JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-05-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 300 April til 27de Maji af Patienter indkomne 173 udgaa gaae, døde . Jblant de Jndkomne vare formeden ulettelig Handelser En Mand faldet og brættet et Dreng og Ende hagedes Nættet et Dreng en Kone nedfaldet at et Stellag og forslaaet sig en Piaa ved Overførsel beskaden en afskediget Saldet og en Arbeidemand brage nedfaldne og forslanede; en Kone, Vildelse skaaren sig i Halsen og paa den ene Arm, et Drengshavn meget beskadiget, da dets Klæder, vare blevne antændte af Jlden paa en Størstreng et Pige barn nedfaldet af en Trappe, en Soldat ligeledes fra et Stel lage, en Karl udstyttet af en Loftslem, en Muurdreng Un ledes fra en Bygnings 3de Etage, alle meget forstaaede, enPiar skaallet det ene Been, en Matros faldet og stødt Hesten. af Lede, en Karl faldet i en Bermehør og skaalet sig et Soldat og en Muurhaandsangriske nerfaldne fra Bygning. en 2de Matroser, den ene medfaldet i Lasten, den anden fra Mærset paa et Stid, alle meget forslaaede, en Arbeidemand ved Slagsmaal meget beskadiget paa Hovedet : en Karl slaget, af en Hest, en anden beskadiget ved falske Heste, en Attelse mand og en Tømmersvend græstede af en Bielte. Tiltal. Brandt. savnen. 1 Rd. m. t. Vommers For . . 3 Rd. 3 mk. t. . . . . Commers er . . sal. 3 s. M. Lommers S. . saa nær 1 Rd. St. Holsten Sal. Ad saltet andet i sad enten. . .at Tile. i As. M. Jessen . . . Admit . . Rd. Mk. t. . Ad. St.
Berlingske Tidende, 1797-05-01
Kiøbenhavns smaal. Torverkiøb for Jndvaanerne. Rd. et. Brænde. Rd. t. Et Bøndernæs i Stand. 3 Mk. t. Et bæs Tøre 1 Rd. 3 mk. a 3 mk. t. 13 a 30 Rd. Aal Pd. . . Ad. 1stk. t. 31 a 2 Rd. Lerring. 60 a to ud. bør et kort kab. 3 Rd. 1 a 2 mk. . 30 a 700 Rd. et mindre dito 3 Rd. 1 24 mk. lig : 40 a 40 Rd. halm et kal samt af 8d. 1 Al. og sand. Hone og giederværk. to a 400 Rd. Kalkunne gamle harte Tid. . . 67275 Rd. . . ange harte. d. A. Caannerseder a. N.M. madre at f. A. M. ord. St. t. 2s., dens ganie paa. sal. Ma nage vare. . . sk.... Kyllinger et paa . . 1 Fag levende St. . sal. spd. et Staaede Sal. de m. Ende. . . Nr. 4 a 5 sk. a 32 Rbd, efter dens datter har . . . . aa a) Sette. Efter . . .m. inde 2de Etage, alle meget forstaaede, og te Been, en Matros faldet og stødt Hesten. faldet i en Bermehøv og skaallet sig, c. nuthaandsangske derfaldne fra Bygning. den ene medfaldet i Lasten, den anden fra tid, alle meget forslaaede, en Arbeideman saare beskadiget paa Hovedet : en Karl slag. den beskadiget ved lalske Beste, en Arbeide. mersvend græstede af en Dielte. a. Vommersk For . . 3 Rd. 3 mk. t. . dommer en . . . a. Lommers og . . . . mere. J. Holstensk SeAd saltet J. Godskenten. . .at Tile. . 3den . . . d. 1 mk. der .. . Rd. Mk. t.
Berlingske Tidende, 1797-05-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Frave. J. Et Søndernæs ind, Sta Rd. 3 Mk. t. Et bæs Tøre 1 Rd. 3 mk. a 3 mk. t. klæd. . . Ad. 1 Mk. t. Lerring. der et kort Læs. 3 Rd. 1 a 2 mk. t. et mindrede 134 mk. ham et ral samt T. co. 1 mk. J. Høne og Fedevært. d. Kaltanske gamle varet Amt. t. . . . vare de Caannerseder a. N.M. madre at f. A. M.i dens gamle nattet. taget. nage vare. . . Kyllinger et paa . . 1 Fag levende St. . sal. Staande Stk. i Dan. . . Rd. 4 a 3 sal. datter har . . . .A. sal. . . 1 mk.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Af disse Tide.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
London, den 18de og 22de April. Paa vor store Flaade i Portsmouth er der udbrudt en Op Jnd, hvorom følgende ere de nærmere Efterretninger: Daved Bridport for nylig gav Flaaden Signal at holde sig fær 1 til at løbe ud, vægrede sammes Mandskab sig, og fra Li skibet Queen Charlotte blev givet et andet Signal, som i Tegnet til den i Stilhed eenstemmig aftalte almindelige stand. Anledningen hertil var, at Marine Mandskabet. Føde forlangt deres Sold forhøiet, og overhovedet en bedre behandling og Stjæbne Opstanden tog en saadan Vending. Lord Bridport fandt sig bevæget til at sende Contreadmira sine Pole og Poung til Admiralitetet i London. Disse brag det Svar tilbage, at Admiralitets=Lorderne vare villige til opfylde Søefolkenes Begiering, og at de selv vilde komme Portsmouth, for at erfare deres Klager, Matroserne er Minde sig imidlertid tildeels meget bravt. De udløde sig med dersom Engeland paa nærværende Tid ikke var i Stand tilorøge deres Sold, vilde de uden Betaling levere Fegtning. men ventede derhos at deres Ansøgninger vist i Frem en skulle blive opfyldte. Al Communication imellem Prtsmouth og Spitvend, hvor den store Kanalslands ligger hidindtil været afskaaret. Jntet Menneske end i reGuentimmer, har maattet begive sig hørt fra Flaaden. Den senere at Matroserne have villet taste Admiral Garder og de ere Officerer over Borde er ugrundet. De videre Efter ninger indeholdes i følgende Skrivelser: Portsmonigade 19de April Urolighederne, som paa nogle Dage have herster paa den sto Flaade i Spithand og endnu vedvare have faaet et meget saaleligt systematisk Udseende. Matrosernes Anairer beste, af en Committer, som bestaaer af 2 Medlemmer fra hvert beid, hvilke de selv vælgenblandt sig. Den holder sine Raadaninger i Admiral Kahatten paa Krigskibet Royal over. hvilket man kalder et Parlementskib Paa nærværenTo staaer den hele Flade under deres Commande. De drene Berling. bestige Baaden efter deres Gotbefindende og fare fra Stib til Stib. I Gaar sendte de Fregatten Rommen paa 30 Kane ner Ordre at stikke i Søen, for at geleide NewfoundlandsFlaaden, Mandskabet ønskede at tove, men Deputatationen lod dem vide, at Landets Beste udfordrede, at det gil med Convoyen, og befalede det derfor at stitte i Søen; Skibet. lettede derpaa strax Anter Søefolkenes Opstand, der i største Stilhed er bleven aftalt, tilskrives af nogle det republitanske og demperatiske Parties hemmelige Virksomhed; men hvor let lade de brittiske Matrolers Fordringer sig ikke forklare af den vigtige Tieneste som de giøre Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Pertsmouth, den 2de April. Efter lang Mellemhandling ere endelig Søefolkenes Fordringer i det hele blevne bevilgede. De faae den forlangte høiere Sold, fuld Vagt af Levnetsmidlere. Man haaber, at Opstanden nu gandsker til Ende; men disse Tillæg maae nistrætte sig til den hele Marine, hvilket vil udgjøre en stære Forøgelse i de aarlige offentlige Lønninger. Dimlen give, at en saadan Opstandsaand et maae blive af videre Følger Hanau, den 20de April.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Følgerne af den ved Rhinen oplagte Vaabenstilstand, da ve været meget skadelige for Østerrigerne. Den 17de gil de Franske over Rhinen ved Bonn for at begynde Fiendtlighederne igjenmed Østerrigerne. General Wernerk trak paa Efterretningen om deres Overgang imod dem; men den 18de om Morgenen gik de ogsaa med meer end 20,000 Mand over Rhinen ved Neumed, og greb det østerrigske Corps, som stod der under General Krav, an med største Hidsighed, Denne lod giøre en heftig Jld paa dem fra sine Batterier, hvorved mange Mennesker bleve dræbte for Fienden. Jtte destomindre trængte de Franske dog frem med deres Overmaathavde allerede vundet begge de reiserlige Flanker, og General Krav saae sig nødt til at trække tilbage. Hans Corps skal beve mistet mange af Døde og Fanger, og foruden de i Batter erne opstillede Kanoner, en stor Deel Bagaae og Vogndergen. J Forgaars ankom det franske Cavallerie i MantaharDette Ulykstilfælde nødte General Werneck til at trække sig tilbage med den hele Armee, og tage en Stilling ved LabI dette Øieblik indløber den Efterretning, at de Franske har trængt videre frem ved Lahn, at de i Gaar Morges ererneind i Limburg, og om Aftenen ere komne indtil Camberg.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Hanau, den 21de April. Efterat de Franske havde slaaet Østerrigerne ved Reupielrytte de frem indtil Lahn. De havde benyttet sig af den Omstændighed, at General Kran maatte tage sin Rettrade igiennem en Omvei, dertil, at de paa det hurtigste trængte frem indtil Montabour, hvor General Krants svage Corps paa ny blev angrebet, slaget og tildeels adspredt. General Wernes som vilde attaquere de Franske, maatte nu lade denne Plafare, og trække sig tilbage til Rhee. Den 19de blev han sed angrebet af de Franske, men havde den Fordeel over dem at tager: Kanoner og 300 Mand til Fanger. Dette uagtet maate han trække sig videre tilbage, og i Gaar forflyttede han i Hovedqvarteer til Wehlau, for sammesteds at forsvare Overgangen over Lahn, og forene sig med General Krav.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Frankfurt, den 22de April. Strat. Frygt og Angest, vare her siden i Gaar almindeligen udbredte. I Gaar Eftermiddag bleve Portene tillukte da man erfarede, at den hele Kriserlige Armee var i fuld R. tirade; at General Kran var bleven slager, og at de Franske med Kiempeskridt vare trængte frem indtil Kønigstein, jo at en af deres Cavallerie Divisioner var kommen indtil Bechendrim. 4 Miil herfra, og man hørte Kanonernes Torden, General Kran er egentlig 2 Gange bleven slaget, den en Gang ved Neumled, og den anden Gang paa Høiene af Mantabaur, hvorved hans svage Corns havde lidt meget. Den var General Lefere som slog ham. Denne alt den 18de me 20 Mand Cavallerie over Rhinen ved Nemmed, og hans Jnfanterie satte over ved Branbach og Labinstrin, hvor man fler ikke formodede det. Medens dette skedte, rykte General Doche frem fra Stenburg med General Werneck, som trak sig tilbage til Dachenburg. General Leierre vandt imidlertiTerrainet fra den retirerende General Krav, slag og adsprede ham anden Gang ved Montabaur. General Mernet miste de derved sin hele høire Fløi, og Lahn Positionen var blot inden Runkel. Lefevre bemægtigede sig altsaa Lahnen uden at giøre et Skud, passerte den ved Limburg og Passau, og General Werneck maatte, for ikke at blive afskaaret, retirere til Wehlar. - Begyndelsen af Dags Dagen har været forskrækkelig. De over Kronenberg og Konigstein fremtrængte Franske og Reiserlige, sloges med hinanden ter uden for vore Porte. De Keiserlige bleve, efter en mordisk Fegtning, drevne ind i Staden af de Franske. Alle vare i en hange Forventning af de Ting, som skulde skee, da pludselig den almindelige Jammer blev forvandlet til Glæde. Som en Engel fra Himmelen kom en af General Buonaparte afsendt Coureer fra Bruck ved Muhr hertil, og ilede til General Hoche, for at bringe ham den Efterretning, af Fredspræliminairierne vare blevne undertegnede den 17de imellem General Buonaparte, den neapolitanske Gesandt, Marchese Galle, og Grev Meer feld. - Coureren steeg af hos den Keiserlige Commandant Molius, og reed efter 20 Minuter, under den hele StadVivatraab, videre til General Hoche. Til General Werner, i Weylar blev strax en Coureer afsendt. Den Reiserlige Commandant Molius begav sig til Commandeuren for de franske Tropper, som stode for vore Porte og forkyndte ham Præliminarierne. Armi Armrede nude, som for nogle Minuter, siden vare Fiender, som Venner ind i Staden, og spiste broderlig sammen til Middags i den Romerske Keiser. Mostran er den 20de gaaet over Rhinen ved Bischofsheim.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Wesel, den 22de April. Ved de Franskes Rhin Overgang ved Neuwild, nedlagde de Keiserlige ved deres Karteskild de Franske geledviis. Der mod skulle de Keiserlige have mistet 2, efter andre 4000 Mand af Fanger, hvoriblandt 30 Officerer, 20 Kanoner i 3 Fanerne. De Franske vare 38000, og de Keiserlige 12000 Mand stærke. Neumied har slet intet lidt. General Kran da Hoche, var endnu den 17de forsamlet i Newied. Den første var nær bleven fanget i Fegtningen.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Paris, den 24de April. Directoriet har bekiendtgjort den Vaabenstilstand, som den de er indgaaet imellem Buonaparte og Østerrigerne i Stersermark til Fredens Oprettelse. Tillige har det bekiendtgjort Erkehertug Carls Svar paa Buonapartes mærkværdige Brev See disse Tidender No. 34, hvilket lyder saaledes : Hr. General, jeg ønsker sikkert, uagtet at jeg fører Krig og følger Ærens og Pligtens Kald, ligesaavel som De, Freden for Nationernes og Menneskehedens Vels Skyld. Men da det paa den mig anfortroede Post, itte tilkommer mig, at undersøge, de krigførende Nationers Tvistigheder og afgiøre dem, og da jeg fra Keiserens Side ikke er forsynet med Fuldmagt til at underhandle, saa vil De Dr. General finde det naturligt, at jeg ikke indlader mig med Dem i nogen Underhandling desangaaende, men oppebier høiere befaling i Henseende til en Gienstand, som er af saa stor Vigtighed, og ikke hænger af mig Den tilkommende Krigsverling og Fredsforhaabningerne. maae for Resten være, hvorledes de ville, saa beder jeg dog Hr. General, at være forsikret om min forminlige Høiagtelse. Carl.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Forslaget til Vaabenstilstanden den 3de skedte af de keiserlige Generaler Bellegarde og Meerfeld ved følgende Skrivelse til Buonaparte: Da intet ligger Keiseren saa meget paa Øier tet, som at medvirke til Europas Rolighed, og ende en Krig, som er fordærvelig for begge Nationerne; saa har Keiseren, i Følge Deres Udladelse til Erkehertugen, sendt og til Dem. Overbeviist om begge Magters gode Villie og Hensigt, at ende paa det hurtigste denne fordærvelige Krig, ønsker Erkehertugen en Vaabenstilstand paa 10 Dage, for hastigere at naar det forønskte Maal, paa det at alle Forbalinger og Hindringer, som Fiendtlighedernes Fortsættelse kunde foraarsage. i Underhandlingerne, maatte blive hævede og alt muligt bi drages til Fredens Oprettelse imellem begge store Nationer: Buonaparte svarede herpaa i Jndenburg: at i begge Armeernes nærværende militairiske Forfatning, var en Vaabenstilstand gandske ufordeelagtig for den franske Armee, men ifald den skulde være en Nærmelse til Freden, bevilgede han den uden Vanskelighed. Den franske Republik havde ofte giver Keiseren tilkiende sit Forlangende at giøre en Ende paa denne evige Kamp, den vedblev denne Tænkemaade, og efter en Conference med dem (Meerfeld og Bellegade) tvivlede han itte paa, at Freden joendelig skulle blive sluttet imellem den franske Republik og Hs. Majestæt Reiseren om faa Dage.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Wien, den 24de April. Vi have her faaer den behagelige Efterretning, at Fredspræliminarierne imellem Østerrige og Frankrig er den 18de blevne undertegnede i General Buonapartes Hovedqvarteer i Lorden i Steyermark. Disse Præliminarier vare allerede den 19de sendt herhid til Ratification og bleve den 20de sendte tilbage igien ratificerte til Loeben, hvorfra de nu, som formelig sluttede, bleve sendte hertil.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Øster Riisøer, den 24de April Natten til Søndagen den 23de April opkom i et Huus her i Byen en Jldebrand, som truede vores gandske Bye med en sørgelig Undergang, formedelst en samme Tid indfaldende stærk østen Vind; men blev ved Guds Forsyn og vores gode Brandanstalter endt med det ene Huses Tab. Huuseieren. kom med Kone, 4 smaae Børn og en Tienestepige, alle næsten nogne ud af Luerne; men formedelst denne Byes goddædige Jndvaaneres Gavmildhed, vil Følelsen af deres Tab ei blive aldeles betydelig.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Kiøbenhavn, den 5te April. Den 27de Marts sidstleden har Stadens Magistrat bestaltet Politiecopiist Hans Melchior til Lieutenant for Stadens Vægter Compagnie. Sidst i April og først i Maji Maaned have 13 Candidater, fremstillet sig til theologisk Embeds=Exammen, iblant hvilke 4 have erholdt Characteren Landabilie, 6 Haud illaudabilie og i Noncontandus.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Ved min Tantes. Madame Helene H. Christen Gregersen.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Død i Arendal. Saa falder Sløret ned for trætte Dienlaage, Saa stes i Dagen meer. Naar Liv og Livets Glands forsvinder som en Taage. og Staalen ene er. Allene - skilt ved alt, hvad Lykken dristig kræver, Og Lykken ofte gav Allene paa sin Bet den udler eller have Fra melantoiske Grav. Der faldt dens gamle Ven, dens vigtige Staldbroder, Fortiing for Engle Flugt, et svage Legeme indvies Ormens Møder. - Ot at det vel var brugt. i at dets Butekraft en hver en Tankens Con Laar hellig villet ud: kun til Din Ære - Du som jeg med Frygt maae nævne, Den blide strænge Und. Saa ziirer bange Aand, som oved et de Dyder, Der gjorde Dig saa stor, delen best Din Roes - bør Sørgebarven lyde Langt fra Dit kolde Nord Den net Du hører til 2 Din skunne god hende Udødeligheds Land: Der meder Engle Fryd, det tager høie Glader, Der savner Du Din Mand. Andreas Lund.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Avrrisonair. da det ldstor for en Jomfrue af Kiøbmands og anden hone. civil Stand, som i Følge afgangne Justitsraad Bort mans og Frues Testamente hvert andet Aar skal udbetales til næste 11te Juni Terminer forfaldet, og en Portion tillime er bleven ledig af de Pensioner, som til fattige Emer Følge samme Testamente, hvert halve Aar udbetalingsbetiendtgiøres saadant herved, for om nogen Trængende af Testatorums Familie, som i saa Fald frem for andre dertiller berettiget, skulde findes, den da jo før jo hellere hos Magistraten vilde melde sig. Kiøbenhavns Raadstue, den 28de April 1791.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Efter 14 Dages Sygeleie skilte Døden mig i Aftes ved minhøitelske Fader, Kiøbmand Jens Knudsen Strætt, i ste. Alders 60 Aar. Dette har jeg holdt for Pligt herved at bekiendtgiøre hans og mine Venner, i den faste Forviisning, de tage Deel med mig udi mit ubodelige Tab og derfor frabeden mig skriftlig Forsikring desangaaende. Nibe, den 24de April ner. Otte J. Strætt. Alt min Kone, Catrine Marie Bang fød Grove, i Dag et Klokken 3 Eftermiddag ved Døden er afgangen i sit Alders over Aar tilkjendegives herved Familie og Venner, hvis Deeltagelse i min og mit 8te Dages gamle Pigebarns Sorg og Tab, jeg er overbeviist om, og derfor frabeder mig samme skrivtlig bevidnet. Kiøbenhavn, den 2 Maji 1797. Jacob Bang.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Hr det har behaget Gind, efter een Dags Sygdom, i Gaar Morges ved Døden at bortalde min Broder, Cancellieraad og Amtsforvalter over Dirschholms Amt. Jens SeverinCortien, har jeg herved den Liøre, sørgeligst at anmelde for Familie og Venner, og venligst at frabede mig skrivtlig Bevidnelse om deres Deeltagelse i min billige Sorg. Hirschholm, den 2den Maji 179. Christian Møiniken Cortsen.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Alt det har behaget Forsynet i Dag Formiddag Kl. 10 ved Døden at bortkalde min gode og retskafne Moster, Giertrud Margrethe Windekilde, i sit Alders 84 Aar; saadant bekiendtgiøre ged sørgeligst for Slægt og Venner, frabe. dende mig al andene. Kiøbenhavn den 4de Maji 1791. D. C. Bruun, Kammerjomfrue hos os. Kgl. Høihed. Dertuginde Louise Augusta.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Den 23de April sidstafvigte behagede det Gud efter 23 Ugers dettige Sandom og Sengeleie ved Døden at bortkaldevoresiskede og oprigtige Ven, er Ritmester Lars Pedersen. Koefoedste Alders 86 Aar, anden Livs Arvinger, her Holberg og da hans Efterladenskab, naar alle nødvendige Udgifter fradrages dittune ringe, saa har han efter Kongel. allernaadigst konstemmeret Testamente, skientet det lidet Over sendende til hans gamle Huusholderske for hendes troe Tienesten en Deel Aar, hvilket herved til fraværende Slægt og Veler behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Holber, den 26de Aprilgang. J. Knagh. H. Lyngbye.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Liv Asseurance=Selskabet. Ligesom Vi undertegnede dette Selskabs Jnterims Directeurer ved Grundlovenes Udfærdigelse have forbundet Ost til uden Vederlag at paatage Os Bestyrelsen indtil dets Representanter have udnævnt Directionen, saa have ligeledes udi ders de te Febr. holde første Møde Selskabets Bogholder og Kasserer samt det antagne Bud forpligtet sig til at tiene uden Løn indtil Representantere efter Grundsovene kan vælges : Heraf følger, at Selskabets Omkostnings Conto aldeles ikke forinden belastes med nogen Udgift til Lønning. J øvrige anmerkes, at ethvert Medlem betaler ikkun for sin og Pensionists hele Levetid een Gang for alle 10 Rdlr. Sp. pr. Portion til Omkostnings Conto, hvoraf udredes alle nødvendige Udgiseter Pensionen undtagen, uden videre Byrde for Jnteressenten, eller Selskabets egentlige Fond, der med sine Renter bliver aldeles urørt indtil det er opveret til den i Grundloven bestemte, Sum 315000 Rdlr. Sp., da først Halvdelen af Fondets Renter anvendes til Lettelse i Contributionerne. - De, som agte at indtræde i dette Selskab, ville behagelig møde hver Fredag Eftermiddag Kl. 3, da Directionen er samlet, eller alle Sognedage udi Bogholder Contoiret paa Kultorvet Nr. 94. hvor Grundlovene og Blanket til Sundheds=Attest gratis erholdes. Kiøbenhavn, den 28 April 1797. Bang. Hørn. Nyegaard. Juhl. Janker og Dagens Religions=Litteratur, tilligemed en & Forslag til et christelig apoligetisk Repertorium og en Anhang, har forladt Pressen. Det indeholder en Jndbydelse til 12 Theologer eller andre indsigtsfulde Mand at sammentræde, for, med Hensyn til de mod Bidel og christelig Religion udkommende Skrifter, at udgive maanedlig et hefte, i hvilket bi nes Meninger og Skrifter kunde undersøges. Jndtil 13de Maji behage de, som ville tiltræde Selskabet, at indsende deres Navne i en forseglet Seddel til Agent Gyldendal, hvor de, i Fald Selskabet ikke kommer til Birkelighed, den 1ste Junii igien kunne lade samme naabnede afhente. Melder sig det anfarte Tal, skal nærmere Bekiendtgiørelse fra Jndbyderen bestemme Tiden til første Samling. Skriftet koler 20 sk. paa Tryk og aas paa Skrivp. og 4 s. mere indheftet hos Gyldendal i Klareboderne. No. 9. om Førstevælden, en Tale holden af Synesius, oversat at det Græske, med Anmærkninger og en historisk Jndledning forsynet ved Doct. J. Bloch, Præst ved Holmens Menighed a. hvorfor han er belønnet af Selskabet for de skiønne Videnskaber, er nylig fra Pressen udkommet og sælges i store Kongensgade No. 234, paa fiint Papiir for 3 Mk. og Trykpapiir 2 Mk. 8 s. hos N. Møller og Søn, Hofsogtrykkere.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Fra Pressen er udkommen: Anviisning til Norske Frugttræ I skoler at anlægge og vedligeholde, udfunden ved 25 Aars egenhændige Ovelse og til almindelig Nytte bekiendtgjort at Christian Teilman, Sognepræst for Modums Præstegield i Aagershuus Stift. Kiøbenhavn 1797. Trykt paa Forfatterens Bekostning. J dette Skrift, som udgiør 2 Alphabeter i Oktavformat, og sælges hos Hr. Agent Gyldenaal paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 4 s., og paa Skrivpapiir for 1 Rdlr. 80 s., er tillige indbegreben en ny Theorie om Grund og Jord for Haverne : en ny Kunstforædlings Maade for Frugttræer, som er den eneste anvendelige i Norge; Kansten at giøre Kiernefrugttræerne Nør ske; den rette Omgangsmaade ved Frugttræers Nedplantning Maaden at opelske Skovtræer og Gnskverter til Havernes Brug, og en Fortale indeholdende Forfatterens egen Plantnings Historie, der hænger sammen med en merkværdig Proces.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Hos Directeur Schulz paa Hjørnet af Høybroestræde og Læderstræde faaes : 1) Rists Anviisning for Skolemestere i de lavdre Skaler til deres Embeds rette Førelse, adet Oplan, overfat ved Magister Lauris Casse, for 4 mk. a) Afingen Svar paa Jslændernes almindelige Ansøg, ning til Kongen om udvidede Handelsfriheder &c. Af Henrich Henkel, 8 s. Hæftet 10 sk.
Berlingske Tidende, 1797-05-05
Den svenske Robinsons Levnet og Bedrifter, som indeholdes: hans Reise til Danlig, Floren, Malta; han bliver fangen i Tyrkiet og hans ønkelige Stiebne der : han seiler derfra og til Lissabon, siden derfra til Cande bønne Esper, og paa der til Hoftentaternes Bryllup; han beskriver deres Stikke, derpaa reiser han til Amsterdam, og derfra til Caffel. Med Kobbere. Den sælges for 4 Mk. 4 s. indb. i den Peltiske Boghandling paa Børsen Nr. 22, 23 og 24.