Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-23
Blandinger, Grønland vedkommende. 1. Kongl. Reser. af 4 Apr. 1733 (efter Driginalen.) Christian den Sjette etc. - Den af dig i forleden Aar med sidste Skib fremsendte Forestilling, angaaende Missionens og Handelens Fortsættelse i Grønland, er os allerunderdanigst bleven refereret, og give vi dig hermed allernaadigst tilkjende, at vi under den Høiestes Hielp og Bistand Missionsværket i bemeldte Grønland ere sindede at soutenere, og til den Ende dertil aarlig to tusinde Rigsdaler destineret; thi er vores allernaadigste Villie og befaling, allerhelst din Nidkjerhed for Guds Ære og Jver i dine anbetroede Forretninger er os bekiendt, at du, med dette tilbagegaaende Skib, indsender dit allerunderdanigste og vel overveiede Forslag, paa hvad Maade Missionsværket i tilkommende Aar med ovenbemeldte Bekostning, som ingenlunde maa overgaaes, bedste er at angribe, og ved Guds Naade og Velsignelse istand at sætte, hvorved vi dig og vidende giør, at Handelen paa Grønland ligeledes i næstkommende Aar med større Kraft end som til Dato skeet er, skal vorde fortsat; og, som med dette Skib til dig henkommer trende saa kaldede Mæhriske Brødre, der ere christelige og redelige Folk, og Tømmermænd af Profession, og allene af Kierlighed til at tjene Gud iblandt Grønlænderne, og for at hielpe Landet saavidt mueligt er at bygge, frivillig har paataget sig denne Reise, saa er herved vores allernaadigste Villie og befaling, at du disse trende Mænd imodtager, og dennem al god Villie, Kierlighed og Hielp i deres gode Forehavende beviser. Dermed skeer vor Villie. Befalendes dig Gud. Skrevet paa vort Slot Frederiksberg d. 4 Aprilis. Anno 1733. Under vor kongl. Haand og Signet. Christian R.P. Neve. Til Præsten paa Grønland, Hr. Egede. 2. Nogle Momenta, angaaende Grønlands Beboelse og Population ved islandske Familiers Nedsættelse paa behørige Steder i Landet. (Af den islandske Landphysicus B. Poulsen.) Saavel ved Hr. Provst P. Egedes mundtlige Samtaler, imens jeg var i Kjøbenhavn, denne Materie angaaende, som ved nyelig bekommet Skrivelse fra Missionarius Mr. C. Thorhallesen, finder jeg mig foranlediget, at give tilkiende mine enfoldige Tanker om Projectet. 1. Om denne Sag er tit tilforn tænkt, at nemlig det var at vente, Grønlands Opkomst ved økonomisk ærlig Behandling helst kunde være at sætte iværk ved islandske Bønder, som dem, der helst kunde finde sig i Landets Clima, Qvægavling og Fiskerie, baade af Sø og Elver etc., samt Fugle-Æg og Dunfangst, hvis Aarsag og høilovlig Jhukommelse Kong Frederik den 4de var sindet, dette i Værk at sætte, men ved hans kort derefter paakommende Død, maaskee og nogen Modvillig hed eller Sendrægtighed af Folk her i Landet blev det til intet. Jeg tykkes dog, det var en Ære for vore Landsmænd i faa Maade at eventyre noget, især under saa mild og viis en Konges Veiviisning og Anførsel, der allernaadigst vilde antage sig deres Tarv, som i saa Maade reiste derhen, besynderlig om deres Arbeide blev til Nytte og Kongens Ære. 2. Kunde Jsland med Tiden ogsaa hoste nogle Frugter deraf, naar nemlig Drengebørnene bleve oplærte hos christne og skikkelige Grønlændere at fange Sælhunde og Hvalfiske, samt omgaaes deres Skindbaade, som paa visse Steder i Landet, og til vis Brug kunde maaskee være tjenlige, og lad være Landet er ikke folkerigt, saa kan dog faa Familiers Tab ikke gjøre stort til Sagen. 3. Jkke at tale om, at ved denne Leilighed kunde med Tiden opdages Østerbygden eller det gamle Grønland, ifald disse Familier kom i nogen Stand og Drift med behørige Baade og Jagter, og lagde sig efter Landkjendingen. 4. Men meget mere kommer an paa følgende : a. At her fra Landet kom duelige Folk, som vidste, nogle at omgaaes Fiskeriet, den her brugelige Fuglefangst ved Søgen i Klipperne, Lax og Selunge eller Ørtefangst i Strømme og færske Søer, samt alle de Maader til Levnetsmidlers Avling, som bruges her i Landet; og maatte til slig Hensigt Folkene antages paa diverse Steder i Landet, saa at i denne liden Emigration kunde være et Compendium af det hele Islands oekonomiske Levemaade. b. Maatte disse Familier nødvendig tage med alleslags Redskaber, saa mange de for det første kunde komme ud med, naar de satte sig ned i Landet, samt nogle Faar, Køer og Heste. c. Kommer alt an paa, at i Grønland i Forveien bliver udseet saadant Terrain, som kan eragtes beboelig, og tjene til Landbrug, ikke fornær og ikke for langt fra Kolonierne, og var ikke afveien, især i Førstningen, ved forenede Kræfter at indtage og beboe et Bygdelav eller ved en Fjord, naar Familierne vare sex, forskiftede i to Gaarder eller Bajer, for derved at have nogle samlede Kræfter til Bedrifterne, og kunne vogte si- og Qvæget for Grønlænderne, som mueligt i Førstningen vilde blive glubske og søge det tamme Qvæg istedetfor Vildt. Siden de i første nogle Aar nødsages at faae fornøden Assistence fra Kolonierne, maatte Stedet ikke være alt for langt fra en af dem, men maaskee og ikke tjenligt alt fornær. d. Siden fra Jsland for nogle Aar siden vare nogle Drenge antagne til Lære udi Baade- og Skibsbyggeriet, var det maaske værdt, at tage en af dem med derover, især om han havde lært i Norge, og vidste derhos at omgaaes med Compas, Ror og Seil. Samme kunde imellemstunder tjene for Tømmermand, og var det desto tjenligere om Folkene bleve nedsatte hvor Drivtømmer og Kratskov til Kulsvien var at bekomme. c. Foruden en eller to Præster maatte der være en iblandt dem, som havde øekonomico politisk Opsigt og Oversagn, som Anfører og Raadgiver i et og andet. Disse faa Momenter eller enfoldige Erindringer tykkes mig ikke værdt at udføre videre, men kan tjene til Eftertanke, veed og, at Præsten Hr. Jon Barnesøn fra Balleraae, som af særdeles Drift haver til mange Aar lagt sig i Bløde, og studeret paa Grönlandica antiqua & nova, nu med Skibene sender sine Fragtninger. Han, endskjøndt han bliver nu noget til Alders, har dog endnu ingen Afsmag, og torde maaske med skikkelige Conditioner lade sig accordere at reise derover. Han er en temmelig lærd og stadig Mand, samt af vores Landsmænd, saa mange jeg kjender, bedste bevandret i Madurters Drift og Opelskning. Men skulde herudinden noget (som det lader til) for Alvor foretages, var det raadeligt, at conferere med Hr. Amtmand Gisløsen, og Landfoged S. Magnusen, som tilstundende Vinter begge ventes at opholde sig i Kjøbenhavn, som de beste Kiendere af dette Lands Jndvaanere og Omstændigheder. Hvilket Et og Alt jeg sætter til deres nærmere Eftertanke, som herudinden besidder Skjønsomhed og Erfarenhed. Stikkesholm udi Island d. 13 Sept. 1763. Blarne Poulsen. 3. Kort Betænkning over Hr. Barnesøns Forslag. En Emigration af sex Familier for at cultivere Landet kan, som jeg troer, aldrig bringe den Nytte med sig i nogen Slags Maade, der kan svare til de Bekostninger der vilde medgaae til Transportskibe, Bygnings Materialier, Redskaber, ja Folks Underhold med Føde og Klæder, der paa faa Aar vilde vel kræve 20 til 30,000 Rdl., der alt skeete paa det uvisse, og uden synderlig Forhaabning og Fremgang. Det bliver da kun en Spilde for Kongen, som aldrig kan vente sig andet derved end yderlig Tilsætning, og slet ingen Re venner i Længden, eftersom Landet er magert og alle Ting saa tynde, at Beboerne ej kunde have meget til at forhandle. Men at dog et Forsøg kunde skee, og at Hs. Majestæt, som ikke har noget af Landet, kunde skaanes for betydelige Udgifter, mener jeg det lod sig bedre gjøre, og succesive iværksætte paa følgende Maade: Compagniet, som vel intentioneret for Landets Beste, kunde Tid efter anden besætte de tre sydligste Compagnier eller Steder med de nygifte Islændere, disse, som Compagniets Arbeidsfolk, maatte tillades under Gouvernement af den vel intentionerede Hr. Barne søn (der maatte anvises Bopæl paa Kolonierne) ubehindret at betjene sig af Koloniens Fartøjer, der kun sjelden ere i Brug, for at inquirere Leilighederne i alle omliggende Fjorder, og at en Begyndelse strax kunde skee, naar Hr. Barnesøn selv med Underhavende havde fundet de beqvemmeste Bo steder, maatte ham forud forundes Frihed med Compagniets Skib at overføre 1 Vædder, og to Faar og end et Faar for hver Matros, samt to Væddere til sammes Faar. Til benævnte lidet Antal Faar vilde det ikke blive vanskeligt i de første Aaringer endog ved Kolonien at have Græsning, og paa Grændserne at faae Vinterfoder, og naar Angelen blev saa rig, at Leilighederne ved Kolonien bleve for enge, kunde Hr. Barnesøn selv med nogle af de vindskibeligste nedlade sig paa den Plads som han eragtede profitable, hvortil Hans Majestæt tilligemed Compagniet vel gav Understytning, naar de bleve forvissede om, at de uden for stort Tab kunde fortsætte Værket. Ved bemelte Forhold fik Hr. Barnesøn Leilighed til forud at kjende Landet, og altsaa bedre at kunne dømme, hvorvidt de formente Fordele kunne veje op imod de visse Udgifter og Omkostninger. (Uden Underskrift og Datum.)