JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Sir James Graham talte imod Motionen og uden Tvivhave hans Argumenter havt megen Vægt, om de end ikke bringe Seieren paa Ministeriets Side. J Løbet af sin Talle kom han til at yttre sig om, hvad han egentlig forstod ved ægte Whig=Grundsætninger: "Jeg taler, sagde han, i LordRussells, et af Husets berømte Medlemmers, Nærværelse; berømt, ikke blot fordi dette Medlem stedse har forsvaret den borgerlige Frihed, men ogsaa fordi han har forfægtet den protestantiske Religions Sag. Whig Grundsætninger, saaledes som jeg kjender dem, bestaae i dristigt at forfægte den meest uindskrænkede Menings- og Handlingsfrihed baade i Politiken og i Religionen, saavidt den kan bestaae med Landets Love og Forfatning. Om jeg ikke tager feil, bestaae ægte Whig=Grundsætninger ikke mindre i Kjærlighed til borgerlig Frihed, end i en vaersom Agtpaagisvenhed paa den catholske Religion, at den ikke atter bliver et Redskab for politisk Magt, at den ikke atter anmasser sig Ret til Overherredømmet og til at træde andre Religionsbekjendere under Fødder, og fremfor alt bestaae ægte Whig Grundsætninger i en varm Hengivenhed for den protestanUtiske Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Man beskylder Valgloven for, at den trænger til en Reform i frisindet Aand; og at der, saalænge denne ikke er foregaaet, neppe vil være at tænke paa en Reform i Regierings- og Forvaltningsystemmet. De Deputeredes Kammer, som hellere end gjerne vilde gjøre sig gieldende som NatioAnalrepræsation, viser, med hver Dag mere og meere, hvorliden Fordring det kan gjøre paa dette Prædicat. Svaghed, Frygtsomhed, smaalig Egennytte hos det større Antal af dets Medlemmer, bringe det derhen, at Nationens virkelige Fornødenheder, den offentlige Menings Krav stedse og gjentagen maa staae tilbage for denne eller hiin, virkelige eller formeentlige Regjerings-Jnteresse. Aldrig har vel en Nationalrepræsentation paa en mere aabenbar Maade stillet sin Uduelighed, til Skue, end det er skeet ved de nu tilendebragte Debatter over det Lovudkast, som skal bestemme Ministrenes og det øvrige Regjeringsembedsmænds Ansvarlighed. Den 2den April gik det igjennem i Kammeret med 183 Stemmer med 161. efterat det, under 14 Dages Debatter, var bleven saaledes omkalfatret, at ingen er istand til at gjøre sig Regnskab for dets egentlige Betydning. Kun saameget synes afgjort, at Ministrenes og de øvrige Embedsmænds Ansvarlighed ved dette Lovudkast er bleven aldeles illusorisk, og for saavidt kunne Ministrene ansee Debatternes Udfald som en tilfægtet Seier, men i moralsk Forstand har derimod Ministeriets Anseelse ved disse Forhandlinger, lidt et nyt Stod ved den forunderlige Vaklen i deres egne Anskuelser, som under Debatterne kun altfor klart blev lagt for Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Tyrkiet. Arbeiderne i Arsenalet fortsættes og 11 store Fartøier ere rede til at stikke i Søen, som det hedder, for at gaae til Tripolis, men efter Andres Mening med en anden Bestemmelse, Lord Ponsonby har tildeelt Admiral Rowley Ordre til at vende tilbage til Malta, men man veed ikke, om denne Befaling er ubetinget og om den, selv i dette Tilfælde, vil blive efterlevet. Som bekjendt staaer den engelske Marine directe under Admiralitetet i London og anerkjender ugjerne nogen anden Autoritet. Allerede tidligere har Admiral Row ley villet gjøre sin Uafhængighed af Lord Ponsonby gielden de og prøver vel paany derpaa, naar han erfarer, at tyrkiske Krigskibe staae i Begreb med at vise sig i Middelhavet. Det er derfor uden Tvivl et Misgreb af Porten, at anordne en Expedition, som kan foranledige den engelske Escadre til at forblive paa Stationen ved Wurla.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Fra Alexandrien erfarer man, at Jbrahim Pascha er kommen tilbage til Cairo, bleven vel modtaget af sin Fader og paa en Maade udnævnt til hans Medregent. Nogen Gjæring i Overægypten foranlediger Mehemed Ali til at gjøre en Reise derhen, ledsaget af de fremmede Consuler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Blandede Efterretninger. Man begynder allerede i Portugal at smigre sig med det Haab, at Dronning Maria vil skienke Tronen en Arving hvilket man slutter deraf, at hun har aflagt Sorgen for sin Fader, efter de portugisiske Damers Skik under saadanne Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Serviens Fyrste, Milosch Theodor Obrenovits, har nu udstedt sit Lands Grundlov, deelt i 142 Artikler, underskrevet paa hans Vegne af hans Broder Jephrem Obr. - thi denne sit Folks Gjenføder kan ikke skrive. - og af de 2de Brødre i eget Navn, samt af Folkedeputerede, Statsraad og Geistlige, og forsynede med Alles Segl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Af den nordamerikanske Sømagt ligge 2 Linieskibe, 2 Fregatter, 1 Korvette og 1 Brig ved de baleariske Øer Middelhavet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Angaaende Marschal Maisons Udnævnelse fortælles, at da Thiers og Guizot nylig erfarede, at Marschalinden havde erholdt en Skrivelse fra sin Gemal i Petersborg, hvori denne giver hende Fuldmagt til overalt at erklære, at han for ingen Priis vil modtage nogen Portefenille og ikke vide at sige af nogensomhelst Pariser-Combination, da han anseer sig for meget nyttig i St. Petersborg og Stedet behager ham, udraabte begge som med een Stemme: "Nu er den ret Mand funden til Krigsportefeuillen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
En spansk Guerillachef ved Navn Grau opslog nylig i Nærheden af Wich i Catalonien paa en Landmands Huus gen Proclamation i Faveur af Don Carlos og betydede Eiermanden, at vilde lade ham skyde, dersom han vovede at borttage den. Da Landmanden derimod indvendte, at samme Skjebne forestod ham fra Regjeringens Side, dersom han lod Proclamationen sidde paa Huset, svarede Grau, at han dog gjorde bedre i at adlyde ham, fordi han strax uden videre Omstændighed vilde lade ham skyde, hvorimod Regiebringen var nødsaget at følge de legale Former Siden Borgerkrigens Begyndelse i Spaniens nordlige Provindser ere ialt faldne 787 Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
De tappre siamesiske Krigere bære nu kort afskaaret Haar da Erfaringen har lært dem, hvor skadelige de lange Pidske i Nakken ere, som Chineserne bære og hvorved disse ofte paa Flugten gribes af deres Fjender.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Hr. Oberst v. Brocks Par Ord angaaende Nødvendigheden af en almindeligere Værnepligt, o. s. v., re recenseres i sidstudkomne 2det Hefte af Maanedsskrift for Literatur, hvorved Recensenten begynder med følgende Anmærkning, som desværre har megen indre Sandhed: Der gives i det læsende Publicum Mange, som holde det for afgjort, at enhver Skribent har og maa have et egoistisk eller dog et i personlige Lidenskaber begrundet Formaal, naar han meddeler Publicum fine Meninger, og særdeleshed naar disse staae i nogen Forbindelse med offentlige Anordninger, med enkelte Borgeres eller hele Samfunds Jnteresser, kort sagt med noget af alt det man pleier at indbefatte under den meget omfattende Benævnelse: det Bestaaende. Den, der yttrer sig i Medhold af det Bestaaende, staaer Fare for at blive udraabt som servil; den derimod, som finder noget at udsætte paa det Bestaa gende og vil gjøre Forslag til dets Forbedring, udsætter sig for at blive stemplet som et uroligt Hoved, en Utilfreds (Jldefindet), der angriber det Bestaaende, enten for egen Fordeels Skyld, eller af personligt Had eller Avind, eller af Standsnid, eller idet mindste for at tilfredsstille en Ærgierrighed, der vilde, hvis den fik Spillerum, blive, ligesom Pengegjerrigheden, en Rod til Alt Ondt. De Skaansomste iblandt hun Classe af Læsere, ville i alt Fald bortlægge hans Skrift med et ynkende Smiil over den Daare, som giver sig af med det, der ikke kommer ham ved, og spilder den ædle Tid med Noget, som dog Jntet hjelper, men langt snarere skader! Ved hiint Bestaaende, som visse Folk ville skal være et Noli me tangere, forstaaes mangengang, enten kun en gammel og indgroet Nesas, hvorpaa Brugnyderne ordentlig troe sig at have faaet Hævd, glemmende den uimodsigelige Sandhed: at 1000 Aars Uret danner ikke eet Øiebliks Ret. Eller i lidt bedre Tilfælde en egoistisk Slendrian, som de anseer det for en Capitalforbrydelse at ændse. Herom siger Nordal Bruun, og hvo tvivler vel paa, at han var Conservative etsteds saare smukt: "Den er Fædrelandets og Statens Fjende, der leder ængstlig efter uædle Bevæggrunde hos den Mand, som dog virkelig har udrettet Noget for det Almindelige!"¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Hr. Grosserer Nathanson antager i en Afhandling om Seddeelinddragelsen, at Nationalbanken burde oprette 4 Filialbanker, hvoraf 2 i Jylland, 1 i Fyen, og 1 i Laaland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Hr. Smahr, som en Tidlang har havt Udstilling af gendeel Malerier, og solgt de Fleste deraf, vil herefter anlægge den bestandig Malerihandel, som man tilforn ikke har havt i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Gaarden Nr. 54 paa Kbhvns Vesterbro, hvori er Locale til et Garveri og en Papirfabrik, og som er assureret for 137,000 Rbd., blev forleden Dag solgt ved Auktion for - 5000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
J de tvende sidste Uger have to af de betydeligste Bøg samlinger i Kbhvn. været under Auctions=Hammeren, nemlig: afg. Conferentsraad Kirsteins, og Biskop P. C. Müllers. Bøgerne ere i det Hele blevne usædvanligt godt betalte. Af det solgte gaae de største Sieldenheder til Norge, Sver brig og Tyskland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Ved Budskabet om en elsket, eneste Sösters Död. O, saa er Dit ædle Hjerte bristet, Alt Du slumred södt, bag gamle Norges Fjeld; Da jeg ved et Sorgensbudskab fristed: Tunge Lod, af Skjæbnens vide Væld. Ei en öm, en kjærlig Moders Pleie; Ei en duelig Læges Kunst og Agt; Ei en elsket Hages Bön, i Taarestömme, Kunde standse Dödens strænge Magt. Du drog til Norsland glad, med Gud, Som ung og Brud, var elskte Mages Fryd. Lys var Din Aand, og Hiertet Aandens Pryd, Og end kun ung, Du er alt - Himlens Brud, Saa savn da hist, i Englers lyse Rige: Vor elskte Faders, fromme Broders Aand! og naar til Himlen mine Sukke stige, Rört mindes jeg da : "Slægtskabs gyldne Baand, Aalborg, den 12te April 1835. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Bekjendtgjörelser. Psalmebøger paa Skriv= og Trykp., indb. i Carduan med forgyldt Snit, samt Ditto i marmoreret Bind, til forskjellige Priser. Et kjærligt Farvel fra trofast Lærer, til den af ham confirmerede Ungdom, af Biskop Boisen, 3 Mk. 8 s. Communionbog af Hudtwalcker; 3 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Ny-Testamenter, samt Bibler. Alt faaes til billige Priser hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Af Ny-Mølles gode Papirer faaes nu igjen: PropatrieNr. 1, 5 Rbd. 4 Mk. Nr. 2, 4 Rbd. 4 Mk. Nr. 3, 4 Rbd. 8 s. Concept Nr. 1, 16 Mk. 8 s. Nr. 2, 15 Mk. 8 s. Dansk Bikube=Patent, svensk Ditto, samt holl. Bikube Nr. 1 og 2. Alt til billige Priser hos Rottbøll Sadolin,
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Friske Messina=Apelsiner og Citroner faaes billig hos C. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Paa Kjølskegaards Gods kan faaes tilkjøbs : 1) En Gaard af Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvormed kan følge en Deel Besætning og Inventarium, samt den nedlagte Vinter= og Vaarsæd &c. Gaarden har god Eng, Ager, Græsning og Tørveskiær, og der kan græsses og fodres 4 Heste, 20 Kvæghøveder og endeel Faar. 2) Et Huus, af Hartkorn 4 Skpr.; og 3) Nogle ubebygte Parceller, hver paa 15 a 20 Tdr. Land. Disse Eiendomme kunne tiltrædes saasnart Kjøbet er afsluttet med undertegnede Eier. Hastrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Bekjendtgjørelse fra Postcontoiret. At Brev= og Pakkeposterne sydefter, paa forestaaende Sommertour ville komme til at afgaae første Gang Tirsdagen den 14de April førstkommende, samt Extra-Brevposten fra Hobro til Viborg, Fredagen den 17de næstefter, bringe herved til de Corresponderendes Kundskab; ligesom og at Jndleveringstiderne paa Sommertouren, ere saaledes fast satte, nemlig: Til de sydefter, hver Tirsdag og Fredag afgaaende Brevposter: fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Til de nordefter, samt til Nibe og Løgstøer afgaaende Brev=Poster: Tirsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 7 til 10. Til Thisted, til Forsendelse over Hanherrederne: Tirsdag og Fredag fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Til Pakkeposten sydefter: om Tirsdagen, fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 4 til 8 Aften.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Til Pakkeposten nordefter: Torsdagen den 9de April og fremdeles hveranden Torsdag fra Kl. 6 til 9 Aften. Aalborg Postkontor, den 6te April 1835. Sørensen. En Sopha ønskes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet anviser. Fra idag af begynder min lysebrune indbrændte Hingst, 10 Kvarteer 3 Tommer høi, 4 Aar, at bedække. Den ovennævnte Hingst er uden Aftegning, har en velsluttet Krop, 4 sunde Been og løber godt. Ved Bedækningen erlægges 2 Rbd. De uformuende Mænd, som ikke i Tiden har Penge at erlægge, kan erholde Credit for en kort Tid, imod at deres Hopper ere gode. Ligeledes bedækker en lysbruun, Hingst, som er 3 Aar, uden Aftegning, stor af Væxt, har i gode Been og løber godt. Aalborg, den 13de April 1833. J. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Til Paaske Fløttetid ere Værelser ledige i M. sal. Dahlins Leiesteder i Skomagergaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Gode holstenske Æbler og Boghvedegryn faaes hos Skpr. P. P. Will i Østeraa i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
At Kjøbmand Salomon Moses Jacobys Fal Alit=Bo i Dag er sluttet bliver herved bekjendtgjort. Skifteretten i Aalborg, den 11te April 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Gode Ligge- og Spisekartofler ere at faae hos I. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Gode Sæde=Kartofler faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. Jens Lange, Overauditeur og Herredsfoged i Kjær og Hvetbo Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjering af Cancellieraad og Procurator Jensen i Aalborg, paa Jens Jørgensen af Alstrup i Kjær Herred, Aalborg Amt, hans Veg line, og paa Grund af den dertil under 6te April 1832 meddeelte allernaadigste Bevilling, indstævnes herved Den heller Dem, der maatte være i Besiddelse af den, under 13de Juni 1806 af Jørgen Jensen til Thomas Andersen Vestergaard af Ultved for 500 Rd. d. C. udstedt, og den 5te December f. A. inden Kjær og Hvetbo Herreders Ret tinglæst, Obligation, med Prioritet i det fornævnte Jens Jørgensen nu tilhørende Sted, og en Parcel i bemeldte Alstrup, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., at møde inden benævnte Kjær og Hvetbo Herreders Ret paa Tingstedet i NørreSundby ved Aalborg Kjøbstad, i Aaret 1836, den første Fredag i August Maaned, om Formiddagen Klokken 10, for med bemeldte Obligation at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da til fornævnte Tid og Sted Paastand om sammes Mortification ved Retten vil vorde nedlagt. Forlæggelse eller Lavdag er ved Fr. af 3die Juni 1796 afskaffet. Under mit Navn og Embedssegl. Herredscontoiret i Nørre-Sundby, den 28de Marts 1833. Lange. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Tirsdagen den 14de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3. afholdes paa Herr Consul Hansens Plads offentlig Aucdition, paa billige Vilkaar, over et Parti hvidt, fiin raffigilleret Salt i Sække, hvoraf Prøver forevises af Mægler Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-13
Denne Avis vil, saalænge Sommerposttouren varer, udume: Mandag, Tirsdag, Torsdag og Løverdag;
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Portugal. Den londonske Post af 7de Dennes har bragt den sørgelige Efterretning, at Dronningen af Portugals Gemaal, Prinds August af Portugal, Hertug af Leuchtenberg, har forladt det Jordiske den 28de Marts, altsaa neppe 3 Maaneder, efter at han første Gang hilsedes med Jubel paa portugisisk Grund og modtoges med aabne Arme af Portugals unger, Dronning, der af Tilbøielighed havde udseet ham til sit Live Ledsager. Neppe 25 Aar gammel, maatte han forlades den ophøiede Stilling, til hvilken Skjebnen havde aabnet ham Adgang. At den kongl. Familie, og navnlig Dronningen, ere dybt grebet af Smerte over dette uventede Dødsfald, er ligesaa naturligt som det er vist, at Prindsens Død er et saare stort Tab for Portugal. Ved sine høist agtværdige personlige Egenskaber, og ved den Rang, han nu indtog i Samfundet, befandt han sig i en Stilling, der gjorde det muligt, for ham, at holde sig uden for de Jntriguer, som under Landets nye Forfatning vare uundgaaelige, og saaledes meere ved indirecte end directe Jndflydelse, at bidrage til at gjøre dem uskadelige. Han stod som en Støtte og Garanti for Dronningens Regjering, og fandt, i sin Tid, hans Udnævnelse til Hærens Overbefalingsmand end ikke udeelt bifald, beroligede man sig dog snart, ved at kaste et Blik paa hans uafhængige Stilling. Det har været Dronningens første Omsorg at besætte denne vigtige Post paa ny. Den er tildeelt Hertugen af Terceira, som den ældste General, billiger man end dette Valg, saa frygter man dog paa den anden Siden for, at det vil vække Marschal Saldanhas Jversyge. Døds=Budskabet selv foranledigede en Deel Gjæring i Lissabon. Nalionalgaden forsamlede sig i Hobe og erklærede sig for en Forandring i Ministeriet; de nærværende Ministre betegnedes som Don Miguels Tilhængere og beskyldtes for at have forgivet Prindsen. Da Efterretningen om Sygdommens betænkelige Vending indtraf i Stændersforsamlingen, forenede alle Husets Partier sig om at ville opretholde Dronningens Regjerings=System saavel mod Miguelitter som mod Anarchister. Udsigterne til Roligheds baade i Hovedstaden og i Provindserne have iøvrigt, som det lader, ikke lidt mindste Forandring. Som Aarsag til Prindsens Død angives en Forkjølelse paa Jagt med paafølgende Halssyge, hvormed de engelske Journaler Times og Coureren i deres Beretninger stemme overeens, men Herald taler og Gift, og lægger til, at Liget bærer Præg af denne voldsomme Dødsaarsag, hvormed endnu den Omstændighed skal staae i Forbindelse, at en Sammensværgelse, med den høi Officeer i Spidsen, skal være opdaget i Lissabon. Saameget er rimeligt, at Mistanken om Gift neppe vil forsvinde, med mindre Liget bliver aabnet og undersøgt af fremmede Læger. - Prindsen skal bisættes i den kongelige Begravelse i Kirken San Vincente da Fora i Oporto.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Debatterne over Lord Russells Motion ere blevne fortsatte daglig, indtil den ved Afstemning den 6te April, gik igjennem med 262 Stemmer mod 237. Lorden bemærkede derpaa, at han næste Dag vilde andrage paa, at det maatte lansees som Husets Anskuelse og Formening, at ingen Forholdsregler, med Hensyn paa den irlandske Tiendesag, kunde føre til noget tilfredsstillende Resultat, med mindre de sattes i Forbindelse med hiin Motion.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
En Adresse fra City, som skal opfordre Robert Peel til at forblive paa sin Post, talte den 3die April allerede 5,500 Underskrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Standard meddeler, efter en Privatcorrespondent, en Efterretning, som vel kan trænge til en yderligere Bekræftelse, nemlig, at et engelsk Krigskib, som havde villet passere Dardanellerne, skulde være bleven forhindret der af 3 russiske Krigskibe og af disse næsten boret i Sænk. At Antallet af de engelske Døde i denne Affaire med Bestemthed angives til 28 Mand, er iøvrigt mærkeligt nok.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Østerrig. En ny Sorg har rammet det keiserlige Huus. Erkehertug Anton Victor, en yndre Broder af den afdøde Keiser Frantz, døde i Wien den 2den April. Han var født den 131te August 1779, var Stormester af den tyske Orden i Østerrig og Generalfeldttøimester. Han var ugift og levede i Wien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Blandede Efterretninger. En fransk Journal indeholder følgende interessante Kjendsgierning. Den afdøde Fyrst Oginski havde gjort sig berømt ved Memoirer over den tidligere polske Revolution paa Kossiuskos Tid. En anden, men sørgelig, Navnkundighed er bleven hans efterladte Søn til Deel. Han spilte en mærkelig Rolle i den sidste polske Revolution, idet han ledede Jnsurrectionen i Kredsen Kowne i Lithauen. Denne Fyrste, som i sit Fædreland besad en Formue af mere end 1 1/2 Mill. Specier, og hvis Godser tilligemed al hans øvrige Formuer bleven confiskeret af Rusland, driver for nærværende Til en Bogbinders Haandtering og beskjeftiger i sit lidet Værksted nogle af sine Landsmænd, hvilke, ligesom han, ere blevne Offere for deres Fødelands=Kjerlighed og deres Heltemod. Over Døren til hans Bopæl læser man: "Oginski, Bogbinder." Ludvig Philip og Hertugen af Orleans have forskaffet Oginski Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Allg. Zeit. har en Correspondents=Artikel fra Cairo, et ter hvilken det engelske Dampskib, Hugh Lindseyl var ankommet den 12te Februar til Suez, under Capitain Wil sons Commando. Det havde tilbagelagt Veien fra Bombay i Indien i 30 og fra Dstidda i Arabien i 6 Dag. og medbragt Efterretning om, at Stæderne Hodeida og Mokka i Arabien, allerede siden den 30te Januar vare besatte af ægyptiske Tropper, uden at have gjort ringeste Modstand. Øen Socotora, sønden for den arabiske Havbugt, er taget i Besiddelse af Englænderne, og bliver at det engelske ostindiske Compagni gjort til et Oplagsted for alle de Fornødenheder, som Dampskibsfarten fra Jndien til Ægypten gjør uundværlige paa denne Mellemstation.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
J Polen og Gallicien vil man paany være kommen paa Spor efter Conspirationer, hvori meget anseete Folk skulle være indviklede. Polakkerne kunne endnu ikke lade være at drømme og Revolutioner og Uafhængighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Hertugen af Wellington har atter været udsat for Forfølgelser af en Pøbelhob, som den 30te f. M. ledsagede ham fra Overhuset med Piben og andre Mishagsyttringer. Nogle gik saavidt, at de udstødte Trudsler imod ham, hvorfor 4 Peers i Forening med et Politicorps dannede en Art Æres garde om Hertugen og ledsagede ham hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Kjøbenhavn, den 7de April. J sin næste Forestilling vil Rappo stille sig paa Spidsen af en Veirmølle=Vinge, lade Møllen sætte i Bevægelse under et brillant Fyrværkeri, og selv gjennemkredse Luften circulerende med de øvrige Vinger, i opreist Stilling, og det saaledes, at den Jld som fra alle Sider styrter ned over ham, kastes tilbage fra ham. Tillige vil han med den høire Haand gribe en perpendiculair staaende Jernstang, og idet han i stiv Arm holder Legemet svævende, medens Stangen med Lynets Fart bliver dreiet omkring, gjøre er Luftmarsch, uden at forandre sin Legemstilling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Udgiveren af Bladet, Raketten bekjendtgjør i Berlingske, Tidende, med Cenfors Tilladelse, at han formedelst en stærk Forkjølelse har fundet det nødvendigt at indlægge sig i Frederiks Hospital.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Paa den kgl. Fodselstiftelse blev der i forrige Uge født 22 Børn, og i næstforrige 29.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Østeregitsborg Sognekald i Sjellands Stift, 250 Rd. - Jerne og Skads Sognekald i Ribe Stift, 280 Rd. - Harring og Stagstrup Sognekalunder Aalborg Stift, 278 Rd. Den halve Kongetiende af Stagstrup Sogn er henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford. - Gjøl Sognekald under Aalborg Stift, 180 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
- Tranderup Sognekald paa Ære, 220 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli: D. 30te Jan. er Postmester og Maaler i Kjøge, Justitsraad J. A. Mühlenstedt, beskikket til Branddirecteur i Ringkjøbing Amts søndre og østre District; d. 1ste April er Sognepræst for Østeregitsborg, Menighed i Sielland, L. C. Holsøe, beskikket til Sognepræst for Frederiksberg og Hvidovre Menigheder i Sielland; Sognepræst for Tranderup Menighed paa Ære, J. Knudsen, til Sognepræst for Hagenberg Menighed paa Als; Sognenepræst for Gjøl Menighed i Aalborg Stift, F. Winther, til Sognepræst for Slemminge og Fielde Menigheder i Lolland; forhenværende personel Capellan for Lyngby Menighed i Sjælland, H. B. Berg, til residerende Capellan for Bjerregrav, Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift Cand. theol. J. H. V. Paulli til Catechet ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn; Cand. theol. J. C. C. Boeck til personel Capellan for Hvirring og Hornborg Menigheder, i Aarhuus Stift.