JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Hs. Majestæt har ofte staaet stille ved Udsigten til den prægtigste Triumf, og bortvendt sit Blik derfra, for at fremkalde Freden. Hvor sikker han end i Aaret 1806 var paa Fordelen af sin Stilling, og hvor stor Tiltroe han end kunde have til de Forbetydninger, hvilke Lykken saasnart maatte realisere, saa giorde han dog Hs. brittiske Majestæts Regiering Forslag, hvis Hensigt forfeilede, fordi Rusland skulde drages til Raads. J Aaret 1808 gjordes i Overeensstemmelse med Rusland nye Forslag. Engelland foregav Nødvendigheden af en Mellemkomst, som kuns kunde være Resultatet af Underhandlingen selv. Da Hs. Majestæt ikke længer kunde dølge for sig selv, at brittiske Cabinetsordrer af 1807 gjorde Krigens Førelse ufordragelig for Hollands Uafhængighed, saa antoriserede han i Aaret 1810 Undirecte Forslag, som ligeledes havde Freden til Formaal; de havde aldeles ingen Følger, og nye Provindser maatte forenes med Riget.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Nærværende Øieblik forener alle de forskellige Epokers Omstændigheder, i hvilke Hs. Majestæt tilkiendegav det fredelige Sindelag, som han ogsaa nu har befalet mig at lægge for Dagen. Den Elendighed der herier Halvøen og det spanske Americas vid strakte Egne, maae opvække alle Nationers Deeltagelse, og indgive dem det inderlige Ønske : at see den endt. Jeg vil udtrykke mig paa en Maade, min Herre, som Deres Exsellence vil finde svarende til Frimodigheden af det Skridt jeg er bedret at giøre, og Jntet vil bedre vise Storheden og Redeligheder, samme, end de bestemte Udtryk af det Sprog jeg fordrister mig l at føre. Hvorfor og af hvad Grund skulde jeg indhylle mig former, som kun egne den Svaghed der allene har til Hensigt at bringe lig Lyset? en Halvens og begge Siciliernes Anliggender ere de Stridigheder, gis Udsoning synes vanskeligst. Det er paalagt mig at foreslaae Den Udsoning paa følgende Grundbetingelser : Spaniens Jntegritet skal garanteres; Frankrig frasiger sig alle inde paa hiin Side Pyrenæerne; det nærværende Donastie skal erklæse for afhængigt og Spanien regieres af en Nationalconstitution de Cortes.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Portugals Uafhængighed og Integritet skal ligeledes garanteres og huset Braganza regiere; Kongeriget Neapel vedbliver at være Kongen Neapel og Kongeriget Sicilien det nærværende ficilianske Huus gasuleret.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Jfølge disse Stipulationer skal Spanien, Portugal og Sicilien klades af de franske og engelske Land= og Søetropper. Hvad Discussionens øvrige Gienstande angaaer, da kunne de under udles paa de Grundbetingelser, at enhver Magt beholder det som i anden ikke kan fratage den ved Krigen. Disse ere, Min Herre, de Grundbetingelser til Forsyning og Nærselse som tilbydes Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen beregner ved dette Skridt hver de Fordeele eller den Skade, som Krigen, naar den forlænges, kan ve for hans Rige. Allerhøistsamme bestemmes allene ved Betragtningen af Menneskehedens Jnteresse og Nationernes Rolighed; og hvis dette fierde Forsøg skulde blive uden Følge, ligesom de foregaaende, saa har Frankrig i det mindste den Trøst, at det Blod som endnu vil flyde, ganske vil falde paa Engelland. Jeg har den Ære o. s. v. Hertugen af Bassano. Lord Castlereaghs Svar: London, i Statsraadet for de udenlandske Anliggender, den 23de April 1812.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Deres Excellences Skrivelse af 17de er modtaget og forelagt Prindsregenten; Hs. Kongl. Høihed har indseet, at han skylder Deres Ære, førend han antoriserer mig til at indlade mig i nogen Erklæring over den af Deres Excellence oversendte Bekiendtgiørelse at formaae Dem til nøie at bestemme den Mening, som den franske Regiering forbinder med følgende Sted i Deres Excellences Skrivelse: "Det nærværende Dynaftie skal erklære afhængigt, og Spanien regieres af en Nationalconstitution af Cortes. Hvis, som Hs. Kongl. Høihed befrygter, Meningen af dette For slager, at der ved den Kongelige Autoritet og sammes af Cortes oprettede Regiering skal forstaaes den franske Regents Broders og de af ham formerede Cortes, og ikke den retmæssige Souverain, Ferdinand den 7de, og hans Arvinger, samt den overordentlige Forsamling af Cortes, som for nærværende Tid i hans Navn og med hans Autoritet beklæder Regieringen i dette Kongerige, saa er jeg befalet frit og ligefrem at erklære Deres Excellence, at Hs. Kongl. Høiheds trøe Forpligtelser ikke tillade ham at antage et Fredsforslag, der er grundet paa saadanne Betingelser. Skulde imidlertid ovenstaaende Udtryk, ifølge den Forsikkring, som Deres Excellence derom maatte give, sigte til den nærværende Regiering i Spanien, der handler under Ferdinand den 7des Antoritet, da er Prindsregenten villig til, fuldkommen at erklære sig over de Grund betingelser, som af Deres Excellence ere oversendte til Hs. Kongl. Høiheds Overveielse, da det er hans ivrige Ønske, i Forbindelse med sine Allierede, at bidrage til Europas Relighed, og at arbeide paa en Fred, der ikke blot kunde være ærefuld for Storbrittanien og Frantriig, men og for de Stater med hvilke enhver af disse Magter staaer i venskabeligt Forhold.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Efterat jeg uden Tilbageholdenhed har tilkiendegivet Prindsregentens Tanker og en Punkt, som man nødvendig maa forstaae førende man indlader sig i videre Discussion, retter jeg mig efter Hs. Kongl. Høiheds Jnstructioner, i det jeg afholder mig fra at giøre unyttige Bemærkninger eller Jndvendinger imod Bigienstandene i Deres Skrivelse. Jeg kan lykkeligviis til Retfærdiggiørelse for den Opførsel som Storbrittanien har lagttaget i de forskiellige af Deres Excellence berørte Epøker, henvise til den Correspondents, som dengang fandt Sted, saavelsom til de Domme Verden for længe siden har fældet derover. Hvad den særdeles Caracter engaaer, som Krigen destoværre har antaget, og de vilkaarlige og udelukkende Grundsætninger, som Deres Excellence angiver at have betegnet sammes Fremgang, da nægter jeg, saavidt den brittiske Regiering angaaer, at disse Onder kunne tilskrives den; og er autoriseret til at erklære Deres Excellence, at den oprigtig beklager sammes Tilværelse, hvorved Krigens Onder uden Nytte, formeres, og at det er dens varmeste Ønske, den være saa i Krig eller Fred med Frankrig, at see Forholdene mellem Nationerne gjenoprettede efter de liberale Grundsætninger, der vare brugelige til enhver for gaaende Tid. Jeg griber denne Leilighed for at forsikkre Deres Excellence om min Høiagtelse. Castlereagh.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Note fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hr. Grev Romantzow, Ruslands Cantsler Paris, den 25de April 1812. Hr. Greve, Hs. Majestæt den russiske Keiser havde i Tilsiterfreden, erkiendt at Lykken ikke kunde giengives den nærværende Weneration, førend alle Nationer, med fuldkommen Nydelse af deres Rettigheder, kunde overlade sig med uindskrænket Frihed til deres Jndustrie, førend deres Flag var respecteret; at denne deres Flags Uafhængighed til kom enhver af dem som Rettighed og giensidig Pligt ; at de ikke ere hinanden meere ansvarlige for deres Flags end for deres Landes Ufornærmelig hed; at naar en Magt, uden at opgille sin Neutralitet, ikke kan lade en anden Magts Eiendom paa dens Territorium borttage af en krigførende, saa ophører den ligeledes at være neutral, naar den af en fiendtlig Magt lader sig det fratage, som en anden har anbetroe til dens Flag, at følgelig alle Magter have Ret til at forlange, at de og Nationer der giøre Fordring paa Neutralitet, ogsaa maae hævde deres for Flags Agtelse; at saalænge Engelland vil vedblive sit System, og ikke en erkiender noget Flags Uafhængighed paa Havet, kan heller ingen Magt, be som har Kyster, blive nentral mod Engelland. Keiser Alexander indsaae med den ham egne Skarpsind og ophøiede be Tænkemaade, at Continentets Staters Held alene bestaaer i deres be Rettigheders Gienerholdelse ved en Søfred. Denne Søfredens store de Jnteresse var i Tilsiterfreden den vigtigste, enhver anden var en S. umiddelbar følge af den. Keiser Alexander tilbød at mægle hos den engelske Regiering, og de forbandt sig til, hvis samme ikke indvilgede i Fredens de Slutning, og erkiendte, at alle Magters Flag paa b. Havet maae nyde en lige og fuldkommen Uafhængighed, han da vilde giøre fælleds Sag med Frankrig, C. og tilligemed det opfordre Hofferne i Kiøbenhavn, T Stockholm og Lissabon til at udelukke Engellænder, i ne fra deres Havne, og erklære Engelland Krig, og re med Eftertryk at formaae disse Magter til at an to tage samme Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Keiser Napoleon antog den russiske Traling; men Engelland svar i rede kun ved en Fornærmelse mod Folkeretten, hvorpaa der endnu ikke findes Exempel i Historien. Det angreb under fuldkommen Fred og fo uden foregaaende Krigserklæring Danmark, afbrændte dets Arsenaler v. og bemægtigede sig dets Flaade, der ubevæbnet og sikker laae i Havn. se Jfølge Tilsitertractatens Stoulationer og Grundsætninger erklærede nu Rusland nu Engelland Krig, proclamerede paa ny den bevæbnede Neutralitets Grundsætninger, og forplige i tede sig til aldrig at opgive dette System. Da kastede til det engelske Cabinet Masken af, og publicerede i Nov. 1807 de Conseilbeslutninger, hvorved Engelland paabød Fastlandet en Afgivet af de 4 til 500 Millioner, og underkastede alle Flag sin Lovgivnings Tariser og Anordninger. Saaledes satte det sig paa den ene Side i Krigsstand mod heele Europa, og sikkrede sig paa den anden Midlerne til at be forlænge sammes Varighed i det Uendelige, i det det grundede sine 3 Finantser paa Tributer, som det tænkte at paalægge alle Folkeslag. Allerede i Aaret 1806, og medens Frankrig var i Krig med Preussen, havde Engelland proclammeret en Blokade, som lagde alle et Rigets Kyster under Jnterdict. Hs. Majestæt svarede efter sit Jndtog 3 i Berlin paa denne uhyre Prætension ved et Blokadedecret mod de 3 brittiske Øer. Men der udfordredes endnu eftertrykkeligere og bestemtere Forholdsregler, for at giøre disse Beslutninger af 1807 kraftesløse, og Hs. Majestæt erklærede i Mayland 17de Dec. f. A. alle Flag, som ved at underkaste sig hiin Beslutning vilde lade deres Neutralitet fornærme, for denationaliserede. Pludselig og offentlig havde Angrebet paa Kiøbenhavn været; men i Spanien beredte Engelland ny med Overlæg og i Mørke smeddet Udaad. Det havde ikke kunnet rokke Kong Carl den 4des Fasthed; det dannede nu et Partie mod denne Fyrste, som ikke vilde opoffre Engelland sit Riges Vei; det betiente sig af Prindsen af Asturiens Navn, og i Sønnens Navn blev Faderen stødt fra Tronen. Frankrigs Fiender, Engellands Bundsforvandte grebe Magt. - Opfordret af Kong Carl den 4de lod Hs. Majestæt sine Tropper rykke ind i Spanien, og Krigens Flammer tændtes i dette Land.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Hr. Ambassadeur, De har ved en Note af 30te April erklæret, at en Udsening mellem begge vore Hoffer var umuelig, naar Hs. Maj. Keiseren og Kongen ikke først vilde indgaae det peremtoriske Forlangende, ganske at rømme de preussiske Stater.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Da Deres Excellence mundtlig meddeelte mig dette Skridt, skiulte jeg ikke alle de Følger for Dem, som det kunde have. Efter Slagene ved Austerlitz og Friedland viste Hs. Maj. sin Agtelse for de russiske Armeens Tapperhed, for den russiske Nations Storhed og Keiser Alexanders Karakter, idet han intet fordrede der stred imod Æren. Man kunde ikke troe at Deres Souverain der kiender de Franskes og deres Keisere Karakter, vilde vanære Frankrig. Hs. Majestæt kunde derfor ikke andet end ansee Preussens Rømning, som en Betingelse der skulde gaae forud for enhver Underhandling, som en bestemt Vægring for Underhandling. Deres Excell. har stadfæstet denne Mening ved at anholde om Deres Pas. Jeg opsatte at svare, fordi Hs. Majestæt endnu gierne vilde troe, at De var gaaet udenfor Deres Jnstructioner, idet De bestemte som en formelig Betingelse hvad der kun kunde være Resultatet af Negociationen, og endte alle Discussioner med at forlange Deres Pas. Men da Hr. Grev Lauristons Depescher, og de fra forskiellige Hoffer indkomne Beretninger tilkiendegive, at Deres Regiering har bekiendtgjort for hele Europa, at den ikke vil underhandle, førend de franske Tropper ere vendte tilbage over Elben, saa har jeg indseet at jeg har feillet, og at jeg havde burdet lade Deres Erfaring og Jndsigt vederfares Ret, som vilde have forhindret Demi at giøre saadant Skridt, hvis Deres Regiering ikke havde paalagt Dem det som absolut Pligt.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Da Hs. Majestæt ikke kan tvivle om Deres Hofs Hensigter, saa har han befalet mig at sende Dem Deres Pas, hvis gientagne Forlangelse han anseer for en Krigserklæring. Jeg har den Ære og s. v. Hertugen af Bassono. J en anden Skrivelse fra Fyrst Kurakin til Ministeren for de udenlandske Anliggender beklager han sig over at man nøler med at intræde i Underhanlinger, og at han maae ansee denne Nøien som et Forbud paa at man har bestemt sig for Krigen. Han slutter med den Forsikkring, at hvis hans Forslage ikke blive besvarede i næste Conferrents, seer han sig nødsaget til strax at forlade Frankrig.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Hertugen af Bassands Svar: Hr. Ambassadeur, Jeg har modtaget de Noter, som De under 30te April og 7de Maj har tilsendt mig. Førend jeg kan besvare dem, maa jeg spørge Deres Excell. om De har Fuldmagt til at kunne forhandle, slutte og undertegne en Bilæggelse af Stridighederne mellem begge Magter, og bede Dem om, som brugeligt er ved alle Cabinetter, at meddele mig samme. Jeg har den Ære o. s. v. Hertugen af Bassano.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den store Armees første Bulletin. Gumbinnen, den 20de Juni 1812.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
J Slutningen af Aaret 1810 forandrede Rusland sit politiske System; den engelske Aand naaede igien sin hele Jndflydelse. Ukasen angaaende Handelen var det første Skridt. - J Febr. 1811 forlode 5 Divisioner af den russiske Armee i Jlmarsch Donau, og marscherede til Polen. Ved denne Bevægelse opoffrede Rusland Moldau og Wallachiet. Da de russiske Armeer vare samlede udkom en Protestation mod Frankrig, der sendtes til alle Europas Cabinetter. Rusland tilkiendegav derved, at det ikke meere vilde vedligeholde Skinnet. Alle Forsoningsmidler anvendtes fra fransk Side, men forgieves. J Slutningen af 1811 indsaa man først i Frankrig at alt dette kun kunde endes ved en Krig; man beredte sig dertil. Danzigs Besætning formeredes til 20000 Mand. Levnetsmidler og al Slags Krigsmunition førtes til denne Plads, og dens Fæstningsværker forøgedes. Armeen e sattes paa Krigsfod og completteredes. J Marts 1812 sluttedes en Alliancetractat med Østerrig ; en Maaned iforveien var en Tractat med Preussen undertegnet. (Nu følger de franske og russiske Armeers, nu allerede bekiendte Marscher.)
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den store Armees 2den BulletinWilkowisky, den 22de Junii. Ethvert Middel til Udsoning mellem begge Hoffer var umueligt, E. den Aand, der beherskede det russiske Cabinet, henrev det til Krig General Narbonne sendtes til Willa, og kunde kun blive der nogle Dage. Man fik Vished om at Fyrst Kurakins arrogante og overordentlige Fordring, at han ikke vilde indlade sig i nogen Explication, førend Frankrig havde rømmet sine egne Allieredes Territorium, var det russiske Cabinets fine qva non, og at det pralede deraf hos fremmede Hoffer. (De franske Armeers videre Fremmarsch.) Endnu var der et ringe Haab tilbage og Forsoning. Keiseren havde paalagt Grev v. Laurission at foreholde den russiske Keiser, om der endnu intet Middelhaves, til at komme tilbage til Fyrste Kurakins Fordringer, og forene Frankrigs Ære og dets Allieredes Jnteresse med Underhandlingerne. Den samme Aand, der beherskede det russiske Cabinet, forhindrede ogsaa Grev Lauriston, under forskiellige Paaskud, i at opfylde sin Mission, og for første Gang saae man at en Ambassadeur hverken kunde nærme sig Sonverainen eller hans Ministre, under saa rigtige Omstændigheder. Legationssecretair Prevost bragte denne Beretning til Gumbinnen, og Keiseren gav befaling til Opbrud, fora gaae over Niemen. "De Overvundne, sagde han, antage Seirerens Tone; deres Skjebne henriver dem. Hs. Majestæt udstædte derpaa den allerede bekiendte Proclamation.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den store Armees 3die Bulletin(Kowno, den 26de Juni 1812.) indeholder Overgangen over Niemen.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Studtgardt, den 8de Juli. Vor Hoftidende indeholde Følgende: Den 24de Juni, om Natten, gik en betydelig Deel af den franske Armee over Niemen paa 3 Broer. De hiin Side Niemmen opstillede 3 russiske Dragonregimenter gjorde slet ingen Modstand.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Niemen, den 30te Junii. Et stort Magasin ved Villa, som Russerne paa deres Tilbagetog havde stukket i Brand, blev for største Deelen reddet ved de Franskes Cassel, den 10de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Fra Grodne skrives under 30te Juni at Hs. Majestæt Kongen af uventede hastige Ankomst.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Westphalen er indtruffen der, i Spidsen for den høiere Fløi lette Cavallerie og en Jnfanteriedivision. Dagen efter ventede man den vestphalske Armee. Russerne have efter nogle Cavalleriefægtninger trukket sig tilbage, og afbrændt Broerne over Niemen. Men He Majestæts Avantaarde gik over paa smaae Baade. – J Grødne forefandtes betydelige Forraad.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Preussisk Grændse, den 2den Juli. Endnu finde her stærke Troppemarscher Sted. Levnetsmidlerne i Berlin falde daglig i Prisen, og man haaber en meget riig Høst.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer, den 15de Juli. Kl. 10 imorges var den fiendtlige Convei, der laae til Ankers syd paa, under Seil, passerede Sprogøe Kl. 1 og var af Sigte nord paa Kl. 4 Eftermiddag. Den bestod af 90 Seilere, dækkede af 3 Linieskibe, 1 Fregat og 4 Orlogsbrigger.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den 16de Juli. Jmorges Kl. 6 observeredes 2 Seilere nordpaa, der siden befandtes at være et Linieskib og en Fregat; de passerede Sprogøe Kl. 8 Form., bleve ved at staae syd efter, og vare Kl. 5 Efterm. omtrent ud for Spotsberg paa Langeland, hvor de gik til Ankers Kl. 8 om Aftenen. Den 17de Juli. Jmorges Kl. 4 1/2 lettede de ud for Spotsberg. liggende tvende fiendtlige Skibe, og vare af Sigte syd paa Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den 18de Juli. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see, Helsingøer, den 17de Juli. J sidste Etmaal ere 20 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den 18de Juli. J afvigte Etmaal ere 14 Fartøier passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Den 19de Juli. J sidste Etmaal ere 20 forskiellige Fartøier, passerede Sundet. Herfra er intet Fiendtligt i Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Kiøbenhavn, den 20de Junii. Hs. Majestæt Kongen haver under 19de Juli d. A. allernaadigst ved Parolen befalet: Da Statens Tarv under nærværende Tidspunkfordrer Jndskrænkelse paa Forbrug af alle udenrigske Productioner, saa have Vi allernaadigst besluttet, ligesom Vi herved befale, at fra 1ste August d. A. skal samtlige Officerer aflægge de hidtil reglementerede røde og guulstribede Silke Cherfer og herfra undtages allen Officererne af Vor Liv Garde til Hest naar de bære Kolets, samt Officererne ved Uhlan Eskadronen, thi disse skulde vedblive at bær formeldte reglementede Cherfer. End videre ville Vi, at General lerne skulle, naar de ere klædte en Galla, vedblive at bære de for dem reglementerede Cherfer af Guld og rødt Silke.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Befordringer. Under Rentekammeret. Den 30te Juni er Amtsforvalte, L. G. Cøln, som Landvæsens-Commissair i forrige Nyekiøbing Amt, meddeelt Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Classe No. 1 2. Den 6te Juli, forrige Justitssecretair ved den ophævede Admiralitetsret for Norge, Ole Bye, udnævnt til Kammersecretair.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Kiøbenhavns Torvepriser, den 17de Juni. Rug, Td. 58 a 60 Rdlr. Hvede, Td. 68 a 70 Rdlr. Byg, Td. 34 a 36 Rdlr. Havre, Td. 22 a 24 Rdlr. Røget Flesk, Lpd. 15 a 15 Rd. 5 Mk. Grønsaltet dito, Lpd. 10 Rd. 3 Mk. a 11 Rd. Smør, Siellandsk, Fierd. 62 a 70 Rd. Fynsk, Fierd. 44 a 54 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Ved Tallotteriets 886 Trækning i Altona udkom: No. 48. 49. 11. 90. 47.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
AVERTISSEMENT. Torsdagen den 23de Juli afgaaer den norske Expresse, Passagerer anmeldes, Prætiosa, Penge og smaae Pakker afleveres Dagen forud fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen til R. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Ved Udtrækningen af Kiøbenhavns Brandforsikkrings Anruiteter, Torsdagen den 16de Juli d. A., ere følgende to udkomne, nemlig : No. 612, 740, 1371, 545, 303, 467, 116, 1296, hvis paalydende Summer i førstkommende 11te Decbr. Termin udbetales til Vedkommende med efterstaaende Renter.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 17de da det kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskabs og Danske Bro I derskab sædvanlige Papegøie Skydning for dette Aar er be Juli 1812. stemt at holdes Torsdagen den 30te Juli förstkommende, paa Selskabets Skynebane udenfor Stadens Vesterport, saa indbydes herved de Herrer Medlemmer at møde paa Skydebanen bemeldte DagFormidag inden Kl. 9. De Medlemmer, som ikke endnu have faaet Billet, kan erholde samme imod den i Subscriptions-Blanen, bestemte Betaling hos Kiøbmand Busch i Nyehavn ved Mynten No. 283. Kiøbenhavn, den 20de Juli 1812. Administrationen.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Auctioner. Næstkommende Onsdag den 22de Juli, om Formiddagen Kl. 10 Slet, J sælges i Stormgaden No. 198 afdede Hr. Generalmajor v. Mechtenburgs bekiendte fortrinlig gode 2de Ridehopper.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Torsdagen den 23de Juli, om Middagen Kl. 12 Slet, lader Gaardmand Frands Jacobsen paa Brøndbyevester Mark ved 3die og sidste Auction opbyde til absolut Bortsælgelse sin paa Brøndbyevester Mare eiende Gaard, bestaaende af 3 Længder, tilligemed dens tilliggende og indhegnede Jordlod, der staaer for Hartkorn 1 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., og hvormed følger indeværende Aars Afgrøde. Konditionerne, hvorefter Gaarden og Jorderne opraabes til Bortsælgelse, blive paa Auctionsstedet i den sælgende Gaard bekiendtgjorte, og kunne forinden erfares paa Kiøbenhavns Amtstue bag Børsen No. 78.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Fredagen den 24de Juli, om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, lader Gaardmand I Lars Bendtsen i Sundbyester ved en enene Auktion opbyde til Bortsælgelse, om antagelig Bud skeer, sin i Sundbyester By paa Amager Land eiende Gaard, bestaaende af 3 Længder, tilligemed dens tilliggende indhegnede Jordlod og Tofte, der staaer for Hartkorn 1 Tdr. 5 Skpr. 2 1/3 Alb., og hvormed følger dette Aars Afgrøde. Konditionerne, hvorefter Gaarden og Jorderne opraabes til Bortsælgelse, blive paa Auktionsstedet bekiendtgjorte, og kunne forinden erfares paa Kiøbenhavns Amtstue bag Børsen No. 78.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Mandagen den 27de Juli, om Formiddagen Kl. 8 1/2 Slet og følgende Dage, All bliver i Warton Hospital i Farvegaden No. 132 ved Auktion bortsolgt endeel Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Kobber, Jern sang Bliktøi, Dragkister, Borde, Stole, Gang= og Sengeklæder, m.v., Platon, constitueret Forstand for Vartou Hospital. hvorfor Betalingen erlægges strax efter Hammerslaaet.
Berlingske Tidende, 1812-07-20
Vandagen den 27de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, Vi bliver endeel Guld og Sølv, Kiøkkentøi, Pocellain, Glas, Steentøi, Mahognie og andre Meubler, Linned, Gang= og Sengeklæder samt nogle Bøger og optiske Jnstrumenter, saasom et nivelleer Jnstrument paa Stativ i Mahognie Kasse, en Messing Kikkert paa Messing Stativ 2 1/2 Fod lang i Mahognie Kasse, og en otte Fods Kikkert sammenskruet i Midten, alt tilhørende afdøde Etatsraad, Deputeret i Commerce Collegio og Ridder af Dannebrogen, Jou Mathias Liungbergs Stervboe, ved Auktion bortsolgt i Huset paa Høibroplads Nr. 46, imed Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Prokurator Brønlund, boende i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet. De trykte Fortegnelser faaes for 8 sk. Stkt. i Hørboden paa Hiørnet af Amagertorv og Høibroplads.