Københavns Adresseavis, 1774-06-21
De fornemme Fruentimmer i Constantinopel kan have den Beqvemmelighed at age i Karosser, omendskiønt de meget sielden betiene sig deraf. J Kahira, hvor man slet ingen Vogne har, maa de beqvemme sig til at ride paa Eseler, naar de ikke ville gaae til Fods; dog har de Christne og Jødiske Fruentimmer den Fordeel for deres Mænd, at man ikke nøder dem til at stige ned, naar de møder en fornemme Kahiriner. En tyrkisk Karosse har omtrent selv samme Figur som en Europæisk, men da man ogsaa i Karossen sidder med Benene over Kors under sig, har man en bred Sofa, og ingen høye Døre derudi, man stiger oppaa en liden Stige, som man gemeenlig seer hængende bag paa, og gaaer ind igiennem Vindues=Hullerne. J Stedet for vore smukke Glasruder seer man kun et slet og ret Sprinkelverk i de tyrkiske Karosser. Paa Reyser har de fornemme østerlandske Damer en Slags Portechalse, som bliver baaret af to Muuleseler eller Kammeler. Alle Mohammedaner bære lange og vide Klæder, og den - Dacuropæiske Dragt synes dem meget anstændig. de lange østerlandske Klæder ikke skikker sig vel for en Abe, som den meste Tid gaaer paa alle fire, saa klæder man de til Dand afrettede Aber i Egnpten ofte paa europæisk Viis. Dette giver de gemeene Mohamedanere Anledning til at ligne os ved disse Dyr, fornemmelig naar de seer en velpyntet Europæer med blottet Hoved, og en horizontal hængende Kaarde, der stikker ud bag til imellem Klæderne, ligesom Abens Hale. Om at plante Hagetorns Hækker. Hagetornens Bær ligge omtrent 2 Aar i Jorden, førende de komme frem. Hastigere komme de frem, naar de efter at være indsamlede i October Maaned, i November eller December paa et Sted, hvor de ere fri for Vand, nedgraves saa dybt under Jorden, at de ere sikker for Frost, og derefter saaes om Foraaret, da de fremkomme samme Sommer. Ved denne Behandling svares den Umage, at rense den Jord, hvori de ellers blev saaet den første Sommer, og hvori de foruden denne Omgangs Maade bliver beliggende, og denne Jord bliver desuden i den lange Tiid den ligger uden at om graves, saa haard, at det bliver Planterne tungt at trænge sig igiennem dens Skorpe. Naar Planterne har staaet et Aar, tages de op og forplantes i Rader, med et Qvarteers Rum imellem hver Plante, og en halv Alen imellem Raderne, saa man kan komme til at holde Jorden reen fra Ukrud. Naar de saaledes har staaet 2 Aar, tages de atter og for at planteres i Hekker. De har da endnu ikkuns faa Sideskud, men lange Rødder. Disse Rødder afstudses, og de afskaarne Stykker forvares og skiæres i smaae Stykker, een Tomme lange, hvilke atter, ligesom Bærrene, kan faaes til en nye Plantage, og fremkomme de samme Sommer, da de saaes. De behandles i Øvrigt ligesom de andre Planter. Ved at udplante dem i Hækker lagttages, at Rødderne og Toppen i Forhold med deres, meere eller mindre frodige Vext bliver afstudsede, og Planterne ikke sadt Lodret, men paa skraae, saa at Toppen af den ene ligger paa Roden af den anden, og Sidegrenene ved at fremskyde op og ned ad voxe i hverandre. Paa denne Maade bliver Hekken lige tæt ved Jorden og oven til, men plantes de lodret, bliver Aabninger imellem Planterne, saa at Sviin og smaa Creaturer kan gaae igiennem. Paa begge Sider af Hekken maae Jorden en Distance af 5 a 6 Qvarteer aarlig vel renses fra Ukrud, at Hekken ikke af samme maae qvæles.