Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-02-20
Jmedens Dr. Francia skiender paa Keiseren af Brasilien fordi han har indført den nye Constitution i Portugal, saa blive Constitutionens Modstandere drevne ud af dette Land og det af alle Kræfter. Fra Madrid berettes følgende om den afgiørende Fægtning imellem Jndsurgenternes og Regentskabets Tropper ved Coruches den 9de Januar. Jnsurgenterne havde, som det hedder, 11000 Mand, som toge Deel i Fægtningen, imedens at Villa-Flors ikke beløb sig høiere end til 7000. Seieren skal have været uafgjort hele Dagen igiennem; men da det Rygte udbredte sig ud paa Natten i Marqvien af Chaves Leier: at de Engelske Tropper, som vare landede ved Lissabon vare strax brudte op til Provinsen Beira, saa foraarsagede dette Rygte en panisk Skræk og en almindelig Uorden blandt Jnsurgenterne. Officerene toge først Flugten paa Viconde af Canellas nær og mange Soldater gik strax over til de Constitutionelle. Neppe vare Flygtningerne naaede til Fæstningen Almeida, og havde begyndt der at organisere sig, førend næsten hele Magesses Corps betiente sig af den tilbudte Amnestie og gik over til Greven af Villa Flor. Nu bleve Jnsurgenterne paa nye betagne af Skræk og toge Flugten til den Spanske Grændse. J en larmende Forsamling blev Marqvien af Chaves afsat fra Over commanden og Vicomten af Montalere udvalgte i hans Sted; men han var dog ikke istand til at samle mere end 1000 Mand hvormed han som det hedder marscherede imod Provinsen Traz os Montez, ogsaa hedder det at Flygtningerne ere paa nye blevne forsynede med Vaaben i Spanien og at en betydelig Pengesum er afsendt fra Madrid til deres Understøttelse, og at atter ere indfaldne i Traz os Montes. Deriblandt skal være en Spansk Præst ledsaget af 150 Mand til Fods og 40 til Hest; men han skal være bleven slaget og som man siger allerede skudt. Den Engelske Gesandt Hr. Lamb og den Portugisiske Hr. Lima have besværet sig hos den Spanske Regiering over, at der netop ingen Spanske Tropper vare posterede paa de Punkter hvor de kunde forvente at Jnsurgenterne maatte trække sig tilbage og for at afvæbne dem imedens store Troppemasser stode opstillede paa andre Steder hvor de ikke vare til nogen Nytte Hr. Salmon svarede: at Hs. Katholske Majestæt var meget misfornøiet med General Longas og Gouverneuren i Cindad Rodrigos Forhold, som ikke havde efterkommet Hs. Majestæts Ordre, at afvæbne de Portugisiske Flygtninge og bringe dem 40 Miil ind i Landet, og hvorved det var blevet mueligt for Jnsurgenterne som den 12te var kommen tilbage til Spanien atter at trænge ind i Traz os Mønter og hvorfor nu ogsaa Longa og Gouverneuren skulde stilles for en Krigsret Hr. Lamb svarede: at han skulde giøre Jndberetning derom til sit Hof, men man troer at denne Minister vil snart erholde et nyt Ultimatum derfra, hvori Dhrr. Calomardes, Egulas og Qvesadas Afsættelse, vil blive forlangt som en præliminair Artikel, førend man vil indlade sig paa at forhandle de øvrige Punkter hvorpaa Fredens Vedligeholdelse beroer. Den Engelske Regiering vil imidlertid forebygge ethvert nyt fiendtlige Jndfald fra Spansk Side, da de Engelske Tropper ere brudte op for at besætte alle Fæstninger og Positioner paa Grændserne. Den Spanske Regiering søger at undskylde sine Forholdsregler ved at lade udbrede Rygter og at de Constitutionelle i Spanien begynde at holde sig uroelige J England er man nu meget tilfreds med hvad der er passeret i Portugal og betragter Kongen af Spanien som at være nødt til at give efter i alle Henseender; men man er bestandig i den Troe i London, at Frankerige er i Grunden ikke fornøiet med hvad der er foregaaet og at der let kan foregaae en Forandring i dets Forhold, hvorfra man, som det formodes, maaskee ikke er langt borte. Jmidlertid er dette nok ikke andet end Engelsk Avis snak, en saa stor Statsmand som Hr. v. Villele er, indseer alt for vel Nødvendigheden af at Frankerige beholder Fred med England saavel med Hensyn til sit indvortes Velfærd som til de politiske Forhold i Europa; han vil derfor sikkert giøre enhver Jndflydelse Modstand, som vil søge at bevirke Krigen. - J Frankerige synes man ogsaa for nærværende Tid at være beskiæftiget med ganske andre Gienstande. Man tænker paa og taler ikke om andet i Paris end om Presenterne fra Paschaen af Ægypten til Kongen af Frankerige og fra Kongen til Paven; om de Jesuitiske Missionairer om Trykkefrihedsforordningen. Hele Paris har den levende Giraffe i Hovedet, som Paschaen af Ægypten sender dertil. Den er 7 Alen høi og Halsen er allene 3 1/2 Alen lang. Denne lange Hals er meget ziirligt bygget og Giraffen kan bevæge den med den største Lethed og paa den meest utvungne Maade. Den bopper og springer med megen Lethed og Behagelighed, den æder Brød, Byg og alleslags Vegetabilier, men drikke blot Melk, hvortil man har vant den. Ogsaa Kongen af England og den Østerrigske Keiser skulle hver faae en saadan Present af Paschaen. (Fortsættes.)¬