JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-12-31
Middelpriis: Rug pr. Td. 5 Rbd. 20 s. Byg – – 3 – 2 - Havre - - 2 b) geistlige: Viborg Provstie . . . . . . . . . . Rinds, Middelsom, Sønderlyng og er Deel af Nørlyng Herreders ProvstieSallings og Fiends Herreders Provstie, Fleskum og Hornum Herreders Provstie Hellum og Hindsted Herreders Provstie, Aars, Sleth og Gislum Herreders Provstie . . . . . . . . . . . . . le, er efter Festæt at miste omstætsæt8 26 5 5 2 94 9 24 5 88 2 90 1020 6 28 8 40 1062 640 8 10 10 og 6, 64 8 10 as og 8 2824 24 12 to 18 os ool og 100 os og slos, og og 36 ve os og at og og 8. s. a 2 s. hosskolen, 2 holde var at saa oc deres og udlosserssagersesserseasetalessens og vor ogsaa og passessoalsasseave assoa Totalsum Middelpriis: Rug pr. Td. 5 Rbd. 2 Mk. 2 s.
Viborger Samler, 1846-12-31
Capitelstaxt, Rug pr. Td. 5 Rbd. 27 s. Byg – – 3 - : - 11 1/2 Byg - - 3 - 7 Havre – – 2 – . - 12 Havre - - 2 - 10. Viborg, den 1ste Februar 1846. N. C. Øllgaard. L. Bretton. Regnskab Syttende. for Omegns Viborg BeDede fra 28de October 1844 til 27de October 1845. General for Viborg Byes og den 27de Jndtægt. Jndskudt: a) Efter Regnskabet af 27de October 1844 77,623 Rbd. 52 s. b) Fra 28de October f. A. til den 27de October 1845 . . . . . . 29,733 – 47 – Renterne af de i den Kongelige Kasse indestaaende Capitaler: a) til 11te December 1844. . . . . . . . 1,177 – 58 - b) til 11te Juni 1845. . . . . . . . . . 1,298 – 36 – c) Renterne af inddragne Capitaler i Løbet af Aaret . . . . . . . . . . . . . . . . 70 – 25. d) Renter af de til forskjellige Personer udlaante Capitaler . . . . . . . . . . . Udleveret 169 Contrabøger. Summa Regnskab. Omegns Sparekasse. October 1845.
Viborger Samler, 1846-12-31
Udgivt. Paa Jnteressenternes Conti indestaae: a) Capital . . . . . . . . . . . . . . . . 73,356 Rbd. 29 s. b) Renter . . . . . . . . . . . . . . . . 4,016 – 73 – Til Jnteressenterne udbetalt: a) Capital . . . . . . . . . . . . . . . . 28,205 - b) Renter. . . . . . . . . . . . . . . . . 1,903 - 92 Omkostninger. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Overskud. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Summa Hvoraf i den Kongelige Kasse er indleveret til Forretning i Alt: 73,500 Rbd. - s. Udlaant af Kassens Midler til 121 Debitorer, Contant i Kassen. . . . . . . . . . . . . . 79,671 Rbd. 87 s.A. Siden Sparekassens Oprettelse er den bleven benyttet af 1535 Personer. Deraf ere udtraadte . . . . . . . . . . 865 Altsaa ere Jnteressenternes Antal . . . 670 Personer. Hvoraf ere: 193 Børn. 218 Tjenestefolk. 36 ugifte Fruentimmer udenfor Tyendeklassen. 105 Landmænd af Almueklassen. 22 Borgere og Haandværkere. 40 offentlige Foreninger. 24 Embedsmænd og Pensionister. 32 Personer uden for de anførte Klasser. B. Siden 1836, da Sparekassen begyndte at udlaane sit Overskud i mindre Summer, er denne Laaneindretning benyttet af . . . . . . . . . . 484 Personer. Directionen for Viborg Byes og Omegns Sparekasse, den 8de April 1846. I. Undall. Morville. L. Wørre. Bagger. Bregendahl. Ved dette af mig, efter Directionens Anmodning, reviderede Regnskab har jeg Jntet fundet at udsætte. Thorson. Viborg, den 8de April 1846. At de ovennævnte Summer, til Beløb 73,500 Rbd., ere indbetalte i den KonMorville. gelige Kasse, attesterer
Viborger Samler, 1846-12-31
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkeri. Rede Sø Jndtægt, Rbd. 1. Paa Jnteressenternes Conti indestaaer: Rbd. A. Jfølge Regnskabet til 11te Mai 1845 indestod herpaa B. Fra 12te Mai 1845 til 11te Mai 1846 af Jnteressenterne indskudt . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2. J Kassens Fond: A. Jfølge Regnskabet 11te Mai 1845 indestod herpaa.. B. Renter fra de offentlige Kasser ere her tagne til Jndtægt i 11te Juni Termin . . . . . . . . . . . . i 11te December dito . . . . . . . . . . . den 10de April af inddragne 1400 Rbd. . . . . . . . Sparekassens Bogholderie. Forestaaende Regnskab er af os, som dertil af Sparekasse-Directionen udnævnte Revisor i Sparekassen Jndskudte i rette Tid er indbetalt i Statskassen til Forretning. Holstebroe, de Jndtægt, 1. Paa Jnteressenternes Conti indestaaer : Rbd. A. Jfølge Regnskabet til 11te Mai 1845 indestod herpaa D. Fra 12te Mai 1845 til 11te Mai 1846 af Jnteressenterne indskudt . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2. J Kassens Fond: A. Jfølge Regnskabet 11te Mai 1842 indestod derpaa. B. Renter fra de offentlige Kasser ere her tagne til Jndtægt i 11te Juni Termin . . . . . . i 11te December dito . . . . . . . . . den 10de April at inddraane 14ilil Rbd. - . Rede i Udgivt: Rbd. 1. Til Jnteressenterne er af deres indestaaende Capitaler tilbagebetalt . . . . . . . Rbd. s. 2. Af Sparekassens Fond er udbetalt: A. Renter ved fulde Uddrag. . . . . . . . . . . . . . . B. Renter hævede af Interessenterne: i 11te Juni Termin . . . . . . . . . . . i 11te December dito. . . . . . . . . . . C. For at overgaae til Capitaler ere i Terminerne ikke hævede Renter afskrevne: for 11te Juni . . . . . . . . . . . . . . . 11te December . . . . . . . . . . . . D. Til Udgivters Bestridelse. . . . . . . . . . . . . . . . 3. Paa Interessenternes Conti indestaaer. . . . . . . . . . . . 4. J Kassens Fond er beroende Sparekassens Overskud. . . . . . . Heraf i Kongens Kasse. . . . . . . . . . I Sparekassens Værge. . . . . . . . . . . den 11te Mai 1846. J. C. Bay. revideret og befunden rigtig, hvorhos det med Vedkommendes Qvitteringer er godtgjort, 30te Mai 1846. H. P. Rygaard. Siden Sparekassens Oprettelse er den bleven benyttet af . . . 1105 Personer. deraf ere udtraadte. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 728. altsaa er Jnteressenternes Antal 377 Personer. Heraf: 76 Tjenestefolk. 184 Børn. 27 ugifte Fruentimmer udenfor Bondestanden. 25 Gaardmænd og Huusmænd. 17 Embedsmænd og Borgere. 10 Personer som ikke høre til nogen af de anførte Klasser. 38 offentlige Foreninger. Directionen for Holstebroe og Omegns Sparekasse, den 11te Mai 1846. A. S. Fielstrup. Gjeding. J. Dahl. H. Faber. h. C. N. Petersen. Ove Karup. Jespersen. Repsdor,
Viborger Samler, 1847-01-02
ne.
Viborger Samler, 1847-01-02
Kongelig allernaadigst privilegeren an 75 Aarg. bo Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 2den Januar 1847. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reiss, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-01-02
Paris, den 25de Decbr. De franske Journaler beskjæftige sig idag størstedeels med en Artikel af the Times der i Anledning af Krakaueraffairen fælder en just ikke gunstig Dom om den østerrigske Politik, hvilken Artikel, siger Børsenhalle, neppe vil finde Plads i censurerede tydske Tidender.
Viborger Samler, 1847-01-02
Man vil med Bestemthed vide, at Giftblandersken Lafarge vil blive benaadet den 1ste Jan. 1847.
Viborger Samler, 1847-01-02
Østpreussen. Tilsit. En Correspondent i Konigsb. Zeit, skriver Følgende: Sandsynligviis er det allerede bekjendt i Königsberg, at den russiske Keiser har ved Kowno d. 7de Decbr. været i Fare for at drukne. Niemen var dengang tilfrossen ved begge Flodbredder, men 1/3 af Strømmen var aaben i Midten og kun belagt med Driviis, af hvilken Grund Reisende maatte trækkes over Jsen og i Baade føres over den aabne Strøm. Keiseren kom til Kauen (Kowno), og vilde sætte over paa den polske Side. Da Auctoriteterne indestode for at Passagen var sikker, vilde han kjøre i sin svære Reisevogn hen til Jisbaaden. Hestene bleve imidlertid paa Strømmen spændte fra Vognen, der nu blev trukken af Mennesker. Til yderligere Forsigtighed havde man lagt Bræder i Hjulsporene, dog saa uforsigtigt, at de lagdes paa langs, saa at Vognen kjørte langs hen af Bræderne, istedetfor at disse burde have været lagte paa tvers. Følgerne viste sig snart; Bræderne skubbedes tilside, og den svære Vogn brød igjennem Jisdækket. Det var en Lykke for Monarken, at Flodvandet var paa Grund af den tørre Sommer og det ligesaa tørre Efteraar saa særdeles lavt, af hvilken Aarsag Flodvandet ogsaa kun berørte Sæderne i Vognen. Keiserens Adjutant sprang ud af Vognen, og hialp Keiseren ud af samme. Om Monarken har anseet, dette som et ondt Varsel, er ubekjendt; men vist er det, at han strax forlod Kauen, for, som man siger, at ile til St. Petersborg, og derved forekomme ufordeelagtige Rygter. Flere Tilsiter-Skippere, der vare tilstede, da Ulykken indtraf, ilede med at faae Vognen iland, der stod paa Grund i Flodleiet. Denne Daad blev rosende anerkjendt, og deres Navne bleve opskrevne. Om denne Begivenhed circulere her forskjellige tildeels utrolige Rygter. Jeg bemærker endnu, at flere Reisende have uden al Fare passeret Strømmen for Kei ren. Jisgangen er ved Kowno ingensinde saa stærk og arlig, som ved Tilsit. Efter en Beretning fra de russiske Auctoriteter til Overpostdirecteuren, skal Menneskemassen, der havde forsamlet sig for at see Keiseren og hilse paa ham, have været Aarsag i Uheldet; men dette er neppe troligt, da kun Vognen sank ned.
Viborger Samler, 1847-01-02
Hamborg, den 29de Decbr. Londonerposten af 25de Decbr. mangler endnu.
Viborger Samler, 1847-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn.i Kunstneren Benzon, der ved tvende Malerier, som have været udstillede paa Kunstacademiet, og især ved det ene, Skriftemaalet, har vundet et hæderligt Navn blandt de danske Kunstnere, er efter nogle Dages Ophold i Kjøbenhavn igjen vendt tilbage til sin Fødeby. Odense. Da han endnu var en Yngling, fortælles der, at da han en Dag havde gjort en Skifte til et Malerie, indfandt han sig hos en af Kunstacademiets Professorer for at høre hans Mening derom. Denne, som ikke kjendte Eleven, spurgte: Hvad er Deres Navn. – "Von Benzon", svarede Eleven. - Professoren, der var en vranten Mand, fandt dette von for en unødvendig Tilføining for en sand Kunstner, og sagde derfor tørt i det han leverede ham Skitzen tilbage: "Det vil vare længe førend De bliver en Adelsmand i Kunstens Rige." Det Modsatte af denne Yttring synes dog nu at gaae i Opfyldelse, da hans Malerier tilkjendegive en compositionsrig, men maaskee lidt for barok Aand og en brillant Farvesands.
Viborger Samler, 1847-01-02
I Nogle fornemme Franskmænd skulle i denne Tid have besøgt Kjøbenhavn, en stor Deel alene for at besee Thorvaldsens Musæum og Rosenborgslet. Dette Sidste med dets Seeværdigheder skal i Frankrig have vundet en stor Celebritet, der især skyldes den franske Kunstner HoracVernet. Denne har nemlig tvende Gange paa en Reise til St. Petersborg, hvorhen Bestillinger fra den russiske Keiser har kaldt ham, besøgt Kjøbenhavn: den første Gang opholdt han sig i flere Timer paa Rosenborg, og den anden Gang, da han kun opholdt sig her i Staden i fire Timer, tilbragte han den ene med atter at beste Slottets Gemakker og Seeværdigheder. Dette skal især have stor Jnteresse fordenne for Nutidens største Kunstner anseete franske Maler, fordi man ved at indtræde i de forskjellige danske Kongers Gemakker med deres to og trehundredaarige Meubler og andre kostbare Sager, hensættes med ret i et henrundet Old, og fordi Frankrig ikke skal være i Besiddelse af saadanne antike Sager, Kostbarheder a., som dets afdøde Konger have eiet og benyttet, fordi alt hvad derhavde et Udseende af at have staaet eller stod i Forbindelse med disse Slotte, Gravmonumenter og desl. Ting, bleve aldeles tilintetgjorte i Revolutionstiden af de fangtiske Jacobinere.
Viborger Samler, 1847-01-02
Kjøbenhavns Casino, som ventedes sikkert aabnet til Julen, er ikke bleven færdig. Vi have - hedder det i en Correspondent-Artikel i "O. Th. Av." havt Leilighed til at tage Bygningen i Øiesyn; den er smuk, smagfuld, imponerende i alle sine Forholde og solid bygget; men at Actionairerne nogensinde ville kunne vente at see Renter af deres Penge, det tvivle videsværre om. Fordet Første har man dan en Gjæld af 100,000 Rbd. og nok derover, som skal dækkes ved en forventende Prioritet, og naar man seer den umaadelige Pergola (Vinter haven), hvis Vægge skulle bedækkes, med Blomster, saa maa det billige Spørgsmaal opstaae, hvorfra den umaadelige Mængde Blomster skal komme om Vinteren, selv om man kunde skaffet Pengene tilveie. Man gjør Regning paa, at Gartnerne ville benytte Vinterhaven til Udstillinger, og det kan nok være; men det vil ikke forslaae. Den hele Bygning er indrettet for en By som Paris eller London, hvor der findes en Masse af rige Dagdrivere; men for en By som Kbhvn, vil den vistnok aldrig kunne betale sig. Der har ellers været Tale om at sælge Bygningen til Hr. Overskou; men det maa vel være en Misforstaaelse. Meningen maa vel i alt Fald være, at han maaskee vil leie Theatret; thi vi indsee ikke, hvad han skulde bruge den uhyre Bygning til, som desuden er indrettet til flere andre Øiemed. rettet til flere andre Øiemed.
Viborger Samler, 1847-01-02
Flensborg, d. 29de Decbr. Jdag foretoges Valg. paa tvende Deputerede til at repræsentere vor By i næste Stænder=Diæt. Valgforhandlingerne aabnedes med nogle passende Ord af Justitsraad Callisen, hvorefter skredes til Valgene, der afgav det Resultat, at af 350 Stemmegivende erklærede 224 sig for Agent Jensen, R. af Dr. og Dbud., den Mand om hvem det med Rette kan siges: at han nyder sine Medborgeres Høiagtelse, og som i den forsvundne Tid har viist, hvad en Mand med Kraft og Energie formaaer at udrette. Efter ham havde Cancelliraad Schmidt de fleste Stemmer. Til Suppleanter valgtes Kjøbmand Jochimsen med 178 St. og Senator Nielsen (i forrige Diæt Deputeret) med 177 St. Justitsr. Callisen sluttede Mødet med omtrent følgende Ord: Jdet jeg haaber at De, mine ærede Herrer, ved et venskabeligt Beviis ville tilkjendegive vore ærede Herrer Deputerede deres Velvillie, paaligger det mig at udbringe Hs. Majestæts Sundhed, og derfor længe leve Hs. Majestæt Kong Christian den 8de!" Herefter begav Forsamlingen sig til "Borgerforeningen, hvor en talrig Menneskemasse forsamlede sig, og derfra drog man om Aftenen i Procession med Musik i Spidsen hen til Dhrr. Deputeredes og Suppleanters samt Justitsraad Callisens Bopæle, hvor et "Hoch udbragtes. Af de ved denne Leilighed holdte Taler, vidnede især Agent Jensens om sand Patriotisme og Kjærlighed til Konge, Land og Medborgere. Processionen drog nu tilbage til "Borgerforeningen, hvor den forblev samlet til Midnat, og den muntreste Stemning gjorde sig gjældende i Anledning af Valgenes Udfald, da det danske Parti herved havde seiret, uagtet det slesvig-holsteenske havde søgt at tilkjøbe tydsksindede Herrer alle Stemmer, og skal der saaledes endog være budet en herværende Vognmand en Specie naar han vilde stemme for 4 tydsksindede Herrer. Ligeledes bleve smaae Sedler bragte omkring, hvorpaa stode Navnene paa fire Personer af samme Sort, blandt hvilke Etatsr. Lüders's i Spidsen; men alligevel erholdt Etatsraaden med alt dette kun 143 Stemmer. – At sand Jnteresse har besjælet Flensborgerne ved foranstaaende Stændervalg, maa ansees som afgjort, naar man seer hen til, at af 452 Valgberettigede havde 350 indfundet sig til Afstemning. den 30te. Jaften have Nabobønderne en Fest i Harmonien, hvor de styrke dem til, i Morgen rigtig at vælge Slesvig=Holstenere for deres District. Skulde Udfaldet blive videre interessant, skal det nærmere blive meddeelt.
Viborger Samler, 1847-01-02
Uagtet vor Byes Jndvaanere ikke bryde sig om Politik og Statsanliggender, – hedder det i en Skrivelse fra Sønderborg af 17de Decbr. i Dannevirke" – saa er der dog indgivet en Petition herfra til Stænderne om at blive indlemmet i det tydske Forbund; men det var en Petition, som var kommen fra Slesvig. Som Følge heraf vilde Faa eller Jngen underskrive den, uagtet Uhrmager Jversen og, som det hedder, ogsaa Sennepshandler Stade gjorde sig al mulig Flid for at hverve Navne. Sidstnævnte var Overbringer af Petitionen i Slesvig. Det Komiske var, at da man mærkede, at Borgerne her ikke ret vilde underskrive det fremlagte, i krasse Udtryk affattede Document, greb man til det desperate Middel at lade Beboerne i Augustenborg underskrive med og blande deres Navne mellem Sønderborgernes, hvorved det lykkedes at erholde (Handelsbetjente, Jkkeborgere, Kjøbenhavnere a. iberegnede) henved 80 Underskrifter, der nu alle udgaves for sønderborgske Borgeres. Hvo veed, om ikke de fleste Petitioner, hvormed Stændersalen denne Gang er bleven opfyldt, ikke ere fremkomne paa en lignende komisk Maade.
Viborger Samler, 1847-01-02
En Bondes 26-aarige Søn i Landsbyen Høgel har Løverdagen den 5te Decbr., om Aftenen, skudt en derværende Bondes 17-aarige Datter. Uændset Kjærlighed, var Aarsagen til denne Daad. Morderen havde hertil samme Dag kjøbt sig et dobbeltløbet Gevær i Bredstedt. Umiddelbart for Gierningen skal han, hedder det, have knælet paa det Sted, hvorfra han gjorde det ulykkelige Skud, og her udtalt følgende Bøn Herr, starke mich im Glauben, Lass mich Deine Wege gen; Nichts soll mir die Hoffnung rauben, Das wir einst und wiedersen, Efter fuldbragt Gierning vendte Morderen ligge tilbage til sine Forældres Huus og satte sit Gevær i Forældrenes Stue med de Ord: "Det er fuldbragt, jeg har skudt min Kjæreste. Han tog derpaa Afsked fra sine Forældre forat begive sig til Bredstedt og her anmelde sin Misgierning. (Dannev.)
Viborger Samler, 1847-01-02
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 40de Møde blev til foreløbig Behandling foretaget Sagen ang. Udkast til en Pensionsanordning for afgaaede kongelige Embedsmænd samt disses Enker og Børn. Comiteen (Friis, Lax sen, Tage Müller, v. Stöcken, Bruun) foreslaaer, at Udkastet skal emanere som Lov, dog med adskillige Forandringer og Tillæg, af hvilke følgende ere de væsentligste: At Tjenesten fra 1 til det tilendebragte 15de Tjenesteaar berettiger til Pension fra 20 til 30 Procent, fra det 15de til det 20de Aar 30. 40 pCt., fra det 20de 25de Aar 4050 pCt., fra det 25de 30te Aar 5060 pCt., fra det 30tete Aar 6070 pCt., fra det 35te 40de Aar 70–80 pCt., fra det 40de 45de Aar 8090 pCt., fra det 45de 50de Aar 90- 100 pCt., samt at Pensionens Størrelse indenfor disse Grændser kommer til at beroe paa den Jver, Nidkjærhed og Duelighed, som Embedsmanden, ved sin Embedsførelse har lagt for Dagen, samt paa Embeds tiden og øvrige forhaanden værende Omstændigheder. At den, der har tjent i fulde 50 Aar eller derover, vil altid erholde sin fulde Gage i Pension, naar han afgaaer af Statstjenesteen. At ogsaa Enhver, der har fyldt sit 20 Leveaar, skal være berettiget til at forlange sin Afsked og afgaae med en Pension af 2/8 Deel af sin Gage, forsaavidt han ei ifølge sin Tjenestetid maatte have Krav paa større Pension efter Scalaen. At det samme ogsaa skal gjælde om den Embedmand, der forlanger Afsked efter 25 Aars Tjeneste og har opnaaet en Levealder af 65 Aar. At der, naar en Embedsmand entlediges, fordi hans Embede inddrages, vil blive givet ham 2/3, og, efter Omstændighederne, endog indtil det fulde Beløb af hans Gage i Pension under Navn af Vartpenge, med den vedvarende Forpligtelse for ham, at lade sig ansætte i et andet passende Eibede, hvortil Staten maatte finde ham stikket; og naar Embeder oprettes, som maae forudsees at ville blive temporaire, ville Embedsmændene være at antage under udtrykkelig Betingelse af, at saadan Ansættelse ingen Ret hjemler til Pension.
Viborger Samler, 1847-01-02
At den Embedmand, der ved Udførelsen af sin Tjeneste kommer saaledes til Skade, at han maa afskediges, faaer sin hele Gage i Pension; dog bør han være pligtig at modtage et andet passende Embede, hvortil han kan ansees skikket. At der indskydes en ny Paragraph, som vilde blive af omtrent følgende Jndhold: "Tienestetiden regnes i Almindelighed fra den Dag, da Embedmandens Udnævnelse har fundet Sted; men saafremt dette er skeet førend den Vedkommende havde fyldt sit 21de Aar, bliver Tjenestetiden ikkun at regne fra denne Termin. Ved Bestemmelsen af Pension for Militaire bliver ethvert Aar, i hvilket den Vedkommende har deeltaget i danske Troppers Krigstog ud af Landet eller i Kamp mod en i Landet, indfalden Fjende, at regne for tvende Aar, uanseet at han paa den Tid ikke maatte have opnaaet den ovennævnte Alder. Ved Tjenestetidens Beregning har det ingen Jndflydelse, at Embedsmanden efterhaanden har været ansat i saadanne forskjellige Embeder, der vel henhøre under den almindelige Regel i § 1, men for hvilke Pensionen ifølge de særegne Regulativer kan falde forskjellige Kasser til Last; hvorimod samtlige slige Embedsaar blive at lægge sammen for at beregne den Pension, hvorpaa der ved Afgangen fra det sidste Embede kan gjøres Krav. Naar en Sagfører ansættes i et saadant Embede, som berettiger til Pension, bliver hans Tjenestetid at regne fra Datum af hans Sagførerbestalling. De Aar, som en Embedsmand har tilbragt paa Vartpenge eller i hvilke han har været entlediget med Pension, skulle, naar han senere igjen er bleven ansat i et kongeligt Embede, medregnes til hans Tjenestetid, hvorimod de Aar, i hvilke en Embedsmand frivilligen har været udtraadt af Statstjenesten, i Almindelighed ikke skulle medregnes til hans Embedstid, naar der senere maatte kunne blive Spørgsmaal om hans Pensionering." At det Beløb, der af uvisse Jndtægter bliver at lægge til Grund for Pensionens Bestemmelse, beregnes efter Middelbeløbet af de sidste 10 Aar. At der for de Embeder, ved hvilke Sportler, Procenter og lignende Emolumenter udgjøre en væsentlig Deel af Vederlaget, sættes et Beløb af 3,000 Rbd. i samlet Embedsindtægt som det Maximum, hvoraf Pensionen kan beregnes. At naar Pensionen ikke er hævet inden et Aars Forløb, efter at den er forfalden til Udbetaling, skal Retten til dette Beløbs Hævning være fortabt, hvilket Beløb da hjemfalder til Statskassen.
Viborger Samler, 1847-01-02
At enhver Enke efter en pensionsberettiget Embedsmand skal være berettiget til en Pension af imellem 12 og 16 pCt. af de Embedsindtægter, som Manden havde ved sin dødelige Afgang, eller da han med Pension afgik fra Embedet, dog i intet Tilfælde mere end 600 Rbd. om Aaret, med mindre Manden beklædte et Embede, som hørte til de tre første Classer i Rangen. At Enken efter den Embedsmand, som i en Alder af over 60 Aar har indladt sig i Ægteskab, ikke skal være berettiget til Pension, men at saadant kun kan ventes tilstaaet, efter Ansøgning, naar Omstændighederne anbefale Saadant, og da aldrig over Halvdelen af den Pension, som Enken ellers vilde kunne have erholdt. At Udkast til en Pensionsanordning for afgaaede geistlige Embedsmænd samt deres Enker og Børn, efter de samme Grundsætninger, som komme til at gjælde forandre kongelige Embedsmænd, maa blive forelagt Stænderne, om muligt i næste Diæt. Endelig indstiller Comiteen: At Forsamlingen, ved at afgive allerunderdanigst Betænkning over det forelagte Lovudkast, vilde henlede Hans Majestæts Opmærksomhed paa, at Naadessecretariatets Virksomhed maa for største Delen synes overflødig, naar Pensionsvæsenet bliver ordnet paa en fast og bestemt Maade, og at det synes rigtigst, at dette hele Jnstitut ophæves. Comiteens Minoritet (v. Stöcken og Bruun) foreslaaer, at Sagførere skulde erkjendes berettigede til Pension, uagtet ikke alle de fastsatte Betingelser, paa dem ere anvendelige.
Viborger Samler, 1847-01-02
Udnævnelser. Armeen. Under 24de d. M. er Premierlieutenant i 5te Linie Jnf. Bataillon F. J. H. v. Hoth, allernaadigst udnævnt til Regnskabsfører ved samme Bataillon og Fuldmægtig i Generalstabens Bureau, Kammerjunker M. M. v. Treschow, til Regnskabsfører ved 2den Linie-Jnf. Bataillon.
Viborger Samler, 1847-01-02
Ved Tallotteriets 1416de Trækning i Wandsbeck, den 29de Decbr., udkom: Nr. 32. 79. 81. 20, 5.
Viborger Samler, 1847-01-02
Søndagen efter Nytaar prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin
Viborger Samler, 1847-01-02
AVERTISSEMENTS. At Generallisterne over de Valgberettigede og Valgbare i de jydske Kjøbstæders 8de Valgdistrict, i Overeensstemmelse med Forordningen 15de Mai 1834 § 27, fra Mandagen den 4de Januar førstkommende blive henlagte til det befalede Eftersyn i 14 Dage paa Raadstuerne i Thisted, Nykjøbing, Skive og Nibe, bekjendtgjøres herved. Thisted Amthuus, den 30te December 1846. Rosenkrantz, Valgdirecteur.