Berlingske Tidende, 1762-04-12
London, den 30te Martii. Den 26de huj. bleve 2de Courerer herfra afsendte med Sager af stor Vigtighed til nogle fremmede Hoffer. Derimod ere her fra Petersborg og Berlin 3 Expresser ankomne, og man siger, at en offensive og defensiv=Tractat er saa godt som sluttet imellem Rusland og Preussen. Vi fornemmer midlertid, at Kongen af Portugal endelig har gjort Hoffet i Madrit den endelige Erklæring, som bestaaer deri, at da Hs. Allertroeste Majestæt ikke havde nogen Klage at anføre mod Spanien eller Storbrittanien, og der var intet Forbund paa Hans Side i Gierde med nogen af disse 2 Kroner, saa havde Han fast besluttet at iagttage den nøyeste Neutralitæt i Henseende til den Uenighed, som har yttret sig imellem dem. J Følge denne Neutralitet vilde han tillade saavel Spanske som Engelske Skibe en fri Indgang i sine Havne, med det Vilkaar, at de skulle opføre sig overeensstemmende med de i alle Europæiske Søe=Pladser bestemte Anordninger. Menskulde der, imod al Forhaabning, være gjort et Anslag med Magt at drive han fra sin antagne Neutralitæt, og derved angribe den Ret, som Han besidder, som regierende Herre, saa vilde han stille sig imod den med sin , heele Magt. " Saafremt det Rygte, som her gaaer, er sant, at Admiral Rodnen tilligemed 10 til 12 Skibe af Linien virkelig er afseilet fra Martiniqve til Jamaica, for at forene sig med Capitain Forrest, hvilket og af den Aar saa synes rimeligt, saasom han har faaet en grundig Efterretning fra Gouverneur Littieton om, at de der ventede den Spanske Flode: Saa vil han uden Tvivl antreffe samme Flode i Jamaica, om den skulde vove sig til at angribe den ommældte Plads, førend Floden fra Brest var stødt til den. Men da denne Flode ikke er afseylet fra Brest førend den 23de Januar. og det uden Rocheforter Estaden, og da Admiral Rodney har faaet Efterretning om dens forehavende Afseyling, saa smigrer man sig her meget med at samme skulle blive optaget enten af Fløden for Martiniqve eller af Admiral Rodney i Jamaica. Derved kunde de, istæden for at forene sig med Spanierne, tiene til at forstærke den Engelske Flode; og da vi besidde Martiniqve, saa kunne vi være fuldkommen i Stand til at bemande dem med vore Matroser, som befindte sig der som Fanger. Den er endnu en anden Omstændighed, ved hvilken vi kunne bemestre os Escadren fra Brest. Skulde samme ikke faae Underretning om, at vi have erobret Martinique, hvilken Øe dog maatte være i vore Hænder, førend den der kunne ankommen, saa ville de vist forsøge at løbe ind i nogle af Havene, for at kaste en Hielp derind, i Særdeleshed om vore Folk lokkede dem til sig med Franske Flage. Paa denne Maade ville den løbe i det samme Garn, som adskillige Franske Skibs=Fartøyer bleve fangne i, efter vor indtagelse af Louisburg. Der gaaer imidlertid det Rygte, at der befinde sig 17 Franske og Spanske Krigskibe i PortoRico. Jmellem London, Petersburg og Breslau gaae bestandig Courerer frem og tilbage. Man legger til, at der skulle endnu være trofne andre Messurer imellem vort, det Russiske og Preussiske Hof, dersom ingen almindelig Fred skulde bringes til Veye. Vor nærværende Krigs-Secretair, Hr. Charles Townshend skal, som man fornemmer, afgaae som Storbritanisk Gesandt til Kiøbenhavn for der at afløse Hr. Titley. Man taler og om en Subsidie=Tractat imellem Engeland og Rusland. Den 22de ankom Hans Majestæts Skib, Norwich med glædelige Depecher fra Generalmajor Monkton af 9de Februarii, Overbringeren, var var Major Gates, den ommældte Generals Alde de Camp, og fra Admiral Rodney af 10de, hvilke Capitain Derby bragte. Man har ikke villet tilstaae Martiniqve saadan en Capitulation som Guadaloupe, men denne Øe skal være Hans Majestæt paa selv samme Maade underkast, som de øvrige Øer i Westindien. Det er i det ringeste 2 Fierdendeele af Øen, som vore Tropper allerede have indtaget, og deriblant ere 9 stærke Redouter. Ved Hr. Gates Afgang vare og adskillige Batterier allerede oprettede, som skulde spille paa Fortet St. Pierre, i hvilket de fleeste Franske Officierer have kastet sig. Admiral Rodnen skal have taget hen imod 20 Kapere i Havnene af Martiniqve. Breve fra Lissabon mælde at Portugieserne have i deres Krigsrustninger allerede bragt det saavidt, at de kunne for rykke i Marken end Spanierne. Ligeledes erholde vi med de i Dag derfra ankomne Depescher den behagelige Efterretning, at Hans Majestæts Krigskib, The Blond, har taget et Franskt Ostindiskt Skib af 150000 Pund Sterlings Værdie.