Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-18
Kokoppernes berømte Opdager, Dr. Edvard Jenner, er nyligen, efter en kort Upasselighed, død i sin Bolig i Berkeley. Han var født 1749. Siden 1794 sysselsatte han sig med Kokoppernes Undersøgelse, og 1798 udgav han det første Skrift derom. Det er vist, at Kokopperne over et Aarhundrede i Forveien have været bekiendte, især i en Deel af Engelland og Holsteen, da man havde lagt Mærke til, at de Malkepiger, der malkede Køer, som vare angrebne af hiin Koppesyge, og bleve smittede deraf, eller fik lignende Blegner paa Fingrene, siden ikke modtoge Smitten, af Børnekopper. Men denne Erfaring blev, som Callisen bemærker, længe unyttet, og tabte sig blandt den Mængde Folkeberetninger, hvoraf mange, maaskee prøvede med Varsomhed, Kyndighed og Klogskab, kunde blive velgjørende. At Kokoppernes Jndpodning ogsaa for Aarhundreder siden har været kjendt i Jndien, er først i den allernyeste Tid blevet opdaget. Jenner tilkommer derfor Fortjenesteen, at have først indført Kokopperne i Europa. J et 1799 udgivet Skrift meddeelte han Frugterne af sine anstillede Forsøg, der alle vare faldne heldige ud. Han gjorde ikke allene opmærksom paa Fordelene af de gennine Kokopper, men tillige paa det falske Slags. Over 6000 Mennesker havde han da allerede vaccineret. J Aaret 1800 udgav han et tredie Skrift, hvori han, med sine egne og andre Lægers Jagttagelser, godtgjorde Vaccinationens Nytte. Adskillige Læger forbandt sig med ham, for at udbrede hans Opdagelse. Ved en vidtløftig Brevvexling over hele Europa lykkedes det ham at forplante Vaccinationen i en utrolig hurtig Tid, og Verdensomseileren Baudin bragte den endog til Sydhavet. J London oprettedes 1799 en offentlig Vaccinationsanstalt, som snart fandt Efterligning paa flere Steder. Men denne for Menneskeheden saa vigtige og velgjørende Opdagelse mødte ogsaa, som alt Nyt og Stort, sine heftigste Modstandere. Jsær ivrede imod samme den bekjendte Berliner Læge Marcus Herz, der i Aaret 1800 udgav et eget Angrebsskrift mod Vaccinationen, som han gav det Haalnavn Brutal-Jmpfung, og hvori han spaaede tusinde Ulykker af den Forvovenhed, at forplante en dyrisk Gift i det menneskelige Legeme (ligesom om mangen menneskelig Gift ikke var meget værre end den dyriske!). Men trods al Modstand, seirede dog den gode Sag. Jenners Bestræbelser bleve, efter Fortjeneste, paaskjønnede. 1804 fik han tilsendt Staden Londons Borgerret i en Guldcapsel, der vurderedes for 6000 Pd. St., og Parlamentet bevilgede ham to Gange en Belønning af 12000 Pd. St. Men hans Brevvexling allene skal og saa have kostet ham over 1000 Pd. Der blev oprettet et Selskab til Vaccinationens Udbredelse i hele Storbritannien, som det blev tilladt at føre Navn af det Kgl. Jennerske Societet; til dets Patron erklærede sig Kongen og til dets Patronesse Dronningen, ligesom og Prindsen og Prindsessen af Wallis og adskillige Hertuger toge Deel deri. Danmark var det Land, hvor man, før gende dette store Exempel, allerførst søgte at indføre Jenners Opdagelse; thi allerede d. 14 Oct. 1801 befalede Kongen adskillige Læger at sammentræde i en Commission, for at indhente og samle alle de til Vaccinationen, tjenlige Oplysninger, og for at undersøge og overvære de anstillede Forsøg, samt derover at indgive sin Betænkning, tilligemed Forslag til de nærmere Foranstaltninger, hvilke i denne Henseende maatte agtes nødvendige for de danske Stater. Det første Jndivid, der i Danmark blev indpodet af Prof. Winsløw, og som den fra Jenner selv forskrevne Materie slog an hos, var et Barn af Hr. Puerari. Derpaa blev oprettet en offentlig Vaccinationsanstalt i Kjøbenhavn. Allerede i Aaret 1808 vare i de danske Stater 111,722 Mennesker vaccinerede. Betænker man, at Europa, som man antager, beboes af 160 Millioner, efter et Middeltal, i een Generation havde tabt ved Børnekopperne 15 Millioner Mennesker, og i et Aarhundrede 45 Mill.; – at sædvanligen hvert syvende, tiende og fjortende Menneske døde af disse Kopper; – at siden Aaret 1800, eller i de sidste tyve Aar, i det allermindste 10 Millioners Liv ere blevne reddede ved den Jennerske Opdagelse; - betænker man tillige, hvilken uberegnelig Jndflydelse en saa uhyre Folkeformerelse kan og maa have paa Menneskehedens fremtidige Skjebne; saa kan man med Føje sige, at Jenner, i sin indskrænkede Kreds, har virket mere som Privatmand, end en Alexander den Store eller Napoleon Bonaparte, og fra sin Studerestue af, uden andet Vaaben end sin Pen, og uden anden Bundsforvandt end sin Forstand, givet Verden saa at sige en anden Skikkelse. Med Føje siger den værdige Veteran Callisen.