Københavns Adresseavis, 1759-09-21
Kjøbenhavns Adresse. ikke, hvor fornøyet han viser sig, da han læser at hans Bestræbelse i Byen Oversee har faaet en lykkelig Fremgang ved det overmaade vel gelingede Exempel, saa at det angrændsende lille Gods Augard lader see en Forlængsel efter denne Mark sæd, Kand De ikke tydelig merke af de Kiendetegn, paa hans hemmelige Glæde, at han maae have det Forsæt, at give flere Kirke=Sogner lige saadanne Prøver paa hans gunstige Gavmildhed? Dersom De vil vide, hvorover den anseelige Patriot i den grønne Klædning fornøyer sig, saa vil jeg sige Dem det. Man har sagt ham, at fald der kom Misvext paa Heden og den mavre Jord, saa var det ikke utienligt, i fald Eiermanden vante Sand-Jorden til, at saae en Tønde Sommer=Rug aarlig i dens Sted. Han har til fem Gaards Eiere i lige saa mange Byer giver det første Forlag dertil. Vor Medarbeyder ved Ager=Academiet melder ham, at denne Bestræbelse har været af en meget god Følge, og at manhar Haab, at Naboerne skal lade spore en Tilbøyelighed at følge denne nyttige nye Anfangers og behiertede Forløbers Exempel. Hisset i den brogede Vest vil jeg vise Dem en Patriot, som veed at forvandle Heederne til et Land, der flyder med Melk og Honning. De bliver indrettede paa en Ageragtig Fod, og ziirede med dybe og videopgavede Jndfatninger. Den Beretning, som han har faaet melder ham, at det første Forsøg, hvortil han har givet Omkostningerne, har bragt saadan Jndtægt af Havre, at den otte gange har oversteget den hidindtil bekomne. Den som har gjort Forsøg paa Sanden seer sig derved i Stand, til, at giøre nu Forraad af Giødning ulige talrigere, og ved Hielp af denne Feedme har han Haab, naar den først har givet ham got Byg, at giøre det forhen ufrugtbare Land frugtbart paa adskillige Slags Klever. For nærværende Tid har han fattet det Forsæt, at anstille lige saadant et Forsøg paa hans egne Omkostninger, paa et noget fra hiint beliggende Sted, og saaledes fare fort, indtil Indbyggerne overalt ere overbeviste om, at den i sig selv mavre Jord kand ved menneskelig Fliid forandres til en bedre og frugtbarere, naar man ikkun i Forveien viser Lyst til at anvende det contriburrende Forskud dertil. De har for kort Tid siden merket, at en liden Pakke er bleven indleveret til denne anseelige Forsamling. De spørger maaskee, hvad Jndholden. deraf er, siden Jgiennembladelsen synes at trekke et almindeligt Velbehag efter sig. Siden jeg har tilstrekkelig Efterretning om alt det, hvad man har for ved dette Ager=Academies Anlegning, saa formoder jeg ikke uden Grund, at det maatte være en trykt Efterretning, hvorudi høye Lands=Patrioters aarlige saa kaldede Beytrage, som har kastet et medlidende og got Øye paa Fædrenelandets Forbedring, ere blevne anførte og nøye beregnede. Regninger og Qvitteringer bliver fremlagte for deres Øyen, paa det at de deraf kand see, at deres Velgierninger ere tilbørlig blevne anvendte, og har været af god Virkning. Har De nu Lyst til at lære at kiende Ager=Academiets Bygning nøyere, saa behager De at følge med mig: jeg vil føre Dem hen til et Sted, hvor en stor Deel af Medlemmerne og Arbeyderne aarlig pleyer at forsamle sig. Men de maae ikke forskrekkes over deres Forskiellighed og Forandring, som virkelig lader sig bruge til denne Bygning. Dette Selskab har ikke det Fortrin af en udvortes Anseelse og Formue ved sig, som Dehar merket ved forbemeldte. Men dette har det tilfælles med samme, at de ere indtagne af en ægte Menneske Kierlighed, og af alle Kræfter ere betænkte paa, efter deres Jndsigt og Formue at anvende alle Ting, paa det at Landets væsentlige Nytte ved deres Hielp maa befordres, og gradeviis. udvides. Hisset er det Sted, hvor de pleyer at lade sig see. J fald de ledige Stoles Tal er større end deres som ere beklædte, saa maae De ligesaalidet forundre sig derover, som naar De bliver vaer, at Arbeydernes Klædedragt er ikke af et Slags, ja undertiden maae søge en for got befunden Afvexling. Det kand jo ikke være Dem ubekiendt, at det ikke anderledes pleyer at gaae til ved et Arbeyde, som Trappeviis skal komme til Fuldkommenhed. Dette er fuldkommen overeensstemmende med den sunde Bygnings Orden, som ikke kand tillade, at Arbeydernes Sindelav Forhold og Nærværelse skal stemme overeens med hinanden paa alle Stæder. Alle stræber vel til et Maal; men de Veye, som de betræder, ere ofte af en gandske foranderlig Beskaffenhed og Jndretning. Men det er Tiid, at jeg giver Dem en nærmere Forklaring herover. De seer i denne Forsamling en ordentlig Uorden, som synes at have alle Stænders Fortrin fore, alle Slags Landets Lemmer af forskjelle Slægt har forenet sig derhen, at de vil med sæl les Kræfter hielpe til at befordre deres egen og deres Brødres Forfremmelse og Beste. Det kand joumueligt skee paa en besynderlig forordnet Tiid paa een Slags Maade og i eens Orden. Ti denne Ordens Udførelse hører ustridig at Arbeyderne veed klogelig at skikke sig i Tiden, og nyttig at bruge samme; at de efter deres Jndsigts og Kræfters Maal og Gaver søger at udføre deres under Hænder havende Arbeyde. Ligesom nu ved en Bygning at en gaaer bort, og en anden kommer igien; de synlige Arbeyderes Tal er snart stærkere og snart svagere, saa gaaer det ogsaa her ligesom Omstændighederne udfordrer det, derefter er ogsaa Ordenen indrettet i Bygningen. Jngen er ledig, og dog har den ene meer at forrette end den anden. Det er Aarsagen til Asvexlingen i Klædedragten, til Bortgangen og Jgienkomsten, hvilket De, som noget der synes selsomt, observerer ved denne Sammenkomst. (Fortsettelsen følger.) Her til Staden ere ankomne.