JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Frankrig. Jdag skrives der fra Paris den 1ste August: er her igien bleven arresteret en heel Deel Personer, som mistænkte for majestætsforbryderske Hensigter, og en Mængde Arrestbefalinger ere ikke blevne udførte fordi de Paagieldende have unddraget sig dem ved Flugten. Alibaand, hedder det, har talrige Medsammensvorne, og Frygten for Kongens Liv er endnu ikke forsvunden. J et Huus i Gaden St. Martin har man fundet 800 Patroner, og to unge Haandværkere paa 17 og 19 Aar, hos hvem der fandtes slebne Dolke, skulle have tilstaaet deres Hensigt at ville dræbe Kongen. Saagar en Capitain af Nationalgarden er bleven fængslet. Man havde grebet ham, hedder det, som han og nogle Nationalgardister af den 5te Legion vare i Begreb med at aftale hvorledes man bedst kunde skaffe Kongen ud af Verden, og ved en Eed forene sig om at udføre dette. Som et Beviis paa, hvor foruroligede Gemytterne ere i Paris, kan det ansees, at der i de sidste 3 Dage var udfærdiget henved 6000 Reisepasse derfra. Hverken Kongen eller Prindserne havde endnu ladet sig see offentligt, men destommere viser Dronningen og hendes Døttre sig for Publikum, som Hs. M. ved flere Leiligheder har givet den trøstelige Forsikkring, at saasnart Kongen bliver gandske vel vil han glæde sig ved at mønstre sin troe Nationalgarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Engelland. Det første Budskab om Nathan Rothschilds Død var kommet til London med en Duepost. Depeschen indeholdt kun de faa men vigtige Ord: "II est moxt." Denne Efterretning havde øieblikkelig gjort en stor Virkning paa Londons Børs: baade de franske, spanske og portugisiske Statspapirer vare faldne, da man frygtede for at en uhyre Mængde af bemeldte Statspapirer ville findes i hans Bo og udbringes til Salg paa alle Europas Pengetorve. Times anmelder dette Dødsfald som en af den nyere Tids vigtigste Begivenheder." Liget skal bringes til Engelland. Det Dampskib som fører det fra Mainz til Rotterdam er accorderet i Fragt 5000 Gylden. Det ledsages af nogle og 50 Personer af den Rothschildske Familie med 18 Eqvipager. Den Afdøde havde gjort Testament kort for sin Død, og derved disponeret over en Sum af 50 Millioner Gylden. Han efterlader sig 4 Sønner og 3 Døttre. (De var en af hans Sønner som nylig havde Bryllup Frankfurt, i hvilken Anledning han var reist hertil.) Nathan Rotschild havde 9 Sødskende, af hvilke 8, til ældre og to yngre Brødre samt 4 Søstre, overleve ham. Han var kommet til Engelland førstegang i Aaret 1800, som Agent for sin Fader, for at gjøre Vare=Jndkjøb i Manchester til Fastlandet. Sidenefte, kom han oftere til London i Pengeaffairer for Churfyrsten af Hessen-Cassel. Hans Kone var Datter af en Kjøbmand Cohn i London, som i Begyndelsen, var meget imod dette Giftermaal, fordi han ansaae Rothschilds Udsigter for altfor usikkre. Under sin Sygdom var han bleven behandlet af 8 tydske Læger, foruden en engelsk, som en af hans Sønner havde medbragt nogle Dage førend Faderens Død. Profesforerne Chelius og Breidenbach fra Heidelberg vare i flere Nætter og Dage ikke vegne fra hans Leie. Den 2den August havde man i London et gandske overordentligt Skuespil: et Væddeløb mellem to Luftballoner. J den ene befandt sig Hr. Green og hans Kone, i den anden ligeledes to Personer: Luftskipperen og Marqvis af Clanricarde. Veiret var megegunstigt; Ballonerne berørte hverandre i en vis Høide. og kappedes derpaa om at stige tilveirs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Rusland. Den 15de Juli blev ved Kronstad feiret en russisk Sømandsfest, som ikke i 113 Aar har havt sin Lige, idet Peter den Stores Baad høitidelig blev ført forbi den paa Rheden liggende russiske Østersøes=Flaade. Enhver Russer kjender denne Baads Historie. Det var Peter den Stores første Fartøi, han havde brugt den til smaae Lystseiladser, og da ved disse den første Tanke om at gjøre Rusland til en Søemagt var opstaaet i Peters Kjæmpesiæl, saa har man passende kaldet denne Baad, den russiske Flaades Bedstefader, og æret den som en Reliquie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Da den russiske Flaade aldrig før har været saa talrig samlet paa Kronstadts Rhed, som netop nu, saa vilde Keiser Nicolaus hædre Mindet om dens Skaber ved at lade Bedstefader i høitideligt Optog passere forbi sit talrige Afkom. Den baltiske Flaade var opstillet i 3 Linier. Centrum bestod af 26 Linieskibe, Sidelinierne af 21 Fregatter, 10 Brigger og andre Krigskibe. Hele Flaaden stod under den 84. aarige Admiral Krohns Kommando. Under ham kommanderede igjen en Viceadmiral og 8 Contre-Admiraler. De 3 Linier indtoge en Strækning af 9 Werster, og afgav det meest imponerende Skue som man kan tænke sig. Under Trommehvirvel og Hurraraab passerede Dampskibet Hercules Linierne med den festligsmykkede Bedstefader paa sit Dæk. Keiseren og hans Familie, samt næsten alle de fremmede Gesandter, befandt sig paa Dampskibet Jschora, og Resten af det keiserlige Følge paa Dampskibet Alexandria. Da Hercules havde tilendebragt sin Omgang, lagde det sig ved Siden af Linieskibet Alexander, og i det Øieblik der nu plantedes en Standard paa Peter den Stores Baad, lød der en Kanontorden fra samtlige Skibe og fra Fæstningen. Bedstefaderen blev derefter bragt tilbage til St. Petersborg, hvor Høitideligheden endtes med en Bøn i Kathedralkirken og Knæfald ved den Grav som indeslutter Peter den Stores jordiske Levninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Cholera. Denne frygtelige Landeplage udbreder sig nu igjen saaledes, at den desto værre tegner til at ville igjen en Tidlang blive en staaende Artikel i Aviserne. Den er nu ogsaa udbrudt i Prag, hvor den især kommer ubeleilig med Hensyn til den forestaaende Keiserkronning. J Triest var nylig i een Nat 148 Personer blevne angrebne deraf, og deraf 54 døde Dagen efter. Al Handel og Vandel er standset derved, da selv den arbeidende Klasse flygter. J Wien er nu igjen oprettet Cholera-Hospitaler ligesom i 1831 og i 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Handels=Efterretninger. Under 2den Julii er i Norge udkommet en Forordning, der ophæver de saakaldte Ligge dage for Skibe der komme fra fremmede Steder. Fra saadanne Skibe tør Udsalget herefter kun skee en gros og til Hanorivorrettigede. - arajor f. indtaget deres Ladning i en norsk Havn, maa derimod skee Udsalg af alle i Norge producerede og tilberedte Fødevarer, i hvilkesomhelst Qvantiteter, kun Brændeviin ikke i ringere Parti end et Anker. Fremmede Kornvarer kunne, naar de, efter at være fortoldede og lossede i en norsk By eller Ladeplads, derfra igjen forsendes til en anden indenlandsk Plads, udsælges fra Skibet, i hvilkesomhelst Qvantiteter, i 8 Dage, men derefter kun en gros. (Denne Forordning maa absolut have en skadelig Jndflydelse paa den danske Skibsfart til Norge.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Fædrelandet. Rhvn. den 8de Aug. Hs. Durchl. Prinds Christian af Slesvig=Holsteen Glücksborg er bleven optaget som Medlem af det kgl. khvnske Skydeselskab og danske Broderskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Under 15de Juli er udkommet en Placat for Danmark, ang, de Regler, der skulle iagttages saavel ved Landmilice-Sessionerne som ved Regimenterne og Corpserne ved Bedømmelsen af, hvorvidt de Legemsfeil og Svagheder, hvormed det værnepligtige Mandskab er behæftet, kunne ansees uhinderlige for dets Udskrivning til og Opfyldelse af Krigstjenesten ved den staaende (CT.) Hær m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
En kgl. Parolbefaling af 25de f. M. paalægger samtlige Regimenters og Corpsers Chefer og Commandeurer ved deres Underhavende nøie at lade paasee, at Underofficererne ikke bære civile Klæder, de undtagne, som kunne bevise at have privat Erhverv, saasom ved at give Jnformation &c. (Hls. Av.)J Søndags ankom hertil. Directeuren for det kgl. franske Theater i Berlin Hr. Delcour med 17 Skuespillere og Skuespillerinder samt 4 Domestiqver og 3 Eqvipager. Dette Selskabs første Forestilling er averteret til paa Torsdag Aften, og skal bestaae af 1) La grande dame, drame vaudeville en 2 actes. 2) Les rivaur deurmemes, com die en Lacte. 3) Les vieur peches, vaudeville contique en 1 acte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Af den svenske Statstidende erfares, at der i Skaane circulerer falske danske Ti-Rigsdalers-Sedler, hvilke, saavel med Hensyn til Tryk som Papiir, ere saa lignende Bankens Sedler, at man neppe med den opmærksomste Undersøgelse er istand til at opdage Forskjellen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
De to nye Universitetetslærere (Larsen og Scheel) have Begge betraadt den akademiske Vei, efter at være indtraadt paa Embedsbanen. Professor Larsen begyndte som Copiist i Khvns Politiret at studere til Examen artium, og Prof. Scheel ligesaa som Secondlieutenant i et af Livregimenterne. (Ivers. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Af den kgl. Commissarius's Slutningstale erfares det officielt, at den jydske Stænderforsamling ikke har været af den samme Mening som de tre andre Stænderforsamlinger med Hensyn til Stænderforsamlingernes Offentlighed. Vi skulle her ikke videre udtale os over dette Udfald, som røber en Miskjendelse af de repræsentative Formers Grundvæsen, og hvid Detail vi heller ikke kjende endnu, da vi troe, at Stænderdørrenes Lukning og Tallotteriets Bestaaen staae lige høit i den offentlige Mening, vi komme desuden i vor Artikel og Resultatet af begge Stænderforsamlingers Forhandlinger tilbage til denne Sag; kun saameget tillade vi os at bemærke, at naar den kongl. Commissarius i sit Forsvar for den jydske Stænderforsamlings Beslutning yttrer, at den har erkjendt, at Provindsialstændernes Forhandlinger gjennem den Tidende, som derom udgaaer, allerede har en Offentlighed, der, enten man seer paa den Kreds, hvortil den naaer, eller til Meddelelsens Fuldstændighed og Paalidelighed, langt overgaaer den, som kunde opnaaes gjennem de enkelte Tilhørere, som af og til maatte indfinde sig inden Forsamlingens Sale, hvis disse bleve aabnede, synes den fuldstændige Offentligheds Venner derved at tillægges en Mening, som sikkert enhver af dem vil protestere imod at vedkjende sig; det er ikke løse Beretninger af Tilhørere, der komme af og til, den fuldstændige Offentligheds Venner ville foretrække for den nuværende Stændertiden des Efterretninger; men det er fuldstændige, levende og nøiagtige Beretninger af baade officielle og ikke(Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
officielle Tidender. Det vil sikkert - hedder det i Jversens (nu af Hr. O. Thomsen redigerede) fyenske Avis No. 124 være enhver af vore Læsere bekjendt, hvorledes Østifternes, den holsteenske og den slesvigske Stænderforsamling have udtalt sig for Stænderforhandlingernes Offentlighed. Den jydske Forsamlings Anskuelse af dette indgribende Spørgsmaal var endnu ubekjendt; men neppe herskede nogen Tvivl derom over det hele Land, før i den sidste Tid. Hvad vi med Frygt abnede, er gaaet i Opfyldelse: Forsamlingen har ikke udtalt sig for Forhandlinger ved aabne Dørre. Vi, som ære enhver retsindig Mands Mening, naar den er grundet paa indre Overbeviisning, bøie os saameget mere for en Anskuelse hos en saa hæderlig Forsamling, som den jydske, naar den ogsaa der er, hvad vi bør forudsætte, Resultatet af en dybtgrundet Overbeviisning og ikke af ydre Paavirkning; men vi kunne dog derfor ikke tilbageholde Udtrykket af den Smerte, hvormed denne Efterretning har grebet os, og hvormed den vil modtages i de forskjelligste Egne af Landet, om den end hist og her vil vække en modsat Følelse. Dette er ikke en flygtig Tanke, men en Overbeviisning der har fæstet Rod hos os, næret ved Granskning og Eftertanke, styrket ved aandig Berørelse med en Mængde Hædersmænd i de forskjelligste Stillinger, Høie og Lave, Rige og Fattige, og vi vilde fornægte os selv, naar vi ikke udtalede den. Ved Fugleskydningen i Slagelse er nylig Frue Oberstlieutenantinde Jensen bleven Fuglekonge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Deres Kgl. Høiheder Prinds Christian Frede ret og Gemuliude ankom i Løverdags Aftes til Oden sø Paa Reisen fra Nyborg havde D. K. H. indtaget en Dejenner paa Juelsberg. Under Borgervæbningens Paradering og Folkets Jubel havde det høie Fyrstepar holdt sit Jndtog i Staden, som om Aftenen var almindelig illumineret. Efter D. K. H. Ankomst paa Slottet havde endeel Borgerofficerer samt flere andre Borgere forsamlet sig i Slotshaugen for at bringe D. K. H. en hjertelig og ærefrygtsfuld Hyldest. Det behagede Hs. K. H. Prindsen selv at begive sig ned til den forsamlede Mængde, af hvis Midte Stadshauptmand Brodersen med nogle faa hjertelige Ord bød den elskede Fyrste velkommen, som ledsagedes af et tredobbelt jublende Hurra, hvortil Høistsamme, dybte bevæget, paa det venligste takkede. Søndag Morgen Kl. 9 behagede det Hs. K. H. Prindsen at give Byens Embedsmænd Audients, og derefter tilligemed sin Gemalinde at bivaane Gudstjenesten i St. KnudsKirke. Om Eftermiddagen behagede det Hs. K. H. at hædre vor afd. Stiftamtmands Enkefrue med et Condolationsbesøg. S. Dags Aften modtoge D. K. H. en yderst talrig Cour af Damer og Herrer paa Slottet. (Jgaar forlode D. K. H. igjen Odense, for at reise til Jylland, hvorfra Høistsamme agte atter at retournere til Odense Løverdagen den 20de dennes.) Den i nogle holsteenske Aviser indførte Beretning at den Conferentsraad Hopp, kgl. Commissarius ved den slesv. holst. Stænderforsamling, i Anledning af hans Fødselsdag forærede Sølvpokal, var en Gave fra samtlige slesvigske Deputerede, har foranlediget Haderslevs energiske Deputerede, Kjøbmand Lorenzen, til i Kieler Correspondent derimod at lade indføre følgende Protest:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Denne Efterretning føler jeg mig nødsaget til offentlig at modsige, fordi, foruden mig, flere af Stænderforsamlingen Medlemmer ubetinget vægrede sig ved at deeltage i dette Forrehavende, da Enkeltes personlige Hengivenhed aldeles ingen Grund torde afgive til en Hædersgave i Stænderforsamlingens Navn, og en Sammenblanding af private og offentlige Forhold stedse maa undgaaes."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
J Svendborg feirede Musikens Venner en sjelden Fest den 3die August, da der i den skjønt oplyste St. Nicolai Kirke gaves en stor Concert i to Afdelinger til Fordeel for Huusarme. Hr. Hofjægermester, Baron v. Holsteen til Hvidkilde, anførte, i Forening med dHrr. Concertmestere Werschall og Bredahl, det over Choret anbragte Orchester, der bestod af henved 60 Damer og Herrer, for Størstedelen fra Byen og Omegnen. Det Hele udførtes med en Præcision, der overgik Alles Forventning, og vel især maa tilskrives Hr. Baron v. Holsteen, ved den utrættelige Virksomhed, hvormed han i flere Aar har arbeidet for Tonekunstens Udbredelse i det sydlige Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Da nogle Jndivider af de saakaldte Prøverytter-Sværme alt have indfundet sig, og Resten snart kan ventes, saa anmode nogle skatteydende Handlende, giennem Horsens Avis, Byens aarvaagne Politi om at have lidt Øie med disse ubeskattrve Persvurt, da Nogle af dem (paa hvilke de, efter Forlangende, ville opgive Navnene) især udmærke sig ved Detail handel med Jkkehandlende. - Herpaa har Borgemesteren i Horsens, Hr. Overand. Ræder, ladet offentlig bekjendtgjøre: "at naar for ham opgives Navnene paa de reisende Handels=Commissionairer som her i Byen skulle drive Detailhandel, skal der fra Politiets Side blive gjort de fornødne Skridt for, saavidt muligt, at forhindre saadan Handel, ligesom det er en Selvfølge, at Loven vil blive bragt i Anvendelse, hvor den findes at være overtraadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Ved den 1257 Trækning i Wandsbek udkom: No. 14. 86. 28. 33. 55.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
J Wandsbecks 1257de Trækning er paa No. 14, 28, 86 falden en Terne i Fullings Collection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Aarhuus. Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederik med Gemalinde og Suite komme til Silkeborg Manda Eftermiddag henimod Aften den 15de dennes, og reise derfra Onsdagen den 17de August. D. K. H. komme fra Skanderborg, lægge Veien om af Himmelbjerget, og seile derfra til Silkeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Bekjendtgjørelser. Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Søndagen den 14de August førstk., om Formiddagen Klokken 111, bliver, paa Raadstuen, Udstilling, af bemeldte Skoles Elevers Arbeider, ligesom den aarlige Uddeling af Præmie vil blive foretaget, hvorhos der og vil blive fremlagt en Udsigt over Skolens Virksomhed i det forløbne Skoleaar, og over dens occonomiske Tilstand. Elevernes Forældre eller Foresatte, saavelsom Skolens Velgjørere og Velyndere, indbydes til ved denne Leilighed at beære Skolen med deres Nærværelse. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Til Aarhuus Fattigkasse er den 10de August 1836. indbetalt 2 Rbd. Sedler, erlagt i Mulkt af en Tjenestekarl for utilbørligt Forhold i sin Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Fattigvæsenscommissionen. Raae Pennefjedre kjøbes i større og mindre Partier af F. Starcke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Hos Undertegnede udsælges præparerede og sammensatte Patent-Farver for Tøi og Garn i alle Couleurer af Hr. C. Struchs Fabrique i Kjøbenhavn. Møller & Rose. i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Skipper J. P. Kjerulff, med Jagten Ane Maria Kierstine, som i Altona ligger under Ladning, anbefaler sig med Stykgods her til Hjemstedet. M. Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Skipper W. Chomsen, med Bortjagten, de 2de Venner, afgaaer Onsdagen den 17de August til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Skipper H. P. Halmøe afseiler fra Kolding til Kjøbenhavn Fredagen den 19de August førstkommende, og medtager Passagerer og Fragtgods. Kolding, den 10de August 1836. A. Wissings Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
To meublerede Værelser, med Staldrum og Karlekammer, beliggende i Nærheden af Mindet eller det store Torv, ønskes tilleie fra næstkommende Flyttetid af. De herpaa Reflecterende bedes at indlægge billetter, mærkede B., paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
For en eenlig Person er et meubleret Værelse at faae tilleie enten strax eller til Michaeli Flyttetid hos Lorentz Petersens Enke paa Middelgaden. Hvis Veirliget tillader det brændes der Raphalm paa en af Calve Marker, beliggende i Vest for Gaarden, førstkommende Mandag, i andet Fald paa en efterfølgende Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
No 140. den 13de August. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts Conde. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
Blandinger. Den nylig i Braunschweig givne store Musikfest, som varede i 3 Dage, har været høist udmærket. Sangernes og Sangerindernes Antal var over 400; Jnstrumentalisternes 170, hvoriblandt 62 Violinister. St. Ægidiikirkens store hvælvede Bygning afgav Localet, dertil. Musikfesten begyndtes med Handels Messias, under Kapelmester Schneiders sikkre og kraftige Anførsel. Den skjønne Tenor-Jntroduction blev udført af Hr. Mantius fra Berlin (der holdes for at være denførste nulevende Tenorist i Tydskland næstefter den berømte Wild i Wien). J Chorene gjorde den mægtige, høitidelige Bevægelse af de mange Basser (15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
Contra Basser og 30 Violonceller) en høist imponerende Virkning. Den anden Festdag begyndtes med en Overture af Fesca, en Violin-Concert af Beethoven, en Fløite-Concert udført af den uforlignelige Heinemeyer, en Oboe-Concert, samt adskillige Arier og Duetter, og slutteligen Finale af Don Juan. Tredie Dag begyndte Musiken med Mozarts Symphonie i Gmoll, anført af Marschner. Derefter BeethovenSinfonia eroica, og til Slutning Schneiders berømte Paaske=Cantate. J Solo Partierne lærte man at kjende en Frøken Morgenstern, en Fru Schmidt fra Halle, &c. Denne Musikfest bivaantes daglig af flere tu finde Mennesker, og ved Slutningsmaaltidet vare over 1800 Mennesker tilbords. Endeel Damer udførte en Cantate i fri Luft, af de fremmede Sangforeninger blev der sjunget en Hilsen til Braunschweig, og Schneider, Marschner og Müller bleve baarne jublende omkring som i et Triumphtog. Silkehandler Schade, som egentlig havde foranstaltet Festen, blev bekrandset af de fremmede Damer. Ovenpaa alt dette udførtes endnu fjerde Dags Morgen Kl. 7 af Brødrene Müller til den høieste Fuldkommenhed tre Qvartetter af Mozart, Haydn og Beethoven, hvormed denne udmærkede Musikfest endtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
Ved den aarlige store Fugleskydning i Dresden (hvor man skyder med Flitsbue) som i Aar fandt Sted den første August, gjorde Kongen af Sachsen, et saa udmærket Skud at han nedskjød Ørnen paa Fuglens Scepter. Baade Dronningen og Prindsesserne skjøde med. - Prinds Johan af Sachsen er af Universitetet i Leipzig bleven creeret til Doctor juris. Hele Rom taler i denne Tid ikke om Andet end den scandaleuse Historie, at en af Prindsen af Cani nos (Lucian Buonapartes) Døttre er løbet bort med en Landkræmmer. En af hendes Brødre sidder, som bekjendt, arresteret som Morder, og vil sandsynligviis, hvis ikke Naade gaaer for Ret, komme til at miste Livet. Faderen opholder sig i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
Paa den nordamerikanske Jernbane imellem Boston og Providence ere tvende Dampvogn-Toge, der kom hver fra sin Side og skjøde 4 danske Miles Fart i Timen, tørnede med saadan frygtelig Kraft, imod hinanden, at begge Dampvognene aldeles bleve splittede af og de nærmeste vedhæftede Vogne betydeligt beskadigede. Paa det fra Boston kommende Vogntog befandt sig 115 Passagerer, hvoraf de 20 fik Benene brækkede ved Sammenstødet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
J det Londonske Daarehuus, Bedlam, er for Øieblikket en Sal, der har en besynderlig Grille. Han var Blanksværtefabrikant, og havde ved sin Flid samlet sig en lille Formue. Derfor kjøbte han et temmelig stort Antal Actier i et phillantropisk Selskab, og ser Maaneder efter havde denne slet anbragte Menneskekjærlighed kostet ham baade Forstand og Formue. Jstedetfor at bryde sig om at blanke sine Kun ders Støvler, faldt han paa at ville arbeide i det Store og blanke de offentlige Bygninger i London, for at de ikke skulde fordærves af den Røg, som bestandig svæver over Staden og snart giver de skjønneste Bygninger et ureenligt Udseende. Man saae ham altid klinet op til en Muur, som han uophørlig gned med sin Blankbørste. Saalænge han nøiedes med at pynte paa Banken og Posthuset, lode Politibetjenterne det være nok med at lee af ham og jage ham bort, hvorpaa han strax listede sig hen til en anden Bygning og begyndte at blanke den; men da han engang begyndte at blanke Wellingtons kolossalle Statue i Hyde-Park og siden Georgs-Statuen, forgi Taalmodigheden det langmodige Politie, og Mennesket blev slæbt til Daarehuset. Følgende Begivenhed, hvis Sandhed er attesteret. af flere Læger, sætter det udenfor al Tvivl at mange Mennesker rammes af den frygtelige Skjebne at blive levende begravede. En Pige i Paris, Amelie Shorigny, 25 Aar gammel, var angreben af hysteriske Tilfælde. Den 28de Dag efter at de først havde yttret sig, hørte Lægen, der vilde besøge hende, at hun var død om Natten, og undrede sig meget derover, fordi han Aftenen iforveien havde fundet hende bedre end sædvanlig. Han gik til hende, for selv at overbevise sig, og bemærkede, at hendes Ansigt vel var blegt og Læberne uden Farve, men at Trækkene slet ikke havde forandret sig; Munden stod aaben, Øinene vare udslukte, Pupillen meget viid, a. Lægen kom igjen næste Dag, for at see Liget endnu engang for Begravelsen Da han fandt, at det endnu ikke var aldeles koldt, fik han Begravelsen udsat. J 5 Dage fortsatte han sine Jagttagelser. Den femte Dags Aften bemærkede han, at den ene Arm havde trukket sig sammen af sig selv. To Timer efter mærkede han en sva Bevægelse, Øinene aabnede sig, og - Pigen levede op igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-13
Kongen af Neapel er i strengeste Jncognito reist til Paris, for, som man siger, at besee de franske Prindsesser. Da han kom til München, lod han kjør hen til Gjæstgivergaarden: "den forgyldte Hjort, men da han ikke lod sige hvem han var, blev der svaret, at der ingen Logis var at faae, eftersom man ventede Kongen af Neapel dertil. Han lod derfor kjør hen til en anden Gjæstgivergaard, den sorte Ørn men her var fuldt af Reisende. Kongen maatte altsaa lade vende om igjen, og atter kjøre hen til den forgyldt Hjort og sige hvem han var. Nu stod hele Hotellet ledigt for ham.