Københavns Adresseavis, 1762-11-19
Om Priserne paa de anførte Vahre blev ansat billigere, at 1 Alen Paklaken solgtes for 5 Mk. 1 Alen Pyklaken 3 Mk. 8 Sk. 1 Alen smal Tvissel for 2 Mk. og 1 Alen Kier sey for 24 Sk. saa vandt dog Fabriqven i 5 Aar foruden (Dette er taget af Thomas Balles udgivne Occonomiske Tanker over Island til høyere Betænkning, 2den Deel. Hvilken tillige med den første sælges paa Børsens Boglader, saa vel som hos Autor paa Hiørnet af Brøndser det af Gothersgaden. Den 1ste Deel er inddeelt i følgende smaa korte Afhandlinger. Saasom: Om Jslands Størrelse. Om Luften. Omt Jors 4 dens Beskaffenhed. Om Sæd kand voxe udi Island. Om Tobak. Om Fiskeriet. Om Hvalfiske. Om Hav=Kalven. Sælhunde. Fugle=Vildt. Om Lax, og andre sinaa Fiske. Om Hav= og Søe=Gevexter, Om Biergenes Beskaffenhed. Om Steenkul. Om Skov. Om Husenes Bygning. Om Tieneste=Folk. Om Kiør og andre Creature. Om Fabriqverne. Om Monnopolig. Om Fri=Handel. Om Jan Mayn Eyland. Om Spitz=Bergene. Den 2den Deel. Nogle faa Forordninger og Privilegier, som for Byer og Stæder ere udgivne. Om Jsland. Om Handelen og Fiskeriet. Om Fabriqverne. Om Sædens Vext, Autor lover i Slutningen af den 2den Deel, at dersom han merker dette finder Behag, vil han snart komme igien.) Forklaring over Navnene i Almanakken. Novembr. Kall. Recilia. En Jomfrue og Martyrinde, som 8 var af Adelig Herkomst; men blev i Uugdommen tillige med hendes Brudgom og Broder omvendt til Christum. Og da hun vægrede sig ved, at ofre til Afguderne og bekiendte Christum, blev hun kastet i Fængsel, og i lang Tid baade Dag og Nat overstenket med kogende Vand, hvilket hun altsammen taalmodig leed, og endelig i en høy Bestandighed blev henrettet. All. Clemen. Den første Pave af dette Navn, som var en Romer af Fødsel, og den tredie biskop i hans Fæderneland efter St. Peder; men i Forfølgelsen under Trajan skal være forlaget til Halvøen Chersonesum, og sammesteds styrtet ud i Havet, med et Anker, hængt om hans Hals, hvilket skal være skeet Ad. Chr. 102. Al. Chrysogenus eller Chrysogenpus. En Martyr, som efter et langvarigt Fængsel, i hvilket han paa det bestandigste bekiendte den Herre Christum, blev efter Keyser, Diocletiani befaling ført til Aguileza, hvor han blev henrettet med Sværd, og kastet ud i Havet, som skal være skeet just paa denne Maaneds Dag. A. Catharina. Var en fortreffelig lærd, veltalende og høyoplyst Jomfrue, fød i Alerandria af en fornemme Familie, og en bestandig Jesu Christi Bekienderinde. I hendes Ungdom er hun iblant andet bleven underviist i Philosophie. Derefter blev hun omvendt til Christum, og kom til Sandheds Erkiendelse, hvilken hun saa vel fattede, at hun kunde imodsige og igiendrive Sandhedens Fiender. Hun var ogsaa meget nidker i hendes Christendom, og bekiendte Christum uden Menneske=Frygt, Da Keyser Maxentius tyranniserede meget grusømt imod dem, som ikke vilde tilbede Afgudsbillederne, saa vovede Catharina at gaae hen til Maxentium, og straffe ham i hans Øyne, fordi han udgydede saa meget uskyldigt Christen=Blod. Derover blev hun kastet i Fængsel, og fik i nogle Dage ingen Mad. Maxenting, sendte 50 lærde Philosopher til hende i Fængslet, som anvendte al deres Kunst og Viisdom, for at afvende Catharina fra hendes Christendom og Troe, men hun brugte Guds Ord allene imod dem, og ikke allene igiendres dem dermed, men omvendte dem endog til den Christne Religion, samt 200 Krigsmænd, som ailke bekiendter Christ, men Marentius lod dem alle dræbe. Han lod tilbyde hende stor Ære og Herlighed, dersom hun vilde ofre til Guderne; hun skulde ved hans Hof have det næste Sted efter Keyserinden; men hun foragtede endog alt dette, og da Keyserinde Faustina med Keyserens fornemste Raad, Porphyrto, engang kom til hende, saa fik hun dem endog begge omvendte til Christendommen, men Maxentius lod dem begge to derover henrette med Sværd. Da hun nu hverken ved gode Ord eller ved Fængsel vilde lade sig forandre, blev hende forelagt, at hun skulde udvælge et af to, enten at ofre til de Hedenske Guder, eller døe en forskrekkelig Død. Hun udvalgte det sidste, og vilde heller døe med Christo, end leve uden ham. Derpaa lod Keyseren et gresseligt Hiul giøre til rette, som skulde rive hende i Stykker; men da hun blev spendt derpaa, sprang Hiulet i Stykker, og skadede Tilskuerne meere end hende. Keyseren lod hende derefter henrette med Sværd Ao. 312. Kl. Conradus. Har været en Greve af Andorf, som blev biskop i Costnitz, og har været den 30te Biskop paa denne Stoel. Han forestod biskopdømmet i 22 Aar, og døde Av. Chr. 976. Vel. Facundus. Andre Maximus. Han var en fød Christen, og fra Ungdom op var elsket af alle for hans Dyd og Gudsfrygt. Han avancerede først til Abbed og siden til biskop, i den Regiensiske Kirke i Frankerig. RæVII. Guntherus c: Gynther. En navnkundig biskop, som i Forfølgelsen over de Christner, blev en Martyr, just paa denne Dag. Al. Saturnius. En Præst, som for Christi Navns Bekiendelses Skyld, blev lagt paa Pinebænken, og endelig med sin Kammerat Sisinio blev henrettet med Sværd. d. A. A. Andreas. En af Christi Apostler. Hans Navn betyder mandig, mandhaftig, eller høymodig, var fød i Bethsaida, Jon Søn, og Apostelen Peders kjødelige Broder. Joh. 1, 40. 44. Han var først en Fisker, og tillige en af Johannis den Døberes Disciple. Men da Johannes pegede paa Jesum og sagde: See, det er Guds Lam; fulgte han ham efter indtil hans Herberge, og blev hos ham den hele Dag, og kiendte ham allerførst for at være Messias. Han blev derover saa glad, at saasnart han fandt hans Broder Peder, sagde han til ham med Glæde Vi har fundet Messias. Joh. 1, 36, seqv. Derpaa blev han med sin Broder kaldet fra Fiskedrætten til Apostell. Da Christus i Ørken vilde bespise 5000 Mand, var det Andreas, som lod ham vide, at der var en liden Dreng, med fem Brød og to Fiske. Joh. 6, 8 9. Han har prædiket Egangelium i Seytthia, Achaja, Bithynia og Macedonia med megen Flid i mange Aar. Endelig blev han i Patris i Achajakørsfæstet tvers paa Korset i hans Apostel Embedes, 50de Aar, og i hans Alders 80 Aar, samt Av. Ch. 800 da Keyser=Vespasianus regnerede, og det paa den sidste Dag i November Maaned. Tilsidst maaermerkes, at siden Andreas var den første af Christi Disciple, saa bliver ogsaa hans Jhnkommelse høytideligholdet først i Kirke Aaret.