Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-06
Stændervalg. Endskjøndt et vittigt Hoved, der udentvivl maa høre til eller være nær beslægtet med Aristoratiet, for kort siden forsøgte at more "Lollands-Postens" Læsere paa hele Bondestandens som min Bekostning, under det ligeledes udentvivl antagne beskedne Navn: "en Bondemand, saa skal dette dog ikke afholde mig fra, atter at henlede Vælgernes Opmærksomhed paa de nu saa nærforestaaende Valgs Vigtighed med Hensyn til Stænderdeputerede. Det er min fulde Overbeviisning, at det forestaaende Stændervalg er langt vigtigere og vil i sine Følger blive af langt større Betydenhed, saavel for Staten i Almindelighed som Bondestanden i Særdeleshed, end noget af de tidligere, og det saameget meere som man nu seer, hvad man dog næsten skulde antage for umuligt, at en Deel af Kjøbstadborgerne ere nærved at gjøre fælles Sag med Aristoratiet, for atter, om muligt, at bøie Bondestanden, idetmindste saameget, at den ikke kom til at udgjøre en lige berettiget Stand i Staten med de andre Stænder, men ikkun vedblivende at være en særskilt Kaste. Adskillige Symptommer tyde herpaa, og iblandt disse kunne nævnes Procurator Bonnezens Jnserat i Stiftstidenden Nr. 157 f. A., hvori ogsaa han istemmer den gamle Vise om lovlige og velerhvervede Rettigheder, og snakker rask om "Anmasselser" fra Bondens Side. Dog, Gud være lovet, Oplysningen, hvormeget der end i denne Henseende er tilbage at ønske, har dog vunden saameget Terrain i Bondestanden, at man af enkelte spidsborgerlige Anskuelser, ikke har noget Stort at befrygte for en god og retfærdig Sag; men det vil dog alletider baade være rigtigt og nødvendigt, at værne sig imod enhver mulig Anmasselse fra de andre hidtil begunstigede Classers Side, og dette kan kun for Tiden skee ved at vælge saadanne Mænd til Stænderdeputerede, om hvilke man med Sikkerhed veed, at de ville kun hvad Ret og billigt er, Mænd, som ikke enten af Lyst til Naadesbeviisninger, Gunstbeviisninger eller af Frygt for høiere staaende Personers Vælde handle imod deres egen Overbeviisning, til Skade for sig selv og deres Vælgere, ja til Skade for deres dyrebare Fædreland, selv om de end ikke, hvad Jntelligents, angaaer, kunne siges at være de Allerdygtigste. For at man af de virkelige Valg tør vente et nogenlunde heldigt Resultat, er det næsten absolut nodvendigt, at en meget stor Deel af Vælgerne forud have ved et Prøvevalg gjort sig bekjendte med hinandens Meninger, og navnligen faaet en Slags Vished for, hvilke Candidater der ville komme paa Valg. Uden dette, hvor hver Enkelt ved de virkelige Valg følger sit eget Hoved, som man siger, ville Stemmerne blive saa adsplittede, at det ikkun vil være en ringe Uleilighed for Modpartiet at skaffe en Person valgt, som slet ikke er vor Sag hengiven. Hvor meget dette vil kunne skade, have vi alt havt Exempler nok paa, og jeg tør derfor vel gjøre mig Haab om, at ret mange af Vælgerne ville imodekomme det Ønske, at give Møde ved det Prøvevalg for det 17de Valgdistrict, som adskillige af mine Standsfæller tilligemed mig have indbuden til. Dette Prøvevalg, der først er berammet til den 25de dennes, vil desuden have det Gode ved sig, at man der vil kunne give Vælgerne Underretning om Valgenes Udfald i Nørre og Sønder Herred, og hvis disse Herreders Vælgere skulde, som dog ei ret vel kan tænkes muligt, begaae det politiske Selvmord, at foretrække Proprietair Dreier for deres forrige ildprøvede Deputerede, Balthazar Christensen, saa kunne dog forhaabentlig vi endda, for at frelse hele Bondestanden, for den Skamplet og det Tab, som denne værdige Deputeredes Udeblivelse af Stændersalen vilde være, vælge ham til vor Deputerede.