JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
En Hovedgaards Bygninger, indrettet med fornøden Lokale til en Familie uden for Bondestanden, samt Kjøkken Kjeldere og Domestikværelse m.v., og hvortil erholdes udmærkede, gode og skjønne Frugt, Humle- og Kjøkkenhauger, Staldrum til trende Heste, fornøden Vognremisse, Græs, Høe og Skjærefoder til trende Heste, Græsning, Fodring og Staldrum til 10 Køer, 8 Faar med Grøde, Græsning til 7 Gjæs med Yngel, tilligemed en frie aarlig Leverance af noget Brænde og Tørv m. m., kan erholdes til Leie paa et eller flere Aar og Antrædelse 1 Mai d. A. Fornævnte Leilighed er beliggende i en skjøn og skovrig Egn. Lysthavende ville behage i denne Henseende at henvende sig til S. T. Hr. Krigsraad og Ridder Lasson i øverste ØrkildsMølle ved Svendborg, Hr. Gjæstgiver F. Fugleberg i Odense eller Hr. Overkrigskommissair Tommerup til Lammehauge, hvor Konditionerne kan erfares og fornøden Anviisning til Alkordt gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Bekjendtgjørelse. Mandagen den 12 April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Forlangende af Kammerraad Kjær paaFrederichsgave, foretaget offentlig Auction over endeel Sølvtøi, omtrent 200 Lod, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, Glas, og Porcellain, Linned, gode Meubler af alle Slags, saasom : Ottomaner, Kanopeer, Stole, Chatoller, Sengesteder med og uden Omhæng, og deriblandt en Jernseng til 2de Personer, Mahogni=Borde, Speile, endeel gode danske Bøger og Romaner, Skilderier m.v., samt endelig Heste og Faar, et nyt pleteret og flere Læder=Seeletøier, Sadler, Kaner med Bjelder, en let løbende Befordring af to smaae sorte Heste med Seeletøi og dertil passende Vogn for 2 Personer. Trykte Kataloger ligge til Eftersyn 8 Dage forinden Auctionen. hos Hr. Justitsraad Falbe i Odense og Exam. juris Grübert, i Assens. Hvilket til de Lysthavendes Underretning bekjendtgjøres. Baag Herredsskontoir i Assens den 22 Marts 1824. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Bekjendtgjørelse. Assens Farvergaard under No. 247 i Damgaden forhen eiet af Farver Copmann, bliver, tilligemed det derudi, værende Farverie og et til Gaarden hørende Huus No. 248, der grændser til Gaardens Hauge, stillet til Auction, ifølge Forlig og derefter passeret Execution. Auctionerne holdes paa Raadstuen hersteds Løverdagen den 24 April samt 8 og 22 Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Konditionerne, som erfares paa Auctionsstedet, vil desuden fra Slutningen af April Maaned ligge til Eftersyn hos Dhrr. Gjæstgiver Fugleberg i Odense, Agent Voigt i Faaborg, Herredsfoged Christensen i Svendborg og Fuldmægtig Gräbert i Assens; paa hvilke Steder ogsaa vil forefindes en Taxations= og Beskrivelses=Forretning over Eiendommen og Farveriet; hvorfor og for at undgaae ufornøden Vidtløftighed, her ingen speciel Forklaring i saa Henseende meddeles. Kun maae Man korteligen bemærke: at dette Farverie, formedelst dets til Øiemedet saa særdeles fordeelagtige Beliggenhed og gode Indretning, i mange Aar har været et af de berømteste og bedste Farverier her i Landet, og vil, i Eie af en Mand med Evne til at fortsætte Værket, upaatvivleligen fremdeles hævde denne Rang. De tvende Sider af Gaarden omgives af en stor, smukt situeret og vel indhegnet Kjøkken- og Frugthauge, og til en anden Side, der indeholder en Deel af Farveriet, støder det derværende Dam, den ene Længde vender mod Gaden; alt uden at nogen Nabo bygning begrændser nogen af Gaardens eller Farveriets Bygninger. Af Kjøbesummen kan de to Trediedele, hvis ønskes, erholdes til Laans, mod 1ste Prioritet i Eiendommen. De nærmere Oplysninger, saavidt de ei i indbemeldte Dokumenter maatte findes, kunne erholdes hos Fuldmægtig Gräbert her i Byen. Bye- og Herredskontoiret i Assens den 20 Marts 1824. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Hvidt og rødt hollandsk Kløverfrøe til nedsatte meget billige Priser, og Bruneriger Humle bekommes hos Petersen. paa Overgade No.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Efter forudgaaet Forlig og Udlæg bliver Niels Pedersens Huus i Veirup med tilliggende Jord af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Alb., stillet til 3 Auctioner, som holdes Onsdagen den 14de, Torsdagen den 22de og Fredagen den 30 April næstkommende, de 2 første paa Odense Herreds sædvanlige Tingsted og den sidste i Huset selv, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Odense Herredskontoir den 27 Marts 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Den hos Forpagter Hansen paa Weirupgaard til den 22 f. M. bestemte, men igjen aflyste Auction over Ind- og Udboe, alle Slags Inventarie= og Avlsredskaber, Vogne, Kreature m.v., bliver efter Eierens Forlangende uigjenkaldelig afholdt paa Weirupgaard Onsdagen den 14 April, Formiddag Kl. 9. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 3 April 1824. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Ifølge vedkommende Eiers Begjæring bliver det paa Refs vindinge Mark og Sogn beliggende Boelsted, Øster skovgaard kaldet, med Tilliggende, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr., opbuden til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes paa selve Stedet Onsdagen den 14 dennes Formiddag Kl. 11. Bygningerne ere for ganske kort siden at Nyt opførte, og Konditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Hvilket herved bekjendtgjøres. Windinge Herredscontoir i Nyborg den 2 April 1824. G. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Da det ved den afholdte 3die Auction over Selveiergaardmand i Sletterød, Rasmus Christensens Gaard og Jorder, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. - Alb., gjorte høieste Bud er er befunden antageligt, saa vorder fornævnte Eiendom stillet til en nye og 4de Auction, som afholdes paa Gaarden, der da absolut skal sælges, Onsdagen den 21 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved saavel til Lysthavendes som Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 6 April 1824. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Onsdagen den 21 April førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Mads Møllers Forlangende paa Mikkelsøe, afholdt Auction paa adskilligt Boehauge, ham tilhørende bestaaende af Chatoller, Dragkister, Kakkelovne, Uhre, Sengeklæder og andet mere, samt over nogle Kreanue, af Heste Køer, Qvier, Faar, og forskjellige Avlings= og Hollænderie Nedskaber. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 4 April, M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Da Huusmand i Raabehuus, Haarslef Sogn, Peder Wet Jørgensen og efterlevende Enke, Anne Marie Nielsdatters fælleds Boe af undertegnede Skifteforvalter, er taget under Behandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel de, som maatte formene sig berettiget til noget Kra paa Førstnævnte, der forhen har besørger Brevposten til Weuflinge og Haarslef, at anmelde saadant havende Krav for Undertegnede. Hvorhos anmærkes, efter Plakaten af 26 August 1785 og 2 Juni 1819, at Boets Beskaffenhed ei tilstæder at Proklama udgaaer. Den Dødes nærmeste Arvinger vilde inden bemeldte Tid ligeledes give Møde hos Undertegnede. Lunde, Scham og Schouve Herreders Kontoir den 3 April M. Knutzen. Hvor, som maatte have nogen Fordring eller være skyldig til Stervboet efter afgangne Pastor Laurentius Holst, Sognepræst i Orbølle paa Als, ville anmelde saadant inden 12 Uger fra 3die og sidste Jndkaldelse at regne, for undertegnede geistlige Skifteforvalter. Svendstrup den 30 Marts 1824. F. Ebbesen, Provst og Sognepræst i Svendstrup paa Als. Forinden undertegnede Exekutores Testamenti slutter Skiftet, efter afgangne Pastor Sibberns Enke, Anne Margrethe, fød Schønning, indkaldes herved en opgiven Arving, navnlig Margrethe, en Datter af den Afdødes Broder, Niels Schønning, der var Degn i Jerslev og boede i Jerslev i Hjørring Amt i Jydland, som ei under Skiftet haver meldt sig, men skal have været givt i Kjøbenhavn, til enten selv at melde sig, eller hendes Arvinger, inden 12 Ugers Forløb, da den hende tilfaldne Arv i anden Fald behandles efter Forordningen af 2 April 1817. Jnden samme Tids Forløb indkaldes og den eller de, som maatte formene sig at have noget hos den Afdøde eller i hendes Stervboe at fordre. Odense og Lumbye den 1 April 1824. Bendz. W. Lütken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Jfølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, indkaldes herved de, som maatte have noget at fordre i den paa Hospitalet her Byen afgangne Lars Christensens Boe, til at melde sig hos Undertegnede inden 6 Uger. Odense Raadstue den 31 Marts 1824. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
At Skiftekjendelse og Beregning i Hr. Kammerjunker C. H.v. Heinens til Skiftebehandling opgivne Boe Dags Dato er afsagt og Skiftet herved sluttet, bekjendtgjøres herved. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 31 Marts 1824. Friestedt. Gottlied Christian Schønheider, Kongelig Majestæts virkelig Kancellierand, Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Skriver i Bjerge, Aasum Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-08
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget LandsOverrets=Prokurator Hølger Frederik de Skeel, hvorlunde han, ifølge det forrige Vognmand Niels Jensen heraf Odense allernaadigst forundte Beneficium paupertatis af 2 Febr. sidstleden samt Stiftets Ordre af 14 denne Maaned og Overeensstemmelse med den bemeldte Niels Jensen under 20 Febr. meddeelte allernaadigste Mortifikations=Bevilling, skal finde sig beføiet til at indkalde den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en af ovennævnte Niels Jensen under 26 December 1816 til det geistlige Overformynderie her i Byen udstædt Obligation, med Pant i Gaarden No. 64 Litr., stor 575 Rdlr. DC., til efter Aar og Dags Varsel at møde inden Odense Byeting, for deres lovlige Adkomst at bevise m.v. Thi indstævner jeg herved, ifølge ovennævnte allernaadigste Bevilling, Alle og Enhver, der maatte have bemeldte Obligation i hænde, til at møde for mig udi Odense Byeting, der holdes: paa Byens Raadstue, sædvanlig Tingtid, den første Mandag, 1 Juni Maaned 1825, for der og da deres Adkomst at beviisliggjøre, eller i modsadt Fald høre bemeldte Obligation ved Dom mortificeret. For Processens Maades Skyld, og forsaavidt Sagen det maatte vedkomme, anmeldes denne Stævning: for Odense Kjøbstæds Overformynderie. Ved Forordningen af 5 Juni 1796 er Laugdag eller Forelæggelse afskaffet. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embeds Segl. Odense Byefogedkontoir den 25 Marts 1824. Schønheyder. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
55 Aargang. Fyens Stifts No. 52. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 6. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 9 April 1824. Jndhold. Frankerig (Lareveillere Lepaux Død. Eskadre afseilet fra Brest). Spanien (Pøbelmord i Toledo og s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
St.). De Amerikanske Anliggender. De græsketyrkiske Anliggender. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Som Kandidater til Præsidentværdigheden i de Deputeredes Kammer valgtes den 29 f. M. med fleste Stemmer Dhrr. Ravez, Chilhand de la Rigaudier, Prinds Montmorency, Cardonel og Ollivier. Til Vicepræsident fik Hr. v. la Bourdonnaye de fleste Stemmer og til Sekretairer ere v. Marinhae, Berbis, v. Blang og v. Coupigtvalgte. Dudons sidstmeldte Angreb paa Gyldigheden af Constants Valg var alvorligt. J Jndledningen erklærede han, at intet personligt Had ledte ham, thi naar der endelig skulde være af det Slags Folk i Kammeret, foretrahan Constant for Andre, som en talentfuld Forfatter, der, havde skrevet saa meget, at Man altid let kunde gjendrive ham af hans egne Værker; men han var fød i Lausanne 176. og altsaa ingen Franskmand. At han havde været Medlem af Tribunalet, beviste heller intet, da enhver tidligere Jndfødsret var ophævet ved Forordningen af 4 Juni 1820. Hans Stamfader Augustin Constant blev forviis, Frankerig 1605, ikke for sin protestantiske Religionsbekjendelse, da Nantes-Ediktet først udkom 80 Aar sildigere; men som anklaget for Majestætsforbrydelse, hvilket Dudon vilde godtgjøre med Constants egne Ord i et af hans Skrifter, hvor det hedder: "Augustin Constant maatte rømme Frankerig som indviklet i en Proces med Protestanterne, der vilde oprette en Republik. Først næste Dag blev det Hr. Constant muligt at fremføre sit Forsvar, der begyndte med Taksigelse til Kammeret, fordi det havde undt ham Tid til at forberede sig. Han gjendres nu Stykke for Stykke Dudons Angreb, og beviste, at Religionsforfølgelse var den eneste Aarsag til at hans Forfædre havde forladt Frankerig. Hr. Terrier de Montriel, senere Ludvig VIs Minister, som endnu lever, har selv meddeelt Constants Fader fransk Borgerret paa Grund af Loven af 15 Decbr. 1790, der tilstaaer alle franske for Religionens Skyld Udvandrede Jndfødsretten. Hans Fader havde ogsaa i flere Aar levet i Frankerig og var død, i Döle. Naar hans Rettighed havde staaet paa saa svage Fødder, vilde Ministrene neppe i 5 Aar allerede have taalt ham som Vælger, Kandidat eller Deputeret. Man burde ikke rode i Gravene, for saaledes at antaste en Mands Æresfølelse &c. Hr. Dudon replicerede herpaa, at hans Borgerret alt forhen var bestridt af Hr. Castelbajae, og i en offentlig Aft har Constant selv underskrevet sig Schveitzer af Fødselt (hvortil C. dog svarede, at det var skeet strax efter hans Ankomst til Frankerig); nylig havde han desuden erfaret, at Constant ikke betalte den lovbestemte Skat. Jblandt Flere talede Hr. Foy for og Hr. Martiignac imod Constant. Slutningen blev, at Sagen, paa Hr. de la Bourdonnayes Forslag, eenstemmig henvistes til samtlige Bureaux, for at undersøges af en særskilt Kommission, og Verifikationen af ConstantsFuldmagt saalænge udsættes. Siden har han selv i Monitøren forsvaret Retmæssigheden af denne Undersøgelse imod andre Blade, med Erklæring, at Agtelse for Forsam i lingen iøvrigt paalægger ham Taushed i en ham personlig vedkommende Sag. Jmellem de Deputerede, hvis Valg gyldighed er udsat formedelst manglende Beviisligheder, er ogsaa Hr. de Marchang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Den af sit Hyrdebrev bekjendte Erkebiskop af Toulouse, har udstædt et Takke=Cirkulaire for Religionens og Legitimitetens Seier ved Valgene. Af en modsat Troe har den Deputerede Hr. Cas. Perier yttret sig, ved at opfordre sine Kolleger til, af alle Kræfter at angribe det nye Valg system, hvorved deres Uafhængighed er reent tilintetgjort, siden Ministrene nu ved deres Embedsmænd skabe baade Vælgere og Deputerede, og ved disse igjen Love, som undergrave hele Forfatningen og Repræsentativsystemmet. Mine Herrer, - løde hans Slutningsord - som mit Fødelands Ven, som det konstitutionelle Monarkies Forsvarer, som Mand af Ære og Samvittighed, erklærer jeg for mine Kommittentere og for hele Frankerig, at næsten den hele Valgsag, saavel i Departementerne som i Hovedstaden, ikke bærer Præg af nogen Valgfrihed; men er et Værk af Ministrene og deres Undergivne. Indenrigsministeren svarede blot, at han vel ind J saae, at Valgene havde krænket Følelser, som meget let lode sig undskylde; imidlertid havde Ministrene ikke, som Man i beskyldte dem for, skabt Valgene, men blot ledet dem. Paa grundede Klager kunde Man vente at vederfares Ret men tomme Jndvendinger vilde Man foragte og forlange, Beviser, hvortil Hr. Perier igjen bemærkede, at hvis Man havde disse, behøvedes ingen Undersøgelse. Det kom ogsaa til en Erklæring imellem den Deputerede Mechin- og Ministeren, i Anledning af dennes Udfald om et for i Kongemagten anstødeligt Valg, og da Stjernen har været saa tjenstfærdig, i Revolutionsakterne at opstøve en, Klik paa Hr. Mechin, oplyser denne selv, at den Petition til Konventet, som hermed menes, netop var stillet imod den Maratske Faktion og Septembermorderne, for hvilke, hans egen Familie og Venner faldt som Offere. Den forehavende Forandring med Statsrenterne giver i denne Tid Journalerne rigeligt Stof, og Enhver yttrer sig for eller imod samme efter den Synspunkt, hvorfra Tingen betragtes. Da der ikke kan lægges Beslag paa disse Renter, saa bestaaer Spillerne af alle Klasser, Bankerot tører, hvoraf 2 endog skulle eie Millioner i offentlige Fonds medens de spotte deres ubetalte Kreditorer, Generaler og Ministre fra Keiserregjeringens Tid, gamle Baronesser og unge Spradebasser, kort, Man finder imellem disse Lykkeriddere Levninger af alle de forskjellige Regjeringer, som hver Dag til et vist Klokkeslet indfinde sig paa Børsen, og Alle jage efter samme Maal. at vinde paa Statens Bekostning. Som Handelsjournalen giver at forstaae, skulle Lasitte, Baring og Rothschild have paataget sig Kapitalernes Tilbagebetaling til dem, som maatte forlange det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Atter har en af Revolutionens mærkværdige Mænd forladt Skuepladsen: Lareveillere Lepaux, som døde, den 28 f. M. i Paris i en Alder af 70 Aar. Han havde i sin Tid været Medlem af den konstitutionelle Forsamling, Konventet og Direktoriet, i hvilket sidste han af Feighed forbandt sig med Barras og Rewbel ved Carnots og Barthelems Udstødelse; men blev selv i Aaret 1799 uden mindste Modstand forjaget af Bonaparte. Han var fød i Vendeen, havde i sin Ungdom først været Jurist og siden dyrket Botaniken, var ogsaa en af Formændene for Theophillantropinernes Sekt, og havde i sin Tid stemt for Ludvig Vis Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Linieskibet Eylau er med et Par andre Krigskibe, under Kontreadmiral Juriens Kommando, den 27 Marts afseilet fra Brest, for at afløse Baron de la Farge paa Stationen ved Jamaica. - Til Ære for den franske Armees sidste Feldttog i Spanien skal i Toulouse reises en Støtte, der ligesom Trajansstøtten skal paa alle Sider prydes med Basreliefs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Spanien. Den 27 Marts skulde Kongens og den hele Kongelige Families Afreise til Aranjues gaae for sig. Marquis v. Talar forlader ogsaa Madrid paa 3 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
J Valencia har Militairkommissionen dømt en Lieutenant Alfaro til Galgen, fordi han offentlig havde roest den hensovede Konstitution, hvorved Aviserne bemærke, at Publikum havde Adgang til Rettens Møder. Henrettelsen skeete den 16 Marts under Fortets Bolværk. En Anden er dømt til 6 Maaneders Galeistraf, fordi han pralede af at have tjent under Ballesteros. Paa den anden Side har Pøbelen i Toled o hængt 4 Konstitutionelle og slæbt deres Liig igjennem Gaderne, hvorover Kongen har befalet at anstille nærmere Undersøgelse og lade de Skyldige vedbørlig straffe. Ligeledes har Hs. Majestæt ladet Roialisterne i Valladolid og Burg os tilkjendegive sit Mishag over deres Opsætsighed og givet General O'Donnel Befaling at fordrive Magt med Magt, hvis de begynde paa nye Optøier. J Roa skal en Trop af de rasende Pøbel mænd have myrdet den konstitutionelle General Empecinado, skjøndt han var indbefattet under Kapitulationen. Disse fanatiske Rædselseener begynde endog at omtales med Afskye i Quotidienne selv. Præsidenten i Raadet af Castilien har ogsaa ved et Cirkulaire i Kongens Navn frabedet sig de mange utidige og overspændte Raad, som gives i de indsendte Adresser, der kun tjene til at ophidse Gemytterne og standse Hs. Majestæts velvillige Hensigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
Alle Opfordringer uagtet, har Baron Eroles endnu ikke villet forlade Barcellona, hvor de franske Anthoriteter have afviist Medlemmerne af den af ham i Seo d'Urgel oprettede Kriminairet. Efter Forlydende vil han ikke afreise til Madrid, før han har faaet 2 Maaneders Traktement, der nu ogsaa er indløbet. Det gaaer saa vidt med Partiegaanden, at en Munk, som i en Prædiken vilde vise, hvilken Ugudelighed Salget af de geistlige Godser var, blev mishandlet paa selve Prædikestolen og maatte tages i Beskyttelse af franske Militaire. Disse befriede og med Magt en ung Konstitutionel, der var faldet i nogle ubarmhiertige spanske Gensdarmers Hænder. 4 Geistlige og en Bonde, som i Rottens Tid mistede Livet, ere igjen opgravede og hæderlig begravede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
De Amerikanske Anliggender. Kongressen i Mexico har udstædt flere Dekreter, hvorefter 8000 Europæiske Spanier skulle forvises Landet, ingen Europæer maa beklæde noget Militair= eller Civil-Embede, og endelig skulle Europæerne betale 2 Millioner Piastre. Paa Cuba yttrer Man stor Frygt for, at den duelige og bestemte Gouvernør, Don Vives, skulde blive tilbagekaldet, da han er beskikket af Cortes-Regjeringen. Desaarsag have de rige Jndvaanere sendt Kongen et Bønskrift om at beholde ham, hvilket er af Vigtighed for Koloniens Rolighed. De Jndvaanere, som have noget at mi 1ste, inddeles nemlig i 3 Klasser, de Konstitutionelle, Vennerne af Uafhængighed og Absolutisterne. Af disse er den første talrigere end begge de andre tilsammen. Men der gives endnu et fjerde Partie, som i Tilfælde af en Revolution snart vilde gjøre af med de andre, nemlig Pøbelen, og Slaverne. Øen staaer saaledes paa en Vulkan; Explosionen kan endnu længe forhales, men udbryder den først engang, kan den let blive en Skueplads for de samme Rædselsseener, som St. Domingo i sin Tid har været.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-04-09
De græsketyrkiske Anliggender. Reis-Effendi har endnu ikke kunnet indlade sig videre med Hr. v. Minciaky, hvortil kommer, at Storviziren, Ghalib Pascha, ogsaa er bleven pludselig syg. Vil Man iøvrigt søge Bidrag til ædle Handlinger, synes Tyrkiet nu Stedet. Saaledes har Jagttageren paa engang to skjønne Træk, til Beviis paa Portens Agtelse for de Europæiske Magter, og især Engelland, det ene om en opdaget Hverving for de græske Jnsurgentere midt i Hovedstaden af en Præst fra Zante, ved Navn Dinoysios, der var lykkedes saa vidt, at over 40 Fartøier vare hyrede, for at bortføre de Hvervede. Nogle fornemme Deeltagere af Komplottet pønsede endog paa at stikke Arsenalet ibrand, da det Hele opdagedes, og over 100 Personer bleve fængslede. Der iblandt vare 11 Jonier, hvorover Lord Strangford lagde sig derimellem og udvirkede da, at der blev indledt en ordentlig Rettergang imod dem, som Porten endog taalte, at en brittisk Kommissair bivaanede. Udfaldet blev, at Dionysios og en anden Jonier dømtes til Galeierne, 2 bleve i frikjendte og de Øvrige forviste til Asien. Det andet Exempel bestaaer i, at da Lord Byron den 1 Januar vilde sætte over fra Zante til Missolunghi, blev han indhentet af 5 tyrkiske Krigskibe. Selv frelste han sig paa et lille Roe=Fartøi ved Folkenes Hurtighed; men et større Transportskib under Engelsk Flag, med hans øvrige Følge Heste, Eqvipager, Penge og et anseeligt Forraad af Krigsmunition, blev opbragt til Patras. Jmidlertid beqvemmede Kapudan Bey sig til at frigive det imod en ubetydelig Løsepenge, efter Foregivende ved en Grækers List som foregav at have frelst hans Liv for mange Aar siden. Jstedetfor, som Man troede, at tage Kapudan denne Eftergivenhed ilde op, lod Porten det brittiske Gesandskab erklære: "at den fuldkommen billigede samme, endskjøndBestemmelsen af Lord Byrons Expedition ikke var den ubekjendt, og greb med Fornøielse Leiligheden til at overtyde Engelland om, hvor gjerne den opofre Alt for Ønsket, at vedligeholde Venskab med de fremmede Magter.