Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-02-02
Med det Spanske, Cavallerie skal det nu være saagodt som reent ude. Det er begribeligt at General Morillo i denne besværlige Stilling hvori han befinder sig, da han er indeklemt ved Søekysten, truet med Angreb fra alle Sider, og med Forræderie af fine egne Folk, saa godt som afskaaret fra Spanien, hvorfra han hverken faaer Forstærkninger eller Tilførsel af Fornødenheder, søger at hielpe sig saa godt som han kan, og at han nedlader sig, uagtet sin Stolthed, til at tilskrive de fiendtlige Generaler og at forsøge paa at lokke dem til Forræderie; man kiender hans Breve og Løfter, til General Zarasa; det er interressant at læse denne Generals spottende og fornærmende Svar: han kalder Morillo en Tyran, men yttrer sin Glæde over at høre ham engang tale om menneskelig Følelser, og lover ham Pardon og samme Rang i Jnsurgenternes Armee, naar han vil gaae over til dem. - Den Tale, som General Bolivar holdt, den 1ste October i Statsraadet i Augustura, inden han gik til Armeen, og hvorved han nedlagde sin civile Magt, aander idel Patriotisme og Kiærlighed til Frieheden. Jeg smigrer mig med sagde han, at dette Feldtog vil blive afgiørende for Frie heden, Kongens Vaaben ere ydmygede; ved vore egne Anstrængelser og ved Forening med saa mange liberale Fremmede, især Englændere, som første efter Hæder og ved den Hielp, som vi have modtaget fra Retfærdighedens, Menneskelighedens og Handelens Venner, i langt bortliggende Lande ere alle vore Divisioner bleven saa meget forstærkede, at de kunne handle hver for sig, og at Fienden kan paa eengang blive angrebet paa alle Punkter. Han erklærede derpaa, at han ønsker at en Congres maae blive sammenkaldet; vi ville kun være frie under en liberal Regiering, som er grundet i Folkets Villie, vare hans Ord. – Jntet er umueligt for Mænd, som have opoffret alt forFrieheden. (Kunde en gammel Spartaner tale eller handle bedre, Kampen i Venezuela vil derfor i Aar drage den almindelige Opmærksomhed til sig, seire eller døe, er Valgsproget). Champ d'Alyle, eller de Franskes Republik ved Texas i det Mexikanske er ophævet; først hedte det, Spanierne havde fordrevet dem med væbnet Haand; siden, at Nød og Mangel havde tvunget dem dertil; men den sandsynligste Grund dertil er, at en Agent fra de forenede Stater har bragt General L'Allemand Ordre til at opgive sin Colonie; ved den Vending, som Underhandlingerne imellem Spanien og Nordamerika om den vestlige Grændse af Louisiana have taget, finder formodentlig denne Stat det ubeleiligt, at en Fransk Republik etableres midt i det omtvistede Territorium. – J Mexico føres den sørgelige Borgerkrig bestandig med samme Grusomhed; Spanierne lade uden Naade og Barmhiertighed alle de Jndependentere skyde, som de faae i deres Magt; men er først Venezuela befriet, saa forestaaer Mexico samme Skjebne. Republiken maae da selv, for at blive skildt ved alle sine vilde Krigere, føre dom derhen. - Paa det opbragte rige Spanske Skib Castilla, som kom fra Lima, har man fundet Depescher fra Vicekongen, der skildre Tilstanden i Peru, som høist betænkelig. Udrustningerne i Buenos=Ayres til Toget imod Peru er ogsaa meget betydelige, Jndvaanerne tilbyde deres Slaver, til Krigstienesten; i denne Stat er det roeligt, den lader bygge, svære Damp fregatter for at bedække Jndløbet af Platafloden.