JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Hamburgs, Bremens og Lübecks Flage, der ere vildfarende paa Havene, og ved det brittiske Conseils Beslutninger berøvede deres National liter, skulle nu deele Skjebne med det franske Flag, og, for den fælleds Sags Jnteresse, bidrage tilligemed hiint til at tilveiebringe Frihed paa Havene. Freden vil endelig komme; thi tidlig eller sildig saire Nationernes, Retfærd og Menneskehedens store Jnteresse over Lidenskaber og Had men 60 Aars Erfaring har beviist os, at Freden med Engelland ikkuns giver Handelen en skuffende Sikkerhed. Sire, saa længe Engelland er tilbagekalder sine Cabinets-Ordrer, kan Deres Majestæt ei heller tilbagekalde Deres Decreter. Fastlands Blocaden maae De vedblive at sætte imod Kyst=Blocaden og Confiscationen. af de engelske Varer paa Fastlande mod Plyndringen paa Havene. Det te min Pligt at sige Deres Majestæt, at de i Fremtiden ikke tør haabt at føre Deres Fiender tilbage til mere moderate Ideer, uden allene ved at blive dette System troe. For Engelland maae heraf følge en Tilstand af den Beskaffenhed, at det nødsaaes til endelig at indsee, at man ikke paa engang kan tilintetgiøre de Neutrales Rettigheder paa Havet og tillige forlange deres Beskyttelse paa Fastlandet, at den eneste Kilde til dets Ulykker ligger i dets Cabinets=Ordrer, og at FrankrigsTilvært, som længe vil opvække dets Uvillie og Jversyge, ene og allene er en følge af dets blinde Lidenskaber, som ved at tilintetgiøre Tractaterne og afbryde Fredsunderhandlingerne, har giver sin Handel og Magt det sidste Stød, og ført Deres Majestæts Rige til Opfyldelsen af dets høie Bestemmelse. Jeg er med Ærbødighed, Paris, den 18de December 1810. Champagni, Hertug af Cadore.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Blandt de Actstykker, som forelagdes i Senats-Forsamlingen den 10de, befandtes følgende : Det hollandske Ministeriums Skridt mod det engelske Gouvernemeni Februer 1810.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Mine Herrer, Kongen til fine Ministre, J de 6 Uger, jeg befinder mig hos Keiseren, min Broder, har jeg stedse beskieftiget mig med Kongerigets Anliggender. Har jeg kunne tilintetgiøre nogle ubehagelige Jndtryk, eller i det mindste formilde dem, saa maa jeg dog tilstaae, at det ikke er lykkedes mig, i hans Aand at forene Kongerigets Existens og Uafhængighed med Udførelsen og det forventede heldige Resultat af Fastlands Systemmet, og især med det franske System imed Engelland. Jeg har overtydet mig om, at Frankrig, uagtet alle Forestillinger, har fast besluttet at forene Holland med sig, og at Hollands Uafhængighed ikke længere kan bestaae, hvis Søekrigen vedbliver. Ved denne smertelige Forviisning bliver os blot een Udsigt tilbøge, nemlig det Haab, at det kunde komme til Underhandling om en Søefred. Dette allene kan afvende den os truende Fare. Lykkes saadan Underhandling ikke, saa er det sikkert ude med Hollands Uafhængighed, der ikke kan afvendes ved noget Offer. Det er altsaa Frankrigs tydelige og formelige Hensigt at opofre alt, for at acquirere Holland, og derved, det koste hvad det ville, at forøge sine Midler til at imodstaae Engelland. Ustridigt vilde Engelland have alt at frygte ved slig en Tilvært, af Kyster og Søemagt paa Frankrigs Side. Det er derfor muligt at Engellænderne, ved deres egen Jnteresse, kunne bevæges til at afbøde et Stød, der kan blive saa fordærveligt for dem. Jeg overlader til Deres Omsorg, at udvikle denne Jder med al den Energiel, der udfordres, for at giøre den engelske Regiering Vigtig heden af det Skridt begribelig, som endnu bliver den tilbage at giøre Giør De ved samme alle Argumenter og Hensigter gieldende, som kunne frembyde sig for Dem, Giør De det omtalte Skridt af Dem selv, uden at Jeg derved paa mindste Maade bliver omtalt, Men der er ingen Tid at tabe. Send strax en sikker og diteret Mand til Engelland, og send ham strax til mig, naar han kommer tilbage, Meld Mig den Tid paa hvilken han kan være her igien; thi vi have ingen Tid at spilde. Der bliver os kun endnu nogle Dage tilovers. To Corps af den stor Armee marschere til Kongeriget. Marschall Ondinet er allerede afreist, for at overtage Commandoen over samme. Giv De M., Efterretning om, hvad De, som en Følge af dette Skridt, have gjort, og paa hvilken Dag Jeg kan have Svar fra Engelland, Det hellandske Ministeriums Jnstruction til Hr. Labouchere: Gienstanden for den Commission, som Hr. Pierre Labouchere, paa Undertegnedes Anmodning, har paataget sig, bestaaer i at tilkiendegive den engelske Regiering : at nærmere Efterretninger, som det hollandske Ministerium har erholdet, og hvis Ægthed ikke kan kaldes i Tvivl, give samme at forstaae, at Hollands Skjæbne: det er Vedligeholdelsen eller Tilintetgiørelsen af dets politiske Eristents, aldeles beroer paa de Dispositioner, som den engelske Regiering maatte tage for at bringe en hastig Fred med Frankrig tilveie, eller i det mindste for at giøre en væsentlig Forandring i de Forholdsregler, som den har valgt i Henseende til de Neutrales Handel og Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
J en Skrivelse fra Paris af 16de dennes, som i Dølenken creter imod de Neutrales Handelsfart. Cabinets Ordrene have ei va hans Respect. L bruchere. med opmordentlig Leilighed, meddeles den Efterretning, Engel personlige Forsvarsmidler, som vor egen Sikkerhed kræver og som kunne lænderne have foretaget en Landgang paa Jsle de f. Den lykkedes dem først at bemægtige sig et Fort; men dette i dem igien beskytte os imod Fandens Angreb, der selv lider under de Forholdsregler han har tager, og dog slet ingen Tilbøielighed yttrer til at holde frataget af de franske Tropper, hvorved Englænderne tadte 2000 Mand, der bleve for. J en Fægtning med 2 fra Fregatter ere op med samme Uden Underskrivt. Hr. Laboucheres aflagte Regnskab. 2 engelske Friatier fløint i Luften og 2 andre bleve troderede. Man London, den 12te Februar 1810.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Da det af Deres Excellencer Ministrene var bleven paalagt Under forventer hvert Øieblik nærmere Efterretninger om isle for de Keiserl. tegnede at begive sig med Jnstructioner, som foreskrev den Fremgangs Vaaben til Lands og Vands saa glimre de Tildrelsermaade han havde at iagttage, til Engelland, for at forestille den engel ske Regiering Hollands Stilling, og underrette den om de Midler,
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Nyeste Post Efterretninger. Paris de 18de Decbr. Hs. M., stæt Eieren har udrævnt en Re som syntes at være de tienligste for at afvende den Skjebne der truedgierings-Commission for Departementerne eders=Ems, WesermundinLandet, reiste han strax til Brielle. Der ankom han den 2den Fer ; gerne og Endnu dingerne. Den skal træde Kraft den 1ste Januar 1811.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Prindsen af Eck udi skal være disse Lands Generalgouverneur og Regi reiste den 3die igien derfra, landede den 5te om Aftenen ved Yameute- og kom om Aftenen den 6te til London. Strax den 7de om Morgerines Commissionens Præsident. - J det frilslagne Forsøg paa Islee, nen lod han Marquis Wellesley, Ministeren for de udenlandske AnligFra et have Egellænderne tadt 6 Fraiter, hvoraf de 4 ere erobrede, de 2 gender, dede om en Audients, hvilken ogsaa den samme Dag Kl. 5 1/2 oprændte af Engellen erne selv. " De have tillige mistet 2300 Fanger, hvoriblandt det hele 24de Linie J. Regt. med Faner, Generalstab &c. blev ham bevilget. Da han havde meddeelt Hs. Excellence Jndholden af sine Jnstructioner, og fra Grunden af discuteret Hoved
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Indenlandsk Efterretninger. spørgsmaalet, forlod han Ministeren under det Løvte, at denne skulde Corsøer, den 23de Dere. Jngen fiendtlige Skibe ere herfra meddele Conseilet hans Communicationer og lade ham vide Resulte: Stare. J Morgen skal et Huus overføres til Sprogøe og der opreises tet deraf. Da han indtil den 11te ingen Yetring havde erholdet fra Hs. ExcelKiøbenhavn, den 28de December lence, skrev Undertegnede et Par Linier til Ministeren, og bad ham give Den 26de i denne Raaned havde den Kongl. Westphalske overortil Afberiening for Reisene, som i Vinter passere Beltet. sig nogle Efterretninger eller Vink om den engelske Regierings Sinder dentlige Gesandt og skuldmægtigede Minister, Briardegeneral Grev lad. Den 12te om Morgenen fik han derpaa en Jndbydelse til samme Hammerstrin, sin Tiltrædelses=Audients hos D. M. Kongen og Dron Dags Af en Kl. 9. Han begav sig til Ministeren og fik en et officiel ningen. Den 20de Dæmmer forelæstes i det Kongl. Medicinske Selskab er og ikke undertegnet Communication, hvoraf her følger en Afskrivt.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Det synes, som det engelske Ministerium lægger uendelig megen Vægt af Regiments-Chirurg Witthusen indsendt Afhandling om kunstige Pa paa Cadinersordrerne, og at det holder sig overtydet om, at der intet piller. Søndagen den 6te Januar, om Aftenen Klokken 8, bliver Bal en en masque paa det Kongelige Hoftheater, hvortil Entredilletter a 15 Mk. H. for Personen, faaes fra Torsdagen den 3die Januar, i Palaiet ved Frederiksholms Kanal.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Befordringer. Under Rentekammeret: Den 13de December er Bestyreren, af Fritzør Jernværk, Bergmester P. Petersen, udnævnt til Bergramed Rang efter Rangforordningens 5e Classes No. 3; S. D. er Premier=Lieutenant og Adjønt ved Generalqvarteermeste staben J.E. S. v. Wegener, og Second-Lieutenant C. v. Mansbach beskikkede til Kammerjunkere. S. D. er Regimentschirurg J. O. Sommer beskikket til Landmaaler.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Kiøbenhavns Torvepriser den 28de December. Hvede Td. 13 Rd. 4 Mk. a 15 Rd. Rug Td. 9 Rd. 2 Mk. a 10 Rd. Byg Td. 9 Rd. 2 Mk. a 9 Rd. 4 Mk. Havre Td. 6 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. 5 Mk. Ærter Td. 11 Rd. 4 Mk. a 12 Rd. 2 Mk. Røget Flesk Lpd. 7 Rd. a 7 Rd. 4 Mk. Grønsaltet Flesk Lpd. 6 Rd. a 7 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Theatret. De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Onsdag: Maleren af Kierlighed, Skuespil i 3 Acter af Volmeranges; og Balletten Sigrid.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
NB. For Mandags Abonnenterne den 31te December. Torsdag: De lystige Passagerer, Com i 5 Acter af Pichard; og en Entree.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Fredag: Fra Vertshuus til Vertshuus, Syngestykke i 3 Acter, er Musik af Tarchy; og en Entree.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Løverdag: Palatoke, Sørgespil i 5 Acter af Hr. Professor Øchlenschlæger. NB. For Tirsdag Abonnenterne den 1ste Januarii 1811. Løverdag den 19de Januarii: Don Juan, Overa i 2 Acter, Musik af Mezart; og en Entree. Beneficee for Hr. Frydendahl.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Søndagen den 30te December Kl. 6 bliver paa det Kongelige Hof=Tharer opført: Tartuffe, eller: Den Skinhellige, Comoedit 5 Acter af Moliere.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Natten til den 6te dennes lagde en gyselig Jldebrand en stor og velbygget Eiendomsgaard, beliggende i Smidstrup Bye, under Blidstrup, Sogn, i mindre end 4 Timer, aldeles i Aske. Gaarden skal være assureret i Brandkassen kun for 1100 Rdlr. Eieren Hr. Greenhough som nylig havde kiøbt den, reddedes neppeligen med Kone og 3 Smaa Bør igjennem de bølgende og graadige Flammer. Mit Hierte bløder endnu ved at sætte mig i Tanken tilbage i hiin Jammer Scene. Jntet af Gaardens indavlede Sæd, Besætning og gode Jndboe reddedes, undtagen i Heste, 15 Køer, 6 Sviin, hvoraf dog 2 ere meget forbrændte, og nogle saa Sengeklæder. Hr. Greenhough frister herved den haarde Skjebne, fierde Gang at miste sin Eiendom, som Søen og slette Handels Conncetioner 3de Gange for ganske havde taget. Jntet smerter ham mere end dette Tab, da Jlden efter grundet Formodning er paasat af en grum Morderhaand. Selv med hele Familie saaledes nogen afklædt mangler han, paa denne strænge Aarets Tid, Livets første Fornødenheder. Dyr, beden paa disse, saavelsom paa Bygnings Materialier, aabner en sørge lig Fremtid for denne vakkre Familie. En meget fattig Snedker, ved Navn Hendrich Henningsen, som har talrig Familie, blev og ved dette Jldløs berøvet alt sit Verktøi, som han Aftenen før havde efterladt i Gaarden, og blev derved sat ud at Stand til at fortiene det dyre Brød til sig og fine. Da han ikke formaaer at forskaffe sig Arbeidsredskaber, vanker han omkring forrigfuld med tomme Næver, haabende : at Gud vil opvække medlidende Menneskevenner til hans Understøttelse. Ædle Medborgere, som have Hierte til at føle og Evne til at gjøre Ven, aftørre disse Lidendes endnu rindende Taarer ved mild Gave, som taknemmeligt modtages af Hr. Viinhandler Jpsen i Helsingøer, saavelsom af Undertegnede. Gavernes Beløb, tilligemed de ædle Velgiøreres Navne, skal, til sin Tid, blive offentliggjort af M. C. Wilderkinch, Bridstrup, den 10de Decbr. 1810. Sognepræst til Blidstrup Menighed, pr. Frederichsborg.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
AVERTISSEENT. Allgemeines Aufsehn, har in hiesiger Gegend, die som hi in der Jversens nischen Avertissements=Seitung No. 177 vom 30 Novbr., al auch im Altonaer Mercur No. 193 vom 3 Decbr., eufgeführte Anzzigeerregt. Dat nemlich der Premier=Lieutenant A. Holstein, ein Bark schiff, welches in der Convoy, die 320 Schiffe stark, den Belt pasierte, nach hier aufgebracht have sowie auchferner, das in dem Fahrwasser dito ser Stadt verschiedene feindliche Schiffe sich befanden die oft mit emer ziemlichen Arzahl von Lange Sten Unternehmungen machten, und mehrere Fahrzeugen solchen in die Hande gesallen waden. Letteres nehmlich ist hier eine röllig anbekannte Sache, und ist wed nigstens seit dem 1sten Novbr. d. J. als anwelchem Tagelich auch hierangekommen bin, kein einziges Schiff von denen hiesigen Canonier=Bo ten hier eingebracht worden. Ersteres, schrint man aber auf mich hindeuten zu wollen, und da glaubeichtes mir mit vollem Richt schuldig zu seyn zur Verbenaung aller Misverstandnisse følgende hiedurch offentlich anzeigen zuusen: Am 1sten November d. J. kom ich mit meinem Schiffe Charlotte, im hiesigen Hasen an, und am 15, desselden Monas, word, ich vor dem Herrne Prem. Lieut. A. Holstein, Commandeur der beyden hiesigen Canonier Børe abgewirsen Am 16tendes folgenden Tiges lies hier af derselbe, bewogen durch eine von einem mener Matrosen wider mich angebrechten falschlich ver Aumdrische Denunclation, mein im hiesigen Hafen liggendes Schiff, mit seiner Mannschaft besehen. Dies ist der mahre gange Vorgang der Sache, und ist also demachfine hindeutung uf mich offenbar röllig unrichtig und falsch. Eckernforde, den 11te Decbr. 1810. David Elliot, Capitain det amerikanischin Bark schiffes Charlotte.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
da en Deel af de for Kongelig Regning, ved Auction den 12te Septbr. Da A., solgte norske blaae Farver endnu ikke ere atbemede, saa erindres vedkommende Kiøbere om at lade samme afhente i disse Dage, da andet Fald dermed forholdes efter Auctions-Conditionerne Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1810. Aalborg : Fuldmægtig i Rentekammeret, boende i store Strandstræde No. 1. Pladet Dagen, som hidtil udkom Mandag, Tirsdag, Fredag og Løverdag, udgaaer efter Nytaar ogsaa paa Ugens øvrige Dage, og altsaa 7 Gange om Ugen. Det opnaae derved den Egenskab, at kunne give fine Læsere de uden og indenlandsk Ny heder saa nye som mueligt. Paris London, og de fleste andre Hovedstæder have længe havt Aviser, som udgi dagligen; men Kiøbenhavn eiede hidtil ikke noget Blad, som besad denne Fuldkommenhed. Prisen, som forud er lægges ved hvert Fierdingaars Begyndelse, bliver da here ter 2 Rdlr. for et Trykpapirs og 2 Rdlr. 3 Mk. for et Skrivpapirs Exemplar. Udenbyes Holdere af Bladet betale des- uden til den Mand, der har Bladet i Commission, 2 Mk. for hans Umag hvert Qvartal. K. H. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Bladet: Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmene. De uden for Hovedstaden, som fra Nytaar af agte at holde dette Blad, ville behage at bestille samme paa Poscontoirerne. Priser, er 5 Rdlr. aarlig.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
For mine ærede Venner og Velyndere har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre, at jeg Lørve dagen den 15de December har aabnet min Boutik paa Hiørnet af Skidenstræde og lille Kiøbmagergade No. 77, hvor jeg anbefaler mig til enhver, som vil beære mig med deres Handel. At forsyne mig efter Tidernes Omstændighed med forterte Vare, samt redelig Behandling, skal være Formaalet for mine Bestræbelser, hvorved jeg haaber at vinde Publikums Tillid og Agtelse. Johan Erich Møller, Jsenkræmmer.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Hos mig Undertegnede bekommes alle Sorter Nytaarsønsker, saavel paa PArker som paa Silke, og indfattede, saavel i simple, som smagfulde, med Sølv og Guld broderede Blanqvetter og Portefruillier. Schönning, Sogbinder i Holbek.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Tos mig Undertegnede bekommes alle Sorter Nytaarsønsker, saavel paa Ar er som paa Silke og indfattede i forskjellige Sorter smagfulde Rammer og Blanqvetter med Portefruller, alt for billige Priser. Hesse. Bogbinder i Kiøge.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
At det har behaget Gud, i Dag ved Døden at bortkalde min gode, ret El skafne og uforglemmelige Mand, Skibs=Capitain Mouritz With, i hans 64 Aar, tilkiendegives sørgeligst Familie og Venner. Tvende Dages Jnflammation i Brystet endte pludselig hans Liv, da han endnu besad Munterhed og Styrke. Om vore Venners kierlige Deeltagelse er min Søn og jeg fuldkommen overbeviist, uden al Bevidnelse. Christianshavn, den 24de Decbr. 1810. M. M. sal. Withs. fød Fenger.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
AuctioneTredagen den 4de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem d) Kl. 1 og 3, lader Eieren formedelst Forandring af Boepæl og Nærringsvei, som kalder ham herfra Staden, ved en eneste Auction saafremt antageligt Bud skeer, bortsælge: Huuset No. 198 i Teglgaardstrædet, som bestaaer af 6 Fag til Gaden, 5 Etager høi, og en Side Bygning af 13 Fag, Etager høi, alt af Grundmuur ; i Værelserne findes 29 Stkr. forskellige Jern Kakkelovne, og Bygningerne ere i Aaret 1799 asseurerede for 12800 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet, hvor Auctionen afholdes, nærmere skal vorde bekiendtgjorte, og som forinden ere at faae til Eftersyn hos Procurator Gregersen, boende i Gothersgaden Nr. 332 ved Myntergaden, hvem der tillige kan slutte Kiøb underhaanden, i overdagen den 12te Januarii 1811 bliver ved en eneste Auction i I Wordingborg bortsolgt, den ved Kaperförer Roger med Kaperen Pro ven dertil indbragte, og ved Over-Admiralitets-Retten priisdomte Slup Fortuna, forhen ført af Skpr. Person, drægtig circa 26 Commercelæster med dens Inventarium. Til samme Tid og Sted bortsælges tillige bemeldte Skibs indcharte Ladning. paa 2 Maaneders Credit. 1230 Stkr. trykkede Sitzer, med Kong. Tilladelse at forbe16 Baller Bomuld, circa B utto 26000 Pund, 50 Sække Caffe, circa Brutto 5000 Pund 50 Kister Havannah-Sukker, Brutto 20000 Pund Circa 16000 Pund Campesche-Træe. Hvorover de trykte Fortegnelser, Inventarii-Listen over Skibet, samt kiøver af Varen forinden er til Eftersyn i Vordingborg hos Hr. Bas land og i Kiöbenhavn hos J. A. lange. store Kiøbmagergade Nr. 13.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
Ladningen af det ved Kaverfører Hummer til Worden borg indbragte og ved Overal miralitetsretten priisdømte Brigskib Canton kaldet, forden ført af Capitain Stephen Smith, bestaaende af: 96 Baller Bomuld, 1950 Pakker Cassia Lignea.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
11 Fede R.
Berlingske Tidende, 1810-12-28
12 Casser fiin Thee 1 Foustaale Bomuldsgarn. 2 halve Fade Bladetobak. Circa 1000 Pd. Campesch. Træ Hvorover trykte Fortegnelser og Prøver a Varene ere til Eftersyn hos Hr. Kiøbmand L. T. Staal i Wordingborg og hos Undertegnede 8 Dage førend Auctionen, der er berammet den 15de Janurii 1811 i Wordingborg, Ved samme Auction sælges Skibet, drægtig 112 Tons, med Inventarium. Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1810. P. C. Benzon, boende i store Strandstræde No. 86.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
andske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Napoleon. - Statsraaderne Grev Chaban og Chevalier Faure ere udnævnte til Medlemmer af denne Regierings-Commission, Statsraads=Auditeur ved Petit de Beauverger til General=Secretair og Statsraads=Auditeurerne er Jmbert, Flegup, David, Beckmanchsor og Salomon til Statsraadernes Medhielpere.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
J Senatets Forsamling den 13de under Prinds Erkekantslerens Forsæde fremlagde Grev Semonville, i en Commissions Navn, som no foruden ham bestod af Grev Garnier, Colchen, Lapparent og Gouvion, i følgende Beretning om Senarns=Consultets Udkast angaaende Hollands, be Hansestædernes og Simplons Forening med Riget. Monseigneur, Senatorer! Den Commission, til hvilken De have henviist det Senatus Consult, i som angaaer Hollands og Hansestædernes Fortning med det franske Riges Territorium, har paalagt mig, at fremsætte Dem de Grunde, der byde at tage saa yderst vigtige Forholdsregler. Under Commissionens Arbeider har især een Tanke paatrængt sig os; vi have nemlig ei noksom kunnet forundre os over hvorfore Begivenheder, som bleve foreskrevne ved saa mange forskellige Omstændigheder, et først saa seent have tildraget sig. I Gierningen, Senatorer, tabte Batavien; fra den Tid af vore i seierrige Armeer udreve det fra en tredobbelt Undertrykkelse af de colliserede Magter, den Uafhængighed, som Frederik med saa megen Kraft og Sandhed havde betegnet; det hørte op at være en Schaluppe, som vexelviis blev taget paa Slæbetoug af de tvende store Krigskibe Engelland og Frankrig. Dets Mandskab var, for at blive i Lignelsen, gaaet om Bord til os. Brabant udgjorde en Deel af vore Lande og Holland var gandske erobret. Fra den Tid af er ingen Dag forløbet, uden at Hollands Forening med Frankrig vilde have været det en Velgierning, ja vi kunne sige en overmaade stor Velgierning; thi Holland, havde da blevet forskaanet for en lang Række af Mangler, Tab og Ulykker. Men saa mægtig er Sædvaners og Egenkierligheds Herredømme over Nationer, saavelsom over enkelte Personer. Forgieves see de deres i egen Fordærvelse i de Forandringer der finde Sted omkring dem. Nationer og enkelte Personer støde den hemmelige Overbeviisning tilbage, som følger dem. En blind Følelse bortfierner dem fra Erfarenheds Lærdomme, og de giøre deres Ende desto sørgeligere, ved den Umage de have gjort sig for at unddrage sig fra samme. Vore Faner vaiede paa hele det dataviske Territorium. Engellands Tilhængere flygtede paa de Skibe, som de paa skammelig Maade havde solgt til Fienden. Jndlemmelsen i Frankrig, Bataviernes Forening med deres Brodre i Belgien, maatte være deres første Ønske, deres Fornødenheders første Krav.