JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Ved hans Rænker skulle baade Chiopick og Skrivnecke være blevne styrtede, og at han, da Faren var for Døren, detascherede, Gen. Romæring med 30,000 Mand udsøgte Tropper bort fra Warschan, vil altid vidne Meget imod ham. Har General Krukowick virkelig været en Forreder, da har han ogsaa faaet Fortædernes sædvanlige Løn. Fyrst Paskewitsch skal, efter Sigende, have tiltalt ham saaledes: "De er en Vindbeutel, Hvad har Devel nyttet os, Vi have mistet 25000 Mand ved Warschaus Bestormelse, og hvor er den Armer, som, efter Deres Løfte, skulde capitulere? Hvor ere Regjerings-Medlemmerne? Bered Dem paa at gaae til Moskau, for der at forsvare Deres Handlinger for Purifications-Commissionen. Rædsom er den herskende Nod i det beklagelsesværdige Jrland. J Corks Aviser har man en Beretning om Elendigheden i denne Stad allene, som er over al Forestilling græsselig. Pastor Le havde opgivet, at Menigheden Uppershandon har 12,000 Fatlige som maae gribe til Bettelstaven; og Capt. Davies, Kirkeværge ved St. Nicolai Kirke, har beviist, at 10,000 af de 17,000 der sogne til denne Kirke, ere tiggefærdige Forstanderen, for St. Pauls Menighed har erklæret 4000 af de 5000 Medlemmer den bestaar af, for Tiggere. Og efter et lavt Overslag antager man, at der i den eeneste By Cork befinde sig 60,000 Mennesker som staae Fare for at sulte ihiel. Og Dublius Avis Morning Register anfører følgende Factum som et Vidnesbyrd om den græsselige Nød som hersker blandt Almueklassen dertillands, Mod Choleras Jndtrængen var anordnet, at Møddingerne i en erlandsk Byes Forstæder skulde bortføres, men Jndvaanerne bestormede den Embedsmand som det var paalagt at sørge for denne befalings Jværksættelse, med Bønner om at de maatte beholde deres Eiendom. Han forestilte dem den Fare som de udsatte sig for, hvis de lod denne Ureenlighed, ligge udenfor deres Huse, men de svarte: "Lad J Møddingerne ligge, de vi maaskee af Cholera; men tage J vor Gødning bort, saa maa vi omkomme af Hunger. Man saae sig nødt til at lade Møddingerne ligge, fordi de virkelig ere det eeneste Middel til at friste disse ulykkelige Menneskers Liv. Til hver Hytte hører nemlig en meget liden Plet Jord, hvorpaa der avles Kartofler, som er heres eneste Føde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Det engelske Blad Coureren forsikkrer, at Don Miguel vil inden 3 Maaneder være fjernet fra Regjeringen. Den Pedros Skibe, som der var lagt Beslag paa i Engeland, ere nu frigivne igjen og afseilede til Terceira. For at kunne udføre denne Expedition havde han maattet pantsætte sine Juveler, der er 4 Millioner værd. Om der vil blive noget Giftermaal af mellem hans Datter Maria da Gloria og en af Ludvig Philips Sønner, vil beroe paa Udfaldet af denne Expedition. Rusland skal være meget misfornøiet med den Begunstigelse som Don Pedros Foretagende finder i Engeland og Frankerig, og har forlangt at den gamle Forbindelse skal knyttes mellem Donna Maria og Don Miguel, hvortil Don Pedro skal have svaret: at han aldrig vil give sin Datter til en Usurpateur og Meeneder. Der siges i Lissabon, at Don Miguel har ladet opregne Lister paa flere tusinde Personer, som skulle myrdes saasnart der gjøres det første Angreb. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Jndenlandsk. Den 13de December en Kjøbmand P. J. Kall i Frederikshavn erkiendt som kal preussisk ViceConsul.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Ved Bornholm er fjunket et Skib med 1500 Tønder Rug.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 3die December er Sognepræ for Haatøv og Himlingøie Menigheder i Siælland, J. G. Willemoes, beskikket til Sognepræst for Herfølge og Sædder Menigheder under Valløe Stift; den 7de, Regjeringsraad C. A. Bluhme til Byefoged og Byeskriver i Storehedinge samt Herredsfoged og Herredsskriver i Stevns og Faxøe Herreder; Sognepræst for Karlebye, Horrebye og Nørre-Ørslev Menigheder paa Falster og Provst for Falster, H. R. Steenstrup, Ridder af Dannebrogen, til at være tillige Stiftsprovst i Lollands-Falsters Stift; Sognepræst i Korsøer og for Anneret Taarnborg samt Provst for Slagelse Herred i Sorøe Amt, P. M. Thestrup, til Sognepræst for Tølløse og Aagerup Menigheder samt Provst for Tudse og Mehrløse Herreder i Holbeks Amt, med Undtagelse af Nidløse, Tersløse, Kjelleberg og Steenlille Sogne; Sognepræst for Karrebet Menighed i Sjælland, L. W. Monrad, til Sognepræst for Marvede og Hyllinge Menigheder sammesteds; den 9de, Cand. theol. J. A. Jessen til Sognepræst, for Thorslunde og Jishøi Meenigheder i Sjælland; Sognepræst for Hellenæs Menighed i Fyens Stift, C. Holm, til Sognepræst for Udbye Menighed sammesteds; Sognepræst for Frederiks tydske Colonie paa Alheden og Anneret Karup i Aarhuus Stift samt Provst Lysgaard, Hids og Houlberg, Herreder i Viborg Amt, L. Kjerulf, til Sognepræst for Grønbek og Svostrup Meningheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. C. C. Krarup til Sognepræst for Sneiberg og Tjørring, Cand. theol. A. Heineth til personel Capellan for Følleslev og Særslev. Justitsraad og Byefoged i Ebeltoft, samt Herredsfoged i Mols &c. Herreder, J. C. W. Stockfleth, efter Ansøgning entlediget fra bemeldte Embeder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Ved Tallorteriets 1224de.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Trækning i Altona udkom 64. 44. 49. 88. 11.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
No. 105. Ao. 1831. Lis Kongelig allernaadigst privilegerede. Alivsementstidende, Alvaviv og Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Onsdagen den 28 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Politiske Efterretninger. Engeland. En Privatskrivelse melder fra London under 16de Decbr.: "Vi ere saameget beskjæftiget med vore indre Anliggender, at ve ikke have Tid til at bekymre os om de Begivenheder, som foregaae i Udlandet, endskjønt vi vel have lagt Mærke til, at siden Polen er overvunden, bar Europa antaget et meere krigeriske Udseende. Det synes at være vanskeligt for Underhandlere, at bringe det gamle og ny System i Ligevægt med hinanden, uden Krig. - Hele Engeland, Skotland og Jrland see med spendt Øie paa den nu for Parlamentet liggende Reformbill. Nationen er i Forening med Ministrene, og der opstaaer en frygtelig Storm, hvis Overhuset skulle vove ogsaa at forkaste denne forbedrede Reformbill. Folket siger, at det i saa Tilfælde er færdig til at spise Biskopperne til Frokost, og Anti-Reformerne til Middagsmad, for derpaa igjen at forskaffe Landet Rolighed og Nydelsen af sine Rettigheder. Den nærværende Reformbill berøver endeel forfaldne. Flekker og Districter deres Repræsentation, som igjen meddeles større Grevskaber og Stæder, der hidindtil ingen Valgret have havt. Den nærværende Bill, formindsker ogsaa Antallet af de Grevskaber, som skulle tabe begge deres Repræsentantere, med hele 5, saa at Oppositionen aabenbare er indrømmet betydelige Fordeele. Det har derved lykkes Ministrene at faae Oppositionen deelt, og en Deel af samme med Hr. Peel i Spidsen, vise aabenbar Tilbøielighed til at bevilge en Reform, som ikke meere lader sig forhindre, og lægger mere Vægt paa Forandringerne ved denne Reformbill, end de fortjene. Hr. Hunt, som altid repræsenterer de lavere Classer, og Hr. Hume og Lord Ebrington, som sædvanligviis forsvare Middelklassens Meninger, have erklæret sig tilfreds med de gjorte Forandringer. - Kularbeiderne i Dudley vedblive deres Excesser. Den hele Stad har aflagt Eed, som Constabler, og man har faaet Kanoner og nogle hundrede Soldater. Men skulle Arbeiderne ikke ville vende tilbage til deres Gruber, saa komme Fabrikanter ne til at feille Kul, og et Par tusinde Arbeidere blive brødløse. - Don Pedros Landmagt paa Terceira og de øvrige azoriske Øer, bestaar af 6000 Mand disciplinerede Tropper og 2000 Recruter. Dertil skulle endnu 2000 Mand fremmede Soldater komme. Flaaden, som løber ud mod Portugal, bestaar af 3 Fregatter, 1 Corvette, 1 Skonnert, 6 Kanon og 3 Dampbaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
For Flaaden er der sørget for Sold og Levnetsmidler i 4 Maaneder fra 1ste Januar 1832 af at regne. 5000 Uniformer ere sendte til Øerne; Landtropperne ere forsynede med 3 Maaneders Sold, og skulle staae under en engelsk General; Skibene skulle begynde med at blognere Lissabon og Oporto. Fra Lissabon meldes, at de royalistiske Frivillige gjøre Tjeneste i Hovedstaden; medens den hele øvrige Krigsmagt holder Kysten besat. Der tales om, at et spansk Artillerie-Corps skulle rykke ind, og dette vil man anbetroe Slottet San Georgios Bevogtning. 400 Mand Spanier, som man angiver for Deserteurer, forrette allerede Tjenesten i El vas. Den engelske Consul har fordret, som fyldestgjørelse for den Engelænderen Hr. Milton, tilføiede Molest, 500,000 Francs, eller Grev Atalacas Henrettelse, der havde befalet at stikke Hr. Milton med Bajonetten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Holland. Bladet, the Nieuwe Courant melder: at Rygtet fornyer sig om en Of- og Defensiv-Tractats Afslutning mellem Østerrig, Engelland og Frankerig; ligesom ogsaa samme Blad atter forsikkrer, at Hs. M. Keiseren af Rusland skal have nægtet at give Londonner-Conferentsens 24 Artikler sin Ratification.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Spanien. Da Kongen har fulgt Lægernes Raad, og ikke meere, siden sin Sygdom, befatter, sig med Stats-Anliggender, saa er enhver Minister-Chef i sit Departement. Hr. Calomarde er saa føielig mod de Apostoliske, at man, hvis Kongens Sygdom skal vare længere, ikke maae forundres over og Jnqvisitionens Tribunal igjen skulle blive oprettet. Finantsministeren Hr. Ballesteros gjør alt muligt, for at faae den spanske Rente til at stige, og Krigsministeren Hr. Zambrano arbeider paa Dom Miguels Understøttelse, og sender ham underhaanden Munition og Tropper, som udgives for Deserteurer. Carlisterne arbeide ogsaa paa Deres Plan for at faae Dom Carlos paa Thronen, i Tilfælde af Kangens Død. J de sidste 2 Dage siger Rygtet at Hans Majestæts Tilstand er meget betænkelig. Formodentlig som en Følge heraf er det, at Kongen har ved et Decret erklæret Jnfanten Dom Sebastian de Bourbon y Braganza for fuld myndig; der siges at han skal formæles med Prindsesse Amalie af Neapel; hvad, om det var med Kongens egen Datter, den lille Prindsesse, af Asturien, Prindsessen af Beira, Jnfantens Moder, har gjort saamange Ophævelser, mod denne Formæling, at det har foranlediget de hæftigste Optrin blandt den kongelige Familie saa at Hs. Majestæt har været nødsaget til, at tilmure Adgangen fra hendes, til hendes Søns Værelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Rusland. Polen. Fra Petersburg meldes under 6te Decbr., at man der har betydelige Forandringer i Sinde i alle Administrationens Grene, hvortil allerede Forslag ere gjorte og man venter endnu kun Keiserens Sanction, for at de skulle sættes i Kraft. Man synes i den sidste Tid at have erholdt den Overbeviisning, at Landet ved de nærværende Jndretninger, (maaskee ved Modvirkningen af den største Deel af det høie Aristokratie) ikke opfylde de Forventninger, som det hidindtil af den store Catharina arvede System lovede, med Hensyn til Opretholdelsen af en politisk Overvægt i Europa. Man troer sig at være sat i den Nødvendighed at træffe adskillige Forandringer, for hurtigere at naae hiint Maal. Det kommer derfor først an paa, at give Armeen en ny Organisation, at formere den og at sætte den i Stand til, ikke alene at kappes med de andre Armeer, men endog at vise sig dem overlegen; thi at fleertallet af Bajonetten, ikke bringer Seier, har Feldttoget i Polen beviist, Grev Yermaliffs Jgienansættelse ved Armeen (han var for sine politiske Anskuelser Skyld, falder i Unaade, menes at være særdeles gavnligt for Armeen, da man anseer ham, for en udmærket General og fortræffelig Organisateur. J Henseende til Yermaloffs politiske Anskuelser, da skal han stedse været besjælet af det Ønske, at see Rusland befriet fra al fremmed Jndflydelse, og at see dets sande indre Jnteresse regjeret af den høie Aristokraties Magt. - Wilna Coureren indeholder en egenhændig befaling fra Hs. M. Keiseren til Krigsgouverneuren i Wilna og Grodno, hvori han befaler Udryddelsen af de Bander af Stratenrøvere (!), der skulle have dannet sig af omkringstrøifende Jnsurgenthobe, som stryge omkring paa Landeveiene og i Skovene, og til den Ende bemyndiges Krigsgouverneuren. til strax at nedsætte en Krigsret over de grebne Jnsurgentere og afstraffe dem paa Stedet. Mellem Rusland og Østerrig skal en Spænding være opstaaet, angaaende de Krakauske Anliggender; man bringer dette i Forbindelse med Justitsraad v. Alvenslebens og Legationssecretair v. Schölls Sendelse til Petersburg. Man taler ogsaa omen ganske ny Forfatning, som skal være givet Fristaten Krakau, hvori mangen favourabel Bestemmelse skal være nægtet, som dog fandtes i den Forrige, hvilket skal være at ansee, som en Straf for Krakaus Deeltagelse i den polske Revolution.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
(Hamb. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Blandinger. Fra 20de til 23de December og Middagen vare i Hamburg 4 Patienter komne til, og det hele Antal af Syge beløb sig denne Dag til 904, hvoraf 420 vare helbredede og 480 døde. – J Berlin vare fra den 23de til den 24de December om Middagen 3 Personer paa ny angrebne af Cholera; 2 Personer vare i denne Tid helbredede og 3 døde 6 vare endnu under Cuur. - J Magdeborg vare ogsaa fra 20de til 21de Decbr. igjen 2 Personer angrebne af Chulera.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
J Marseille havde paa St. Barbaras Dag forsamlet sig 4 Officerer om en Bølle Punsch og udbragte Borgerkongens Skaal, de sandt sig snart omringet af et Dusin Borgere, hvoraf Een raabte: "Nei, Carl X er allene vor Konge!" Det kom nu til Haandemæng, de Militaire fik Understøttelse og Carlisterne maatte flygte op i 2den Etage af Huset, 23 maatte overgive sig; en af dem er en Neven af Exministeren Hr. von Villels Det engelske Underhuus har nylig foranstaltet en lille Rullevogn forfærdiget, som skulle fore de uhyre Pergamentsruller med 100 a 200,000 Underskrivter for Reformsagen, til Parlamentshuset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Den belgiske Regjering er med 71 mod 7 Stemmer bleven bemyndiget til at afslutte et Laan paa 48 Millioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Den 27de October er den i Nærheden af Sicilien opkomne Øe: Ferdinanda, igjen bleven besøgt af en Dampbaad; Passagererne stege i Land og fandt Høiden paa Høien endnu 160 Fod, men man fandt at Den allerede havde aftaget i Omfang en 2000 Palmer, da den før havde været tredobbelt saa stor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Man skriver fra Napoli, at man blandt Grev Capodistrias Papirer skal have fundet et Dekret, hvorved flere af de anseeligste græske Familier, skulle erklæres i Rigets Act. Den russiske Admiral Riccord trænger nu paa Kolokothroni at han skulle bringe det i Udførelse. De truede Familier have begivet sig paa franske og engelske Skibe tildeels til Hydra. Den engelske Resident i Grækerland, Hr. Dawkins, havde, af Fortrydelse over den russiske Overvægt paa de græske Anliggender, begivet sig til Øen Cerigo.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Jtalienske Blade indeholde følgende statistiske Notilser om Grækerland: Dette Land blev i Aaret 1830 inddeelt i 13 Departements, nemlig 7 paa Morea med de dertil hørende Øer i Archipilaget, og 6 paa det græske Fastland, norden for den corinthiske Tange. Continental-Befolkningen beløb sig til 350,000, Øernes til 200,000, og hele Befolkningen til 550,000 Jndvaanere. Stats-Jndkomsterne beløb sig fra 1ste Januar 1828 til 30te April 1829 til 25,608,464 og Udgifterne til 25,645, 464 tyrkiske Pjastre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Fra Berlin skrives: "Afskedigelsen af vort Landeværn og Krigsreserven giver vel fredelige Udsigter; men det russiske Cabinets Stemning mod det Franske, er endnu bestandig meget opertet. (Hamb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Jndenlandsk. Under 2den Dennes har Hs. Majestæt Kongen, til Lettelse for Handel og Skibsfart i den nu fremtykkende ublide Aarstid, og med Hensyn til de senest gjorte Erfaringer angaaende Choleraens Smitsomhed, befalet: at Qvarantaine-Commissionerne, saavel i Danmark, som i Hertugdømmerne, indtil videre maae bemyndiges til at nedsætte Observations-Qvarantainen for Skibe fra de af Cholera smittede Steder, fra 20 til 10 Dage, og meddele de Skibe Practica, det komme fra de af Cholera mistænkte Steder og medbringe rene og utvivlsomme Sundhedspas, samt have været 5 Dage undervets¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Det af vor Literatus Beteran Hr. Kammerjunker, v. Scholten udgivne lidet Skrift i Anledning af Bloms Bog om Danmarks Land- og Sømagt, udmærket sig ved kraftfuld Lakonisme og Upartiskhed. Han deler sig imellem Land- og Sømagten, uden at støde nogen af dem for Hovedet, eller smigte den Ene mere end den Anden. Han erklærer vor store Orlogsflaade som vi mistede 1807, for en prægtig Kunstudstilling, og at Kanonbaade samt brav mange Handelskibe passe sig bedst for os. Han taler om Landarmeens Jndskrænkning, om Borgermilitairets og Studentercorpsets Afskaffelse om Oprettelsen af et ridende Politiecorps, og om Jndskrænkelse af Contoirpersonalet i Toldkammeret og de andre kgl. Collegier, J Mottoet kalder Forf. sig selv en Sandheds-Ridder, hvortil Anmelderen i Kjøbenhavns Skilderie siger: "Det har han altid været, saalænge jeg har kjendt ham paa Prent. Han burde, i min Tanker, for længe siden været Dannebrogstidder, alt fra det Øieblik af han gjorde Motion angaaende Frederiks Hospital. Hans Valgsprog har altid været: "Kongen, Fædrelandet og Sandheden."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
I Kjøbenhavns Tugthuus har en paa Livstil indsat Fange den 7de Dennes, om Morgenen, dræb en af sine Medfanger. Han var 19 Aar gl. og havde formodet at den Anden, en Mand paa omtrent 60 Aar, var vidende om noget Ulovligt, har havde begaaet i Straffeanstalten. Da derfor Fangerne skulde klæde sig paa, rendte han med en Kniv, han havde skjult hos sig, hen til den Anden, og gav ham et Snit i Maven, saa at Jndvoldene vældede ud; ja bibragde ham endog lidt efter nok et Stik, da han troede at mærke, at han endnu ikke var død, hvorhos han opfordrede sine Medfanger, til at erklære: om det var urigtigt han havde gjort, i hvilket Tilfælde han var rede til at forsvare det med lignende Argument. Han løb derpaa med Kniven ud af Døren, da han paa Gangen, havde ventet at træffe en anden Fange, som dog heldigviis ikke var der. Mesteren, som just kom gaaende, standsede lidet, da han saae ham med den blodige Kniv, men til ham sagde han: at han ikke vilde gjøre ham Noget, hvorpaa han overleverede ham Kniven, og blev ført ned i Arresten. Har kom til at sidde ved Siden af den Dreng, som i Sommer ogsaa begik Mord paa en af sine Medfanger. Da denne erfarede det Foregaaede, skal han have raabt ind til ham: at han var en brav Karl, og at de nu kunde følges af ud paa Amager! Delinqventen er fra de saakaldte Kulsvier-Egne i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
I Kieler Correspondentsblad anføres flere Kjendsgierninger som Beviis paa, at i vort Fødeland, hvor der dog er gjort saa meget for Almueskolerne, Lærernes Stilling endnu i flere Henseender ikke er misundelsesværdig. Og der burde dog vist Alle engang være enige, at en Lærer, der redelig stræder, at opfylde sine Kaldspligter, baade fortjener Agtelse og at sættes i en saadan Stilling, at han ikke skulde arbeide sukkende for det daglige Udkomme, (?)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Kjøbenhavns Havnepriser den 17. Decbr. Hvede 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Rug 5 Rbd. - Mk. - s. A. - Rbd. - Mk. - s. radet Byg 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Gradet d. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Kjøbenhavns Børs, den 20. Decbr. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 211. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 149 1/4 a 150. Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig. u. R.) 89 a 89 1/2 Rbdlr. Sedler. 184 1/4 a 85 1/4 i Bco.). Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 a 107 1/4 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
Jndsendte Stykker. Fortid og Nutid. J forrige Tider pleiede Kirkegaardsporten at aabnes for Menigheden paa Søn- og Festdagene; nu hjelper man sig med Skolebørnenes Laage; hvilket er gavnligt forsaavidt som de Ældre derved kan øves i Voltigering; men hvis er Skylden, da ingen Snee er i Veien; See Thisted Avis No. 39, 17de Mai 1831. 3. Efterat have læst baade hvad Hr. Walters og Jndsenderen i Thisted Avis No. 104 har skrevet om forønskede Sundheds-Cordoner, kan man ikke lade ubemærket, at dersom Sygestoffet lader sig forplante ved Varer, saa god Nat Sikkerhed ved Sundheds-Cordoner, saalænge Bissekræmmere fra Ribe- og Tønder-Kanten, Landets sande BlodJgler, gjennemstrøife dette i alle Retninger, med deres indsmuglede Varer, som Gud veed hvor ere komne fra. Aflæg først denne skadelige Uskik, hvortil blot behøves Embeds Auctoritet og Jver, maaskee ogsaa en klækkelig Mulkt for Huusere og Hælere, hvor Oplagene ere, og man vil være Sikkerheden et stort Skridt nærmere. C. Sørensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-28
AVERTISSEMENT. Formedelst forandret Bestemmelse, agter jeg Undertegnede at sælge min iboende, i Hundborg, beliggende Gaard, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb., med tilliggende Herligheder, og Tørveskiær. Hovedbygningen bestaar af 26 Fag, er splinter ny af Grundmuur, og kan erholdes paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Niels Sørensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
No. 1. Ao. 1832. ISTII.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Kongelig allernaadigst privilegerede Alevselvidende, Amtsaviv og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Søndagen den 18 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Engellands Politik med Hensyn til de ydre Anliggender, byder altid at handle i Overeensstemmelse med det franske Cabinet; Engeland, som Søestat, og Frankerig, som en mægtig Militair Stat, ere begge tilsammentaget en værdig Modvægt mod det mægtige Rusland. Desværre udkræve Engelands indre Anliggender næsten Regjeringens hele Opmærksomhed, og Landets Tilstander paa sine Steder ubeskriveligelendig, især i Jrland, hvor der af hele Districter paa en 20,000 Mennesker de 3/4 Dele ere Betlere. J Engeland selv, fremavles fornemmelig denne Armod, fordi Formuen er saa ulige deelt, og Pengemassen i den mægtige Adels og de store Godseieres Hænder; for at disse kunde leve i Overflod og faae deres Producter høit betalte, tvinges Middelstanden og den arbeidende Klasse til at betale deres Brødkorn efter en derpaa sat høi Taxt, medens det fra Udlandet kunne til føres dem for den halve Priis, en almindelig Armod, især blandt Fabrikanterne, er følgen deraf. Engelands Konge og liberale Regjering har gjort alt hvad den formaaede, for at afhielpe det Onde; men aldrig saasnart, er til dette Øiemeeds Opnaaelse et Lovforslag indleveret i Parlamentet, førend det ogsaa er forkastet af den mægtige Adel eller høie Aristokratie, som stridende mod dets Jnteresse; uheldigviis har der med Hensyn til Folkets Repræsentation i Parlamentet, hersker et utilladeilgt Bestikkelses=System, og Folket selv har været slet repræsenteret i Parlamentet, da gamle Flekker paa en 500 a 1000 Jndvaanere have havt Valgret fra Arildstid, medens fremblomstrende folkerige Stæder, som Birmingham, ikke have havt Lov at sende nogen Candidat til Parlamentet, saa at Regjeringen ikke i Sager, som angik Nationens umiddelbare Vel, har kundet blive tilstrækkelig understøttet i Parlamentet. For at afhielpe dette, blev en Reformbill indgiven; men afslaaet i Overhuset. Dette opvakte Folkets Forbittrelse, og var Aarsag til Oprøret i Bristol og flere Stæder. Man vil af Ovenanførte see, hvor vigtig den ny Reformbiller for Landet, og det er at haabe at det engelske Aristokratie vil ved Antagelsen af denne Reformbill, hvor der er taget meere Hensyn til dets Jnteresse, redde Landet fra en Revolutions Rædsler. Et mægtigt Skridt til Engelands fremtidige større Jndflydelse paa den fastlandske Politik, er skeet ved det, at en engelsk Prinds er kommen paa den belgiske Throne.