JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Udenlandsk. Holland. Fra Haag under 14de Febr. meldes: At den polske Resident Midleton, de danske og svenske Gesanter, Baron Schubart og Gren Løvenhielm den pfalzbayerske Minister von Willingen, den americanske Gesandt Adams og Gesandtskabsførerne fra det Russiske og Preusiske Hof Novekof og Bielefeld, have alle, hver for sig havt en Conference med Præsidenten Peter Paulus. Paa General Pichegrus Forslag søger Præsident Peder Paulus at formaae Generalstaterne til at erklære det 3 farvede Flag, som Hollænderne sædvanlig brugte til Giøs, for det Bataviske Nationalflag, samt at alle Militaire skal bruge samme Couleurer til Kokaroer og Skierser. De Deputeerte fra Provindsen, Grøningen har erklæret for Generalstaterne: At deres Provinds ikke var i Stand til at opfylde den Franske Reqvisition, da Engelænderne endnu vare indqvarterede paa det platte Land, og der ødelagde alt. Af det Hollandske Folks provisoriske Repræsentanteres Protocoll, haves følgende: Den 9de Februarii. Fra Waar dingen, Naarden og Gooylande, som før ingen Stemmerettighed har havt i Staternes Forsamling, bleve Deputerte modtagne og beedigede under almindelig Glædeskrig. En fransk Officeer fremkom med 4 Arrestantere som vare ankommen med en Pinke fra Engeland, og meldte tillige, at man i Schevenningen havde arresteret adskillige, som foregav at de vare komne fra Amsterdam, men havde ingen Pas. Det blev befalet nøie at forhøre disse Arrestantere. Generalqvarteermester Bentindforestillede Præsidenten at hans Broder var reist til Engeland med den ældste af Wilhelm. 5tes Sønner og ønskede at komme tilbage. Præsidenten blev authoriseret til at sige ham. Der var vel udgivet en Placat imod Emigreren, men ingen imod tilbagekommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Paa den americanske Gesandts Tilkiendegivelse, at den vare adskillige seilfærdige amerikanske Skippere som frygtede for at blive tilbageholdt, blev den commanderende, Officeer for Søehavnene, tilsendt befalinger; inden en bestemt Tid at visitere alle Skibe, og anholde alle Personer derpaa, som ei havde Pas. Alle neutrale Nationers Gesantere blev en fransk Afskrift heraf tilsendt. Det blev besluttet at sende et americansk Skib til Ostindien, med Efterretninger og Revolutionen, og ligeledes at sende Efterretninger derom til Aleppe, Constantinopel og Genua. En Plan til den forfaldne Nationalcredits Ophielpelse blev indleveret. Velfærdsudskuddet meldte, at 4 af dets Medlemmer havde været i van Spiegels Huus, og der funden paa det anviste Sted de i Ziffre skrevne Breve, som Udskuddehaver ladet retskrive, og ere forefundne ligelydende med de af Letyveld indgivne Afskrifter. Foruden andre Breve og Papirer som de fandt, udleverede van Spiegels Kone dem og 4 Nummere af Debat-Journalen. De franske Folkerepræsentantere have skriftlig forlangt at være tilstæde ved alle Arrestanternes forseglede Papirers Aabning, og fornemmelig ved van Spiegels, hvem de anseer for en af den franske Republiks største Fien Van der Spiegel og Bentink Rhoon blev af 2de Statentienere ved Nattetid arresterede, og derpaa ved Franske Husarer bragt til Castelaniet. Af Protocollen den 10de Febr. Der blev oplæst, en af de Franske Folkerepræsentantere gjort Anmærkelse, over en udgiven Publication angaaende de Franske Assignater, som derfor blev modificeret saaledes: at det stod enhver frit for utvungen at modtage Assignater. Proviantudskuddet tilkiendegav at de Franske Folkerepræsentantere havde fordret 20,000 Par Skoe, inden 3 gange 24 Timer, til Afslag paa Reqvisitionen. Da en Pinke med 2 Commissairer skal skikkes til Engeland, saa blev den Rotterdammer Børs efter Ansøgning til staaet, at alle indleverede uforseglede Breve, ikke skulle leveres til Postamtet, men til en Privat Person. For Borger Repræsentantere bleve udnævnte til at giennemlæse dem, og derefter at forsegle dem med Landets Segl Den americanske Gesandt blev tilladt at sende et forkiendtgjorde at Coureren Reder, der var sendt til Paris. seglet Brev til sin Fader i America. Præsidenten befor at betyde Brandtsen og Repelger, at de ikke meere havde at underhandle for Provindsen Holland, var kommen tilbage, og at de havde svaret: "De vare langt fra ikke for at stifte Forvirring, men da de havde faaet deres Andragende fra Generalstaaterne, maatte de og den Agtelse de skyldede en af de fornemeste Provindser give dem Kundskab derom, uden derfor at tilsidesætte (Holland)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Til Vliesingen er ankommen en Barke med 2de Franske Commissairer, der overleverede et Brev af følgende Jndhold: "At hele Holland var besadt med franske Tropper, og at alle Stæder havde aabnet deres Porte for dem, hvorfore Commandanten paa Øen Valchern blev opfordret at modtage dem paa samme Maade, da de kom som Venner." Staaterne af Seeland har derpaa besluttet at sende en Deputation til den Franske General, erkiende den Franske Republik og frivillig overgive sig. præsentanteres Proclamation bekiendtgjort, efter hvil I Amsterdam og alle Stæder, er de Franske Folkereken alle og enhver, som er noget skyldig til, eller har noget i Gemme for de med Frankrig i Krig værende Magter, eller Franske Emigrantere, eller Kirker og Stiftelser beliggende i de mellem Rhinen og Søen overvundene Lande, skal inden 8te Dage anmelde samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Fra Rotterdom af 14 Febr. skrives: at skiønt ingen Engelske Poster haves siden den 9de Januarii, har vidog erholdt en fra Hoffet i St. James den 21de Jan. udgaaet Proclamation, som befaler: "At alt Gods, Vare og Effecter, som directe kommer fra en af de 2 forenede Provindsers Havne, paa hvad for Fartøier, det end maatte komme, maa, indtil nærmere befaling, lande, oplægge og bevare til egen Sikkerhed deres Gods i Magaziner, for Eierens Regning og Risico, under de Kongel. Embedsmænds og Eierens egen Opsigt, indtil behørig og lovlig Bestyrelse kan træffes, med at sætte deres Eiere i Stand til igjen at udføre det, eller paa anden Maade at dispotere derover. Ligeledes skal alt Gods, Vare og Effecter, tilhørende de forenede Provindsers Undersaatter og Jndvaanere eller Engelske Undersaatter, eller Undersaatter af Lande, som leve i Venskab med Kongen, og som komme fra en Deel af Europa, Asia, Africa eller America, som er i Venskab, med Hans Majestæt, det maae være paa Hollandske, Engelske eller andre Venskabelige Skibe, og som ere bestemte til Hollandske Havne, til nærmere befaling, have Tilladelse at lande i enhver Engelsk Havn, og der i Varemagaziner at oplægge og bevare samme for Eiernes Regning og Brug. (Heraf sees hvor overilende og falsk Rygtet i nogle Tidender var, som alt talte om Hollandske Skibes Opbringelse.) Greffier Fagels 2de Brødre, som havde ledsaget Arvestatholderen til Engeland, er ved deres Tilbagekomst i Scheven ngen, tilligemed L. Heyde, arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Da Postcoursen endnu bestandig er sperret, saa bliver nu alvorlig tænkt paa at anlægge en Paketbaad imellem Amsterdam og Hamborg saasnart Skibsfarten bliver aaben. Der siges endog, at den første er afgaaet derfra den 18 Febr. Vexelcoursen er paa Hamborg Cassa 33 en halv a 33. Bancopenge er 88 en halv Frankrig. Matthien aflagde en Beretning i Conventen den 8de Febr. "At man under Forevending af Ungdoms Selvraadighed, havde yttret farlige Bevægelser. J Folkeselskaber og paa offentlige Pladser havde man prædiket Oprør og Conventens Ødelæggelse. Mænd og Qvinder havde fordret den forrige Blodregiering tilbage. Man havde søgt at ophidse Forstæderne, og der ombaaren Marats Billede. Sikkerheds udskuddet har desaarsag ladet adskillige arrestere og borttaget Marats billede hvor det endnu fandtes, samt i Forstæderne ladet alle Clubber tillukke. Den 9de blev Marats Udstødelse af Pantheon decreteret, hans Mausolleum paa Carouselpladsen er og ødelagt; og da hans Buste i Slagterboderne blev slagen i Stykker, overhældte en Slagter den med Blod. J Toulon ere blodige Op triin foregaaet mellem Jacobinerne og det mildere Partie. J Bourdeaux og Naney hersker stor Mangel. Bourdeaux faaer hver Person kun 7 Unzer Brød daglig. J Naney har 300 Personer bortkastet Nationalkocarden og formedelst Brændemangel omhuggen Træerne. Tropperne som var commanderet imod dem, maatte igien trække tilbage. General Moreau som bloqverer Luxemborg skal have skreven, at naar han ikke snart til Proviant, maatte han ophæve Blocaden. Den 10de blev Fredstractaten med Toscana overleveret Velfærds udskuddet til Ratification. Storhertugen gaaer ud af den bevæbnende Coalition, og godtgiør Franskmændenne det Korn som Engellænderne i Livorno fratog dem. Tractaten blev beordret til Trykken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Adskilligt. Den 24de Febr. om Eftermiddagen kom en med Passer fra det franske Generalitet forsynet Dansk Expresser igiennem Altona, som Natten til den 19de var afreist fra Amsterdam, man veed deraf, at Roligheden saavel i Amsterdam som heele Provindsen. Holland har været vedvarende til den 18de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Udførsel af Penge, Guld og Sølv er forbudt i Holland, allene de paa Østersøen handlende Kiøbmænd, som ere vandte til at betale deres Vare med rede Penge have dertil Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Engelænderne skal den 17de Febr. igien være fremrykket mod de Grønningske Lande, og have der i Egnen besadt Niewschans og andre Steder, samt sperret 1 Postiøbet imellem Grønningen og Lingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
J Jurisdictionen af Otmarsen fældes paa det adelige Gods Singraven mange Træer, som man siger, til Palisader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Over Dasseldorf har man meget ugunstige Efterretninger fra det Cleviske, Meursiske, Gelderske og øvrilge der værende Preusiske Provindser. Der skal være laffordret dem en Contribution af 5 Millioner Livres, luden derfore at eftergive noget i de reqvirerede Monde ringer. Formedelst Communicationens Sperring med Holland, er Mangelen paa Levnetsmidler der meget stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Fra Hannover er for nyelig afgaaet til Armeen et stort Antal Munitionsvogne og Feltstykker, paa hvilket med første skal følge en stor Transport svært Skyts. J Kanonstøberierne arbeides uopholdelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Den nye Reis-Effendi i Constantinopel skal være de Franske meget gunstig. Franskmændene er der overalt meget vel lidt, og deres Nationalcocarde tiener Reisende over heele Asien til Sikkerhed og Anbefaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Det Stokholmer Publicum, bliver immer mere og mere vandt til at undvære de i sidste Forordning forbudne udenlandske Luxusartikler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Den Engelsk Hanoverske Armee, som commanderes sen Chef af Grev Walmoden, har sit Hovedqvarteer i Osnabrich. Den hele Armee har siden den 5te lagt i Vinteravarteer uden at blive foruroeliget af Fienden. Den venstre Fløy gaaer til Lippe og den høire til Emden. Fienden er ikke saa stærk som vi, og synes paa sin Side at vil holde sig rolig. Den Hollandske Festning Coverden blev sleiset af Engelændene, inden de rømmede den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Efter Forlydende forbliver den Arvestatholderske Familie ikke i Engeland, men kommer til Berlin. Man bestemmer det nye Slot i Potsdam og det i Kopenick til deres Opholdsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Efter at Østerrigerne havde forladt Emmerich, gi Franskmændene over Rhinisen dertil, kiøbte Vahre af adskillige Kiøbmænd som de alt betalte med Assignater, og tillige udøvede adskillige Voldsomheder. Staden har derpaa faaet en Salvegarde af den commanderende General i Arnheim. Den franske General Morlo sadt der 1000 Par Skoe, 100,000 Pund Høe, ligesaameget Halm og nogle Heste i Reqvisition. Det hedder: at Staden Cleve maae betale til Contributionen 36000 hollandske Gulden, Calcar 8000, Grithausen 6000 og det derværende Nonnekloster 2000, men af hver Morgen Land 10 Daler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Bekiendtgiørelser. General Postamtets Circulair=Ordre af 24de Januarii 1795. Saavel fra de Kongl. Collegier som andre, ere indkomne igientagne Besværinger over, at det med Pakkeposten forsendende Gods har i en eller anden Henseende underveis taget Skade, tildeels, fordi at samme ikke fra AfsendelsesStedet har været forsvarligen og anordningsmæssig indpakket. Samtlige Post-Contoirer paa Rutten fra Colding til Aalborg, bliver altsaa herved alvorligen tilholdte at de paa det nøieste efterleve Anordningerne, ved ei at medtage noget Gods til Forsendelse med Pakkeposten som ikke er forsvarligen indpakket, og følgeligen ingen gamle forraadne Kurve eller Kasser af tynde igiennemskaarne Brædder uden Emballage med videre, ligesom det Forsendende og maae være forseet med tydelige Mærker efter Anordningerne. De Post-Contoirer, som herimod forsee sig, maae vente at det deraf flydende Tab bliver for Deres Regning. Paa Steensballegaard den 17de d. M. døde Rasmus Sørensen som tiente Forpagteren Hr. Quade for Røgter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Det bekiendtgiøres herved den Afdødes Slægt som skal være paa Scheelgaards Gods, og hvem er vides ikke, at hans efterladte Tøi er taget under lovlig Behandling, mens er saa ringe at det ei nær har kundet bekoste hans Begravelse som hans Hosbonde har besørget. Og da Skiftet er berammet at sluttes den 12te Maji herpaa Gaarden, saa vilde hans Arvinger tage Møde for at paasee deres Ret. Steensballegaard den 28de Febr. 1795. Schiøtz. Samling af Forordningerne for Aaret 1794, ligeledes for Aarene 1789. 90. 91. 92 og 93.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Staats=Calender for Aaret 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Haandbog for Communicanter. Lands Læstøvelsebog for Ungdommen. Den værdige Landboeqvinde, andet forb. Oplag. Dansk Admiral Spans Levnet. Den fortsatte Grandison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Samling af historiske Efterretninger om danske Søe=Osicerer. Over Oplysning, om den kan være farlig for Staten a c. Forordning om Hegn og Fred for Jorderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
For billig Priis er dette at faae i Aarhuus, hos D. C. afgangne Bogbinder Jessens Enke. Enken der i nogle Aar haver opholdt sig udi Hornum Præstegaard i Ondsild Herred, Aarhuus Stift, er den 25de d. M., sammesteds ved Døden afg., sal. Madame Cicilia Chatrine Jahn. født Samsing, Enke efter afg. S. T. Hr. Bonde, Jahn, forhen Sognepræst til Ølls i Hinsted Herred Wiborg Stift. Efter Dødsfaldets Anmældelse, er Stervboen strax taget under lovlig Behandling af Underskrevne, men da tilstædeværende ved Registerings-Forretningen, ei haver kunden give nogen vis Oplysning om denne Stervboes rette paagieldende Arvinger; altsaa indkaldes (3de Sinde i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender) saavel disse som Credi= og Debitorer, at melde sig enten ved Boens Aabning, Torsdagen den 26de Martii førstkommende, eller og hos mig Undertegnede, inden den i Loven foreskrevne Tiid, da enhver skal vederfares hvad lovligt og Ret er. Mariager d. 28 Febr. 1795. M. Balwig. Provst i Onsild=Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
J følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilgning at 20de Februarii sidst, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter den i Horsens afdøde Frue Bodil Hoffgaard til Tammestrup, ligeledes afgangne Statsraad Gert de Lichtenbergs Efterleverske, eller efter sidst velbemelte vendes Mand, med deres Fordringer for os som beskikkede Skifte Commissairer at fremkomme, og saadan deres Krav inden fornævnte Tids forløb at anmelde og beviisliggjøre. Horsens og Boller den 2den Martii 1795. N. C. Carøe. N. Borch, Formedelst Forandring af Boepæl, bliver Ans Kroe ved offentlig Auction den 31te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet paa Randers Raadstue, stillet til Forpagtning paa visse Aar, eller til Fæste paa Livstid efter Omstændighederne, at tiltrædes til 1ste Maii næstkommende. Bemeldte Ans Kroe er beliggende paa Landeveien, imestem Viborg, Aarhuus og Schanderborg Kiøbsteder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Foruden Kroeholdet har Stedet Privilegium, til, at kunde handle med grore Vahre. Bygningerne ere alle af nye opbygt, og ere: a) Vaaningshuuset af Grundmuur, opmuuret, bestaaer i Længden af 52 Alen, Breed 12 Alen, teglhengt og indrettet til en honet Families Beboelse saaledes: En Skienkestue og Kammer, et Kiøkken, en Daglig- og en Storstue samt 6 Kammere foruden Forstue, og en meget beqvem og vel indrettet Jordkjælder. b) Et Huus indrettet til Brøgger= og Herberggeer Huus, hvori en vel indrettet Bager Ovn. c) Et Huus indrettet til Stald, Fæe= og Faarehuus samt Foerbaased) Et Huus indrettet til Kornlade og et dito til Tørvehuus. e) Giæstestald og Kiørelade til Beqvemmelighed, for Reisende. Foruden disse Bygninger følger 4 Huuse i Byen, indrettet til fire Bønder Familier, hvoraf Besidderen af Kroen kan betinge sig Arbeide eller aarlig Afgift. Huus sene ere alle af brændte Steen opmuuret og af sufficant Bygning. Stedet staaer for Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkr. foruden Skovskylden; svarer hverken Konge eller Kirke=Tiende; Udsæden aarlig er 40 Tønder af alle slags; Høe kan avles 28 a 30 Læsser. Ved Stedet kan fordres og græsses 16 a 20 Fæehøveder, 30 a 40 Faar, samt 4 Bester. Stedet ligger behagelig, som best skiønnes ved at tage samme i Øiesyn. Skulle nogen under Haanden attraae at ville kiøbe bemeldte Ans Kroe med sine Rettigheder, ville de behage, at henvende dem til Undertegnede, som dertil har Commission. Allinggaard pr. Viborg, den 2den Februarii 1795. Reinert, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Herved har jeg den Ære at bekiendtgiøre, at Catalogi over de Løsøre og Effecter jeg Capitain Styrup til Søeholt, agter, formedelst Forandring af Boepæl, at bortsælge førstkommende 10 Martii, paa bemeldte Søeholt, findes hos Hr. Postmester Holm i Aarhuus, Hr. Peder Abel i Randers, og Hv. Søren Juul i Greenaae og Hr. Niels Kolding i Ebbeltoft. Søeholt den 21de Febr. 1795. Styrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede ved offentlig Auction den 19de Martii, at bortsælge de tvende mig tilhørende Gaarde her i Aarhuus, beliggende ved Mindeport tilligemed de derved liggende Jorder, enten samlet eller separat. Conditionerne hvorefter samme blive bortsolgte kan faaes til Eftersyn ligesom og Kortet over Jorderne. Skulde imod Formodning intet antageligt Bud skee, bliver bemeldte Jorder samme Dag opraabt til Forpagtning paa et Aar. C. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-04
Den paa Holbechgaard til den 11te Martii berammede Auction, over der værende Hollænderie Kiør, er udsadt til næste 4de April. Holbechgaard den 23de Febr. Ammitsbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Hans Kongl. Høihed Kronprindsen har ladet blandt de herværende Fattige uddeele 200 Favne Brænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Jndvaanerne i Staden Nordburg, er i Anledning af den i Fiør lidte Jldsvaade skienket en Kon. Understøttelse af 3000 Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Den af Søe-Assecurance-Compagniet forrige Aar forassecurerede Capital beløb sig til 10 Millioner 45472. Rigsdaler, de derfor hævede Præmier 907958 Rigsdaler og Compagniets rene CassaBeholdning, bliver beregnet til 5 Tønder Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Efter Forlydende, skal samtlige Officerer ved den danske Armee i Fremtiden bruge røde og guulstribede sikke Scherser, naar de giør Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Fasteprækener paa Onsdag. I Domkirken Hr. Bechmann. J Hospitals-Kirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Udenlandsk. Holland. De hollandske Deputeerte Hahn, Lestevenon og Lone, har den 31te Jan. foreslaaet i Generalstaaternes Forsamling: "At give Hofferne i Wien, Berlin og London, ved de der residerende hollandske Ministre, Efterretning om Sagernes forandrede Tilstand, og tilkiendegive dem, at Generalstaterne ikke destomindre ønskede at leve i Venskab med dem, at den franske Republik havde høitidelig erkiendt det bataviske Folks Uafhængighed, og at Generalstaterne holder sig befriet fra den Garantie, som Hofferne i Berlin og London 1788 havde givet for den saakaldede Constitution. Endvidere erklærede de Deputerede: at af en Jndberetning fra Admiralitetets Commiteerte, erfaredes, at alle Krigskibene kun vare provianterede til Martii Maaneds Udgang, og at i Admiralitets=Kassen von der Maatz, var kun 7000 Gülden i Behold, og store Summer reste rede endnu til Udbetaling paa forrige Aars Sold. Denne slette Tilstand, maatte ikke meere som under forrige Administration, blive skiult. Directionen ved Søesagerne og Kasserne bleve fundne i saa elendige Omstændigheder, at de Deputerede, maatte spørge Generalstaterne, om en saadan Opførsel imod Folket ikke burde ansees for criminel? Ligeledes har de Deputerede bemærket: "At den Skrivelse som Generalstaterne havde ladet udgaae i Anledning af de fornødne Penges Anskaffelse til den franske Reqvisition, var affattet i alt for truende Udtrykke, der ikke stemmede overeens med den nu herskende Friehedstænkemaade. Generalstaterne maatte for Eftertiden afholde sig fra slige Udtryk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Den 4de udgav Staaterne af Holland en Placat mod Emigration. Efter samme maae ingen uden Municipalitetets skriftlige Tilladelse, reise udaf den Provinds de boer i, mindre udaf Landet, under Confiscations- og Livsstraf. Admiral Kinsbergen fik den 6te sin Afskeed efter Ansøgning, men maae ikke forlade Landet. Saa blev og besluttet, at alle Arvestatholderens Godser skulle sættes i Requisition, og alle hans Documenter og Papirer saavelsom Statsraadets, under Segl tages i Forvaring. Da Arvestatholderens Skatmester tilkiendegav, at alle Penge vare paa Pinker overbragte til Engeland, og Domaineraadet altsaa ikke kunde tilveiebringe de franske Folkerepræsentanteres Diætpenge, saa blev besluttet, at der maatte foranstaltes et Forskud, der skal betales af deres Gods som ere Skyld, i denne overordentlige Udgivt. Skipperne paa de Pin ker som har overbragt Arvestatholderen til Engeland og nu er kommen tilbage, skal være udspurgte, om hvad for Personer og Gods de havde om Borde, samt af og ved hvem de bleve escorterede. Paa Generalstaternes Spørgsmaal, om der var gjort Anstalt til at sende en Flode i Søen, har Admiralitetet svaret: at dette, formedelst Pengemangel, og halvniende Tønde Guld Gield, var umuelig. Admiral Kinsbergen og den nuværende Admiralitetssiscal van der Hoop ere arresterede og alle det arvestatholderske Hoffes Betientere, ere indstillede til de franske Folkerepræsentanteres Disposition. Den hidtil udskrevne franske Reqvisition bliver anslaaet for 15 Millioner Gulden. Den i London udkomne Cabinetsbefaling af 21de Jan. (som i forrige Avis var indrykket) angaaende de i engelske Havne ankomme hollandske og til Holland bestemte Skibe, hvoriblandt er, 6 riigladte ostindiske Retourskibe, bliver her anseet som en Embargo, og de med Cartellskibet til Engeland sendte Commissairer, har Commission at reclammere dem. Den franske Armee i Holland regnes for 87,000 Mand, og man mener, at der endnu let kunne støde 50,000 Mand dertil fra Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Frankrig. Den 13de Febr. fik Conventen Efterretning om, at en af Rojalisternes Anførere i Vende ved Navn Chivar, har nedlagt Vaabenene. General Stoflot, skal nu og være tilbøielig til Fred, og har anholt om en Sammenkomst med Conventscommissairerne paa Broen ved Vihiers. Den gamle Franske Munterhed, skal ellers endnu vedvare blant Rojalisterne i Vender. De synger ofte, især Sange til deres GeneralsCharrettes Ære, gifter sig stærk, og Traktamenter og Baller er almindelig blant dem. Folkerepræsentanterne Guezno og Quermer i Orient har efterladt sig en Adresse, hvori Overskriften Friehed, Lighed Broderskab eller Død, er saaledes forandret, at istæden for eller Død, staaer disse Ord: Menneskelighed og Retfærdighed. De har sadt alle Præster i Friehed, som vare arresterede, fordi de ei godvillig ville nedlægge deres Embeder; i de 3 Departementer Morbihan, Nordkysten, Jsle og Vilaine skal herske frie Gudstieneste for alle Borgerclasser, da Kirkernes Sperring og Alternes Ødelæggelse allene var skeet af hin forbryderske Faction, hvis Hoveder Conventen nu har straffet. En nye Nationalang, som næsten daglig synges paa alle vore Theatre, fører Titel: Folkets Opvaagnelse, er opfyldt med Afskye og Hevn over det Jacobinske System. Den 13de kom man paa et Theater i Slagsmaal hvor Jacobinerne blev kastet ud.