JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Bedste rød Kløverfrøe og Hørfrøe, nyelig hjemkommen, faaes for billig Priis hos Hans Kaarsberg. Støtten ved Frederiks=Kilde, et Dig af J. Schjern, faaes hos Undertegnede, indbunden for 2 Mk. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 19 April 1821. P. F. Wandall. Den anordnede Bøn som læses. ved Ungdommens Confirmation, faaes hos Undertegnede, indbunden for 6 s., og i smukt marmorert Papiir for 8 s. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, d. 10de April 1821. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Gaarden Lengsholm i Vensyssel kan erholdes til Forpagtning dette Foraar, naar man derom henvender sig med antagelig Sikkerhed til Undertegnede. Gaarden staaer for noget over 20 Tdr. Hartkorn Hovedgaardstaxt, Udsæden er 2 Tdr. Byg i Gjøden, og derefter forholdsmæsig Rug og Havre, der avles fra 250 til 300 Læs Høe, paa Marken er sidste Sommer udkjørt 2500 Læs Mærgel, og Graven er ved Heden, hvor der kan opbrydes og mærgles. Besætningen af Heste og Avlingsredskaber, Fæe- og Faarkreature, samt Sæde= og noget Tærekorn kan ogsaa faaes med Forpagtningen. Lengsholm, den 29de Marts 1821. Bolwig.
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Auctioner. Nststkommende Løverdag den 28de April, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bortleielse udi 6 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai d. A. til 1ste Mai 1827, Byen tilhørende Jorder, nemlig: 1. Et Stykke grøn Jord sønden for den gamle Exerceerplads i mellem Veien og samme, af Jndhold 1428 -Alen. 2. Den gamle Exerceerplads kaldet, østen for Teglggaarden, sidst bortleiet til Herr Agent Borup. Efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg, den 24de April 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Onsdagen den 2den Mai førstkommende og følgende Dage, Kl. 10 Formiddag, bliver i Stervboet efter afgangne Præste-Enke Madame Wiinholt her i Byen, foretaget offentlig Auction, saavel over Stervboehuset selv, med tilliggende Hauge, beliggende paa Torvegaden, beqvemt indrettet, samt friegjort for Bankhæftelsen, som over den efterladte temmelig betydelige Boe, bestaaende af: Guld, Sølv, endeel Guld-og en ikke ubetydelig Deel Sølvmyndter, Speile, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Drag og andre Kister, Kakkelovne, et ottedags Stueuhr, Sengesteder, særdeles gode Sengeklæder, godt Dækketøi, Lagner og endeel Linned, Fruentimmer=Gangklæder og Linned, Hør= og Blaarlærreder og andre vævede Tøier, endeel Kjøbenhavns= og andet Porcellain og Steentøi, Kobber, Tin, Messing, en Grubekjeddel, endeel Kjøkken= og Bryggertøi, samt en Koe m.v. Stedet, som absolut bortsælges, kan strax efter Auctionen tiltrædes og med Kjøbesummen gives Henstand til 13de Juni Termin næste Aar. Hjøring, den 1ste April 1821. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Efter Skifterettens Begjering, bliver det afgangne Dannebrogsmand og forhenværende Kirkeværge Peter Høyberg Schiellerups Stervboe tilhørende Huus, med tilliggende Haugepladser, opraabt til Bortsælgelse, ved 3de derover afholdende Auctioner, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 30te April: 2den Gang Torsdagen den 3die Mai; 3die Gang Tirsdagen den 8de Mai 1821, hver Dags Formiddag Kl. 10, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. De 2de første Auctioner afholdes paa Aalborg Byetingsstue og den 3die i Stedet selv. Aalborg, den 2den April 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-24
Fredagen den 27de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction i den afdøde Gaardmand Jens Malli i Hasseriis forhen tilhørende Gaard sammesteds, bortsolgt endeel Jndboe og Besætning, bestaaende af: Sengeklæder, Stole, Borde, Tønder, Kar, Heste, Køer, Vogne, Plouge, Harver m. v.; hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 18de April 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
ene. Trykkes. andal.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Udenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Jtalien. Fiendtlighederne ere nu udbrudte mellem de østerrigske og piemontesiske Tropper, hvilke sidste have forsvaret sig ligesaa kjækt som deres Brødre i Veapel, der, saalænge de ikke saae Østerrigerne, paa bombastisk Viis, skrege: Blitz, Dønner, Bomben und Granaten, men aldrig saasnart havde Østerrigerne overskredet Grændsen, og de mærke, de de fjendtlige Kugler, førend de løb, hver til sit Hjem, og skjøde Skylden paa deres Anførere, fordi de ikke ene havde villet slaaes med Fjenden. Piemonteserne have viist sig kjække, saalænge de inden for deres Forskandsninger have kunne fyre paa Fjenden; men naar det er kommen til Haandgemæng, og Bajonetterne skulle bruges, have de pakket sig bort i største Skynding. Den østerrigske General Grev v. Bubnas Armeeberetning om Feldttogets Gang i Øvre-Jtalien, lyder saaledes: Da den østerrigske General-Commandant i Lombardiet, havde erholdt Efterretning om at Rebellerne i Piemont rykkede frem mod Novara, for at angribe den Deel af den pirmontesiske Armee, som var bleven Kongen troe, og som stod der under General Lastours Commando, besluttede han at ile samme til Hjelp. Til den Ende slog man igjen en Skibsbroe, hver Ticino, der allerede var bragt istand den 7de, Kl. 8 om Aftenen. Armeecorpset gik nu under General Bubnas Anførsel over Floden. De øvrige Tropper fulgte efter over 2 Skibsbroer, hvoraf den ene var slaaet ved Gropello og Veleggiøden anden ved Vige vano og Nortara. Efterat man var kommet over Floden, udstædte General Bubna et Manifest til Piemonteserne, hvori han erklærede, at hans Hensigt var at tage den kongelige Armee i Forsvar. Den østerrigske Avantgarde under General Bretschneider, ankom ved Nyvara, Søndagen den 8de, Kl. 2 for Dagbrækningen, og henimod Morgenen indtraf ogsaa der, den commanderende General. De kongelige piemontesiske Tropper havde deels besat Novara, deels indtaget en Stilling paa den høire Side af Staden; den østerrigske Avantgarde havde posteret sig paa venstre Side af Novara. Kl. 6 om Morgenen, brød Fjenden frem fra Camerino paa Hovedveien. som fører til Vercelli, og begyndte Angrebet med Heftighed. General v. Bubna indtraf netop i det Øieblik, da Rebellerne begyndte Kanonaden. Hans Nærværelse beggeistrede de kongelige piemontesiske Tropper, som modtoge ham med Fryderaab, der blev gjentaget af Jndvaanerne i Novara. Den lange natlige Marsch uagtet, rykkede 2 Jnfanteri regimenter og en Bataillon af Regimentet ReusPlauen, i Stormskridt frem med Bajonetten mod Høiene. Efter en kort Fegtning blev ogsaa Fjenden fordreven fra Sletten ved Nobara, hvorhen han havde begivet sig, medens de piemontesiske Tropper vedligeholdt en levende Artilleri= og Musketild fra Bastionerne. Fjenden stillede sig paa ny bag Agogna, og forsvarede sig længe i denne Stilling, indtil han blev angrebet i Fronten af de kongelige piemontesiske Tropper, under General Laa tour, paa venstre Fløi af General Bretschneiders Brigade, og truet med et Angreeb i den høire Flanke af Brigaden Mengen, saae sig nødt til ogsaa at forlade denne Stilling, og i største Hast trække sig tilbage til Vercelli, hvorhen han blev forfulgt af den forenede piemontesiske og østerrigske Avantgarde.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Den østerrigsk-piemontesiske Avantgarde, som forfulgte Fjenden paa Veien til Vercelli, fordrev ham paa alle Kanter, gjorde nogle Hundrede Fanger, hvoriblandt 7 Officerer, og erobrede 2 Kanoner. Jfølge de seneste Efterretninger, havde General Bretschneider allerede holdt sit Jndtog i Vercelli.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
De fleste østerrigske Tropper som hidtil laae i den Venetianske, ere rykkede ind i Lombardiet, forat forene sig med den østerrigske Armee i Piemont. Ogsaa venter man endnu flere Tropper til den østerrigske Armees Forstærkning.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
En Coureer er afsendt fra Laybach med vigtige Depescher til Turin. Østerrig skal slet ikke have noget imod Jndførelsen af en nye Constitution, naar det virkeligen skeer med den retmæssige Konges Samtykke; dog i intet Tilfælde vil Østerrig taale den spanske Constitutzors Jndførelse i Sardinten.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
De østerrigske Tropper skulde holde Neapel besat, efter nogles Sigende i 3 Aar, efter Andres i 5 Aar; Neapolitanerne skulle betale en Contribution af 12 Millioner Dukati, og en Constitution, liig den franske, vorde indført der.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Neapel. National parlamentet har indleveret en Adresse tilKongen, hvori det hedder blandt Andet: "Folket vil gjerne samtykke med deres Majestæt i enhver billig og ædel Overeenskomst. Men kun de Fremmede, Sire, kuns de Fremmede skulle ikke opkassesig til Mæglere imellem Folket og dets Overhoved, at det ikke skal hedde sig, Kongen havde behøves fremmed Magt for at indgive sit Folk Troskab og Hengivenhed; at ikke vore Love farves med vore Fienders eller Brødres Blod, men at deres Majestæts Trone alene hvilet paa deres Folks Hjerter, men ikke paa Ultramontanernes Sværde.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Hidtil have Østerrigerne kun besat de 3 Abrugzer og Terradi Lavere, tilligemed Provindsen Neapel.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
De 2de spanske Krigskibe, som skulde bringe Krigsnunition og Vaaben fra Karthagena til Neapel indfandt sig virkelig paa Høiden af Neapel; men da de erfarede den forandrede Vending, Sagerne havde taget, seilede de bort igjen, efterat have taget nogle Kulsviere med sig ombord.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Tyrkiet. Ved Galatz have Grækerne frataget Tyrkerne 13 Koffardiskibe, og dræbt tildeels de Tyrker, der vare ombord paa samme. Denne Prise anstaaer man for 200,000 Piastres Værdi. Den nygræske Hær har endnu kun 2 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
J Bucharest venter man snart at see Ypsilanti. Tyrkerne have indsluttet sig i Fæstningerne Jbrailov og Rustzezuk. Ogsaa Servierne skalle have gjort Oprør og Tyrkerne ogsaa der seet sig nødt til at indslutte sig i deres Fæstninger. Ved Mordet paa Tyrkerne i Moldau var Forbittrelsen, saa stor, at man ikke engang vilde tilstæde de Myrdede nogen Begravelse, men lod dem ligge under aaben Himmel. En Søn af den bekjendte Servier Egerni Georg (sorte Jørgen) er for nærværende Tid i Fyrst Ypsilantis Armee, der allerede er voxet til 15,000.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Ogsaa paa Øen Candia er udbrudt en Opstand, der skal være foranlediget ved nogle Fornærmelser, som en Tyrk tilføiede en af de derværende Beboere. Et Slag skal allerede være leveret, hvori Grækerne have været de farende, og Pascha Muhamed, tilligemed sine første Officerer har maattet bøde med Livet.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Antallet af de Tropper, hvormed Fyrst Vesilant er brudt opmed Donau, beløber sig, ifølge paalidelige Efterretninger kan til 3000 Mand. hvilken Hær dog snart vil blive forøget, og overalt, hvor den vender sig, Frivillige strømme til dens Faaer.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
England.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Regieringen har sættet en Overeenskomst med det ostindiske Compagnie om Bonapartes Bevogtning paa St. Heleng; da den finder herved bedre sin Regning.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
J den Krone, som Prindsregemen ved sin Kroning skal bære, er ogsaa den kostbare Rusin, som Hennik den 5te og Edard den forte Prinds bar ved deres Seiervindinger ved Portsers og Agincourt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Jndenlandsk. Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab, for Aare 1821 udsatte Præmier, (see Nr. 43.)
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Praktiske Foretagender, som understøttes. En til Arealet forholdsmæssig stor Besætning kan, med Undtagelse af Avlsbrug, der ere rigt begavede med Enge, kun holdes ved kunstig Frembringelse af Foderurter og ved Rodfrugter. Blandt de første ere de vigtigste, rød og hvid Kløver, Vikker, Vikkehavre, Bøg hvede, paa meget lette Jorder Spergel; blandt de sidste Kartofler, Kaalrabi under Jorden, Turniper, Runkelbeder, Gulerødder.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Da der neppe kan være nogen Tvivl om, at en af disse Foderurter og Rodværter, mere end en anden har Fortrin til Frembringelse. af Melk og Kjøb, ja, at den ene maaskee har et betydeligt Fortrin ved Melkfrembringelse: fordi Smør og Ost blive bedre derefter, en anden derimod er mere skikket til Kjødfrembringelse, saa ønsker L. H. S. at danske Landoekonomer i den Anledning vilde anstille Forsøg, og meddele Selskabet Refultaterne deraf. Der udsættes i den Henseende forskjellige Præmier, saasom: 2den Guldmedaille, 1ste og 2det Bæger, for at selv den, der ikke kan giøre Forsøg med alle de her nævnte Foderurter og Rodværter, ei skal blive ubelønnet, naar han blot bidrager noget, til at skaffe nærmere Lys om denne Sag. Det er Selskabet ligegyldigt, om Qvæget, som Forsøgene om Sommeren anstilles med, staaer paa Stald, eller i Tøier, thi her er ikke Spørgsmaal om Staldfodringens og Tøiringens, men blot omFoderurternes og Rodværternes indbyrdes Værd. Alle Sommerforsøgene bør referere sig til det naturlige Græs, saa at de Køer, hvormed Forsøger skal anstilles, i en vis Periode fodredes med naturligt Græs, hvorved dog saavidt mueligt ønskedes anført, hvilke Græsarter og Urter Græs gangen fornemmelig bestaaer af: dernæst paa rød eller hvid Kløver, Vikker, og f. v. Kortere Tid end 3 Uger i Rad burde de ikke nyde samme Foder. Dersom Kløveren eller Vikkerne stode blandede med vedkommende Planter, maatte dette anmærkes. Ved Vinterfodringen med Rødfrugterne, der maatte referere sig til Høe, og Køerne altsaa i ren Periode fodres dermed, maatte anmærkes om Køerne tillige fik Høe eller blot Halm, med Rodefrugterne. Smør og Ost maatte laves af Melken, og bedømmes af de Mænd, som skulde attestere Forsøgenes Rigtighed. Selskabet ønsker, at Forsøget ikke maa skee med mindre end 6 Køer, der Sommeren igjennem maatte være de samme. Til Vinterforsøgene kunde derimod gjerne 6 andre vælges, men siden ikke ombyttes. Beretninger og saadanne Forsøg, vil Selskabet. modtage indtil midt i Februar 1822, men indkomme de senere, kunde de først i det følgende Aar bedømmes. Overbeviist om, at Jordens uafbrudte Dyrkning efter en tigtig lagt Plan, er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme, har Selskabet bestuttet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
J denne Hensigt vil det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler fordeelte paa 5 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, - efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadeligt Vands Afledning, samt rensede for Steen m. m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskifteter bifaldsværdigt, enten efter Vexeldriftens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller drives med Brakfrugter.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formuestilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere iligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hans Majestæt har skienket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving Plov, hvormed megen Arbeidskraft kan spares, har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvarligen gjorte og prøvede, hvilke det vil bortskienke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgjøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eie dem. For at smaae Lodder paa 6 til 8 Tdr. Land og derunder kunne vorde baade til Nytte for Staten, og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarlig i 3 Aar, for det første, for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører: 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges, Staldfodring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have forde nyttigste Kjøkkenurter og Frugttræer. 4) At saavel Haven, som Marken, er godt indhegnet. 3) Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvoldene, Bieavl, Kartoffelavl, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Aalborg, den 26de April. Det i Gaar ved Ribe holdte Foraars=Marked, var uagtet det skjønne Veirligt, dog ei saa stort, som man kunde formode, hvortil Aarsagen ventelig var den, at en Deel af de Handlende, var reiste til det i Dag holdte Thise Marked. Priserne vare følgende: Malkekøer kostede 17 a 18 Rbd.; hjemmegjorte Tøier 4 Mk. Alen; bleget Hørlærred 2 Mk. 4 s. Alen; ubleget Dito 26 a 28 s. Alen; bleget Blaarlærred 28 s. Alen; Dito ubleget 22 a 24 sk. Alen; Smør 7 a 8 s. Pundet; Æg 7 a 8 s. Snesen. - Ved Nibe fiskes i dette Foraar en stor Mængde Sild, som i denne Tid sælges for 1 a 2 s. Ollen.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Bekjendtgjørelser. Vi maae herved sørgeligst bekjendtgjøre fraværende Familie og Venner, at det alvise Forsyn, i Gaar ved Døden berøvede os fores elskede haabefulde Søn Niels Thyge, sen, efter 8te Dages Sygdom i Mæslinger. Aalborg, den 26de April 1821. K. M. Wigelsen, B. Wigelsen. fød Fangen.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Hvor en god og magelig Tjeneste for en troe Kokkepig og en Gaardskarl, anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Fornyelsen til 2den Classe af det Kongelige kjøbenhavnske Classe=Lotterie, bringes herved i behagelig Erindring, da samme efter denne Maaneds Udgang ei længere kan find Sted, men de ufornyede Lodsedler indsendes. Aalborg, den 24de April 1821. Bech.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
En god Vinde-Hund ønskes paa Hjørnet af Tiendeladen og Algaden No. 4 Litr. A.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Hvor omtrent 600 Alen godt tør Egetømmer, afskaarne til Fodtræer, Stolper, Løsholter og Dværge, alt fra 6 til 3 Tommers Tykkelse, er at faae tilkjøbs her i Byen; derom giver Herr Bogtrykker Wand at i Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Auctioner. Onsdagen den 9de Mai næstkommende og følgende Dage, bliver, ifølge Udlægshaverens Begjering, ved offentlig Auction, som afholdes i Kjøbmand Bertel Christensens Bopæl ved Vesteraae her i Byen, bortsolgt endeel Meubler og Løsøre, bestaaende af: Skriverpulter, Comoder, Mahogni Thee- og Hjørne=Borde, et Taffel=Uhr, Speile, Chatoller, Canopeer, Stole, Sengeklæder, Dækketøi og Linned, samt endeel Kjøkken- og Bryggers=Redskaber m. m.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning kundgjøres. Aalborg, den 25de April 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Næstkommende Løverdag den 28de April, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bortleielse udi 6 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai d. A. til 1ste Mai 1827, Byen tilhørende Jorder, nemlig: 1. Et Stykke grøn Jord sønden for den gamle Exerceerplads i mellem Veien og samme, af Jndhold 1428 -Alen. 2. Den gamle Exerceerplads kaldet, østen for Teglggaarden, sidst bortleiet til Herr Agent Borup. Efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg, den 24de April 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-04-26
Rettelse. J sidste Avis, stod paa Titlen: Mandagen, istedetfor: Tirsdagen; hvilket herved rettes.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
ten veralt mmene. Trykkes og udFandal.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
Udenlandsk. Fortsættelse af Armeeberetningen om den østerrigske Armees Fremrykken i Piemont.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
Hovedqvarteret Vertelli, d. 9 April. Fegtningen med Rebellerne, der trak sig tilbagetil Vercelli, varede indtil den 8de, sildig om Aftenen. Fjenden posterede sig først ved Camerino, derpaa ved Drfengo, men, da Major Grev Gatterburg angreb ham med en Eskadron Husarer, maatte han trække sig tilbage til Borgo Vercelli. Ved denne Leilighed gjorde ogsaa Retmester Souvent, af samme Regiment et glimrende Indhug. Husarerne trængte frem med det fjendtlige Kavallerie, der bestod af omtrent 600 Mand, indtil Borgo Vercelli. Her kom det til et meget heftigt Haandgemæng, hvorefter Fjenden blev slaaet tilbage indtil Broen over Sesia. Nogle Hundrede Fanger, hvoriblandt 7 Officerer, og iblandt disse Oberstlieutenant Monzani, en af Hovedmændene for Oprøret, bleve tagne til Fange. Desuden tog Østerrigerne en Kanon og 2 Munitionskarrer. Den Eskadron af de østerrigste Husarer, som havde været i Heden, havde næsten ikke en eneste Mand, uden at han jo havde modtaget Saar.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
Det fjendtlige Hovedkorps har trukket sig tilbage paa Veien til Turin indtil Cigliano; men det forfølges af de kongelige piemontesiske Tropper Under General Latour. Den østerrige Arme har følgende Stilling: General=Major v. Bretschneiders Brigade staaer ved Villa Nova og vil besætte Casale; Divisionen Lilien berg ved Mortara, en anden ved Novara, Staden selv er besat af 2 Grenadeerbatailloner: Grev Vecsey har posteret sig i Omegnen af Lumello, og hans Avantgarde for Valenza. Man arbeider alt med Jver paa Overgangen over Po ved Casale, og sidste i militairisk Henseende, saa vigtige Punkt er besat af de østerrigske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
General Latour, som kommanderer de kongelige piemontesiske Tropper, udstædte strax efter Fegtningen ved Novara, en Proklamation til Pemonteserne, og rykkede derpaa med den kongelige Armee frem mod Turin. Da han den 9de var indtruffet i Cigliano, ankom en Deputation i hans Hovedqvarteer fra Staden Turin, og meldte, at Regjerings-Juntaen underkastede sig, og at man vilde overgive Citadellet til de kongelige Tropper.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
Denne vigtige Begivenhed har General Lathur i en Privatskrivelse, meddeelt den østerrigske General Bubna.
Jyske Efterretninger, 1821-04-28
Fra Laybak har man senere Efterretninger som melde, at de østerrigske Tropper have besat Alessandrig. General Bubna besluttede nemlig, efter Slaget ved Novara, at gjøre Fienden en Diversion, og at samle sine Tropper i en Hast ved Alessandria, hvor Revolutionen først havde taget sin Begyndelse. Til dette Øiemeds Opnaaelse lod han General Latour besætte Turin, og General=Major Bretschneider Casale. Grev Versey beordrede han til at sætte over Po, forat indslutte Alessandrig fra den østlige Side. Allerede tidligere var en anden Afdeling brudt op fra Piatenza over Stradella og Voghera, imod Tortona. Da den kommanderende østerrigske General, indtraf om Morgenen den 11te i Ca sale vare disse Bevægelser alt udførte. Jnsurgenterne have imidlertid trukket sig tilbage fra Nova ra og Turin til Alessandria, hvor Ansaldi, en af de virksomste Deeltagere i Revolutionen, kommanderede. Denne Plads var forsynet med alle Fornødenheder for flere Maaneder. Der var ikke mindre end 177 Kanoner, foruden andet Skyts. Alt dette lod vente et haardnakket Forsvar. Jkke destomindre adsplittede de derværende Tropper sig, og kun med 600 Mand, for størstedelen Studentere, undflyede Ansaldi paa Veien til Genua. Fæstningen Alessandrig overgav sig herpaa ved den første Opfordring af Østerrigerne, som besatte den den 11te, efterat Resten af Garnisonen, omtrent 1000 Mand, vare gjorte til Krigsfanger. Feldtmarschal=Lieutenant, Grev Lilienberg, er for det første udnævnt til Gouverneur i Alessandria.