JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-11-11
Entrepreneuren for Grundforbedringsarbeidet paa Løg stoer Landevei havde indsendt Begjering om Godtgjørelse for Arbeide udført udenfor Overslaget. Raadet vedtog at tilbagemelde, at man ikke herpaa kunde indlade sig, forinden det tilstrækkelig oplystes og af Overveibetjenten attesteredes, hvori ommeldte Arbeide har bestaaet, og maatte der da tillige over samme fremsendes en specificeret paa samme Maade attesteret Regning. I Anledning af det Rækkeværk, som maa ansees fornødent paa Opfyldningen ved Skalts Bakke vedtoges, at samme skulde bestaae af Egepæle med Fyr-Overlæggere, samt at Arbeidet skulde snarest muligt stilles til offenlig Licitation overeensstemmende med de af Overveibetjenten affattede Overslag og Conditioner, med de Forandringer, som deri af Amtsraadet ere foretagne. Nr. 7 C. - 1845. Formanden meddeelte Raadet, at han havde anmodet den vedkommende Herredsfoged om at foranstalte Overkjørselsteenkister paa Veien fra Ans til Grønbek opførte efter Accord og i Overeensstemmelse med det af Overvei betjenten affattede Overslag, som i forrige Møde blev Raadet forelagt. Nr. 44 C. - 1845. Formanden fremlagde en Skrivelse af 18de October fra Generalpostdirectionen, ifølge hvilken der til Samme var indberettet, at Skive Landevei fra Fiske til henimod Viborg paa en Strækning af 1 1/4 Miil skal være inpassabel. Formanden underrettede derhos Raadet om, at han allerede under 6te October havde tilskrevet den vedkommende Politimester om uden Ophold at spærre Passagen, paa den Deel af den ommeldte Vei, der fortiden er under Grundforbedring, og anvise en Jnterims=Vei, hvorhos den vedkommende Entrepreneur var bleven paalagt uden Ophold at fremme det af ham overtagne Grundforbedringsarbeide. Forsaavidt det i Generalpostdirectionens Skrivelse er anført, at den ommeldte Vei skulde være inpassabel i en Strækning af 1 1/4 Miil, maatte Formanden iøvrigt bemærke efter sit Kiendskab til Veien, at den over samme indsendte Besværing maa have været overdreven; thi paa de allerede færdige Stykker af denne Vei, der i det Mindste udgjøre over 1/4 Miil, er Intet til Hinder for Passagen. Raadet maatte med Hensyn til det Foranførte formene, at der ikke med billighed kan fordres yderligere Foranstaltning i den ommeldte Henseende end allerede er truffet, og at de Veifarende maae finde sig i de midlertidige Ulemper, som ere uundgaaelig forbundne med Veistrækningers Grundforbedring, og som det usædvanlig regnfulde Efteraar maa forøge. Sluttelig vedtoges det at anmode den vedkommende Politimester om at bekjendtgjøre Afspærringen af den Veistrækning, som formedelst Grundforbedringsarbeidet forTiden er inpassabel. Jøvrigt bemærkes det, at de Veifarende mellem Viborg og Skive med en ikke betydelig Omvei kunne passere over Ravnstrup, Gammelstrup og Ta stum, hvor Veien er i en temmelig god Tilstand. Den 23de October.
Viborger Samler, 1845-11-11
I Anledning af den offentlige Bekjendtgjørelse af Forhandlingerne ved Amtsraadets næstforrige Møde indledte et af Raadets Medlemmer en Discussion, som førte deels til en nøiere Forklaring af enkelte Udtryk i samme deels til en klarere Opfattelse af det indbyrdes Forhold mellem Formanden og Raadets øvrige Medlemmer.
Viborger Samler, 1845-11-11
Fortsættelse af C. Veivæsenssager. Nr. 10 C. - 1844.
Viborger Samler, 1845-11-11
Randers Amt havde med Skrivelse af 2den September d. A. tilstillet Amtsraadet en Betænkning fra Veicomiteeni Randers Amtsraad, hvilken indeholdt Forslag om at forlægge Landeveien mellem Viborg og Hobro fra dens nuværende Retning til en sydligere af Chausseen mellem Viborg og Randers og dernæst over Thiele, Vinge, Sjørring og Sønder Onsild til Chausseen mellem Randers og Hobro.
Viborger Samler, 1845-11-11
J denne Anledning besluttedes at tilmelde Randers Amtsraad, at man ikke kunde opgive den nuværende Landeveis Linie mellem Viborg og Hobro, fornemlig fordi den Deel af samme, som løber i Randers Amt, udgjør Fortsættelsen af en vigtig Kjøbstadvei til Hobro for den sydligere Deel af Rinds Herred, der endog er indstillet af Amtsraadet som mindre Landevei. Derimod maatte man vedblive sin Paastand, at Veien fra Amtsskjellet i Sjørring Kjær til Sønderonsild i den Linie, som af Randers Amtsraad er foreslaaet for den paatænkte mindre Landevei, optages blandt de offenlige Biveie i Randers Amt. Sluttelig maatte man formene i Anledning af Randers Amtsraads Yttringer om Skjellet mellem de tvende Amter, at Spørgsmaalet herom maa blive at afgjøre efter Jurisdictionsforholdene. Nr. 21 C. - 1844. Amtsraadet vedtog at henvende sig til Skibsbygmester, Bonnesen i Aalborg med Anmodning om Affattelsen af Overslag og Tegning m.v. til en Landingsbro ved Sallingsund, hvorefter Udførelsen stilles til snarest mulig Licitation, efterat Sagen har været forelagt Amtsraadet til Approbation i næste Møde. Nr. 149 C. - 1844. Formanden underrettede Raadet om, at den for Samme beskikkede Sagfører i Sagen mellem Entrepreneuren for forrige Aars Veiarbeide paa Aarhuus Landevei, Gjæstgiver Finderup, og Raadet havde anseet det nødvendigt at contrasaggive bemeldte Entrepreneur til Opfyldelse af Licitationens Bestemmelser, samt at de i denne Henseende fornødne Skridt vare foretagne.
Viborger Samler, 1845-11-11
Den 24de October. Nr. 195 C. - 1844.
Viborger Samler, 1845-11-11
Efter derom indkommet Andragende tilstodes Niels Mikkelsen Elsborg, der ved Licitation havde paataget sig Planerings Arbeidet paa Aarhuus Landevei, men hvem denne Entreprise i Overeensstemmelse med Licitations Conditionerne er frataget, et Vederlag af 3 Rbd. for det Arbeide, der efter hans Paastand af ham er udført. Nr. 192. C. - 1844.
Viborger Samler, 1845-11-11
Nogle af Raadets Medlemmer anmeldte, at det ved Undersøgelse paa Stedet var befundet, at den mindre Steenkiste paa Nymølle Veien ud for Chr. Damgaards og A. Lydersers Eiendomme er underskaaret af Vandet og mangler Brolægning i Bunden. Om disse Manglers Jstandsættelse tilskrives Politimesteren det Fornødne fra Amtet. Nr. 36. C. - 1845. Veicomiteen afgav sin Betænkning over de Forslag til Forandring i Regulativet for Biveie, der vare samme overleverede. Da der imidlertid senere ere indkomne endeel flere herhen hørende Forslag, bleve disse afgivne til Behandling i Veicomiteen, hvorefter den hele Sag sættes i Circulation blandt Raadets øvrige Medlemmer. Nr. 37. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Paa indkommen Forespørgsel fra Hinge Sogneforstanderskab meldes som Svar, at Veien paa Regulativet Nr. 13 i Hinge Sogn ikke fortsættes ved Veien Nr. 6 i Levring Sogn og Nr. 7 i Grønbech Sogn. Nr. 19. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Efter derom indkommen Forespørgsel tilmeldes de Vedkommende som Svar, at Veien fra Sallingsund Landevei, ved Tinggaarden til Jeberg findes optaget paa Regulativet for Biveie under Nr. 2 for Hjerk Pastorat og under Nr. 4 for Jeberg Pastorat, samt at Punctet, hvor denne Bivei støder sammen med nysnævnte Landevei, maa søges oplyst ved Hielp af Udskiftningsforretningen, og endelig at Raadet ikke finder tilstrækkelig Anledning til for Tiden at paalægge Jeberg Sogn bemeldte Biveis Grundforbedring. Nr. 67. C. - 1845. Formanden underrettede Raadet om, at Broen ved Vium Tinggaard nu er bleven opsat paa den Maade, som Raadet ved forrige Møde besluttede, for en Udgift af 60 Rbd. 32 s. Nr. 130. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Overveibetjenten havde i Henhold til Jnstructionen af 9de Januar 1843 for Veiopsynsmænd nedlagt Protest mod den ham forkyndte Opsigelse af hans Tjeneste til 1ste Mai d. A. I Anledning heraf besluttede Raadet at tilmelde Overveibetjent Sørensen, at man havde opsagt ham til 1ste Mai næstkommende i Overeensstemmelse med den Skrivelse af 9de Januar 1843, ved hvilken hans Ansættelse er bleven ham communiceret gjennem Kjøbenhavns Amt mandskab, og at Amtsraadet seer sig nødsaget til at gaae frem imod ham i Overeensstemmelse med den af ham paaberaabte Jnstructions § 3, dens første Deel, saafremt han ikke forinden næste Amtsraadsmøde meddeler sin skrivtlige Tilstaaelse for, at den af ham under 12te Septbr. sidstleden paa Opsigelsen tegnede Protest er frafalden. Nr. 150. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Efter derom indkommen Ansøgning tilstodes Veimand Jæger en Godtgjørelse af 30 Rbd., fordi hans Tjeneste i Løbet af Sommeren er bleven benyttet paa flere Vei strækninger end dem, paa hvilke hans oprindelige Antagelse lød, hvorved en betydeligere Udgivt er bleven besparet. Nr. 177. C. - 1845. Formanden fremlagde til Raadets Efterretning Rentekammer=Circulaire af 20de Septbr. sidstl., hvorefter Hartkornbrugere, som have under 1 Tde. Hartkorn, alene kunne paalægges Gangdags Arbeide til Biveiene efter den i Frog. 29de Septbr. 1841 § 11 4 angivne Maalestok i Forhold til det Spandags Arbeide, der affordres de større Hartkornsbrugere. Nr. 187. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Kjøbmand Buchwaldt i Viborg havde begjært Amtsraadets Samtykke til at maatte anlægge en Vandledning gjennem den mindre Landevei til Aarhuus norden forRindsholm, hvilken agtes benyttet til Engvanding. Amtsraadet meddelte Kjøbmand Buchwaldt det begierte Samtykke under følgende Betingelser: 1. At Vandledningen anlægges ved en Steenkiste af Veiens fulde Bredde. 2. At Veien, saavel hvad Form som Fasthed angaaer, sættes i ligesaa god Tilstand, som den for Tiden befindes. 3, at Kjøbmand Buchwaldt giver en skriftlig Declaration, der paa hans Bekostning tinglæses, at den ommeldte Steenkistes fremtidige Vedligeholdelse allene skal paahvile Eieren af Rindsholm, og at Denne tillige er pligtig til at istandsætte, hvad Skade der i Tiden maatte tilføies Veien som Følge af Steenkistens Anlæg. Nr. 99. C. - 1845. I Anledning af det besluttede Veianlæg ved Humle Mølle bliver det ved Frog af 29de Septbr. 1841 § 4 og 26 befalede Undersøgelsesmøde at afholde paa Aastedet, hvorefter Sagen angaaende dette Veianlæg indstilles til det Kongelige Rentekammers Approbation for at kunne efter afholdt Licitation udføres i Sommeren 1846. Nr. 127. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Sagen angaaende det paatænkte Grundforbedringsarbeide paa Løgstøer Landevei fra Lille Veilebro til Uld berg tilstilles Overveibetjenten til Omarbeidelse i Overeensstemmelse med de Vei-Eligeredes Forslag, ifølge hvilket Veien skulde gives en Snoening øst om Laastrup Bakke. Nr. 129. C. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Sagen angaaende det paatænkte Grundforbedringsarbeide paa den søndre Randers Vei for Aaret 1846 remitteres til Herredsfogdens og de Vei-Elligeredes paa foregaaende Undersøgelse grundede nærmere Erklæring, i hvilken det ønskes oplyst, om ikke Stigningen over 1/10 paa Veistykket F-G (Lee Skovbakke) kunde undgaaes enten ved Veiens Snoening eller ved yderligere Afgravning, hvorhos man maatte ansee det nødvendigt at indskrænke Veiarbeidet i Middelsom og Synderlyng Herreder i Sommeren 1846 til det Veistykke, hvortil allerede haves Project, hvorimod der i Sommeren 1847 muligen kan blive foretaget saameget Mere.
Viborger Samler, 1845-11-11
Den 25de October. D. Sager af forskjelligt Jndhold. Nr. 52. D. - 1844. Formanden fremlagde det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 14de October d. A. betræffende Reguleringen. af Sagen om Frikjørseler. I Anledning af denne Sag blev af Formanden endvidere fremlagt hele Correspondencen med de Kjørselsberettigede og Sogneforstanderskaberne. Derefter blev Amtmanden anmodet om paa Raadets Vegne at indgaae Foreninger med vedkommende Kjørselsberettigede, i det mindste for 3 Aar fra 1ste Januar 1846 at regne, nemlig: 1. Overretsassessor, Herredsfoged Eberlin for 200 Rbd. 2. Kammerraad, Herredsfoged Rod . 3. Cancellir., Herredsf. Horn og Retsskriveren 110 - 4. Justitsraad, Herredsfoged Holm . . 5. Birkedommer Kampmann . . . 6. Overauditeur, Herredsfoged Høyer, 7. Justitsraad, Stiftsphysicus Lind. 8. Krigsraad, Districtslæge Lumholdt . . 9. Districtslæge Hoff . . . . . . 10. Krigsraad, Branddirecteur Bahnson. 11. Dyrlæge Dyrbye . . . . 12. Districtslæge Overgaard 80 - saafremt de derpaa ville indlade sig.
Viborger Samler, 1845-11-11
Fra de øvrige Kjørselsberettigede var ikke modtaget definitivt Svar eller Tilbud med Undtagelse af en Deel Lægdsmænd, som have gjort deels billige deels ubillige Tilbud.
Viborger Samler, 1845-11-11
Med Hensyn til Lægdsmændenes Befordring var der deelte Meninger i Raadet. a) om Samme bør converteres til Pengepræstation enten ved Accord med de Paagieldende eller ved den lovbestemte Betaling til den Kjørepligtige for hver Reise, b) eller om den ikke, saaledes som en stor Deel Sogneforstanderskaber have ønsket, bør vedblive af hvert paagieldende Sogn at præsteres som Sognereise. For det første Alternativ voterede Provst Stochholm og Kammerraad Bloch, a) principaliter for Reisernes Convertering ved Accord, og b) subsidialiter for Reisernes Præstation in natura mod en modereret Betaling til de Kjørselspligtig da de formeente, at Byrden paa denne Maade blev ligeligere fordeelt og meest overeensstemmende med Lovgivningens Grundsætninger. Raadets øvrige Medlemmer vare derimod af den Formening: at det sidste Alternativ maatte ønskes, deels fordi en stor Deel af Sogneforstanderskaberne foretrækker at bibeholde den nuværende Indretning, deels fordi de formene, at den Byrde, der ved Converteringen for denne talrige Klasse af Kjørselsberettigede vil blive paalagt Repartitionsfondet, slet ikke staaer i Forhold til den ubetydelige Byrde, det nu er for et Sogns kjørepligtige Beboere at befordre Lægdsmændene de faa Gange om Aaret. Minoriteten maatte herved bemærke: at Byrden ved de her omhandlede Reiser vel paa flere Steder maa ansees ubetydelig, men at man derimod maatte ansee den som saare betydelig for de ikke faa Sogne, der have 3-45, Miil til Sessionsstederne eller de respective Lægdsforstanderes Bopæl, da der i det mindste maa gjøres 3 Reiser aarlig med hver Lægdsmand, og altsaa bliver en Byrde for saadanne Sogne af 1824 a 30 Milles Kjørsel, medens andre Sogne saa at sige aldeles slippe frie, og hvoraf tydeligt fremgaaer den af Minoriteten anførte Ulighed i Byrdernes Fordeling, hvilken Omstændighed fornemlig maa bevæge Minoriteten til at inhærere sit ovenfor afgivne Votum. Slutteligen samtykkede Raadet, i Henhold til det kongelige Rentekammers Skrivelse af 8de Marts d. A., at Amtmandens Godtgjørelse for Frireiser beregnes fra 1ste Januar 1845. Nr. 50. D. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
En gjentagen Begjæring blev fremlagt om Udlevering fra Amtsraadsarchivet af tidligere henlagte Documenter, nemlig: a) Attest fra Sogneforstanderskabet for Rødding og Kreiberg Sogne og b) En Skrivelse fra Provst Møller til Pastor Rosendahl. Da det efter de ved Andragendet fremlagte Documenter maa antages, at Sogneforstanderskabets Sagfører har samtykt Udleveringen af dets Attest, i det han selv har provoceret dens Fremlæggelse i Retten, og da Provst Møller for sit Vedkommende samtykker i Udleveringen af hans Brev til Pastor Rosendahl, saa fandt Raadet nu ingen Betænkelighed ved at indrømme Udleveringen mod Beviis, forsaavidt det maatte befindes, at Documenterne qvæstionis beroe i Amtsraadsarchivet. Nr. 20. D. - 1845. Ved Stemmeflerhed blev det bestemt, at Sagen angaaende Oprettelsen af en Helbredelsesanstalt for Sindssvage vilde være at afgive til en Comitee til Betænkning, som ved næste Møde forelægges Raadet og af Comiteen selv sættes i Circulation blandt Raadets øvrige Medlemmer. Formanden maatte hertil bemærke, at han for sit Vedkommende ikke dristede sig til at udsætte Sagen længere, men at han ved Jndsendelsen af Samme skulde re servere Raadet senere at indsende sin Betænkning. Til Comiteemedlemmer bleve valgte Provst Stochholm og Hofjægermester Lüttichau.
Viborger Samler, 1845-11-11
Provst Stochholm forlod nu Mødet. Nr. 159. D. - 1845.
Viborger Samler, 1845-11-11
Det Kongelige Danske Cancellie havde forlangt Erklæring fra Amtsraadet i Anledning af Gaardeier Chr. Ballings, over hans Exclusion af Amtsraadet, indsendte Klage, hvilken Erklæring blev afgivet. Mødet hævet. 73 Aarg. Nr. 178.
Viborger Samler, 1845-11-11
Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg steeldende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Haandsalonsgaardsgaden. Dansangangensens ogsaa Tirsdagen den 11te November 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-11-11
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 4de Novbr. Brighton Herald vil have erfaret af en troværdig Kilde, at Lord John Russells Jndtrædelse i Cabinettet er forestaaende, og at denne duelige Statsmand skal indtage Lord Stanleys Plads som Minister for Colonierne. Men saa sandsynligt et Coalitionsministerium end er, saa tør man dog antage med Bestemthed at Lord John Russell ikke vil beqvemme sig til ene at sigurere i Ministeriet som Figurant for Whigpartiet. Den over Marseille befordrede Deel af den sidste Overlandpost fra Ostindien er iforgaars - altsaa to Dage efter den over Triest og igjennem Tydskland befordrede Post - ankommen hertil.
Viborger Samler, 1845-11-11
The Times beretter efter Breve fra Malta, at Admiral Parker, der commanderer den britiske Escadre i Middelhavet har gjort den neapolitanske Regjering energiske Forestillinger imod sammes ubeføiede Qvarantaine decret, der senere er udvidet til de fra selve England ankommende Skibe. Den neapolitanske Regjering vedbliver at paastaae, at den gule Feber grasserer ombord paa flere af de fra Africa tilbagevendte Skibe, der nu for Tiden opholde sig i engelske Havne. Man er ikke utilbøielig til at antage at den decreterede Qvarantaine er anordnet ikke saavel af Sanitets, som meget mere af politiske Hensyn for at forhindre Landgange af Jnsurgenter. Nyere Beretninger fra Malta af 27de Octbr. melde, at Qvarantainetiden skal være indskrænket til 7 Dage.
Viborger Samler, 1845-11-11
Trods 3 afholdte Cabinetsforsamlinger i de sidste 3 Dage, synes det at Ministrene endnu ikke have fattet nogen definitiBeslutning; thi en ny Forsamling er berammet til i Overmorgen. Radical Meningsforskjel, der truer Cabinettet med Opløsning, angaaende det vigtige Kornspørgsmaal er udentvivl Grunden til denne Udsættelse. Der handles nemlig ikke alene om hvorvidt det er hensigtsmæssigt at frigive Jndførslen af Korn hvad enten ved en Geheimeraads Beslutning eller ved en Parlementsact, men tillige om hvorledes den unegteligt stedfindende, med de værste Følger truende Nød i Jrland kan formindskes, og om Ministeriet paa egen Haand tør forsøge sammes Afhjælpning eller om hele Rigets Kraft, der repræsenteres i Parlementet, maa opbydes for at opnaae det tilsigtede Maal. Alt hentyder paa at Parlementet snart maa sammenkaldes, da Peel – en fortræffelig Statsmand i Fredstider – hverken har Cannings Duelighed eller Lord Palmerstons Dristighed til at føre Statens Ror under politiske Storme. Morn. Herald bemærker, at den irske Bonde, der ved at gaae glip af Kartoffelhøsten har mistet sit eneste Subsistentsmiddel, ei ved den blot passive Forholdsregel af Ophævelse af Kornlovene kan reddes fra Hungersdøden, naar man (Staten) ikke tillige giver ham Midler ihænde til at kjøbe det frit indførte Korn. Som et saadant Middel anbefales, at Parlementet fatter de nødvendige Beslutninger med Hensyn til Anlæggelse af Jernbaner og Opførselse af Statsbygningsarbeider, der skaffe de fattigere Klasser regelmæssig Bestæftigelse og permanent Dagløn. Paa denne Maade er ogsaa Øieblikkets Nød opfattet af den af Lordmajoren i Dublin sammenkaldte store Folkeforsamling i Dublin, der bivaanedes af Dan. O'Connell, Hertugen af Lein ster, Lord Cloncurry, Grattan og mange anseete Mænd.
Viborger Samler, 1845-11-11
Fra alle Egne paa Øen meddeeltes Beretninger, der skildrede Nøden som overvættes stor, ja som uhyre stor (en anseet Jrlænder, ved O'Gorman sagde ligefrem, at man skulde kun give Tingen sit rette Navn, og indrømme at Hungersnøden stod for Døren), og der udnævntes en Co mite under Hertugen af Leinsters Forsæde, der skulde sætte sig i Forbindelse med Lord Lieutenant, Lord Heytesbury, og conferere med denne om de passende Midler til at afhielpe Nøden. O'Connells tidligere Forslag (Jndkomstskat) fandt ikke synderlig bifald i Forsamlingen, ligesaa lidt som i de talrige Forsamlinger, der ere afholdte i Øens sydlige Egne. Ogsaa i England ere afholdte Forsamlinger; saaledes have i Manchester Handelskammeret, Stadsraadet i Edinburgh, Haandværkerforeningerne i Glasgow og andre Corporationer benyttet den sig nu frembydende Leilighed til at lægge deres Vota til Fordeel for fri Kornindførsel i Vægtskaalen, og de have i denne Anledning petitioneret Ministeriet.
Viborger Samler, 1845-11-11
Endelig meddeler "Børsenhalles Londonercorresponden, Dubliner Breve af 3die Novbr. Foranførte Folkeforsamlings Comitte havde i Forening med Municipalitetet i Dublin samme Dag en Audience hos Lordlieutenanten, og foredrog denne deres Forslag til Nødens Afhielpning. Disse bestaae deri; 1, Folket sysselsættes med offentlige Arbeider; 2, Havnene aabnes for Jndførsel af alleslags Fødemidler, og lukkes for disses Udførsel; 3, offentlige Kornmagaziner anlægges; 4, Distilleringen af stærke Drikke forbydes, 5, et Laan af i det mindste 1 Million Lstl. optages under Garantie af Forst- og Skovdepartementet for at indkjøbe Korn. Lord Lieutenanten erklærede: "Regjeringen havde skjænket dette Anliggende sin udeelte Opmærksomhed og ladet anstille videnskabelige Undersøgelser om Kartoffelepidemien; Beretningerne fra Auctoriteterne løde imidlertid høist forskjellige; en bestemt Dom om Ondets Udstrækning kunde ikke fældes endnu, men maatte udsættes indtil Kartoffelhøsten var endt, Markedet var for Øieblikket ikke i en fortrykt Tilstand; han vilde ikke tøve et Øieblik med at tilstilke Regjeringen de ham af Deputationen forelagte Forslag, der størstedelen vare af den Art at de ikke kunde afgjøres uden Parlementets Samtykke. – Man tilføier at Lord Høytesbury ligefrem har erklæret Hertugen af Leinster, at Parlementet ufortøvet maatte sammenkaldes.
Viborger Samler, 1845-11-11
Frankerig. Fra Otahatti (1ste Mai, meddeler den paa Sandwichsøerne udkommende Journal Polvnesian af 15de Juni den Efterretning, at Garnisonen i Papeitihar fra Frankerig erholdt betydelige Forstærkninger og Munition, at iøvrigt Tingenes Tilstand var uforandret, og at Dronning Pomare endnu befandt sig paa Øen Raiaten, der blev strengt blokeret af den franske Escadre.
Viborger Samler, 1845-11-11
En af Dronningens Høvdinger, der var overbeviist om at have fnigmyrdet flere Franskmænd, var bleven greben, dømt og skudt. En americansk Goelette var tagen af de Franske, fordi den havde forsøgt paa at forsyne de Jndfødte med Vaaben og Krud. Et andet americanske Koffardiskib blev saa strengt bevogtet, at det var samme umuligt at udføre sin Speculation.
Viborger Samler, 1845-11-11
Paris, den 3die Novbr. Regjeringen har i Messager og Moniteuren ladet bekjendtgjøre nye Efterretninger fra Algier, der bekræfte Nationals Yttring om at Abdel Kader ikke har taget Flugten til Marocco, men derimod ved konstige Marscher har omgaaet Tlemeen og derefter pludselig vendt sig imod Østen i Retningen af Bel=Abbes og Mascara. Det er saaledes ikke Exemirens Plan at gjenerobre Algerien, men at føre med sig saa mange Stammer som muligt, og stifte en ny Stat i Marocco, stærk nok til at trodse Frankerig og Marocco. Schweiz. Statstidenden fra Luzern bekjendtgjør følgende Bulletin: "J Gaar Aftes (Børsenhalle" anfører ikke Datum) aflagde den med Arrest belagte Jacob Müller, en fuldstændig Tilstaaelse af det af ham begaaede Mord paa salig Raadsherre Len. Müller begik Mordet med en med en Kugle ladet lang Jagtflint, der strax blev fremdragen af sit Skjul. Han har fremdeles tilstaaet at han to Gange i Forveien havde søgt at faae Leilighed til at myrde Raadsherren. Hans Angivelser stemme fuldkommen overeens med de ved Proceduren allerede erhvervede Jndicier. Jkke Privathevn, men Løfte om Penge fra den Myrdedes politiske Fjender bestemte Morderen. Efter Forhøramtets Befaling paafulgte dernæst i Overeensstemmelse med J. Müllers Tilstaaelse Dr. Kasimir PyfferArrestering. J hvor høi Grad compromitteret denne Mand nu vil vise sig, vide vi ikke, men vi tør med fuldkommen Tillid overlade dette til Undersøgelsen, da vi ere forsikkrede om at Undersøgelsesdommerne med Upartiskhed, bestræbe sig for at bringe Sandheden for Dagens Lys, Sandheden har seiret, og den vil seire. - Det store Raad er sammenkaldt til et overordentligt Møde den 3die November."