JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
J afvigte Maaned høitideligholdt den hamburgske Bank sit 200 aarige Jubilæum. - Den ne for Tydsklands og Europas Handel saa vigtige Indretning blev for største Deel indrettet efter den ti Aar iforveien stiftede Amsterdamer Bank, og har siden den Tid saaledes vedligeholdt sig, at, da de franske Authoriteter om Natten den 6te Novbr. 1813 lagde Beslag paa den, de da fandt mere Sølv i Hvælvingerne end Credit i Bøgerne. En for denne Jndretning lykkelig Tanke var det Forslag, som Bygmester Sonnin gjorde, og som blev antaget i 1770, nemlig at grunde den paa fiint Sølv; thi derved undgik man alle de Ubehageligheder, som frembringes ved de hyppige Myntforvirringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
Banken har i Anledning af denne Jubelhøitid, ladet prægge en Mindemynt, som paa Aversen forestiller Jndgangen til Bankbygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
J det andet Hefte af P. C. Roupers Beskrivelse over Ægypten, findes en interessant Efterretning om Liigs Balsamering i den fjerneste Oldtid. Ogsaa andre gamle Folkeslag balsamerede deres Døde; Æthioperne over drøge dem med et Slags gjennemsigtig Harpix, igjennem hvilken man kunde see dem; de gamle Perser indsvøbte dem i Vox, Scytherne indsyede dem i Skindsække *); Grækerne og Romerne anvendte i adskillige Aarhundreder den kostbareste Røgelse. Men alle disse Maader at balsamere paa, vare kun ufuldkomne Efterligninger af den Ægyptiske. – J de Egne, som hine forskjellige Nationer beboede, finder man i Gravene kun nogle Been af de der nedlagte Legemer, som ved Berørelse falde i Støv. Derimod finder man i de gamle Ægypters talrige Catacomber adskillige tusinde begravede Slægter. Alle disse Legemer have holdt sig saa godt, at man let kan kjende hvert Medlem af en Familie. Man forfærdes over det uhyre Antal hele Liig som forefindes der, og naar man tager de Svøb af, hvori de ere indviklede, seer man Huden, Øjenbrynene, Haarene og Ansigtstrækkene velbevarede. Disse Mumier ere i Begravelserne beskyttede mod hvert Slags Ødelæggelse; de vilde endnu været uberørte, dersom ikke Araberne, lokkede af Pengefordeel, havde sønderbrudt en Mængde af dem, de fandt i Grot terne ved Bjergkløfterne, som allerede i Aarhundreder have staaet aabne, og dagligen besøges af *) Man har gjentagne Gange, og endnu nyligen i Fyen fundet i vore Tørvemoser saadanne i Kohuder indsvøbte Legemer; mueligen have disse været Scyther, som ere komme herind. Nabostædernes Jndbyggere eller af Reisende. De Historieskrivere, der have leveret Efterretninger om Ægypternes Oldsager, havde ikke fuldstændige Kundskaber om deres sindrige Konst at balsammere Liig. Herodots og Diodors Fortællinger derom ere ikke meget fuldstændige, og i nogle Dele hverken nøiagtige eller sandsynlige, hvilket adskillige franske Lærde have bemærket; men ved Sammenligning med Mumierne i Gravkjelderne ere de imidlertid dog tilstrækkelige til at gjøre sig et rigtigt Begreb om den af Ægypterne ved Balsameringen brugte Fremgangsmaade. Hovedsagen ved Balsammeringen var, at bortskaffe fra Legemet Alt hvad der kunde bidrage til dets Forraadnelse i den Tid det udtørredes, og Alt hvad derefter kunde bevirke nogen Ødelæggelse. Ægyptens Clima og især den forhøiede og altid lige Temperatur i Gravkammerne og de underjordiske Begravelser, har uden Tvivl bidraget meget til Mumiernes Vedligeholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
J Engelland er det endnu Skik at antage Recruter, der forpligte sig til Krigstjeneste paa Livstid. Mod denne Skik ivrede nyligen Hr. Gourney i Parlamentet, paastaaende, at mange af disse paa Livstid hvervede Soldater gjøre sig, af Fortvivlelse, skyldige i Desertion. Han fandt det skrækkeligt, at en Dreng paa 16 Aar skulde have Tilladelse til at lade sig hverve paa Livstid, og foreslog derfor, at hiin Bestemmelse skulde ophæves; men hans Forslag blev forkastet. Ogsaa et andet Medlem, Richard Wilsons Forslag, at afskaffe Legemsstraffe ved den engelske Armee, det Tilfælde undtaget, hvor de træde i Dødsstraffes Sted, blev forkastet. General Advocaten Hr. Becket modsatte sig især Forslaget. Han meente, at Parlamentet allerede havde givet sin Kiendelse angaaende Nødvendigheden af Soldaternes legemlige Tugtelse saa ofte, at Spørgsmaalet gjerne kunde henvises til Hvile. Allerede for 16 Aar siden, sagde han, bleve de meest erfarne Officierer spurgte til Raads om denne Gienstand, og disse erklærede, at Prygl vare nødvendige til Krigstugtens Hævdelse. Som en Følge af dette System blev Seieren ved Waterloo og andre udmærkede Seire i sidste Krig tilkjæmpede. Embedslige Jndberetninger vise, at siden den Tid man meer eller mindre har undladt at gjøre Brug af Legems straffe, have Soldaternes Overtrædelser tiltaget. Sr. J. Newvort meente, at det maatte forundre Huset og hele Landet, at Seieren ved Waterloo og andre Seiere maa tilskrives en Krigstugt, der er en Følge af Stokkeprygl, og at neppe nogen Krigsforstandig vilde underskrive denne en Retslærds ganske nye historiske Synsmaade. Generaladvocaten svarede, at han ikke havde sagt, at man har maattet prygle Soldaterne ved Waterlod, men at de legemlige Straffe bragte en Alvor i Krigstugten, der meget fremmede hinSeiere. Erklæring og Opfordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
Skilderiets ærede Læsere der maaskee have lag Mærke til min Bekjendtgjørelse i denne Aargangs første Nummer, skylder jeg den Efterretning, at jeg ikke seer mig i Stand til at opfylde mit Løvte, angaaende en omarbeidet og forbedret Udgave af mit Odeum. Herr Secretaire Deichmann, den Gyldendalske Boghandlings Bestyrer, meldte mig strax derefter, at han, for at spare Honorar, uden mit Forevidende allerede havde sørget for en uforandret Aftryk, der snart kunde ventes færdigt fra Pressen. For nu paa en anden, maaskee bedre Maade at indfrie mit givne Løvte, agter jeg at udarbeide et Værk, der ikke skal indeholde en eneste Linie af hint Odeum, nemlig: en Øvelsesbog i Betoningskunsten for aandelige og verdslige Talere, under Titel af Chrysostomus og Hortensius. De Herrer Boghandlere, der have Lyst til at paatage sig Værkets Forlag, bedes, at underhandle med mig om det Fornødne. Gammel Strand, No. 12, første Sal. Sander, Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
Kjøbenhavns Børs d. 30 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 215. Amsterdam 2 M. 198. London 2 M. 8 1/2 Rbdlr. Spec. 220. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 s. 13 Rbmk. 4 s. Oblig. 72 a 73. Committees. 96. Norske Rasbks. 16 1/2 Rbdl. D. for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 53 1/2 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. udscrotzog naar Sextende Aargang. No. 27. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Mange ville maaskee spørge her, hvorledes skal det gaae Menneskene, saavel her som i andre Stater, naar under en vedblivende almindelig Fred, Befolkningen i saadan Grad tiltager; Noget Afgjørende lader sig ikke herpaa svare. Men selv Gisninger i saa vigtig en Punkt ere ikke unteressante. Süsmilch, som saa mange Flere, antager, at Jordkloden beboes af 1000 Millioner Mennesker, og at det er med temmelig Sandsynlighed bevist, at der kan boe derpaa 13 til 1400 Millioner. Da man forudsætter, at Antallet i 100 Aar kan fordobble sig, saa vil der udfordres 400 Aar, førend det muelige Antal kunde fremkomme, og alle disse Aar maatte være fri for Krig, Pest og andre Ødelæggelser. Da det sidste ikke er tænkeligt, saa er det heller ikke sandsynligt, at Verden nogensinde vil faae flere Beboere end den rigeligen kan skaffe Plads og Føde. Vende vi os fra Jordkloden i Almindelighed, til vort Danmark i Særdeleshed, saa finde vi, saaledes som Susmilch ved Beregninger allerede 1762 har godtgjort, at der paa dets Flade indhold kan leve 2,836,000, altsaa henved 3 Mill. Jndbyggere. Men nu er det høieste Antal, man kan antage, 1,900,000, altsaa kun 3 Dele af det, Landet virkeligen kan rumme og føde. Den befrygtede Overbefolkning er altsaa for Tiden et Hjernespind. Befolkningen er i de sidste 5 Aar voxet 10,000, følgeligen vil der udfordres 200 Aar, førend Danmarks Folkemængde kan voxe til 3 Mill., og endda maatte det skee under lige Omstændigheder, som have fundet Sted i de sidstforløbne fem Aar. Men, kunde man spørge, hvad er der Aarsag til de mange Klager over for mange Mennesker og over den store Mangel paa Udkomme for dem, Aarsagen synes ikke at ligge i et for stort Antal Mennesker, men i den overdrevne Lyst som de fleste føle til at trænge sig sammen paa enkelte Steder, og kaste sig i Skaretal paa en kelte Næringsveie, især de lettere Slags. Dernæst ere Menneskene nu i Almindelighed for unøisomme og uvirksomme. De ville, efter deres Stilling, leve bedre, end denne tillader, og arbeide mindre, end denne fordrer. Derfor kan Productionen ikke holde Skridt med den tiltagende Befolkning. Men Nøden lærer nogen Kone at spinde, og den opvoxende Slægt vil blive nødsaget til at arbeide og virke meer, end nu de Fleste skjøtte om, naar den vil leve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
De store Udvandringer, som i de sidste Aar have fundet Sted i Engelland og Tydskland, ere neppe saa meget en Følge af Overbefolkning, som af politiske Omstændigheder. Trængslerne efter store og langvarige Krige føles, ligesom enhver Parorysmus, mere naar det Onde er overstaaer end saalænge det staaer paa. De store Bryderier, Menneskene under saadanne Omstændigheder ofte møde i deres Hjem, gjøre dem kjede af det og tilskynde dem i det mindste at forsøge deres bedre Held i andre Verdensdele. Det samme gjør Fuglen, naar Nordens Vinterstorme nærme sig og Leiligheden til at finde sin Føde begynder at mangle den eller forsvinder. Af samme Grund udvandrede uden Tvivl Skandinaviens ældste Jndbyggere i de første Aarhundreder af vor Tidsregning. Det var neppe egentlig Hunger, der fordrev dem, men Følelsen af deres Kraft, Tanken om at være en bedre Skjebne værdige end den, de fandt hjemme, som drev dem til at søge Frugterne af deres Mod og Tapperhed i andre Lande. Menneskene af ufordærvet Natur elske Almindelighed intet høiere end deres Fædreneland. men, mishandlede og krænkede der, forvandle Kierligheden sig snart, om ei til Had, saa dog til Lunkenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Man behøver ikke at frygte for Vaccinationens Følger. Den er og bliver en stor Velgierning for Menneskeheden. Men denne maa saa at sige vænne sig til den, og naar Ligevægten imellem Production og Befolkning er tilveiebragt, vil Alting igjen være i sin Orden. Quincordium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Til Kjøbenhavn er i denne Tid ankommen en under Navn af Qvincordium i Udlandet berømt Tonekonstner Forening. Den bestaar af Hr. C.C. Büttinger, Musikdirecteur; v. Hürt, Fagottist hos Storhertugen af Hessen; Zaiser, Fløitenist i det Kgl. Würtembergske Kapel, og Duytz, Eleve af Conservatoriet i Paris. Uagtet den Concert, de d. 25 d. M. gave i det borgerlige Selskabs Værelser, ikke var synderlig besøgt, saa finde dog alle Kiendere, at ikke allene enhver af disse Konstnere behandler sit Jnstrument for træffeligen, men at de især udføre, uden Accompagnement, fiirstemmige Sange med en mageløs Samklang og Nøiagtighed, der maa henrykke enhver Tilhører af Smag og Følelse. Skade at vi ikke fik dem at høre paa det store Theater, J Aftes gave de den anden og sidste Concert i det venskabelige Selskabs Sahl. For at vise, at man har grundet Føje til at sige det her Anførte om disse duelige og sjeldne Konstnere, tillader Anmeld, sig at fremsætte her hvad til deres Berømmelse ved andre Leiligheder har været sagt i udenlandske Tidsskrifter: (Levrai Liberal.) Brüssel, d. 12 Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Theatret aabnedes igaar med tredie og sidste Concert af Dhrr. Büttinger, v. Hurt, Planden. kolb, Duytz og Zaiser. En sjelden Færdighed, et fuldkomment Talent erhvervede dem det meest uddeelte bifald. J Særdeleshed gjorde de megen Opsigt ved deres beundringsværdige fiirstemmige Sange, som de udføre med en Samklang og Præcision, som intet overgaaer. Disse Konstnere reise til Lüttich, hvor de upaatvivlelig ville finde samme Opmuntring og Enthusiasme, som de opvakte i Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
(Af en tydsk Journal.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Fem Musikvenner, som under Navnet Qvincordium agte at reise til St. Petersburg, gave igaar en Concert. Deres herlige Talent, hvorved næsten enhver af dem paa et særskilt Jnstrument har bragt det til Virtuositet, lader sig ligesaalidet beskrive, som Virkningen af denne Konst, som aabenbar blev ledet ved Kjærlighed til samme, og som inderlig maa røre hvert følende Hjerte. Næsten aldrig hørte man for dette studeerte Ensemble (Eingespielt seyn), denne Ynde og Harmonie i Foredrag, hvor hvert Jnstrument understøttes af de andre, og alle synes kun at oplives af den Ambition, at hæve det Hele til høieste Fuldkommenhed. Saaledes var det ved de imposante Variationer for den henrykkende spilte Fagot, saaledes ved Concerten paa den ofte til Harmoniens Toner fortryllede Violin, saaledes i det søde Foredrag paa Fløiten, og endelig saaledes i den uforlignelige fiirstemmige Sang (uden Accompagnement, hvorved man i Adagio, ofte føler sig hævet til Sphære=Verdenen. Jngen forsømme at høre disse Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
En hjertehævende Nydelse vil efterlade en skjøn Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Mærkværdigheder paa Jsland. Snorro Sturlusons Bad. Nordens Herodot, Snorro Sturluson, havde sin Bopæl paa Reykholt, hvor nu Eggert Jonsen, Provst til Borgarfjordsyssel boer. Stedet har sit Navn af Dalen Reykiadal (Røgdal), der kaldes saaledes efter den Mængde Røgstøtter, som uophørligen opstige i Luften fra de derværende varme Kilder. Gaarden har i sin Tid været befæstet og omgiven af en høi og stærk Muur til Forsvar mod Fiender. Man kan endnu omtrent see hvorlangt denne Muur har strakt sig, og man finder tydelige Spor af et Vagttaarn, igjennem hvilket en underjordisk Gang stod i Forbindelse med Snorralaug eller Snorros Bad. Dette mærkværdige Bad har overlevet henved 600 Aarhundreders Ødelæggelser, uden at trænge til nogen Reparation, er upaatvivleligen, næst Heimskringla, det stolteste Exempel paa Snorros Snille, og udgjør et skjønnere Mindemærke end nogen af hans ivrigste Beundrere havde kunnet opreise til hans Jhukommelse. Det er i fuldkommen Kreds form, omtrent, 5 Fod i Gjennemsnit, og opført af hugne Steen, der passe nøje den ene i den anden, og ere blevne sammenføiede med et fiint Cement af Bolus og en anden Materie, som findes i Nabolavet. Gulvet er belagt med det samme Slags Tofsteen, hvoraf Muren er opført, og en Steenbænk, hvorpaa henved 30 Personer kunne sidde, omgiver den indere Side af Badet. Vandet bringes fra den varme Kilde, Skribla, som findes omtrent 500 Fod derfra nordligen i et heedt Morads, hvor en Mængde varme Kilde vælde findes. Det ledes did ved en underjordisk Vandledning, bygt af Stene, der ere sammenføiede paa samme Maade som de, hvoraf Badet selv er opført. J Aaret 1733 blev denne Vandledning forstyrret ved et Jordskjelv, og derpaa igjen istandsat af Provst Finn Jonson, siden Biskop paa Skalholt, men den er derefter atter sprukken paa forskjellige Steder. Det hede Vand bringes i Bassinet igjennem en liden Aabning, og naar derer løbet saa meget Vand ind, som man ønsker, bliver Aabningen lukket med en Steen, og Vandet løber igjennem den sædvanlige Rende ned i Dalen. Der er en anden Aabning paa Bunden af Bassinet, igjennem hvilket Vandet har sit Afløb, og hvorved Badet holdes fuldkommen reent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
J de fleste Beskrivelser over dette Bad hedder det, at ogsaa koldt Vand kan ledes derind, forat temperere det varme; men dette er urigtigt, thi i hele Omegnen findes intet koldt Vand, og der kan intet andet faaes til Huusbehov, end det, der hentes fra de varme Kilder. De, som ønske det, maa bie til Vandet i Bassinet er tilstrækkeligen afkjølet. Bunden af Badet bliver alt dybere og dybere, jo mere den nærmer Middelpunkten, og tæt ved Bænken er det saa lavt, at endog Børn kunne staae der. J fordums Tider var det Skik, at hele Familier, uden Hensyn til Kjøn og Alder, gik i Bad sammen, og i adskillige Egne af Jsland finder denne Skik endnu Sted.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Da Hr. Pastor Henderson for nogle Aar siden besøgte Snorralaug, fandt han det i en forsømt Tilstand; Vandet var grumset, og paa Bunden havde en Deel Mudder samlet sig. - J Nærheden af Badet ligger Løgretta, omtrent ligefor Præstegaarden, og Sturlungareitur, en Deel af den Kirkegaard, hvor Snorros Familie menes at være begraven. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongelige Academie for de skjønne Kunster holdt Onsdagen den 31te Marts Stifterens Fødselsdag, et høitideligt Møde under Forsæde af Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark. Det behagede Hs. Høihed at passere gjennem alle Academiets Skoler, hvor Høistsamme tog Elevernes Arbeider i Øiesyn, og yttrede derover Sit naadigste bifald. Efterat Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, oplæste Secretairen en Forklaring om det Vigtigste, som ved Academiet var foregaaet og virket i det forbigangne Aar. Derpaa bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar havde vundet Præmier, nemlig for Tegning efter det levende Model C. Meyer og J. L. Jensen den store Sølvmedaille, H. Harder, A. Kraft og A. Koop den mindre Sølvmedaille. For Bygningstegning W. Meyer og P.C. Nysted den mindre Sølvmedaille. Hvilke samtlige nøde den Naade at modtage Belønningen for deres Flid af Hans Høiheds Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
J Gaar aabnedes Konstacademiets Udstilling. Endskjøndt de fleste Arbeider ere af Elever, og man uden Tvivl først til næste Salon, der i Følge Academiets Fundats vil finde Sted i Aare 1820, kan vente at faae at see Medlemmernes Arbeider, saa udmærker denne Udstilling sig dog ved ikke saa fortræffelige Stykker. De bestaae ialt af efterfølgende 60 Stykker: Landskabsmaler J. C. Dahl. 1) En norsk skovrig Biergegn, hvor en Elv mellem Klipperne danner et lidet Vandfald. Under en af de store Fieldvægge ligger en Mølle, som drives af den fra Fieldet nedstyrtende Bæk. - 2) Udsigt over Søen til Skaane, taget fra Veien til det gamle Kalkbrænderie. - 3) Ruinen i Tarrand ved Dresden, seet ved Solens Nedgang en Efteraarsaften - 4) En Deel af den saakaldte Planenske Grund, taget fra Landeveien imellem Tarrand og Dresden. 5) Et Søestykke, Kysterne af Rygen seet i Aftenrøden, efter en stormfuld Dag. Tilhører H. H. Prinds Christian Frederik. C. A. Jensen. 6) La Madonna di St. Sistocopieret efter Raphaels Originalmalerie i det Dres denske Billedgalerie. - 7) Venus, copieret efter Tizians Original Malerie i samme. - (Tilhøre H. H. Prinds Christian Frederik.)H. Harder. 8) Gissenfeldt, seet fra Brede Søe en Sommermorgen. - 9) Viisborgbanken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
paa Samsøe. Det nedstyrtede Taarn er den eneste Levning af Slottet Viisborg. - 10) En Udsigt ved Skovriderboligen paa Samsøe. J Baggrunden sees Viisborgbanken. - 11) Ørebygaard i Laaland ved den Skibsbroe, som tjener til Ladeplads for Saxkjøbing. J Baggrunden sees denne Bye - 12. 13) Tvende Udsigter af Egnen om Sorøe fra Bakken bag Pedersborg Kirke. Landskabsmaler Ludv. Strack. 14. 15) Aftenen og Natten. - 16) Morgenen. (Tilhører Hr. Etatsraad Hansen.) C. Meyer. 17, Gretchen for Marie Belledet; efter Göethes Faust. J. L. Jensen. 18) Et Blomsterstykke. Original. - 19) Portrait af hans Broder. A. L. Koop. 20) Nibe. Original. N. Moe. 21. Portrait af den 108 Aar gamle Jøde S. David, copieret efter Prof. Lorentzens Originalportrait. - 22) Et Landskab, copieret efter Hr. Møllers Originalmalerie. Troels Lund. 23) En lille Dreng med tvende Hunde. Copie efter Prof. Lorentzens Original. - 24) En lille Pige legende med sin Hund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Copie efter Greuzes Original. P. Lehmann. 25) Christi Opstandelse. Tegning efter Carl Vanlod. – 26) Et Portrait i Miniatur, malet efter Naturen. V. Sonne. 27) Et Jagtstykke. Composition. - 28) En Copie efter Wouwermann. 29) En Copie efter Paul Potter. P. Copmann. 30) Hr. Uldahl og Kones Portraiter, i Pastel. C. Tilly. 31) Et Landskab. Copie efter Poulsens Original. H. J. Smidt. 32) Et Lystslot seet under et optrækkende Tordenveir. Efter van der Hagen. Jess Bundsen, i Altona. 33) Et Partie af St. Petri Kirke i Hamborg. - 34) Prospect af en Kirke, hvortil Roeskilde Domkirke har givet Jdeen. - 35) Prospect af et Partie af Gangen i Domkirken i Slesvig. A. C. Dusch, i Altona. 36) Udsigt over Elben til Harburg, gjennem en Dal mellem Dockenhude og Blankenese ved Altona. - 27) Et Partie af Harbiergene. Nic. Pet. Hermannsohn, i Flensborg. 38) Et Qvodlibet med levende, og døde Fiske, i Gasse. Af en ubenævnt Dame. 39) En Vase med Blomster. Broderet. F. Holm. 40, To Heste af den Kongelige Ridestald. Tegnet efter Naturen. Miniaturmaler Franckel. 41) H. H. Prinds Ferdinand. - 42) Frue J. Beck. - 43) Hr. Assessor Hagen. - 44) Hr. Schlick. Kgl. Hofgraveur Albert Jacobsen. 45) H. H. Prinds Christian Frederiks Portrait. Medaillon i Gyps, naturlig Størrelse. A. Qvittschreiber, Billedhugger og Medlem af Kunstacademiet i Berlin. 46) Hr. Professor og Ridder Oehlenschlagers Buste i antik Stil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Architektonisk Receptionsstykke af Professor og Stadsbygmester Malling. 47) Det af Academiet opgivne Program var: En Plads, hvis Figur vælges efter Behag. J den ene Ende af samme anbringes et stort Theater og i Midten et offentligt Monument. Det øvrige af Pladsen, omgives med store private Bygninger i forskjellig Smag, hvoraf underste Etage kan tjene til Promenade under Arkader og Colonnader med Boutiquer. Architekt Hetsch. 48) Det Jndere af FrueKirke. - 49) Vestibulen af Christiansborg Slot. 50) Harmonte Salen. F. F. Friis. 51) Generalplan af en Cavallerie-Caserne til to Regimenter, med tilhørende Detailler. - 62 Perspectivisk Forestilling af Avennen til ovenanførte Emne. - 63) Perspectivisk Forestilling af det Jndere af Ridehuset. S. C. Pontoppidan. 54) En Børs med en Bank. - 65) Et Jagtslot. O. J. Schmidt. 66) Jndgang til et Tempel. M. Køhnke. 57) Facade og Plan til et astronomisk Taarn. W. Meyer. 68) Facade, Plan og Profit af et Kongeligt Begravelseskapel, tegnet for 2den Sølvmedaille. P. C. Nyested. 59) Facade, Plan og Pro til af et Kongeligt Begravelseskapel, tegnet for 2den Sølvmedaille. C. F. Harsdorff Schaver. 60) En Caserne for et Cavallerie-Regiment, med Vaaning for en General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Nogle artistiske Betragtninger over disse Stykker skulle følge i næste Numer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-03
Mariboe, den 30te Marti. Blodscenen ved Pederstrup er fuldbragt. - Fredagen den 26 dennes blev Mordbrænderen, den ulykkelige og ubesindige Knud Ohre, et Offer for Retfærdighedens hævnende Arm. Han er ikke mere, men Mindet om hans Skjændselsdaad vil evig staae antegnet i Lollands-Falsters Aarbøger. - Paa Veien fra Arresten i Nakskov til Retterstilladset sagde han, da han kjørte forbie sit Vaaningshuus, med en veemodig Stemme, der ligger mit Huus, og der er min Jord. Da han besteeg Retterstilladset rakte Hr. Pastor Vicarius Boisen ham Haanden med den ham eiendommelige Blidhed og Godmodighed, holdt en kort, høist rørende og hjertelig Bøn, og da Hr. Pastoren havde lyst Velsignelsen over den Ulykkelige, lagde han knælende sit Hoved i Blokken med de Ord: Gud være min arme Sjæl naadig, hvortil Nekodemus (Skarpretteren) svarede: det skulde Du have betænkt før. - Det var ellers at ønske, at slig en Pensonage vilde afholde sig fra sligt Sprog, der, paa saadan en Tid og under saadanne Omstændigheder, er høist upassende og langt fra ikke opbyggeligt, men med Anstand og Værdighed, at udføre sit tunge Kalds Pligter. J det øvrige gik den Ulykkelige sin Skjæbne imøde med Fred og Roe i Hjertet, og en stille hengivenhed i den Al godes Villie. Efter Halshuggelsen sprudlede Blodet i 6 1/2 Minut af Kroppen, og i ligesaa lang Tid yttredes convulsivelske Muskelbevægelser i Hovedet. (Mariboe Av.,