JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Landsover= samt Hof= og boende paa Vestergade Nr. 20. Stadsrets Procurator, boende i Klædeboderne No. 102. helle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Dødsboer, A efter: 1) Rasmus Madsen Smeds Kone, Helvig Jensdatter af Romalt; 2) Fæstehuusmand Søren Laursens Enke, Maren Jensdatter af Lemmer 3) Jndsidder Hans Clausen i Astrup 4) Kirsten Jensdatter af Jngerslev og forhen afdøde Mand Søren Sørensen, Skolelærer i Veilbye, og 5) Aftægtsmand Mads Christensen af Bendstrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i disse Boer. Arvingerne indkaldes ligeledes med lovligt Varsel til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Behandlingen af disse Boer. Samlinger i disse Boer af holdes her paa Contoiret, Onsdagen den 19de n. M., de 3de første om Formiddagen fra 9 til 12, og de 2de andre om Eftermiddagen fra 3 til 3 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreders-Contoir i Randers, den 17de September 1831. A. L. Reiersen. Alle De, som formene sig at have Noget af 135 - 1830 4 1831. fordre i afgangne Madame Anne Elisabeth Hansen, født Schou, og forhen afgangne Mand, Forpagter Han Hansen, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsetil i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Ja Enke efter Thelegraphist Hans Abrahamsen, Ane Larsdatter, Theraf Byen, ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboe efter fornævnte Ane Larsdatter og forud afdøde Mand, til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, Korsøer, den 20de September 1831. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, er Enhver som maatte have Noget at fordre i Arvefæstegaardmand af Kirkeflennesløv Sogn og Bye, Hans Christian Hansens og dennes ved Døden afgangne Hustrue Ane Marie, fød Lunds, Boe, bleven indkaldt til inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 13de Septbr. 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved Gierlev=Onsid Herreder, Ret og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Jespersen Nøller af Sem Sogn og Bye, Onsild Herred Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 19de September 1831. Claudi.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Creditorerne i følgende Stervboer, nemlig : 1) efter Tienestekarl Peder Mikkelsen af Keilstrup, Feldballe Sogn, 2) efter Opholdsmand Niels Pedersen Stiesen af Hallendrup, Albøge Sogn, og 3) efter Mette Jensdattet, Enke efter Skovrider Niels John sen af Rugaards Skov. indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ebeltoft, den 18de September 1831. Seidelin, const,
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Parcellist Rasmus Larsen af Pedersborg Sogn og Bye, som den 15de denne Maaned ved Døden er afgaaet, bleven indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 18de September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Samtlige Creditorer i Stervboerne efter 1) Afdøde Møller Jens Hesbek Fog af store Kornerup Mølle og tidligere afdøde Hustrue Maren Jørgensdatter 2) Afdøde Kirsten Hansdatter, Gaardmands Enke efter Jacob Olsen i Svogersløv; 3) Afdøde Huusmand og Klokker Hans Hansen i Allesløv og forhen afdøde Hustrue Kirstine Hansdatter: 4) Afdøde Huusmand Peder Rasmussen i Allesløv og tidligere afdøde Hustrue Maren Hansdatter: 5) Afdøde Huusmand Christen Nielsen i Særløse og senere afdøde Hustrue Birthe Olsdatter: indkaldes herved, overeensstemmende med Forordningen af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter, an anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ledreborg, den 17de Septbr. 1831. Borgen.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1553 - 1830 & 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Anne Hedevig Meyers og forhen afdøde Mand, Skoemagermester Sander Andreas Meyers fær leds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de September 1831. Hansen, Scheel. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 1505 1830 8 1831. afgangne Snedkersvend Henrick Boestrøms Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige LandsOverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afdøde Al. Enkefrue, Generalanditeurinde Abel. Margrethe Flors, fødSchnitters Boe, vilde inden 12 Uger anmelde og beviisliggiøre deres Krav for Undertegnede, som Execuror af Testamentet. Kiøbenhavn, den 21de September 1831. Hegermann-Lindencrone.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Creditorerne i Stervboet efter, 1) Fæstegaardmand Peder Jørgensen Tærsker og Hustrue, Karen Larsdatter af Nr. Kirkebye, 2) Selveier=Parcellist Peder Olsen i Lammeløv, 3) Fæstehuusmand Peder Nielsen Ræv og Hustrue Karen Ol datter af Taarup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og bevise deres Krav. Schiørringsgaard paa Falster, den 14de Septbr. 1831. A. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboe, Al under Sorøe Birks Skiftejurisdiction, nemlig: 1) efter afdøde Aftægtsmand Christian Hansen af Fienneslevmagle og ligeledes afdøde Hustrue Maren Hansdatter, 2) efter afdøde Jndsidder og Kleinsmed Schrøder af Alsted; 3) efter afdøde Jndsidder og Smed Hans Hansen af Alsted; 4) efter afdøde Jndsidder Jens Nielsen af Braabye; 5) efter forhen afdøde Jndsidder Peder Larsens afdøde Enke Chalotte af Ørslevvester, 6) efter afdøde Aftægtsmand Jens Jørgensen af Steensmaale, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes med lovligt Varsel, Arvingerne efter de under No. 1 og 4 anførte Afdøde, Aftægtsmand Christian Hansen af Fienneslevmagle og Jndsidder Jens Nielsen af Braabye Sorøe, den 16de Septbr. 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-09-29
Jaa Grund af, at de i de offentlige Tidender indrykkede Bekiendtgjørelser, om Auctionerne over Joseph Helles Sted, paa Skadeler Mark, ikke ere blevne indrykkede med det befalede Varsel, ville de til Fredagen den 7de og 21de n. M. berammede 2den og 3die Auction vorde afholdte her paa Contoiret, som 1ste og 2den Auction og 3die Auction over denne Eiendom vil blive afholdt paa Stedet, som agtes solgt, Mandagen den 7de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet. Hvilket herved bekiendtgiøres. Kongsøe, Sønderhald og Øster-Liisberg Herreds-Contoir i Randers, der 17de September 1831. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
udenlandske Efterretninger. Pol e n. Warschau, den 18de September. - Den almindelige Tidende (før den almindelige Statstidende) melder i Dag i sin officielle Rubrik: "Hs. Excellence Overgeneralen, Feldtmarskal Grev Paskewitsch-Erivansk, har faaet Efterretning om, at den Romarinoske Corps, ude af Stand til at sætte over til den venstre Weichselbredd, totalt er slaaet og blevet forfulgt til Grændserne af Gallizien, hvorhen det flygtede, for at nedlægge Vaabnene. De overblevne Stridskræfter af dette Corps udgjøre 10,000 Mand med 40 Kanoner. De nærmere Details om denne Sei skulle siden vorde bekjendtgjorte.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Den 15de og 10de September ere adskillige Regimenter af den keiserlige Armee marscherede herigjennem. Mange Officerer, af den polske Armee, af de høiere Grader, ere i disse Dage ankomne til Hovedstaden. (Jfølge den Posenske Tidende vare Generalerne Malachowski, Turno og Milberg deriblandt.)
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Generalerne Prandzinsk og Chrzanowski opholde sig endnu i Warschau.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Den 10de har Krigsgouverneuren i Hovedstaden Warschau udstædt en Antning om: at alle Officerer og militaire Embedsmænd, der havde i Sinde, at begive sig til den polske Armee, paa den høire Weichselbredd, skulde forlade Warschau samme Dag Kl. 2 om Eftermiddagen og passere Weichselen, dersom de ikke vilde ansees som Krigsfanger. De derimod, som ønskede at reise hjem, eller at forblive i Warschau, skulde bemeldte Dag opgive deres Navne i Regjerings=Krigscommissionens Bureau.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
J Slaget ved Grochow kom Oberstlieutenant Kiwerski og Capitain Bortkiewitz af det polske Garde Grenadeer-Regiment russisk Fangenskab. De bragtes til Fæstningen Bobruysk, hvor det efter foregaaende Undersøgelse viiste sig, at de havde hørt til Hovedmændene for Revolutionen den 29de November f. A. ; Spidsen for to Compagnier af deres Regiment taget Vaaben udaf Arsenalet og ivrigt bidraget til hiin Nats Uroligheder. Man overgav dem til en Krigsret, og bragte dem derpaa til Peters borg, hvor de vedkjendte sig alle disse Handlinger; Deres Dom beroede altsaa paa Hs. M. Keiseren. Den 13de Juli, Hs. M. Keiserindens Fødselsdag, forestilledes disse Officerer Allerhøistsamme, Hs. M. Keiseren vilde forherlige denne Dag ved sin Naade og behagede, at skjænke Oberstlieutenant Kiwerski og Capitain Bortkiewitz Tilgivelse og lade dem reise hjem. Desuden lod han den Første udbetale 150, og den Sidste 100 Ducater i Reisepenge.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Fra Østerrige, den 14de Septbr. - Nogle af den Polske Sags Venner ville vide, at den polske Armee agter at trækkeModlins og Zamoses Garnisoner til sig, gaae til Wolhynien og derfra i det værste Tilfælde igjennem Moldau kaste sig ind i Tyrkiet og anraabe Porten om Beskyttelse. At de polske Agenter der sendtes til Constantinopel, have holdt det Tilfælde her mu ligt, at kunne føre den polske Armee til Tyrkiet, naar ethvert andet Redningsmiddel glippede, vise de forskellige Samtaler, som de der have havt med de indflydelsesrigeste Personer. Forresten er enhver hos os af den Mening, at Keiseren af Rusland vilvise den største Mildhed mod de Overvundne, og udstæde de bestemteste befalinger og skaansom Behandling. Ligesaa overtydet er man om, at Kongeriget Polen fremdeles vil beholde det af Keiser Alexander udfærdigede Charte og regjeres efter constitutionelle Former, og at H. M. Keiseren vil gaae tilværks med yderste Omhu ved Valget af de Personer, der skulle ansættes ved Regjeringen over Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Paris, den 21de Septbr. I Gaar fortsattes Discussionen angaaende vor udenlandske Politik i de Deputeredes Kammer, og vedvarer i Dag. General Lamarque og den gamle Lafayette angrebe Ministrenes Adfærd, der forsvaredes de Hr. Thiers og Guizot. General Lafayette benægtede, at Washington i sit Livs sidste Dage havde tabt sin Popularitet i Amerika.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Det er urigtigt, som man har paastaaet, at Reisende til Frankrige maatte holde Quarantaine paa en Rhinøe. Endnu er ingen Cordon trukken, og, naar dette er skeet, saa vil man i de første Uger tage de mildeste Forholdsregler mod Reisende, der komme fra Baden, Würtemberg o. s. v.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
I Paris er Rolighed nu tilbagevendt; kun i Gaar dannede endnu, ifølge Moniteuren, nogle Grupper sig i Palais=Royals Hauger, men uden videre Resultat, og nogle Personer ere arresterede, blandt hvilke mange Udlændinge.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Man gjør den Bemærkning, at de i Søndags forsamlede Skarer vare bedre klædte, end det ellers pleier at være Tilfældet.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Mange Studenter vare desværre deriblandt, for det meeste bevæbnede med Stokke og skjulte Skydegeværer. Jkke heller forsamlede Nationalgaden sig saa talrigt som ellers, dog var den tilstrækkelig til at vedligeholde Roligheden. Adskillige Gardister have udtrykkeligen vægret sig ved at gribe til Vaaben, for at undertrykke den offentlige Medfølelse for Polen. Langt flere Linietropper vare samlede, end ellers, de ændsede ikke Hobens Raab: Vive la ligne, men rede mange Mennesker omkuld, tildeels uden Anledning. Paa tre eller fire Steder, hvor Pøbelen kastede, med Steen, eller opbyggede Barricader, vankede der Bajonetstik- og Sabelhug. En ung Mand omkom ved Børsen, idet en ladt Pistol gik løs i hans Lomme. En republikansk Klub hæftedes, medens den var talrigt samlet og midt under dens Deliberationer. En heel Legion af Nationalgaden skal have erklæret Marskal Lobau, at den ingen Uleilighed vilde gjøre sig for Ministeriet. Et stort Antal Mennesker, som i Forgaars samlede sig foran de Deputeredes Kammer, forholdt sig ganske roligt, men dreves dog fra hinanden henimod Kl. 7. J Løbet af Dagen talede Kongen til Almuen fra Balconen og formanede den til Orden. Man svarede ham med Raabet: Vive le Roil Siden raabte fræk en Pøbelhob i Gallerie d'Orleans: "A bas le Roil" hvorpaa Linietropperne trængte frem med fældet Bajonet, hvilket kostede, nogle Livet. Marskalk Lobau faaes overalt med sin Generalstab.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
- Hertugen af Orleans ankom i Forgaars i stor Skynding til Palais=Royal. Foruden nogle Sager af mindre Betydenhed børte Relationen, om Pairskammerets fremlidige Stilling, fra den Commission, som det paalaae at prøve Lovudkastet, til Dagens Orden. Hr. Beranger - en Politiker, der er gaaet hele Skolen igjennem ligefra 1789 - oplæste de afgiørende Grunde og gik derpaa over til nedenstaaende Lovudkast: "Det tilkommer Kongen, at udnævne Medlemmerne af Pairskammeret. Til Pairer kunne ikkun udnævnes : Præsidenterne for de Deputeredes Kammer og andre lovgivende Forsamlinger. Deputerede, der have været valgte tre Gange, eller beklædet deres Post i sex Aar. Marskalkerne og Admiralerne af Frankrige, Generallieutenanterne og Viceadmiralerne af Land= og Søretaten. - Ministrene med Portefruille. Gesandter efter tre Aars Tjeneste. Statsraader efter ti Aars virkelig Tjeneste. - Departements= og Søe=Præfecterne efter ti Aars Embedsførelse. - Colonialgouverneurer, der i fem Aar have fungeret. - Medlemmer af Departementernes General=Conseils, som tre Gange have været valgte til Præsidenter for samme. Mairerne for Stæder, med 30,000 Jndbyggere og derover, naar de have beklædt deres Embede i fem Aar. - Præsidenterne for Cassations= og Over regnskabs=Tribunalerne. - Overprocureurerne ved bemeldte Tribunaler, efter femaarig Tjenestetid i denne Egenskab. - Medlemmerne af Jnstitutets fire Academier. - De Borgere, hvilke en Nationalbelønning ved Lov og paa Grund af udmærkede Fortjenester er bleven tilkjendt. Grundeiere, Chefer for Fabriker, Handels= eller Vexelhuse, efterat de i fem Aar have betalt 5000 Franes i dirette Afgifter aarligen. "Adgangen til Pairsværdigheden kan i Fremtiden ogsaa modificeres ved en Lov. - Udnævnelsesordonanten indeholder Bevæggrundene til Værdighedens Meddelelse. - Pairernes Antal en ubestemt. De beholde deres Værdighed for deres Livstid, men kunne ikke lade den gaae i Arv til deres Efterkommere. De rangere efter de Dage, paa hvilke de ere udnævnte. "Denne Relation skal trykkes og uddeles blandt de Deputerede til Prøvelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Generalpostdirecteuren i Modena har bekjendtgjort, at H. K. H. har sat en Priis af 200 Zechiner paa Modeneseren AntoniMorandis Hoved; (denne var forhen General Fabriers Adjutant i Grækenland og er undveget af Fængslet i Venedig).
Berlingske Tidende, 1831-09-30
London, den 23de September. Reformbillen gik i Gaar Morges tidlig, mellem Kl. 5 og 6, igjennem i Underhuset med 345 Stemmer imod 236. Lyder, lig Jublen ledsagede dens Antagelse. Uden Tidspilde bragtes den for Overhuset. Naar en Bill bringes for Pairerne, begive sædvanligen kun dens Hovedtalsmand, ledsaget af tre eller fire i det Høieste af et halvt Dusin af hans Colleger, sig for Skranken, hvorpaa Lordcantsleren forlader Uldsækken, hvorpaa han sidder, og modtager personligen Billen med nogle gammeldags Ceremonier. Dennegang fuldbyrdedes Overrækkelsen høitideligere. Da Lorderne vare forsamlede, fremstod Underhusets Ceremoniemester med den sorte Stav og forkyndte Deres Herligheder, Overhusets geistlige og verdslige Lorder, et Budskab fra Underhuset. Lorderne, som netop underholdt sig gruppeviis med hverandre, ordnede sig hurtigen paa deres Pladser og en taus Pause herskede. Strax derpaa aabnedes begge Fløidøre, over hundrede Parlamentslemmer, med Lorderne Althorp og John Russell i Spidsen, traadte ind. Omgivet af fine Underordnede, reiste Lord Brougham sig fra Uldsækken, begav sig hen til Skranken og modtog den indholdsrige Bill af Lord J. Russells Hænder med de Ord: "Nylords! det er en Bill, angaaende Forbedringen i Folkerepræsentationen i England og Wales, som Underhuset har bifaldet og for hvilken det ønsker Eders Herligheders Medvirkning Jkke - vedblev han med opløftet Røst - fordi det gamle Charte er forfaldet, men fordi det er knust ved Forsømmelse, Underfundighed og Vold." Neppe havde han talet disse Ord, før Nationens Repræsentanter, imod Formen, istemmede et kraftigt Hør hvorpaa adskillige Pairer raabte: "Til Orden!" - Jfølge Skil og Brug burde Ambassaden nu have begivet sig tilbage, men det skeete ikke; den blev hvor den var, formodentligen for at høre, hvorledes Lordcantsleren vilde introducere Billen. Han havde atter sat sig paa Uldsækken, og, som man kunde vente, erklærede han sig med hele sin Veltalenheds Fylde for Billen. Lord Grev androg i Kongens og Fædernelandets Navn paa, at den strax blev læst og at den anden Læsning maatte finde Sted paa Mandag (26de Septbr.), hvilket bevilgedes af Lordene. Men ik tilfreds hermed, tilføiede han endnu : "Jeg nærer det Haab, at der ingen Indvending vorder gjort imod, at Committeen tilende. bringer sine Forhandlinger saa snart som muligt." (Hør Hør fra alle Kanter i Huset). - Medlemmerne af Underhuset gik derpaa tilbage fra Skranken til deres eget Local og Marqvis Londonderry anmeldte, at han, samme Dag som Reformbillen andengang læstes, ogsaa ventede Oplysninger af Ministrene om det Belgiske Anliggender, og at han herved underrettede dem om dette hans Andragende.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Jfølge Efterretninger fra Lissabon af 11te d. M. dømtes over 100 Sammensvorne af det 2det Regiment til Døden; 20 benrettedes den 10de og et lignende Antal skulde døe Dagen efter. Executionen foretoges indenfor Geværskuds Distance fra den Franske Fregat. Oprørsaanden tager meer og meer Overhaand iblandt de portugisiske Soldater, og de synes kun at venten Leilighed for at styrte Don Miguel Jmidlertid lader denne Tropperne og de Kongelige Frivillige forkyndes sin Tak for deres gode Stemning. Kysten befæstes meget stærkt. Don Miguel er jevnlig tilstede ved disse Arbeider og har udkastet adskillige Planer dertil. Resten af den portugiske Flaade, bestaaende af et Linieskib og fem mindre Krigskibe, udrustes under Admiral No. zas Commando og Forterne sættes i den bedste Stand. Vizconde da Seca, Don Miguels Agent i London, er pludselig vendt tilbage til Lissabon og har solgt sit hele Indboe, fordi han betragter den sidste Expedition mod Lissabon som en Krigserklæring mod hans Herre.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Berlin, den 22de September. Oberstlieutenant Kaniz havde sendt sin Adjutant hid med de vigtige Efterretninger fra Polen, der ufortøvet bleve bekjendtgjort, i vor Statstidende. Denne Officeer fik ikke Tilladelse til at komme gjennem Spærringscordonen, og saae sig derfor nødt til at sende de Efterretninger han medbragte til Hovedstaden med en Stafet.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Allerede i nogle Maaneder havde man her forudseet Katostropher i Warschau. Polakkernes Heltemod maatte tilsidst vige for Russernes Tapperhed og Magt, dersom ingen Hielp kom udenfra. Denne udeblev og kunde ikke komme, thi alle Armeer og Flaader, der havde kunne yde Polen Bistand, vilde dog kun have fremskyndet dets Undergang, thi de maatte hurtigere, end de selv kunde komme, forøge Fjendens Stridskræfter og Anstrængelser. Efterat den Polske Stridsmagt ikke havde mægtet, hverken at hindre eller benytte Russernes Overgang om : Weichselen, men var bleven i en sørgelig defensiv Tilstand, var Visheden om, at den forestaaende Skjæbne hurtigen nærmede sig, umiskjendelige Den udholdende Tapperhed, som de Polske Krigere i de sidste blodige Dage lagde for Dagen, fortjener Beundring, og man for hauses ved at høre, at Levningerne af den Polske Armee endnu, selv efter Tabet af Hovedstaden, vil fortsætte Fortvivlelsens Kamp. Men det er at ønske og haabe, at denne ei maa finde Sted; saa mange Tappres Død kan nu ikke føre til noget Resultat, thi Landets Skjebne er nu afgjort, og den ædle Keisers Viisdom og Høimodighed er det Borgen for en blidere Skjebne. Polakkerne have gjort nok for deres Vaabenhæder, for deres Nationalstolthed; selve Fjenden nægter dem ikke sin Høiagtelse. V. maatte fordølge den aabenbareste Sandhed, dersom vi ikke sagde, at Warschaus Fald her i Berlin, hvor der dog gives politiske Grunde nok til at ønske, at den Vending, som Tingene nu have taget, ikke maatte være bleven en anden, har gjort et vældigt Indtryk, og at man har seet Personer, hvilke kun den reneste menneskelige Deeltagelse kan tillægges, fælde Taarer ved Efterretningen om hiin Katastrophe. Med spændt Forventning seer man omstændeligere Beretninger og Begivenhedernes Udvikling. Et vidtudstrakt Amnestie haabes med Vished; ogsaa troer man, at Udvandring paa enhver Maade vil gjøres let for Polske Militairpersoner, som ønske denne ; at den Wienske Congresses Bestemmelser, nu som før, vilde blive Grundvolden for Polens fremtidige Tilstand, synes at være udenfor al Tvivl.
Berlingske Tidende, 1831-09-30
Endnu er Cholera ikke trængt ind i det Quarteer af Berlin. hvor de Formuende, og ved hensigtsmæssige Forholdsregler Forberedede, boe, og den store Dødelighed blandt Cholerapatienterne lader sig forklare af deres Leyeviis. To Dødsfald, en Justits raads og en Læges, tabe ved Omstændighederne og disse Mænd personlige Forhold meget af det, der ellers vilde gjøre dem foruroligende. Den almindeligen beklagede Læge faldt som et Offer for ubegrændset Iver i sit Kald; hans Redning var umuelig, efterat han, savnende al Bistand, selv i nogle Timer havde frotteret en farlig og aldeles forladt Cholerapatient, og allerede led af en heftig Forkjølelses Følger. Ved hans høitidelige Jordefærd sammenrottede en Pøbelhob sig, som med et vildt Hviin udstødte Skjældsord imod Lægerne. En Cavalleriepiket bragde Rolighed tilveie. Stadens Deputerede have aabnet et Laan af 300,000 Rdlr., under Kongelig Garantie, for at skaffe den nødvendigste Hielp og Forpleining. Kongen, som daglig kommer ind til Byen, fra Charlottenborg, viser sig ogsaa under denne store Nød som en Fader med Raad og Daad, og bringer selv de største Offere. Kronprindsessen antager sig med utrættet Virksomhed og Velgjørenhed især Skolerne for fattige Børn. Med eet Ord: hele vort Kongehuus kappes med Byens formuende Jndvaanere, af alle Stænder, om at gjøre vel. Men vore Apotheker ere næsten udtømte, og Priserne stige daglig.