Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Commendanten Øfverst Vogt med hans underhafvende Officerer, och nogle til Hest, saavelsom til Fods undfangede Hans Majestæt paa Broen, og præsenterede paa det underdanigste Nøglene til Byen, Bormesterne och Raadet opvartede Hans Majestæt ved Porten, och der hand kom nær til, møtte de hannem hver i sin Rang och Stand, och beviste deris underdanigste Devotion och Ydmyghed. Hans Mayt. som var til Hest, blef af Commendanten med Rytteriet och Soldaterne ledsaget indi Byen. Der hand vaar kommen ind, løssnedis 27. af de største Stycker paa Voldene. Borgerne gerne stode paa begge Sider aff Porten oc Gaderne indtil Raadhuset. Bormestere och Raadet, ginge næst for Kongen och ledsagede ham ind paa Raadhuset. Fodfolcket af Guarnisonen och Besætningen, blefve staaendis paa Torfvet, itre hobe lige tvert ofver fra Raadstuen. Men Rytteriet holt uden for Dørren af Raadhuset. Jndgangen blef besæt med Dravanter, och et Compagnie Borgere som der hulde Vact. Der Majestæten. var kommen ind paa Raadhuset, skiøde atter ligesaa mange Stycker af Voldene: Hvorpaa Fodfolcket gaf tre Salve, och Styck-Majoren ved HofvedVacten svarede med tre Stycker, som trende gange paa Raad blef afskut. Dernest komme Borgerne och masserede Raadhuset, forbi med flyende Faner, och klingende Spil, och blefve helsede af Krigsfolcket med 3. dubbelt Dansk Løsen. Strax skiød StyckMajoren atter af Voldene tredie gang med 27. Stycker. Mod. Aftenen tracterede Bormester och Raad Hans Majestæt paa Raadhuset med et herligt Giestebud. J samme Giestebud var det gandske foromtalde Følge, tillige med Vice Admiral Spaen. Och holt Borgerskabet den gandske Nat deruden for udi Vaaben. Men eftersom Hans Majestæt icke vilde være Borgerskabet videre til Bekostning, tog hand ind til Commendanten, hvor hand holt daglig begge Tafel, och blef opvartet af Raadet. Løfverdagen derefter lod hand mynstre Krigsfolcket, dissligeste besaa det ny Verck, som Commendanten hafde ladet giort. Søndagen, som var den 24, fick hand Bud at Churførsten af Brandenborg var alt ankommer til det Kloster Dobbran, och der ventede Hans Majestæt. Hvorfore hand reisede der hen, och talde med hannem. Hvorom det var, veed mand icke. Der Samtalen var holdet, blefve Churførstens Betiente med rig, Skienck af Hans Majestæt forærede. Saa tog och Hans Majestæt Elephant Smycket af sin Hals och hengde det paa ChurPrintzens Hals. Churførstinden var oc tilstede och en anden Førstinde af Sønderborg i Holsten, Mmmmm i sten, dissligeste Førsten af Hom borg i Hessen och en Printz aff Churland, saavelsom Grefve Tromp. Och blefve alle tillige med Hans Majestæt spisede. Der Hans Majestæt kom tilbage igien, stode Borgerne i Gevær, men der blef icke skut Salve baade af Hvalfisken og Byen ligesom tilforn den 21. Novembr. Den 27. hafde Hans Majestæt all Magistraten och Øfrigheden i Byen til giæst. Den 28. dito blef tilsagt at mand skulde være. ferdig at rycke op igien, och ble strax den meeste deel af Føringen uch Pagazier igien indskibe, Hans Høygreffelig Excellentz af Alefeld Rigens store Cantzeler, fick Lof at reise til sit Gods i Holsten, och derifra til Lands af Kiobenhafn. Det Giftermaal med lem Chur-Printzen och Princessinden af Hessen Cass, voris allernaadigste Dronnings Søster skal i denne Handel och være sluttet. Churførstens Cantzler Brant, reyser med af Kiøbenhafn, och skal fare paa den Svenske Falck. Den 4 Decembr. er allerhøyst bemeldte Maj. lyckeligen hiemkommen til Kiøbenhavn. Udkast af de foreslagne Freds Puncter, som Kongen af Frankrig fremsætter och efter deris indhold begiærer at giøre Fred med Keiseren och de andre Allierede. 1. Skal en oprictig och stedsevarende Fred være stiftet imellem Keyseren och Frankrig, saavelsom deris Allierede paa begge Sider. 2. Saa skal och alt hvad enten af Parterne hin anden hafver gjort Skade eller imod være forgiet med alle, derunder och forestaaet hvad begge Parters Allierede hafver tid for Skade, eller Uret den eene af den anden. 3. Jngen af Parterne skal hielpe den andens Fiender, under hvad Pretext och Paaskud det och skee kunde. 4. Den Mynsterske Fred som blef sluttet Aar 1648, skal være ved Mact, undertagende de Poster, som i efterfølgende Artickler er udtrykkeligen forandret. 5. 6. 7. 8. Kongen af Frankrig afstaar til det Romerske Rige all den Ræt som hand efter den Ossnabryggiske Freds Tractat hafde til Philipsburg. Och Keyseren derimod afstaar til Frankrige all den Ræt och Rettighed hand hafde til Freyburg. 9. Kongen af Frankrige och hans Undersaatter skal altid hafve fri Fart och och Passase igiennem Keyserens Lande fra Breysach til Freyburg, naar det dennem lyster. 10. Keyseren skal ikke legge nogen Told eller Accise paa hvad Proviant och Krigs Forraad som der føris fra Breysach til Freyburg, eller fra Landet Breissgau til samme Freiburg. 11. Hertugen af Lottringen skal igien nyde sine Lande med all deris Herlighed, ligesom hans Fader hafde dennem Aar 1670. dog undertagende det som i efterfølgende Puncter er forvexlet. 12. Den By Nanct skal høre Franck rig til til evindelig Eye, med alt dertil hører. 13. At Farten af Franckrig til Nancikand være diss friere, skal ved Hertugens och Kongens Commissarier giøris en Vey en haft Mil Veys bred fra Nancitil Dizier, och en anden fra Nanci til Schletstad, saavelsom den tredie fra Nanct til Verson i Burgundi Grefve dom, och den fierde fra Nanci til Metz. 14. Alle Platser, Jorder och Byer med des Tilbehøring paa en half Miis Omkreds skal høre Kongen af Franckrig 15. Saa skal och Hertugen afstaa til Kongen den By och Provest Longe vick Hvorimod Kongen skal give Heringen igien et Profvesti i de tre Biscopdømme som skal være ligesaa stort och got. 16. Jtem skal Kongen afstaa til Hertugen den Stad Toul med all sin Herlighed och hvad der tilhører. 17. Hvad Toul och hvad Nanci i særdelighed tilhører skal mellem begge Parters Commissarier foreenis och afskeedis. 18. Den som har nogen Beeneficia eller Præbender skal nyde dem her efter som tilforne. 19. Hvad Rettergange der kunde skee paa Kongens vegne, skal hafve lige saa god Fremgang som Kongen endnu var Landets Herre. 20. Hertugen af Buvillon skal beholde Hertugdommet Buvillon, dog Bispen af Lyttig sin Ræt forbeholden, och skulle tvende Mellem mænd forordnis som dennem inden tre Maaneder efter Tractaten er sluttet skal førene. 21. Førsten Egon Fyrstenberg, Bispen af Strassburg tillige med hans Broder Prinz Willem Egon, och deris Fetter Prinz Anthoni Egon Landgrefve til Fyr stenberg, saa vel som alle andre af samme Huus med alle deris Underhafvende skal sættis atter i deris Stand och Værdigheder, och skal Bispen af Strassburg, samt Landgrefve An honi tilbage gifves hvad hvad dennem er fratagen. 22. Hvad Kongen af Sverig paa sin egen och Hertugens vegne af Holsteen med de Allier de forligis och foreenis om, skal holdis ligesaa fast som det her var indført. 23. Kongen af Frankrig vil hafve sig forbeholden at føre Krig mod Sverriges Fiender, och Keyseren dennem ikke i nogen maade at hielpe. Mmmmm til 24. Hvad 24. Hvad Hertugen af Saphøien angaar, blifver alting ved den Ossnabrügeske Freds Tractat.