JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
J Overhuset havde man den 19de April det uventede Optrin, at Ministrene bleve overstemmede af Oppositionen. Grev Carlisle af Oppositionen gjorde det Forslag, ved en underdanig Adresse, at bede Kongen, at lade Parlamentet fremlægge alle Depeschers Dags Data, som Ministrene til Vands eller Lands har afsendt til vor re Jndiske Besiddelser, i Anledning af det kongel. Budskab af 8de Martii 1803, og Notificationen om Fiendtlighedernes Begyndelse, samt Dagsdatoeme disse Depescher vare ankomne til Indien. Lord Hawkesbury forsikrede at de vare afsendte det tidligste mueligt. Grev Carlisle svarede. Hans blotte Ord var ikke tilstrækkelig, Parlamentet og Publikum maatte have Beviser. Rygtet gik desuden at man i Jndien havde Privatberetninger om Fredsbruddet 17 Dage tigligere end Regieringens Depescher derom. At det var almindelig bekiendt, at Linois havde faaet tidligere Efterretninger end Admiral Rainier, og hvor farligt det ville have været saavel for vor Flaade som vore Besiddelser, hvis den franske Flaade havde været stærkest, er let at indsee. Da det kom til Stemmen, havde Carlisle 31 Stemmer for hans Forslag og Statssecretairen 30 imod samme. Det staaer nu at forvente om Ministrenes Minoritet i Overhuset vil have Følger. Vist er det, at det forenede Forisk Greenvilske Partie opbyder alt, til at fortrænge det nuværende Ministrium, og trække Hr. Pitt paa deres Side. Steinsynknings Expeditionen er den 18de igien kommen tilbage til Dangenes, uden at have foretaget sig no ger, men har efterladt sig for Boulogne 20 Seil, hvoriblant Fregatter Cuttre &c. De nye Havne Ambleteuse og Vimereur skal næsten være færdige, og man regner at der af begge disse og Bolognes Havn, kan ved en Flod, udløbe 600 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Tyrkiet. Over de indløbne Efterretninger om de Christnes tilvoxende Jnsurrection i Servien, er holdt et stort Divan i Constantinopel. Mufti med flere heftige Medlemmer paastode at man strax maatte beordre Pachaen af Trawnick til at udrydde disse Vantroende, og at man heller maatte giøre det hele Land til en Ørken end taale dette, som var et alt for farligt Exempel for de Vantroende i paagrændsende tyrkiske Provindser. Det mildere Partie i Divanet, som udgiør Fleerheden, var derimod, de erklærede, at de Belgrader Janitskaranførere. havde ved deres Udsuelser bragt de Christne til Fortrivlelse, og at det var bedst, de derværende Janitskarer bleve afløste. Dette sadte det andet Partie sig imod, som sen Ting der ikke kunde lade sig giøre. Kort Divanet skildtes ad, uden at man kom til nogen Beslutning ; et Beviis paa Regieringens tiltagende Afmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
De oprørske Christne skal nu være 30000 Mand stærke, og har endnu stærk Tilløb fra de nærmeste tyrkiske Provindser. Det synes som der nu vil blive gjort at lin Ende paa Tyrkernes Herredømme i Servien. Den 2den April hedte det, at Jnsurgenternes Anfører ville ved sin hele Magt rykke ind under Festningens Kasioner og besætte Forstæderne og Staden Belgrad, for et afskiere de i Festningen værende Deier Forbindelse, ved Staden. Deten Kutsukuly flygtede for nogen Tid den om Natten af Staden, med et følge af 400 Rand og alle sine Rigdomme, og vilde været til Viddin, gen de lerviske Christne, omringede ham med 5000 Kand, og tog ham til Fange. Han bød 100,000 Pia se for sin Løsgivelse, men Servierne afslog det, og berettede Sagen til deres Chef Cherni Georg, fra hvemde venter Forholdsordre. Anekdote. For havde optaget uhyre Summer hos forskiellige Jøder, i Haab om at afbetale alle sine Skyldnere, naar hans Onkel døde. Onkelen giftede sig og fik en Søn. "Det Barn er ordentlig en Messias," sagde For, han er kommen til Verden for at ødelægge Jøderne!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
J den 876de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nommere: 63. 79. 37. 70. 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Bekiendtgiørelser. beskikket til at tegne Assurancer paa Møbler, Effecter At Hr. Ebbeling i Aarhuus er i min Fraværelse. og Vahre med videre, og derfor meddeele Policer for Amter, samt Greenaae og Ebbeltoft Kiøbstæder, det alle Vedkommende paa Landet i Aarhuus og Randers, bliver herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgjort. Aarhuus, den 4de Mai 1804. Warberg. er tilkiøbs anviser Ræmisch her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Hvor en god Fiele Kramboed med tilhørende Seil, Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, beliggende paa denne Byes Gade, Graven kaldet, under No. 1. Hans Chr. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Den 13de April begyndte jeg Kockoppe-Jndpodningen her i Byen, den er indtil i Dag fortsadt ved 15 Børn. Jeg kan nu fortsætte Jndpodningen og vælges der agter at lade Subjecter indpode Koekopperne, for derfor denne Vei til Bekiendtgiørelse for alle i Distriktet, derved at befrie dem fra Børnekopperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Med sand Fornøielse vacinerer jeg alle Fattiges Børn uden mindste Betaling; ligeledes alle andres Børn eller Undergivne som ønske det, eller kan tro Vaccination, thi jeg kan ingenlunde forglemme mig, sig berettiget, ligemeget paa hvilken Grund, til fri saavidt at betragte Vaccinationen som Næringsvei, og ville jeg, bekiendt med det rette Øiemed, overalt tilbyde den frit, om et saadant Tilbud kunne skee uden Fornærmelse paa den ene og Mistydning paa den anden Side. thi jeg fandt den nødvendig. De paa Vacinationens Man tilgive mig min Erklæring og Betalingen, Nytte Tvivlende bedes, ville spørge sig selv, om de aldrig tilforn modtog et saakaldt uskyldig Middel imod en eller anden Sygdom af en Møster, Faster eller nogen anden til det praktiske Svogerskab hørende, eller om de maaskee ikke gav selv af og til et uskyldigt, Raad : er dette skeet, saa skulle man dog ogsaa haabe at Vaccinationen skulle kunne forsøges af dem. Ebbeltoft den 2den Mai 1804. Raupach. District Chirurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Da jeg formedelst Forpagtningens Udlod, nu er flyttet fra Katholm ved Greenaae til Stamhuset Estrup, saa maatte det behage enhver, som beærer mig med Breve, eller andre Ting med Posten, eller Skibsleilighed, at sende samme til Estrup pr. Randers, Estrup den 1ste Mai 1804. Esmarch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Fra Tomas Møller i Farre, er den 29de April bortløben 2 Mærklode, den ene blakblesset, 3 Aar gammel, den anden var brun og mindre, paa den førstes For hover vare Bogstaverne J. C. A. brændte, samt For toppen flettet. Hvem som om samme kan give Eieren Oplysning, loves Omkostningerne betalt og en Douceur, om forlauges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Da ingen antagelig Bud skede paa Eveltoftverens Jstandsættelse uden for Middelgades Port, ved den i Gaar over samme holdte Licitation, saa bliver dette Arbeide stillet til nye Licitation paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 7de Mai førstkommende Formiddag Kl. 9, efter de Conditioner som da skal blive bekiendtgjort. Aarhuus den 1ste Mai 1804. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
For Beboerne i Aarhuus Amt bekiendtgiøres at jeg er flyttet til Schanderborg. Jfølge Brandforsikrings Forordningen, maae jeg erindre Vedkommende i Amtet, der enten har nedbrudt deres Gaards Huse (eller nogle Fag) for ikke at opbygge igien og er forsikkret, eller nye Eiere af de Stæder der findes til Brandforsikring som ikke har meldt sig, at de inden den 30te Junii dette Aar anmelder det paa Brand Contoiret i min Gaard Nr. 48 her i Byen. Schanderborg den 28de April 1804. Krey,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Capitain og Branddirecteur for Aarhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
En Gaard i Hylke Sogn, Baadstrup Bye ved Skanderborg, er underhaanden at faae tilkiøbs. Dens Hartkorn er 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. Dertil kan aarlig saaes Rug 14 a 15 Tdr., Byg 10 a 11 Tdr., Havre, 24 Tdr. Boghvede 6 Tdr. Aules over 100 Læs Høe, hvoraf en Deel er af bedste Slags. De Herligheder, som tilhøre Gaarden ere: Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtiende, Fiskerie og Jagtrettighed. Bygningerne ere gode og meget vel indrettede, og derved en god Frugthauge; men derforuden, betydelig Ege- og Bøgeskov, som meget kan skaane, i Anledning af det overflødige Tørvejord og Ælletræer, samt megen Gierselhugt, som tilhører forbemeldte af Fælledskab udskiftede Eiendomme. Videre Underretning kan faaes hos Peder Olesen i Ustrup, forbemeldte Hylke Sogn, som foreviser Eiendommene for Lysthavende, og med disse kan slutte Acordt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Hos Kiøbmand Jesper Dahl i Randers er Oplaget, af det Kongelige Danske Kiøbenhavnske Porcelain, saavel Bordtøi som Theetøi at bekomme for Fabriqve Priser. Da dette Porcelais gode Bonitet i Fiinhed, og Stykke langt overgaaer alle andre Sorter, hidtil hos os bekiendte Porcelainer og det desuden er Landets egne Producter, formodes at ethver Herskab, samt enhver anden honet og anthar Familie ikke vilde eie eller bruge andet Porcelain end det Kiøbenhavnske. Tho om der endog skulde være nogen anden Sort som kunde efterligne dette, da var det dog ikke halvt saa got af Bonitet og Varighed, og til behagelig Efterretning for hvem som ikke nøie kiender det Kiøbenhavnske Porcelain, anføres, at det er mærket under Bonden med og hvad som ikke er mærket med dette M. -er ingenlunde Kiøbenhavnske Porcelam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
3 smukke Værelser, tienlige for en ugift ere tilLeie og kan strax tiltrædes. Adresse-Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
Formedelst tiltagende Alderdom agter Eieren af Lille Hiøllund i Wrads Sogn og Herred ved en eneste Auction sammesteds Mandagen den 11te Junii næst, Kl. 11 Formiddag, om nogenlunde antagelig Bud skeer at bortsælge: 1) Bemeldte Lille Hiøllund-Gaard med Bevilgning til Vertshuushold, og tilliggende Jorder af Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. og 2) Wrads Kirke, med dens Korn- og Qvæg Tiende, matriculeret for 10 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. Sognets Tiendeydende Hartkorn er 75 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. enhalv Alvum. Kroergaardens Bygninger ere gode, og beqvemt indrettede. Beliggenheden for 3 Landeveie fra Colding, Weile og Horsens til Wiborg, saavelsom fra Horsens til Holstebroe og Ringkiøbing, er særdeles fordeelagtig, hvilket ogsaa er almindelig bekiendt. Aulingen findes i god Drift, og er ved Tienden betydelig forbedret. Kroergaarden sælges særskilt, og Tienden separat eller samlet. Conditionerne, hvoriblandt, at Gaarden med sin fulde Aul tiltrædes strax, ere 8 Dage for Auctionen til Eftersyn hos Eieren og undertegnede AuctionsForvalter. De ædstrup den 16de Aprl 1804. Holst. for dem, saavel inden, som uden Byen, som maatte behøve min Tieneste, giver jeg mig den Frihed, at bekiendtgiøre, at jeg er flyttet fra Rougsøe Herred her til Byen. Hobroe den 15de April 1804. D. M. Lind, eedsvoren og exammeret. Gjordemoder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-05
For mine saavel inden som udenbyes Velyndere be
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Indenlandsk Hs. Majestæt har, under 2den d. M. allernaadigst fastsat, at subalterne Officerers Enker i Almindelighed skulle være aldeles fritagne, for Rangskattens Ydelse. Muren omkring den nye Assistents Kirkegaard, der bliver 1634 Alen i Omkreds, har Hr. Muurmester Thrane paataget sig at opføre tilligemed den uden om opkastende Grøft, samt Porten og Steenkisterne, for noget over 17300 Rdr. Bygnings Conductor Groni er at vedkommende Kirkers Patroner antagen til at have det daglige Tilsyn med at Arbeidet forrettes forsvarligt, imod derfor at nyde 1 Rdr. daglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Af Katalogen over afdøde Jens Vintmøls Mynt og Medaille Samling ere de 4 første Ark trykte; Samme indeholde Guldmyndterne og Begyndelsen af Medaille Samlingen; Liebhabere kunne erholde disse fra Trykken. færdige Ark til Eftersyn hos Justitsraad, Schlegel paa Christianshavn, Overgaden over Vandet Nr. 200.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Den 1ste Maii reiste Licenciatus medicinæ et Kandidatus Kirurgi Bloch udenlands. Han er en Søn af den fortiente Doktor Jacobsen, under hvis Veiledning han er blevet en Jnsigtsfuld Anatom. Han var Underlæge ved almindelig Hospital og Lector ved Veterinærskolen. Under hans Reise er C. Lorenzen ansat til at forrette hans Partes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Fra Kbhvns Brændemagazin er i April Maaned sidstleden udført i alt 655 Favne Brænde; af Steenkuls Beholdningen 6 Læster 8 Tønder; igien i Behold 42 Læster 13 Tønder Steenkul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
J Brønshøi skal nu begge Kirkeklokkerne være stumme. Den ene faldt ned under Ringningen, Aftenen for den store Bededag og knækkede 3 Bielker i Taarnet. En Smedesvend, som var med at ringe, fik et meget slemt Stød paa Laaret. Paa den anden, hvormed man den 3die Maii vilde ringe for Liig, sprang Knebelen midt over, men gjorde til Lykke ingen Skade, paa de nærværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Da Landetaten skal efter Forlydende mangle duelige Subjekter til Underofficerer, saa er en Commission nedsadt, for iblant andet at undersøge hvad Slags Embeder saadanne Personer kunde tillægges fra alle Departements, naar de i en Tid af 10 a 12 Aar havde med Duelighed forestaaet en saadan Underofficers Post. Rygtet siger i den Anledning at saavel de mindre Raadstue betieninger, som adskillige Embeder under de Kongelige Collegier skulle gives saadanne Personer Adgang til, og nævnes deriblant et Departement, som allene skulle have 400 saadanne Tienester. Følgen af denne velgiørende Indretning ville da blive, at der til Underofficeers Posterne ville for Fremtiden kunne erholdes sædelige og duelige Personer, og at den tienstgiørende Soldat deraf kan vente sig en til Landets egne Børn mere passelig Behandling og Omgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Helsingøer den 4de April. Af en Flaade paa omtrent 400 Skibe, som laae imellem Hornbek og Helsingøer flad endeel ind den 3die, da Vinden var en kort Tid sydvestlig, men henimod 9 vendte Vinden sig, og de andre bleve standsede. Blant de indkomne var en Convoy fra London med en Sloop af War Speady, ført af Capit. Bigot. Denne lod strax presse paa alle engelske Skibe. Men besynderligt var det, at han ogsaa pressede paa Landet. Thi 3 Drenge som i Fior forliste paa Anholdt, og opholdt sig her Vinteren over for at oppebie et deres Rederie tilhørende Skibs Ankomst, spadserede just udaf Marienlyst, og mødte paa Veien Capitainen eller anden Officeer fra Sluppen. Denne tiltaler dem, og da han finder at de ere engelske, vilde han ved Hielp af Baadens Besætning, som laae i Landingen ved Lappen, uden videre Omstændighed lade dem anholde og bringe ombord. De 2 fik han, men den 3die undløb, og er endnu her. Man vil sige, at denne Officeer var forsynet med ladte Pistoler. To andre saadanne engelske Drenge, som paa deres Rederies Regning i lang Tid havde ligget og laae endnu paa Hospitalet, fik af sig selv Lyst, at lade sig engagere paa Sloppen, pakkede deres Sager sammen, forføiede sig i Stilhed ud paa Lappen, og ved Hielp af den der liggende svenske Baad, (thi den engelske var allerede afseilet, undkom og bragtes ombord. Samme, Dags Aften d. 26de April afseilede Sloppen og fortsatte saaledes strax Coursen tilbage til England med alle de af dem pressede Matroser. Uddrag af et Brev skrevet i Dynkirken til en Ven i Kbhvn. Dynkirken den 29de Germinal (19de April, Aar 12. Jeg har været i Boulogne i det Ærinde De veed, og erholdt hvad jeg søgte om. Jeg kan altsaa giøre Dem Rede for Fremmeligheden af de Rustninger, som skee i Boulogne, der er Hovedsamlepladsen. Denne Havn indeslutter nu 1200 Fartøier hver med 3 24 pundinger, adskillige Pramme med 12 Kanoner, Haubitser, og Mørsere, hvoraf en Deel er bestemt til at lægge ud at Havnen, naar Fienden giør Mine til at ville giøre noget Angreb. Læg hertil en utallig Mængde Pinker, Gallioter og Transportskibe, alle bevæbnede og rede til paa første Vink at indtage 80000 Mand, der i dette Øieblik ere leirede her uden for Murene. Jeg blev 5 Dage i Boulogne, har seet alt med egne Øine, og kan forsikkre Dem om Sandheden. Man er ifærd med at bygge 2 nye Havne ved Ambleteuse og ved Vimmercur, i disse ere allerede næsten 400 armeerte Fladbundere hver med en 24 Punder og en Haubits af 12 Tommer. Man gienkiender ikke Boulogne midt i al denne Vimmel af Folk og Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Calais, Gravelines, Dynkirken og Ostende ere ligeledes opfyldte af Transportskibe og af bevæbnede Fladbundere, der høre til samme Udrustning. Alle de bataviske Fartøier samles i Ostende, deraf er allerede 180 Kanonfortøier ankomne. Med ret Ord alt laver sig til Landgangen. Soldater og Matroser ere oplivede af den bedste Aand. De længes med Utaalmodighed efter Signal til Afseiling. Men jeg for min Deel troer endnu ikke at dette vil skee saa snart. Thi man forsikkrer at Fartøier nes Antal skal være 9,800 og at Toger ikke gaaer for sig før alle disse ere rede. Saameget er vist, at der betales godt, at der ikke fattes Penge, at alle ere fornøiede, at den bedste Krigstugt holdes baade af Land og Søetropperne, og endelig at alting lover det bedste Held for Toget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Aarhuus. Fra den 5te til i Dag ere indkomne her til Havnen: J. Nyerup fra Aalborg, J Hiørtzhøy fra Callundborg. Udgaaede: R. Nielsen til Rostoch, C. Jensen og R. Steffensen til Ebbeltoft, Willum Thomsen til Norge, Friderich Christiansen til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Den 8de Mai, Student S. Blichert, Kornet W. v. Paulson, Jomfruerne Møller, Gyldensverdt og Pillegaard, P. Castrup, Aspach og Kone, Madamerne Omenn og Mathiasen med Søn, Jens Møller, Kiøbmændene M. Lunde og J. Wulff. Auditeur Selmer med Frue. Med Skipperne Thurøe og Jacobsen afseilede Passagererne, med Skipper Eschildsens Smakke blev afsendt Stude tilhørende N. Mouritzen, med Skipper Salling Stude tilhørende Poul Klitgaard, med Skipper Hansen Stude tilhørende Jørgen Bodelsen. Den 7de d. M., blev mig af en ofte god Ven af de Fattige, leveret 1 Rdr., hvilke efter bedste Skiønnende skal blive uddeelt. Af Oldermanden for Snedkerlauget er mig leveret 1 Rdr. til de Fattige, som en fremmed Snedkersvend, der nyelig i disse Dage er ankommen hertil Byen, har givet i Mulct for sit utilbørlige Forhold imod en af Mæsterne. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. Theol. Lundorph. Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hører Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirke Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Udenlandsk. Frankrig. Senator Joseph Bonaparte er afreist fra Paris til Boulogne, for at sætte sig i Spidsen af sig Regiment. Man forsikrer at den første Consul snart vil følge efter sin Broder til Kysten, og det nemlig: saasnart Krigsminister Berthier kommer tilbage fra den Reise som han giør langs med Kysterne, for at mynstre de til Expeditionen mod Engeland bestemte Tropper. Divisions General Gourion, anden Generalinsper, teur over Gensdarmeriet, som var sendt til Vender, forat følge med Skarpskytterne, der var commanderes imod nogle urolige Egne der, har lykkelig endt sit Ærinde. Han har alt ophævet sit hidtil havde Hovedqvarteer i Sables, var den 15de April i Nantes og et snart forventende til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
En Telegraph Efterretning fra Bouleugne af 24de April siger: En Division af Kanoneerskalupper og Plat skibe, fra Dieppe er ankommen her paa Rheden, lige i Øiesynet af den engelske Florille. En Boulogner Kaper har opbragt 2 engelske Priser hertil; men, at en fransk Kaper har taget et engelsk Advisskib, som med 200,000 Guineer og en Pakke Breve, var bestemt til Admiral Nelson, og indbragt samme til Havnen Rosa, samt at Brevpakken er sendt til den første Consul, behøver, da samme er en Privatberetning fra Marseille, sikker nærmere Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
En engelsk Kutter paa 12 Kanoner, som ved Douelan, i Nærheden af Orient var kommen fast paa en Klippe, men slap slot igien, er siden efter siunken i aaben Søe. Besætningen reddede sig paa en Fiskerbaad til ClenantØerne, hvor de ere gjorte til Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Engeland. Et fra Ovorto til Darmouth ankommen Skib, har medbragt den ubehagelige Efterretning, at den kongel. Fregatte Apollo med 10 Skibe som den havde under Congop til Vestindien, ere forulykkede paa den portugisiske Kost. 3 engelske Hvalsiskeskibe som kom fra Sydsøen, og vare uvidende om Krigen, ere løbne ind til Kap paa det gode Haabs Forbierg, hvor de ere faldne i Hollændernes Hænder. Ved Martiniqve har vore Skibe taget det franske Skib Cacteur paa 16 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
I Hoftidenden leveres nu en Officielberetning om Capitulationen paa Goree. Efter denne bestaaer vor Tab deri 19, de Fiendtlige derimod i 70 Døde og Saarede. Den franske commanderende Officeer blev dræbt under Stormen. Oberst Fraser, som har sluttet Capitulationen, skriver: Med Fortrydelse maae jeg endnu tilføie, at uagtet Capitulationsartiklerne, ere dog Jndvaanerne, Officererne og Soldaterne plyndrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
J samme Tidende haves endnu følgende om GeneralLakes Seir over Maratterne. Der blev gjort 2000 Maratsoldater til Fange, men som Lake skientede Friehed, og alene beholdt 48 af deres Anførere. Vort Mennesketab bestod i 172 Døde og 652 Saarede; saa blev over 500 Heste deels dræbte deels Saarede for os. Schmeitz. Det i Zrich oprettede Krigstribunat har allerede fremstillet 6 Jnsurgent Anførere for Retten, nemlig: Skoemageren Willi, Altpræsidenterne Hiberlin og Schneveli, Capitainerne Hanchard og Kleinert samt Borger Grob, hvilke, da Criminal Coderen i Conton Zürich er afskaffet, blive dømte efter Keiser Carl den 5tes Halsretsordning. Præsidenten for Cantons Retten, har alt erklæret: De gjorde vel, om man ved Religionens Trøst beredte dem til deres Afskedstime, da den menneskelige Retfærdighed, sandsynlig ingen Benaade havde for dem. bristne i Servien hold. stor Qvantitæt Krudt og Blye, som de med Glæde har modtagen. De christelige Biergboere i Montenegro og Herzogavine er ligeledes i fuld Opstand imod Tyrkerne, og har allerede overfalden nogle tyrkiske Grændsefestninger samt indtagen Podoriza med Storm. Efter nyere Beretninger skal og Albanierne have forenet sig med Montenegrinerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Blandede Efterretninger. Siden en fransk Coureers Ankomst til Præfecten i Mez den 18de April og til Præfecten i Maynz den 23de, udspreder sig det Rygte, at Senatet vil med det første foreslaae det franske Folk, Arveregiering i den Bonapartiske Familie, og at der desaarsag, for at samle Borgernes Stemmer, skal aabnes Registere i Departementerne, ligesom for 2 Aar siden, da der blev samlet Stemmer, for første Consuls Værdigheden, paa Livstid. Den unge Napoleon, som er en Søn af Statsraad Ludvig Bonaparte, og som er bestemt til næste Successor er født den 10de October 1802. J Metz har Præfecten, strax efter Courerens Ankomst, ladet alle Civil og Militair Embedsmænd sammenkalde for at meddeele dem Depeschens Jndhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Den franske Regiering har kjøbt det skiønne Slot Lacken ved Brüssel og lader det nu sætte i Stand med stor Pragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Paa Festningsværkerne ved Jüllich, arbeider for nærværende Tid 1800 Mand, saa at denne Plads, som man for kort Tid siden neppe kaldte en Fenning, snart bliver et af den franske Republiks Bolværker ved Rhin grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
J Cambray saae man den 21de April det sørgelige Optrin, at Borger Hubert forfulgte sin Kone, som meget havde opbragt ham, med blottet Sabel paa offentlig Gade. Hans Naboes Kone løb hende til Hielp, og kastede sig imellem ham og Konen, men erholdt i samme Øieblik det dødelige Hug, som han havde tiltænkt sin egen Kone. Han værgede sig længe rasende imod dem som ville gribe ham, til omsider en Veteran afvæbnede ham, og leverede ham i Retfærdighedens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Den 23de April kom 2 franske Gensdarmeer igiennem Canstadt med en Statsfange og tog Veien til Strasborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-05-09
Den engelske Gesandt Drake, er kommen igien tilbage til München, hvor han venter paa sit Hofs Jnstructioner.