Berlingske Tidende, 1788-07-04
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuus, holdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788 (See No. 53.) 30. a) For den Apotheker i begge Rigerne, som beviser at have ladet indsamle den største og betydeligste Mængde af medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne her i Rigerne. For den største og vigtigste Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For næst største, dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Det vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter eller deres Blade falder i Mængde, hvorvidt de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder ere lige, give Vægt til Æskningens Værdie. b) Ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: For den som, dertil leied eller ikke, med troeværdige Attester bevidner at have samlet og afsat, eller samlet for at afsættes, de fleste og kostbareste medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder: For den største Mængde 10 Rdlr. For den næst største 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apotheker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger og Flidens Sjeldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags vare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøje Handlingen og følgelig forøge Premien. De medicinske Urter, som i Danmark voxer i temmelig Mængde, og som dog tildeels forskrives fra Fremmede, ere f. Ex. følgende: Blomster og Urter af Guld=Blommen, Arnica, Arnica montana. L. Bladene af Meelbær, Uva Urst, Arbutas uva Urst. L. Tusindgylden Blomst, Centaurium minus, Gentiana Centaurium. L. Melilot Blomst og Urt, Melilotius, Trifolium officinale. L. Angelik=Rod, Angelica archangelica. L. Kalmus=Rod Acorus Calamus. L. AlantsRod, Inula Helenium. L. Pimpinelle=Rod, PimpinelsSaxifraga. L. Til disse kan endnu føjes: Roden af dansk Jngefær, Arum maculatum. paa Langeland. Roden af Stor=Skræppe, Bardana, Arctium lappa. L. Roden, af stor Svale=Urt, Chelidonium majus. L. Roden af stor Jern-Urt, Gichorium intybus. L. Roden af Entian, Gentiana rubra, G. Lutea. L. i Norge. Roden af Hunde Græs, Radix graminis, Triticum repens. L. Reden af Skræpper, Lapathum acutum, Rumer accutus. L. Roden af Engelsød, Polypodium vulgare L. Roden af vild Baldrian, Valerina officinalis. L. Urten af den plettede Skarntyde, Cicuta, Conium maculatum. L. Urten af Hesterumpe Equisetumarvence. L. Roden af Huul=Urt, Fumaria ficinalis. L. Urten af Hestehov, Tussilago far fara. L. Urten af Jordveddende, Hedera terrestris, Gle coma hederacea. L. Urten og Blomsterne af den store Kat Ost, Malva sylvestris. L. Urten af Bukkeblade, Trisolium fibrinum, Menyanthes trifoliata. L. Urten af vild Mej ran, Origanumvulgare. L. Urten af stor Veibred, Plantago major. L. Urten af Brunel, Prunella vulgaris. L. Urten af Skordium, Scordium, Teucrium scordium. L. Urter og Blomster af Reinfan, Tanacetum vulgare. L. Urten og Blomsten af Ærenpriis, Veronica officmalis. L. Blomster af Gaase=Urt, Bellis perennis. L. Blomster af Kammeel=Urt, Chamomilla, Matricaria chamomilla. L. Blomster af Kornblomster, Cyanus, Centaurea Cyanus. Blomster af Jordhumle, Hypericum perforatum. L. Blomster af Røllike, Millefolium, Archille millefolium L. Blomster af vild Valmue, Papaver erraticum, P. Rhaas. L. Blomster af Hanekam, Primula veris. L. Blomster af Hyld, Sambucus nigra. L. Blomster af Kongelys, Verbascum Thapsus. L. Blomster af Svale=Urt, Chelidonium majus. L. c) Og da det er Selskabet om at gjøre, at Nellike=Roden, Charyophyllata, Geum Urhanum L., samles i Mængde, saa udsætter Selskabet: Dobbelte Premier for Jndsamlerne af denne Rod i Ligning mod nogen anden Sort, saa at den, som æsker for Nellike=Roden, kan vinde lige Premier for halve Mængder mod dem, som æsker for nogen anden Samling af Læge Urter eller Rødder, uden at disse dog derfor tilsidesættes i deres Æskning. Med Æsk ningen maae tillige følge Attester, at den er samlet i April, Maji eller Junii Maaneder, som de beqvemmeste dertil. Om dens Kiendemerke af dens violette Marv og Maaden den renses, vaskes og tørres paa, anføres strax under følgende Nummer, hvilken Behandlingsmaade og ved Beviser vil gotgjøres, ligesom en Prøve af ikke mindre end 3 til 4 Lod indsen, des. d) Men da enhver og ikke, som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydelig Mængde, har Leilighed til at afsætte dem ved Handelen i det smaae; saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier: For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet beviisliggjør at have tilforhandlet sig den største Mængde af indenlandske Vexter, de res Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til Medicinal. Brug af den eller dem, som haver indsamlet eller ladet indsamle og tilberede samme, paa den i Apothekerne brugelige Maade, og derefter bruger eller afsætter dem igien enten inden eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier æskes inden Udgangen af December Maanede 1789. 31. Da Selskabet er bleven overbeviist om den merkelige Nytte, som Nellike=Roden, Cariophyllata, Geum urbanum. L., gjør i Lægekunsten i Steden for den kostbare China bark, hvorfor saa mange Penge udgaaer af Landet, saa udsætter det nu for denne Plantes Avl i Danmark følgende Premier: For den bedste, ikke ungere end efter 3 Aars Udsæd eller der henimod, frembragte og vel behandlede, tørrede Rod, ikke mindre end 4 Lispund, 40 Rdlr. For den beste deres ter, og i øvrigt af samme Egenskaber, ikke mindre end 3 Lpd. 30 Rdlr. For ikke mindre end 2 Lpd. 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Lpd. 10 Rdlr. For ikke mindre end 8 Pund 5 Rdlr. Til enhver af de fire første Premier føjer Selskabet. desuden sin tredie Medaille i Sølv. Er Roden kun af 2 Aars Vext eller der henimod, saa kan vel Premie derfor æskes, men Selskabet giver da for samme Vægt kun den halve Værdie af Premierne og uden Medaille, omendskjønt de øvrige Egenskaber, som dog altid udfordres, ere nok saa gode. J Henseende til Jorden og Omgangsmaaden ved Avlen, da har Erfarenhed lært: at denne Rod drives best i god velberedt Muldjord, saasom i de fleste Frugthaver. Frøet, der kleber som Frøet af gule Rødder, og derfor vil gnies og saaes med Sand, udsaaes rigtigst og Efteraaret, men i Mangel af Lejlighed hertil om Foraaret, og i Træernes Skygge eller ved Mure og Plankeværke, som vender imod Sønden. Det vil saaes tyndt, og naar det er fremkommet, fortyndes saaledes, at de unge Planter komme til at staae et Qvarteer fra hinanden, hvilket fornemmeligen iagttages i det andet Aar. De Planter, som ere oprykkede, kan vel lade sig omsætte eller andensteds igjen plante, men de faae ikke saa stor en Vext, som de, der blive staaende i den Jord, hvor de ere udsaaede, Den mindste Tid de behøver at voxe, for at kunne nytte til Lægedom, er 2 Aar, men bliver mærkelig fuldkomnere i det tredie og følgende. Naar den er engang luget, holder den sig siden reen i Følge dens stærke Skud. Hvad Optagningen angaaer, da maae den skee i April, Maji og Junii Maaneder. Det beste og sikkerste Mærke for Rodens Godhed er dens violette Marv, som sees naar den overskjeres. Efter Optagningen vaskes den nogle Gange i Vand og skjeres deres ter Toppen af saa nær ved Roden, at denne Marv kan sees i Snittet, hvorefter den atter udvaskes igjen og derpaa henlægges til Tørring paa et tørt, vindigt og kjøligt Sted eller Loft, hvor Solens Straaler ikke kommer, og meget mindre Varme af Kakkel= eller Bager=Ovne, hvorved de virksomste Dele af Roden vilde tabes. Til Sikkerhed, at Roden er vel behandlet, maae derfor indsendes med Æskningen troeværdige Attester om, at Roden er optagen i en af bemeldte Maaneder, at den er tørret i Skygge og i den frie Luft, uden no Adresse=Contoirs Efterretn. 1785. No. 101. S. 106. gen anden konstig Varme, og at Resten, hvorfore Præmie æskes, svarer i alle Maader til den indsendte Prøve, som det mindste maae udgjøre en 3 til 4 Lod. Premierne maae æskes inden November Maaneds Udgang 1791. Gærtner Bache ved den botaniske Have i Kjøbenhavn tjener med det Frøe han haver. 32. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger, udsættes følgende Premier: a) For den største Mængde af seie og gode Pile-, Vidie= eller Elle=Træer, ej som levende Gjerder, men til Gavntømmer eller Stavre m.v. i Aaret 1788 plantede, ikke mindre end 500 Stykker; eller Elme, Aske, Rønne= og Espe-Træer, ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde af 1ste Slags ikke mindre end 250 Træer, eller af anden Slags ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rd. Disse Premier udsættes særskilt: 1) For Sjelland (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier herefter), Møen og Bornholm; 2) for Jylland; og 3) for Lolland, Falster og de øvrige Øer. b) Men da PilePlantningen i Fyen allerede har gjort langt større Fremgang, end i de øvrige Provindser, saa kan Fyen ikke samæske til ovenmeldte Premier, men for denne Provinds udsætter Selskabet: For den største Mængde af forbenævnte første Slags Plantning ikke mindre end 1000 Træer, eller anden Slags Plantning ikke mindre end 400 Stykker, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde af forbenævnte første Slags Plantning, ei mindre end 500 Træer, eller af anden Slags Plantning, ei mindre end 200 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. De vindes alle allene af Bondestanden, Mand imod Mand, og æskes inden December Maaneds Udgang 1791. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae være taget i Junii, Julii eller August Maaneder bemeldte Aar 1791, og Attesterne tydeligen bevidne, at Træerne alle ere friske og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1788, og paa hvad Steder. Huusmænd kan vinde disse Premier i Kap med Gaardmænd for halve Mængder. For Træer, som flyttes fra et Sted til andet, kan de ingenlunde vindes, men allene for dem, som beviisligen ere opelskede af Frøe eller Qviste. c) For norske Bønder og Huusmænd udsættes stiftsviis for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp. Sællie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1788, for ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst første Mængde, ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. d) Og da det er bekjendt, at man allerede paa nogle Steder i Dannemark, og især i Aarhuus Stift, har lagt Vind paa den saa kaldede italienske Poppel (en Varietet af Populus alba), som anbefaler sig ved sin skjønne og hastige Vext og ved den Nytte, man kan have af Træet selv til Hegning, Skygge, Læe og Gavntømmer, saa udsætter Selskabet. For den største Mængde, ei mindre end 4000 Stykker enten italiensk eller amerikansk Poppel, plantede 1788, og som i Junii, Julii eller August Maaneder 1791 bevises at være i god Vext, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)¬