JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Kiøbenhavn, den 13de Novbr. Den 14 Aug. er A. H. Havemann forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Weile, den 18 Sept. er Pers Capellan Hr. H. D. Heineth confirm. at være Pers. Capellan, for Wischende og Aunsøe i Sielland; den 23de har Hs. K.M. allern. udnævnt S. Schouboe og Ei Friisenberg, Ex. Juris, samt L. Borchsenius, Cand. Juris, til Copiister ved Rentekammeret; den 25de Student P. L. Borup confirm. at være Pers. Capellan for Eising og Handberg i Ribe Stift; Hører M. Biilmann beskikket at være Sognepræst for Thun ve under Aarh. Stift; den 2 Oct. Sognepræst Hr. P. Wuldconfirm. at være Sognepræst for Haarløv og Himlingøie i Sielland; Skibspræst Hr. H. Thiellesen beske at være Sognepræst i Ærøeskiøbing; Student N. Satterup ligesaa at være resid. Capellan til St. Chatharina Kirke i Ribe og til Annexet Selm; resid. Capellan Hr. C. Hansen ligel. at være Sognepræst til Porsgrund i Aggersh. Stift; den 9de er Student J. H. Bang besk. at være resid. Capellan ved Fredensborg Slot samt Asminderød og Grønholt i Sielland; Student W. Dahl confir. at være Pers. Capellan for Skudesnæs i Christiansands Stift; den 16de er Student O. T. Meldall, confirm at være Skibspræst paa et af de kongel. octroiere danske asiatiske Compagnies for indeværende Aar til China eller Ostindien bestemte Skibe; Student H. F. Garde besk. at være Sognepræst for St. Ibs og St. Jørgens ved Roeskilde, Student G. Langberg confirm. at være Pers Capellan til Laurdal i Aggersh. Stift; Student C. M. Aspach besk. at være Chatechet ved Bremmerholms Menighed i Kbhvn. N. Broch, Borgmester og Byefoged samt Bye= og Raadstueskriver i Nyekiøbing paa Falster, besk. at være tillige Birkeskriver ved Falsterlands Birk, den 23de er Student L. C. Dochedahl besk. at være Pers. Capellan for Østre Moland i Christiansands Stift; den 30te er Skibspræst Hr. C. Gardconfirm. at være Sognepræst for Føesløv og Snesløv i Sielland; Student J. Fabricius ligesaa at være Pers. Capellan for Aal i Ribe Stift; s. D. er Regimentschirurgus C. F. Schumacher confirm. som Chirurgus ordin, ved Frederichs Hospital i Kbhvn., og tiltræder han, i Følge heraf, i Overeensstemmelse med Fundatsen for det kongel. mirurgiske Academie, det ved samme ledig værende Professorat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Mandagen den 9 Nov. blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Kammerherre Chr. C. Soph., Greve af Danneschiold Samsøe, og Frøken Joh. Henr. Valentine v. Kaas. i Kutteren Forsvar og Fregatten Havfruen ere lagde ind igiennem Bommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
J Anledning af Jldebranden, fortiene følgende Træk at anmerkes, da de vise den danske Borgerkierlighed i sit elskværdige Lys. (Af Jris for Octbr.) 1. En gammel Enke efter en offentlig Betiene, uden Slægt og Venner, kummerlig af 90 Aars Alderdom, veed ikke hvor hun skal hen, da Jlden havde fortæret hendes Losement, tilligemed det Meste af bedre Dages Levninger. Hendes Huusvert, en Haandverkmester, som selv leed stort Tab, og maatte selv ser til hvor han kunde finde et Tilflugtsted, meddeler hende nogle Gange om Ugen er Maaltid; andre forrige Bekiendtere giøre ligeledes vel imod hende. Hun selv boer i den Byens Deel, hvor den danske Godhed, har viist sig i denne Tid i et herligt Lys, i Forhold til Jndbyggernes Kaar, - i Nyeboder. Den høie Alderdom kan ikke mangle Livsophold, uden at føle dette Savn, saa at sige, igiennem Marv og Been. Denne ældgamle Kon overstrider en Skræk og Bekymring, en Tummel og Elendighed, som har kostet mange langtryngre Livet; hun finder nyt Ophold, ny Qvægelse, og hendes sidste Dage vorde blide igien; ved sande Ædles Understøttelse, lægges endnu maaskee en halv Snees Aar til hendes høie Alder, og hun synker ikke under en almindelig mageløs Ulykke, men under sine Dages Tal. 2. Tvende Søstre, henimod 70 Aar gamle, som kummerligen sloge sig igiennem med Syenaalen og Strikkepinden, eiede den Dag, da de maatte fløtte, intet mere end halvafierde Mark. De vare saa heldige at finde nøisomme Mennesker, der reddede Gods for dem og bare det en lang Vei, med den største Ærlighed, saa at intet andet blev borte for dem, end hvad man for Ufløtteligheds Skyld maatte overlade til Jlden. Naar man betænker, hvad Fløttehielp den Tid kostede, og hvorlunde der blev reddet paa mange Steder, saa maa man tilstaae, at de Hielpere, hine to gamle Piger havde, vare saa at sige faldne fra Skyerne. 3. En Huuseier, som vilde sagt to Partier af hans Logerende op, fordi han var misfornøiet med deres Forhold, havde den Lykke at være iblandt dem, som Jlden ikke rørte. Da man spurgte ham efterat Faren var overstaaet, om han nu vilde beholde dem, gav han det ypperlige Svar: "Ja, da Gud har været saa naadig imod mig, bør jeg ogsaa see igiennem Fingre med dem; de skulle blive. 4. En Borger og hans Hustrue, som laae i Rettergangs feide med en Søster for Arvs Skyld, indbøde Søsteren og Svogeren, til at tage deres Tilflugt til dem, da deres Boelig brændte. Dette skeete ogsaa; de Brandlidte flyttede med det reddede Tøi hen til dem, husedes og qvægedes, indtil de fik sig et Opholdsted, hvor de vare ingen til Byrde. - Denne Forsonlighed paa begge Sider gjorde dem Ære, dog meest de Jndbydende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Vacance, Sognekaldet for Woorgod og Nørre Wium i Ribe Stift, 200 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Døbt. Odense den 13 Nov. Morten Pedersens Søn, Stephen. Fadd. Chr. Huuses og Koefoeds Hustruer, Peder Larsen, Anders Madsen, Jørgen Nielsen. Den 14de: Skuespiller Strieglers Datter, Sophie Friderica. Fadd. Mad. Heimeran, Jfr. Döcker, Hr. Consumtions=Jnspecteur Vogt, Hr. Stiftsrevisor Bøicher, Hr. Fuldmægtig Lausen. Den 18de: Skomagersvend Niels Hansens Søn, Hans. Fadd. Hans Berggreens og Hans Peter Povelsens Hustruer, Skomagermesterne H. Berggreen og H. P. Povelsen, Sukkersvend Jeppe Andersen. Troldvede, den 15de Muursvend Herlev Philipsen, og Kirstine Pedersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Copulerede. Den 18de: Hans Henrichsen af Blæs bierg og Pigen Johanne Hieresdatter af Skræppegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Avertissements. Ta min Søster Cathrine Elisabeth Birch paa Boltinggaard er bortdød i ugift Stand, og hendes Efterladenskaber mig og min Svoger Byeskriver Bager i Svendborg, er tilhørende imod at betale hendes retmæssige Gield, saa bliver herved 3de Postdage efter hinanden alle hendes Credi og Debitorer indkaldet at møde hos mig inden 6te Ugersdagen fra Dato, for at afgiøre det fornødne. Magaard ved Svendborg den 28de Octbr. 1795. Poul Chr. Birch. Ped Skiftet efter afgangne Skoleholder Hans Jensen Ehverupsom døde i Bellinge i Fyen er Arvingen Studiosus Jacob Saltou udlagt som Arv 7 Rd. 3 Mk. 6 og otte Niendedeel Skill i Sallig Madame Møllers til den Afdøde pantsatte Huus; Ligeledes ere Arvingerne Morten Clausens Enke og Børn paa Langeland udlagte 15 Rd. 13 og syv Niendedeel Skill.; Arvingen Nicolai Clausen, paa Langeland ligesaa 15 Rd. 13 og syv Niendedeel Skill og dennes afg. Søsters 2de Børn paa Langeland Christen Frederichsen, og en Datter, givt med Lars Jensen, deres Moders Lod 7 Rd. 3 Mk. 6 og otte Niendedeel Skill. Da jeg nu efter mange Vanskeligheder har erholdt disse Penge udbetalt af Pantet, saa bekiendtgiøres saadant herved de offentlige Tidender, med behørig Jndkaldelse til ovenmelte Arvinger at de indfinde dem hos mig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at modtage ovenmeldte deres Andeel at de indkomne hos mig in Deposito staaende Penge eller og derfor at sende mig behørig Qvittering paategnet og attesteret af vedkommende Øvrighed paa anordnet Maade, da Pengene strax skal blive sendte efter den mig opgivende Adresse efter Afdrag af Postpenge og dette Avertissements BekostChristian Holst, ninger pro qvota. Odense den 24 Oct. 1799. Borger og Skomager i Odense. mendskiønt Frue Obristlieutenantin Stensen tilde Stensgaard og Egelykke ikke formoder, at hendes afgangne Mand, Obristlieutenant Carl Friderich Stensen skulle være i nogen hende ubekiendt Gield; saa lader hun dog herved saavel fra Fyenboe Landsting, som udi den derlingske Avis, den Altonaer Mercur og begge de svenske Aviser indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget Krav til bemeldte hendes afdøde Mand, det bidrøre hvorfra det ville at melde sig inden Aar og Dag fra denne Jndkaldelses Dato hos hende paa Stensgaard. JCommission af FrueObristlieutenantinde Stensen Tollgaard. Ja Vice-Corporal Ole Jørgensen, Dragonerne Paul Rande ker og Søren Nielsen af det Fyenske Dragon-Regiment for nogen Tid siden uden Livs Arvinger ved Døden ere afgangne, og deres ringe Efterladenskab strax er taget under lovlig Skiftebehandling; saa bliver herved, da deres Boer ingen ordentlig Proclamata formaae at udstæde, deres Dødsfald saavel Arvingerne som Credi= og Debitorerne trende Gange i de Fyenske Aviser bekiendtgjorte, samt indkaldede at møde i Skifteretten, som holdes hos mig, Auditeur Hammer, inden den i Loven fastsatte Tid, da enhver, efter disse Boers Beskaffenhed, kan vente hvad Lov og Ret medfører. Odense den 5te Novbr. 1795. A. Hammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
At Skiftet efter afgangne Mad. Andersen paa Magaard under Biørnemorse Gods absolut bliver sluttet her paa Gaardens Skriverstue Onsdagen den 9de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bekiendtgiøres herved til de Paagieldendes Efterretning af mig som constitueret Skifteforvalter. Biørnemoese den 3die Nov. 1795. Erich Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Skiftet efter afgangne Transportforvalter Langsted, som boede her i Assens foretages paa Raadstuen den 21de Decbr. førstkommende og formodentlig samme Tid sluttes; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Assens den 24 Octbr. 1795. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Da jeg har opfundet og selv erfaret, at ved at støbe Lys, meget er at profitere det være saavel ved usmeltet som smeltet Tællig; saa bekiendtgiøres herved at et Lys som veier 4 Lod, skal efter min Opfindelse brænde en Time længere end et andet Tællelys af samme Vægt, og lyse bedre end det andet Specien som skal bruges dertil koster til 100 Pd. Tælle 2 Mk. Hvor som heraf vil benytte sig, og ved et frankeret Brev forlanger den fornødne Underretning, faaer samme imod i Rbs. Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
At honette Personer her i Staden, forlanges ingen Betaling førend Opfindelsen har staaet sin Prøve. De Herrer, som forlange disse Species, ombedes at holde Videnskaben ved sig selv. Fridericia i Vendersgaden No. 480 Jochum D. Wittmack, En frie Karl ønsker sig en Tieneste til 1ste Mai som Ladefoged Han kan skrive og forstaaer hvad han bør, Anvises fra Adresse C.E ynodalia ved Dionysit Landemode for Fyen og Langeland, holdet den 7de October sidstleden, har forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 6 Skilling. Bort Underviisning i Hauge=Kunsten af J. C. Steen, Gartsig ner paa Hollufgaard, faaes paa Adressecomtoiret for 1 Rdlr. De som herfor have antegnet sig paa Adressecomtoiret, ville behage at afhente deres Exemplarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Hvor en Mandspæls af stribet Nankin, underfoeret med Ræveskind, er at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
Hos mig kan faaes Grøvte Spader med Staal indlagte for billig Priis. Stige den 15 Nov 1795. E. Neelsen Smed. (En stor og anseelig Gaard i Odense med Hauge, beqvem foret Herskab, er at faae til Kiøbs, hvorom Anviisning giver Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-20
J andagen den 23de Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 3. og følgende Dage, bortsælges hos Hr. Boghandler Malling, ved offentlig Auction, i hans tilhørende Gaard i Springgaden Nr. 34, en Samling af gode og velconditionerede danske Kobberstykker, Portraiter, Prospecter af danske og norske Steder, Slotter og Monumenter, Stamtavler, endeel Landkaxter m.v., samt endeel rare Manuskripter, nogle Musicalier, tilligemed endeel gode og velconditionerede Boger i adskillige Sprog og Videnskaber. Trykt Fortegnelse over samme, saaes paa Adressecomtoiret i Odense. Kbhavn d. 14 Nov. 1795.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Odense, den 23de Novbr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 14 Nov. Arveprinds Frederich har faaet et Recidio igien i sin Svaghed, som er Brystvattersot, saa at Lægerne tvivle som hans Opkomst. - Det engelske Linieskib Cormandel paa 64 Kanoner, har i en Storm mistet alle sine 3 Master, og er ved et andet engelsk Skib bragt ind i en norsk Havn. - Ved den engelske Admiralitetsret ere atter 9 Danske Skibe frigivne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
J Aalborg fremviser i denne Tid Hr. Price fra Stokholm, sine kunstige Øvelser. En 5 Aars Pige ballancerer og springer paa Linien, dandser paa samme ganske lindsluttet i en Sæk m.v. Madame Price exercerer paa en Staaltra dlinie og giør mange underlige Ting. Natten til den 2 Nov. strandede paa Klitmøller Strand i Jydland et Brigskib, kommen fra Mallaga med en Ladning bestaaende af Rosiner, Citroner og Pomeranser, som var destineret til Hamborg; Folkene ere alle biergede, men Skibet. fuld af Vand. Foruden dette ere i forrige Maaned i Thisted, Tolddistrikt 6 Skibe strandede, som vare ladte med Salt, Viin, Tiære, Jern og Bielker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Major v. Jensen ved det 1ste jydske Jnf. Regiment er tillag Gage som tienstgiørende Major, hvorimod Major v. Sommer maa oprykke iv Jensens havte Gage, og Capit. v. Kelslermann er bleven Major i Regimentet med de Emoluments, som v. Sommerfeldt hidtil har havt. Ved samme Reg. ere Frikorporalerne Marcussen og Bull blevne Fændriker a la sv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Den 28 Oct. d. A. blev H. K. H. Kronprindsesse Marias Fødselsdag som sædvanlig høitideligholdt i det søsterlige Velgiørenhedsselskab. Alle Børnene bleve skienkede nye Klæder, til denne Høitid. Omtrent 300 af Stiftelsens Velgiører inder vare nærværende. Selskabet har kjøbt Klokker Chlers Huus i Kannikestrædet under No. 37, for 6200 Rdlr., og tiltraadt samme sidstafvigte Michelsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Ved Kongel. Reskript af 6te d. M. har Hs Majestæt allernaadigst behaget at bestemme. De Sager, som angaae de Kongel. Jordebogs=Afgivter, skulle være undtagne fra dem, der, i Følge Forordningen af 10 Juul. d. A., ere befalede først ved Forligelses=Commissionerne at behandles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Maynz, den 9 Novbr. Her passerer bestandig meget Jnfanterie og Cavallerie igiennem, for at forstærke Clairfairs Armee. - Ved sidste Slag den 29de Oct. ved denne Stad fortiener en gemeen Soldats ædelmodige og brave Opførsel at tages i Betragtning. G. Buckert fra Mühren saae sin Stabsofficeer Grev Maganly ligge blødende paa Kamppladsen; han løb hen, tog Greven paa Ryggen, og har ham lidt bort fra Trængselen, " Taalmodighed, sagde han, om faa Øieblik bær jeg Dem videre. Jmidlertid ilede han hen til Slaget, for ikke at forsømme sin Skyldighed. Dette afvexlede han med 3 Gange, indtil han havde bragt Majoren i en Grav, hvor han laae meere sikker for Kartescheilden. "Tilgiv, Hr. Major, sagde han, da han satte ham hen, jeg har dem gierne videre, men min Pligt kalder mig tilbage til Slaget." Faa Øieblik derpaa trængte Fienden saa fortvivlet frem, at han trykte Tropperne noget tilbage. Majoren, der laae i Graven, havde strax 5 Bajonetter paa sit Bryst, og blev endog grebet fat ved Haarene. Ere J sædelige Krigere eller gemeene Mordere" sagde Majoren, da han rakte sine rede Penge frem. Derpaa forsvandt Bajonetterne. Kampen vedvarede, og Majoren, som var stærkt forblødet og afmattet, blev anseet for død, og hans Gulduhr, Brevtaske og alt hvad han havde hos sig, blev taget fra ham. Nu kom den tappre Buckert, da Fienden var borte, med nogle af sine Kammerater, og bar Majoren paa en udbredt Kappe fra Kamppladsen, indtil Stadens Borgere toge ham paa er Bærebar, og det blev neppe til Regimentets Glæde, bekiendt, at Majoren levede, førend Uhret, med alt, hvad det var taget fra ham, redelig blev givet ham igien De Østerrigske Tropper staae nu i Kayserslaucern. General Clairfat er med Hovedarmeen rykt frem indtil Frankenthal. - Den 11te rykte et fiindtligt Korps frem til Kreutnach, og nødte Hessen-Darmstadterne til at forlade Staden. - Rhingreven af Salmilede dem til Hielp, og drev Fienden ud igien. - Bingen blev og foruroliget den 9de huj., da Fienden havde Lyst til nogle feede Sviin, men nogle Bamberger og Maynzer dreve ham tilbage over Bierget, og indbragte henimod 20 Fangne. Vore havde en Død og 9 Blesserede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Heidelberg, den 12 Nov. J Forgaars Aftes bleve Trenscheerne for Manheim aabnede i den Egn, hvor Chausseen støder sammen herfra til Manhelm med hiin fra Schwetzingen. Jmidlertid kastede man fra Galgebierget af stærkt med Haubitzer, hvorpaa en stor Brand opkom ved Slottet, der vedvarede den hele Nat. afvigte Nat saae man igjen en stærk Jld omtrent ved Capucinerkiøsteret, og denne hele Formiddag hører man en stærk Kanonade. General Degenschild har igaar mistet en Arm og er bragt herhid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Dusseldorf, den 7 Nov. General Lefevres Division er igaar rykt frem indtil Wupper; idag bliver han forstærket med 3 Regimenter, svært Cavallerie. General Marceau har drevet Fienden tilbage i Egnen ved Mosel med meget Tab, og General Jourdan haaber at tvinge Fienden til at trække tilbage over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Wesel, den 11 Nov. Siden i Mandags Nat ophøre alle Anstalter til Tilbagemarsch i Cölln og omliggende Steder. J Forgaars trak Østerrigerne mod Dagbrækningen ud af Deutz, og om Eftermiddagen vare de Franske allerede derinde. Den Cöller flyvende Rhinbroe gaaer igien; igaar Eftermiddag foer General Jourdan over til Deutz. De Franske marschere i 2 Colonner, den ene igiennem Biergene, den anden langs af Rhinstrømmen til Frankfurt. - J Forgaars vare Østerigerne allerede drevne tilbage hen indtil Siegburg, som alt er besat af de Franske. Ligesom Østerrigerne vige Skridt for Skridt, avancere de Franske; begge Deele fyre langt fra, og meest med Kanoner paa hinanden. Østerrigerne retirerede sig endnu i Forgaars Eftermiddag i Slagtorden indtil Sieg, og satte over denne Flod. De Franske fulgte dem i Hælene, og stode igaar ved Uckerath, 9 Mile fra Deutz. Jgaar kanonerede man igien, baade da man avancerede og retirerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
De i Colli og omliggende Egne staaende Republikaner faae stedse betydelige Forstærkninger fra Nordarmeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Fra Coblenz meldes under 8 h. at de Franske staae endnu virkelig i Trier. Ved Postens Afgang ventede man og omkring Coblenz paa en ny Overgang fra keis. Side, hvorimod man giorde alle Anstalter. - De Franske ere endnu i Disseldorf, og ville saameget mere forsvare sig, da deres Tropper rykke fremad. - J de belgiske Provindser er megen Giering. De saakaldte Chouans i Skoven ved Sognes have Chefs, Vaaben og Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Frankfurt, den 10 Nov. Endeel af det Manheimer Theater, fornemmelig de Syngende, ere af de Franske tvungne til at blive i Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Den Forstærkning, som General Latur har tilført Feldtmarschal Clairfalt fra Wurmsers Armee, bestaaer i 10 Batailloner Infanterie og 40 Escadroner Cavallerie. Det Regiment, der bestaaer af lutter Schweitzere, og ligger nu i Costantz, er bestemt til Gibraltar, og skal gaae til Jtalien, og indskibes i Vads. - Arveprindsen af Hohenlohe bliver, for at bevidne Stadens billigste Taknemmelighed, overrakt Borgerrettighed her, han har desuden faaet den Hessiske og Churpsalziske Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
J Elsatz har man ringet med Stormklokken, for at opbyde alt Mandskabet mod de Keiserl. - Det forsikres som tilforladeligt, at Chursachsen lader et nyt Contingens af 16 Escadroner Cavallerie og 8 Batailloner Infanterie marschere til Rhinen. - Da de Keiser, den 10 have tilbagetrængt Pichegrus venstre Fløi, have de i Gaar med Storm erobret Rhinskandsen, lige over for Manheim, hvorved Regimentet Lasey i sær har udmærket sig. Det skal være meget Blod udgydet paa begge Sider. Bombardementet vedvarer endnu, men Rygtet, at Manheim skulde være indtaget, er endnu ikke bekræftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Aachen, den 9 Nov. Generalerne Hatry, Harville og Lefevre, ere den 7. med den venstre Fløi af Sambre og Maas=Armeen, 30000 Md., i 3 Colonner, rykte frem til Lahnen, for med for certe Marscher at falde de Keiserl. i Ryggen ved Mayen. Avantgarden bestaaer af Kiernen af Cavalleriet, der allerede har gjort endeel Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Fra Egnen ved Manheim, den 9 Nov. De Franske vedblive endnu bestandig at forsvare Man hem haardnakket, og ville lade det komme til det yderste. Det er derfor besluttet fra alle Sider tillige at ængste den med Jld, da en Storm ikke vel er muelig, om man endog ville forskaane Staden Men vi maa igien have den, for at faae rolige Vinterqvarteer. Der ere en stor Mængde Sager bragte hertil til Bombardementet. Fra Breisgau allene ere 1200 forspændte Vogne med Bomber, Kugler &c. ankomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Worm, den 11 Nov. J Morges ere de Keis, indrykte her. Den Dag igaar var een af de gyseligste. Den forefaldne Bataille varede fra 10 om Morgenen til 6 om Aftenen. De Franske stode meget fast ved Mølshelm indtil mod Pfeddersheim, men maatte endelig vige for de Keis. Jld. Den franske Armees Centrum ved Alzey holdt længst Stand. Men da den venstre franske Fløi var slaget, maatte ogsaa Centrum retirere. Rødkapperne skulle være trængte frem indtil Lautern, og paa den anden Side streife indtil Triers Porte. Her i Worms have de Keisecobret 18 Kan., som strax bleve brugte mod de Franske Defranske Generaler ansatte igaar Aftes Municipalitetet 1000 Louisd'ors for deres Magaziner. Men da disse Penge ikke bleve betalte, saa blev Borgemesteren Hafner, Mairen Krahmer, Fogden Wolf og Municipal Kreuzer medtagne som Gidsler. Da Frankenthal i Gaar Aftes er besat af Østerrigerne, saa staae nu deres Forposter ogsaa paa denne Side for Manheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Altona, den 19 Nov. Den orkanagtige Storm, som den 6te ruinerede Rhin broen ved Maynz, har strakt sig indtil Brüssel, og giørt, stor Skade paa de flandriske Kyster. J Ostende ere over 400 Huse beskadigede og et hollandsk Skib slaaet om i Havnen. Langs ad Kysten ere 20 Koffardieskibe strandede og slagne i Stykker, hvoriblandt en engelsk Brigantine paa 16 Kan. J Brussel ere nogle Taarne og Skorsteene ind styrtede, hele Huse kastede omkuld, og mange Mennesker deels dræbte, deels saarede. Uden for Staden har Stormen kastet Huse omkring og rykt Træer op med Roden. Skaden i Skoven ved Soigues paa Træerne vurderes paa 100000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Hamborg, den 19 Nov. En Skipper fra London har den 6 huj. meldt, at det paa ny er forbudet at udføre Korn og Meel fra Engelland; men Jndførselen er tilladt fra alle de Stæder som staae i Venskab med Kongen. Matrosernes og Søesoldaternes Antal til Aaret 1796 er fastsat til 110000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Heppenheim, den 11 Nov. Fra Clairfalt kom Major Williams som Coureer igaar til Gen. Wurmser, hvorpaa Manheim strax paa ny blev opfordret. Da den afslog Opfordringen, blev den mod Aften bombarderet, og Kl. 6 stod Staden allerede i Brand i 4 Hiørner. Om Mandagen havde de Keis afskudt Rhinbroen, og de Franske gjorde sig forgleves Møie med at faae den i Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-23
Regensborg, den 10 Nov. I Gaar have de 3 Rigs-Collegier, efter Feldtmarschall Clairfaits Skivelse om virksom Understyttelse fra Rigs-Operationskassen, da man nu lover sig det Bedste, af de tydske Vaabens Fremgang, besluttet, at de tilbagestaaende Romer=Maaneder skulle inddrives med executivisk Magt.