JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Den franske Eskadre som, under Admiral Hu gon, nylig afgik med forseglede Ordrer fra Toulon, og om hvis Bestemmelse der havdes saamange forskjellige Rygter, havde kun tilbagelagt nogle Vagter af S. O. da den pludseligt forandrede sin Kours og styrede af Kanalen til, for, som engelske Aviser nys fortalte, at foren sig med den brittiske og afgaae til Østersøen. Den 27de Juni var bestemt til at Admiral Codringtons Flaade skulde lægge ud til Øen Whigt. Endeel russiske Søekadetter, som oplæres i Portsmouth, og som havde Haab om at komme med, have faaet Ordre til at skulle blive tilbage. Heraf slutter man saameget mere, at Engelland og Frankrige have besluttet, ufortøvet at ville antage sig Polens Sag, og forlange denne tapre Nations Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
En anden og mindre fransk saakaldet Observations Eskadre, bestaaende af 5 Linieskibe, 3 Fregatter Virte og endeel mindre Skibe, som i nogen Tid har krydset udenfor Toulon, var strax efter løbet ind dertil, for at indtage Proviant for 4 Maaneder, samt alle Slags Kasteskyts og Munition, saavel til et Bombardement som til en Landgang. Den engelske Eskadre skal føre flere hundrede Transportskibe med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
En paa Loyds, fra Admiralitetet opslaaet Bekjendtgjørelse og Forhyring af Transportskibe paa i det mindste 6 Maaneder, og ikke under 320 eller over 600 Tons, men i Alt til Beløb 20000 Tons, har ogsaa gjort megen Opsigt i London. Dog ere Mange af den Formening, at disse Skibe muligen kun ere bestemte til svømmende Magaziner for Qvarantaine=Anstalterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Ved Diebitsch's Dødsfald er indtruffet den forunderlige Omstændighed, at lige strax derefter bleve begge Borgemesterne i Staden Pultusk, hvor Hovedqvarteret var, samt en Præst og en Apotheker, arresterede, uden at man erfarer hvorfor. Apothekeren, ved Navn Zimmermann, var det lykkedes at undvige af sin Arrest, og er kommen til Warschau. De andre Tre siges at være blevne hængte. J en af de seneste Beretninger fra Hovedqvarteret hedder det, at Feltmarskallen, som hidtil havde nydt en fast Sundhed, klagede den 9de om Aftenen over Tyngde og Mathed, og blev lettet ved Aareladning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Hs. M. Kongen af Preussen har ladet give en skarp Jrettesættelse til de Autoriteter som af utidig Eftergivenhed med Hensyn til den russiske General Orlows Person havde troet at kunne tillade en Undtagelse af de Anordninger som ere udstædte for at afværge Cholera Hans Ærinde var af Vigtighed, nemlig hos den preussiske Regjering at udvirke Qvarantainefrihed for alle de Fornødenheder som blive sendte over Danzig til den russiske Armee. Men nu fik han, paa Grund af sit Forhold, ikke engang Audientse, og blev, under Bevogtning, ført lige ud af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Den svenske Regjering havde sendt Skonnerten Experiment," ført af Premierl. Hjelm, til Riga, for paa Stedet at indhente Efterretninger og Cholera morbus. Af hans til Sundhedscommitteen i Stockholm ved Hjemkomsten aflagte Beretning seer man, at han den 6 Juni ankom til Dünamundingen. Den udseilede Lots tog han ikke imod, men forlangte, at Consulen skulde komme. Næste Dags Middag indfandt Denne sig, og blev med sin Schaluppe liggende i Læ af Skonnerten, medens den mundtlige Underholdning fandt Sted. Hvad Consulens Beretning, Sygdommen betræffende, angaaer, da stemte den overeens med de Efterretninger, de offentlige Blade derom have meddeelt. Han forsikrede ydermeere, at Enhver i Riga nu anfaae sig for overbeviist om, at Choleraen ikke var smitsom, men kom af Luften. Den deciderede altid meget hurtigt til Liv eller Død. Den Lots, som styrede Consulens Schaluppe, havde 3 Dage iforveien, været opgivet, men da Crisis var overstaaet, kom han sig ligesaa hurtigt igjen, og feilede nu ingen Ting. Han sad tæt ved Siden af Consulen, og Denne havde ikke den ringeste Frygt for at blive smittet. J Schaluppen befandt sig ogsaa en Svensker ved Navn Flygarson, som havde pleiet en af Choleraen angreben og død svensk Skipper Sallstrøm, uden selv at have skadet noget. Den anførtes saaledes flere Exempler paa, at enkelte Personer vare døde ombord i Skibene, uden at det øvrige Mandskab i mindste Maade var bleven angreben. J Rigalaae mange svenske og norske Skibe, for Størstedelen, fragtede med Levnetsmidler for den russiske Armee, og bestemte til Dantzig. Paa flere af dem var Mandskabet sygt af Cholera. Skpr. Søderberg fra Hernøsand var seilet derfra med cholerasyge Matroser ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
En svensk Avis: "Svenska Medborgaren" af 17de Juni fortæller, efter Privat-Underretninger, hvis Paalidelighed den dog ei vil garantere, at "Spor til Smitte allerede har viist sig indenfor de danske Stater." (At disse Underretninger have været aldeles upaalidelige, behøver neppe at tilføies.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Af et Brev fra Riga til Kjøbenhavn: Riga, den 6te Junii. "Sjeldent har der hersket et saa rørigt Handelsliv i Riga, som i dette Foraar, og Aaret 1831 tegnede usædvanligen herligt for Handelen. denne almindelige Virksomhed overraskeede, for omtrent 14 Dage siden, Cholera morbus os, der, før vil anede det, havde sneget sig ind i vor Stad. Den brød ud med et skrækkeligt Raseri, og hvo som den engang havde taget fat paa, slap vanskeligen derfra med Livet. Størstedeels søgte den sine Offre i den ringere Classe. Af Arbeidsfolk og Matroser døde en Mængde i de første Dage. Mange faldt som Døde om ved deres Arbeide, og døde paa Veien til Sygehusene. Mangel paa Forsigtighed ved Drikning efter anstrængende Arbeide, paa Reenlighed og frisk Luft i Boligerne, maatte det vel især tilskrives, at dette Onde grasserede saa stærkt iblandt disse stakkels Folk, imedens det i Forhold kun traf Faa af de fornemmere Stænder. Af mine nærmere Bekjendte ere kun Faa angrebne deraf og, Gud være lovet, endnu Jngen døde, og jeg troer, at man ret vel kan beskytte sig imod Sygdommen, naar man ikke behøver alt for meget at exponere sig, iagttager behørig Forsigtighed ved Spisen og Drikken, og veed at vogte sig for Sindsbevægelser. Vrede, Frygt og Angst skulle være farlige, idet de gjøre os modtagelige for dette Onde, der skal ligge i Luften. Lægerne mene ikke, at det er smittende; alligevel anvendes al mulig Forsigtighed. - - - Jeg har selv truffet. Flere friske om Aftenen, om hvem jeg næste Morgen erfarede, at de allerede vare begravede. Sygdommens første Heftighed er forbi og Lægehjælp er nu muelig. Ogsaa ere Folk allerede meere beroligede. Enden paa denne Elendighed torde imidlertid endnu ikke være saa nær, og paa Handelen vil den endnu længe indvirke forstyrrende. Efter de trykte Opgivelser ere hidtil 600 døde; men velunderrettede Folk mene, at de Dødes Antal er dobbelt saa stort. - Den gode Gud beskytte Kjøbenhavn mod en lignende Ulykke!" Den rolige Tone, som hersker i en Skrivelse fra et Sted, der saa voldsomt angrebes af Sygdommen, maa sikkert bidrage til at indvirke beroligende paa ængstelige Gemytter.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Fædrelandet. Beretningerne om Hs. Majestæt Kongens Reise gjennem Hertugdømmerne indeholde lutter Skildringer, af de undersaatlige Glædesfølelser, hvormed den elskede Landsfader allevegne er bleven modtaget. J Altona var Hs. M. bleven komplimenteret af alle de i Hamborg residerende fremmede Ministre og Diplomater, samt af en Deputation fra Staden selv, bestaaende af Syndicus, Kaufmann og Senator Jenisch. Ogsaa Hs. K. H. Storhertugen af Oldenborg var kommen hid forat hilse paa Hs. M. Paa den Hamborgske Grændse var Allerhøistsamme bleven modtaget med en Æresgarde af hamborgske Uhlaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Hs. Maj. er i Holsteen bleven allerunderdanigst ansøgt om at lade anlægge en Losnings- og Renselses-Qvarantaine ved Frederiksort. En Deputation fra Lübeck havde i denne Anledning været i Kiel. Mecklenborg skal ogsaa interessere sig for Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Kieler Correspondentsblad har yttret sig stærkt imod DxOtto's udstædte "Beroligelse for at Cholera ingen Pester, og Smitten ikke kan forplantes ved Skib og Vare. "Med al Respect for Hr. Doctorens Kundskaber. - hedder det - ville vi dog haabe, at Qvarantaine, og Sundheds Autoriteterne ikke lade sig afholde fra at tage de kraftigste Forholdsregler mod dette skrækkelige Onde, saavelsom enhver Enkelt at modvirke det med Hvad der staaer i hans Magt."J Fyenske Aviser gjøres opmærksom paa den Fare, der under nærværende Omstændigheder er forbunden medKrydsbetjenternes Visitering af Skibe i Søen. Tillige spørges om, at naar de Skibe, som komme fra Riga med Hør og Hamp, ikke tillades at ligge deres Qvarantaine ud i Christiansand eller Gothenborg, hvor de de skulle gaae hen, eller hvad Forholdsregler de skulle tage? Og om de ikke paa en af de danske Smaae Øer, som er ubeboet, kunde tillades at losse deres Ladning, og der med eget Mandskab udlufte den, for at forebygge det store Tab, som Eieren af Ladningen ellers maatte lide, ved at den bliver ulosset i Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Viborg, den 28de Junii. Jfølge Udsagn af Reisende fra Ringkjøbing skal der ved Huusbye være indstrandet et Skib som havde to Døde ombord. (V. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Randers, den 2den Juli. J Onsdags og Torsdags ere følgende trende Skibe, nemlig: Sluppen Haabet, Skipper Damsgaard; Jagten Brødrene, Skipper Bindslev, og Galeasen Emil, Skipper Therkildsen, All fra Riga, ankomne paa Udbyhøis Rhed. Med Hensyn til de tvende Første, der allene ere ladede med Rug uden giftfængende Garnering, har Qvarantaine-Commissionen besluttet, at disse Fartøier skulle blive henliggende paa Rheden, afsondrede fra alle andre Skibe, 14 Dages Observations=Qvarantaine, under strængt Tilsyn af et dertil hyret Kryds= og Vagtfartøi, og med tvende Qvarantainebetjente ombord paa hvert, hvilke behørigen ere instruerede til at varetage de strængeste Forsigtighedsregler med Hensyn til den anordningsmæssige Rensning af Skib, Folk og Ladning under Qvarantainetiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Skipper Therkildsen, hvis Ladning tildeels bestaaer af giftfængende Artikler, saasom Hamp, Hør og Blaar, blev derimod, ifølge Overøvrighedens Resolution, efter at være forsynet med Proviant, hvortil indrømmedes ham 12 Timer, uopholdelig afviist til Christiansand eller (R. Av.) Kænsø.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Horsens. Sundheds-Committeen hersteds har bekjendtgjort, at ligesom Svømning og Badning i Almindelighed ansees som et fortrinligt Middel til Sundhedens Vedligeholdelse, saaledes formener man, at den med Hensyn paa den under nærværende Omstændigheder saa vigtige Reenlighed i Særdeleshed er at tilraade; men de Forkjølelse herved omhyggeligen bør undgaaes, finder Committeen sig foranlediget til at give de Badende det Raad, at være vel afkjølet inden de gaae i Vandet, og ikke at benytte Badningen i stærk Blæst, ligesom ogsaa Vandets Temperatur bør være idet mindste 120 R. og Luftens 140 R. Jøvrigt vil der blive opreist et Tel paa Ladebrohoved, som enhver Badende kan afbenytte til Af- og Paaklædning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Landsbyen Tarbek, 1/4 Miil fra Bornhøved, er bleven hjemsøgt af en skrækkelig Jldsvaade, hvorved en Mand omkom i Luerne og Adskillige bleve forbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Nogle Dage efter afbrændte atter nogle Huse i samme Sogn, hvorved en ung Pige indebrændte. Anordningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Døde. Jfølge bemeldte Anordning skulle følgende Varer og Ting ansees for giftfængende: 1) Uld, Bomuld, Silke, Bast, Haar, Fjer og Pennefjer, Duun, Hør, Hamp, Blaar, Straa og Svamp. 2) Alt hvad af disse Materialier er forfærdiget, altsaae alle Slags Uldne, Bomulds, Silke, Linned= eller Haar=Tøier, Traad, Garn, Gang= og Sengeklæder, Hatte, konstige Blomster, Papiir af alle Slags, følgeligen ogsaa Bøger, &c. 3) Huder, Skind, Pels= og Foerværk, Læder, Pergament, og Alt hvad heraf er forfærdiget, tilberedt eller sammensat. 4) Dyr, som bære Uld, Haar, Børster eller Fjer. Horn og Been i raa Tilstand. 5) Cochenille og raspet Farvetræe. 6) Alle Slags Mynt eller Penge. Naar giftfængende Ting ere sammensatte eller indblandede med ikkegiftfængende, ansees det Hele som giftfængende. Raar ikkegiftfængende ere omsvøbte med eller indpakkede i giftfængende Ting, (f. Ex. Straa, Blaar, &c.) ansees og behandles de som gift fængende indtil de ere adskilte fra Emballagen. Fordi en Vare ikke er giftfængende, er den dog ikke fritagen for Røgelse, Luftning, Rensning, o. s. v. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Tanker. ved Hr. Proprietair P. M. Sechers Grav. Hvad var det for en Baare der jeg saae En Kreds af Venner efter Baaren fulgte, Der Kummer i hvert Øie laae Og Taaren sagte ned i Graven rulte; Maaskee en Stormand hviler her Som riig og mægtig var paa Jorderige? Dog ingen Bautasteen jeg skuer der Men Jorden tvertimod er gandske lige Men er Arbeidsomhed en Dyd, Og Ærlighed den sande Adel Var elsket Børn og Mages Fryd, Og ingen sanddru Stemmes Dadel, Det kjæreste, som her Du nød, Og hvori at Du satte al Din Lykke, Da var det ingen Under Taaren flød, Og gav Din Grav det bedste Smykke. N. S. Jndsendt fra Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Rettelser. til Aalborg-Avis No. 103. har jeg anseet nødvendige, fordi jeg holder Lægen Leos Helbredelse af Cholera morbus for noget Andet end Charlataneri, og fordi en Ting, der er vigtig for et heelt Lands Mennesker ikke bør skjødesløst behandles eller ved Feil eller urigtig Underretning fordærves. Til Avisudgiveren sendte jeg derfor nedenstaaende Rettelser, men fik dem tilbage med det Svar: at som det stod i Avisen skulde det være. Rettelserne vare følgende: 3 Gran Magisterium Bismuthi. 1 Unze Liquor Ammonii caustii. Spiritus Angelicæ compositus. Radix Rhei tosti. Bismuthum. Desudenmaa der læses istedetfor "Drik, tilsat i en var m. Blanding, en Jnfusion eller et Afkaag, tilsat, med en Blanding; ti skulde Folk faae i Sinde at lade sig, inddrive den Drik, blandet i Liqv. Ammon, caust, kunde den bekomme demilde. Ordet inddrive, maa hedde indrive, men da dette ikke er Dansk, forandres til ind gnide, nemlig den Syges Arme og Been Melisseaskaaget, tilsat Liqv. Ammon, causticiSkulde nogen Læge finde Rettelserne urigtige vil han forbinde Almeenheden ved at vise mig til Rette. P. D. Faber. Det bemærkes endelig, at Curens Hovedingredients er den hvide Sminke som visse Damer bruge, og hvormed de indvendige Deele ogsaa ligesom glasseres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Copulerede i Viborg den 24de Juni, Hr. Kjøbmand Christian Rafn fra Læsøe og Jomfru Karen MarieEllermann af Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Bekjendtgjørelser. Blidelig og rolig henslumrede Kl. 11 1/2 i Nat i Dødens Arme min inderligtelskede og evig uforglemmelige Mand, Cancellieraad og forhenværende Branddirecteur over Aarhuus og Skanderborg Amter, Georg Mathias Gerhard Krey, i hans 67de Aars Alder. En tærende Svindsoet endte langsomt hans Livs Dage. J 38 Aar levede jeg ved hans Side det lykkeligste Liv. Ene staaer jeg nu tilbage med 8 Børn, der i ham have tabt en om og kierlig Fader. Aarhuus, den 2den Juli 1831. Johanne Caroline Krey, født Bondie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Onsdagen den 6te Juli om Aftenen Kl. 6 holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia; hvortil Medlemmerne indbydes at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Bekjendtgjørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Fra den Kongelige Qvarantaine-Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Riga. b) Danzig. c) Libau. d) Archangel. e) Constantinopel. f) Algier, g) Tunis. ) Marocco. 1) Smyrna, i Provindsen Natolien. k) Øen Candia. 1) New-Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) Alle russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav b) Alle preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. d) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, f) Nord-America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 27de Juni 1831. Steen Bille. v. Schmidt. Phiseldek. Thonning. Skibsted. J Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen 27de September 1799, om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Domslutningen af den i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn Mandagen den 5te Juni 1831, i Sagen: Fr. & Ed. Gotschalck. contra: Heyliger. afsagt Dom, ved hvilken er kjendt for Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Hovedcitanterne Fr. & Ed. Gotschalck, bør for Contracitanten Heyligers Tiltale i denne Sag fri at være, derimod bør de af Contracitanten om og imod Hovedcitanterne i det under Sagen omhandlede i Adresse-Contoirets Efterretningers 73de Aargang No. 2 indførte Vers, betitlet : "Nytaarsønske til F. & C. brug for nærmelige Udladelser og Hentydninger, døde og magtesløse at være, og ikke komme Hovedcitanterne til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, samt Contracitanten, for sit i saa Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, bøde 50 Rbd. Sølv."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Processens Omkostninger betaler Contracitanten til Hovedcitanterne med 25 Rbd. Sølv. Contracitanten forelægges herved 8te Dage til at foranstalte det af ham den 11te April d. A. fremlagte Jndlæg afskreven paa stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15te Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Justits-Contoiret i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 8de Juni 1831. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Enken Sidsel Marie Schou, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted beliggende paa Frederiksgade under No. 537: 1ste Gang Mandagen den 11te Juli) 2den - Torsdagen den 14de – 1831. 3die - Mandagen den 18de – hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Juni 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Den til den 5te Juli førstkommende berammede Auction hos Hans Christensen Brandstrup i Lystrup, bliver efter Vedkommendes Forlangende herved tilbagekaldt. Hasle &c. Herredscontoir, den 1ste Juli 1831. W. Jngerslew, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Mandagen den 11te Juli næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa mit Contoir heri Byen, efter Begjæring af Hr. Langballe paa Kilsgaard og Hr. Hollesen i Nye Mølle, foretaget offentlig Auction over Tulstrup Sogns Kirke med Korn- og Qvægtiende, der staaer for Hartkorn 15 Tdr. 3 Skpr. samt Kirke jorder 2 Tdr. 4 Skpr. Det tiendeydende Hartkorn er 79 Tdr. 6 Skpr., og Afgivten erlægges, ifølge Over-Tiende Commissionens Kiendelse, efter hvert Aars Capitelstaxt. Den aarlige Afgivt udgjør 24 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. Rug, 22 Tdr. 3 Skp. 2 1/2 Fkr. Byg, og 30 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. Havre, Kirken er af solid Bygning og vel vedligeholdt. Vilkaarene for Salget kunne erfares hos de anførste Eiere. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 23de Juni 1831. Blichfeldt, Jfølge vedtagen Bestemmelse i Chr. Hennings Fallitboe, bliver afholdt Auction Mandagen den 11te Juli førstkommende og følgende Dage, om Eftermiddagen Kl. 2, i den Boet tilhørende Gaard, over en betydelig Varebeholdning, bestaaende af alle til en Colonial handel henhørende Vare=Sorter, 9 Stk. nye Bilægger Kakkelovne, endeel Stang= og Baand=Jern, et Partie Karter, Skrivpapiir, Jerngryder af forskjellig Størrelse, 12 Lispund Uld, 4 Lpd. Vox, circa 3 Skpd. tør Fisk, endeel Slibestene, Steenkul, 8 Foustager, Lüneborger=Salt, circa 2,200 Pd. Cichorie, et betydeligt Partie hugne Steen, m. m. m. Randers, den 20de Juni 1831. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
J Continuation af den den 27de April d. A. afholdte 3die Auction over Hovedparcellen af Romgaards Hovedgaard, og i Følge Begjæring af Udlægshaveren, bliver en 4de Auction over denne Eiendom, saaledes som Samme findes beskrevet i den danske Statstidende No. 153, 154, 155, i Aarhuus Stiftstidende No. 152, 156, 158 og i Randers Amtstidende No. 148, 150, 152 f. A., stillet til en 4de Auction, som afholdes paa Gaarden den 22de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, ved hvilken Eiendommen agtes absolut bortsolgt om nogenlunde antageligt Bud skeer. Med Eiendommen følger Afgrøden af den i Jorden nedlagte Udsæd, der er opgivet at være 40 Tdr. Rug, 2 Tdr. Vaar=Rug, 40 Tdr. Havre, 15 Tdr. Byg og 10 Tdr. Boghvede. Til Gaarden hører en Vandmølle, som svarer i aarlig Landgilde 58 Rbd. Sølv, og der haves omtrent 274 Ugedage af 14 til Eiendommen hørende Huse. Con itionerne kunne erfares hos LandvæsensCommissair, Hospitals-Forstander Andersen og her paa Contoiret. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 25de Juni 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Paa Grund af attraaet Bortflyttelse agter Fru Smidt i Hals at bortsælge ved offentlig Auction, der afholdes i Hals Søndre Kro Mandagen den 1ste August d. A. Formiddagen Kl. 10, om nogenlunde antageligt Bud skeer, den hende tilhørende særdeles importable Eiendom, Hals Skibsbroe kaldet, som efter Privilegier beviisligen indbringer aarlig mellem 3 a 400 Rbd. Sedler. Conditionerne ligge fra 1ste Juli til Eftersyn hos Frue Smidt, ligesaavelsom her paa Contoiret. Af Kjøbesummen kan 2000 Rbd. blive staaende i Eiendommen. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i NørreSundby, den 28de Juni 1831. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
De Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Rasmus Pedersen, og forhen afdøde Hustrue tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Stervboegaarden i Maarup Bye, Nødager Sogn, Sønder Herred, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1/2 Alb. Skovskyld 1 Skp. 2) en Parcel paa Skaarup Mark, af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. med deraf indkjøbte Konge- og Kirke Tiende. 3) en ditto Nr. 2 paa Maarup Mark, af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fkr. 2 1/2 Alb., med Konge- og Kirke Korntienden af dette Hartkorn. en Eng Parcel Nr. 7 af Sellildgaard paa Ebdrup Mark af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. bliver ved en eneste offentlig Auction i Stervboegaarden, Fredagen den 15de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bortsolgt, og forauctioneres derefter Boets ei ubetydelige Ind- og Udboe, samt Besætning. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 25de Juni 1831. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Formedelst Forandring af Boepæl lader Forpagter Dichmann paa Follerupgaard, ved een eneste Auction, Løverdagen næstkommende 23de Juli, Formiddag Kl. 10, bortsælge sin i Follerup Bye, HerslefSogn, Weile Amt, eiende Gaard. Den staaer for 7 Tdr. 1 Skp. 2 1/4 Alb. Hartkorn, Jordskyld og 2/3 Alb. Skovskyld, hvortil et Areal af over 80 Tdr. Land, af Landets bedste Jorder, foruden 20 Tdr. Land Skov. Marken, som er i bedste Drivt, er beplantet med levende Hegn, og besaaet indeværende Aar med 4 Tdr. Land Raps, 4 Tdr. Hvede, 6 Tdr. Rug og 22 Tdr. med Vaarsæd. Paa den kan holdes 30 a 40 Stk. Qvæg og 5 Heste. Bygningerne ere i temmelig god Stand, og kunne med liden Forandring blive beboelige for en Familie udenfor Bondestanden. Til Gaarden er en god og smuk Frugt- og Humlehauge. Eiendommen opraabes først i 7 Parceller, hvortil den er afsat, og derefter samlet. Conditionerne, hvoriblandt: at omtrent at 2/3 Deel af Kjøbesummen kan blive staaende for det første, kan nærmere erfares hos Sælgeren, der og foreviser Eiendommen. Fredericia, den 22de Juni 1831. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-07-02
Jfølge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver foretages offentlig Auction førstkommende Fredag den 8de Juli Formiddag Kl. 10, hos Gaardmand Søren. Rasmussen i Thorsted over 12 gode Køer, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Dau gaarden, den 29de Juni 1831. With.