JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Paa et Sted her i Byen kand strax, om forlanges, antages Børn i Kost, og samme tillige informeres i Dansk og Tydsk, Skrivning og Regning, Fransk, Latin, saa og præpareres til Akademiet. Hvorom hos os nærmere Anviisning gives.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
En Gaard paa et plaisant Sted her i Byen bliver næste Paaske Fløtte Tid til Leye, hvorudi er VognRemisse og Staldrum til 3 Heste. Om Leyen kand accorderes med Theehandler Zedeler i Vimmelskaftet. NB. samme Gaard er og under Haanden tilkiøbs. Carl Wilder haver i Commission at sælge en Hel baad paa 85 Commerce Læster med al sin fulde Takkelage og Segl for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Et meget got nyt engelsk Sølv Lomme=Uhr er indlagt paa Adresse=Contoiret at sælges for civil Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Dersom nogen har en Capital paa 9 til 10000 Rixdaler at udlaane imod sikker og i Brandkassen assureret Huuspandt kand gives Efterretning hvor saadan Capital kand udsettes.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Tvende Fruentimmer her ankomne fra Holsteen, har som Fremmede adresseret sig her til Contoiret for at søge Employ, den ene som Huusholderske og den anden som Stuepige, af hvilke den første perfect kand sye og bordere.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
En præst som vil reyse til Norge over Land, forlangen en Reyse=Compagnon.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
J Fald nogen skulde have 4 a 6 Stykker Svingbosser til Fals, kand her fra Adresse=Contoiret anvises Kiøberen.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
D J Extra gode Martiniqve Caffebønner, PunA. . det 2 Mark og 2 Skilling, tages 25 Pund og derover 30 Skilling. En Sort finere dito 2 Mark og 4 Skilling, tages 25 Pund og derover 2 Mark, gode Vestindiske dito 26 a 28 Skilling Pundet.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Extra god og oprigtig The Bohe 4 Mark og 8 Skil Pundet, tages 50 Pund og derover 4 Mark og 4 Sk. meget god Congo The 5 Mark og 8 Skill. tages 5 Pund og derover 5 Mark og 4 Skill. finere dito 5 Mk. 12 Skill. a 6 Mark og 8 Skill. til 7 Mark og 8 Skil god grøn The 7 Mark. Extra gode friske Anchiovis 3 Mark og 8 Skilling Glasset. Nyelig hiemkommen chinesisk Soya, en Pot 3 Mark tages 5 Potter og derover da 2 Mk. 12 Skill. Asia Bombas 4 Mark og 8 Skill. Pundet, tages 5 Pund a 4 Mark, og hvide Bønner Lispundet 4 Mrk. er at bekomme i Viinkiælderen under Comoediehuset. Usædvanlige store Balboiske Castanier 10 Skilling. Pundet. Store nye Flamske Sild 6 Skilling Stykket. Engelsk Floers Meel 6 Mark og 8 Skilling Lispundet, nye Citron=Saft 4 Mark en Pot, 2 Mark en halv Pot, smaa blaa Caffebønner 24 Skilling Pundet, er at bekomme hos Urtekræmmer Borup paa lille Kiøbmagergaden.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
J Extra delicat 3 Aars gammel Mød i BoutelNB. tier faaes hos David Bang paa Østergade for 16 Skilling Boutellien.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Libhabere til Kobberstykker giøres hermed bekiendt, at Monsr. Dumreicher paa den kongelige Docqve haver udi Commission fra Augspurg og Nyrrenberg af forskaffe Libhaberne alle de Verker, som paa disse tvende Stæder Tid efter anden ere udkomne, og ziirede med Kobberstykker, hvor iblant er en Deel Botaniqven- og Natur Historien vedkommende, saavel som og en stor Samlig af berømmelige Mænds Portraiter, tillige, med adskilligt andet meere, hvorom de behørige Avertissements hos ham kand faaes til Eftersyn.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Hvo som behøver en i smukke Videnskaber oplært skikkelig Mands Søn her af Staden, enten ved et Contoir, betydelig Handel, eller andet, hvorved han kunde finde Veyen til at høste Frugter, hans Forældre til Glæde, sig selv til Nytte, og i saa Maade blive det hvortil Lykken har bestemt ham, kand her fra Contoiret vorde anviist. Han baade taler og skriver perfect de Franske, har lært Bogholderiet &c. Andre smaa Ting som zirer og ved forekommende Leyligheder gavner et ungt Menniske her at gaae forbie, er ellers en levende, munter og hurtig Dreng.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Paa et Sted her i Byen nær ved Slottet ere Værelser til Leye næstkommende Paaske, bestaaende af en Sael til Gaden med tvende Sovekammere og Tiener kammer, hvorom her nærmere kand gives Underretning.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
Franske Renet=Æbler, Castanier og Citroner er tilkiøbs hos Theehandler Zedeler i Vimmelskaftet.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
En Kiøbmands Karl fra Norge, munter, form, vel skikket og dreven i Negotien, har formedelst Jldebranden i Frederichshald qviteret sin forrige Condition, og søgt her ned for at søge sin Employ, recommanderer sig til hvem hans Tieneste maatte behøve. Han er af skikkelig Familie her i Staden, og foreviser god Attestata.
Københavns Adresseavis, 1759-12-14
En Skriverkarl, som er kommen fra Fyhn, søger Employ ved Pennen, er et sædelig og fornuftig Menniske, og skriver en ypperlig og galant Haand, som her fand faaes til Eftersyn. J øvrigt har og nogle Tienere meldt sig, deels at kand antage Condition strax, og deels til Paaske, og da vi ikke uden Efterforskning om deres Forhold og Capasite indtegner dem, kand vi desto tryggere forsikkre dem, der behøver deres Tieneste, at de ikke skal finde dem misfornøyede. J Fald nogen finder for got, at formeres i det franske Sprog om Aftenen fra Kiøkken 5 til 7, eller 8 til 9, saa kand her paa Adresse=Contoiret gives Anviisning paa en, som samme for billig Priis og beste Maade skee kand, vil paatage sig samme, enten hos dem selv i Huset eller i hans Logie.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Befordringer. Den 12 December er ved Hendes Majestæts Dronningens Regiment udi den afdøde Oberste von Wilckens Sted, den caracteriserede Oberste Christian Frederich von Gebler bestilt til virkelig Oberst=Lieutenant i Regimentet, den caracteriserede Oberst=Lieutenant Georg Detlev von Wolters til Second=Oberst Lieutenant, og Second=Major Lorenz Nicolai von Bigen til Premier=Major, saa og Capitain Gustav Wilhelm von Bippen og Capitain Frederich Grev af Rantzau til Arensburg denomineret til Majorer &c.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
I Dag havde den Maroccanske Ambassadeur tilligemed hans Cavalier og Tolker Hr. Æreboe, Audience hos Hans Høy Grevelige Excellence Hr. Greve von Holstein, hvor endeel Cavaliers vare tilstæde. III.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Fra Staden ere bortreyste: Cancellie=Raad Bruun til Antverskou. Hr. Emanuel Tam Hay til Dantzig. Lieutenant Wisman.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Udi forrige Uge fra den 8 til 15 December ere her i Staden copulerede 21 Par. Føde 12 Drenge, 18 Piger; tilsammen 30. Døde 12 Mænd, 10 Qvinder, 32 Drenge, 23 Piger. Tilsammen 78. Ere saa 48 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1, Barselseng 2, Brystsyge 3, Dødfød 2, Feber 3, hidsig Feber 7, Hævelse 1, Kopper 34, Skiørbug 1, Slag 16, Svindsot 3, uangivne Svagheder 2, ulykkelige Hændelse 2, Vattersoet 1.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Dødsfald. Hr. Kammer=Raad Johannes Petersen i Helsingøer, Hr. Cancellie=Raad Mogens de Muhle i Odense.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
J det Kongel. Frederichs Hospital er fra den 9 til 15 December. Jndkommen 19. Udgaaen 21. Døde 3.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger. Priis=Courant overde couranteste grove Kiøbmands=Vare, som gaaer til Provintserne. Fisk pr. Skippund. Findm. Rod. Dito Rund Dito Klip Dito Klip Dito Graa Norske Rod Dito Rund Dito Graa skiær. fisk. fisk. sey. fisk. fisk. skiær. sen. 10 a 11 Rdl. 8 Rdlr. 117 a 18 Rdl. 6 a 7 Rdlr. Hør pr. Skippund. R. RakitGen. M. B. Rust 3 B. Oberl. Hamp. 6 H. 9 H. Blaar. 33 Rdlr. 27 Rdlr. 24 Rdlr. 123 a 24 Rdl. 21 a 22 Rdl. 11 a 12 Rdl. Sild pr. Læst. Salt.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Nordlandske, Stor Sild.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Jydsk Høst Jydsk Vaar. Spansk Salt. Lyneborger Fransk Salt. Norsk S. S. fede Sild. Sild. Sild. pr. Læst. Salt pr. Td. pr. Tønden. 48 Rdlr. pr. Læst. 60 Rdlr. 61 Rdlr. 60 Rdlr. 5 Rdl. 3 Mk. 3 Rdl. 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Vine og Brændevine. Humle pr. Skippd. Rinsk Viin. Rød Viin. Gammel V. Hv. fransk V. Fransk Brv.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Brunsviger. Gardl. Ahm. 50 Rlr. Oph. 50 Rlr. Oph. 34 Nlr. Oph. 30 Nlr. Oph. 48 Rlr. 74 Rdlr. 64 Rdlr. Tiære. pr. Læst. Steenkul. Tran. Jern. 37 a 38 Nr. 18 Rdlr. a Td. 17 Rdlr. a Skippund. 11 a 12 Rlr. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Under 10 December haver Høy= og Velædle Magistraten udgivet følgende Kiød=Taxt, hvorefter Slagterne her i Staden haver sig at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryst=Stykket, Høy=Ribbene, Rumpe=Stykket og Tynd=Stegen, skal sælges Pundet for 6 s. og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Storlighed, dog saa at hver Stykke ikke veyer over 10 Pd. HøyRibbene skal Slagterne være forpligtede, efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 10 Pd. hele Fierd. Pd. 5 s. al Resten af Oxen skal sælges smaa huggen Pd. for 5 s. Kalve=Kiød Pd. af Bagfierd. 8 1/2 s. af Forfierd. Pd. 7 1/2 s. Lammekjød. skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægt Pd. 4 s. saltet eller sprengt Oxekiød, sælges ligesom det færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt, Svinekiød Pd. 7 1/2. Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Ligeledes er under samme Dags Dato udgivet en Kiød=Taxt, hvorefter Bagerne sig indtil videre haver at rette. Jndkomne Skippere til Kiøbenhavn. den 17 Dec. Læster A. Gierrild fra Trundhiem, med salt Sild og andre Fiskevare A. Smidt fra ibid. med dito Capitain J. Lorenz Hansen fra Barbariet, med en Ladning Uld for det Africanske Compagnie A. Rasmusen fra Dantzig, med Støkgods J. Clemmensen fra Skielskiør, med 78 T. Rug C. Matthisen fra Amsterdam, med Støkgods P. Olsen fra ibid. med dito og 26000 Muursteen. E. Andersen fra Corsøer, med 760 Td. Magazin Byg Læster, J. Jørgensen fra Aarhuus, med 550 Tdr. Magazin=Rug
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 17 Decemb. London 5 Rdlr. Amsterdam 15 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 pro Cento.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Anmeldelser. Her er indlagt til Forhandling følgende Kobberstykker: General Løvenørn 4 Mark. Biskop Deichman 3 Mark. Doct. Peder Jespersen 20 Skilling. Biskop Hersleb 1 Mark. Biskop Brochman 6 Skilling, Professor Bartholin 6 Skilling. Professor Myhlius, 6 Skilling. Professor Longomoniunus 6 Skilling. Th. Finche 6 Skilling. Historiographus Wellejus c Skilling. Pastor Tamsonius i Bergen 6 Skilling, Pastor Holm ved Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn 6 Skill. Jver Dyre 4 Skilling. Kiøbenhavns Beleyring 8 Skilling. Jligemaade til Libhabernes Underretning er i Trykken udkommen en Fortegnelse paa Kobberstykker, som sælges for 10 Skilling. Oven bemeldte Stykker kand og bekommes hos Monsr. Wisbech, logerende hos Mad. Jversen paa Vestergade.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Paa et Sted her i Byen nær ved Slottet ere Værelser til Leye næstkommende Paaske, bestaaende af en Sael til Gaden med tvende Sovekammere og Tiener, kammer, hvorom her nærmere kand gives Underretning.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
J Fald nogen skulde have 4 a 6 Stykker Sving bøsser til Fals, kand her fra Adresse=Contoiret anvises Kiøberen.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
En Kiøbmands Karl fra Norge, munter, form vel skikket og dreven i Negotien, har formedelst Jldebranden i Frederichshald qviteret sin forrige Condition og søgt her ned for at søge sin Employ, recommanderer sig til hvem hans Tieneste maatte behøve. Han er af skikkelig Familie her i Staden, og foreviser god Attestata. 3 Eftra delicat 3 Aars gammel Mød i BoutelNB. ner faaes hos David Bang paa Østergade for 16, Skilling Boutellien. NB. J forrige Nummer Pag. 347. Kl. 3 Linie, Væ. Af disse Efterretninger udgives hver Tirs I Hørboden Nummer 12 under Børsen hos Johan Chr. Weisvoigt er tilkjøbs i store og smaae Parthier Caffebønner, god gammel The Bohe, Congo og Peb ber. J mindre Vægt er Priserne Congo 5 Mart og 8 Skilling a 6 Mart Pundet, god gammel The Bohe4 Mark og 4 Skilling Pundet, Pebber 26 Skilling, Pundet, og Caffebønner 28, 26, 24 a 20 Skilling, Pundet.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Et Stykke extra fiint blaastribet Dynevaar paa 82 Alen er indlagt her paa Contoiret til Bortsælgelse for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
En fiin Porcelains Tabatiere paa hvilken indvendig er tegnet Hans Majestæts Kongen af Preussens, Portrait, accurat truffen, og udvendig Slaget vel Borne i Slesien, er her paa Contoiret indlagt at sælge pr. 7 Species Ducater. Frimodige Vidnesbyrd om det Væsentlige af de Christues Troe og Pligt, i nogle christelige Prædikener, over endeel aarligen indfaldende Texter, holdte for det kongelige Herskab og Hof=Menigheden ved Høyædle og Høiærværdige Hr. Procanzler E. Pontoppidan, ere her indlagte til Forhandling, sælges paa Postpapiir for 1 Rixdaler, og paa Trykpapiir for 4 Mark.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Carl Wilder haver i Commission at sælge en Hel baad paa 85 Commerce Læster med al sin fulde Takkelage og Segl for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
En Præst som vil reyse til Norge over Land, forlanger en Reyse=Compagnon.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
Dersom nogen har en Capital paa 9 til 10000 Rixdaler at udlaane imod sikker og i Brandkassen assureret Huuspandt kand gives Efterretning hvor saadan Capital kand udsettes.
Københavns Adresseavis, 1759-12-17
En Skriverkarl, som er kommen fra Fyhn, søger Employ ved Pennen, er et sædelig og fornuftig Menniske, og skriver en ypperlig og galant Haand, som her kand faaes til Eftersyn. J øvrigt har og nogle Tienere meldt sig deels at kand antage Condition strax og deels til Paaske, og da vi ikke uden Efterforskning om deres Forhold og Capastte indtegner dem, kand vi desto tryggere forsikkre dem, der behøver deres Tieneste, at de ikke skal finde dem misfornøyede. udløb den Feyl Khs. Banqve i steden for Asiat. Comp¬
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Jndsendte occonomiske Breve. Min Herre! De forlanger en Betænkning af mig om Liim, eller Hør=Avlingen og om den beste Maade at dyrke samme paa. De forener dette Forlangende med det Spørsmaal. Hvorfor vort Norden ikke retskaffent og med Alvorlighed vil beqvemme sig til, eftertrykkelige re at legge Vind paa Hør=Avlen, De vil fra Grunden, af kiende de Vanskeligheder, som dermed ere forbundne i den almindelige Avlings= og Dyrknings=Maade og spørger endelig: Om der ikke kunde blive udfundet Midler og Veye, til at sette samme i en bedre og fordeelagtigere Anseelse? Alle disse Spørsmaal ere af Vigtighed; jeg kand umuelig paa engang give Dem Svar paa samme. De maae være fornøyet, naar det kand skee Stykkeviis, efter den Erfarenhed, som jeg selv har samlet mig derom.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
(Slutningen følger.) Den i Nummer 53 S. V. belovede Plan fra et nyt lærd Sælskab lyder saaledes: Underretning om et Selskab, hvis Hensigt er at forfremme de skiønne Videnskabers og Smagens Udbredelse.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Iblandt de stoere Scener, hvilke Tidernes Historier, legge os for Øyne, er ingen yndigere, og ingen prægtigere for den, der føler vores Artes Værdighed, end disse Epøker, i hvilke Videnskaberne og Konsterne skinnede klart blandt Menneskene og forædlede dennem. Nogle af disse Epoker høre til Verdens Historie; thi tiere end eengang bedekkede Vankundigheds Taage heele Jorden: Videnskaberne og Konsterne vare som en døende Gnist der skyvledes under Asken; men lykkelige Omstændigheder fulde ind, og Mørket blev fordrevet; da saae man disse Aarhundrede, hvilke skulle vorde til Beundring endog for de sildigste Mennesker: Saadanne ere de, hvilke den erkiendtlige Verden haver kaldet en Pericies, en Augusts, en Leo den Tiendes, en Ludvig den Fiortendes Aarhundrede. Men i hvert oplyst Folkes særdeeles Historier ere merkelige Tiider, i hvilke de til Videnskabernes og Konsternes Fremgang længe forud bereedte Midler, som med eet, have naaet deres fulde Virkning. Længe samle Siælene Kræfter: længe øve de sig i disse Kræfters Brug, dog før de naae en vis Grad i Styrke, før frembringe de ikkun Virkninger, hvilke intet Nyt, intet Stoert, intet Forundringsværdigt have hos sig, og hvilke følgelig blive anseete uden Rørelse; Da først, naar den Tids Punct faldt ind, i hvilken alle Aarsagerne løbe sammen, saaledes beredte, saaledes ordnede, som de burde være, da først nærmede Jii 2. man man sig med eet til Fuldkommenheden: da blev Lysets Skin med eet udbreedet: da opstoede stoere Geister, stærke nok ved sig selv for at torde vige fra de banede Veye, og saa blive Verkers Skabere, i hvilke intet uden Naturen var efterlignet.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Vi gaae tilbage i vores Fædernelands Historie, vi betenke, hvad der alt for længe siden er skeet til Kundskabens Udbreedelse: vi betragte Videnskabernes og Konsternes skiønne Tilstand rundt om os i denne Verdens Deel, vi tælle Modellerne, hvilke ligge for det Folkes Øyne der vil have Sæde i Smagens Tempel: vi fæste Tankerne paa den Maade, efter hvilken vore Landsmænd have begyndt at dømme om de til Konster og skiønne Videnskaber henhørende Verker; men i sær see vi hen til de Grundregler, hvorpaa Regieringen bygger alle sine Anslag og Handlinger; og vi blive forvissede om, at een af de lyksalige Tiider, om hvilke nys taledes, er oprunden for Dannemark. Mange Beviser og stoere Beviser have vi og vore Medborgere allereede havt derpaa, at vor Konge er een af de sande Helte paa Tronen, hvilke ikke ville æres uden ved deres Folkes Ære og Lykke. Men vi have at bekiendtgiøre endnu et nyt og talende Beviis paa samme. Kongens Gavmildhed er det, ved hvilken vi understøttes og opmuntres i det Forset vi have efter Evne at ville fremme Fædernelandets Ære og Beste, ved at fremme endeel af Videnskabernes og Konsternes, samt den goede Smags Udbredelse blandt vore Landsmænd.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
J denne Hensigt have vi indbyrdes oprettet et Selskab; og Midlerne hvilke vi holdte for de sikkerste, og for de beste til at opnaae vort Maal, ere de, vi i denne Jndbydelse legge vore Landsmænd for Øyne, Blandt Videnskaberne ere nogle, der allerne sigte til at udvide den menneskelige Kundskabs Grændser, til at opdage nyttige og før ubekiendte Sandheder, Forstanden er Dommere over Verker af dette Slags og ere kun Verkerne rigtige forstaaelige og lærerige, da skulle deres Forfattere belønnes af Verden med Ta og Høyagtelse. Sandhed i Tingene, og Klarhed i Læren er ald den Skiønhed, vi have Ret til at fordre hos disse Verker. Men andre Videnskaber sigte til at forbedre Hiertet ved at fremsette Sandheden, saaledes, at den maae opvekke behagelige Følelser i Siælene. Man haver kaldet disse de skiønne Videnskaber, og derved forstaaet Poesien og Veltalenheden; man haver og regnet dennem iblandt de frie Konster, for at tilkiendegive, at Nemmet og Indbildnings=Kraften have ligesaa meget at giøre i disse Konster, som i de andre, der efterligne Naturen ved Farver ved ophævede Figurer ved Lyd eller ved Legemets Bevægelser. Hiertet og Smagen ere Dommere i disse Videnskaber og Konster Er det vigtigt, at Sandheden bliver yndig for Mennesket: Fortiene de vel, der opvekke Følelser hos os, hvilke ikke allene ere yndige, men og forhøye vor sande Fuldkommenhed: er det ønskeligt, at Dyden afmales med sin indtagende Skiønhed, at der aabnes for Menneskene en nye og uudtømmelig Kilde til de uskyldigste Fornøyelser, at de finde nye Lyster i den selskabelige Omgang, at Hierterne blive skikkede til at føle Venskabs Sødhed, at sande Helte kunne belønnes med evige Æremæler: er dette saa, hvad bør da ikke deres Løn være der med Lykke dyrke de Videnskaber, af hvilke disse Frugter høstes, og disse Frugter høstes af de skiønne Videnskaber.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
En Descartes, en Nevton, en Leibnitz, en Bernouilli ere deres Fædernelands Ære: de ere Verdens Ære, Først skulle de nævnes, men nest efter skal en Milton, en Corneille, en Bossuet, en Haller nævnes. Stolte ere vi af en Tyge Brahe, en Rømer, af Vormer og Bartoliner; men vi ville kunne nævne Danske, Sophoeler, Virgiler og Horager. Hvorfore skulle vi og ikke faae dem? Naar de blandt vore Landsmænd, hvilke Naturen gav vare Nemmer, ret føle deres egne Kræfter. Men vi ere alt komne længere end til Haab og Ønsker, fulde af patriotisk Glæde see vi dem forud, disse Monumenta ære perenniora om hvilke den Nordiske Aufseher taler i sit Svar til os, vi see dem opstaae iblandt os, og de ere Danskes Arbeyder; Hvor lyksalige ere vi, om vores Jver kunde vorde een medvirkende Aarsag til dette Gode, Vort Forset er hvert Aar at udsette tvende Priiser; den ene af Halvtredsindstive Rdlrs. Værdie for den beste Danske Digt, over en Materie, hvilken vi forud bestemme, den anden af Fyrretive Rdlrs. Værdie for den beste Danske Afhandling i ubunden Stiil over en ligeledes af os fastsat Materie; Og ville vi, hvad den sidste angaaer, afvexle saaledes, at vi og undertiden fremsette en til Religionen henhørende Materie.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
De der ville arbeyde for Priiserne ombedes at indsende deres Skrifter, læseligen skrevne, og foruden Navn, dog saaledes, at der vedhæftes det halve af en med et Tankesprog betegnet Seddel, paa det den hvis Stykke erkiendes for det beste, maae kunne fremlegge den Deel af Seddelen, hvilken han har beholdt, og saa bevise sig at være Stykkets Forfattere, som og paa det at de andres Navne kunne blive ukiendte. at Det nest beste iblandt de indsendte Priisskrifter ville vi med Forfatterens Tilladelse og lade trykke, tilligemed det andet, der fik Priisen. Selskabets Lemmer arbeyde aldrig selv for Priisen; men alleene de der ere uden for Selskabet, og saa henfalder ald Mistanke om Partiskhed i Dommen. Skulde det hendes, at ingen iblandt de indkommende Stykker fik Priisen (hvilket og undertiden finder Sted, endog hos de berømmeligste Videnskabers Selskaber i andre Lande) da enten udsettes tvende Priiser, det følgende Aar, eller og Priisen fordobbles, hvilket i saadan Tilfælde nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Vi paatage os og hvert Aar at befordre til Trykken et vist Antal af Danske Udarbeidninger, der høre til Smagen og de skiønne Videnskaber; hvorved vi love dennem, der betroe os deres Arbeyder, at de skulle nyde alt det, der indkommer for de af deres Verker solgte Exemplarier, enhver i Forhold af det Rum, hans Skrift indtager i de Hefter, hvilke vi ville udgive; vi sige: alt det, der indkommer, efterdi Trykken bestyres af den Sum, en høyere Gavmildhed har betroet os til Anvendelse. Dog ville vi ikke glemme ved andre Midler at tilkiendegive vores sønderlige og billig ge Høyagtelse for herlige Original=Stykkers Forfattere. Dette for solgte Exemplarier indkomne kan ved hvert Aars Ende afhentes hos Boghandler Ackermann paa Vaisenhuuset.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Vi imodtage alle Slags poetiske Verker, naar de res Jndhold ikke strider imod Religionen, Dyden, Sæderne, og den Beskedenhed der i sær bør være Videnskabernes og Konsternes Dyrkere egen. Nedrige Satirer og uanstændig Skiemt have vi med alle Veltenkende tildømt den visseste Foragt.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Vi imodtage og alle sindrige prosaiske Afhandlinger, de være i Form af Fortælinger, Breve, Samtaler eller nogen anden, naar kun Veltalenhedens og Vittighedens Yndigheder skinne frem i samme. Ligeledes nyttige, og med den gode Smag overeenstem, mende Anmerkninger over den theoretiske og critiske Deel af de skiønne Videnskaber. Hid henføre vi beskedne Critiker over Fremmedes eller Danskes Verker, saadanne Critiker, hvilke allerne sigte til Sandhedens Opdagelse. Dog forstaaes dette allerne om Verker, hvilke henhøre til Smagen og de skiønne Videnskaber; Men grammatikalske Krige befatte vi os aldeles ikke med.
Københavns Adresseavis, 1759-12-21
Alt hvad der angaaer Skuepladsens Forbedring, holde vi saare vigtigt, og ønske, at Arbeyder af dette Slags maatte ofte vorde os betroede. Contoirs Efterretninger. Oversettelser af Gamles eller Nyeres for Mesterstykker erkiendte Arbeider, dog heldst poetiske Oversettelser, skulle og faae Sted i vore Samlinger; Men saadanne maae de være, at Originalen kand regnes for een af Modellerne i de skiønne Videnskaber, og at Oversettelsen kand ansees for en oprigtig Copie, der udtrykker alle Modellens Skiønheder.