Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-12-29
No. Anden Aar Gang. Aar. 1766. Efterretninger. Fra ontoir, Eddre. et i Bergen i Norge. Mandagen, den 29de Decembris Extract af et Brev af 9de Decembris 1766 fra en ubenævnt patriotisk Land Mand, i Hardanger-Fogderie. Mangler i Land-Væsenet og Handelen tilsidesætter meget af det almindelige Velgaaende. Jeg haver vel, efter min Leilighed og Omstændighed, som en enfoldig og ulærd Bonde Mand. gjort Forsøg paa disse Manglers Forbedring. Men samme ere saa ringe og ufuldkomne, at jeg neppe kand melde dem, var det ikke for at blive meere undervist, saa og at mange andre kunde faae Øie ne op at see til deres eget Bedste. 1.) Angaaende Jord-Dyrkningen, da haver jeg en 7 Aars Tid lagt mig efter paa den bedste Maade at avle Potatos og kiøbt de nyttigste Underretninger derom, som alt ei vil hjælpe uden Guds Velsignelsee og egen Erfarenhed kommer dertil. Jeg haver altsaa forskaffet mig, deels uden og deels indenlands fra 5 Sorter Potatos. Samme haver aarlig været mig en god Hjælp til Spise i Huusholdningen og hvert Aar forskaffet mig i Penge saa meget som min Gaard svarer i de Kongelige Skatter. Jeg kand og med Sandhed sige, at paa et Stykke Ager, som neppe tilforn gav af sig 2 Tønder Korn, avlede jeg et Aar for 30 Rdlr. af Potatos. Jeg haver vel gjort min Flid i at underrette mine Landsmænd om den Frugts Nytte og Gavn, som og haver gjort en god Begyndelse. Men jeg ønskede, at det hele Land kunde blive deelagtig i saadan Guds Velsignelse. Jeg haver og gjort en Begyndelse i at dyrte den for et Par Aar siden bekiendtgjorte Standen Rokken, som er en meget god Vinter-Rug. Jeg haver tilforn giort Forsøg at saae af den her brugelige Vinter=Rug. Men som min Jorder kold og vaadlændt, haver jeg ikke faaet den til at voxe, men er gaaen ud af Vinter-Kuld. Men denne Rug, som ovenmeldt er, vox meget ypperlig og det i meget maver Ager og bar hen imod 15 Fold, er derfor værd at lægge sig efter. De 5-Sorter Potatos og meerbemeldte Rug er for nærværende Tid hos mig at bekomme. Og om nogen lyster at giøre Forsøg med at dyrke dem, er samme for Betalning ved Leveransen til Tieneste. Og om Høistærede behager at bekiendtgiøre samme, er samme hos mig tilforladelig at bekomme. At saae pansk Kløver-Frøe baade af den hvide og røde, haver jeg og gjort Forsøg med. Samme kunde vel paa endeel Steder lønne Umagen. Men den vil have meget Giødning. Den var just ikke saa ufordeelagtig for mig. Dog blev jeg ved et Vanhæld skilt dermed. Prøve at faae Tobak haver jeg og gjort. Men Frøet vil ei komme sig saa tidlig, som jeg gierne ønskede. Hvorfor det i disse Aar ei haver vildet blive modned. Dog forleden Aar 1765, bekom jeg endeel Blade, 23 Tommer, lange, halvtolvte Tømme brede, og af temmelig kraftig Smag. Men i Aar blev det mindre. Jeg haver altsaa nu ladet forskrive fra SvergeTobaks-Frøe og Høe-Fro, som mere beqvem med vores Clima. Og, om Gud sparer Liv og Hilsen, vil jeg endnu giøre et Forsøg dermed. Kunde i Høistærede forskaffe mig imod fornøielig Betaling: Skaal Pund frisk og fersk bedste Slags Kummen eller Karve, da ville jeg have gjort et Forsøg med at høste 3 Aar af engangs Pløining og Saaning. Det har faldet mig saa i Tanker Men Udfaldet vil Tiden lære. Dog haver jeg gjort som et lidet Forsøg derpaa tilforn. 2) Angaaende den Handel, som føres imellem Borger og Landmand. Samme burde være til fælles hed, ste Fordeel. Og paa det jeg ei skal indlade mig vedkommende Ting, som jeg ei forstaaer, vil jeg kuns melde noget om Skovene, hvoraf bringes Bord og Træ-Last. Det Første jeg fik Skov og lidt Sauge-Brug under Hænder, saa fulgte jeg den almindelige Maade i et skiære af de saa kaldede ordinaire Bord, bestaaende af 4re Alens Længde, Tykne og Bredde blev af de meste indknebet efter deres eget godt befindende. Thi det bestod sig den største Fordeel i at bringe en Mængde frem med usle og ubygtige Bord. Prisen blev og var gandske liden for Tolvten. Borden var alt saa nød at forskaffe en Mængde. Heraf maatte jo nødvendig Skovene rumeres. Om nogle vilde skiære, gode forsvarlige Bord, var Prisen dog næsten den samme. Jeg tilbød mig ofte at sortere Bordene. Men hvor gode de end var, saa kunde de dog ei komme i Priis. Thi de kaldtes alligevel for Bergenske Bord udenlands. Det er at sige meget slette. For en 9 Aars Tid siden reiste jeg til Stavanger Amt og der besaae Sang-Bruge ne og udhørte Priserne. Jeg skrev til Bergen. den ingen vilde indlade sig i Handel med mig, til min Fordeel, at sortere. Altsaa handlede jeg i Stavanger nogle Aar med god Fordeel og siden i Bergen af samme Sorter. Saa jeg vil den haver svaret det fierde hvert Træ i min Skov, en fierde Part af Arbeidet og bekommet endda stere Penge aarlig. Erfarenhed lærer at det var til stor Fordeel, at Landmanden aarlig blev underretten hvorledes han for sig og Negotianten kunde skiære de meest afsættelige Bord. O. s. v. Solgt ved Auction i næstleden November, Maaned. 12.) Afgangne Procurator Johann Simon Cramers Stervbods gamle Huus i Marken solgt til Sønnen Sr. Martinus Crammer for 500 Rdlr. Den 13de Endeel Gahr-Kaabber fra Berg Verket i Syndhordlehn solgt af Hr. Berg-Raad Blichfeld til adskillige i alt for 2808 Rdlr. 2 Mk. 10 sk.; Afgangne Cornelius Rentzers Stervbods Huus solgt ved 3die Auction til Hr. Thomas von Westen Angel for 320 Rdlr. Den 20de Hr. Hans Henrich Stammers Opbuds Bods Vaan-Huus i Hollænder-Gaden solgt til Hr. Peter Greve for 12000 Rdlr.; Fem tolvte Deele i Skipper PeterHermansens førende Skib, bemeldte Opbuds Bod tilhørende, solgt til Hr. Peter Greve for 2050 Rdlr. Den 24de Jan Andersens Luths Opbuds Bods Vaan-Huus lige over Nykirken solgt ved 2den Auction til Skipper Arnoldus Montagne for 600 Rdlr. Den 28de Maren Elisabeth Sal. Anders Dues Vaan-Huus med Søe-Boder og videre ved Nøstet solgt af Panthaversken Provstinde Bredal i Stavanger og kiøbt af hende selv ved 2den Auction for 400 Rdlr.