JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Blandede Efterretninger. Chocolade Fabrikationen i Preussen er betydelig. Endog Kjøbenhavn faaer Chocolade herfra. Hr. Professor Ursin som i August 1830 var der, og med Hr. Mekanikus Freund(Broder til vor Professor Freund) besøgte Mie thes Chocolade=Fabrik i Potsdam, beretter: at den drives allerede af en lille Dampmaskine, men Fabriken behøver en Udvidelse, hvorfor Hr. Miethelader opstille en af Hr. Freund forfærdiget Dampmaskine af 8 Hestes Kraft, der vil kunne drive 16 til 20 Gryder, og tilhørende Rensemaskiner til Cacaoen. Man kan ikke andet endeundre sig over, hvorledes en saadan Fabrik i den Grad kan udstrække sin Virksomhed. Miethes Chocolade afsættes endogsaa her i Kjøbenhavn. Grunden maa vel fornemlig søges deri, at, ved at drive Fabrikationen i det Store og med Damp= eller Hestekraft, bliver Forarbeidningen af de simplere Chocolade-Sorter, hvis Hovedbestanddel er Puddersukker, lettet, og disse kunne altsaa leveres til en saare billig Priis, hvorved Chocoladen, der hidtil kun var en Drik, som brugtes ved enkelte Leiligheder, og i de høiere Stænder, er nu selv hos de mindre Formuende ven almindelig. Foruden Mie thes Fabrik, der naturligviis ogsaa i Berlin har en betydelig Afsætning, er en anden stor Chocolade fabrik i Berlin selv. (Af Ursins Mag. Stokholm er grundlagt 1260 af Birger Jarl, har omtrent 5000 Huse og 80,000 Jndvaanere, og er inddeelt i 6 Hoveddele. Sammes Afstand fra Helsingborg er 58 1/2 Mil, fra Göthebor50 1/2 Mil, fra Carlskrone 50 1/2 Mil, fra Ystad 63 Mil, fra Malm 622 Mil; fra Vennersborg 423. Mil, fra Falun 233 Mill, fra Haparanda, nordlig Grændsestad mod Rusland, 1132 Mil, fra Christiania, nordre Vei over Carlsstad 603 Mil, sydlig Vei over Strømstad 69 1/2 Mil. I et nyelig udkommet Skrift (som faaes hos Reitzel) under Titel, Ny og fuldstandig Vagvisare genom Sveriges alle Provinser, jemte Underrattelse om Or ternes fornamste Merkwardigheter, samt de betydeligste vagerne i Norrige och Finland." Stockholm 1830. 12. 455 S. har man ikke allene fuldstændige Reiserouter, men ogsaa en kort Beretning om alle Stæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Efter de til Sundheds-Collegiet i Stockholm indkomne Rapporter er Antallet af de i Aaret 1830 foretagne Medico legale Besigtelser i Sverrige 433, deriblandt over 89 Selvmordere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Mange Anmærkningsværdige Tildragelser ere blevne antegnede, som ville blive meddelte i det svenske Læge-Selskabs Skrifter. Af de anførte 433 ulykkelige Tildragelser ere mere end en Fjerdedel foraarsagede ved Misbrug af Brændevin, som enten dirette har bevirket Døden, eller mere og mindre bidraget til og foranlediget indvortes Sygdomme, Selvmord, Slagsmaal, og andre Ugjerninger. Vist nok ville de Maadeholdenheds Selskaber, hvoraf nu adskillige stiftes i Sverrig over det hele Rige, og hvorved især tilsigtes at bevirke Aftagelse i Brændevinsdrik have gavnlige Frugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 Marts 18. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Norske Speciessedler, pr. 100 Specier 2 Rbd. Sl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 Rbd. Sedl. Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. ........ Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. i Sedler. Dito Dito. ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 101 ½ 102 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 97 1/2 98 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 56 L. Sterl. – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. man Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 20 Marts 1831. 28 Aargang. No. 46. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Partierne i Frankrig. nogen Et fransk Tidsskrift Le Correspondent indeholder over denne interessante Gjenstand en Skildring, hvoraf uddrages følgende: Der existere nu i det liberale Frankrig fire overveiende Kræfter: Folket eller Forstæderne, influerede og behærskede af Pariser-Klubberne; Chaussee d'Antin, som styrer Hovedstadens Handel, og udstrækker sit Regiment lige ind i de enkelte Kjøbmandsboutiker; Lafayette i Spidsen af en europæisk Propaganda med kosmopolitiske Anskuelser; det doctrinaire Partie, som søger at slutte sig til Regjeringen. Disse fire Krætter udgjøre tilsammen et partie carree. To af disse Kræfter, analoge i deres Tendents, støde ikke destomindre af ved modsatte Ledenskaber: de parisiske Klubber, og den Lafayette ske Propaganda. To Antipathier trække sig mod hinanden. Chaussee d'Antin, og det doctrinaire Partie. Hvorfor det ville vi see. De to Analogier vilde have det rene Demokratie; men paa modsat Maade. Klubbismen har romersk Aand i Hovedet, med Tribuner og prætorianske Horder. Den Lafayetteske Propaganda er angloramerikansk, forlanger lovlig Borgen, og sætter Friheden som Maalet, ligesom de andres Maal er Herredømme. Revolutionerende Udlandet haabe Klubberne at befrie det med bevæbnet Haand, og at fordrive de legitime Fyrster De vilde udskikke unge Folk didhen, i Spidsen for de i Regimenter dannede Forstæder; Propaganda tilskikke derimod de insurgerende Folk Penge-Understyttelser, og søge selv, formedelst disse Landes Patrioter, at opvække Sympathier. Man maa derfor ikke undre sig over, at Klubbismen og Propaganda af Hjertet afskye hinanden; thi de spærre sig Veien til Udlandet, saavelsom i Frankrigs Skjød. Hr. Lafayette med sin National gaarde drev i Juli Klubberne fra hinanden; og atter endnu kraftigere i December. Man fik ham berøvet denne Vaabenmagt; ogsaa er han i Frankrig paralyseret. Chaussee de Antin, og sammes vidt omgribende Klientkreds søger individuelle Nydelser, Lurus, Rigdomme, Jndustrie, Handelens og Bankens Flor, og dens Haab staaer til en i saadan Aand ledet Regjering. Hvad Doctrinairerne angaaer, saa gaae deres Ønsker ud paa en videnskabelig Politik, paa en gradvis Forbedring af Almeenaanden, i deres Doctriners Mening. Chaussee d'Antin er temmelig uvidende; det doctrinaire Samfund tæller i dets Rækker Mænd af udbredt Lærdom. Guld og Visdom søge ej stedse hinanden. Her er den rivaliserende Egenkierligheds Modstod. Doctrinalismen vil stedse belære, og Chaussee d'Antin, som besidder medfødt Kundskab af Aarhundredets Oplysning, vil ikke lære mere. Men fælles Jnteresse i offentlig No og Orden, indre og ydre Fred, nøde disse tvende Antipathier,) at nærme sig hinanden. (Fortsættes.)*) Man kunde maaskee betegne begge, som Aristofra tier, Penge-Aristokratie, og de Lærdes Aristokratie og deri finde, uagtet de forskjellige Grundsætninger Forbindelsespunkter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Et Blik paa Nederlandene i statistiske Henseender. (Af Friherre v. Sedlig. Kaste vi først et Blik paa Kongeriget Nederlandenes Omfang i Almindelighed, saa finde vi, at det omtrent indtager den 115de Del af Europa, men mindre end den 2000de Deel af samtlige bekiendte Lande i Verden. Medens det saaledes næsten vorder usynligt i den Masse, som Jordkloden danner, kommer den Gierningssag os mægtigen imøde: at det lykkedes dets Beboeres beundringsværdige physiske og moralske Anstrængelser, at behærske, et Aarhundrede igjennem, Havet, og at gjøre Landet til Verdenshistoriens Middelpunkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Dette Tidsrum hører vel til de forsvundne Aar men ved den høieste Blomstring var ikke Virksomheden forsvunden; den levede fremdeles i et stort Antal af tildeels høistmærkværdige Værksteder, i hvilke Nærings- og Manufacturflid endnu var driftig, da den længe slumrede i Nabolandenes Vaaningspladser, hvis Fornødenheder af Kunstprodukter henledes fra Nederlandenes Vare-Oplag. Først nu, efterat Freden bortsvandt, staae hine Værksteder deels forladte, deels allerede øde i det frygtelige Skin af Borgerkrigs og Oprørs Fakler. Ifølge officielle Beretninger, som 1827 udkom i Haag, beløb Kongerigets Areal sig til 6,198, 13, Bonniers (Hektarer, Morgen, næsten 200 Quadr. Roder), en Angivelse der kommer temmeligen nær den, der er almindeligen antaget, 1196 Qvadrat Mile. Holde vi ved Siden af Arealet Angivelsen af Folketallet, saa overrasker os den Omstændighed, at allerede efter Tællingen af 1825 var Folketallet 6,013,500 Mennesker, og efter den sidste officielle Beretning 6, 166,900 Mennesker paa hiint Rum. Tillægge vi til denne Menneske kapital Overskuddet af Fødte imod Døde, efter aarligt Gjennemsnit, 40000, saa udkommer før Aaret 1830 omtrent et Menneske paa hver Morgen Land, istedetfor i Rusland kun et Menneske paa 8 Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
J Sammenligning med andre Lande udgjør Nederlandenes Størrelse en niende Deel af Frankrig, en sjette Deel af Østerrig, 3 Del af England, 2 af Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Frankrig har efter Dupin (Les forces productives & commerciales de la France T. 1 p. 23) af sit Fladerum 53,533,426 Hekt. – (efter Perrot kun 22, 18,526 Hekt.) - de 46000 Hest. dyrket Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Nederlandene har (efter Qvatelets Recherches statistiques sur le royaume des Pays bas) og hine officielle Beretninger, af de 6,198, 137, Hektarer, de 4,653,636 Hest. dyrkede. Gunstigere forekommer Sammenligningen med England og Skotland, naar begge betragtes samlede under et da en tredie Deel af Rummet endnu er ubrugt. Forholdet af Befolkningen forekom i dette Aar endog saa gunstig, at næsten 10,000 Mennesker kom paa en Myriamatre carre, medens England paa lige Rum kun havde 7000, og Frankrig 6000. Dog i England, Skotland uberegnet, komme paa hiint Rum 8200; altsaa endnu mere end i mindre end i Nederlandene. Beregner man hin Befolknings enkelte Bestanddele efter deres Nationalitet, og deres Religionsforskjellighed, da have begge disse Forhold en Fasthed, som Naturgrændserne; Mægtigen indgribe de, mere eller mindre synligt i Verdensbegivenhedernes Gang, og dog har Politiken ved Landfordelinger kun i sjeldne Tilfælde Hensyn derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Kongeriget Nederlandenes Beboere, som udgjøre en Masse af næsten 6,200,000 Mennesker, dele sig efter Nationaliteten i fem temmeligen ulige Deele. Over 3,600,000 ere Walloner, eller Belger, af fransk Stamme, beboende Provindserne i Syd og Øst Brabandt, Antwerpen, Limburg, Vest- og Øst-Flandern, Namur, Hennegau, Luttich og Luxemburg. De havde i alt 68 Repræsentanter i det andet, af 110 Medlemmer bestaaende, Kammer. Næsten 2,000,000 ere Hollænder, Bataver, af tydsk Herkomst, beboende samtlige nordlige Provindser, Holland, Zeeland, Utrecht, Overyssel, Geldern, Drenthe, og tildels Grønningen og Friesland. De sendte, de sidstnævnte Landskaber indbegrebne, 50 Repræsentanter til Kamret. Henimod 500,000 ere Friser, og omtrent 310,000 ere Tydske, der boe i Friesland, Grønningen, Geldern, og adspredt i de øvrige Provindser. Endnu ere næsten 100,000 Mennesker tilovers, om høre til Jbrals Stamme. Udstrække vi vore Betragtninger til det andet af hine Forhold, Religionsforskjelligheden, saa udkommer: Katholiker, (omtrent 200,000 mere end hint angivne Antal af Belgier) næsten Reformerede ikke ganske saamange som Hollænderne) næppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Lutheranerne overstige næsten med en fjerdedel Antallet af Tydskerne; imod. Menuoniter. Walloner Remonstrantser. Kanzianer og Rheinskroger, over. Anabaptister, imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
De ovenfor ved Nationaliteten nævnte Jøder udfylde Resten af Totalsummen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Jndenlandske Efterretninger. Dampskibet Frederik d. 6te vil den 11te April begynde sin ugentlige Fart fra Kjøbenhavn til Kiel; den 12 April fra Kiel tilbage, den 14 April til Lübeck, den 15 April derfra tilbage til Kjøbenhavn. Farten bliver siden regelmessigen fortsat, saaledes: hver Mandag Morgen Kl. 6 præcise fra Kjøbenhavn til Kiel; - hver Tirsdag Aften Kl. 7 fra Kiel til Kjøbenhavn; - hver Torsdag Eftermiddag Kl. 4 til Lübeck, – hver Fredag Eftermiddag Kl. 4 fra Lübeck tilbage til Kjøbenhavn. Den Dampmaskine, som i Dampskibet er anbragt, er udført i England af de bekjendte Mechaniker Mandslay, Sønner & Field. Den samlede Kraft, lig 80 Hestes, er fordeelt til to Maskiner, der ere stillede hver i sin Side af Skibet. Maskinerne ere Lavttryksmaskiner efter Watt's Princip, men udmærke sig ved den særegne Stilling af de enkelte Dele, og ved fortrinligt Arbejde, saa at de ikke uden Grund kunne ansees for at henhøre til de bedste der ere forfærdigede i England. Den har den hensigtsmessigste Indretning, Zirlighed i Udførelse og Lethed, som især er tilvejebragt ved at flere Dele, som ellers pleie at være støbte, her ere smedede. Hr. Profess. Ursin har efter en fuldstændig Opmaaling af alle Maskinens Dele leveret en Beskrivelse over samme med Afbildning i sit Magazin 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Af Overkrigskommissair Øst's Samlinger om Grønland er andet Hæfte udkommet, som indeholder: 1. En Skrivelse fra afdøde Admiral Løvenørn 1786, i Anledning af den af Egede og Rothe udførte Expedition til Østergrønlands Opdagelse. 2. Søemanden Christian Bullen's 1667 holdte Journal paa en Reise til Grønland og Spidsbergen, paa tydsk. 3. Om Grønlands Østerbøigd af Professor Bredsdorff. A. Beretning om de Opdagelser, som Capitain Graad har gjort paa Østkysten af Grønland, sendt det geographiske Selskab i Paris fra Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederik. 5. Literaire Notitser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Rectoratet ved det Kielske Universitet er d. 5 d. M., ved sædvanlig højtidelig Overdragelse overgaaet fra Dr. Twesten til Professor Bur chardi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
J Rendsborg blev d. 9 Marts Borgeren, og Vognmanden Hans Køster paa aaben Gade dræbt ved et Skud. Det skete fra Nærheden af Skibsbroen, og ved Ligets forløbige Besigtelse erfaredes, at Kuglen var gaaet igjennem Ryggen og ud af det høire Bryst. Den Skudte havde, førend han faldt, saamegen Kraft og Sands, at han kunde gaae ind i et Huus i Nærheden, banke paa, bede om at komme ind, idet han raabte, at han havde faaet et Skud, men strax efter døde han.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Det Schlesvigske Hesteveddeløbs Committe har aflagt Regnskabet for 1830 over havte Jndtægter og Udgivter. Jndtægterne. Specier 4333. udgjorde. deriblandt de af H. M. Kongen engang for alle givne 10000 Spec., Subskriptions Bidrag 2786 Spec., o. s. v. Udgifter . 3600 Kassebeholdning . . . . . Spec. 711
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Blandede Efterretninger. J det kongl. Jernstøberi i Berlin, leverer Kunstformeriet, med en i Jern hidtil ukjendt Fuldendthed, en Række af Kunstarbeider, der udmærke sig ligesaameget ved den omhyggelige Udførelse, som ved den, som oftest, billige Priis. De mindre Arbeider udgjøre en almindelig Handelsartikel og ere saaledes ogsaa her i Staden paa flere Steder tilfals. Af større Artikler ere flere, der i høi Grad fortjene Opmærksomhed, saasom: en sovende og en vaagende Løve af Rauch, Figurerne, henhørende til National-Monumentet, Heste af 4 Fods Høide, flere Vaser, blandt hvilke især en Copi efter Warwick Vasen. Jmidlertid kræve flere af disse store Stykker, naar de skulle fiint ciseleres, en saa vanskelig Efterarbeiden, at de maaske til samme Priis kunde leveres i Bronce. Hvad angaaer derimod mindre Arbeider, saasom Buster, Basreliefs, flere Portraiter, ogsaa Statuer i Mignatur, da ere ved Jernstøberret mange Stykker bragte i Publicum, som man, da de i andre Stoffer ikke havde kunnet være leverede til saa billige Priser, havde maattet savne. Ved Kunstformeriet arbeider en Landsmand af os, Gjørtlersvend Dalhoff, der, som vi haabe, vil tilegne sig Kunsten at forme og støbe i Jern. Jeg saae flere af hans Arbeider og hiembragte et Par smaa Büster, som han havde formet og støbt, nemlig Portrait Buste af Kong William den Fjerde af England og af DiebitschSabalkansk. Af større Stykker, som meget almindeligen søges, ere Gravkors, der haves af forskjellig Størrelse og paa Bestilling erholde forskjellige Jndskrifter, Crucifixer fra 4 Tommer til 4 Alens Høide og til en Priis fra 200 Sar. til 64 Thlr. (88 Rbs. til 85 Rbdlr.), Døbebækkener af 15 Tommers Diameter til en Priis af 4 Rthl. (5. Rbdlr. 32 s.). Foruden det kongelige Jernstøber, beskjæftige ogsaa adskillige Private sig med Støbning af mindre Sager, deels Kunstsager, deels Bijoutervarer af Jern, og Berlin er saaledes bleven Hovedsædet, ja næsten hidtil den eneste Fabrikplads for en Fabrikation, der har indbragt og stedse vil indbringe betydelige Summer. (Af Ursins Magazin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Hvorledes de i den belgiske Opstand virksomme Personer sørge for sig selv, viser følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-20
Det var i Kongressen andraget af vedkommende Commission, at Medlemmerne af den hidtilværende provisoriske Regjering skulde have en Gratification af 10000 Gylden hver, nemlig d'Hooghvorst, Charles Rogier, van de Weyer, Jolly, Gendebien, Felix de Merode, Coppen og van den Linden, men Jntet for de Potter, fordi han kuns har været Medlem i sex Uger. Hr. d'Aerschot foreslog en aarlig Gratification af 3000 Gylden for hvert Medlem, de Porter med ibegreben; Hr. Pir son en af 5000, hvorfra dog de Embedslønninger, som i sin Tid maatte kunne tilfalde Nogen af dem, skulde fradrages; men et Forslag af Hr. Legrelle, at de skulle have 150000 Gylden i Alt til Deeling imellem sig, i Forhold til Enhvers Tienestetid, blev antaget med 99 mod 15 Stemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Skilderi af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Kjøbenhavn. Nyes. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 22 Marts 1831. 28 Aargang. No. 47. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Partierne i Frankrig. (Sluttet fra forrige Nr.) menter. Momentan svækket ved de combinerede Anstrængelser af Banquiers og Professorer, have Mændene af den romerske Revolution og af den anglo amerikanske kastet sig paa Udlandet for at reagere paa Frankrig. Klubbisterne regnede paa at bemestre sig Magten formedelst en almindelig Krig, i hvilken de vilde have drevet Frankrig ud imod Udlandets Troner; de andre vilde ligeledes bemestre sig Magten formedelst den politiske Kredit, en Propaganda maatte have, som, revolutionerende Udlandet efter anglo amerikansk System, vilde sætte Lafayette i Spidsen af vore Anliggender. Men det gamle rojalistiske Parties Bevægelser have omvendt Tingenes Løb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Vor Tids borgerlige Buonaparte er en Benævnelse man kan give Lafayette. Han besieler en Propaganda, som bevæger Legioner, især i Europas Norden. Til stor Fortvivlelse for de parisiske Klubber er han Udlandets Afgud; han er som en de borgerlige Inspirationers Pandamion. Hele Europas liberale Aristokratie, den hele Verdens anglo amerikanske borgerlige Stand synes at have givet sig et Rendevous omkring hans Person. Ulykkeligviis vil dog Hr. Lafayette, medens han af fulde Hænder udspreder Sæden, dog ikke høste noget, trods den belgiske og den polske Revolution, som, efter den første Anskuelse, synes at have været hans Sag gunstig. Han kan in petto være Skytsgud for Englænderne som han er det for Nordamerikanerne. Unge Teutonister og tydske Borgere, der glæde sig over hans Overmagt i Hamborg, i Berlin, og selv i Vien, kunne tilbede ham, de første i al deres Uskyldighed, og efter deres Jndsigters Enfoldighed, og de andre med Egoisme, da de i Lafayettes Person tilbede sig selv. Men Jtalienerne, Spanierne, Sydamerikanerne, Portugiserne, og frem for alle de Franske, maa sværge til hans Fane som de ville alle disse Nationer ville smutte fra ham, uden dog at undgaae en anden Napoleon, naar han kommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Den moderne Franske, der er en Revolutions Typus, vil betjene sig af Lafayette og den cosmopolitiske Propagandas Midler, men han antager dog ingensinde Lafayettismen som Doctrin. Om han siger det, da skuffer han sig selv. Hvad Jtalienerne, Spanierne, Portugiserne angaaer, fornemme Herrer og Liberale, da ville de vel, hjemme hos sig selv, spille Roller som smaa Lafayetter, men man finder der plebesisk Æresyge efter Forrettighed, som hos Marius, og de ville ikke vide noget af en moderne Cincinnatus. Saaledes deler sig Indflydelsen af de parisiske Klubber, og af Propaganda paa Udlandet. En stor Deel af Europas liberale Aristokratie efterligner Lafayette uden at besidde den Jver, der besjeller ham. J de Lande, hvor der hersker en Borgerstand, som stræber mere efter Borgen for sine Rettigheder, end efter Magten, trykker man ham med Hjertelighed i Haanden, uden at deele med ham hans med Adelsmandens Manerer forbundne antiradelige Lidenskabelighed. Alle sydlige Landes lave og æresyge Liberale ere antilafavettiske i Henseende til deres Lidenskaber, i det deres Tanker gaaer ud paa Herredømme, ikke paa Frihed. Anti=Lafayettismens Sæde er Paris, hvor Folkets Venner boe. Borgerstanden har en alt for renge Communal=Aand i Frankrig, den holder for lidet paa en selskabelig Borgen, den behøver for meget en rig, stærk, omfattende Regjering, for ikke, forbi Lafayette, at komme under Formynderskabet af Chaussee d'Antin, og selv det doctrinaire Parti. Al ideal Æresyge vil, naar man undtager nogle Acolyter af den constituerende Forsamling, søge Soldatens eller Tribunens Løbebane. Notitse om de Blostre Kjøbenhavn fordum har havt.