JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Subskriptions=Plan Jblant de Lærebøger i Naturhistorien, som den nyere Tydske Litteratur har været saa riig paa, er der neppe nogen, som med saa megen Held har opnaaet de tvende Hensigter at nytte og moere, som Funkes Naturgeschichte, und Technologie for Lehrer in Schulen und for Liebhaber dieser Wissenschaften. Vel finder Systematikeren ikke der noget Bidrag til sit ligesaa nyttige som kunstige Register, og den lærde Naturkyndige kun lidet, som han jo før vidste, men desmere vigtigt og interessant indeholder den for Landmanden, Fabrikanten og alle dem, hvis borgerlige Næring overbeviser, om Naturhistoriens Vigtighed. Ja endog fordem, som kun for Moerskab og Fornøielse studere denne Videnskab, vil den have megen Jnteresse. Det var min Hensigt, siger Forfatteren, at forene Sandhed med en behagelig Jndklædning, kunstløs Orden med Jnteresse, og Korthed med hensigtsmessig Fuldstændighed." Kyndige Recensentere have været enige i, at han ikke allene heldigen har naaet dette Maal, men at han endog i et populairt Sprøg røber Kundskab til de bedste Kilder. De undtage blot fra denne Ros den Orden, Forfatteren har fulgt, som de ønskede meere stræng systematisk. I den sidste Udgave af dette Skrift har Hr. Funke været mindre ligegyldig heri og hvad der endnu maatte mangle, skal et systemmatisk Register erstatte i en Dansk Oversættelse, som besørges af naturkyndige Mænd og udkommer paa mit Forlag. Man haaber, at den vil være saa megee meere velkommen, da inter Dansk Skrift endnu har behandlet Naturhistorien anvendt paa Techuologien. Bogen bestaaer af 3 Bind og et Anhang. Den bliver trykt i stor Formar og overlades til dem, som inden Julii Maaneds Udgang behage herpaa at subscribere, for 3 s. Arket paa Trykpapiir og 4 s. paa Skrivpapiir. For andre Kiøbere bliver den siden dyrere. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Den til den Tydske Udgave nylig udkomne Kobbersamling, bestaaende af 18 Tavler, som fra Tydskland koster 3 Rdlr., udkommer ligeledes paa mit Forlag, stukken med al muelig Flid. Disse Kobbere have det Fortrin, at en nøiagtig Maalestok er hosføiet, hvorved man faaer Begreb om ethvert Dyrs virkelige Størrelse. Uagtet den Danske Udgave at Kobberne ikke i Nøiagtighed eller Skiønhed skal give den Tydske noget efter, overlades den dog tilligemed en trykt Forklaring derover saavel Kiøberne af Bogen, som andre Liebhabere for billigere Priis. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1795. C. L. Buch, Boghandler, boende paa Nørregade. Nr. 245.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Bekiendtgiørelser. At det har behaget Forsynet i Dag Morges ved Döden at bortkalde min dyre. bare Moder, Frue Justitsraadinde Anne Johanne von Westeen, föd Baar, i sit Alders 48 Aar, efter et kort men smertefuldt Sygeleie, dette bekiendtgjöres herved for fraværende Beslægtede og Venner, og da jeg er overbeviist om disses Deeltagelse i min Sorg over et saa betydeligt Tab, frabedes skriftlig Bevidnelse. se. Fridericia, den 26de Junii 1795. Birgitte Cathrine v. Westen. Paa egne og fraværende Brødres Vegne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Forrige Farver Jørgen Bjørn er i Hannevang Gaard ved Varde den 15de April sidstleden ved Døden afgangen, og hans ringe Boe strax derefter af mig, som af Amts=Øvrigheden committered, taget under lovlig Behandling, til Deeling imellem Børnene. Men, som han meenes at staae i nogen Gield, dog inden land, saa vorder herved i Kraft Plakat af 26de October 1792 udi de Berlingske og Ribe=Stifts Aviser 3de Gange Creditorerne indkaldede at melde sig, og legitimere deres Fordringer inden 12 Uger hos mig. Varde den 23de Junii 1795. L. Fogtmann. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Da den sidste ulykkelige Jldebrand i Kiøbenhavn nedstyrtede mig i den dybeste Armod, saa udbeder jeg mig at nogle Menneskevenner ydmygst vilde understytte mig i denne min haarde Skiæbne, jeg tilbyder min Tieneste at undervise i følgende Videnskaber; i det Engelske, Franske, Tydske og Hebraiske Sprog, samt Ge- ographie for meget ringe Betaling. Mit Logie er hos Felberederen i Strandgaden, hvor man behager at melde sig. Fridericia, den 26de Junii 1795. J. Solding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Jødisk Student og Borgersønaf Kiøbenhavn. strup og Sophienlyst Hovedgaards N. D. 14 Avling med Tiender, bliver under et anstillede til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste Maji 1796 ved offentlig Auction, som holdes paa Horsens Raadstue den 5te August førstkommende, Formiddag Kl. 11; begge Gaarde. ne ligge omtrent 1 1/2 Miil fra Horsens og 2 Miil fra Schanderborg, i den frugthareste Egn af Jylland. Eiendommenes Godhed til Korn og Græs, samt Tiendernes Værd, er saa bekiendt, at vidtløftig Beskrivelse er overflødig, og derfore meldes kunn til de Lysthavendes Efterretning, at den aarlige Udsæd er 30 til 34 Tdr. Byg, 12 til 14 Tdr. Boghvede, 50 til 52. Tdr. Rug, og 160 til 170 Tdr. Havre. Af Enghøe avles omtrent 450 Læs, som meget kan forbedres, foruden endeel Baar= og Kløverhøe. Markerne bruges i 4 og hvile i 6 Aar. Foruden Bester kan 200 Kreature græsses og foeres ved Gaardene, der ere overmaade beqvemme til Meierie. Conditionerne skal blive billige, og kan 3 Uger forinden Auctionen faaes til Eftersyn paa Skriverstuen paa Urup, hvorfra Eiendommene paa Forlangende blive foreviste. Urup, den 17de Junii 1795. Schmidten. Gen betydelig og udsøgt Samling af Medailler, indeholdende 102 Lod i Guld og 667 Lod, i Sølv. Forarbeidet Guld 74 Lod og forarbeidet Sølv 5015 Lod. En anseelig Deel sieldne Skyde Gevæhrer. En Bogsamling, bestaaende af over 4000 Bind, meget vel Conditionerede Bøger i forskiellige Sprog og Videnskaber; Alt salig Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboe tilhørende, bliver udi Stervboe=Gaarden i Horsens Tirsdagen den 29de Julii førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt. Trykte Cataloger herover ere at bekomme i Aalborg paa Stifts-Contoiret, i Wiborg hos Hr. Zahrtmann, i Randers hos Hr. Justitsraad Carøe, i Weile hos Hr. Byeskriver Kragballe, i Fridericia hos Hr. Raadmand Buhl, i Colding hos Hr. Amtsforvalter From, i Hadersleb hos Hr. Raadmand Hjorth, i Flensborg hos Hr. Kiøbmand Andersen, i Slesvig hos Hr. Oberste Jrminger, i Altona hos Hr. Postmester Rathyen, i Odense hos Hr. Postmester Lausen, i Kiøbenhavn hos Hr. Rasmus Lindorph i Pilestrædet Nr. 79, i Aarhuus. paa Bogtrykkeriet, og i Horsens hos Borgemester Carøe. Horsens den 11te Junii 1795. Carøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-26
Nor en characteriseret eller honet Familie er en Bliden nem og beqvem Gaard underhaanden, at faae til 27de Junii m. m. som ellers bliver solgt ved Auction den 1ste Julii næstkommende, om fornøielig Bud skeer - under Hadersleb huus Amt Lintrup Sogn, beliggende i Foldingbroe, tet ved Landeveien mellem Ribe og Colding. Den er i Aarene 1783 og 84 heel nye opbygget, for det meeste Grund= og Brandmuur, dens Jorder ligger tæt ved Gaarden; Rug Sæden er circa 10 Tønder Boghvede og Havre 6 a 8 Tønder, Byg, Erter, Vikker og Hør er saaet til fornøden Brug, samt Kløver og Raigræsfrøe. - Høeavlen er 24 a 30 Læs. god amat Eng, som bierges 2de gange; saa og god Fiskerie ved Aaen af Ørter, Aborrer, Gieder, Skaller og Aal m.v. En overmaade god Tørve eller Klynmoese. Gaardens Jorder, kan og blive parceleret i 2de lige Dele - er og et grundmuret Huus aparte, som legges til den ene Part, som kunde være beqvem til en god Smed eller Bøkker, som her fattes. Gaarden kan tiltrædes strax efter Kiøbet eller til Mikkelsdag; og den halve Kiøbesumme kan blive staaende om forlanges. De Lysthavende henvendet sig til Eieren i Foldingbroe. J. Hvid. forrige Grændse-Controlleur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Ved Forordning af 25de Martii 1791 blev det fastsat, at de Huusbonder og Bønder som ei kunde enes om Hoveriet, vilde Kongen adskille ved Commissioner 2de saadanne Commissioner ere nu nedsatte, den ene af Kammerherre og Deputeret Rosenørn samt Kammerherre og Amtmand Baron Løvenskjold, og den anden af Kammerherre og Amtmand Gersdorff samt Kammerherre og Deputeret Baron Gyldencrone - disse Commissioner erholde de fornødne Betiente med fra Rentekammeret, og skal i ovenanførte Hensigt giennemreise de Districter hvor mindelige Foreninger ei have været at træffe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Da Hans Kongelige Majestæt allernaadigst har tilladt, at Ageposten maa fra den 1ste Julii næstkommende og for det første til et Forsøg paa 2de Aar gaae ugentligen isteden for at den hidtil ikkun har gaaet hver 14 Dag imellem Colding og Aalborg, saa bliver saadant herved til Publici Efterretning bekiendtgjort. Gene ral-Postamtet den 13de Junii 1795. Hvad tænkde man i Paris om Fredslutning gen mellem den franske Republik og Preussen, *)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Fredstraktaten imellem den franske Republik og Preussen gjorde forskiellig Jndtryk paa Pariserne. Den almindeligste Virkning var hiin rolige og reene Tilfredshed, der syntes at sige, at endnu var ikke Alt gjort, men dog det første Skridt til det forønskte Maal. De gode Politiker vare satte i større Forundring over den Krig, hvori Preussen indlod sig med os, end at de skulde forundre sig over den sluttede Fred. Menneskerne af 31te Maji og de, som satte dem i Bevægelse, og som holdte Taler til Grupperne, for at opvække den Uroelighed, som de havde bestemt, just til den Dag, da Fredstidenden hendelseviis blev be tiendt, forsvandt strax ved Traktatens officiel¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
le Bekiendtgiørelse. Republikanerne sandt det ganske naturligt, at Freden fulgde paa vore Sejervindinger. De i Forvirring bragte Rojalister stode stumme af Forundring. De rasende Aristokrater nægtede, som deres Skik er, Tingen i Begyndelsen; siden udspredte de Bagtalelse over Traktatens Grundlæg, og endelig forkyndte de, at Kongen af Preussen vilde nagte Ratifikationen. Man maa formode, sagde de, ligesom en Tilhænger af Hr. Pitt i det brittiske Parlement, at Kongen af Preussen, om han er gaaet ud af Forbundet, har vist gjort dette for desto bedre at tiene de Allierede. Saa naturlig endog denne Traktat er efter den selsomme Vildfarelse, som foraarsagede Krigen med Preussen; saa bliver den dog ikke desto mindre anseet som en stor Begivenhed. Re*) Taget af Moniteuren Nr. 207. publiken behøvede uden Tvivl ligesaa lidet kiendt, til sin Tilværelse, som til sine Sejervindinger, at vorde erkiendt; dog denne Erkiendelse af een af dens Fiender, er dens Triumphs Fuldkommenhed. De, som med Iver elske Fædrenelandet, eller have grebet til Vaaben forat forsvare og hevne det, tilkommer det at bestemme Virkningen af den første og ærefulde Traktat paa vore Armeers Sinddeelag. Til dis se. Jndtryk kommer endnu en stor Jdee, da Nationernes Uafhængighed og den menneskelige Forstands Fremgang blive lige stærk truede i den nærværende Krig; saa var Preussen Hiørnesteenen i den Hvelving, som med sin ulykkelige Skygge bedækkede en Sammenrottelse af saa stor Omkreds. Men nu er denne Steen falden, og Coalitionen adsplittet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Vi ville kortelig giennemgaae Traktatens Punkter; de have tre store Kiendemærker, som betegne Nyttens og Varagtighedens Jndsegl. De grunde sig paa indbyrdes Jnteresse, de tilfredestille det nærværende Øiebliks Fornødenheder, og aabne en vidtløftig Udsigt for Fremtiden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Vi ville ikke tale om de Aarsager, som foranledigede Krigen med Preussen; Oliegrenen skiule de forrige Vildfarelser, Men naar det var Kongen af Preussen angelegent at høre op med at ødelegge sig selv af Føielighed for Østerrig hans Rival, og komme den Dag i Forve en, da det frie Frankerig kan være den eneste Borgen for hans Staters Vedligeholdelse; saa var det ogsaa os angelegent at lade af at bekrige en Stat, som tiener det civiliserte Europaa til Bolværk imod de nordiske Erobrere, og til Modvægt imod en Magt, hvis paa Despotisme og Overtroe grundede Ærgierrighed har i tre Aarhundrede foraarsaget alle Krige fra Donaus indtil Guadalgulvirs Bredder. Det var os angelegent at dække Holland, for at giøre England det desto frygteligere til Søes at drive Handel med oplyste og vindskibelige Lande, der have Overflod af de Materialier, som vi mang le, med eet Ord, at adsplitte Coalitionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Fra nu af ere Transporterne fra Østersøen unddragne det stolte Englands Overopsyn; en let og sikker Vei er aabnet for os langs med Kysterne, eller igiennem Westphalen. Staden, Embden vil blive et nyttigt Oplagssted for begge Nationer. Den nye Concurrents af Hollændere og Preussere tilligemed Transporternes Sikkerhed, vil giøre en Ende paa de slemme Monopolier. Neutraliteten i det nordlige Tydsk land giør, med liden Undtagelse, allerede Forsøg herpaa. Om Hannover end, efter Anseende, undgaaer vore Triumpher, saa bliver det dog maaskee ikke længer bevaret for England; ja om Kong Georg end er saa lykkelig at redde sine fædrene Arvelande, saa vil man maaskee i hans mødrene Arvelande blive træt af at see de treKroners Guld saa ofte forødt paa Churfyrstens Prætensioner. Med eet Ord, vor forenede Landmagt imod Østerrig, og vor forenede Søemagt imod England vil befordre en hastig Ende paa Krigen, som til Skade for de menneskelige Kiøn har allerede varet alt for længe. Den samme giensidige Beskaffenhed i Omstændigheder findes i de Artikler, hvis Virkning uden Tvivl vil vise sig i en sig meget nærmende Tidspunkt. Om Preussen end ikke reentud overlader os sine Eiendomme, som vi have besat paa Rhinens venstre Bredde, saa er det te Aarsagen, at vi endnu ikke maa giøre Angivelse af vore nye Grændser, hvis uigienkaldelige Skiøbne vor Fremgang og vore umaadelige Arbeider tilstrækkelig have bestemt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Da Friderich Wilhelm har sluttet Krigen som Konge af Preussen og Medlem af de tydske Rigstænder, saa er det øiensynligt, at til hvad Tid endog vor Erklæring skeer, eftersom Nationens Ære kræver, eller vil kræve den, skulle vi deri fra Preussens Side finde ingen Modstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
De Artikler, som efter Anseende synes at overlade i Preussens Hænder det heele Udfald af Underhandlingerne med det tydske Rige, og at foreskrive Republiken selv de Grændser, som dens seierige Vaaben skulle være forbundne til at respectere i en vis Tid, have til Hensigt at giøre Østerrig forladt, og tvinge de ubestemte, eller ved keiserlige Jntriquer underkastede Stænder til at stemme for Freden, eller at vorde udsatte for den dobbelte Fare af den øster, rigske Taknemmelighed og den republikanske Hevn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Man legge endnu til, at det tydske Rige, vil giøre Fred uden Østerrig, om dette vil haardnakket paastaae Krigens Fortsættelse; og jo meere desuden Preussens Jnteresse og Anseelse er dermed forbunden, at denne Fred skeet formedelst dets Megling, desto meere bliver det nødt til at respectere de andre tydske Medstænders Rettigheder og Convennienzer, og at give den franske Republik Beviis paa sin oprigtige Omvendelse til et System, som man aldrig burde have forladt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
J denne Henseende har Republiken, der allerede betragter Preussen som sin Allierede, givet samme et Middel til at spille en glimrende Rolle; og ved at tilstaae enhver Stat Re tighed til at handle directe, er den bleven troe deels imod sine Grundsætninger, som fordre, at uafhængige Staters Lighed, ihvor svage de endog maatte være, bliver erkiendt og æret; deels imod sin Jnteresse, som ikke tillod, at man misbrugde Begyndelsen af Underhandlingerne, for at tilvende sig ene alle Fredens Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Almindelige Aarsager til Revolutioner. Gierrighed har fra de menneskelige Selskabers Begyndelse foraarsaget en bestandig og almindelig Strid, hvorved enkelte Personer, og Selskaberne stedse opirredes til indbyrdes. Angreb og derpaa fulgte Revolutioner. I de første Menneskers vilde og barbariske Tilstand, bragde denne dristige og vilde Gierrighed een eller flere til Rov, Vold og Mord, og standsede længe Oplysningens Fremgang. Da Selskaber endelig stiftedes, indsneege onde Sedvaner sig i Love og Regieringer, og derved fordervedes Jndretninger og deres Øiemeed. Vilkaarlige og selvgjorte Rettigheder, fremkom, der aldeles omstyrtede Folkenes Begreb og Retfærdighed og Sædelighed. Var et Menneske stærkere end et andet, blev denne Ulighed, der var et blot Tilfælde af Naturen, anseet for en Lov, og da den Stærkere, kunde berøve den Svagere Livet, eller lade ham beholde det, saa tiltog hiin sig uretmæssig en misbrugt Eiendom over dennes Person, og Enkeltes Slaverie var en Forberedelse til Nationernes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
(Slutningen følger.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
J Ribe ere fra 1ste April til sidste Junii d. A. i Domkirkens Menighed Copuleret 1 Par, Fødte 9, Døde 9. I St. Catharinæ Menighed Copulerede 2 Par, Fødte 10, Døde 18. J Hospitalet Døde 3. Tilsammen Copulerede 3 Par, Fødte 19, Døde 30, J samme Tid ere i Fridericia i Trinitatis Menighed copulerede 2 Par, Fødte 12, Døde 6. J Michaelis Meenighed copulerede 4 Par, Fødte 8, Døde 6. I den reformerte Meenig hed copuleret 1 Par, Fødte 3. Død 1. J den catholske Meenighed Døde 2. Tilsammen copulerede 7 Par, Fødte 23, Døde 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Fra 1ste April til 30te Junii er igiennem det lidet Belt passeret 310 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Subskriptionsplan. Under Titelen: Repertorium for Fædrenelandets Religionslærere, udkommer et Skrift, hvis væsentlige Gienstande ere: Retmæssig Anvendelse af den kritiske Philosophies Resultater og disses Methodologier i Underviisningens enkelte Deele, Dogmernes Kritik i alle deres oprindelige Former og sildige Modisikationer: den reene Christendoms Kultur ved Kildernes Undersøgelse og den praktiske Jnteresses Udvikling: Phænomenerne i den kirkelige Verden, Litteraturen o. s.r. Med et Ord: Oplysning, for saavidt Præstens speciellere Forhold til Menneskeheden giør ham samme til Pligt er dets Formaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Det første Heste er allerede udkommet og indeholder Jndledning til Fædrenelandets Religionslærere. 1) Om Kirkebønnen. Resultater og Jdeer. 2) Jesu Gang paa Havet - en exegetisk Mirakel. I et Brev fra Professor Paulus i Jena, til en dansk Theolog. 3) Et mærkværdigt, hidtil utrykt, Altstykke til Dagens Religionshistorie; (til begge disse Nummere en Forerindring af Udgiveren). 4) Bibli- ographie. 5) Mærkværdigheder af den nyeste Litteratur= og Kirkehistorie. 6) Krypto Katholicisismus i Kritik og Antikritik. 7) Miscellanen. - Et Brev til R. Nyerup - charakteristisk Træk af Danskhed - om biskop Balle Berigtigelse af Lessings Dom over sal. Dr. Münter. - Bidrag til den nye Udgave af den fynske Geistligheds Historie. o. s. v. (No. 1,47. ere af Udgiveren)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Hver Maaned udkommer et Hefte: Tre Hel ter af 24 Arks Størrelse udgjøre et Bind. Formedelst indtreffende Forhindringer udkommer dette Hefte som har været færdigt siden Januarii Maaned, saa sildig. Den første Aargang begynder derfor med April Maaned og indeholder tre Bind. Det hører til vor Litteraturs onde Symp tommer, at man maae tage saa mange Omveie for at skaffe en Bog=Læsere. Ved et saa voveligt Foretagende, som Udgaven af et periodisk Skrift er i Danmark, seer jeg mig nødt til at betryge mig for Tab, i det jeg udgiver Skri tet paa Prænumeration. For ikke at opvække eller skuffe Forventninger, sælges det første Hefte, 11 Ark stor separat for 32 Skilling. Prænumeration modtages i Kiøbenhavn paa Børsen Nr. 5, hos Schubothe i den Nitscheske Boghandling, i Odense paa Post=Contoiret, i Norge og Provindserne hos S. T. biskoppernes Amannenses og paa Postkontoirerne. Hvert Bind prænumereres med 72 Skilling. Paa 9 Exemplarer gives det 10de frit. Salg af enkelte Hefter kan ikke finde Sted; de som have kiøbt det første og ville eie de fød gende, erlægge for det 2det og 3die Hefte 40 sk. Prænumeration imod Qvitering. Prænumeranternes Navne tilføies ved Aargangens Slutning, af Grunde som da skulle angives. Udgiveren forsikrer: det er ham ukiert, at Tonen i det første Hefte er bleven saa polemisk, men Omstændighederne gjorde den nødvendig. Han har i Øvrigt intet at tilføie uden Ønsket, at dette Skrift maatte læses, for staaes og tages til Hierte af dem, der enten allerede ere i Lære=Embedet eller danne sig dertil, at det saaledes maatte vorde et Middel til at vække og kultivere Følelse for Pligter, hvilke, til Menneskehedens Vanheld, alt for ofte miskiendes eller ringeagtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Bekiendtgiørelser. se At det har behaget Forsynet i Dag Morges ved Døden at bortkalde min dyre, bare Moder, Frue Justitsraadinde Anne Johanne von Westen, föd Baar, i sit Alders 48 Aar, efter et kort men smerstefuldt Sygeleie, dette bekiendtgjöres herved for fraværende Beslægtede og Venner, og da jeg er overbeviist om disses Deeltagelse i min Sorg over et saa betydeligt Tab, frabedes skriftlig Bevidnel 4. se. Fridericia, den 26de Junii 1795. Birgitte Cathrine v. Westeen. Paa egne og fraværende Brødres. Vegne. Windskiønt Eieren af Kibe-Stifts Adresse-Con 1 toir og Bogtrykkerie i Fridericia, Frue Justitsraadinde von Westen, er ved Døden, afgaaet, saa fortsættes dog dette Ugeblad samt benævnte Bogtrykkerie indtil videre, hvilket herved bekiendtgjöre for dem, som ville betiene sig af samme, og hvorom de behagelig ville henvende dem til J. Funch paa AdresseContoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Forrige Farver Jørgen Bjørn er i Hannevang Gaard ved Varde den 15de April sidstleden ved Døden afgangen, og hans ringe Boe strax derefter af mig, som af Amts=Øvrigheden committered, taget under lovlig Behandling, til Deeling imellem Børnene. Men, som han meenes at staae i nogen Gield, dog inden land, saa vorder herved i Kraft Plakat af 26de October 1792 udi de Berlingske og Ribe=Stifts Aviser 3de Gange Creditorerne indkaldede at melde sig, og legitimere deres Fordringer inden 12 Uger hos mig. Varde den 23de Junii 1795. L. Fogtmann. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-03
Den betydelig og udsøgt Samling af Medailler, indeholdende 102 Lod i Guld og 667 Lod, i Sølv. Forarbeidet Guld 74 Lod og forarbeidet Sølv 5015 Lod. En anseelig Deel field ne Skyde Gevæhrer. En Bogsamling, bestaaende af over 4000 Bind, meget vel Conditionerede Bøger i forskiellige Sprog og Videnskaber; Alt salig Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboe tilhørende, bliver udi Stervboe=Gaarden i Horsens Tirsdagen den 29de Julii førstkommende og følgende Dage, ein Formiddagen Kl. 9 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt. Trykte Cataloger herover ere at bekomme i Aalborg paa Stifts-Contoiret, i Wiborg hos Hr. Zahrtmann, i Randers hos Hr. Justitsraad Carøe, i Weile hos Hr. Byeskriver Kragballe, i Fridericia hos Hr. Raadmand, Buhl, i Colding hos Hr. Amtsforvalter From, i Hadersleb hos Hr. Raadmand Hiorth, i Flensborg hos Hr. Kiøbmand Andersen, i Slesvig hos Hr. Oberste Jrminger, i Altona hos Hr. Postmester Rathyen, i Odense hos Hr. Postmester Lausen, i Kiøbenhavn hos Hr. Rasmus Lindorph i Pilestrædet No. 79, i Aarhuus. paa Bogtrykkeriet, og i Horsens hos Borgemester Carøe. Horsens den 11te Junii 1795. Carøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-10
Kongelig Jndbydelse til frivillige Gaver, for at understøtte de fattige Brandlidte i Kiøbenhavn.¬