JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-05
Nye franske Cathrineblommer og Svedsker, store Muskateldruerosiner, fine raspede Krakmandler, søde & bittre Mandler, Figen, store Bamberger=Kirsebær, Caroliner Riis fiint Riismeel, ostindisk og chinesisk Perlesago, fine Perlegryn, russiske grønne Ærter, Lindser, Capers, Oliven, grøn italiensk Succat, syltede Apricoser og Blommer, syltet Ingefær, fiin Huusblas, raspet Hjortetak, Soyg, Carystof, Cajennepeber, diverse fine Theer, fiin Caffe, Raffinade og Melis i Topper, stødt Melis, Candis, smukt lyseguul Puddersukker, Macaroni, italienske Rudler, engelsk Sennop paa Glas og pundeviis i Blærer, Vanille og Vanillesukker, Parmasanost, guul Schweizerost, Stoltserost, Eidamerost, smaae grønne Schweitzeroste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier ere idag arriverede hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-05
Fin Punschextract, Rom, Cognat, rød & gammel fransk Viin, dry Madeira, god reensmagende kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, raffineret Lampeolie, raffineret Lampetran, klar Rapsolie, gode Natlamper, sælges til billigste Priser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-05
Hvedemeel, fiint og extra fiint, sælges fremdeles hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. Aar 1839. No 240. Fredagen den 6te December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer i Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Posicontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Den sørgeligste Efterretning, det tungeste Budskab, som vi kunde bringe, vil, desværre blive Jndholdet af disse Linier: Danmark uforglemmelige Frederik den Sjette er af Alstyreren bortkaldt fra sin daadrige og utrættelige Virken for Fædrelandet og ved en blid Henslumren, Tirsdagen den 3die December Kl. 8 1 Formiddag efter 3de Ugers tiltagende Svagelighed, uden foregaaende Sygeleie – indgaaet til den evige himmelske Fred! Hvilket dybt, smertefuldt Jndtryk, dette Sorgens Budskab - som allerede igaar Aftes ved Reisende fra Hovedstaden bragtes hertil og med Dagsposten erholdt sin sørgelige Stadfæstelse – maatte fremkalde hos Alle, vil af enhver dansk Undersaat vanskeligere kunne tolkes end føles, og vor Pen er visselig for svag til her i flygtige Træk at skildre de Følelser, som i dette Øieblik bevæge sig i ethvert dansk Bryst, til at skildre Betydningen af det nen deligt store Tab, Fædrelandet har maattet friste, og til at skildre den dybe, inderlige Sorg, som tæt omhyller hele Dannerfolket. Dog i Sorgens Stund glimter ogsaa det Haab, som vil mildne et trofast Folke Smerte, thi Christian Frederik er udraabt til Danmarks Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Den Fyrste, som, udrustet med de fortrinligste personlige Egenskaber og tidligt opfattende sit høie og vigtige Kald, lyttede til Folkets kjærlige Røst, naar det, i Tanken om den Skjæbnens Omskiftning, som vilde kalde Ham paa Danmarks Throne, henvendte sit haabende og fortrøstningsfulde Blik paa Landets tilkommende Styrer: Han vil ogsaa med klog og kraftig Mand, under Sit milde og dog retfærdsstrænge Scepter, føre Danmark, sin Konge med urokkelig Troskab hengivne, Folk en lykkelig Fremtid imøde, Om den for Danmark indtraadte betydningsfulde Begivenhed indeholder endvidere Berlings Tidende af 3die ds. Følgende: Om Middagen Kl. 12 udraabtes Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik til Konge, idet Hs. Excellence, Geheime-Statsminister Grev Otto Moltke, i Overværelse af Prindserne, øvrige Geheime-Statsministre og Collegie-Cheferne med flere høie Embedsmænd, fremtraadte paa Altanen af Hs. Kgl. Høiheds Palai paa Amalienborg og der med hos og lydelig Røst trende Gange efter hinanden udraabte: Kong Frederik den Sjette er død Længe leve Kong Christian den Ottende!" Hvilket Udraab hver Gang gjentoges af den Kongelige Herold, hvorhos en Toucheaf Pauker og Trompeter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Hans Majestæt Kong Christian den Ottende behagede derefter allernaadigst at træde ud paa Altanen og hilse den forsamlede Mængde. De Kongelige Herolder med en Commando af Livgarden tilhest gjentoge dernæst efter Sædvane Udraabet paa alle offentlige Pladse. Samme Dag blev Kammersorg anlagt ved Hoffet. Kl. 11 bleve de i Hovedstaden garnisonerende Tropper og samtlige Borgercorpser ved Generalmarschen sammenkaldte til deres respective Samlingspladse, hvor de i Overværelse af Stadens Gouverneur aflagde Troskabseden til vor nuværende Konge. Stadens Porte vare lukkede fra Kl. 11 til 5, Kl. 4 begyndte Ringningen fra alle Byens Kirketaarne og fortsættes indtil Videre hver Formiddag fra Kl. 10-12 og hver Eftermiddag fra Kl. 4-6. Aalborg, den 6te December. J Eftermiddag Kl. 2. træder det her garnisonerende 3die Jydske Jnfanteri-Regiment under Vaaben for at sværge Troskabseden til Hs. allernaadigste Majestæt, Kong Christian den Ottende. J Forbindelse med den i vort Blad sidst meddeelte Efterretning om de Foranstaltninger, Rentekammeret er i Begreb med at træffe, for, om muligt, at betrygge Jyllands nordvestligste Deel mod Vesterhavets Oversvømmelser, meldes endvidere i Berlings Tid. af 3die ds., at samtidigen med Hr. Stiftamtmand Blubmes Forestilling i denne Sag, indkom til Rentekammeret et Andragende om samme Anliggende fra Hr. Stiftamtmand Kam merte Grev Ahlefeld Laurvigen i Viborg, og et udførligt Forslag om Anlæg af nye Klitter, som det simpleste og sikkreste Værn mod Havets Jndbrud, fra Hr. Prof. Forchhammer, som i Sommer havde bereist Vestkysten. J Overeensstemmelse med disse Forslag og Andragender skeer den foreløbige Undersøgelse, som er overdragen Skovrideren i Odsherred, Hr. Wellendorff, og Sandflugtscommissair Ringkjøbing Amt, Hr. Landvæsenscommissair Esmann. -
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Som vi erfare, har det høie Collegium til de trufne Foranstaltninger endvidere føiet den, at en Forstandidat, Hr. Andresen, begiver sig til Canalen for at have Jnspection med de foretagende Arbeider, medens Dherrer Esmann og Wellendorff foretage Undersøgelsen paa den nordre Side.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Efter nogle Dages vedholdende skarpe Blæst af N. O. med et Par Graders Frost begyndte det igaar ved Middagstid med et Jisslag, som strax gik over til et vedvarende Sneeveir med Vindstille, der saaledes vedvarer endnu idag og allerede har bragt os et fuldstændigt Slædeføre. Luften er betydelig formildet og Kulden, – 10, Barometerstanden høi: 28, 4. Vinden N. O.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Udlandet. Efterretninger med den Kl. 9 1/2 i Formiddags ankomne Sydpost.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Den ny spanske Minister, Hr. Calderon Collantes, har udstedt en Circulaire til de nærværende Jefespoliticos i Provindserne, hvori han retfærdiggjør den af Regjeringen foretagne Opløsning af Cortes og tilføier: "Fo at den offentlige Mening kan udtale sig med fuldkommen Frihed og ikke skal fortrænges af en Parti Mening, der kun kan være Følgen af forbryderiske Planer, er det uundgaaeligt nødvendigt, at alle Autoriteter anvende deres hele Mag for at forebygge og undertrykke Uordener. Nationerne kunne uden Orden ikke, nyde Sikkerhed. Den politiske Frihed har intet andet Øiemed, end at sikkre Borgerne i Nydelsen, af deres Rettigheder. Hvor, der antaster disse, krænket tillige Forfatningen. Regjeringen vil være ubønhørlig imod Enhver, der begaaer en saa skjændig Forbrydelse; den vil paa det Kraftigste understøtte Øvrighederne i Udøvelsen af deres Functioner." – J Catalonien have Dronningens Tropper tilkæmpet sig en Seir over Carlisterne, men tillige ved Albacete i Arragonien, under Forfølgning af en carlistisk Bande, mødt et lidet Uheld ved Overrumpling af Cabreras Tropper, som, efter at have dræbt Anføreren, dreve Christinerne paa Flugten. Jøvrigt skal der herske største Uenighed iblandt Carlisterne og endeel Officerer ere flygtede til Frankrig Den 26de Octbr. døde i Paris en af Stadens rigest Mænd og indsatte sin eneste Søn til Universal-Arving; dog kun under den besynderlige Betingelse: at han hverken maa ride eller kjøre; men skal stedse gaae tilfods; og, hvad de endnu er det Værste: han maa heller aldrig fjerne sig over 3 Mile fra Paris, "fordi Alt udenfor denne Kreds kun er Vankundighed og Mørke."
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
For 14 Dage siden bleve Würzburgs Jndvaanere og Aftenen Kl. 10 allarmerede ved 4 Kanonskud fra Fæstningen Marienberg. Man troede, der var Jldløs i Augustinergaden, men erfarede, at det ikke var langt fra, at der var blevet begaaet et Fader- og Søstermord. En forhenværende Studiosus Freund, der var arresteret for en politisk Forseelse, men igjen frigiven paa Grund af Symptomer til Sindsforvirring, havde nemlig i længere Tid boet i denne Gade hos sine Forældre. Under hans Ophold deres Huus havde man ikke synderlig sporet hans Sindsforvirring; kun havde han Tid til anden den fire Jdee, at alt det Brød og Kjød, man gav ham, indeholdt Gift. Hans Forældre og Sødskende vare flere Gange saa heldige at betage ham denne fire Jdee, men hiin Aften, da han igjen var falden paa den, og Faderen, en ærværdig Olding, med Blidhed søgte at lede ham paa andre Tanker, blev han opirret ved denne Modsigelse, og Vanvidet kom til Udbrud hos den Ulykkelige. Han styrter ind paa Faderen, men den yngre Søster falder Broderen i Armene og føler sig i samme Øieblik haardt saaret under det venstre Bryst. Hun havde holdt det dræbende Stød borte fra Faderen og omklamrede krampagtigt den rasende Broder, som søger at rive sig løs og dræbe sig selv. Hans tililende Moder og hans øvrige Sødskende gjøre sig Umag for at fravriste ham hans Vaaben (en tveegget Kniv). Der raabes om Hjælp, og herved udbredes da Rygtet og Jldebrand. Tillykke faaer man Bugt med den Vanvittige og ifører ham en Tvangstrøie. Natten tilbragte han paa Politikammeret, bevogtet af 3 Politibetjente, men iagttog en dump Taushed. Om Bevæggrunden til hans Udaad har man hidtil næsten ingen Oplysning kunne faae af ham. Det er endnu uafgjort, om Søsterens Saar er dødeligt, dog skulle Lungen og Hjertet ikke være trufne, men Stødet være prellet af fra et af Ribbenene, og Mordstaalet herved have faaet en skjæv Retning.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Fædrelandet. (Tildeels for Postens Ankomst.) Aarhuus, den 4de Decbr. Hr. Muth Rasmussens Kirke-Concert igaar Aftes var overordentlig talrig besøgt. Den oplyste Domkirke afgav et imposant høitideligt Skue. Udførelsen vidnede saavel om den bekjendte Evne, som Hr. M. R. har til hurtig at kunne bringe vanskelige Sager til at gaae med Præcision, saavelsom om den Jnteresse og Flid, de Deeltagende have viist for dette Foretagende. Af Concertgiverens egne Compositioner behagede især det første Nummer (ved en ung Musikers Død, der udførtes falene med Accomp. af Basuner) med et sjeldent Sammenhold og Udtryk. - Efter Forlydende agter Hr. Muth Rasmussen i næstk. Maimaaned atter at give en Kirke concert her i Domkirken, hvortil han har Haab om et meget større Sangpersonale. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Den 3die Jan. 1840 vil paa Aarhuus Byes Raadstue vorde foretaget Valg paa 3de Borgerrepræsentanter i dHrr. Kjøbmand Halds, Kjøbmand Simmelkiærs og Skrædermester Røginds Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Hs. Majestæts seneste Resolution med Hensyn til Jernbanen imellem Flensborg, Husum og Tønning, som vi tidligere have meddeelt i vort Blad, har fremkaldt megen Tilfredshed i det Slesvigske. Saaledes har man i den Anledning fra Husum tilsendt Kongen følgende med særdeles mange Underskrifter forsynede Takadresse: "Allernaadigste Arveherre og Konge! Deres Kgl. Maj. allernaadigste Resolution af 22de October d. A. paa Byerne Flensborgs, Husum og Tønnings Andragende om en allerhøieste Tilladelse til at turde anlægge en Jernbane imellem disse Byer, ligesom om allerhøieste Understøttelse til dette Foretagende, har fyldt os Borgere og Jndvaanere af denne By med glad Tak for den udviste landsfaderlige Naade og Huldskab, Vi have anseet det for en uafladelig Pligt, allerunderdanigst at udtale de Følelser, hvoraf vi ere besjælede, og at bringe Deres Kgl. Maj. vor allerunderdanigste Tak, fordi Allerhøistsamme af allernaadigst Hensyn til Byerne Flensborgs, Husum og Tønnings forenede Bønner har meddeelt den ansøgte Tilladelse til at anlægge Jernbanen og tilstaaet de Lettelser, som ere nødvendige Forudsætninger for Udførelsen af det besluttede store Værk. Vi nære det tillidsfulde Haab, at Samme under Deres Kgl. Maj. allerhøieste Beskyttelse vil komme istand, aabne Handelen nye uberegnelige Kilder, befordre det hele Lands Vel og som et nyt velsignelsesrigt Værk forherlige Deres Kgl. Majestæts Regjering. Modtag Deres Kgl. Maj. i Naade den allerunderdanigste Forsikkring, at vi Borgere og Jndvaanere af Byen Husum skjænke den tilstaaede Naade fuld Anerkjendelse og takopfyldte nedbede Velsignelse og Held fra Forsynet over Deres Kgl. Maj. og Allerhøistsammes Kgl. Huus. Vi forblive osv. – J samme Anledning havde ogsaa Borgerne i Flensborg, som tidligere berettet, foranstaltet et Festmaaltid, hvortil de have indbudt Medlemmerne af de omtalte tre Byers Committeer. Paa denne Maade vare næsten 200 Mennesker den 26de f. M. komne sammen; Alle, besjælede 4 Fædrelandskjærlighed, tilkjendegave deres Glæde over den aflerhøieste Tilstaaelse af et saa vigtigt Nationalværk, og udi talte det Ønske, at det ret snart maatte træde ilive. Mang Toaster, som havde Hensyn til det, der havde foranledige Festen, bleve udbragte i dette Selskab. Først blev Hs. Maj. Kongens Sundhed udbragt under Kanonernes Lyk og optaget med uendelig Jubel, derpaa alt Skjønt og Godt ophøiede Beskytters, Prinds Christians, Sundhed; dernæst bragtes et "Hoch for de tre Committeers Medlemmer, og endelig fulgte en Række af Skaaler for enkelte Beskytter, og Befordrere af Jernbanen. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Forleden Dag saae man paa Kjøbenhavns Gader, hedder det i Aarh. Av. – atter et Exempel paa det Overmod og den Fremfusenhed hvorved Diligencekudskene saa ofte have udmærket dem. Diligeneen fra Helsingør kjørte nemlig midt om Dagen med en saadan Magt imod et Par Heste, der stode for en Vogn paa Siden af Gaden, at disse styrtede som døde om, og da de endelig reistes, flød Blodet stærkt ud af Siden paa den ene af dem.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
J "Folkebladet hedder det blandt Andet om Commissions-Tidendens Proces: "J det betryggende Værn, Staten opstiller for Enhvers Ret, at opsøge et uforvaret Sted hvorigjennem man kan komme ind og deele Sæde med Besidderen, er en Handlemaade, som ingen ædel Ven af Loven vil tillade sig, og det er en Ære for vor Tid, at man vanskeligen her i Landet vil kunne opvise Magen til en saadan Dristighed, som Commissionstidendens Eier har viist ved planmæssigen og udrustet med al juridisk Kunst, og det for hele Folkets Øine, at ville tvinge, og i Virkeligheden for en Tid at tvinge, en Anden, uden bedre Grunde end dem, som under Sagen ere gjorte gjeldende, til at deele Besiddelse med sig, og efter at Sagen er afgjort ved Lov og Dom, da ikke destomindre at prøve paa at sætte sin Hensigt igjennem paa en anden Maade ved at sætte Spidsfindigheder imod Rettens Ord. Agtelse for Eiendomsretten og for Lovene, som beskytte den, hører til en af Grundbetingelserne for en sædelig udviklet Tilstand, at svække den, er at rokke saavel det offentlige som det private Livs dybeste Grundvold; ja det er, i de fjernere Virkninger, at undergrave den sidste Sikkerhed, Borgeren har at haabe paa: en retfærdig Retspleie; thi, kunde man tænke sig et Folk af Lovtrækkere, da vilde det visselig have Retstordreiere til Dommere. Om det ikke var af Kjærlighed til det Gode, nei, endog blot for vor Velfærds og Sikkerheds Skyld, maae vi stræng vise alt Uretligt bort fra os. Hvo der giver Ret, kan staae paa sin Ret; den, der vil mere end sin Ret, giver sig selv bort."J Pløn er en Dame-Forening traadt sammen i den Hensigt, ved at understøtte fattige Familier, at bringe disses Børn fra at drive omkring og betie, og faae dem til at gaae i Skole. Man intenderer til dette Formaal foreløbigen deels umiddelbar Uddeling af Brød og Klædningstykker deels Oprettelsen af en Fattig-Arbeidsskole.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
J "Möglinsche Jahrbücher der Landwirthschaft 4ter Bank 1839 læses nogle bemærkninger af en Landsekonom paa en Reise gjennem Mecklenborg, Holsteen og Holland i 1837 hvori Forf, i det Hele yttrer sig meget fordeelagtigt om Landbruget i det Holsteenske. "J Holsteen, hedder det der blandt Andet, existerer et Fond, hvoraf Godseierne kunne optage Penge; de betale for den første Værdihalvdeel 3 3/4 for den anden 4 pCt. – dets samvittighedsfulde Bestyrelse, forskaffer det megen Credit." Forfatteren beklager, at Kieler-Canalen langtfra ikke har den gunstige Jndflydelse paa Handelen som den kunde have, og søger Grunden dertil i den altfor høie Canaltold, der volder, at mange Producter, f. Ex. Smør, slet ikke kunne transporteres derpaa. – Om Marskbønderne siger han, at deres i Almindelighed overvættes frugtbare Høst har stor Jndflydelse paa deres Moralitet: "Saa yppig som Naturen i Marken, saa yppigt lever Bonden ogsaa hjemme. Champagne og Madera (!) ere da hans Hoveddrikke og Reglespil til 1 Dukat hans Hovedfornøielse. Men falder Høsten slet, saa tænker han aldrig paa at spare, men gjør Gield. Geestbonden er langt ordentligere, han lever ikke i disse Extremer, og har selv i de slette Aar lidt i Baghaanden ved at sælge Brændselsmaterialier, Torv og Brænde. Ogsaa opsøger han langt flere Erhverv kilder og er for saavidt langt mere industrieus." – Antallet af de fede Øxne, der alene fra det Eiderstedtske aarligen gaae til Hamborg, anslaaer Forf. til 300000. – Red af det nævnte Tidsskrift, Körte, gjør i en tilføiet Note opmærksom paa Jernfabriken Carlshutte ved Rendsborg, som et af de mest grandisse Privat-Foretagender af denne Art. Den er, som bekjendt, anlagt af Agent Holler. Alle Arter af Jernvare og Jernarbeider, ligemeget om af Støbe= eller Smedejern, forfærdiges her fortræffeligt, fra de smaa Kunstsager af til Maskinhjul af betydelig Diameter, Agerdyrkningsredskaber, Ovne og Dampmaskiner. Man betjener sig af Lueovne og Ventilatorbælge, med hvis Præstationer Hr. Holler var meget tilfreds og som jeg her for første Gang har seet udført." K. roser derhos Eierens overordentlige Forekommenhed og Humanitet imod Reisende, og slutter med den bemærkning, at Holsteen og Danmark kan være stolt af dette Jernværk, og burde i alle mulige Maader begunstige og understøtte det." Veile Byes og Amts Sparekasse eier, ifølge det sidste offentliggjorte Regnskab af 2den ds., 46,256 Rbd. 58 s.,der, paa lidet nær, henstaae til Forretning i Kongens Kasse. J det sidste Regnskabsaar har Sparekassen havt nye Jndskud til Beløb af 11,566 Rbd. – En Feil ved dette Regnskab, der som Følgeblad ledsager "Veile Avis, er det vistnok, at der ved Samme ikke leveres nogensomhelst Udsigt over, af hvor mange Jndivider og af hvilke Stænder Sparekassen afbenyttes, eller andre statistiske Details, denne Indretning vedkommende, saaledes, som man nu fra de fleste Sparekasse-Directioner, vistnok til megen Nytte og Oplysning, er vant til at see offentliggjort.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Handels- og Skibsefterretninger. Flere Dages vedholdende Frost har allerede tillagt Gudenaa og Randers Fjord saaledes, at Passagen for Skibe nu er spærret imel(Rand. Av.) lem Byen og Mellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Bestiendtgjörelser. At den 1495de Kjøbenhavns Trækning, som skulde været foretaget Tirsdagen den 3die i denne Maaned, er bleven udsat til Onsdagen den 4de i denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bekjendtgjøres herved. Den Kongelige Lotte-Administration i Kjøbenhavn, den 3die December 1839. Moltke Bondo. De saaledes i Onsdags udtrukne Nummere kunne paa Mandag ventes her til Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Af Umyndiges Midler kan strax erholdes 600 Rbd. r. S. tillaans imod legal Sikkerhed. Aalborg, i Overformynderiet, den 5te December 1839. Chr. Winkel. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Det af Procurator Hassing hidtil beboede Sted i Sæby, med tilhørende frugtbare have og Toft, samt een det ved Udskiftningen tillagt Lod i Byens Fælled, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Procurator Hassing. foreviser Eiendommen og afslutter Handelen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
At jeg idag, Fredag den 6te ds. aabner min velassorterede Bog- og Papiirhandel paa Bispensgade Nr. 251, tillader jeg mig at bekjendtgjøre og anbefaler mig herved paa det Bedste. Ærbødigst C. A. Løwenthal.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
En Landeiendom er tilkjøbs med 220 Tdr. Land, hvoraf en stor Deel er bemærglet og Mærgel haves beqvemt til den øvrige Deel. Et Teglværk med tilstrækkeligt Leer og Tørveskjær er derved anlagt. Det nærmere erfares hos Dhrr. Schibbye & Nielsen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Veirpropheten eller Anviisning til forud at kjende Sommerens Beskaffenhed i Henseende til Vædde og Tørke, af A, en Danmarks Søn, 40 sk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Ublegede Tvister fra Nr. 16 til 50, faaes billige i Pakker og mindre Vægt hos C. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
En tosædig Kane ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-06
Ved Proclama, som er udstedt Dags Dato og vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Proprietair Niels Jespersen Gleerup til Vang i Aalborg, Amt, indkaldte ifølge Pl. af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav enten for undertegnede hans Enke, som i Medhold af allerhøieste Bevilling hensidder i uskiftet Boe, eller for min medundertegnede Laugværge, Major Münster til Aldershaab pr. Aalborg. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Wang, den 4de December 1839. Juliane Marie Gleerup, født Wedelsparre. Som Laugværge. Münster. Paa Grund af min Kones Dødsfald og min tiltagende Alder agter jeg underhaanden at sælge min iboende, paa Algadens søndre Side i Sæby beliggende, Gaard, der bestaaer af: a) Vaaningshuus til Gaden, 13 Fag, med 3 Fag Qvist i Midten, af Grundmuur, med 6 gibsede Værelser og rummelig Boutique. – Værelserne ere alle malede med Oliefarve, og følger med i Kjøbet de i Bygningen værende 6 Kakkelovne: b) et Sidehuus paa 7 Fag, ligeledes af Grundmuur, indrettet til Kjøkken, Bryggers, Kjølle og Bagerovn m. m.; c) et Sidehuus paa 19 Fag, af Ege= og Bindingsværk med murede Vægge, indrettet til Pakhuus; d) et Sidehuus paa 12 Fag, af Ege Bindingsværk, med murede Vægge, indrettet til Lade og Stald; e) et Huus i Baggaarden paa 7 Fag, af Grundmuur, indrettet til Gjæste=Stald, og f) et Halvtag, tilbygget Bygningen Litra d, 12 Fag paa Egestolper, indrettet til Brædeskuur og Kulkammer. Til Gaarden hører en rummelig Gaardsplads, en stor Have og Toft, samt en stor til Gaden stødende Tømmerplads; desuden hører til Eiendommen gode Jorder af Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvorpaa holdes en Besætning af 2 Heste og 6 Køer. Bygningerne ere alle solide, for faa Aar siden opførte, tegltækkede, vel vedligeholdte, og assuerede for 6,260 Rbd. Gaarden har en for Detail=Handel fordeelagtig Beliggenhed, og er godt indrettet saavel til en saadan som til en mere udvidet Handel. Vilkaarene, hvoriblandt at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ville blive favorable for Kjøberne; Lysthavende ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Undertegnede. Sæby, den 27de November 1839. J. C. Schunch, Kjøbmand og svensk norsk Viceconsul.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-07
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. No 241. Aar 1839. Løverdagen den 7de December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Reeds Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 3 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-07
Gudstjeneste. Anden Søndag i Advent prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. – Til Aftensang i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9. Hr. Pastor Bruun.