JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Torsdagen den 14de Junii. No. 232. Procurator Rasmus Lange efter Kongelig Befaling, c. Arrestant Hans Monsen Schow. Dom: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande. Løverdagen den 27de Junii. No. 58. Etatsraaderne de Conniach & Rejersen, c. Chr. sten Schaarup Blads Enke & Compagnie m. fl. Dom: Andreas Christian Uhrbroch bør for Christ Schaarup Blachs Enke & Compagnie paa deres Mandanres Vegne, deres Tiltale i denne Sag frie at være, hvorimStatsraaderne de Connink og Rejersen bør indfrie de paa stevnte af deres Fuldmægtig Andreas Christian Urbrach til gemed Gouverneur Avester, Harrup og Stevensen trukVexler og til Blachs Enke & Compagnie paa Vexelhavere, Vegne betale bemeldte Vexlers Beløb med 8024 Pd. 1 Sterling efter den ved denne Doms Opfyldelse gielden Cours med Rente deraf for Vexel og Her=Vexel een af Hu drede aarlig fra Vexlernes Forfalds Dato til Betaling skee og een halv af Hundrede i alt for Factorens Provision, Pr. test=Bekostning og Brevpenge. Processens Omkostning for begge Retter betaler Citanterne til Blachs Enke & Conpagnie skadesløs, samt til Justitskassen for unødig Trætte : Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rd. Udi Kost og Tørrifor høieste Ret betaler Citanterne til Conferentsraad Fabric& Wæver, samt Conferentsraad Niels Ryberg 30 Rdlr. No. 59. Etatsraaderne de Conninck & Rejersen, c. Be co=Commissair Cramer. Dom : Andreas Christian Urbroch bør for Banco=Comissair Laurentius Johannes Cramers Tiltale i denne S. frie at være; hvorimod Statsraaderne de Connink og Reisen bør indfrie de af deres Fuldmægtig Andreas ChristiUrbroch tilligemed Gouverneur Abester, Harup og Stevesen trukne Vexler og til Banco=Commissair Cramer betasammes Deløb med 6400 Pd. Sterling efter den ved den Doms Opfyldelse gieldende Cours med Rente deraf for Ve og Her Vexel een af Hundrede maanedlig fra Vexlernes Fa falds Dato til Betaling skeer, og een Halv af Hundrede i 6 for Factorens Provision, Protest=Bekostning og Brevpen Processens Omkostninger for begge Retter betaler Citanter, til Bants-Commissair Cramer skadesløs, samt til Justi kassen for mødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samt Casse 5 Rdlr. Udi Kost og Tæring betaler Cicanterne Conferentsraad Fabritius & Wæver samt ConferentsraRyberg 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Mandagen den 29de Junii. No. 7. Afskediget Soldat Jens Breddalle, c. MicKinkhoff og Lars Hansen og Hustrue.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Dom : Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Maa stande, dog saaledes, at den idømte Reparation fastsættes. de Hundrede Rigsdaler, samt at afgangne Lars Hansen, hos Stervboe og Arvinger til Citanten bør betale saa meKiaf den idømte Reparation, som Michel Kinkhoffs Stervikke formaaer at udrede. Denne Processes Omkostninger høves. Til Justitskassen betale de Jndstevnte som Tabende. 1 Rdlr. Nr. 55. Peder Bruusen, c. Jøderne Jacobsen & Melcior junior. Dom : Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at Ende. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Jubiekassen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr. No. 75. Jens Albrecht Christopher Morell, c. Procurator Severin. Dom: Jens Albrecht Morell bør være berettiget til at de lige Lod med den afdøde Anders Jensens Faders Fuldteder. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Jubiekassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr. No. 78. Apotheqver Hans Mønnich med flere, c. Confer rentsraad Grill. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande, dog maledes, at Processens Omkostninger imellem Citanterne og lenferentsraad Grill for alle Retter ophæves. Til Justits assen betaler Citanterne som Tabende 5 Rdlr. No. 94. Huusmand Jøen Hansen, contra Bendt Nielsen. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen Fialer Citanten som Tabende 1 Rdlr. Tirsdagen den 30te Junii. No. 231. Procurator Hans Haagen, efter Kongelig Befaling, c. Arrestant Hans Rasmussen. Dom : Hans Rasmussen bør erstatte Carl Carlsen for de kunne fratagne 4 gamle Faar, efter Afdrag af Værdien af denens Rasmussen tilkommende 4 unge Faar, 2 Rd., men i øv Ei bør han for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. No. 234. Procurator Peter Bøll Wivet, efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Friderich Olsen. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. No. 237. Procurator Hans Haagen, efter Kongelig Befaling, c. Arrestantinden Maria Roslin, Lorenz, Svendals Enke. Dom : Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at Unde.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Fra den 30te Maji til 27de Junii ere her i Staden coptil 68 Par, fødte Drenge 104, Piger 112, tilsamsen 216; døde Mand 124, Qvinder 59, Drenge 39. Piger 40, tilsammen 262; ere altsaa 46 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 14, Apoplerie 2, Barselseng 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 34, Brækning 1, Druknet 4, Dræbt sig selv 1, Durchiøb 2, Falden til Døde 2, Feber 3, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 17, Forstoppelse 1, Galde=Feber 2, Gevært 1, Gicht 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 4, Hikke 1, Hængt sig 2, Hævelse 1. Jhielslagen 1. Jnflammation 4, Kopper 8, Krampe 1, Moder syge 2, Ormefeber 1, Skarlagensseber 1, Slag 37, Stikflod 1, Svindsot 3, Trødske 1, Tænder 4, Tærende Syge 32, Uangivne Svagheder 57, Ulykkelig Hændelse 2, Vattersot 8. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 31te Maji til 27de Junii af Patienter indkomne 183, udgaaet 166, døde 22. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Musketeer ved Arbeide paa Holmeenbrækket et Been; en Husar styrtet med en Hest og brækket Kravebenet; en Musketeer forslaaet et Been med et Stykke Tømmer; tvende Daglønnere paa Arbeidet ved en Mudder Maskine meget forslaaet sig; en Matros knuset en Fod; en dito skaaren i en Arm ; en Dreng skaaret i den ene Haand med en Kniv; 2de Musketerer blesserede ved Skydning; en Muursvend faldet og forslaaet det ene Laar.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Avnerisk NTS. Hos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General-Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Henia, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl. sagte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling, i Pilestræde No. 93 for 7 Mk. FølSølgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbs mig efter ma e) sal. Møder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser : Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pasterne 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Stats aandelige Skatkammer 2 Mk. 81. Borchs bibelske Synge Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Manden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 23. Dorthe Engelbrets Datters Stelens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Laffens bibelske Kierne i Mk. 4 s., Peder Daffes Catechismi=Sange 14 s. Peder Daffes Evistel= og Evangelig Sange 14 t.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holberg Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Bølqvart Sielens Lard eller aandelige Sange 12 s. Vions Sukke ved Babrions Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøvle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bebelske Vise Bog 5 s. Rachlaws Taare=Pense 5 s. Brunssyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kinges aandelige Stunge-Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings Af det mærkværdige Statsskrift; Anmerkninger og storiske Oplysninger over den Kongel. Sven Erklæring, dat Helsingfors den 21de Julii 1788, er efter Originalen forfattet dansk Oversættelse i stor Qvarbekomme paa det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. for 20 sk. paa Trykpapiir, og 24 s. paa Skrivpapiir, tet 4 s. mere. J. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhøre Et Breve fra hans Venner, efter hans Død udgivne at han Adolph Schlegel og Gotthed Leberecht Heier, oversaltPeder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i 3 stræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 4 Mk. s. Dansk, Td. . 4 Rd. 2 a 3 Mk. 2s. Hvede, Holsteensk, Td. 3 Rd. 3 Mk. s. kollandsk, Td. . 7 Rd. 2 Mk. 2 s. Siellandsk Td. . . Rd. - Mk. 18. Bog T. 3 Rd. - Mk. s.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Bog=Gryn Td. . . 6 Rd. 2 Mk.. s. Malt Td. . 4 Rd. 1 Mk.. s. Havre Td. . . 2 Rd. - Mk.. s.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Havre=Gryn Td. 3 Rd. mk. . . Boghvede Gryn Td. . 7 Rd. - Mk. 16. Erter Td... 3 Rd. 4 Mk.. s.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Fede Vahre. mel, salted Lamekiøb Td. 3 Rd. Mk. 16. Flesk, røger, Lispd. . 1 Rd. 3 Mk. 86. grønsalted, Pd. 1 Rd. 1 Mk. 36. Oste, Svenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. . Holsteenske, 10 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk Td. 20 a 26 Rd. 2 Mk. - s. . Siellandsk Td. 23 a 30 Rd. 4 Mk. - s. . Holsteen, Td. 20 a 30 Rd. - Mk. 36. Tælle, Rispd. 2 Rd. Mk. 1s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. Mk.. s. Graaser, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 23. tor. Skpd. 2 a 3 Rd. - Mk. s. Klipsik Skpd. . 17 a 20 Rd. - Mk. s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 3 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. . Klipsisk, Skpd. . 13 a 20 Rd. - Mk. - s. Klislanger Skpd. . 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Baar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. des Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. 2 s. Hest Sild Td. . . Rd. 2 Mk. 2 s. Tran Td. 16 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. koneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Engelsk Td. . . . Rd. 2 Mk. Fransk Td. .. Rd. - Mk. Vine. En Abne Rhinsk Ban . 60 a 65 Rd. udenrigs . 30 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Bun . 36 a 700 Rd. udenrigs 13 a 30 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin a 43 a 45 Rd. Udenrigs. 23 a 24 Rd. Et Orch. Fransk Brændeviin 76 a 18 Rd. udenrigs . 36 a 400 Rd. Hamle.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Brunsviger) 30 a 83 Rd. - Mk. t. Garleder ) Skpd. 70 Rd. - Mk. 2 s. Braband). . 700 Rd. Mk. - s. Morsk Jern Skpd. = 13 a 14 Rd. - Mk. Tiære Td. . 4 Rd. 3 Mk. a 3 Rd., mk. der Skpd. . 400 a 32 Rd. ) efter dens ren Hams Skpd. 14 a 13 Rd.) Bonitet. Brænde. Fa Pommersk Fr. 5 Rd. - Mk. Pommersk En . .. - Rd. - Mk. Pommersk Bog; Rd. 3 Mk. a 60. 2 Mk. Holsteensk Bog . 6 Rd. 2 a 3 Mk. godskenkelt 5 Rd. 5 Mk. a 6 Rd. 2 Mk. Fyensk.. 6 Rd. 2 a 3 Mk. Birk. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-06-01
Kiøbenhavns Torve Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonderlæs. 1 Rd. 2 Mk. Et Læs Tørv. 1 Rd. 2 a 4 Mk. Kul Td. . . Rd. 2 Mk. Forring. Hør et stort Læs. 3 a 4 Rd. - Mk. et mindre dito . . 2 Rd. 5 Mk. Halmet Læs. . 1 Rd. 4 a 3 Mk. Høns og Flederværk. Callunske gamle Parret 1 Rd. - Mk. . unge Parret. 2 Rd. - Mk. Capuner fede et Par. 2 Rd. - Mk. marre et Aar 4 Rd. 2 Mk. Høns gamle Parret = 40 unge Parret = = 3 Mk. Kyllinger et Par . . . 2 M. Giæs levende Stk. - Rd. . Slagtede St. . . a nder et Par . - Rd. 3 mk. Der et Aar . Æg en Sneel = = 12.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Bakan i Maldan, den 7de Mai. I Gaar rykkede Prindsen af Coburas hele Corps, som be her af 12 Dalmaner, 15 Divisioner og Arnanter, der men i Leie. Bed hver Dataillon af dette Corpsere 3. gaaer mende Samminaand ved den nar Arms itun. Avamgarden af dette Corpser alle de paa Manchen til han Tyrkiet, den 8de Mai. et betræftes, at den nye Tyrkiske Keiser, Stum til commeret alle Statsbetienterne i deres Embeder, og et den Beslutning, at fortsætte Krigen med fordadlede. Hinerimod Ostænder og Rusland Dan gamle Capt. Paa at han ved Stadfæstelsen i hans Palt den Compliment, som ansaae ham for det ottomaniske Riges Statte Man r. Selim 11 personlig en bande sig ved Armen, at ved den, som er bestemt til Balgade Undsætning: hannien staaer med sin ved Jamail for derfra at mangere. kom: en tredie Tyrkisk Armer er bestemt med Øster. hannes og Bassernes forenede Magt i Moldan, og en færde Bannatet. Den første Division af den Tyrkiske Flaa om bestaae af 15 Stile, er lærde aae til Søre, eenende nenige, som tilkommen skulle udalse 120 gere, tørde snart følge efter. Med disse til Capaahan gaae imod den Rusiske Flaade, en søge at angrideilde fra Standen. J Erstrum og Tredisand og Udlaaninger til de Tartaters Understøttelse, som holSaring i Enden. Ti Aranelønne hver mørn. har sandt, man kan naale Fregatter for at beskytte Dørne. Angige af de Tyrkisk Koner. - Paa det sorte Han ere dansk Stue med Karesmanition ankomne, hvilke ere at til Annaa og derfra skulle bringe Korn tild. Al gaae Constampel og andre Stæder af det Tyrkiske Rig meget for Krig, at den har tander sig at bildrage alt hanet af en Sandem til sammes Fortsættelse. Kilse. han at villet modtage samme, men har i Sinde at ander Kronens Stat dertil.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Berling.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Venedig, den 13de Mai. Fra Constantinopel meldes, at de Subsidler, som Dine net har bevilget Kongen af Sverrig beløde sig til 10 Millioner. Piaster, af hvilke 6 Millioner strax og de øvrige 12 Termin, ner, nemlig aarlig 2 Millioner, skulle blive betalte. Nogle indskrænke disse Sudsiddere Betaling til nærværende Krig, andre sige, at Porten har forbundet sig til at betale det Stock. holmske Hof aarlig 2 Millioner, saalænge denne Alliance imellem begge Magter varer. At det Tyrkiske Rige har faaet et andet Overhoved vil forresten, efter af Anseende, ikke skaffe der Fredagen ; tor man forsikrer, at Rets Effendt har kort efterSclm 111 Tøndestigelse erklæret den Franske og Spanske Minister, som giøre sig at Umage for at giøre deres Hoffers Malling antagelig, at han havde Ordre at ikke antage flere Forslag af dette Slaan, naar ikke alle Erobringers Tilbage, givelse, den Russiske Keiserindes Afsigelse fra alt Overherskab over Tartarerne, Krims Uafhængenhed r. ikke bleve fastsatte i Peeliminair=Artiklerne.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
London, den 22de og 27de Mai. om den Tyrkiske Kaffers Addulhamuds Død melder HofTidenden, at den Afdøde den 6te April, om Aftenen imellem 9 og 10 Slet, blenangredet af et Slagstød, hvoraf han, da alle Lægernes Destræbelser vare frugtesløse, døde den 7de om Morgenen Kl. 61. Henimod Kl. 8 havde Storadmiras, len, Must og de øvrige Store forsamlet sig i Serallet og byldet den nye Sultan. Den Afdødes Lig blev Kl. 12 besat i i det prægge Degravelse, som han for nogle Aar siden ha ladet hyges for sig og sine Børn.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
J Fredags den 22de gjorde Lord Stormønt sin Forestilling i Henseende til Allianertractaten med Preussen. Han spurgte Ministeren, om der foruden de bekiendte Artikler i Tractaten, som vel kun bedde desensiv, men dog kunde dring Engelland i offensive Forsattninger, vare endnu andre forhaanden. Statssecretairen Heringen af Leeds erklærte, dette Spørsmaal for uregelmæssigt, og tillerøde Lord Stor ment for megen politisk Kundskab, at han skulde vente al de recte Svar paa et saa udsværende Spørsmaal. Lord Stor mont svarede, han maatte slutte af denne Stiltienhed, at denne benævnte Tractat kunde ved sine Følger indvikle Engeland i den Krig, som paa nærværende Tid beskiæftige. de endeel af Europa, naar Preussen af Yndest for Sverrig greb til Vaaben. Han indlod sig herpaa i et vidtløftige politiske Raisonnement, og dadlede at Engeland havde forladt Keiserinden af Rusland. - Storcansleren billigede Statssecretairens Taushed til Lord Stormonts Spørgsmaal. Han erklærte: "At Engelands Alliancer maatte forandres efter Omstændighederne, og, naar man endog antog at Tractaten med Preussen kunde have den foregivne Virkning, saa havde Engeland dog grundede Aarsager til at bekymre sig om den nærværende Krig, for saavidt, at derved blev forhindret, at Sverrig ikke blev bragt paa Knæerne af Rusland. Alliancen med Preussen var indrettet til at give Kronen Engeland en sikker Jndflydelse i de politiske Anliggender, paa det faste Land; men Ministrene havde ikke den Hensigt, at lade Nationen tage Deel i de udenlandske Uroeligheder. Lord Stormont svarede atter herpaa : at han rosede de Foranstaltninger, som havde revet Holland fra deres Alliance, med Frankrig, men paa stod tillige, at Ministrene vare meget at dadle, dersom de havde indgaaet saadanne Forbindelser, som efter Kongen af Preussens Gotbefindende kunde styrte Engelandt en Krig a. - Der paa gjordes Forslag til, at Huses skulde skilles ad, og hermed endtes denne Samtale, i hvilken Storcansleren i visse Maader gjorde Lord Stormont den Bebreidelse, at han i denne Sag havde handlet som en udenlandsk Ministers Agent, og syntes kun ved sin yttrede, Mistanke at ville føle Ministeren paa Pulsen. Paa LordStormonts Bebreidelse, at Ministrene havde vendt Keiserinden Ryggen, dette Udtryk brugte han, gav Storcansleren, ham at overveie: at dersom der indtraf Omstændigheder hvorved den politiske Forfatning og Ligevægt i Europaten viis Betragtning kunde blive forandret, saa blev det en Pligt for nette Lands Administration, at giøre saadanne Skridt, som kunde holdes meest passende paa hiin politiske Ligevægts Forandring.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Warskan, den 23de Mai Russerne holde Tyrkerne endnu bestandig i Respect. Vedden hastig paakomme stærke Hede ere der opkomne Sygdomme, ved Armeen. - Russerne føre Anstalter til at gaae over DonanDa de have Gallaz, saa vil det falde dem lettere. Jmidlertider Jbrahim Pacha dog virkelig i Anmarch med et Corps saa der torde forefalde vigtige Operin, Fyrst Potemkin var endnu, ikke den 10de Maji ankommen ved Armeen. Fra Utraine, meldes, at Tyrkerne baade til Lands og Vands nærmer sig Octakow. De skille efter Nederlaget ved Gallat have forladt, brahilov ved Donau, hvorhen Russerne den 4de hujus have været paa Veien for at tage den i Besiddelse. Gallag skal være besat med nogle 1000 Russer, som i samme have gjort stort, Bytte. Hermed er Samqvemmen imellem Wallachiet og Stistria, Rusuck er til Bands gandske afskaaren. Den Østerrigske General Splan, skal og have taget Focksan, Besiddene.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Pohlske Grændser, den 23de Mai. Endskiønt den nye Tyrkiske Keiser har erklærer, at han i beholde sin Farbroders politiske System uforandret, og ha confirmeret alle Hof= og Statsbetiente i deres Embeder, foere dog de, som kiende den sande Forfatning ved Hoffet, over beviste om, at denne Confirmation blot er foreløbende, og at der efter den til den 20de April berammede Trondefugelse Caremonie skal gaae nogen Forandring for sig. Som en Forbetydning derpaa anseer man det, at den allerede fra Havnen ved Constantinopel udløbne Division af den Tyrkiske Flaade ikke bliver anført af Capitain Pacha, men af Stervistrens Broder. Denne Deel af Flaaden er bestemt til Varna, hvilken ikke meget rummelige Havn, og Havnen ved Attermann, som de russiske Krigskibe dog fra alle Side, omringe, ere de eneste, Porten endnu har tilbage i den sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Wien, den 23de Maji. Ved Privatbreve fra Agram er i Gaar Aftes indløbet de Efterretning hertil, at Feldtmarskal Landon er rykket fran for den faste Fæstning Stettin og har opfordret Besætningen til at overgive sig. Men da de i samme værende Tyrker udvilde overgive sig, men gjorde Modstand og vilde oppelHielp, følede Feldtmarskallen de fornødne Anstalter til at bemægtige sig Fæstningen, hvilket lykkedes saavel, at Fæstningen samt det der liggende Mandskab blev ved vore Mine, sprængt i Luften. Dette er alt hvad man endnu veed derom og hvorpaa man venter Bekræftelse ved Hofberetningen hvilket dog ikke er skeet i Dag, hvorfor man og tvivle om denne Beretnings Sandhed. Det heder, at Feld marskal Landen nu skal foretage sig at beleire tha Denne Pladses Erobring er saameget mere vigtig, saasom Oberste von Vukassenichs Foretagender da kunne de ve understøttede af den Landanske Armee. FeldtmarskHaddick vil beordre en Deel af Hovedarmeen til Dannata- og Feldtrøimester Clairsalt trækker i La ved Caransebes. . ter Breve fra Tamesmar ere Tropperne til den 18de Mai ) ordrede derhen. - Breve fra Constantinopel af 17de Ap melde, at Divanet har forkastet alle Fredsforslagene af Bourbønske Ministre. Den nye Kalser Solm paastaaer, at Krim skal blive uafhængende, og at alle af Østerrigerne Russerne gjorte Erobringer skulle gives tilbage, naar man tal som Fred.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Haag, den 26de Maji. Generalstaterne have ladet det Kongel. Danske Hof i Kl. benhavn ved sin der værende Minister erklære : At Dere Høimægtigheder, som allerede meer end engang i nærværenKrig har givet tilkiende, hvor meget Fredens Jstandbringe. laae dem paa Hierte, og derfor i Forening med Hofferne London og Berlin havde tilbudet deres gode Tieneste og Maling, med Bedrøvelse maatte erfare, at disse Bestræbenhidindtil endnu have været frugtesløse, og at Fiendtlighedsne, naar Vaabenstilstanden imellem Kongerne af Dannema- og Sverrig løb ud, maatte igien paa nye begyndes, hvorved de Midlernetil at vilke Fred torde blive deste vanskeligere : Deres Høimægtigheder derfore i dette kritiske Øieblik lige sige hos Hs. Danske Majestæt Deres fredelskende Tanker, som de og ved Deres Minister i Stockholm løde giøre kongen af Sverrig en lige Erklæring, og alvorlig anholdte . at Hs. Danske Majestæt ved at antage en fuldkommenHautralitet, eller i det mindste ved Vaabenstilstandens FortFielse vilde behage at forebygge, at Krigsluen ikke udbredde, videre, og at bemeldte Hs. Danske Majestæt vilde forene sig. sad Hofferne i London og Berlin og med Deres Høimægtigheer, for at oprette Freden igjen imellem de krinførende Magten, han en varig Fod, at Deres Høimægtigheder, som en handlen: de Stat, bestandig havde taget for stor Andeel i Roligheden. Norden, og Ligevægten, hvorpaa denne Rolighed grund i sig, at de ikke ved disse Omstændigheder skulde anvende al Baad der kunde befordre denne gavnlige Hensigt ; at de mig : stede sig med, at Kongen af Dannemark vilde betragte Deres. tridt fra denne Synspuner, og desto meer give efter, i større Venskabet var, som fra lang Tid af har hersket imellem Dannemark og denne Stat.
Berlingske Tidende, 1789-06-05
Helsingøer, den 5te Junii. Fra den 29de Maji til i Dag ved Postens Afgang ere 38 Skibe passerede Sundet.