JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Efter Reqvisition fra Procurator Olsen i Randers, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvisition, bliver det Jens Henrichsen Busch eller Albech tilhørende Sted, Roghuset, eller Qvasbrodhuset, kaldet, i Gjesing Sogn, med underliggende Jorder, Heder og Moser, af Hartkorn, af Løvenholms Hovedgaardstaxt, 1 Tde 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., og, af Hevringsholms dito, 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb., med derpaa værende Afgrøde, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Fredagene den 6te, 13de og 20de næste Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs 2. Herredscontoir i Randers, d. 8 Aug. 1844. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Da der ved den under 2den dennes afholdte Auction over den Boet efter afdøde Proprietair Peder Christian Langvad tilhørende Hovedgaard Hogholt ikke opnaaedes tilstrækkeligt Bud, saa bliver bemeldte Eiendom stillet til en ny Auction, der afholdes paa selve Gaarden Tirsdagen den 27de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, og vil absolut Bortsalg finde Sted, saafremt blot nogenlunde antageligt Bud skeer. bemeldte Hovedgaard Hogholt, der er beliggende i Hormested Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, midtveiemellem Kjøbstæderne Hjørring og Frederikshavn, ved Siden af Landeveien, der er paabegyndt at anlægges som Chaussee, staaer for gammel Matriculs Hartkorn fri Hovedgaards Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Taxt 20 Tønder 3 Skjepper 2 Fjerdingkar 1/2 Alb., Skovskyld 1 Tønde 1 Skjeppe 1 Fjerdingkar 1 1/2 Album, ny Matriculs Hartkorn 23 Tønder 6 Skjepper 3 Fjerdingkar 2 1/2 Album, og har et Areal af 220 Tønder Agerland, 90 Tønder Land Eng, 160 Tønder gode Overdrevs Jorder, der alle ere særdeles tjenlige til Opdyrkning, og hvortil Mergel haves beqvemt paa flere Steder i Eiendommen. Udsæden var sidste Aar 45 Tønder Rug, 20 Tønder Byg, 40 Tønder Havre og 28 Tønder Kartofler. - Høbjergningen har været mellem 150 og 200 Læs aarlig. –J de sidste 4 Aar er merglet circa 100 Tønder Land. – Paa Gaarden har hidtil været holdt en Besætning af 100 store Qvæghoveder, 14 a 15 Heste og 30 Faar. Bygningerne, der afgive Beboelse for en herskabelig Familie, ere solide og vel vedligeholdte. Gaarden vil blive opraabt alternativt med eller uden Besætning, og Pengeconditionerne ville blive meget favorable for Kjøberen og tildeels læmpede efter dennes Ønske, saaledes at en betydelige Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne henligge til Eftersyn hos Landsover samt Hof- og Stadsrets=Procurator Rømer i Kjøbenhavn og hos dHrr. Gjæstgivere Petersen i Aalborg, Rydell i Randers og Larsen i Aarhuus. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, d. 5 Aug. 1844. Kühnel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
En 1 Miil fra Horsens beliggende Gaard, der skylder af Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at erholde tilkjøbs med eller uden Besætning. Jorderne, der ere samlet beliggende, udgjøre et Areal af circa 90 Tdr. Land geometrisk Maal. Tørvejord og Mergel haves til Fornødenhed og beqvemt. Den aarlige Udsæd er 14 Tdr. Rug, 9 a 10 Tdr. Byg, 27 Tdr. Havre, 3 Tdr. Ærter og 2 Tønder Boghvede. 30 a 40 Læs Engho avles aarlig. Bygningerne ere gode og indrettede til Beboelse for enhver Familie. Af Kjøbesummen kan omtrent 1/2 Deel blive indestaaende i Eiendommen og Tiltrædelse kan skee naar ønskes. Liebhavere behage at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til Hospitalsforstander Procurator Borch, i Veile. Et i et Grottrup By, Todberg Sogn, 5 Fags Huus med Haugeplads kan, paa Grund af anden Bestemmelse, Niels Madsen. faaes tilkjøbs af i Bendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Paa billige Conditioner kan man faae tilleie heri Byen Stedet No 118 paa Middelgade, til Michaeli Flyttetid; det bestaar af to Leiligheder, nemlig af 5 Fag 2 Etages Forhuus, og 3 Fag Baghuus samt Kjælder og Loftsrum. Det nærmere kan man faae at vide hos Sadelmager Lind paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Broderiehandler. I Forbindelse med Alt henhørende til Broderie- og Syefaget, er Undertegnede i Dag bleven forsynet med endeel smukke Tegne og Skrivematerialier samt et Udvalg af Musikalier for Pianoforte og andre Instrumenter, ligeledes ægte romanske og overspundne Strænge, som Alt sælges til muligst billigste Priser af M. Hartvigson, Kallundborg i August. Kjöbmand, Raphalm afbrændes paa Skjerringmunkgaards Mark først i næste Uge, om Veirliget tillader det. Skjerringmungaard, 14 Aug 1844. C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Steenkalk faaes ved Bygholms Teglværk paa Tirsdag, Onsdag og Torsdag, den 20de, 21de og 22de ds. H. Heide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
8 a 10 Traver Rug er tilkjøbs hos S. Thomsen. Aarhuus, den 13de August 1844. Hvor en a to smaae Piger, som nyde Skoleunderviisning her i Byen, kunne faae Kost og Logie for billig Betaling, anvises fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
J en Præstegaard i Nærheden af Aarhuus er til 1ste November en Plads for en ferm Huusjomfrue, uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Billet mærket B. H. indlægges paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-16
Prædikanter paa 11te Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i DomkHr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
No 150. den 17de August. Løverdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Blandinger. Det i Algier udkommende Blad l'Algerie meddeler følgende Mysterier angaaende Sultanen af Marocco, denne Herrens Udvalgte: Muley-Abderrhamans Forgænger, Muley-Soliman, forbittrede i høi Grad alle Landets fornemme Familier ved sin frygtelige Strænghed og ved den djævelske Grusomhed, hvormed han straffede enhver Brøde. De fik En af det keiserlige Huus's Tienere paa deres Side; MuleyAbderrhaman lovede ham Guld og grønne Skove, hvis han vilde dræbe Keiseren. En Englænder forskaffede ham Arsenik; om Aftenen tog Keiseren en Skaal Thee af sin Tjeners Hænder, og næste Morgen var han død. Man begrov ham i en af Kjælderne under Paladset. Nogle Dage efter kaldte Westrerne Tropperne sammen, aabnede Dørene til de keiserlige Gemakker for dem, og fortalte dem, at Keiseren i lang Tid havde været syg, men at Gud, for at afkorte hans Lidelser, havde sendt en Engel, som havde bragt ham til Paradiset. Man troede dette, og Muley=Abderrhaman blev udraabt til Keiser. Men fra samme Dag af pines og forfølges han allevegne af den Frygt, at man skal forgive ham. Jngen tør komme ham nær, uden hans Søn; Denne opvarter ham ganske alene, og maa først smage alle Spiser, for Keiseren nyder Noget deraf. Han hedder MuleyAli, og er en Søn af Rahmuna, en Englænderinde. Et mærkværdigt Uheld har for kort siden truffet det hollandske Dampskib "Elberfeld paa dets Reise fra Rotterdam til London. Da Skibet nærmede sig den engelske Kyst, blev en Passageer, ved Navn Busch, opmærksom paa en underlig Forandring i Skibets Bevægelse; det kom ham nemlig fore, som om det rystede langt stærkere, end tidligere. Kun altfor snart viste det sig, at hans lønlige Frygt var grundet. Han opfordrede Capitain Stranach til, at holde en Baad paa rede Haand, thi det var hans faste Overbeviisning, at Skibet neppe vilde holde saalænge sammen, at man kunde faae Tid til at redde sig. Kort efter denne Samtale indtraf en Omstændighed, som afskjar al videre Diskussion: lige i Midten brast Skibet fra hinanden. Vraget gav et skrækkeligt Skue. Den ved Sammentrykningen sprungne Kiedel kastede sydende og sprudende Masser af Damp og hedt Vand, iveiret, og pludseligen sank Skibet med et frygteligt Knald. Paa tre Ulykkelige nær bleve Alle frelste. Det Hele var som en Drom; i Løbet af 5 Minuter var hele Katastrophen fuldendt. Skibet var af Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Den bekjendte spanske Dandserinde Senora Lola Montes, der i flere af Europas Hovedstæder har viist sin Tapperhed, især i Slagsmaal med Gensd'armer og Politisergeanter, opholder sig nu i Paris, hvor hun, ved sin overordentlige Færdighed som Pistolflytte, har erhvervet sig et langt større Renome, end ved sine Pirouetter og Entrechats. Paa den af hende besøgte Skydeplads er en Skive, som er aldeles gjennemboret af den tappre Andalusierindes Pistol kugler, og næsten hvert Skud har hun doubleret, hvilket de meest udmærkede Skytter ikke have været istand til, at gjøre hende efter. Over Skiven er Damens Handske ophængt som et Seiers- og Udfordringstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Neworker Blade melde endvidere om den der i Havnen paa en Liverpooler Paket ankomne danske Finanzier Peter Carstensen af Flensborg, at han medbragte en Kuffert fuld af engelske Sovereigns; Udbyttet af Bedragerier mod flere nordtydske Handelshuse. Da der fra nogle af disse pr. Dampskib allerede var indløben Ordre til Nework om at anholde ham, lykkedes dette ved den heldige Omstændighed: at han endnu ikke var stegen iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
J London har en af de dygtigste Beridere ved Navn Embury vundet et Væddemaal, hvori han havde væddet 1200 Lst, imod 200 paa, at han alene og uden Hjelp skulde kjøre en Vogn, der var forspændt med 24 Heste, to og to, igjennem en af Londons længste og meest besøgte Gader. Han kjørte Kl. 2 om Eftermiddagen to Gange igjennem Tork-Road, medens 34 Musici, som stode paa Vognen, udførte Fanfarer, og blev overalt, hvor han kom frem, hilset af den talrige Mængde med Klap og Bravoraab. Ærkebispen af Nancy, Forbin=Janson, har efterladt sig 3 Millioner Francs og indsat Hertugen af Bordeaux til sin Arving. Den salig Ærkebisp var et meget industrielt Hoved, og forstod at gjøre Penge af Alting. J sine sidste Aar gjorde han en Reise gjennem hele Frankrig og indsamlede Penge til Chinesernes smaae Børn, for at frelse dem fra den skrækkelige Død, at kastes for Svinene, hvilket, efter Jesuiter Missionairernes Forsikkringer, skal være deres Skjæbne paa mange Steder i det hellige Rige. Denne Pengeindsamling indbragte Ærkebispen 700,000 Fres. som nu ogsaa tilfalde Hertugen af Bordeaux. Det engelske Barkskib Royal-Archer, er i Havet blevet gjennemboret af en Sværdfisk. Fisken har i Skibets Sider efterladt en Deel af sit frygtelige Vaaben, som har tilføiet Fartøiet et betydeligt Læk. De, som have seet Skibets Underdeel, forsikkre, at ingen Kanonkugle havde formaaet at gjennembore Skibet i den Dybde, som det er blevet gjennemstødt af Fisken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
J Avignon har en ung Mand myrdet sin Onkel, der levede ham forlænge, og kastet Liget i en Cisterne. Manden er forsvunden, det lader sig ikke nægte; men da hans Død ikke er konstateret, saa bliver Arven ikke extraderet. Det var jo dog altid muligt, at Onklen igien kunde komme tilsyne, og Loven fastsætter en temmelig lang Frist, før hvis Udløb Arvingerne ikke kunne komme i Besiddelse af en Fraværendes Formue. Alt dette var imidlertid ikke efter Morderens Hoved. Han begiver sig altsaa til Generalprokuratoren, og fortæller grædende, hvorlunde han har opdaget en skrækkelig Ulykke; han har nemlig i en nærliggende Cisterne opdaget et Liig, og han formoder, det er hans Onkels, der udentvivl er bleven myrdet, eller maaskee selv har gjort Ende paa sit Liv. Generalprokuratoren begiver sig strax til Stedet, ledsaget af den unge Mand og af en Retsbetjent. Den Sidste seer først ned i den dunkle Dybde. Han seer Jntet. Generalprokuratoren er heller ikke istand til at skimte det mindste, andre Personer, som Nysgjerrigheden har hidlokket, ligesaalidet. Generalprokuratoren fatter Mistanke. Han hidkalder den hulkende Neven, som holder sig i nogen Frastand, og spørger ham: Hvor seer De Deres Onkel?" – "Vil De behage at see... histnede jeg seer ganske tydeligt hans ene Kjoleskjød." – "Saa har De et altfor skarpt Syn; hvo der ikke har kastet ham ned, kan ikke see ham!" – Morderen bliver forlegen, taber sin Fatning, og bekjender sin Forbrydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Tolv sorte Prindser ere indtrufne til Paris, hvor de skulle anbringes i forskjellige Opdragelses anstalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
J Nothingham er ved en Morders Henrettelse 30 Mennester komne til Skade og 12 ihieltraadte paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
To Artikler, der befandt sig i den nyeste, saameget omtalte og beundrede Jndustrindstilling i Paris. vil det udentvivl interessere især vore Læserinder, at erfare Noget om. Det var en Damekjole og et Lommetørklæde. Jhvorvidt man end har bragt det i den Kunst, at efterligne Naturen, saa er det dog endnu stedse umuligt, at giengive de skjønne Sommerfuglevinger saaledes, som Naturen skaber dem. Det vidste en Pariser-Kunstner meget vel; derfor tog han virkelige Sommerfuglevinger, hæftede dem, med beundringsværdig Ziirlighed, paa et gjennemsigtigt Stof og skabte saaledes en Kjole, der ikke kan sammenlignes med Noget i Verden. Alle de, som paa Udstillingen toge den i Øiesyn, maatte forbauses over denne Pragt. – Den anden Gienstand er et Lommetørklæde af næsten overmenneskeligt Arbeide, men som ogsaa næsten har berøvet den unge Pige, som har broderet det, hendes Øines Lys. Hele Lommetørklædet forestiller et Landskab: Træer, Høie, Landsbyer og en Flod, der endogsaa afspeiler Gjenstandene ved sine Bredder. Den unge Pige skulde have 1000 Francs for Arbeidet; hun fuldendte det beundringsværdige Kunstværk, men det har kostet overordentlig Møie, at redde hendes Syn. Tørklædet har iøvrigt endnu ikke fundet nogen Kjøber; men det skal ogsaa koste 6000 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
For nogle Dage siden badede nogle Mænd sig i Søen ved Pillau. Een af dem bortreves af en Strømning, som han frygtede, ei at kunne arbeide sig ud af, og raabte om Hjælp. Lieutenant v. Auer og en Skibstømmermand hentede strax en Redningsline, og svømmede, idet Hver af dem holdt en Ende deraf i Haanden, hen til det Sted, hvor de nys havde seet Den, der raabte om Hjælp. Han havde imidlertid, ved egen Hjælp, arbeidet sig ud af Strømningen og var kommen til Land, uden at Hine bemærkede det. De vedbleve at søge ham, frømmede saaledes stedse dybere ind i Strømningen, forviklede sig i Rednings linen, og fandt Begge deres Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
En russisk Kjøbmand, som var til den sidste Leipzigermesse, fik af en herværende Banquier en Hund til Foræring, og tiltraadte med den Tilbagereisen til Moskau, hvorfra han ogsaa siden meldte, at han lykkeligt og vel var kommen hjem med Hunden. Efter flere Maaneders Forløb indfinder der sig pludseligt et frygtelig afmagret Dyr i den Leipziger Herres Huus, og hilser, hylende af Glæde, dets Beboere som gamle Venner. Man forbauses, idet man gjenkjender Hunden. Uden Kort og Compas har det troe Dyr tilbagelagt den uhyre Vei fra Moskau til Leipzig; Kjærligheden til Hjemmet har skjærpet dets Jnstinkt, og givet det en Udholdenhed uden Lige. Det er en Selvfølge, at det ikke tiere vil vorde bortgivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
De Jernbane-Reisende advares altid mod, under Farten at læne sig ud af Vognvinduerne, men Advarslen tages ikke altid til Følge. Paa Farten fra Trebbin til Berlin er skeet en sørgelig Ulykke i disse Dage. En Reisende lænede sig gjentagne Gange langt ud af Vinduet, for at see efter en følgende Vogn. Han gjorde det samme kort for Togets Gjennemfart under en Bro, og blev saa mishandlet, at han kom til Berlin i bevidstløs Tilstand og endnu henligger uden Haab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Natten efter den 11te f. M. saae man i Nürnberg, Würzburg og Hildburghausen en stor Jldkugle paa Himlen. J Nærheden af Polarstjernen bevægede den sig hurtigt mod Syd og endte med et Knald, hvorefter man saae en stor Mængde smaae Jldkugler, som dannede et mørkrødt Riis, og forsvandt efter hinanden. Himlen selv var fuldkommen reen under hele Phænomenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
En bekjendt Spøgefugl i Berlin afgik for kort siden ved Døden, og hans Efterladenskaber bleve solgte ved offentlig Auction. Jnden imidlertid Auctionen tog sin Begyndelse, gjennemsøgte Arvingerne endnu engang alle Skabe, Kufferter, Kommoder &c. og opdagede omsider et hemmeligt Gjemme i den Afdødes Skrivepult. Hvo skildrer deres Forundring, deres Glæde, da de, blandt en Mængde Snurrepiberier, fandt en Seddel af følgende Jndhold: Under det store Pæretræ i min Have har jeg skjult Midlerne, hvorved Millioner Taarer kunne aftørres og tusinde smertelige Lidelser borttages af det beklemte Bryst." Arvingerne anstillede naturligviis strax de ivrigste Efterforskninger. Efterat de, paa det betegnede Sted, havde gravet flere Fod dybt, stødte de paa en Steen plade, med skjælvende Hænder løftede de den op, og fandt under den – en Leerpotte, hvori der laae –et gammelt Lommetørklæde og et Spanskslueplaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Maskinmesteren i et ved Du sseldorf liggende Dampskib vilde forleden forandre Lidt ved Værket. Pludseligen og for han bemærker det, kommer derved Maskinen i Gang, og i et Nu var Hovedet revet fra hans Skuldre. Den Ulykkelige havde havt Bryllup for faa Dage siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Den 12te f. M. gaves i Keiserstaden Wien en Fest til Ære for Oehlenschlager under hans derværende Ophold, i hvilken en talrig Mængde af Kunstens og Digterens Venner deeltage. Det var en glimrende Forsamling af over hundrede Deeltagere, af Samfundets forskjelligste Classer, Embedsmænd, Videnskabsdyrkere, Malere, Musici, Digtere og seeniske Kunstnere &c., som denne Aften hædrede den nordiske Skjald. Ved Festen betegnede Jngen Digterens poetiske Charakteer og literaire Betydning mere træffende, end Grillparzer i al Korthed: "For den store Digter i to Sprog paa en Tid, da gode Digtere selv kun i eet Tungemaal ere saa sjeldne!" Af den musikalske Deel af Selskabet blev ved denne Leilighed en af Oehlenschlagers danske Drikkeviiser, componeret af Dr. Becher, foredraget i Originalsproget, hvilken Digteren siden selv var saa god at gjentage, først paa Dansk og siden i en tydsk Oversættelse. Glæden og Enthusiasmen steeg imidlertid til det Høieste, da den berømte Skuespiller Anschutz ved Festens Slutning overrakte den elskede Gjæst den velfortiente Laurbærkrands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
J Sverrig er en vis Erich Johansen optraadt med en Opfordring til, at opbrænde alle Opbyggelsesskrifter med Undtagelse af Bibel, Katechismus og Psalmebog. En talrig Skare har allerede flokket sig om ham, kaldet ham "Verdens Lys, og dyrker ham som en Messias. Han paastaaer, at alle Opbyggelsesskrifter ere til Anstod paa Salighedens Vei. Under Bønner og Lovsange har man reist et Baal, hvorpaa man har opbrændt Bøger, hvis Værdi anslaaes til 1000 Daler svensk Banco. Uagtet den fantiske Skare fuldkommen havde forskandset sig i en Bondegaard og her gjorde den meest fortvivlede Modstand, er dog Erich Johansen bleven arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
J Aaret 1691 døde Generallieutenant Theobald Metzger v. Weibnom, Friherre og Gouverneur af Breda, og efterlod sig en Formue af 24 Millioner Gylden samt et Testament, hvori han udtrykkelig reserverede sine Efterkommere deres Rettigheder indtil den fjerneste Fremtid. Den hollandske Regjering undlod at indkalde de retlige Arvinger, ved ikke at nævne den Afdødes rette Navn, og inddrog foreløbigen den hele Arv. Først senere fremkom Reklamationer fra den talrige Families Medlemmer, der endeligen forenede sig til at føre en Proces mod den nederlandske Regjering om denne Arv og dens Renters Udbetaling, hvilken Sidste andrager den uhyre Sum af circa 184 Millioner Gylden. Der tales nu om, at Kongen af Holland har erklæret sig villig til at indgaae et Forliig med Arvingerne, hvorved der kan blive Ende paa denne Affaire. (De hollandske Øvrigheder skulle iøvrigt – tilføier H. Avis - ikke være synderligt for at udbetale slige Arvelodder, vi have saaledes for henved 15 Aar siden hørt fortælle i Kjøbenhavn, at daværende Høiesteretsadvocat Schaffer, hvis indvandrede Familie stammede fra Holland, men der istedetfor det oprindelige schweitzerske Navn "Schoppe" (en Hyrde) havde antaget den hollandske Benævnelse "Schæffer, forgiæves søgte at gjøre sit Krav paa en stor i Batavia falden Arv gjeldende, idet de hollandske Authoriteter stadigen holdt sig til det, at han ikke saaledes som den afdøde bataviske Kjøbmand hed "Schoppe, men "Schaffer, hvisaarsag ogsaa hele Arven gik ind i den hollandske Regjerings Kasse, da Schäffer dengang som ung Mand ikke havde Raad til at føre en kostbar Proces. Det have Efterkommerne af at En forvandler sine ægte Familienavne.") Det er yderst ubehageligt, naar man f. Ex. drømmer, at have vundet det store Lod, og, idet man paagener, bemærker den sædvanlige Ebbe i sin Kasse, ligesom det, paa den anden Side, er en velgjørende Fornemmelse, naar man drømmer, at man styrter nedfra et Kirketaarn, og, idet man paagner, overbeviser sig om, at Alt kun var en Drom. En Passageer, som forleden reiste med Dampskibet fra Kjøbenhavn til Kiel, havde underveis en sand Drom. Han drømmer nemlig, at en over ham sovende Reisefælle vil styrte ned paa ham. For at forvare sin Næse mod anstødelige Berørelser og mulige Qvæstelser, stemmer han, naturligviis stedse drømmende, sine Fødder mod Sengebunden, trykker denne ud af Fugerne, og hvad han havde drømt, gaaer virkeligen i Opfyldelse. Reisefællen styrter ned paa ham, og Begge have endnu adskillige blaae Pletter som en Amindelse om denne paalidelige Drom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Fra Horsens afsendtes i Onsdags en med mange Underskrifter forsynet Takadresse til de Stænderdeputerede i den jydske Stændersal, der med saamegen Varme og Kraft have talt i Folkets og Landets Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Ogsaa fra Veile og Colding ere til Stænderne indkomne Andragender og Oprettelse af Handelskamre samt et Handels- og Jndustriministerium, ligesom og om at fraraade Udkastet og Opkjøb af Landmandens Producter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Jfølge Reisendes Beretning var Blomsterudstillingen, Haven paa Snoghøi ved Generalforsamlingen den 7de ds. særdeles skjøn og smagfuld arrangeret. Ved Bortlodningen kom Mange af Haveselskabets Medlemmer (nu over 600) i Besiddelse af værdifulde Planter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Blandt de mange bekjendte og hædrede Mænd der havde indfundet sig, var ogsaa Prof. theol. Clausen. (Efter Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Bekjendtgjørelser. Det blev min og 5 uforsørgede Børns tunge Skjebne idag ved Døden at miste vor trofaste og retskafne Forsørger: Skolelærer Niels Nielsen Balle i Egaae, i hans Alders 54 Aar; men stolende paa Herren, der er Enkers og Fadersløses Fader, bringer jeg med christelig Hengivenhed vore Slægtninge og Venner dette Sorgens Budskab. Egaae Skole, den 16de August 1844. Ane Marie Balle, født Sorensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
Deeltagende Slægtninger og Venner meddeles herved, at min elskede trofaste Hustrue, mine 3 Børns kjærlige og omhyggelige Moder, Pouline Christiane født Stephansen, efter 6 Dages smertefulde Sygeleie bortkaldtes til et bedre Liv i Morges i en Alder af 30 Aar. Ved Haabet om Gjenforening velsignes her hendes Minde. Veile, den 12te August 1844. N. F. Mahl. At Cancelliet under Gaars Dato har foranstaltet Redacteuren af Bladet Fædrelandet Cand. juris J. F. Gjødvad tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen og navnlig Forordningen 27de Septbr. 1799 7 med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr 1644 for Fredagen den 2den dennes indrykket Artikel under Overskrift, Kongens Svar paa den jydske Adresse; det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med bemeldte Forordnings § 18. Det Kongl. Danske Cancelli d. 6 Aug. 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
At Cancelliet under Gaars Dato har beordret Action anlagt mod Redacteuren af Bladet Fædrelandet Cand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-17
juris J. F. Gjødvad, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til den i bemeldte Blads No 1638 for Onsdagen den 7de dennes indførte Artikel med Overskrift Discussionen om Schyttes Andragende 111, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frd. af 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. Danske Cancelli d. 9de Aug. 1844.