JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-02-27
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die dennes, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have Noget at fordre i den paa Kysten Guinen, den 5te April 1112 afdøde Kiøbmand, Tønne Block Kamus's Stervboe, til for og der udi Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Og saa indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, til for os at legitimere deres Arveret, samt iagttage deres Tarv under Boet, hvortil, saafrem Creditorer eller Arvinger maatte melde sig, kan ventes anviist sammes i den Kongelige Kasse indbetalte Beholdning 1335 Rd. 19 s. S. C. eller 2136 Rbd. 3 s. rede Sølv. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissioi Kiøbenhavn, den 18de Februar 1826. Spandet. Urne. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 2. - 1826. Overjæger af det Siællandske Jægercorpses 2det Compagnie, Henrich Frederich Jensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere, deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hann die Stefahrenden Hans Thomsen von Mollerup, ere be Æd tersen Jensen Thomsen von Sunmark, und Frans Sørensen von Sønderborg, leit langerer Zeit adesend sind, ohne das Nachricht von ihren, Leden, und Anffenthaltsorte ander gelangt mare, als werden dieselden, event deren answartige Erden hieburch von Gerudtsmeden aufgefordert, sich hinnen 12 Wachen a dato der letten Bekanatmachung dieses Proclams angerechnet: dem hiesigen Actuariate er melden, midrigen alle in Peberrinstimmune mit der anigl. allerdigsteen Verordenne um om Tiender Byg, mit brindiesigen Vermogen mird verfahren merden. Aabrichtlich mird bemeret, dag Hans Thomsen in den Vestindisken Salvissern, Franz Sørensen ader in der Mittellandischen Ser verunglet sen sol, meshald ditjengen, melde ere bestimme kunde hieruder haben følten, erfuct merden, der under eineten Beborde dieselde mituldtilen. Augustenburger=Hardeswogthei, den 15ten Februar 1826. A. J. Petersen.
Berlingske Tidende, 1826-02-27
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver B som maatte vare noget at fordre i Kiøbmand Knud Christian Kund sens Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for undertegnede Stifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aalborg, den 14de Februar 1825. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1826-02-27
ved udstædt Proclama, der er læst ved Odense Byeting, og ved den KongeB ler Lands Overret samt Hof= og Stattret, er indkaldet med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, Alle og Enhver, som maatte formene et have noget at fordre i afgangne Birtde Kirstine Byereborg, Enke efter Sognepræst for Skibbe og Otterna Menigheder, Peter Høst, hendes Stryde, at anmelde deres Krav for Stifteretten i Odense, inden fornævnte Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres 3de Gange efter hinanden i den Kiøbenhavnske Statstidende og Fyens Stifsaviser, til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Raadstue, den 15de Februar 1826. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1826-02-27
Ved Proclama, som under Dags Dato er læst ved den Kongelige Lands B over, samt Hof= og Stadsret, ere Alle, som formene sig at have noget Krav paa min afgangne Svigerfader, General=Major Jens Jeuthen vor Lemming, og forhen afdøde Hustrue, Johanne Margrethe, fød Winde low, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som de benævnte Afdødes eneste Arving paa min Hustrues Vegne, inden forbenævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 27de Februar 1826. Dergen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 13. - 1826. Musqotteer af Hs. Majestæt Kongens Regiments 3de Compagnie, Hans Christiansen Hesselbergs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1826-02-27
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 3 - 1826. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Susanne Fridericke Brandts Stervboe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til der i Slifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendt Den Kongelige Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 21de Februar 1826. Rottbøll. Rothe.
Berlingske Tidende, 1826-02-27
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands maatte have Noget at fordre i afgangne Møllersvend Ole Mimelsen Hel 3. - 1326 a 27. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som missionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama stads Stervboe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til der i Skifte=Comere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 25de Februar 1826. Rothe. Rottbøll. B 18de Februar d. A., og som vil blive læst ved den Kongelige Landsover Ved Proclama, som er læst ved Walløe Stifts Birkeret, Løverdagen den Creditorerne i Giestgiver paa Walløe, Hans Elkiers og hans afdøde Hu ret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, Mandagen den 27de derefter, ere med Placaten 2den Juni 1819, til, under Fortadelse af deres lovlige Ret Varsel fra Proclamarts sidste Betiendtgiørelses Datum, overeensstemmende, strue Catharine Marie, fød Nohre, fælles Boe, indkaldte med 12 Ugers inden fornævnte Tids Udlod, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede. Hvilket en dridere herved bekiendtgiøres. Røde, Walløe, den 20de Februar 1826. const. Skifteforvalter. fordre i afgangne Jomfrue Marie Bulds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers 13 - 1826, samt Hof= og Santret, ere alle De, som maatte hare Noget af Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under BørtsKrav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel Varsel, til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadan Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 25de Februar 1826. Rothe. Rottbøll. ser Noget at fordre i afg. Anne Cathrine Stolle, fød Klagenberg, samt 1 - 1826. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte har Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Over tidligere afdøde Mands, forhenværende Supercargo i det danske Asiatiske Compagnies Tieneste, Johan Carl Stolles fælles Stervboe, indkaldte med 12 dant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Var Ugers Varsel til her i Stifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saa sel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 21de Februar 1826. Rottbøll. Rothe,
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1826-03-03
London, den 17de Februar. J Rorvich var der den 13de en betydelig Opstand, fordi en Manufacturist havde sendt Arbeide paa Landet, tvertimod det Løfte, han havde gjort ved et Angred paa hans Huus. Tre Mennesker, hos hvilke man havde fundet Silkearbeide, bleve strængt bevogtede i et Vertshuus af Oprørerne, og ethvert Forsøg, med Magt at befrie dem, vilde maaskee været Sigaal til at dræde dem; thi Løsenet er nu, men skal ikke slaae Vinduer itu, men Hoveder. Henimod 12000 Mennesker ere arbeidsløse, og ved Mangel bragte til Fortvivlelse. Samme Dags Aften var Larmen endnu større, og man havde to Gange læst Oprørsacterne, uden at Folket var gaaet fra hinanden. Kl. 6 kom 2 Compagnier fra et Skotsk Regiment, som ved mange Constadiers Hjælp hæftede omtrent 20 Oprørere, og adspredte de verige.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Den 21de Februar. Med Glæde erfarer man, at Sir Walter Scott, uagtet det ulykkelige Udfald af de Handels=Speculationer, hvori han har taget Deel, ikke vil blive fattig. Lady Scott har efter sin Broder arvet en stor Formue, som hun vil efterlade sine Børn, og Godset Abbotsford, 4 Mile fra Edingburg, hvilket Gods har kostet meget, er for nogle Aar siden sikkret hendes Søn, som gjorde et rigt Partie, og Sir Walter salv har i ethver Tilfælde, sit vigtige og indbringende Embede.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Hoftidenden melder, at den strenge Blokaden Erklæring over det Regjeringen i Buenos=Aires tilhørende Havne ved Plata=Fløden er officeele anmeldt for vor K. Charge d'affaires i Ro Janeiro. Bito fra Buenos=Arres af 20de Novbr. milde, at Sen. Bolivar ved Depescher til Regjeringen havde lover Understøttelse imod Keiser, ren af Brastlien, naar denne ikke vilde opgive fine Fordringer paa Montevidto. Han skal ogsaa have sendt en lignende Erklæring til Keiseren selv, men alt fuld af Maadeholdenhed og Fredskjærlighed, Boghandlerne Knight & Lacey, som for kort Tid siden have ophørt, med at betale, begyndte for tre Aar siden med en Capital af 300 P. St., og have nu en Gjeld af 63, 433 P. St. Times mener, at en Røstelse som den nærværende dog var til Nytte, fordi den sætter en Maal for sligt. Chesen for Huset B. A. Goldschmidt i Comp., Hr. L. A. Goldschmidt, ikkuns 49 Aar gammel, døde i Løverdags i hans Svigersøns, Hr. Foulds Huus, af Følgerne af en Svaghed, som overfaldet dam af Ærgrelse over hans Fallit den Dag, da denne blev erklæret. Han var en meget godhjertet og elsket Mand, og som havde hjulpet Mangt.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Paris, den 16de Februar. Man skriver fra Schweiz: "Hvervingen til Neapolitansk Krigstieneste synes paa nogen Tid ikke at have havt nogen Fremgang. Officerposterne ere vel med saa Undtagelser befatte, og man vilde uden Tvivl have fundet fire Gange saamange Officerer, som man den døvede; men af Soldater gives der færre, i det mindste af indfødte.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Regimentet Sonnenberg mangler endnu en Trediedeel, for at bliver fuldtalligt. Man svarer imidlertid ingen Møie for at overtale de, gjennem Lucern vandrende Haandværksvende og Bønderne til at lade sig hverve til denne Tjeneste. Forrige Maaned have ere og tredive Kjøbmænd i Paris falleret.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Den 21de Februar. Der skrives fra Ferrol, at man har Efterretning fra flere saavel Spanske som Portugisiske Havne, at den underhaanden hverves Folk som Matroser og Soldater til den BraAlianske Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Den 22de Februar. Henimod Begyndelsen af Marts skulle det 14de, 38te og 47de Linie=Fodregiment tilligemed det 17de lette, hvilke udgjøre Garnisonen i Paris, afmarschire til Leiren ved St. Omit, som skal blive talrigere end nogensinde forhen.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Af en Privatskrivelse fra Zante af 12te Januar hedder det blandt indet i vore Blade: Alle Midler ere anvendte, al Slags List og Forførelse sat i Værk, og dog er Grækenland, prøvet ved en lang Række Gjenvordigheder, endnu opreist under sine Ruiner, frygteligere end ved Begyndelsen af Felttoget. Den Gang havde Nauplion i det høieste et Dusin Kanoner paa sine Volde, og nu befinder saavel denne som Casteller Palamedes sig næsten i fuldkommen Forsvarsstand. Oberst Arnault har skabt et ærefrygtbydende Artillerie; han yder Grækenland ligesaa megen Tjeneste som Dr. Bailli, der har indrettet et Sundhedsvæsen. Disse vakre Mænds Exempel skulde have virket paa de mange udenlandske Frivillige, som under Navn af Philhelliner ere komne efter hinanden til Morea, og som man nu i Smyrna, og overalt hvor der gives Tyrker, seer gaae og komme, uden at noget Ondt vederfares dem. De fleste af dem bekymrede sig lidet om det Lands Fordeel, som de foregave at forsvare, men begunstigede derimod Oprettelsen, af 24 Billarder og en Mængde Kaffehuse, som blot blive holdte i Staden Nauplion af Jtalienere, uden nogensinde at tænke paa at oprette et Hospital for de Syge, som formerede sig blandt Beboerne paa Landet, der bleve tvungne af de Exppelske Bander til at flygte under de derværende Volde.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Efterat Oberst Fabrier, hedder det endvidere, havde løst det, før uopløseligt anseete Problem, at skabe disciplinerede Tropper blandt Grækerne selv, har den offentlige Mening faaet en fornuftig Retning, og siden have Grækerne fastere sattet Tanken og et afhænvigt Fædreland og en bestemt Tilstand. Grækemand skal, bedder det, igjen blive hvad Hellas var, en Forbundsstat. "Lovens Ven vedbliver at nære denne gode Stemning iblandt sine Landsmænd, og man tør sige, at den nu er den herskende i alle Gemytter, Nauplion, Corinth, Athenen, Monembasta, have ikke blot været uangrebne af Tyrkerne, men Grækerne have selv i Løbet af forrige Aar anlagt en ny Fæstning i Megaspileon paa det ColleniskeBjerg.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Den tidligere Efterretning i Courier frangair, at Russiske Tropper vare gangne over Pruth, indskrænker samme Blad nu i Efterretninger fra Frankfurt, hvilke dog endnu maasker ere meget at betvivle, til Følgende: "Omtrent 40 Kosakker gik over Prub, for at bortføre Qvæg. De Tyrker, som danne Cordonen, satte sig til Modværge, dræbte syd eller ofte, og nødte de andre til at gaae tilbage over Floden. Kosakkerne som kom tilbage til Leiren, gjorde stor Larm over deres Brødres Død, forbandede Tyrkerne og skrege paa Hævn. Dette opvakte stor Tumult, og henved 8 til 900 Kosaksker gik over Floden, overfaldt Tyrkerne, og vendte, efterat have mishandlet dem meget, tilbage til deres Kammerater. Denne Hævn stillede Troppernes Raserie o. s. v.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Madrid, den 6te Februar. Det er bekjendt, at en stor Fleerhed i Statsraadet har erklænt, sig for Jnqvisitionens Jndførelse, men det er ligesaa sandt, at Kongen har viist stor Misfornøielse med den herom erholdte Beretning, og befalet Statsraadet: ikke mere at beskjæftige sig med dens Gjenoprettelse, uden det dertil erholder udtrykkelig Kongelig befaling. Statsraadet har eenstemmig besluttet, at der ikke mere skal tales om Amerikas Uafhængighed. Adskillige herværende Amerikanere og forhen der ansatte Jndivider opbyde alle Kræfter, for at bevise, at det ikke vil være svært at tilbageerobre hin fjerne Lande, og at Regjeringens Foretagende desangaaende vil blive kronet med det lykkeligste Udfald. J denne Forening figurere adskillige Amerikanske Geistlige, i hvis Spidse Biskoppen af la Par befinder sig. Disse, kun ledede af personlig Jnteresse, opsøge alle, fra Amerika kommende Reisende, gjøre dem bekjendte med det Sprog, de skulle føre for Regjeringen og Publikum, og bevlige dem, naar de vise sig eftergivende, Tilladelse til at boe i Madrid og andre lokkende Fordeele, men imodsat Tilfælde tøver man ikke med at fordrive dem fra Hove fladen. Derfor blive Cantarac og andre fra Amerika kommende Generaler holdt borte fra Madrid, og man har hidtil vidst at forhindre dem i - efter deres Ønske - at komme for at Krigsraad.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Efter Breve fra Sevilla ere de til Havana bestemt tvende Regimenter nu virkelig marscherede til Cadix, for der at blive indskibede.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Lissabon, den 1ste Februar. Faa Dage efter hinanden er Skibet Palmeira efter 58 Dages Reise fra Pernambuto, og en den 12te December fra Rio afgaaet Brig løbet ind i Tjo. Bredens med førstnævnte Skib give en for roligende Skildring af den politiske Tilstand. Begivenhederne i de sidste Aar havde efterladt saa meget dybere Spor, som de givne Løs ter ikke vare gaaede i Opfyldelse; Alt tilkjendegiver, at en ikke til strækkelig slukket Brand er der, og at Jlden endnu ulmer under Asken.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Briggen fra Rio har bragt Depescher til Regjeringen, og en Mængde Breve til private Fork og de første Handelshuse. Depescherne skulle være af stor Vigtighed; men Brevene melde overeensstemmende, at Jndbyggerne havde været meget bestyrtede over SiCh. Stuarts saa pludselige Afreise. De stemme ogsaa overeens deri, at de skadre den tavse Misfornøielse, som yttrer sig i Gemytterne. Paa den ene Side tilskriver man det de øiensynlige Huller i Tractaten med Portugal, betræffende Tronfølgen sammesteds, hvilket giver Anledning til de alvorligste og meest modsigende Formodninger; paa den anden Side den raske Beslutning til Krigen med Plata=Provindserne, hvortil Keiserens Ministre havde raadet ham; en Krig, der kunde blive Løsenet til en almindelig Krig med de afhængige Stater i Sydamerika, hvis Hære nødvendigen vilde komme under den berømte Bolivars Overcommande. Det er let at forudsee, at en saadan Krig maasker vide compromittere selve de Forenede Stater i Nort amerika, og bringe det Brittiske Cadmet ved dets venskabelige og maglende Forhold i en tvungen Tilstand med alle, ligesom mid Brasien selv. Dertil kommer, at den af Keiseren givne Forfatning med Hensyn til Jndkaldelsen af en National-Kongres, efter at den forrige voldsomt var opløst, ikke er fuldbyrdet, og at man dagligen har den Kriserlige Gardes Tilvært ved Tydske Urvandrere for Øie. Under denne Tingenes Tilstand er man naturligviis ogsaa her ikke uden Spænding med Hensyn til den Jndflydelse, som Begivenhederne let kunne have paa Portugals tilkommende Skjædne.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Corfu, den 14de Januar. Det har nu viist sig, at der for forrige Aars Felttog imod Grækerne var urkastet to Planer, den ene i Constantinopel, den anden i Alexandrier. Ifølge den første skulde fremfor alt den beie Tyrkiske Magt kaste sig mod Mesolongi, og med denne Fæstnings Fald give Grækines Sag det sidste Stør ; efter den anden Plan skulde Krigen paa Prioponnes ved dive at føres med Eftertryk, fordi det, som man let kan indsee, var Vicekongen af Egypten særdeles magtpaaliggende, ret saa at komme i Besiddelse af det ham af Porten lovede Paschalk paa Morea. Jbrahim foretrak den sidstnævnte Plan, m. Umuligheden af anden Gang at trænge frem indtil Nauplion, Forsommelsen at al dnytte den gode Aarstid, som han tildragte med at red, ægt Piloponnes, og det Tad af Mennesker, som han leed saavel ved det forgjæets Forsøg, tillaans at trænge frem til Patra, som siden efter paa Tangen vid Coriato, gjorde, at denne Egyptiste Plan fuldkommen strandede. Jbrahim saae sig nu nødt til at gridetil den Constantinopelianske Plan; Mesolongi blev opfordret, og da dens Svar ikke lod andet tilbage end Haabet paa Vaabenlykken, dres han alle Tyrkiske og Egyptiske Tropper hen til de Lepantiske Daraceller, og forstærkede Straskieren Reschid, hvis Hær ved i Grækere Sværd og Adanesernes Desution efterhaanden var smæltet sammen fra 20,000 til 10000 Mand. Men saa meget man ind- og har talt om Stormen og Fægtningerne ved Mesolongi, saa synes i der dog endnu ikke at være for faldet noget alvorligt. Lod Jbrahim næsten hele December, i hvilken Tid de Græske Flaader vare fravæs og rende, gaae hen, uden at foretage noget afgjørende imod Mesolongi, saa er dette et Beviis paa, at der er store Vanskeligheder at overvinde det; Vansk ligheder, som endnu ere forøgede ved den i Slutningen af De uder Maaned paafulgte Ankomst til Mesoloni af den Græsk Fraad, 60 Stiller, stærk og forsynet med mange Brandere. Fæstningen er, da den Tyrlisk Flaade trak sig tilbage til Havdagten ved Lepanto, fulekommen fri fra Sønden, og erholder Tilførsel af alle Slags og Forstærkning af Tropper.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Constantinopel, den 15de Januar.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
(Af Moniteuren.)¬ De Tyrkiske Ministre kunne ikke lægger skjule deres levende Misfornøielse over, at de saa ubetænksomt have fulgt flere Militair= Agter Raad, som de ofte have raadspurgt, saavelsom Jbrahims 1 Pasches Forslag, og at de hav indvilget i et Vinter=Felttog. Gamle 3 foragtige Statsmænd havde dog raadet fra alt dette, som fra farlige Nyveder, der kuns kunde for slaas af Mul mændenes Fiender ; de i vidste, at hverken Tyrker, Egypter, eller Negre kunde bruges med Rytte i et Vinter=Felitog, og at de nærede den største Afsky for en Krig i en saadan Aarstid, de havde derfor forudsagt Hærens Tab, og nu dele alle Tyrker i Constantinopel denne Mening, hvilket da 1 har givet Hadet imod Grækerne nyt Liv.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Divanet holder hyppige Raadsforsamlinger, og en vigtig Begivenhed i samme er den til Paschaerne udstædte befaling, at høre op med alle forhen paabudne Foranstaltninger til Troppemarsch, til Leverante af Conti genter og til Udskrivning af Recruter indtil Foraa= ret, ligesom ogsaa med Dannelsen af Leien ved Larissa. Hvad de 1 diplommatiske Maddeleser angaaer, da bliver Porten i den fuldkomneste Avirksombed. Underhandlingerne angaaende Fyrstendømmerne ere ikke rykkede et Skridt frem. J Archipelagus seer man ikke nogen Krigskibe mere, blot Handelskibe og Corfarer. I Hybra er der i udrustet en ny Expedition af Kngsfartøier, med Krigs= og Munde i forraad, disse skulde om kort Tid afseile til Mesolong. I Alexamdrien er alt roligt, og der foretages ikke nye Krigsrustninger.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
cat den Østerrigske Jagttager. Den 25de Januar. "Aldeles ikke noget Nyt fra Krigsskuepladsen. Hr. Stratsord Canning ankom den 12te paa Revenge, til ligemed en Fregat og to Corvetter, til Smyrra, og forlod igjen den derværende Rhed den 15de, for at afseile til Dardanillerne, hvorfra han agtede at fortsætte Reisen til Constantinopel paa et Transportskib.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Efterretningen om Hs. Majestæt Nicolaus's Trondistigelse ankom den 16de Januar ved en fra Petersborg affærdiget Curreer til den Keiser. Russiske Char d'affaires, Hr. Minzigi, hvorpaa de i Constantinopel værende Russiske Undersaatter den 20de bleve opfordrede til at aflægge Eed.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Hamborg, den 27de Februar. Man erfarer, at den Keiser. Brasianske Flaade den 22de Decemder løb ud fra Rio Janeiro, for at blokere Plata Floden.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Madras, den 13de October. Regierings Tidenden melder, at man, ifølge de sidste Efterretninger fra Rangoon, var meget spændt paa Udfaldet af Freds-Underhandlinger, som den 2den dennes skulde aabnes i en Bye, 25 Mile ovenfor Prome, imellem den med uindskrænket Fuldmagt dertil forsynede første Minister ved Hoffet i Ava og Sir A. Campbell. Den 8de September seilede Oberst Tidy med en Baad op af Floden, og efterat han havde talt med Ministeren kom han tilbage, hvorpaa det den 19de blev bekjendtgjort at der var afsluttet en Baadenstilstand, indtil den 15de dennes. Veiret var skjønt og Climaet i Prome syntes meget fundt. Man skal være kommet overeens om, at saavel SiArchidal, som Ministeren skulle medbringe 1000 Mand hver, for at leire sig 1000 Parder fra hinanden, og at Conferenen sku de finde Sted i Mellantummet mellem begge. Det spaas imidlertid, at den første endnu med meget pænding ventede paa Hr. Robinson som Commissair fra Caloutta med fornødne forskrifter i Henseende til Fredsbetingelserne. Ministeren skal have ført et fredeligt Sprog mod Oberst Tiby, og iblandt andet have sagt, at Englænderne havde vundet alle Løndets Jndbyggeeres Hjerter, og ingen vilde mere gaae imod dem. Vor Hær var forsynet med alle Nødvendigheder for et halvt Aar.
Berlingske Tidende, 1826-03-03
Regierings Tidenden fra Cascutia melder, at efterat Indbyggerne paa Høiene imellem Munipore og Kubboo havde gjort Oprør imod Birmanerne, og anraabt ven af Rejøb Gundhaer SinghePladsen Munnipore efterladte Commandant, Nur Sing, om Bistand, rykkede denne med 300 derværende Scapeye og saa mange Frivillige, som han kunde sammendringe, ind i Districtet, og, efterat have udtaget er Landsbyer, forskandsede og i Nærheden af Staden Kubboo, der var besat af 300 Birmaner og 300 Shauet (ireLandet i N. O. for Ara). - haverne havde ladet sig forstaar med at ville gaar over til Nu Tingh, hvorfor man haabede, med deres Hielp snart at komme i Baad is. af Staden.