Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Morbærtræets Bark, de blive ligesaa fine som af denne og ligne nogenlunde vore Musseliner, men de ere noget sprødere. I Henseende til dette Brug plante de endeel unge Stammer tæt ved hinanden, og vise derved den Skovkyndighed, at de saaledes maa drage hinanden op til en høi og rank Vext uden nogen Sidegrene, hvilket just er dem magtpaaliggende, for at faae lange og lige Trevler eller Taver til Arbeidet. Saa megen og mange Slags Fordeele har man af dette Træe, men den i Henseende til Føden og Livets Underholdning er den vigtigste. Man vil derfor endnu i denne Post med faa Ord giøre Læserne opmærksomme paa for gende: Af trende saadanne middelaarige Brød, træer faaes saamegen Frugt, at eet Menneske kan leve deraf i otte Maaneder, og det ganske rigelig; dette er paa Otaheiti en afgjort Sag. Og hvo der har læst Beskrivelsen over disse gode Øeboere, veed, at de ere ikke smaatærende, men at de i en Ædekamp vel vilde giøre vore beste Tærskere Fortrinet stridigt. Saadant et frugtbærende Træe indtager et Rum af 800 Qvadrat Alen, altsaa behøves til 27 Træer, der nære 9 Mennesker, ikke engang 2 Tønder, Lands Plads. Nu giøre man selv Sammen, ligningen imellem os og dem, og Forholdet af vor Avlsbrug og deres, hvor mange flere Munde de paa et lille Stykke Jord kan under holde, den berømmelige Cook har derfor ikke megen Uret, naar han paastaaer, at, naar Een i sin heele Livstid har plantet 10 Brød frugttræer, saa har han ligesaa fuldkommen og rigelig opfyldt sin Pligt imod sin egen og næstfølgende Familie, som naar en Mand hos os sin heele Livstid udstaaer, aarlig Kuld og Hede ved Plønning og Høst, for at forsørge sin nærværende Huusholdning, og lægge noget op til Bedste for hans Børn i Tiden. Staaer dette fast, saa tør man vel spørge, om Brødfrugttræet da ikke fortiener vor fulde Opmærksomhed og en søelsom Taknemmelighed imod det høieste Væsen, som derved har gjort saa meget Godt mod mange af vore Brødre, Der gives fleere Arter af dette herlige Træe, deraf kommer der, at vi under forskiellige Navne have forskiellige Slags Brødtræer. Jsær gielder dette om de vilde Brødtrøer, der saavel i Henseende til hevet Lands Klima og naturlige Beskaffenhed; som i Henseende til de Navne, man i ethvert Sprog har tillagt dem, ere forskiellige. - Elephanterne ere paa mange Ste saa begierlige efter de vildvoxende Brødtræers Frugter, at det er ikke usedvanligt, naar de treffe saadant et Træe, hvorpaa Frugten sidder saa høit oppe, at de ikke kunde naae den, at de grave heele Træet om, og kaste det overEnde. Jo meere man derfor giør sig bekiendt med de adskillige Landes Historier i alle Verdens Deele, jo meere kommer man efter Naturens Godhed, saavel i at tildeele adskillige nyttige Planter og Vexter, som især Arter af dette fortreffelige Træe. Men de forskiellige Navne, som ethvert Land efter sit Sprog har tillagt dem, have foraarsaget, at man hidindtil ikke har anseet dem for det, de virkelig ere. En meget uapostolisk Maade at christne Folk paa. I det Aar 696 efter Christi Fødsel troede man i Spanien at have gjort alle der værende Jøder med Gevalt til Christne. Men man erfarede snart, at disse forstilte Christne stode i hemmelig Forstaaelse med Jøderne i Affrica, og søgde ved disses Hielp at ophidse Mohrerne til at erobre Spanien, for at erholde Religions Friehed. Til at forebygge denne truende Ulykke, holdt man en Forsamling, hvori der blev besluttet at foreene dette uchristelige Folk med Christi Kirke, ikke allene ved den hidtil brugte, Strænghed, men ogsaa ved Tilbydelse af de allervigtigste Fordeele. Enhver Jøde, som oprigtig og frivillig bekiendte sig til den christelige Religion skulde derfor blive ophøjet i Aldelstanden og agtet lige med Adelen, samt være befriet for alle Told=Afgivter. Men