Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Den belgiske Sag er dog for Øieblikket den som meest tiltrækker sig den almindelige Opmærksomhed. De østerrigske og preussiske Gesandter ere virkelig afreiste fra Brüssel tilligemed deres hele Gesandtskabspersonale, og have indtil videre taget Ophold i Aachen. (De vare ankomne dertil den 7de Februar og afstegne i Gjæstgivergaarden: "den store Monark.*) Saasnart man havde faaet Vished om at det var den belgiske Regjerings faste Beslutning at ansætte den forhenv. Generallissimus over den polske Armeere, i den belgiske Hær, havde det preussisk Gesandtskab i Brussel øieblikkelig afsendt en Koureetil Paris. Altsaa vil man virkelig føre Krig imod os og sønderrive de fem Magters Decret!" havd Grev Pahlen (russisk Gesandt i Paris) høit udraabt og tilligemed de preussiske og østerrigske Gesandter strax begivet sig hen til Grev Mole. Ved Hjelp af den polske Revolution - havde Grev Pahlen saa til Udenrigsministeren – truer den belgiske Revolution at ville definitivt bemægtige sig Limburg og Luxemburg, som ved en høitidelig Tractat er Kongen af Hollands Eiendom." Hvad Grev Mole havde svaret derpaa, det meldes ikke, men strax efter havde Østerrigs og Preussens Gesandter sendt Kourerer til Wien og Berlin samt Depescher til Gesandtskaberne i Brüssel, som ved Modtagelsen deraf, strax havde forlangt deres Reisepasse. Det hedder fra Brüssel at Kong Leopold har erklæret: General Skrynetzkibs Sag at være som hans egen!" Den belgiske Hær er som beruset af Glæde og Enthusiasme over denne berømte Helts Ankomst. (Han er mellem 50 og 60 Aar gl. c. 5 Fod 10 T. høi, af et mandhaftigt Udvortes, med høi Pande, gjennemtrængende Blik &c. Han har tjent sig op igjennem alle Grader, og begyndt sin militaire Løbebane i Slaget ved Jena.) Tilligemed ham bleve 15 andre polske Officerer ansatte i den belgiske Armee. Der hersker en overordentlig Virksomhed i det belgiske Krigsministerium. Kongen er med allevegne, og selv personlig vil han kommandere sin Armee. Marschal Gerard og Hertugen af Remours befinde sig (hedder det hos ham i største Incognito, paa Slottet Lacken. Hertugen af Orleans ventedes til Brüssel, hvor der er en Bevægelse uden Lige. Alle unge Mennesker ere i høi Grad exalterede, Alle ville slaaes med Hollænderne, og ere næsten ikke til at styrre. Frivillige og Borgervæbninger ruste sig paa alle Kanter. Selv Geistligheden begynder at blande sig deri. Erkebispen af Mecheln har anordnet Bønner som skulle holdes i Kirkerne for Landets hellige Sag. Antallet paa de Fremmede, som allerede have taget belgisk Tjeneste, anslaaes til 8000. J det Limburgske frygter man for et pludseligt Overfald af Hollænderne. Disse have afkastet alle Broerne som føre over Floderne til de store Landeveie. Ved Hechtel, imellem Herzogenbusch og Hasselt, have Belgierne opkastet nogle svære Batterier. Alt vedbliver at tyde paaat Belgien vil forsvare sig til det Yderste. Det hedder, at da Gesandterne havde truet med at reise bort, hvis Kongen ikke lod Skrynetzki fare og strax viste ham ud af sit Land, havde Leopold sagt: "Deres Regjeringer have ikke gjort noget for mig, hvorfor skulde jeg da gjøre noget for dem – Med Skrynetzki ankom ogsaa to andre berømte Polakker: Zamoysk og Fyrst Cartoryski. (Dronningen af Belgien er pludseligt bleven meget farlig syg.)