JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-01-19
London, den 30te December. Efter vore Blade har den franske Ambassadeur i St. Petersburg, ter Nøre anmodet den russiske Riaskanzler om, at det maatte vorde betalet, at den sidste engelske Resident i Bucharest i Walachiet hans dapirer og Effekter blive forseglede og lagte under Beslag, da man havde opdaget at disse Sager vare blevne holdt skiulte hos en vis Hr. audi i Bucharest.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Fra russisk Side er derpaa Collegie-Assessor Nikita Waigorwis bleven sendt til befalingsmanden for de russiske Tropper i Wallahiet, og ligeledes en Depesche til Hr. v. Radolinkin, russisk diplomatisk Agent i Servien.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Vores Armee i Portugal under Lord Wellington skal endnu forstærkes med 5000 Mand Jnfanterie, 2 Regimenter svært Cavallerie og noget Artillerie. Desuden afgaae en Mængde Officerer, for at overtage Commandoer ved de spanske Jnsurgent=Tropper. Denne sidste Forholds=Regeler bleven anbefalet af Marquis Wellesley, da den spanske Armee har stor Mangel paa brugbare Officerer. Det til Portraal bestemte ridende Artillerie skal i næste Uge indskibes i Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Vort nye Gesandtskab i Spanien skal bestaae af følgende Personer Hr. Henry Wellesley, overordentlig og befuldmægtiget Gesandt Charles Vaugham Esg. Legationssecretair. Major Armstrong følger Hr. Wellesley som Militair=Agent. Vor hidtilværende Gesandt Spanien, Hr. Hookham Frere, ventes med det første tilbage til Engelland paa en Fregat, som Admiral Purvis overlader ham til egen Disposition.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Det er vist, at Regieringen ingen Licentser mere vil udstæde for Skibe fra Østersøen. Forraadet paa østersøiske Produkter er saa stort, at samme ikke kan forbruges i flere Aar. Vore Blade tale end og om, at Østersøen turde vorde lukket.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J et Brev fra en Officeer i Spanien til en af hans Venner i Edingburg af 18de November hedder det: For 6 Uger siden stødte vi til Armeen, som cantonerer omkring Badajoz. Hovedqvarteret er i denne Stad. Her hersker en smitsom Feber. De Syge skulle om nogle Dage sendes tilbage til Lissabon. Dette lader formode at Armeen skal bryde op. Men Forstærkning, og det betydelig, behøve vi fra Engelland, før vi kunne vove at rykke frem. Alle ere vi kiede af vort Ophold her, og den ene længes mere end den anden efter Hjemmet. Spanierne vise kun liden Patriotismus og ere meget tilbageholdne; ja det synes at være dem temmelig ligegyldigt under hvilken Regiering de staae.De nyeste Efterretninger fra Lord Wellingtons Armee melde, at Tallet paa de Syge stedse vorder mindre. Vor hele stridbare Magt i Portugal beløber sig til 30,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Fra Ostindien have vi den Efterretning, at et af Compagniets Regimenter har gjort Oprør, og paa voldsom Maade bemægtiget sig Fortet Masulipatan.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J en Tidende fra Newyork af 25de November meldes, at et fra Carthagena i Syd=Amerika dertil ankommet Skib har overbragt den Efterretning, at Provindsen Quito virkelig har erklæret sig uafhængig; men at spanske Tropper vare paa Marchen derhen, for at undertrykke Opstanden. Nogle andre sydamerikanske Provindser, ønske at vedligeholde Forbindelsen med Moderlandet.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Washington, den 3die December. (Fortsættelse af Præsident Madisons Tale.)J Henseende til Frankrig, den anden krigførende Magt, hvis Foretagender mod vore Handelsrettigheder længe have været en Gienstand for vore retfærdige Forestillinger, da svarer vor Stilling ikke tilde Forholdsregler, der fra de forenede Staters Side ere blevne brugte, for at fremvirke en gunstig Forandring. Resultatet af de forskiellige Meddelelser, der ere blevne gjorte den franske Regiering, i Følge den Autoritet, som Kongressen har overdraget til den fuldbyrdende Magt, indeholdes i vor Ministers Correspondence i Paris, hvilken nu vi blive dem forelagt.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Af nogle andre Krigførende, der yttrede billigt og venskabeligt Sindelag imod os, ere væsentlige Fornærmelser imod vor Handel ikke tilbørlig blevne bemærkede eller hævede. Forestillinger, som man fra vor Side holdt nødvendige, bleve ikke tilbageholdte. Men det fortiener vi Megislaturens Overveielse, hvorledes det amerikanske Flags Sikkerhed og Ære ved passende Foranstaltninger kan hævdes imod den Prostituering af Jndividuer, der er det amerikanske Navn uværdig, og hvorved den sande eller foregivne Mistanke begunstiges, hvorunder Medborgernes Handel saa meget har lidt. Hvad Magterne paa Barbariets Kyster er anbelangende, da er intet forefaldet, uden hvad der, i Henseende til Vidvarenheden af det Venskab hvori vi nu staae med dem, mere kan indgyde Tiltroe end Mistillid. Med vore indiske Naboer er Freden vedligeholdet og bestyrket. Afen Angivelse, som Krigssecretairen vil overlevere, sees, at Fortificationerne paa vore Søegrændser, i de fleste Søehavne, nu ere gandske bragte istand. Værkerne i Newyorks Havn kræve noget længere Tid. Congres=Acten om vore Krigskibes Udrustning er fuldkommen bragt i Udførelse, Hvilken Gang Beraadslagningerne over vore militaire Cablissements maatte tage, saa skulde jeg dog handle imod min Pligt, hvis jeg ikke anbefalede til Deres alvorligste Overveielse Vigtigheden at at give vor Krigsmagt var Sikkerheds store Bulværk og Hielp til en for vor Magt, en Organisation, der bedste kan passe til den eventuelle Stilling, hvorpaa de forenede Stater maae være forberedte. De Summer, som forhen vare samlede i Skatkammeret tilligemed Aarets Jndtægter, der endtes den 30te September, (og som udgiøre over 9 Millioner Dollars) have sat os istand til at opfylde alle vore Forpligtelser og at bestride Regieringens løbende Udgivter, uden at skride til noget Laan. Men vor Handels Uvished og den deraf fulgte Formindskelse i de offentlige Jndkomster, ville i næste Aars Jndtægter frembringe et Deficit, angaaende hvilket saavelsom andre Details jeg henviser til de Forestillinger Skatkammersecretairen vil giøre.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Ved den Forfatning hvori vore Anliggender ere, i Henseende til Hovedpartierne i den ødelæggende langvarige Krig, der føres paa en for de forenede Stater som neutral Nation lige skadelig og ubillig Maade, opfordres igjen National=Lovgivningens Viisdom til den vigtige Afgiørelse i Henseende til de Alternativer, som ligge for den At man vil behandle disse paa en Maade, der er en Nations Raadsforsamlinger værdig, som i lige Grad føler sin Uskyld og sine Rettigheder, og ligesaavel er betænkt paa at hævde sin Ære som at vedligeholde Fred, det venter jeg af Dem med fuldeste Tillid. Og ligesaalidet tvivler jeg paa, at Resultatet vil blive stemplet med Eenstemmighedens Præg, samt vorde understøttet af hver Klasse af vore Medborgere, formedelst oplyst og ved Erfaring bekræftet Patriotismus. Midt under de Trængsler og Tryk, som vi erfare ved udvortes Anliggender, have vi saare megen Aarsag til at lykønske os selv formedelst vor Velfærd i det Jndre. Aldrig var den herskende Sundheds Velsignelse saa almindelig. Aarstidens Frugter, skiøndt i nogle Egne ikke saa givtige som sædvanlig, ere mere end tilstrækkelige for vor Nødtørft. Vort Lands Overflade indholder overalt Beviser paa priselige Foretagender, forøgede Capitaler og varige Forbedringer. Ved vore indenlandske Fabrikers Formerelse bemærke vi en hastig Aftagelse i vor Afhængighed af fremmed Tilførsel. Ved de vilkaarlige Colker, formedelst hvilke de stridende Nationer hver for sig søge at forhindre vor Handel med Modpartiet, stiger vor egen Jndustrie. Betænke vi, at ethvert Fortrin, der udmærker vor Lod fra den Skjæbne, hvortil andre Folk færd ved Tidernes Aand bleve fordømte, skyldes det guddommelige Forsyn, hvis Godhed mod denne fremblomstrende Nation har været saa øiensynlig, da maa vi vel nære de inderligste Taknemmeligheds Følelser, og paakalde dets Almagt om Held og Velsignelse til de Beraadslagninger og Forholdsregler, der maatte tages til vort dyrebare Fædrelands Bedste. James Madison.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Madrid, den 10de December. Natten imellem den 29de og 30te October satte et Corps franske Tropper, der ligger i Arragonien, over Segre, nær ved Staden, Tarres del Segre, hvorhen nogle Qvadriller Oprørere havde taget Flugten. Det var endnu ikke Dag da hele Staden var omringet. J Begyndelsen syntes det, som om hine vilde giøre nogen Modstand, men i et Øieblik bleve disse Qvadriller kastede over Ende af 4de Husarregiment og første Bataillon af 116de Jnfanterie-Regiment, som var gaaet over Floden, skiøndt Vandet gik op til Beltet. Over 186 Oprørere bleve nedsablede, og 80, hvoriblandt 2 Capitainer tilligemed Qvadrillens berygtede Chef, Baget, bleve tagne til Fange. At man fik fat paa denne sidste, er Arragoniens Grændsebeboere saare kiert, da han og Bande, formedelst deres Røverier og Mord, vare de derværende Egnes Skræk.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J nogen Tid har man bemærket en usædvanlig Virksomhed blandt de Militaire. Disse Bevægelser staae i Forbindelse med en almindelig Plan. Allerede have disse Troppebevægelser udrettet saa meger, at flere Egne ere blevne befriede fra de Bander, som uden Skaansel plyndrede og myrdede overalt hvor de kom frem. General Soligne har i Spidsen af sine Colonner dræbt 600 Banditer, som i Egnen mellem Vittoria og Burgos vilde modsætte sig.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Den 20de December. Marschal Hertugen af Elchingen er kommen tilbage til Valadolid, og skal igien have Overcommanden over et Armeecorps.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J Følge troeværdige Efterretninger have Engellænderne trukken sig tilbage fra Badajoz til Egnen ved Lissabon, sandsynligviis for at indskibe sig.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Jnsurgenternes Nederlag ved Occana har udbredt en almindelig Skræk i de sydlige Provindser i Spanien. For at formindske Frygten lægger man tildeels Skylden paa Chefens Uvidenhed og Forræderie; men især paa den Omstændighed, at det spanske Kavallerie var monte ret med Heste fra Barbariet, hvilke, da de ikke vare vante til Jlden, et kunde styrres af deres Ryttere.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J nogen Tid er en Mængde Skrifter udkommen for at berolige Gemytterne og bringe dem tilbage til deres Pligt. Adskillige af disse Skrivter ere navnligen stilede til Jndvaanerne i Valencia. Endnu er Juntaen i Sevilla ikke opløst; men der ere blevne holdte Taler i den, som røbe, at den indseer hvor liden Ret den har til at anmasse sig en saadan Magt, og at den fuldkommen vel veed hvor lidet den er agtet. Flere af Talerne have derfor foreslaaet en mere æret Regierings Oprettelse, og Juntaen har udnævnt et Udskud af 6 Medlemmer, hvortil den valgte de alleruduengste. Greven af Altamira er ikke mere Juntaens Præsident. En Erkebiskop i Partibus (den fra Lasdicea) kom i hans Sted. Hiin Fyrste skal være myrdet, eller, tilligemed nogle andre Medlemmer af Juntaen, fængslet af sine Medsammensvorne. Flere Steder, mod hvilke de franske Tropper vare i Anmars, have afsendt Deputerede til Generalerne, udbadet sig Garnison og lovet at underkaste sig.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Kongen har udnævnt flere Personer til Riddere af den Kongl. Orden.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Constantinopel, den 16de November. Det Rygte udbredes her paa ny, at vore Tropper igien have besat Jsmaal.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
En vis Factionist fra de 7 Øer, ved Navn Dandrini, var hidtil holdt i Forvaring i det franske Palais, efter Betaling fra den franske Charged'Affaires Hr. de Latour Maubourg. Den engelske Gesandt Adair reclamerte ham. Tilskyndet ved dennes Forestillinger anmodede Porten Hr. v. Maubourg at sætte Dandrini i Frihed. Men denne afslog det formelig, lod Napoleons Vaaben opstille paa Ambassadens Hotel, og afventede om nogen vilde være forvoven nok til ikke at respectere en saadan Sauve Garde. Denne raske Beslutning giorde den fornødne Virkning. Porten erklærede Hr. Adair at den ikke kund udlevere Dandrini, og en Janitscharvagt blev sendt til det franske Palais, hvor den framdeles skal forblive ligesom forhen, før de engelske Jntriguer fik Jndpas i Constantiopel.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Rom, den 18de December. Man siger at den hellige Fader har besluttet, efter sin hellige Forgiængers og Ordensbroders Pave Colestinus's Exempel, at nedlægge den romerske Tiar, og henleve sine øvrige Dage i hellig Hvile og Rolighed; desaarsag venter man snart en nye Paves Valg.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Antierpen, den 30te December: Breve fra Vliessingen indeholde følgende om den Tilstand, hvor Fienden har efterladt denne Stad: Slusen ved Indgangen til Bassinet have Engellænderne sprængt i Luften. De underminerede meget dybt, saa at Fundamentet synes at være bleven angrebet. Stene, et Fartøi bedækket med Bombestykker, og saadanne flere Ting, udfylde og skiule Slusen. De Pæle, der tiente til at dække Havnen ere afbrækkede til den Høide hvor Vandet staaer ved Ebbe. Alt Træarbeide i Vandet er borttaget. Derved er opstaaer en Fordybning ind mod Landet til. Slusen imellem Bassiner og Handelshavnen, er bleven ubeskadiget. Militairhavnen er sperret lige i Midten, ved et stort nedsænkt Fartøi. Flere andre smaae Fartøier ere nedsænkte indenfor i Havnen. J Handelshavnen er et Skib tilfældigviis sunket. Det store Magasin blev opbrændt. Hiørnebygningerne ere i deres Fundament og ellers beskadigede. Paa Verfterne bleve endog Cisternerne tilintetgjorte. Brystværket mod Søesiden er ødelagt. Fæstnings værkerne ere ellers blevne forbedrede, og der høre kuns ubetydelige Omkostninger til at sætte dem i god Forsvarsstand. De tilbageladte Kanoner bleve fornaglede. Endeel af Muren i det nye Krudtmagasier bleven beskadiget. Hvelvingerne i samme ere indstyrtede. Udenværkerne synes endnu at være i god Stand. Pallisaderne og de Spanske Ryttere staae endnu. Engellænderne have lidt meget ved Storm, den Dag de droge lørt. 3 Transportskibe med Heste ere forliste. Ligeledes er et andet Transportskib forulykket, og af 300 Menneske bleve kun 80 reddede. Desuden strandede der 30 andre Fartøier, som Engellænderne selv have stukket i Brand.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Amsterdam, den 6te Januar. Siden den 29de December ere vore Fonds hver Dag stegne, saa at de, der speculerede paa at de skulde synke, nu have et betydeligt Tab at frygte. Aarsagen til denne lykkelige Forandring tilskriver man de fordeelagtige Efterretninger, der ere indløbne fra Paris og den gunstigere Mening om de Forandringer, der forestaae vort Land, hvilket, som man nu troer at vide, skal beholde sig nærværende Uafhængighed og blot aftræde Departementerne Brabant og Zeeland, samt Holland, indtil Maas forved Rotterdam; men derimod erholde et langt større Terrain til Erstatning.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Man anseer allerede Zeeland, som taget i Besiddelse af de franske Tropper, fordi disse allene have besat Øerne og det franske Flag valer fra Taarnene og Forterne.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Warschau, den 1ste Januar. Efter udtrykkelig befaling fra det russiske Gouvernement, blive alle Breve fra og til Hertugdommet Warschau aabnede paa den russiske Grændse og nøie undersøgte.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Den østerrigske General Schauroth rykkede den 15de December med sit Korps ind i Lemberg. Russerne rømmede Staden den 13de December. Warschau, der forhen var saa øde, bliver nu igien en stedse mere levende og glimrende Stad.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Fyrst Poniatovsky er i disse Dage indtruffen i sit Hovedqvarteer i Maisew.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Wien, den 30te December. Fra Tyrkiet have vi den Efterretning, at en engelsk Eskadre har ladet sig see i det sorte Hav, samt at den holder Odessa og andre russiske Havne blokeret.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Keiseren gaaer nu næsten altid klædt i ungarsk Nationaldragt.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Vore Statistiker anslaae Bancosedlernes Mængde til henimod 1200 Millioner.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
J en Tid af 14 Dage ere ialt 40 Vogne afgaaede herfra med Penge til Augsburg, hvor en fransk Commissair, Wiesser, opholder sig for at modtage dem. Fra Ungarn kom en betydelig Mængde klingende Mynt til denne Contributions Erlæggelse.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Petersborg, den 27de December. Keiseren ventes i disse Dage tilbage hertil. Han feirede sin Fødselsdag i Moskau. Den Glæde hvormed man der modtog Monarken, er ubeskrivelig. Han havde ikkuns villet opholde sig en kort Tid der, og den 24de igien være her tilbage; men han kunde ikke modstaae Moskaus Jndvaaneres Bønner, og forlængede desaarsag sit Ophold sammesteds, J Forgaars holdt man en Taksigelsesfest i alle Kirker, formedelst Erobringen af Fæstningen Brailow.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Endnu daglig komme svenske krigsfangne Oster fra andre af Riget dertil, for at reende tilbør til deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Den forrige Capitain Pascha Ramis Abdullacher fra Nikoltjør ankommen hertil. Han var, som bekiendt, i Forbindelse med Mustpha Bairaktar og bombarderede Seratiet, medens denne gjorde Angrebet til Lands.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Fra Overdirectionen for det russisk amerikanske Compagnie er den Efterretning indløben hertil, at det med en Handels=Ladning fra ØenAccha affærdigede Fartøi Peter og Poul, som i afvigte Aar kom tidage til Kamtscharka, lykkelig er indløbet med sin Ladning i Havnen ved Ochotsk, den 28de Julii d. A., og har medbragt Varer fra Skibet, Juno, der fra Kadjak var ankommet til Kamtschatka, og igjen seiles bort derfra til Øerne. Ogsaa det bekiendte Skib Newa, som var et af dem der gjorde Reisen omkring Verden, og som, da det havde besøgt de russiskammerikanske Colonier og været i Canton, efter sin lykkelige Tilbagekomst i Aaret 1806, strax igien blev affærdiget til de samme Colonier under Hr. Lieutenant Hagemeisters Anførsel, i god Behold er indløbet til Kamtschatka den 28de Juni d. A. Den 11te Januar, 1809 blev det affærdiget fra Kadjak til at giøre en Handel paa Sandwichs Øerne, hvor det opholdt sig til den 20de Marts d. A., derpaa styrede det igien til Kameschatka, for der at afgive nogle Handelsvare, til Compagniet, som Skibet Peter og Poul ligeledes har bragt til Ochotsk. Newa havde i Sinde atter at gaae tilbage til Kadjak, og opsøge nogle nye Øer under 457. Skibets Mandskab var sundt og muntert.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Fra Moskwaskrives under 18de Decbr.. J Dag ankom Keiseren, Storfyrstinde Catharine Pawlowna og Prindsen af Holsteer=Oldenburg hertil. Keiseren opholdt sig noget paa General=Lieutenant Grev Boratinskys Lyststed, og reed derfra, under en utallig Folkemængdes Fryderaab, ind i Staden. Da han begav sig til den uspenskiske Cathedral=Kirke, blev han modtaget og indført i Kirken af Metropoliten Platou og den høie Geistlighed. Her behagede det Keiseren, ved Krigsministeren Grev Araktschejew, at lade den i Dag indløbne Beretning om Brailows Jndtagelse forelæse, hvorpaa man strax istemte et høitideligt Te Deum.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Stockholm, den 8de Januar. Hs. Kongl. Majestæt er igien kommen sig saavidt, at Allerhøistsamme i Dag begyndte at overvære Statsraadets sædvanlige Foredrag om almindelige Statsanliggender. Derefter gav han privat Andients til den keiserligerussiske Jngenieur General og Ridder af AlexanderNewsky=Ordenen von Suchtelen, samt til den kongelig preussiske Geheime=Legationsraad von Tarrach, hvilke paa Hs. Majestæt Keiseren, af Ruslands og Hs. Majestæt Kongen af Preussens Vegne, lykønskede Kongen til hans Regierings Tiltrædelse. Siden havde baade General von Suchtelen og Geheimelegationsraad von Tarrach, Audience hos Hs. Majestæt Dronningen.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Gothenborg, den 9de Januar. Jgaar Aftes Kl. 11 1/2 indtraf her Hs. Kongl. Høihed Sverrigs udkaarede Kronprinds, under Kanonernes Torden og Folkets meest levende og udtryksfulde Glædesyttringer.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Den 10de Januar. Priserne paa Colonialvare ere her stegne 50 Procent. Efterretningen om at de forenede Staters Underhandling med Engelland er afbrudt, har forvoldet denne Stigen. Man formoder enten en Krig imellem disse Magter eller en nye Embargo. Den sidste Mening finder meest Tiltroe.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Mayn, den 3die Januar. For Afreisen til Paris løsgav Prinds Vicekongen 145 Personer, der, for politiske Meningers Skyld, sadde færslede i Verona. De Schweizer-Soldater, der i spansk Tieneste føre Vaaben mod de Franske, ere af Cantonerne opfordrede til at nedlægge samme.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Berlin, den 6te Januar. Et Universitet vil vorde oprettet her. Det skiønne Palais, som Prinds Heinrich, Friederich den Stores Broder, byggede og beboede, og som ligger i den skiønneste Deel af Berlin, lige over for Operapladsen, samt har det kongelige Bibliothek i Nærheden, er allerede for en Deel indrettet dertil, og er, om man saa maae sige, bleven indviet af Hr. Fichte, som allerede i nogle Dage der har holdt Forelæsninger over den Kunst at philosophere". Han har et meget talrigt Auditorium, som han deler i 3 Dele, nemlig: Velyndere, Venner og Bekiendtere, der høre ham for intet; saadanne, der holde det passende at betale ham et Honorar, hvilket han har fastsat til 4 Rdlr.; og for det tredie dem, der for nærværende Tid ikke kunne taale en saadan Udgivt. Disse sidste kunne uden Undseelse forlange Adgangs billetter af ham, uden Betaling. Heraf seer man Hr. Fichtes Bestræbelse for at giøre den Kunst at philosophere ret almeennyttig. Kun Skade, at hans Hensigt ikke vorder almindelig erkiendt.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Triest, den 20de December. Det hedder her at Hertugen af Regio, Marskal Marmønt, skal være udnævnt til General-Gouverneur over de illyriske Provindser.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Augsburg, den 4de Januar. Den 3die Transport af østerrigske Contributionspenge er aflæsset i Augsburg og henlagt i den afdøde Kiøbmand Klauckes Pengekielder.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Efter Forlydende skal den franske Armee have endeel af sin Sold i Augsborg.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Foruden de allerede her værende Militair=Hospitaler, bliver nu ogsaa det forrige meget rummelige Dominicaner=Kloster i største Hast indrettet til at modtage 20000 Syge. Der skal i alt bringes 3000 Syge hertil.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Som man hører skulle de illeriske Provindser endnu vorde meget udvidede.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Cassel, den 7de Januar. I Gaar Morges Kl. 5 indtraf Kongen og Dronningen igjen her i deres Residentse. J Formiddags var der stor Forestilling ved Hoffet, og i Aften skal her illumineres. Kongen har i Dag det store Baand af den nysstiftede westphalske Krones Orden, og den katholske Geistlighed indviede de Faner, som det femte Regiment fik i Gaar. Man troer at den forestaaende westphalske Rigsdag vil udbedes sig Tilladelse til at lade Kongens Statse opreise her paa Kongepladsen. Saameget er i det mindste afgjort, at Landgreve Friederichs Statte, ikke vorder gjenoprettet paa dette Sted. Der skal forestaae vort Ministerium en stor Forandring. Ogsaa vil man vide, at en Deel franske Stadsofficerer skulle anstilles som Chefer i den westphalske Armee.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Düsseldorf, den 3die Januar. Fra 1ste Januar 1810 at regne, skal den franske Mynt=Tarif indføres i Storhertugdømmet Berg, og Franken og dens Decimaldeles være den eeneste Maalestok for alle Pengesummers Optælling, der maae bruges og modtages i alle Contoirer, som have med Statsbestyrelsen at giøre.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Wismar, den 11te Januar. Kong Gustav den 4de Adolph indtraf i Mandags Eftermiddag tilligemed sin Familie i Rostock, og fortsatte Reisen strax til Dobberan, hvor han tog Natteqvarteer. Den 9de kom han til Wesmar, og Dagen derpaa afgik han til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1810-01-19
Hamburg, den 9de Januar. I Dag afgik den anden Colonne af de fra Frankrig tilbagevendende svenske Krigsfanger, under Kapitain von Stegemanns Kommando, herfra til Wismar. Denne bestod af 280 Mand. En tredie paa 26 Mand er i Dag under Lieutenant Sparskjolds Anførsel, over Harburg ankommen hertil. J Morgen skal den holde Rastdag. Om 2 Dage indtræffer den 4de og sidste Colonne af disse til Sverrig tilbagevendende Krigsfanger, der næsten alle faldt i de Franskes Hænder ved Lübeck.