Politivennen, 1805-01-01
Om Kanalen til Dyrehaugen. J Anledning af den i forrige No. indrykkede Plan til en Trækskøjtekanal, fra Kbhavn til Dyrehaugen, synes Jndsenderen, at nogle Oplysninger ere forbigangne, som ved slige Arbejders fuldkomne Ubekjendtskab her til Lands dog vist vare meget nødvendige, hvis De ellers vilde forlange, hvad sikkert var ønskeligt, at vore Landsmand skulde faae Lyst til slige Foretagender. Saaledes vil jeg blot nævne Trækskøjten, et Ord, der er og aldeles ubekjendt, som Tingen det skal udtrykke. Maaskee havde det været bedre at kalde Dem Trækfartøjer eller Trækpramme, da disse Ord snarere vilde været forstaaede af Danske. Her er imidlertid vist nok at indvende, at disse Ord ikke medføre Begrebet, om at de Rejsende der sidde i et lukket Rum under Tag. Endelig vil vel Mangen spørge: hvorfra har man Vished for, at man kunde faae Kubikfoden gravet for den angivne Betaling 1/4 Skilling. Vel er det for Jndsenderen sandsynligt, at den langt fra ikke vilde koste saameget, men ved Foretagender, hvor den mindste Hindring afskrækker, fordi Tingen er usædvanlig, der er det ikke overflødigt men overmaade nyttigt at give al mulig Oplysning. De vil ikke antage dette, som nogen Jndvending mod et Foretagende som jeg anseer overmaade ønskeligt, fordi det paa dette Sted hvor Arbejdet saa riglig vilde lønne sig, vilde blive en opmuntrende Model til mangfoldige lignende Foretagender, der uden just at love saameget, dog vilde love nok; og det er derfor, at jeg endnu vil til Slutning ønske, at saavel Fordeles af Kanalen var noget omstændeligere udviklet, som andre Steder opgivne, hvor Trækskøjtkanaler kunde ønskes. Det er Udgiveren kjært, at have Anledning til vidtløftigere at omtale et Foretagende, som han anseer vigtigt og inderlig ønskede at see opfyldt, men som han blot troede at burde henkaste uden omstændeligere Udvikling, for ikke alt for meget at støde an mod de Læseres Smag der ansee alt usædvanligt for et Luftkastel. Trækskøjter ere lange fladbundede Baade, spidse for og agter, uden Mast, ja endog uden Aarer eller Jndretning til at kunne roes. Hvor Masten skulde staae, er oprejst en Stang af 3 Al. Højde omtrent, der kan i Hængsler lægges tilbage, naar man gaaet under en Bro. Naar man undtager netop saamegen Plads i Agterenden, at Skøjtemanden kan staae der og styre, er ellers hele Længden agter Masten en lang Kahyt, eller et Ruf, der optager hele Breden, saa at man maae gaae der ovenpaa, naar man vilde fra den ene Ende til den anden. Ved begge Sider ere Døre og tillige en derved forbunden lille Luge paa Loftet. Jnden i er Bænke ved alle Sider, og desuden løse Bænke i Midten. Hist og her ere smaae Vinduer anbragte. J dette Ruf kunne 80 til 90 Mennesker sidde, eller færre om de have Gods med. En liden Afdeling i den bagerste Ende er lidet smukkere pyntet, og kaldes Skipperens Kahyt, og deri betales Pladserne højere af dem, som ikke ville være i saa stort Selskab. Trækskøjten trækkes af en paa Landet travende Hest, der styres af en lille Dreng. Et Tong der gaaer igjennem den øverste Ende af Mastestangen, og er befæstet ogter i Baaden, er fæstet i Hestens Hammel med den anden Ende. Hvad Gravningsomkostningerne angaaer, da har jeg med Forsæt anslaaet dem højere, end de ville vorde. Thi ved et Arbejd som dette, hvor Jorden ikke skal graves synderlig dybt, ikke føres bort men blot kastes op til den mod Søen vendende Side, hvor og Trækvejen bliver, kan Bekostningen ved hver Kubikfods Gravning neppe blive det halve af det beregnede eller 3. Til Bevis herpaa henvises Læferen til det af Direktør Bogge udgivne Skrivt: Kort Beretning angaaende Kanalgravningen ved Trolhætten og Strømsholm, hvor man seer, at ved Trolhættekanglens Bygning blev udgravet 16422 Kubiksavne Jord for den Udgivt 12192 Rd. Specie. Nu er dette Kubikindhold det samme som 7,547,152 Kubikfod. Udgivten derimod er 1,463,040 Skillinger, som ikke engang bliver 1/12 Skilling for en Kubikfod. Betænker man nu, at en Gravning, som den der hist foretoges ved Trolhætten i større Dybder, nødvendig maae koste mere end paa det her foreslagne Sted, saa vil 3 Skilling blive tilstrækkelig Betaling, og saaledes blev Udgivterne endnu 10, 500 Rd. mindre end det i Politivennen No. 357 antagne. Derimod kunde indvendes, at i hint No. kun er antaget et Par Broer, hvorimod flere vilde være nødvendige f. Ex. ved Kalkbrænderierne, ved Kastelsvejen, ved Skovshoved, ved Charlottenlund og flere Steder. Denne Jndvending er grundet. Ligeledes kan med Rette indvendes, at man i nogle sandige Steder, maatte nedsætte Faskiner, at ved Emilie Kilde maatte paa et Stykke kastes en lille Dæmning i Søen, fye derinden for at faae Plads til Kanalen fordi dette Forbjerg. Men saavel hertil, som til Broerne, vil den ovenfor nævnte Formindskelse i Gravebekostningerne rigelig forslaae. Jndtægten derimod af Kanalen kunde anslaaes med Føje meget højere end skeet er i No. 357. Thi Kanalens Ejere kunde gjerne tage 24 Sk. for halvanden Mils Fart istedet for 1 Mk., som der et beregner. Og den vilde altsaa give et rigeligt Udbytte. Kbhvns Jndvaanere og alle Strandboerne ved Kanalen vilde vinde en stor Bekvemhed. Da ikke blot den Raske, der kan gaae, og Skrantingen, der maae age, men selv den Udlevede og den Syge, der ikke kunne taale at stødes paa en Vogn, vilde da kunne nyde en forfriskende Fart og Naturens Skjønheder. Overalt imellem vore Købstæder kunde Trækskøste Kanalerne anlægges, og det, som denne, uden Sluser, thi Kanalerne endes hvor der er Fald, og neden for fortsættes de igjen. Et saadant Sted er at ansee som et Skifte. Man stiger ud og gaaer et lille Stykke for atter at fortsætte Farten i andre Træskøjter paa den lavere Kanal.