Norske Intelligenssedler, 1808-06-21
Foruden allerede anpriste Føde-Surrogater vover Undertegnede sig at bringe i Erindring nogle skonomiske Gienstande, der vel ei ere Menneskeføde, men dog da de kunne bruges istedenfor Korn til visse Huusdyr, vil kunne spare meget paa nestkommende Høstes Avl hos mange. 1) Den ikke kortede Bark af Appetræer, naar den nu afslænges, tørres, treskes og males, giver et Meel hvoraf Heste skulle trives saa godt, som af Havremeel. 2) Naar man blander i Skjeppe Byg- og 1 Skjeppe fiint Rughalm Hak tørre og maler det til Meel koger Liinfrøe, eller Liinhammer med Frøet i, til en stærk Suppe, hvori Melet eltes, da giver dette ogsaa en meget tjenlig Næring for Heste, som gaae i tungt Arbeide og ellers maatte have den ren Kjerne. Brødet brydes smaat og blandes med Hakkelsen. 3) Brægne, Pteris aqviling, Enestop, skal, naar den herefter afskiæres og koges, være et godt Foder for voxne Sviin, helst naar den blandes med Klid eller Affald fra Kjøkken og Have. J økonomiske Skrivter har dette været anmeldt som en udenlandsk Opdagelse; men her i Bøigden skal en Huus kone for over 30 Aar siden have kjendt, anvendt paa denne Maade Bregner (Enestop) og fundet Fordeel derved; men saavidt mig bekjendt, har ingen efterlignet hende. Dersom det blev befalet at Hestekjød ordentlig skulle nedsaltes ligesom andet Kjød, da kunne der vel gives de, som ei selv kunde overtale sig til at nyde denne Kost. Disse kunne give det kogt tilligemed Suppe til sine Sviin. Baade Liv- og Fedesvinene næres godt deraf, dog maatte de sidste i 14 Dage før de slagtes ei faae andet end Kjerne. Af en brav Bondekone her i Sognet har jeg lært, at Fedesviin trives langt bedre af samme Qvantitet Korn kogt til Grød end naar den er anvendt paa hvilken anden her brugelig Maade. Fra England, hvor man under Fedningen veier Creaturerne, har man den Erfaring, at disse fedes allerbedst af udgroed og vel tørret Korn eller Belgfrugter. Disse Erfaringer ere vel bekjendte for mange af dette Blads Læsere; men for mange ere de og ubekjendte, og for disse ere de fremsatte. J. Rynning. Dusgaard i Ringsager den 10de Juni 1808. J Aaret 1542 rykkede Carl den 5te ind i Provence, Frants den 1ste var for svag at imodstaae ham, da forlod Jndbyggerne deres Boliger, forstyrrede deres Huse, ødelagte Marken, og opbrændte deres Levnetsmidler, og den deligste Provinds blev et gyseligt Øde; han og hans Arme trak sig tilbage; Frants belønnede kongelig Jndbyggernes Opoffrelse. Nordmænd, Eders Aand behøver ikke Exempler; eders Mod og Tapperhed, eders Enighed har opholdt Fienden ved Grændsen, har vist ham tilbage. Norge er frie; men medens eders Kraft forbød Fienden at overskride eders Vande og Elve, følede Vinger, Rødnæss, Ødemark, Aremark, Eningdalen og Jde Sogne, hans ødelæggende Aand; hvad Eder var tiltænkt, faldt paa hine nu trængende Egne, da erhvervede disse sig en hellig Ret paa eders Understøttelse, paa eders Anstrængelse at udslette dem ethvert Fiendens Fodspor, viis enhver Opoffrelse ansees som en Gield hele Landet erkjender; viis at naar eders Medborgere for Fiendens Skyld opbrænde deres Huse, naar deres Qvæg slagtes, deres Korn fortæres, deres Agere ligge øde og ubesaaede, viis J da ikke blot erkjender hines Ret til eders varme Taknemmeligheds Følelser, men at J bør erstatte ethvert Tab, en hver Mangel hine Brave har lidt, eller ere udsatte for. Send dem hvad Landet formaaer send dem hvad Nødvendigheden til eders eget Ophold ikke udkræver; det er ingen Velgierning, men en hellig Pligt forbinder Eder dertil. - Og saa skal Grændsernes Beboere ingen Fiender meere frygte; med Glæde vil de offre Gaarde og Agere, selv forstyrre og forlade deres Eiendomme, naar Landets Forsvar derved fremmes; det er intet Tab, det er en Ærekrands de vil berede sig - og hele Norge er guarrant for Tabets Erstatning. Her kan fortjenes Penge! I Hummerbakken, 1/2 Miil vesten for Friderichsværn, ligger et dertil indbjerget Galeasevrag, drægtig 40 Commercelæster, sjunken, paa sit Bagbord flak til Grunden, med Bagbord-Side under Vandet op til Styrbord-Side af Storlugen, saa der med almindeligt Vande kan gaaes förskoet paa Dækket om Styrbord, Masterne ere borte, men Bougspridtet og Bradtspillet staaer paa sit Sted. 1 Fartöiet er 33 Foustager Potaske, og mueligens Andet af mere Værd. - Som Commissionair for Eierne af Vrag og Ladning, kjöbte jeg Vraget ved Auction den 23de f.M. - Skulde Nogen have Lyst til at paatage sig Optagelsen af dette Vrag for en bestemt Betaling, da önskedes, at De ville, jo før jo kjærere, handle med mig derom. Entrepreneuren skal ikke mangle Penge-Forskud til Optagelsens Fremme, naar derfor gives mig Sikkerhed, Brevig den 14de Juni 1808. Hans Holm. Nedenstaaende bedes læst og erindretfterat det temmelig godt var lykkedes at standse Tyverier her i Egnen, har jeg nu ugjerne maattet erfare, at dette Uvæsen tildeels begynder paa ny, saavel i Byen, som her omkring paa Landet. For at forebygge Fortsættelsen af denne æreløse og vanhædrende Næringsvei, og for, saameget som muligt, at sikre enhvers Eiendom, vil jeg anvende ethvert lovligt Middel, og jeg er overbeviist om, at det skal blive vanskeligt, ja endog umuligt, for Tyvene at blive uopdagede og ustraffede, naar jeg kan formaae ethvert redeligt Menneske til at bidrage hvad han kan, til disse Nidingers Opdagelse og Anholdelse. - De i den sidste Tid begaaede Tyverier ere følgende: 1) Natten til Torsdagen den 16de d. M. er af en Hauge, paa Gaarden Grinie i østre Bærum, bortstiaalet 17 Par Bomuldstrømper af forskjellige Slags, men alle mærkede A. R. og forsynede med Nummer. 2) Torsdagen den 16de d. M. er af et Huus her i Byen bortstiaalet en nye Spiseskee af Sølv, mærket J. C. B. og K. B. 3) Natten til Søndagen den 19de d. M., er paa Gaarden Skøiensom tilhører Hr. Jørgen Pløen, bortstiaalet 5 Sølvbeslagne Meerskums Tobakspiber, alle mærkede paa Laaget med Bogstavet P.; en Sølv Potageskee, mærket J. P.; en gammel Spiseskee af Sølv; en Fruentimmer=Klædning af rudet Bomuldstøi med bruun Bund, og et Stykke fersk Kjød. Tyven har havt Spiger under sine Skoe. 4) Natten til Mandagen den 20de d. M. er af et Huus her i Byen bortstiaalet en stor Gryde, en Øxe, to Muurskeer og en Steen hammer, og 5) For nogle Dage siden, er af en Ladebygning, paa Gaarden Waalers Eiendele bortstiaalet en Skippundsvægt, eller saa kaldet Punder, og 2 eller 3 Jernbøiler, almindelig kaldet Jernvier. - Disse Tyverier lader jeg nu bekiendtgjøre baade i Stiftets Ugeblad og ved Placater som skal blive omsendte i den hele Omegn, og besynderligt skulde det da være om ikke Tingen skulle blive opdagede. Der er intet af det Stiaalne som kan ædes, uden allene det Stykke Kjød alt det øvrige maae enten sælges, omarbeides, eller afbenyttes paa andre Maader, og flere Mennesker maae følgelig faae det at see. - Nu opfordrer jeg altsaa herved, ethvert Menneske, der har Følelse for Ære og Retskaffenhed, at lægge Mærke til, om noget af det her Anførte kommer tilsyne, enten ved at falbydes, ved at omarbeides, eller blot ved at bruges; og jeg anmoder derhos enhver, som enten saaledes maatte faae Tingene at see, eller som paa anden Maade maatte faae nogen Kundskab derom, at de vil være af den Godhed, uopholdelig at melde saadant for mig, eller for den nærmeste Justitsbetjent, og ifald Omstændighederne tillade det, da at anholde saavel Tingene, som Personerne der har dem ihænde, eller i det mindste at forsyne sig med gode Vidner om i hvis Værge Tingene ere fundne og anholdte. J. Wulfsberg, Christiania den 21de Juni 1808. Byefoged og Politiemester.