JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Engelland. Paa Londons Børs saavelsom overalt i Staden var der meget Bevægelse i Anledning af den store Sendning af Tropper og Skibe til Vestindien. Der taltes endog om Matrospresning. Tolv Overofficeret af Genie, og Artilleriekorpset, siges at være afreiste til de sydamerikanske Stater. - J Liverpool er ved Jldsvaade tre Kornmagasiner afbrændte, som tilhørte Booth & Comp. De vare 13 Etager høie, og indeholdt over 24, Bushels, størstedelen fremmed Korn, samt 1000 Baller Bomuld, &c. - Den dristige Søgnt: Parry, der nys kom frisk og rask hjem fra sin farlige Reise i Jishavet, ligger nu dødsyg i London. Ligefra Admiralitetet var han slet til sin Forlovede, der som de Fleste, havde anseet ham for død, og imidlertid havde giftet sig med en Anden. Dette uventede Sla traf ham saa vældigt, at man tvivlede om hans Liv, men efter at man skilte ham ved 20 Unzer Blod, har man dog Haab om hans Frelse. - Den spanske Gesandt i Paris har tilmeldt den brittiske Regiering: at alle retmæssige Krav, som følge af Overeenskomster mellem Storbrittanien og de Cortes, ville blive honoreerte af Kongens legitime Regiering. Denne Erklæring har bragt de spanske Fonds til pludseligt at stige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Tyrkiet. Kapudan Paska har paa Hjemfarten, med sine pestpefængte Skibe gjort en Landgang paa Mytilene. Den græske Flaade laae sig ved den samme De, men paa den anden Side. Femten af sine Krigsskibe havde bemeldte Paska maattet lade blive liggende ved Patras, af Mangel paa Mandskab. Men Jngen vil befatte sig dermed, af Frygt for Pestens Smitte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Blandinger. J London circulerede det Rygte, at der mellem Frankrig, Portugal og Spanien var en Tractat iværk om Koloniernes Gjenerobring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
En engelsk Koureer er afgaaet til Madrid med den Fordring: at Tractaten af 12te Marts maae overholdes. Den spanske Dronning og Prindsesserne vare ved Afreisen fra Cadix skotsk klædte: rødt og hvidt; men underveis iførte de sig skarlagensrøde Kjoler med store Lilier paa, og viste saaledes Admiral Valdes hvorledes de vare findede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
J London vilde man have Efterretning om, at Fredsfyrsten var død i Rom og havde efterladt Kong Ferdinand en Arvepart af 150 Millioner Realer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Blandt de som ere forviste Madrid, nævnes ogsaa Kongens Yndling, Hertugen af San Fornando, forhenværende Marqvis Melarejo. Hs. Maj. havde pludseligt ophøiet ham til Rigets første Værdigheder, f. Ex. Hertug, Statsraad, Udenrigsminister, &c. Han er formælet med en Søster af Kardinal Bourbon, en spansk Jnfantinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
General Damas, som er bleven Frankrigs Krigsminister, er opdraget i Paris, emigrerte som Baron og i de 100 Dage fulgte med Hertugen af Angouleme, er den ivrigste Royalist, og den første Krigsminister sig den Napoleons Tid, som ikke er af hans Skole. Med Forundring - siger den hvide Fane heel ironisk - saae vi paa Listen af dem som havde faaet Belønninger for Armeens Seire, at savne den Mand, som man har at takke for denne Armee. Vor Forventning blev ikke skuffet. Hertugen faaer en udmærket Belønning - sin Afsked!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Hvorledes det har sig i Lissabon sees af følgende Privatbrev: "J Deres fremtidige Breve er det nødvendigt, at De afholder Dem fra alle politiske Efterretninger, iligemaade frabedes alle Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Aftenen den 6te Octbr. ankom Keiserne Frantz og Alexander i een Vogn til den østerrigske Grændseby Chernovitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den nye Pave har indført den gamle Skik, at der hver Dag udenfor den hellige Faders Gemak skal vorde 12 Pillegrime bespiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
J Touleuse=Egnen har det regnet saameget, at man i Kirkerne har anstillet 40 Timers Bønner om Tørreveir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
En ung Pige i Hammersmith laae nylig fra 2den til 5te Octbr. i en Dødssøvn, vaagnede derpaa op og befinder sig nu vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Et Londoner Handelshuus, hvis Chef er kongelig Embedsmand, og som drev megen Handel paa Canada, er falleret med 142,000 Pund,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den berømte Komponist Salier i, har, næsten 80 Aar gammel, selv taget sig af Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Fædrelandet. Jfølge Privatbreve er Hs. Høihed Prinds Wilhelms Gemalinde lykkelig nedkommet med en Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Khvn. J Anledning af Hs. M. Dronningens Fødselsdag opførtes Onsdagen den 29de paa det Kgl. Theater: Skovens Sønner, ny hervisk Opera, oversat til Paers Musik af Øhlenschlager. Ved D. M. Ankomst blev der af den hele Forsamling sjunget en Sang i Anledning af Dagens Fest. Stykket gjorde ingen Lykke, og Sangen heller ikke; ogsaa denne var af Ohlenschlæger. - En vis ung Forfatter siges at arbeide paa en Kritik af denne Digters samtlige Værker. Paa Mandag gives Niels Ebbesen og en Prolog, som fremsiges af Mæd. Rosing i Anledning af hendes halvhundredaarige Jubilaum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Etatsraad og Professor Thorlacius er valgt til Patron for Trinitatis Kirke, i afg. Etatsraad Kalle Sted. Urtekræmmer Ølste er valgt til samme Kirkes Værge istedetfor Farver og Ridder Grundtvig. Baggesen ventes hertil i denne Vinter. Den vil da sagtens ikke fattes paa litteraire Kampøvelser, Nu har der ogsaa været længe Fred paa Parnasset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Her tales i disse Dage om en Duel som har staaet i Lundehuset mellem to Civilpersoner, paa ægte Kielermaneer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
En Enkefrue bortleier, formedelst Dødsfald er en anseelig Gaard i en munter Gade: et Værelse til Gaden, med fuld Ameublement eller uden samme, til en Herre af Stand eller gode Kaar, som foretrækker, huuslig Lyksalighed for Sværm. Det først store Værelse fra Hovedtrappen bliver Tilgang til Leieren og Beboeren af Etagen. Føjelighed og Retskaffenhed kan gjøres tilforladelig Regning paa, og, om skulde forlanges, fuld Pension eller halv Pension. Der kan ogsaa bevilges Tjenerkammer for Dem selv. Sammesteds forlanges et Fruentimmer. Gammel Amagertorv No. 35, 3die Etage. (Khos. Adravis No. 255)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Da jeg, Carpantiers Enke, er flyttet til Viin. gaardstrædet 137 igjen, saa fortsætter jeg og begynder min forrige Røgning igjen, som forhen. Jeg beder om Næring. (S. B. No. 256.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Odense. Hendes Majestæts, vor allernaadigste Dronnings og Hs. Kongl. Høiheds Kronprindsessens Fødselsdag høitideligholdtes i Tirsdags i Friemurerlogen ved Tale, Sang og Aftentaffel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den store Bassanger, Fischer, ventes nu med sin Datter til Kjøbenhavn - kommer da formodentlig ogsaa til Odense paa Gjennemreisen. Vi læste forleden at hans dube Basstemme er saa stærk, at Skuespilhuset i Berlin revnede derover. Hvad vilde da ikke være at befrygte, ifald han her faldt paa at lade sig høre i Skuespilhuset?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Horsens, den 29de Octbr. Ogsaa vi have enTidlang her havt den Fornøielse at see Komedier, og det endogsaa danske, opførte af et Skuespillerselskab under Hr. Steiners Direction. Dette Selskab er nogetnær det største som har været her i Jylland, og kan derfor give Stykker, man ellers ikke faaer at see paa de reisende Smaattheatre, som f. Ex. Niels Ebbesen, Dyveke, Røverne, Christian den Fjerdes Dom, Epigrammet, o. s. v. Af dette Selskabsmand lige Personale udmærke sig: Hr. Eilersen, i de komiske Roller, hvori han stedse vinder bifald, om han endog stundom synes at ultrere noget, en Feil som ældre og større Komikere end ikke altid have været frie for. Hr. Olsen, i de ondskabsfulde og fortvivlede, hvilke, især de sidste, gives af ham til en ikke liden Fuldkommenhed, og maa hans Christopher i Christian, IV Dom og hans Frantz Moor i Røverne fremvirke Gysen og Rædsel; ogsaa andre Roller blive af denne talentfulde unge Skuespiller givet særdeles godt, saa hans Spil altid vinder Bifald. Hr. Bigum, i de høitidelige, fornemme og følsomme, der af ham gives med Sandhed, Anstand og Følelse, muligen stundom med vel megen Pathos; hans Carl Moor vandt uddeelt bifald. Hr. Franck giver gamle Mænds og Fædres Roller meget godt, og føles her Mangelen af et godt, Organ mindre, hans Marimilian fortiener at roses. Hr. Titchen, Elfter og den unge Steiner synes at være Begyndere, og kunne som saadanne anbefales lidt mere Flid ved at lære deres Roller, meer Opmærksomhed og mindre Selvtilfredshed i at give dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
- Af det qvindelige Personale giver Madame Franck de følsomme og tragiske Roller meget godt, kun er hendes Spil saavelsom hendes Deklamation stundom vel patbetisk, hendes Amalie i Røverne, og Frue Cathr. Juel i Chr. IV Dom maatte røre. Madame Bigum fremstiller stolte, arrige Damer med passende Stivhed og Bitterhed, og spiller i det Hele godt, kun at hun neppe kan frikiendes for lidt Monotomie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Madame Meyer spiller de unddommelige Roller fortrinlig smukt. - Selskabets Repertoire og Valg af Stykker er godt, dets Garderobe, om vel ikke saa smuk som det Beckerske Selskabs, dog meget god. bifald, og kan vel siges fortjent bifald, har Selskabet i det Hele vundet, og derfore som oftest havt fuldt Huus. Det er nu reist herfra over Skanderborg til Randers og Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Dødsfald. Frue Generalinde Ellen Mylius fød Ølgod, Enke efter afgantadshauptmand, Generalmajor og Brygger Mylius i Khvn. Ar illeriemajor v. Laub i Kjøge; Wibege Hoffmann i Helsingøer; I Gleerup til Haven i og Knudseie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Khvns. Kours, den 3de Octbr. 250. - Specier 15 Rbmk. Obligationer 82 a 82 1/2. Norske Sed. ler 14 1/2 a 143.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Befordringer og Afgang. Resid. Capellan i Colding, C. Plesner, beskikket til Sognepræst for Lyngbye og Albøge Menigheder i Aarhuus i Stift, samt tillige til Forstander ved Lyngbye Skolelærerseminarium; person. Capellan hos Amtsprovsten for Boer, Rim o. fl. H. J Laurberg, til Sognepræst for Bresten M. i Ribe Stift; person, Capellan hos Amtsprovsten for Hundsberg o. fl. H. N. Lund, til Sognepræst for Brande M. i Ribe Stift; person. Capellan J. Blicher til resid Capellan for Bjerregrav &c i Viborg Stift; Amts provsten for Østerhan o. fl. H. i Hiørring Amt, C. Jansen, til Sognepræst for Torkildstrup og Lillebrænde M. paa Falster ; Sognepræst for Skjævinge og Gjørløse Menigl. C. Gad, til anden Præst ved Roeskilde Domkirke; Sognepræst paa Femøe, P. Holst, til Sognepræst for Stad, ager og Nørretirkeby Menigheder paa Falster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Ledige Embeder. Told=Inspecteur-Embedet i Hjørring. Konsumtions forvalter-Embedet i Skive. Districtschirurgicatet paa Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Bekiendtgiørelser. Næstk. Onsdag den 5te Novbr. om Aftenen Kl. 6. vorder General=Qvartalforsamling i Selskabet Polihymnin, hvorved Kontingenten bliver at erlægges. Directionen. Paa Grund af Mangel i Opfyldelsen af AuctionsConditionerne, hvorefter den Snedker Bech forhen tilhørende Gaard, beliggende under No. 55 paa Vestergade her i Byen, blev Snedkersvend Ole Thrabolt tilslaget den 7de Novbr. f. A., bliver denne Gaard ved en eneste Auction som holdes paa Stedet, Onsdagen den 12te Novbr. førstk., efter Vedkommendes Begjering opraabt til absolut Bortsælgelse. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Octbr. 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Da det ved 3die Auction over Søren Gunder sens Gaard i Snærild, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld, 2 Fdkr. 1/5 Alb., gjorte høieste Bud, ikke er bleven approberet, saa bliver efter vedkommende Udlægshavers Begjering, denne Eiendom stillet til en 4de og sidste Auction, som afholdes Torsdagen den 13de Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 11 i bemeldte Gaard; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende: at efter Conditionerne, som ere særdeles fordeelagtige for Kjøberen, kan 600 Rbd. Sedler blive indestaaende i Eiendommen. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, d. 30te Octbr. 1823. Lanng. NB. (Ved en Fel stod der i 1ste Avis 1 Td. istedetfor 2 Tdr. Hartkorn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Udgives 3de Gange udning af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
J Følge Dom og derefter passeret Execution bliver efter Vedkommendes Begjæring, afholdt 3de offentlige Auctioner over det Søren Michelsen tilhørende, og paa Balle Mark beliggende Boelsted, skyldende af Ager og Engs Hartkorn circa 1 Td. 1 Skp. Den 1ste, og 2den Auction afholdes Løverdagen den 15de og 29de Novbr., næstk. om Formiddagen Kl. 11 paa Aarhuus Raadhuus; 3die Auction, hvorved tillige bortsælges en Koe og noget ubetydeligt Jndboe, afholdes paa Stedet, selv Onsdagen den 17de Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11. Denne Bekiendtgjørelse tiener saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 27de Octbr. 1823. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Torsdagen den 13de Novbr. først. Kl. 10 Formiddag og den paa følgende Fredag bliver paa Herschindsgave, holdt offentlig Auction over det Stervboet efter afg. Proprietair Herschind derpaa Stedet og Lethenborg, tilhørende Løsøre, bestaaende af en betydelig Deel Jndboe og Besætning, saasom: Borde, Stole, Kister, Skabe, Chatoller, Speile, Skilderier, Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi, Sølv, Messing, Kobber, Tin, Pocellain, item, Vogne, Plouge, Harver, Heste, Køer, Faar og Sviin, m. m. m. Conditionerne vil blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 23de Octbr. 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
God Cognae, Muskatviin, stærk Bordeaux Viinedike, m. m. bekommes til billigste Priser hos F. Spleiss, paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Hvor Talg modtages til Støbning for billig Betaling anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
J gl. Paradiis er strax 2de gibsede Varelser til Gaden, at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Capt. O. Munk, der med sin førende Skonnert, Mariane er kommen hertil fra Altona og ligger ved Mindets nordre Side, agter paa førstk. Løverdag at afseile herfra til Aalborg og medtager Fragtgods og L. S. Bloch. Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Paa Cathrinelund i Orritzlev Sogn, kan imod megen moderat Betaling 30 a 4 Stit. Stude eller Køer, antages paa Foder, naar man derom henvender sig til Busch paa Borupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den danske Student Stabels Hændelser paa en Reise til Moren og Constantinopel, har forladt Pressen og faaes heftet for 9 Mk., hos Bogbinder Fabricius i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
No. 160. Aar 1823. Fredagen. den 7de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Den til Forsendelse: med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede. liildlidtudt. i Udhund,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Fæstningen Carthagene (Carthago nova), hvortil man siger den bekjendte Valde; har begivet sig, har erklæret sig for en Republik, og modtaget med Haan den kongelige Ordre til at overgive sig, hvorover den nu er vorden erklæret i Beleiringsstand, og alle de som forsvare den, for Majestætsforbrydere. - J Eftremadura skal det endnu være høist uroligt; mange royalistiske og franske Saarede vare nylig komne til Talavera la Reina. Ogsaa Oberst Amor er atter gaaet over til de Konstitutionelles Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Fra Bayonne skrives den 21de Octbr.: "Jgaar havde man det Rygte her, at konstitutionelle Tropper, vare fra Katalonien trængte ind i Arragonien indtil Huesca, for at afskjære en Afdeling af det 5te Armeekorps fra Frankrige. - Barcellona skal nu beskydes med over hundrede franske Jldsvælg, da Kommandanten General Roren) ikke har villet lystre Kongens Ordre og underkaste sig hans Villie, men tvertimod formaaet hele Garnisonen til at sværge paa, at de ville lade sig med ham begrave under Fæstningens Ruiner, og fra den Tid vajer den sorte Fane fra Stadens Taarnt. - Men det haardnakkede Urgel, rettere Forterne derved, er bleven indtaget den 20de Octbr. efter nogle Dages Bombardement, hvorved Gouverneuren var bleven farlig saaret, men havde alligevel ikke overgivet sig, naar ikke en Bombe var faldet ned i Krudtmaga, sinet og havde ved Explosionen voldt en rædsom Odelæggelse, medens der paa samme Tid blev skudt en stark Bresche i Fæstningsværkerne. Den franske Artilleriechef blev dræbt af en spansk Hanbitskugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Endnu bestandig afsendes Krigsfornødenheder til den er franske Armee i Spanien, og selve Tropper afmarschere i endnu til Bidassog. - Mina var ifølge de nyeste i Efterretninger beskjæftiget med at proviantere ForterMontjudi paa 3 Aar. Det ligger en halv Miils vel fra Barcellona, som det aldeles dominerer, er derhos bombefast og kan rumme 25,000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
J Madrid udbrød den 18de Oct. og Aftenen en heftig Jldebrand i en Kaserne og angreb strax GrevPuebla, Kongens Huushofmesters Hotel. Det saae frygteligt ud, men blev ved nogle Bygningers hurtige Nedrivning lykkelig standset. Samme Aften fandtes i en frivillig Nationalgardist i fuld Mundering hængende udenfor sit Vindne. - En stor Mængde Grander have tilsendt Kongen en Adresse, hvori de anholde om en repræsentativ Forfatning; men Deputationen, som overrakte samme til Hs. Majestæt, fik ikke noget trøsteligt Svar. - Naar Kongen indtræffer i sin Hovedstad, vil han sammenkalde alle sine tro Soldater, og selv i egen høie Person anføre dem mod de saakaldte Oprørshobe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Blandt de nyeste Dekreter, som Hs. M. har underskrevet, nævnes disse: Enhver Fæstningskommandant, som ikke overgiver sig paa den første Opfordring i Kongens Navn, skal have forbrudt sit Liv. Enhver Udlænder, som har taget Deel i Repolutionen eller virket for den saakaldte konstitutionelle Sag, skal forvises Spaniens Gebeet. - Et andet som byder, at alle de som i Madrid hiin 7de Juli bare Vaaben mod den K. Garde skulle forvises Hovedstaden, er endnu ikke bleven publiceret, da Magistraten har gjort en underdanigst Forestilling derimod, paa Grund af, at Staden i saa Fald vilde vorde næsten øde for Befolkning. - Tropperne, som staae parate til at eskortere Kongen fra Sevilla til Madrid, anslaaes til over 10,000 Franskmænd og Royalister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Der siges, at Hertugen af Angouleme er vedet kgl. Derret bleven udnævnt til Jnfant af Spanien, og til Fyrste af Trocader. Naar den nye svanske Armee vorder organiseret, stal endeel stanske Generaler faae respladser deri. Den første Linie, Jnf. Regiment skal hedde Ludvig, det første Rytterregiment Angouleme, og det første lette Jnf. Regiment: Carignan. - Den 6te Novbr. skulde en kgl. Brig afseile fra Cadix til de baleariske Øer for at erfare Stemningen; er denne ikke god, da skal der indskibes franske Tropper did. - Af den Omstændighed, at de Franske have indskibet Tropper til Algeziras, slutter man i London, at de agte fremdeles at holde de spanske Søhavne besatte. - Der skrives fra Paris, at 2, af de fornemste Madriter Handelshuse have tilsendt deres Korrespondenter et Circulaire, hvori de tilkjendegive, at de under nærværende Udsigter maa nødsages til at ophæve alle Forretninger. Det samme bliver ogsaa Tilfældet i Spaniens øvrige Stæder, hvis det kgl. Dekret skal vorde bogstaveligen udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Der skrives fra Paris, at Hertugen af Angouleme skal være høist utilfreds over, at man ikke holder det givne Løfte om at slaae det Forbigangne i Glemmebogen. Ja der ymtes endog om en tagen Beslutning i det franske Ministerkonseil om at gjøre Hs. katholske Majestæt Forestillinger imod Don Saes dobbelte Post som Stats ministerpræsident og Skriftefader, og formaae den russiske Regjering til at gjøre samme Forestilling. - Fra Madrid skrives den 18de Octobr. Her forsikkres, at Hertugen af Angoulemes vise og menneskekjærlige Raad slet ikke have fundet Gehør hos Kongen. Derfore skal Prindsen være uopholdeligen afreist fra Sevilla, og vil begive sig dirette hjem til Frankrige. J Londoneravisen Times af 24de Octbr. har følgende Artikel: "Breve fra Paris af sidste Løverdag berette os, at den franske Regjering er meget utilfreds med Kong Ferdinands Forhold siden hans Befrielse, og beskylder ham for Utaknemlighed. Den har derfor besluttet, øieblikkelig at trække næsten alle Tropperne tilbage fra Spa nen, ifølge hvilken Beslutning de maanedlige af Frankrige til Regentskabet skeete Udtællinger (circa 190,000 Fr. pr. M.) ere standsede, og ei heller sendes flere Penge til Armeen, da man formoder, at enhver Division har saameget i sin Kasse, som der behøves til Hjemreisen. et domme deraf - tilføier bemeldte Tidende: at de franske Ministerial=Aviser i dette Øieblik atter publicere den Proklamation, som Hertugen af Angouleme udstædte før han gik over Bidassoafloden, og hvori han tilkiendegav, at han hverken var kommen for at paatrænge Landet Love, eller okkupere det, saa torde man formode, at Frankrige ufortøvet vil lade rømme, Spanien. Men det kan Frankrig ikke, uden at udsætte Spanien for de samme Scener, som da Krigen udbrød. Det indseer Frankrig vel, men ogsaa Vanskelighederne, som ere forbundne dermed, thi der maatte blive en Armee i Landet paa 50,000 Mand, som Frankrig ene maatte lønne, thi Kong Ferdinands Skatkammer kan ikke udrede en Maraved. Men ikke allene fra Finantsernes Side er det vanskeligt at holde en Armee i Spanien, det torde ogsaa foranledige politiske Resultater af en uventet Slags. Kort, vi indsee endnu ikke, at fordinands Befrielse, hans Hjemkomst til Madrid og de Cortes Opløsning, ere Begivenheder, som ere afgjørende for Jnvasionens store Hensigt: Spaniens Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Engelland. Ved Expresser fra Paris havde man i London faaet den vigtige Efterretning, at der i Konseilet var taget den Beslutning, at gjøre de alvorligste Forestillinger mod det nye spanske Kabinets hidtilværende Forhold, endog med Hensyn til Statsgjælden, og at denne Beslutning skal være affattet i aldeles Overeensstemmelse med den brittiske Regjerings Sindelav. - J Plymouth og Portsmouth udrustes i nogle Krigskibe saa tilfærdigt, at Tropperne som de skulle tage ombord, kjøres did med Postvogne. - Disse og lignende Efterretninger har virket meget skadelig paa de engelske Fonds. Men til Beroligelse anmeldte en af Ministeriets Aviser, at det kunde give den authentiske Forsikring, at det fremdeles vilde vedblive at være baade Frankriges og Engellands faste Forsæt, at vedligeholde Freden i Europa og i samme Øiemed at virke paa de andre Magter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-07
Jtalien Neapels Konge ligger nu saa syg. at man tvivler om, ret længe at kunne holde Livet i den gamle Majestæt. - Man har nu meget lange Beskrivelser over den pavelige Kronning. Jført de pavelige Ornatter af Kardinalerne Ruffo og Consalvi blev han af 12 væbnede Mænd i Olddragt baaret til St. Peterskirken. Efter at der her var bleven sjunget. Tu es Petrus, og Prælaterne stædt til det første Fodkys, bares han til den hellige Gregors Kapel, hvor Hs. Hellighed af den ældste Kardinal modtog Fiskerringen, og en Ceremoniemester 3 Gange afblussede en Blaartot for Paven med disse Ord: "ictransit gloria mundi(saaledes forgaaer Verdens Herlighed!) Efter ny Kyssen paa Hænder og Fødder, besteg Paven under Kommunionen St. Peders Stol og bares hen for Alteret, hvor nu Kardinalshatten blev ham aftaget og den pavelige Krone paasat med disse betydningsfulde Ord: "Modtag den tredobbelte Krone, og vild, at Du er Fyrsternes og Kongernes Fader, Jordklodens Regent og vor Herres Jesus Christi Statholder paa Jorden, Ham være Ære og Herlighed i al Evighed. Derpaa gav Hs. Hellighed den hele Jord sin høitidelige Velsignelse, og et Afladsbrev blev oplæst. Den hellige Fader har anordnet, at den Deel af Qvirinalpalladset, hvor han residerer, skal være utilgængelig for Fruentimmer.