Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Fædrenelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 17 af Stændertidenden indeholder: 1) den udførlige Beretning om Sagen angaaende et Udkast til en Forordning om Afholdelsen af Høst= og Maanedsting paa Færøerne. Forsamlingens Jndstilling var overeensstemmende med den af den nedsatte Committee (Tillisch, Krieger og Salicath) afgivne Betænkning og gik ud paa, at den tiltraadte alt Væsentligt i Udkastet og kun henstillede til Hs. Mods Overveielse,, hvorvidt Maaneds tings Jndførelse i Thorshavn kunde have til følge, at det circa 1 1/2 Miil fra Thorshavn hidtil afholdte Vareting kunde gaa ind, hvorved en Deel Omkostninger med vedkommende Embedsmænds Befordring til Tingstedet, samt den aarlige Godtgjørelse til den Kongebonde, som afgiver Tingholdet, formeentes at kunne bespares"; hvorhos dog bemærkedes at dette Tings Afholdelse beroer paa en gammel Landeskik. - 2) Den foreløbige Beretning om Forhandlingerne ved Forsamlingens Møder den 27de og 28de f. M.; disse bestode i Følgende: a) Cancellieraad Hempel oplæste et Andragende fra Veierne og Maalerne i nogle af Fyens Kjøbstæder, som gik ud paa, at deres Embede maatte sættes paa en fastere og bedre Fod, navnligen ved en tvungen Salt- og Kornmaaling. Den kgl. Commissarius oplyste, at en saadan Bestemmelse vilde paalægge Handel og Omsætning en unyttig Byrde og være i Strid med den nye Lovgivnings Grundsætninger, og Forsamlingen antog eenstemmigen, at denne Sag ikke egnede sig til Behandling af nogen Committee, b) Justitsraad Salicath forelæste et af ham udarbeidet Forslag til en Petition om, at der maatte blive forelagt næste Stænderforsamling et Udkast til en Straffelov, ved hvilken de endnu gjældende Lov Artikler, forsaavidt deri indeholdes lemlæstende Straffe, ophæves, og passende Frihedsstraffe fastsættes for de Forbrydelser, bemeldte Lovartikler angaae. Da den kgl. Commissarius imidlertid bemærkede, at den foreslaaede Forandring ikke vil kunne iværksættes, uden en Reform i Straffelovgivningen, der maatte omfatte flere Klasser af Forbrydelser, og da Forsamlingen tidligere havde besluttet at andrage om en ny Straffelov, tog Proponenten sit Forslag tilbage; c) Proprietair Langkilde forelagde Forsamlingen Forslag til en Revision og Forandring i Lovgivningen og Fattigvæsenet. Dette Forslag, som han nøiere motiverede og udviklede, blev udførligen gjennemgaaet ved et MedPlem af Forsamlingen, der bestred det Punkt for Punkt, og stemt imod en Committees Nedsættelse. Et andet Medlem yttrede, at der i Grundprincipet for Anordningerne og Fattigvæsene, torde søges en Hovedgrund til de mange Klager, som ideligen fremsættes over Fattigskattens Størrelse. Der tages nemlig ikke Hensyn til, hvormeget enhver Commune er istand til at præstere; den tvungne Fattigskat hæmmer den private Godgjørenhed og den lette Adgang til Understøttelse af Fattigvæsenet for rer til Lediggang; ved en Reform maatte man i det Hele gaae dybere ind i Sagen; han stemte derfor ogsaa mod en Committee. Et tredie Medlem bemærkede, at Forslaget vistnok fortjente Opmærksomhed, men at Proponenten, da en ny Communallov her i Landet kunde ventes, maaske deri vilde finde Anledning til at tage sit Forslag tilbage, indtil denne var udkommen. Heri erklærede Proponenten sig enig, og tog saaledes sit Andragende tilbage; d) Forligelsescommissair Thomsen, loplæste et Forslag til Politivæsenets Skærpelse paa Landet, især med Hensyn til Samlinger ved Gilder. Et Medlem bemærkede, at det vilde stride imod billighed at sætte Bønderne under et skarpere Politiopsyn, blot fordi der ofte fandt Uordener Sted, ved deres Gilder, og fandt i det Hele Forslaget ikke motiveret nok til Behandling af en Committee. Et andet Medlem bemærkede, at den paatænkte nye Communallov muligen vilde gjøre Forslaget mindre nødvendigt, og Proponenten tilkjendegav, at han tog det tilbage, for enten at see det indstillet under Behandlingen af Communallovgivningen, eller for paa anden Maade at faae de foreslaaede Skærpelser anbefalede til almindeligt Gavn. (Fortsættes.)