Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-16
Der meldes fra England: at Ministrene ikke ville foretage noget videre mod Dronningen, at hun forbliver i England, at man vil indrømme hende et Pallast og at Lord Castlereagh vil foreslaae naar Parlamentet bliver aabnet: at der bliver anviist hende en passende Appanage. Derimod troer man bestemt ikke, at hendes Navn nogensinde bliver indført i Kirkebønnen, eller at Ministrene ville tage deres Afskeed. Dronningen modtog 39 Adresser den 4de December, hvoraf en var fra Brigthon selv. Derimod begynder ogsaa mange loyale Adresser at blive overleverede til Hs. Majestæt Kongen. Selv Aldermennernes Collegium for Staden London har overleveret en Addresse til Kongen, hvori de tilkinedegiver ham deres troe Hengivenhed, imedens Commune=Raadet har erklæret sig paa Dronningens Side. Mange kongelige Klubber blive oprettede, og de Radicales og Constitutionelles Partier vedblive at kjæmpe imod hinanden, saalænge indtil Jnterressen for en nye Gienstand faaer Overhaand og kommer til at beskiæftige Nationen, hvilket formodentlig snartforestaaer. Staden Schrevsbury vil forære Dronningen et stort Stykke Oxekiød og en Plumbudding. J flere offentlige Øll- og Brændeviins Huse seer man store Boutellier afmalede, hvorover Dronningen læner sig i fuld Legemstørrelse; paa Flaskerne staae de Ord: "Dronningens hiertestyrkende Draaber." Greven af Liverpool er bleven inulteret af Radicale og Qvenister paa sin Reise til sit Lyststed Valmarcastle. Den 4de December blev Mis Eliza Fiz Clarence, tredie Datter af Hs. Kongl. Høihed, Hertugen af Clarente, formælet med William HanCarr, Greve af ArcolDa den Deel af den Portugisiske Junta, som vilde overlade Valgmaaden til de Cortes selv blev 11te overstemt, og Tropperne opstillede sig paa Pladsen uden for Regieringspallastet beredte til at gribe til Vaaben, var iblandt de Militaire Anførere, Oberste Sepulveda, den eneste, som vægrede sig ved ubetinget at aflægge Erd paa den Spanske Constitution. Han tog med de ham undergivne 8 Batailloner Jægere Besiddelse af det Qvarteer af Staden som kaldes den sorte Hest og opstillede dem til Forsvar. Modstanderne lode Kanonerne fra Castellet St. Georg rette mod dette Qvarteer af Staden og lode alle Tilgange til det besætte med Cavallerie; Sepulveda gav klogeligt efter og aflagde Eeden. - Den følgende Dag blev Juiz do Podoangrebet i offentlige Blade, fordi han havde udeladt sig med Trudsler imod Borgerne; han udstædte derpaa en Retfærdiggjørelses-Skrivelse til Folket. – Den 17de November har Juntaen udstædet en Proclamation til Lissabons Jndvaanere i Anledning af Begivenhederne den 11te, hvori deres fortreffelige og værdige Forhold tildeeles den største Berømmelse. Alt kommer nu igien i samme Tilstand, som det var for hiin berygtede Dag; da alle Classer af Statsborgere have ved Deputationer: givet heri deres Meening tilkiende; Combra har især yttret sin Misfornøielse med Militairens Foretagender, og i stærke Udtryk, General Teixeira har den 13de anmeldet; at hans Helbredstilstand ikke tillader ham at føre Overcommanden over Armeen; og den 16de begave 70 Overofficerer sig til Oberste Sepulveda for at tilbyde ham Armeens Biestand og deres Medvirkning til at indsætte Juntaen paa ny i sin første legitime Form og til at bortfjerne og afstraffe Vicepræsidenten Silverra. Han svarede: at han allerede havde modtaget Communicationer desangaaende fra General Teixeira, som vilde strax forsamle alle Overofficerer, General Cabreira deri indbegreben. Sepulveda havde ogsaa i samme Anledning modtaget en Deputation af 24 af Lissabons anseeligste Kiøbmænd. J Forsamlingen den 16de blev det tilstaaet, at Armeen var bleven misbrugt til at tilfredsstille Sitveiras ærgierrige Hensigter; at Jndblandelsen af Militairen paa Regieringens Handlinger er ulovmæssig og afgiver et slet Exempel; da Soldaten maae fremfor alle adlyde de offentlige Autoriteter, og at den imod Majoriteten i Juntaen udbredte Mistanke er uden Grund. – Jfølge disse Beslutning er forsamlede alle Chefer og Officerer, som havde underskrevet den Militaire Conference af den 11te Nov. sig ligeledes hos Teixeira, antoge ogsaa disse Beslutninger og forenedes om igien at sætte alt paa samme Fod, hvorpaa de nye udvalgte Medlemmer erklærede, at de vare villige til at træde udaf Forsamlingen; de fire udtraadte Medlemmer, vægrede sig derimod at træde ind i den igien, naar ikke Silveira først havde taget sin Afskeed; dette Forlangende blev opfyldet, hvorpaa de begave sig under Fakkelskin til Pallastet; et almindeligt VivaRaab ledsagede dem. Generalerne Teixeira og Cabrera bleve til Fods ledsagede af Folket fra deres Huuse til Pallastet. – Den 17de Novbr. om Aftenen forsamlede sig henimod 30000 Mennesker, under Regierings=Pallastets Vinduer paa Pladsen, Rocio, og forlangte med Heftighed, at Medlemmerne af Juntaen skulde vise sig paa Altanen; da dette var skeet under Fakkelskin, saa fordrede Folket, at den Spanske Constitution skulde antages med saadanne Forandringer, som Omstændighederne udkræve, og at de resignerede Medlemmer, skulle paa nye indsættes. Herpaa ledsagede Folket Statsbestyrerne til deres Kareter og derfra til deres Hiem. Rocio-Pladsen og hele Staden, var illumineret til sildigt ud paa Natten; da alle gik fredeligt hiem. Man raabte almindeligt paa Gaderne: den Spanske Constitution og større Friehed. Avisen Lusitionens Stierne afsatte den følgende Dag 13000 Exempl. Visc. de Souza har skiænket Staten 1250 Piastere. - General Cabreira, har i en Proclamation forsvaret sit Forhold den 11te og viist Nødvendigheden af, at Militairen erklærer sig for den Spanske Constitution, som fandt en saa stor Modstand hos nogle af Juntaens Medlemmer. – (Man seer af alle disse Begivenheder tydeligt, at der finder en indvortes Kamp imellem det Oportiske og det Lissabonske Partie, hvoraf Juntaen er sammensat, og at Armeen søger ar undgaae Skinnet af at den anvender sin Jndflydelse paa en Maade, som kan være til Skade forden borgerlige Friehed.) – Man melder fra Rio Janeiro, at Kongen af Brasilien har udnævnet Marskal Beresford til Præsident for Regentskabet i Lissabon, og ligeledes at den Franske Escadre er afseilet derfra den 11te September. Orlogskibet Colossen og Fregatten Galathea begive sig til Buenos Ayres, og som man troer derfra til Lima, for at beskytte den Franske Handel paa det stille Ocean. Den Nordamerikanske Fregat Constellation er den 21de September ankommen til Rio Janeiro; den skal bringe en Gesandt med sig til Buenos Ayres; hvorfra den ligeledes vil afseile til Lima.