JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Keiseren forlod Moskau den 19de. Samme Dag var Hovedqvarterret i Desna. Kremlin er vel bleven forsynet med Kanoner og Forskandsninger, men tillige undermineret for at kunne sprænge det i Luften. Nogle troe, at Keiseren vil marschere mod Tula og Kaluga, forat tilbringe Vinteren i disse Provindser, i det han holder Moskan besat med en Garnison i Kremlin. - Andre formene, at Keiseren vil lade Kremlinsprænge i Luften, de endnu tilbageværende Establissementer opbrænde, og at han vil nærme sig Polen paa 100 Lieues, for at tage Vinterqvarteer i et venskabeligt Land, og være istand til at erholde alt det som Magasinerne i Danzig, Kowno, Willna og Minsk frembyde til at forfriske Armeen efter Krigsbesværlighederne. De sidste giøre den Bemærkning, at Moskan ligger 180 Lieues, meget slette Veie, borte fra Petersburg, medens der kun er 130 Licues mellem Witepsk og Petersburg, at der er 218 Lieues fra Moskan til Kiow, da der ikke er mere end 112 Lienes fra Smolene til Kiöw. Man slutter deraf, at Moskan ikke er nogen militair Stilling; dertil kommer, at Moskau ingen politisk Vigtighed har mere, da den er afbrændt og ødelagt for hundrede Aar. Fienden lader mange Kosakker strøise omkring, som forurolige Rytteriet. Rytteriets Avantgarde, der stod foran Vincovo, er bleven overfaldet af en Afdeling af disse Kosakker. De vare i Leiren førende man kunde komme til Hest, tog en Park fra General Sebastiani, bestaaende af 100 Baggevogne, og henved 100 Mand til Fange. Kongen af Neapel steeg til Hest med sine Curasserer og Carabiniers, og angreb en Colonne let Infanterie paa 4 Batailloner, som Fienden havde afsendt til at understøtte Kosakkerne, kastede og nedsablede den. Kongens Adjutant, General Dezi, en kjæk Officeer, dræbtes i dette Angreb, som giør Curassererne megen Ære. Vicekongen er ankommen til Forminstor hele Armeen er i Marsch. Marschal Hertugen af Treviso er bleven med en Garnison i Moskau Veiret er meget smukt, som i Frankrig i October ; maaskee noget varmere. Men i de første Dage af November vil Kulden komme. Alt bebuder, at man maa tænke paa Vintergaarterer. Jsær trængen vort Rytter dertil. Fodfolket har udhvilet sig godt i Moskau, og en i god Forfatning. - Roilstor ligger 10 Lieues sydvest for Moskau, ikke lamt fra Coubenskoe; Fominskoe er 15 Lieues fra Moskau paa Veien til Caluga; Vincovo ligger 17 Lieues derfra og 6 Lieues østlig fra Fominskoe; disse tvende Steder ere begge paa Bredden af Narafloden.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Toulon, den 24de October. Den Keiserl. Flaade i Toulon, som hele Sommeren igiennem daglig har maneuvreret i aaben Sø i Fiendens Nærværelse, har ogsaa fortsat disse Maneurer efterat Veirliget er begyndt at blive barskere.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Den 21de October havde Admiral Emeriau ladet 8 Fregatter lette og lavere udenfor Rheden; men da den fiendtlige Eskadre Dagen derpaa vilde forurolige en Convøi, lod han Admiral Baudin løbe ud med 4 Linieskibe, der sloge Fienden tilbage, hvorpaa Convoien seilede videre. Disse Skibe kom først tilbage ved Midnat, og Morgenen derpaa gik Admiralen selv ud med 9 Linieskibe og 7 Fregatter. Neppe var Eskadren kommen til Cap Sicie, førend der opstod en heftig Storm, saa an man endog maatte lukke Kanonportene. Stormen vedvarede til den følgende Dag; og det var et stolt Syn at see disse 16 svære Seilere lavere i mod Stormen, for er naae tilbage til Havnen. Dog kom intet af Skibene til Skade; thi at le Majestueur og Danude om Natten stødte sammen ved en Vending, kan ikke regnes for noget. -De unge Conscriberte, som hidtil ikke kiendte en saa alvorlig Maneuvre, have godt udholdt disse 36 Timer. Man saae slet intet til den fiendtlige Eskadre.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Rostock, den 1ste November. Handel og Skibsfart hviler endnu ganske. Der er kun liden Omsætning med Kornvare, da Landmanden saa meget som muligt holdes dem tilbage og venter bedre Priser. Midt i forrige Maaned indbragtes af en fransk Kaper hertil et Skib, ladet med Hamp; dette, tilligemed de flere paa Øen Rügen med Hamp strandede Skibe, have betydeligen nedsat Prisen herpaa. Embargen vedbliver endnu.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Wismar, den 31te October. Da Landmanden, formedelst sit Markarbeide, endnu ikke kan bringe Korn til Torv, ere Priserne høie. Forsendelserne heraf fra Hamburg til Holland vedblive endnu.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Berlin, den 14de November. Vor Hoftidendende indeholder Følgende: Det 10de Armeecorpses Stilling: Hovedqvarteret er Mitau, hvor ogsaa General v. York befinder sig. Under General Kleist, bag ved Eckan staae 7 Batailloner, 4 Eskadroner og 4 Batterier Artillerie.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
J Leiren ved Alt Bergfried og Dannenhausen, under Generallieutenant v. Massenbach : 6 Batailloner, 4 Eskadroner og 1 1/2 ridende Batteri Artillerie. Ved Eckau, under Oberst v. Hanerbein: 10 Batailloner, hvoriblandt 4 polske, 7 Eskadroner Cavallerie og 3 1/2 Batterie Artillerie, hvoriblandt 1 1/2 polske.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Ved Annaberg og Stalgen: 4 Batailloner westphalsk Infanterie, og 1 Eskadron preussisk Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Divisionsgeneral Grandsean staaer i Egnen af Frederichsstadt, Jacobstadt og Dünaburg, med 10 Batailloner polske og bayerske Tropper, og 2 Eskadroner Husarer.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Over Danzig ere i forrige Maaned 15 Jnfanterieregimenter af maaede til den store Armee.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
London, den 29de October. Man melder fra Bengalen, at der var Uroligheder i Districtet Cutch, og at man havde ladet Tropper rykke derhen fra Bombay. Den Magt man havde sendt mod Norden, til at beskytte Provindsen Berax mod Pyndariernes Jndbrud, vedblev at holde sig i sin Leir. Armeen i Bundeleund har faaet Marschordre, og de Corps, som udgjøre den, skulde vende tilbage til deres respective Cantonnementer. Pyndariernes Chef Courrim Chan og hans Familie have fundet et Tilflugtsted, i Helkars Leir. Sonah el-Moulk var paa ny kommen til Kræfter; han var gaaet over Attok, og var leiret ved Chourabai, hvor han ventede Understøttelse fra Soubahen i Cashemyre. Mahmond Shah, den nu regierende Sultan, træt af de Jndbrud man giorde fra Biergene, havde trukket sig til Caboul med sin Visir. Zeman Shah var fra Luhove draget til Multan ; Amer Chan havde paa ny vendt sig mod Norden. Et betydeligt Corps Partigiængere havde ladet sig see i Omegnen af Mozapore og Benaras, og plyndret Landsbyerne omi kring den førstnævnte Stad; det var siden rykket ind i Compagniets Provindser giennem det store Pas, der aabner Adgangen til Decan, fra Rangoun, ved Efterretningen om den Kongelige Armees Fremgang, mod Jnsurgenterne fra Arracan, som vare flygtede mod de østlige Bierge. Ifølge Efterretninger fra Chittagong, havde Strøisepartier, af Birmannernes Nation udøvet Plyndrerier paa denne Side af Nasaa Birmannernes Hovedstyrke ansløges til 7000 Mand; derfor var et Detaschement af 12te Regiment sendt fra Barrachpore til Chittagong. - Udtog af et Brev fra en engelsk Officeer af General Mait a lands Armee,
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Alicante, den 16de September. Jeg har underrettet Dem om den Langsomhed hvormed man indskei bede os paa Minorca; nu vil jeg tale om vor Operationer. Først løde vi os see paa Kysten af Catalonien, hvor Generalen forbød os at angribe en vel befæstet Mølle, i det han ved Beregninger godtgjorde, at dette Angreb paa en Mølle vilde koste os 5 til 600 Mand, dernæst at de man ikke vilde kunne sætte sig fast der, og for det tredie, at man, efter dette vigtige Forsøg paa at gienvinde Cataloniens Frihed, hvilket var Expeditionens foregivne Øiemed, maatte indskibe sig igien. Vi begave - os derfor paa ny under Seil, og ankom hertil. Her tilbragte vi først 5 Dage med at udhvile os og lære at kiende Landet; siden lod man og marschere mod Monforte. J denne Plads forbleve vi to Dage. Generalen fandt da igien for godt at vi skulde vende tilbage til Alicante, og lod omtrent 200 Mand bedække Armeens Front. Fienden besatte Nabobyerne og hævede Contributioner og Levnetsmidler. Adskillige af vore Poster ere tagne. Jeg troer ikke at det er Suchets Plan at begive sig til denne Stad; rimeligviis vil han sende een eller to af fine Divisioner herhen, for at indslutte og udhungre os, især da det synes vist at vor General intet vil vove. Jmidlertid organisere Marschal Suchets og Kongens forenede Armeer sig, og man siger at Andalusienarmeen ogsaa er ankommen. Jeg formener at man havde kunne handle anderledes, og tilføiet Centrumarmeen megen Skade under sin Marsch, hvis man var fremgaaet med Kraft og Bestemthed.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Den 30te October. Til Admiralitetet er indløbet den Efterretning, at to Skibe paa 74 Kanoner ere forliste i de sidste Storme. Den 31te October. J et Brev fra Halifax af 8de October hedder det blandt andet:
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Krigen med Americanerne begynder under lidet gunstige Varselstegn. Foruden the Guerriere have de taget the Alerte, og Goeletterne Laura og Whiting. Fregatterne Souhampton og Barbados, samt to Krigslupper ere forulykkede. Goeletten the Chub er strandet ved Jndløbet til denne Havn. Man siger ogsaa, og vi frygte det vil stadfæste sig, at Fregatten Orpheus, tilligemed to rige Prise, den ene fra Lima, den anden fra Calcutta, ere forliste. Forlanger Nogen Krigsefterretninger, da svares, at vi er skuffede; at ikkuns Afstaaelsen af begge Canadaerne kan tilfredsstille Madisson; at hvis han endog synes at ville laane Øret til andre Udsoningsbetingel ser, da er det for at vinde Tid til at recrutere sin Armee, og for at Kongressen kan finde Udveie til at underholde den; at vi ikke have een eneste Ven i de Forenede Stater, end ikke blandt Krigens Modstandere; at det er et latterligt Project at ville sønderlemme Unionen, at det er vist at Madisson bliver valgt paa ny, at farlige Emissairer ere i Canada, som understøtte Deadorns Operationer. Dette er Tingenes sande Stilling o. s. v.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- De Depescher vi have erholdt fra America ere hverken tilfredsstillende eller fredelige. De ministerielle Blade raisonnere i denne Henseende paa en synderlig Maade. De sige at det Parti som regierer America er Engelland fiendsk, Frankrig gunstig. Hvad Aarsag have vi da til at undre os over dets Opførsel, den er overeenstemmende med dets Grundsætninger. Medens vi vente paa Depescher fra Washington er Vinteren forhaanden; den vil snart giøre alle Operationer til Lands og Vands umuelige; al den Fordeel man vilde have kunnet drage af de fiendtlige Armeers Mangel paa Organisation, vil være tabt, og naar Foraaret kommer, ville vore Tropper blive nødte til at gaae defensiv tilværk, eller at indslutte sig indenfor Qvebees Mure. Nogle Maaneder ville være nok til at bevirke store Forandringer; hvad Undskyldning kan man da komme frem med for det engelske Folk, Vi have sagt, og gientage det, at vi have Aarsag til at beklage os over denne Krig; men da den engang er begyndt, maae vi ende den med Drivtighed, hvis den ikke skal vorde ødelæggende og vanærende for os. Den Velvillighed den engelske Regiering har viist mod America, har ikke havt lignende Virkninger fra americansk Side. De engelske Eiendomme, som ere forefundne ombord paa Skibe, der ere ankomne til de Forenede Stater, ere opbragte med Begierlighed, saavel af Kapere som af Toldofficererne, der havde Ordre at confiskere dem. Alt Haab om at bringe Regieringen til god Forstaaelse har altsaa tabt sig og vi have intet andet Valg at giøre, end at foranstalte de fornødne Midler for at udholde en Kamp, hvori man saa uklogelig har indviklet os.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- Det engelske Skib Qvebek, der hørte til Jamaica=Flaaden, er taget af den amerikanske Kaper Saratoga, sammes Ladning anslaaes, til 300,000 Dollars.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- Fra Yarmouth meldes, under 30te d., at Hs. Majestæts Linieskib, the Mercurius med omtrent 20 Seilere af Konvoien fra Østersøen er ankommen. Mercurius melder ogsaa Tabet af Briggen Centinel og af 20 Skibe af Convoien ved Øen Rugen og ved Klipperne af Jndgangen til det store Belt. Denne sørgelige Begivenhed paafulgte Natten til den 10de dennes. - Admiral Bentink gaaer til Petersburg og vil tilbyde den russiske Regiering sin Tieneste.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- Den paa Themsen og i Bassinet, ved den skrækkelige Storm Tirsdags Aftes, anrettede Skade, beløber sig til over 100,000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- Et Brev fra Øen Trinidad af 10de Septbr. stadfæster den allerede erholdte Efterretning, at Jnsurrectionen og Krigen i Venezuela er endt siden det Nederlag General Montverde tilføiede Miranda. Den 1ste November. Grev Moira skal afgaae til Jndien, som Generalgoverneur i Bengalen og Øverstbefalende over Tropperne ved det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
- Keiseren af Rusland har sendt Greven af Liverpool en kostbar Daase af Guld besat med Diamanter.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Halifax, den 7de October. Den 8de d. bestod Stationen ved Halifax af følgende Skibe: Linieskibene Domingo, Admiral Warren, Poctiers og Africa, samt 9 Fregatter, 6 Slooper og 4 Skonnerter. - Hs. Majestæts Fregat the Barbados, paa 28 Kanoner, stødte den 27de September paa Grund ved Øen Sable, og forulykkede uagtet alle Anstrængelser forat redde den.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Philladelphia, den 24de September. Den 18de Juni 1812 erklærede de Forenede Stater Engelland, Krig, og allerede den 10de August krydsede 90 americanske Kapere mod Engellænderne. For den 12te September havde disse Kapere taget 145 engelske Kiøbmandskibe og sendt dem til americanske Havne. Nogle af disses Ladningers Værdi beløber sig til over to Millioner Franke Den 16de September talte man 107 udrustede eller under Udrystning værende Kapere, der blot tilhørte Staten Massachussets, og som al før Slutningen af October skulde være i Søen. Til den Tid havs i de Forenede Staters Præsident allerede udstædt 540 Kaperbreve.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
New Yorck, den 29de September. The National-Intelligener har følgende Skrivelse fra Halitaf 9de September: S. J. Warren ventes her hvert Øieblik med 5 Linieskibe og no Fregatter. Det er vist, at han har Fuldmagt til at underhandmed Eders Regiering og at slutte Fred. Ville J ikke indgaae Fo liig, da vil han lade Eder føle Krigens Rædsler. Fordrer De maaskee, Hr. Warren, ligesom M. Jackson i Kiøbe havn, at ogsaa vi skulle udlevere vor Flaade, at vi skulle overlade Ede vore Matroser J have presset, og at vi skulde frafalde vor Rettighed at feile paa Oceanet, da ere Underhandlingernes Resultat let at forudsee.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Stockholm, den 12te November. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen har i en Skrivelse, dateret Ste holm Slot, den 29de October 1812, til øverst Kammerjunker og Commandeur Friherre Cederhielm, ladet denne vide, at han er udnævnt til Hovmester hos Hs. Kongl. Høihed Hertugen af Søderman land, Prinds Oscar. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen anmode Friherren om, at give har Søn en fuldkommen svensk Opdragelse, vænne ham til Arbeide; igeholde og befæste hos ham Ærbødighefor Religionen, Sædelæren og Lovene; lære ham, ved Exempler, hentede fra gode Kongers Historie, hvorledes han kan blive nyttig for sine Medmen skeer og bidrage til deres Lykke; indprænte ham, at hans Hiertes Tilbøieligheder altid bør stemme med Pligt, og at hans Velgierninger stedse maae bære Præg af Ædelmod, men aldrig af Ødselhed eller Ærehigen, samt at Sverrigs Ære og Velstand bør være hans Bestrædelsers ufravigelige Maal. "Mind altid min Søn - skriver Kronprindsen - om, at en svag Regent er en af de største Straffe, hvormed Himlen kan hiemsøge et Folk; at Staters Fald, Borgerkrige og Folkeslaveri sædvanlig ikke ere andet end sørgelige Følger af Regenternes Mangel paa kraftfuld Villie, at Krig vel er den største Ulykke som kan træffe en Stat, men at der gives Omstændigheder, under hvilke Krigen er et befordrende Middel til at giengede Nationen sin Kraft, opvække dens forrige Aand, og frie den fra den haarde Skjebne at tabe sit Navn og blive Vasal af et fremmed Herredom; at, naar et Land trues, og man ikke uden at gribe til Vaaben kan undgaae Vanæren, da er Fyrstens Valg ikke meere frit; da er det hans Sielstyrke skal lægges for Dagen, og han selv omgive sig med Mænd af Ære og Mod, uden Hensyn til politiske Grundsætninger." - Hertugen skal i 2 Aar fornemmelig undervises i Religion, Historie, Geographie, Statistik, de mathematiske Videnskaber Skrivning, Riden og Legemsøvelser; siden vil Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen anholde Hs. Majestæt Kongen om, at en anden Methode maae blive fulgt. Det er især paa Krigskunsten Hertugens Opmærksomhed skal fæstes, "da Erfaring har lært, hvormange Ulemper der kunne opstaae af, at stille en General, som staaer sin Monark til Ansvar, imod en Herfører, hvis Beslutninger ene beroe paa ham selv. For i denne Hensigt at hærde sit Legeme, saavelsom for at indsamle geographiske og statistiske Kundskaber, især hvad Sverrig angaaer, skal han giøre Reiser i Landet, og overalledsages af Mænd, som kunne give ham nyttig Oplysning om alle mo dende Gienstande. Han skal hos Smith hente de nødvendige Kundskaber og Finants- og Manufacturindretningerne. Winkelmans Arbeider skulle give ham et rigtigt Begreb om de skiønne Kunster, og de skjønne Videnskaber skal han undervises ved Læsning af de berømteste Forfatteres Arbeider. Forat skaffe Hertugen Færdighed i at tal det svenske Sprog, skal der to Gange om Ugen fra Klokken 7 til 9 om Aftenen indbydes fortjente Mænd til at samtale med ham. Fra Klokken 8 til 11 om Formiddagen og fra 1 til 5 om Eftermiddagen skal Underviisningen have Sted. Syv Timers Beskieftigelse anseen Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen passende for Prindsens Alder, og dennes gode Anlæg vil lette Arbeidet.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Blandede Efterretninger. Den 17de October hendtes det i Staden Duras (Departementet Lot og Garonne) at et Huus styrtede sammen, og i sit Fald trak tre andre Huse med sig. Sex Familiefædre omkom, og fire andre Personer saaredes. Fem og tyve Børn og Mødre mistede paa een Dag Alt. Man har aabnet Subscriptioner forat komme disse Ulykkelige til Hielp.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Over Kunstudstillingen i Paris for iaar udtrykker Journal de Enpire sig saaledes: Kunde man beregne de skiønne Kunsters Fremskridt efter Kunstnernes formerede Antal, saa vilde ingen Deel af vor Statistik være mere fyldestgiørende end denne. Kaster man et Blik paa Kunstudstillingerne i de sidste 10 Aar, da finder man, at Malerkunsten, som i Aaret 1800 ikke havde mere end 384 Stykker, allerede i Aaret 1802 leverede 409, i Aaret 1804 fem hundrede og tredsindstyve, 1806 femhundrede og halvfierdsindstyve, 1808 sex hundrede og tredive, 1810 otte hundrede og halvfierdsindstyve, og Cataloget over dette Aars Maalerier har 1001 Nummere. - Bildhuggerkunstens Fremskridt ere ikke saa paafaldende; dog er Kunststykkernes Tal, som i Aaret 1800 kun var 52, i Aaret 1810 et hundrede og tre og tredive, i indeværende Aar steget til 156. Omtrent det samme Forhold har Sted ved Kobberstikningen. Bygningskunsten har ikke mere end 11 Nummere. Man forsikrer at Maleriernes Tal endnu vilde have været langt bety andet, som maaskee var bedre end nogle, som den, af særdeles Hensigter, har seet sig foranlediget til at optage; men da den har inddrømmet over 1000 Malerier en Plads, af hvilke de tre Fierdedele maae staae langt under det middelmaadige, saa er det ikke at formode, at den har for, Ca kastet noget, som kunde fortiene offentlig Udstilling."
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Udenlandske Efterretninger. Trondhiem, den 8de November. General v. Krogh her i Staden underretter i en Bekiendtgiørelse, skreven den 5te d. M., fine Landsmænd om, at Hs. Majestæt Kongen, ved allernaadigst at besvare hans allerunderdanigste Rapporter angaaende dette Aars Avling, Stiftets nærværende Mangel paa Fødemidler, og Udsigterne saavel, M. som Midlerne til dets Proviantering, allernaadigst har tilkiendegiver ham, at der i denne Anledning skal føies kraftige, hurtige og hensigtsmæssige Foranstaltninger, der vist snart ville afhielpe den Man T. gel, som for Øieblikket truer.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Christiania, den 30te October 1812. Skrivelse fra Vicestatholderen, Prinds Friederich af Hessen, til Directionen af det Kongelige Selskab for Norges Vel. Den Kongelige Direction for Universiteterne og de lærde Skoler, har under 12te forrige Maaned tilskrevet mig saaledes: Under 5te denne Maaned har det behaget Hs. Majestæt Kongen, paa denne F. Directions allerunderdanigste Forestilling, angaaende Grunde og Pladser for det vordende norske Universitet, allernaadigst at resolvere saaledes: "Efterat have taget de heri af Directionen allerunderdanisfremsatte Omstændigheder i allerhøieste Overveielse, bifalde Vi allernaadigst, at Gaarden Tøien med de til samme, efter Opgivende af L. nuværende Eier, hørende 11 til 1200 Maal Jord, samt alle bemeldte Gaard og dens Jorder tilliggende Herligheder og Rettigheder, maae kiøbes til Eiendom for det norske Universitet, og Bygnings-Commissionen desaarsag bemyndiges til, under alle behørige Formaliteter, at no afslutte Kiøbet for en Kiøbesum af indtil 170,000 Rdlr., saaledes sig som allerunderdanigst indstillet; og ville Vi derhos allernaadigst have 5 Directionen bemyndiget til at brevvexle med Vort Finants=Collegium s. om, at den til Kiøbet fornødne Sum af indtil 170,000 Rdlr. kan af vorde aldeles udbetalt af Vor Kasse til førstkommende 11te December Termin, da Vi saaledes alleraadigst ville have forbemeldte Gaard med at Jorder uden al Restance paa Kiøbesum, fra 11te December d. A. af, en skienket som en Kongelig Gave til det norske Universitet. Endeligen 6 bifalde Vi allernaadigst, at Bygnings Commissionen overtager Gaarden paa Universitetets Vegne til den Tid, som omforenes, og derefter et administerer den, samt deraf drager de erholdelige Fordele for Universitetet, saalænge og forsaavidt de nuværende Bygninger og Jorder ikke udlægges til Brug og Benyttelse for Universitetet, hvoraf følger, i at ingen nye Forpagtninger eller Leie-Contracter kunne indgaaes paa længere Tid, end aarviis". Denne allerhøieste Resolution giver Directionen sig den Ære tienstærbødigst at meddele deres Durchlauchtighed til behagelig Underretning for det første, da man forbeholder sig nærmere at tilmelde det endeligere Resultat, naar man er bleven i underrettet om, at Kiøbet virkeligen er afsluttet. Bygnings-Commissionen, som det paaligger at afslutte, har man ufortøvet givet den fornødne Underretning. - Hvilket jeg ikke har skullet undlade, tienligst at communicere Directionen af det Kongelige Selskab for Norges Vel til behagelig Underretning.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Vice-Statholderskabet i Norge. Christiania, den 30te October 1812. Friederich P. Hessen.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Helsingøer, den 18de November. Herfra er intet Fiendtlige i Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Kiøbenhavns Vexelcours, den 20de November. Hamburg 1450 Procent, 3 Maaneders Sigt. - - K. S.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Species. Jngen Cours noteret. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Kiøbenhavn, den 20de November.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Befordringer og Afgang. Under General-Toldkammeret. Den 4de November er Volontair C. Preetzmann udnævnt til Overtold- og Consumtionsbetient i Horsens; Commandeersergeant J. G. Kloffmann til Toldcontrolleur i Garding; Commandeersergeant J. F. Moggaa til Toldcontrolleur i Tøndern, og Commandeersergeant J. C. Henrichsen til Toldbetient i Kiøbenhavn. Den 5te: er Copiist T. C. Løwe i det holsteenske Contoir under dette Kammer i Naade entlediget.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Under det schlesvig holsteenske Cancellie. Den 6te November er Etatsraad og hidtilværende Overrets=Raad J. C. Moriz i Glückstadt udnævnt til Vicecantsler i Hertugdømmet Slesvig, og under 11te f. M. til Conferentsraad.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
Ved Tallotteriets 892 Trækning i Altona udkom: No. 34. 13. 5. 39. 29. continution af den Kongelige Priserets=Domme i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1812-11-20
J Sagen No. 1. Kaperfører Robert, contra Skibscapitain Kiettethode, Skibet Borcass.