JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-18
Capt. Pank afgaaer sidst i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartøiet er beliggende ved Toldbodbryggen. God, stor Peberrod, 8 s. Pd. og lispundviis bedre Kjøb, samt smaat Peberrod til Heste, 3 Mk. Lspd., faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. I. C. Kokkenborg har tabt en Tværsæk imellem Langbrokro og Sundby, for Tilveiebringelsen faaes en Douceur hos P. Muurmester i Sundby. Anden Etage i min iboende Gaard, bestaaende af 3 gibsed Værelser med Kjøkken, Spisekammer, Brændeloft, Staldrum og Vognremise, er at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-18
Fine Røgtobakker: Holl. rød og sort 6, Tonnenboyer, Petit Canaster, Lom don Wappen, Maryland, Virginia, Fortuna, Petum optimum med flere Sorter, faaes billig hos Ch. H. Sødring. Aqvavit og Brændeviin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-18
Kjøbenhavnsk bedste, 8 Gr., i Potter 22 s., i Tønder og Ankere 20 s.; næstbedste, 7 Gr., i Potter 20 sk., se Tønder og Ankere 18 s.; Ditto, 6 Gr., i Potter 18 s., i Tønder og Ankere 16 s.; bedste flensborgsk Aqvavit 26 s., 1 Potten; hvid 9 1/2 Gr. Rom og Cognac, bruun Ditto Ditto; fiin brasiliansk Caffe, lys Candis, fiin Melis i Toppe, Ditto stødt; smuk, lys Pudersukker, store, klare Carolige na=Riis, stordruede Smyrna=Rosiner, Ditto blaae, nye Majelagas, Hør, fra 19 til 32 Mk. Lpd., samt m. m.; Als af bedste Qvalitet og til billigste Priser, faaes hos R. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-18
Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Huusmand Niels Jensen Thoudals af Øsløs og afdøde Hustru Sidsel Andersdatters fælleds Bos indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, ) den 11te Novbr. 1835. C. W. Qvistad. 1
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
England. Laae det for Øieblikket i Englands Plan at ville bryde, med Rusland, kunde Anledningen aldrig være ønskeligere. Disse 2 mægtige Stater grændse nemlig til hinanden i det yderste Norden af Amerika. Ved en formelig Tractat af 1825 ere Grændserne i disse fjerne Regioner paa det Nøieste bestemte. Kyststrækningen langs Oceanet tilhører Rusland, men engelske Undersaatter have fri Skibsfart paa det Floder, som fra det engelske Gebeet, gjennem det russiske, Territorium, løbe ud i Havet. Egnen omkring Mundingen, af Stikin Floden har behaget et Selskab engelske Kjøbmænd, og, efter nærmere Undersøgelser i Aaret 1833, sendte man, Aaret efter en Officeer derop med en Expedition, for der at forberede Anlægget af en Colonii. Herimod er af de russiske Authoriteter gjort formelig Jndsigelse, og Englænderne have maattet give efter for Remonstrationer, der i fornødent Fald kunde været understøttede af væbnet Magt, nemlig der stationerede russiske Krigsfartøier. Senere har den engelske Officeer, i en mundtlig Samtale med den russiske Gouverneur, søgt at bringe et andet Resultat tilveie, men forgiæves. Englænderne have, for det Første, maattet opgive deres Plan. Paa hver af Siderne beraaber man sig nu paa en Artikel i Tractaten til sin Fordeel, men den endelige Afgjørelse vil ventelig beroe paa vidtløftige, diplomatiske Forhandlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Grækenland. Kongen har forherliget sin Navnedag den 30te September ved adskillige Ordonnantser, betræffende Oprettelsen af en Æresgarde, Uddeelingen af Ordener til fortjente Militaire og Organisationen af et Statsraad. Man hører nu ogsaa om andre gavnlige Foranstaltninger i det Indre, saasom Oprettelsen af Underviisnings=Anstalter o. des. Forbindelsen, med Udlandet skal lettes ved Dampskibe, som sætte Havnen Piræus i hurtig Samqvem med Neapel, Marseille, Smyrne- og Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
De politiske Forhold med Tyrkiet ansees ellers ikke for at staae paa nogen meget god Fod. Journalerne have ofte omtaltyrkiske Autoriteters Uretfærdigheder mod græske Undersaat, ter, nu vil det græske Oppositionsblad, Sotir" endogsaa være underrettet om, at den græske Gesandt hos Porten bliver nødt til at forlange sit Pas. Dette er vel overdrevet, men de Exempler, man har paa Retfærdighed og godt Naboskab fra Portens Side, ere ei af den Art, at man kan tillægge denne Gesandt nogen synderlig Indflydelse paa sin Post. Man har opdaget nogle, hidtil lidet ændsede Ruiner, blandt hvilke man troer at kunne betegne Juno Lucinas Tempel og et Grav=Monument over en i Oldtiden berømt atheniensisk Læge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Tyskland. Den tyske Toldforening, saaledes som den nu bestaaer, har en Grændselængde af 1206 Miil, af hvilke 188 berøre Østersøen, 183 Polen og Rusland, 299 Østerrig, 29 Frank talrig, 83 Luxemburg, Belgien og Nederlandene ; de øvrige 481, støde til andre tyske Lande, Fristaten Krakau og Schweiz, hvor der intet Toldsystem med høie Afgifter finder Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Efter Badens, Rassaus og Frankfurts Tiltrædelse ville omtrent 202 Mile falde bort og altsaa kun 279 blive tilbagesat bevogte. Den største Deel af disse vil det tilkomme Preussen at besætte, memlig 81 Miil mod begge mecklenburgske Stater, 4 mod Krakau og 172 mod Hannover, Brunsvig og Lippe, tilsammen 257 Miill. For hele Foreningen vil Forholdet af Qvadratmiil til Grændsemiil for Fremtiden være som 1000 til 115, istedetfor det hidtil var 11000 til 153 og tidligere for Preussen allene endogsaa som 1000 til 210.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Blandede Efterretninger. De første Handelshuse i Amsterdam have til Generalstaterne indgivet en Forestilling imod den foreslagne forhøiede Told paa Kornvarer, hvori de søge at bevise, at denne vil ligesaa lidet gavne Landmanden, som den derimod vil være nødelæggende for Handelen og Søfarten. Man tør altsaa i det Mindste vente, at denne Gienstand vil vorde behandlet med al den Opmærksomhed, som den ganske vist fortjener. Jslandsk Klipfisk, som indføres til Frankrig i egne Skibe, er bleven en meget yndet Artikel; dersom den kunde indføres under samme Vilkaar i danske, som i franske Skibe, maatte den nødvendigviis, efter hvad Erfaring allerede har lært, yde den danske Handlende og Søfarende betydelige Fordeele.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Tidendens Nr. 8 indeholder endvidere, foruden Ovenanførte: 2) Bering og Forhandlingerne ved Mødet den 30te f. M., hvilke i det Væsentlige bestod i den endelige Afgjørelse af Sagerne i, om Processens Form i Skovforbrydelser; b, om Udvidelsen af adskillige i 1828 til 31 udkomne Anordninger til Jsland, og c. om Gjerders og Tuers Jevning paa Jsland, samt i Foredraget af tvende private Propositioner, nemlig: et Forslag af Justitsraad Salicath til en Petition, angaaende Oprettelsen af et Handelstribunal (Committee: Haagen, H. P. Hansen og Hammerich, og et Forslag af Brændeviinsbrænder Sidenius til en Petition og Forandring i den bestaaende Jagt lovgivning (Committee: Drewsen, Reventlow, Scavenius, Sognefoged Hans Christensen og Grev Ahlefeldt). (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Blandede Efterretninger. Angaaende det omtalte Mytteri iblandt Garnisonen i Fortet Christiansstæd paa St. Croix har man dette Nærmere: Ifølge Planen skulde Sammensværgelsen udbryde, med dens der var en festlig Diner hos Gouverneuren, til hvilken Officererne vare indbudne. De Sammensvorne vilde plyndre alle offentlige Kasser og, efterat have bemægtige sig den der stationerede Korvet, flygte over til Columbia En Sergeant af Komplottet røbede, et Qvarteer førend Udførelsen, det Hele, og de Sammensvorne bleve øieblikkeligen afvæbnede og arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Fra Odense skrives i Hempels Avis: "Som en liden Efterslæt til vor Beretning om den, efter foregaaende falske Angiveri, her i Byen nyligen foretagne Huus-Jnqvisition, tillade vi os endnu at anføre følgende Factum: Den angivne Kjøbmand, som er en af vore dristigste Manufactur handlere, har fra 1ste Januar 1834 betalt i Told næsten ti tusinde Rigsbankdaler, en Sum, der er et contant Udlæg som maa gjøres, for at komme i Besiddelse af Varerne, da der, som bekjendt, paa stempelpligtige Varers Fortoldning ikke gives nogen Credit. Og nu skal en Borger, der udreder saa betydelige Summer til Staten og ved sin Virksomhed forskaffer en Deel Mennesker deres Underholdning: uventet see sin Credit og sit gode Navn givne til Priis, eller en elsket Familie udsat for Ængstelser, hvis Følger kunne være uberegnelige, ved pludseligen at finde sit Huus besat af en Mængde Told-og Politiofficianter, muligen blot fordi det falder en Angiver - i hvem man dog i Almindelighed forudsætter en ved foragtelig Færd bekjendt Person - ind at tilføie ham en Krænkelse, og en Nabo, hver Medborgere have hædret med Valget til eligeret Borger, maa roligen være Vidne til, at Øvrigheden af samme Grund drager ind i hans Huus, nedbryder Skillerum o. s. v. Den er beklageligt, at man skal kunne, maaske for en liden Sum tilkjøbe sig Rettighed til, ustraffet at byde Medborgere slige Krænkelser, og vi ere paa Humanitetens Vegne overbeviste om, at det kgl. General-Toldkammer= og CommerceCollegium, ligesaa meget som vi, beklager, at det har skjænket en saa Uværdig Tillid. Maatte dog hans Navn vorde offentligen bekjendt, andre Ligesindede til Skræk og Advarsel, Maaske spanker han med fræk Pande igjennem vore Gader, imedens Frygten for at være den Mistænkte ængster en Uskyldig!
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Den 12te f. M. sendte en Forpagter fra Landet en Vogn ind til Kjøbenhavn med 45 Fjerdinger Smør til Forhandling. Accisen betaltes for det nævnte Antal Fjerdinger. Ved Afleveringen af Accisesedlen befalede Toldbetjentene dem alle aflæssede, for at veie dem. Da det derved befandtes, at hver Fjerding havde omtrent 2 Pds. Overvægt, fordredes herfor en Mulct af 5 Rbd. Forgiæves gjorde man opmærksom paa, at denne Overvægt hidrørte fra Træet, og, da man, for at overtyde Betientene herom, tilbød dem, at de maatte tage et Par Fjerdinger ud af Læsset, hvor de selv vilde, man vilde da strippe Smørret bud, og de kunde veie Træer, erklærede de, at de ei kunde indlade sig herpaa, med mindre man vilde udtage Smørret af alle Fjerdingerne. Dette var naturligviis forbundet med altfor stor Tidspilde og Uleilighed, for ei at tale om den Skade, Varerne kunde lide derved, og man maatte saaledes finde sig i at erlægge den forlangte Mulct, uagtet Forpagteren, ved hjemme at veie sit Smør i hver Fjerding, iforveien fuldkommen havde overbeviist sig om, at Smørret i Fjerdingerne ikke holdt mere end den sædvanlige Vægt. Flere Landmænd skulle i den senere Tid have deelt samme Skjebne, og adskillige lignende Mulcter, afpressede ved den urimelige Fordring, at alt det Smør, de bragte til Torv, skulde udtages af Fjerdingerne, ere paa denne Maade tilflydte Toldvæsenet. Om en saadan Fremfærd, der synes at bære Præget af meget smaalige Hensyn, er stemmende med vor Told- og Consumtionslovgivnings Aand, og om den ialtfald turde have Krav paa vedkommende høiere Autoriteters bifald, maa man, ved at offentliggjøre samme, henstille til nærmere behageligst Omdømme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
(Kbhvnspst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Dommen over Student Weisbrodt, for Drab i Duel, blev den 7de Ds. af det academiske Senat i Kiel publiceret og lød paa Dødsstraf. Den er af Hs. M. Kongen formildet til Haarig Fæstningsarrest i anden Grad. Secundanterne ved den ulykkelige Duel ere dømte til 6 Maaneders Fæstningsarrest. - (Efter Kbhvnsposten ere de alle 3 bragte til deres Arrester, nemlig Weisbrodt og Jacobsen til Citadellet Frederikshavn og Witte til Rendsborg Fæstning.) Om føre Tid vil et nyt, omfattende Skrift af Hr. Grosserer Rathanson forlade Pressen, hvilket i chronologisk Orden skal omhandle Danmarks ældre og nyere Finantsvæsen, vore Banker (derunder begge Species bankers hidtil saa godtsom ubekjendte Forhold og Forfatning), og Fædrelandets Handel og Jndustrivæsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
En Haandbog til veiledende Oplysning om vor Statshuusholdning, som den, man saaledes i dette Skrift tør see imode, kunde vist neppe komme i et beleiligere Øieblik, enddet nærværende. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Jblandt Efterretninger i den engelske Tidende, Morning Heralds om Ødelæggelser, som en Orcan har anrettet paa de vestindiske Øer under Vinden, forekommer Følgende : "Vi erfare, at samme Orcan har hjemsøgt St. Croix, hvorGeneralgoverneur v. Scholtens nylig opbyggede Vaaningshuus blev ødelagt. Han havde samme Dag Præsidenten (Vargas, og Vicepræsidenten fra Venezuela til Gjæster, som, efterat de paa deres Tilbagereise fra St. Thomas til Laguaira den foregaaende Dag vare anløbne St. Croix, endnu sad ved Bordet, da Orcanen udbrød, hvis Tegn vare truende nok til at bevæge Selskabet til at staae op, for at redde sig. Neppe havde de i 10 Minuter været borte fra Bygningen, før Taget bortreves af Stormen, og i mindre gend 1/2 Time var det Hele blæst bort fra Høien, hvor det stod, og Maden, Couverts og Meubler laae adspredte over Sletten." I Kbhvns Adresseavis læses. Om Natten til d. 1ste D. havde jeg det Uheld, total at forlise min Jagt AnneMarie paa Prøvesteens Batteri. Jeg har i denne Anledning alt modtaget flere Beviser paa Deeltagelse og ædel Velvillie og føler det mit Hjertes Trang, herved offentligen at bevidne enhver af de ærede Herrer Handlende og Andre, som i Nødens Stund og for igjen at sætte mig i Virksomhed, have rakt mig hjælpsom Haand, min varmeste Tak for deres imod mig viste Godhed. - For dem af mine sig Velyndere, der muligen endnu maatte være uvidende om dens mig overgangne Skjæbne, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, at Hr. Hørkræmmer Aarestrup, Nørrevold 170, godheds fuldt har lovet at ville, i min Fraværelse, modtage, hvad disse maatte være saa gode at tilstille mig. - Kbh., d. 11te Nvbr. 1835. Jens Theilmann, Skipper fra Løgster.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
I Kbhvn. er udkommen: "Forslag til Hr. Conferentsraad og Geheimecabinetskasserer Bugge, R. af D. og Dom., om med allernaadigst Tilladelse maanedlig at udgive sit Regnskab i Trykken. (Priis: 16 s.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Efter Forlydende er det saakaldte lille Apothek i Tøndern af Eieren, Hr. Apotheker Lorentzen, solgt for 15,500 Rdlr. Cour. til en Hr. Scheel fra Kjøbenhavn Den 11te D. skeete paa Winthen Mark, ifølge et temmelig troværdigt Udsagn, et dristigt Tyveri hos Grid. And. Madsen, idet 2 Karle kom ind til ham om Aftenen, medens en 3die holdt Vagt udenfor, og tog en Sabel, som hang paa Væggen, hvormed han slog den gamle Mand, som ene var hjemme tilligemed Konen. Da imidlertid nogle Folk tilfældigviis nærmede sig Gaarden, fløitede den udsatte Vagt, til Signal for de andre Gavtnye, og alle 3 toge nu deres Tilflugt til den nærliggende Skov, medtagende et Sølvbæger, en Morter og den omtalte Sabel. - Jfjor blev hos den samme Mand forøvet Jndbrud, hvorved man bandt Døren for Manden, medens man tog hvad der behagede. - Det var ønskeligt, om man kunde komme paa Spor efter slige Stratenrøvere, for at den fredelige Bonde med Trygheds kunde hensidde i sin stundom eneliggende Bolig. (Horf. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Reisende. med Dagvognen fra Aalborg idag. Til Randers : Pigen Marie Hansen; Kniplingshandler Fogtmann. Til Hobro: Karlen Thomas Theistrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Vekjendtgjöreløer. Undertegnede anbefaler sig med varm Aftenspise, saavel i som udenfor Huset. Min Bopæl er hos Snedkermester, Tvenstrup, paa Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald. Fritz Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Kjøbenhavns Brændeviin, Flensborg Aqvavit og ord Brændeviin, bedste Kjøbenhavns hvidt og couleurt PunschExtract, god St. Croix Rom, holstensk Hvedemeel, samt alle Slags Urtekramvarer, alle Couleurer sammensatte Farvervarer med trykte Anviisninger, saavelsom Malervarer, faaes m. m. fl. nye og gode Varer til billigste Priser hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Hos Maler D. Maynzhusen faaes sort Lakfernitil at overstryge Kakkelovne og Rør med. Da denne Fernis forebygger Jernets Rustning, saa er den meget anbefalende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Et Værelse for 2 honnette Personer er strax at faae tilleie hos Jernstøber Jensen i Brandstrupgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i Overretten og Underretten, ere Creditorerne efter Bager Brochmann og nu senere i Bangsbostrand, Flade Sogn under Horns Herred, afdøde Enke, Ane Kirstine Brochmann, født Theilmann, indkaldte til inden Udløbet af 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret under Tab af samme. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendt gives. Hrus Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 14de November 1835. Lassen. Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Huusmandsenke Karen Nielsdatter af Kliim og hendes forhen afdøde Mand, John Nielsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordriger. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 14de November 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Mandagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Aalborg Raadhuus til Bortforpagtning i 6 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1836 til samme Tid 1842, af det Byen tilhørende Sandhuus med tilliggende Jorder, Sand= og Leerbakke. Conditionerne til denne Forpagtning ere forinden Aucutionen til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de November 1835. Schmidt. 1 Ifølge Bestemmelse i Boet efter Huusmandsenke Kafren Nielsdatter af Kliim og hendes forhen afdøde Mand, John Nielsen, bliver det bemeldte Bo til hørende Huus, med sammes umatriculerede Tilliggende, i Kliim By og Sogn, Vester=Han=Herred og Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 17de December d. A., 2den -- - 31te 1 og 3die -- 14de Januar 1836, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. De 2 første Auctiomuer afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, . den 14de Novbr. 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-19
Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter Gaardmand Christen Madsen Fladholt og Hustru Ane Hansdatter blive de dette Bo tilhørende, faste Eiendomme, nemlig Gaarden Fladholt i Understed Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr., med Avl og Afgrøde, samt en denne Eiendom underlagt Parcel af Thomas Madsens forrige Gaard i Skibsted, med Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillede til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa Stervbogaarden Løverdagen den 5te December førstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Conditionerne til disse fortrinlige Eiendommes Salg kunne forinden Auctionen erfares paa mit Contoir, og er det ved disse blandt andet bestemt, at Gaarden af Kjøberen strax kan tages i Besiddelse, at denne for sit Bud enten maa stille antagelig Selvskyldnercaution eller ved Approbationens Meddelelse indbetale i Afdrag paa Kjøbesummen 400 Rbd., samt at iøvrigt et saadant Beløb kan blive indestaaende i Eiendommen, for hvilket efter de om Udlaan af Umyndiges Midler gjældende Bestemmelser ha lives Sikkerhed. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 4de November 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Blandede Efterretninger. Frankrigs betydelige Rustninger i Afrika og Kronprindsens Deeltagelse i den imod Abdul Kader bestemte Expedition har givet denne saa stor Vigtighed i de fremmede Diplomaters Øine, at den engelske Gesandt skal have udbedt, sig nærmere Oplysning om Expeditionen, samt protesteret imod de franske Besiddelsers Udvidelse i Nord=Afrika.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Ved Kongsberg Sølvværk er i indeværende Aar produteret 13,787 Mark 92 Lod gedigent Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Den 5te D. er det offentlige Theater i Christiania aldeles afbrændt. Man beklager meest Tabet af den store Musikaliesamling, der tilligemed hele Garderoben og en deel Instrumenter opbrændte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Efter officielle Angivelser beløb Jndførselen i de forenedelide nordamerikanske Stater sig ifjor til 127521,232 Dollars og Udførselen til 104,336,972 Dollars.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Fra Lübeck skrives under 10de Novbr., at Skibe, som i 4 Dage vare ankomne dertil fra Kronstadt, udsige, at Vinteren fuldkommen er indtraadt der, og at de Skibe, som ikke endnu havde naaet Kronstadt, neppe kunne komme frem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
J Skoven ved Traunstein i Bayern er i denne Tid skudt en Bjørn, hvoraf Kroppen, efterat være udtagen, alene veiede 240 Pd. Skytten, der maatte give Bamsen 3 Kugler, inden han faldt, erholder 150 Gylden i Skydepenge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Den af sine fortryllende Valtse bekjendte mienske Musicus Straus henrykker i denne Tid Stuttgarterne, hos hvem han opholder sig med 26 udsøgte Musikanter. Hans Venitianer= og Fortunagallopader, hans Philommelevalt (hvori man hører Nattergale slaae), hans Indtogsvalts (hvori forekommer Klokkeringning, Kanonade, Festsang og Seiersmarschh) ere ophøiede over al Roes; men det meest Udmærkede er en saakaldt, Straut, et Slags Potpourri, hvori ler Solver for Klaphorn, Kastagnetter, Trommer, Kane bjælder, Pidskesmeld (ved Knaldperler) og andre Rariteter. I Coln danner sig et Actieselskab, som har til Hensigt at grundlægge et Establissement i London, for at sætte de Personer, der ville benytte Dampskibsfarten paa Rhinen, for at reise til England - hvilket de nu over Holland, kunne gjøre med Dampskibet paa faa Dage - og tilbringe nogle Dage i London, for at besørge Forretninger eller at fornøie sig, istand til at gjøre det efter en Plan, der forener den størst mulige Sparsommelighed, Hurtighed og Beqvemmelighed. J London skal der nemlig indrettes en færegen Gjæstgivergaard til Modtagelse af de fra Tyskland kommende Reisende, som i denne Hensigt komme fra Rhinen. Prisen for Frem= og Tilbagereisen, saavelsom for Opholdet i London, vil blive fastsat. Til Opholdet bestemmes tre Dage og i Gjæstgivergaarden er imidlertid sørget for Bolig, Kost, saavelsom for, at der findes Leie tjenere, som skulle føre de Fremmede omkring og bære Omsorg for, at de faae de fornemste Mærkværdigheder at see. De Reisende have aldeles ikke mere at betale, end den bestemte Priis, der er ansat saa lavt, som muligt. Selskabet har allerede havt en Forsamling for at udkaste Lovene, og Priis=Tariffen, saa at der ikke er nogen Tvivl om, at Planen snart vil komme til Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Foruden Slutningen af Forhandlingen og Diætpengene og Befordring for Sættedommere, indeholder Stændertidenden Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
J Begyndelsen af Forhandlingerne om Udkastet til en Forordning, hvorved adskillige i Aarene 1828 til 1831 udgivne Annordninger udvides til at gjælde for Jsland.