielde og fra Herritsløv til henimod Skottemarke; Torsdag den 2den December d. A., Middag Kl. 12, paa Mariebo Raadstue, for Veiene fra Fjelde til Saxkjøbing, fra Saxkjøbing til Oureby, fra Fielde til Mariebo, fra Skottemark, over Fuglse, Sæddinge, Danstedgaard og Christianssæde til Aalstrup, fra Rødby over Hillested til Mariebo, fra Holeby til Mariebo (Bursøholteveien), samt fra Mariebo til Bandholm.