Berlingske Tidende, 1794-01-31
Af en Skrivelse fra London, den 14de Januarii. I Gaar Aftes har endelig Regieringen faaet Depecher fra Lord Hood, hvilke Capitain Hale, Alde de Camp hos General O'Hara, har overbragt. Da ingen overordentlig Hoftidende er udkommet, saa formoder man, at den ordentlige Hoftidende skal i Aften indeholde de Efterretninger, som Regieringen tænker at meddeele. Jeg kan da kun melde hvad nogle Ministerial=Tidender angive som Jndholdet af disse Depecher. Fra den Dag, da General O'Hara blev sangen, tilt og Franskmændenes Magt saa stærk mod enhver af vore Poster, at man allerede da befrygtede, man maatte snart forlade Toulon. Den 14de December lod derfor Lord Hood allerede udgaae en Proclamation til Jndbyggerne hvori har gav dem Efterretning om denne Frygt, og formanede dem til, at giøre Anstalter til at flygte. Den 17de blev Staden, beskudt, og nu begyndte man at indskibe Levnetsmidler og Folk, og kort for man ganske forlod Staden, antændte man Arsenalet og de franske Skibe, som man ikke kunde føre bort Lord Hoods Escadre var, da Depechen afgik, ved Øen Hie res, paa Kysten af Provence, saa Mile fra Toulon, og har ikke lidt noget af Stormen. Skibsmandskabet var frisk, og Emigranterne havde al fornøden Pleie. Henimod 2000 Jndbyggere fra Toulon skulle være indskibede, men 1200 Syge og Saarede skal man have maattet efterlade. - Foruden den ommeldte Depeche skulle Ministrene ogsaa have faaet en Skrivelse fra Capitain Nelson, Commandeur paa Skibet Agammemnon paa 64 Kanoner, datert Livorno den 25de December. Efter denne Skrivelse skal en neapolitansk Brigantine, il Fernandol V, den 22de efter 5 Dages Reise, være ankommen fra Toulon til Livorno. De Efterretninger, som dette Skib har medbragt ere mestendeels de samme, som jeg allerede har meddeelt. Forvirringen skal i Ton lon have varet overordentlig. Efter Franskmændenes heftige Angreb den 17de var Strandbredden fuld af Menneske som forlangte Beskyttelse. Der skedte Plyndringer, Oprør og Voldsomheder. Mange styrtede sig i Søen, og søgte at svømme til Skibene. Nogle, som ikke kunde bringes bort med, skiøde sig ihiel paa Strandbredden. De overalt rasende Jldsluer formerede Skrækken og Forvirringen, og delbrændende Skibe truede hvert Øieblik at springe i Luften, og ødelegge alt omkring sig. Paa vore Skibe var Scenen, ikke mindre frygtelig. Laddede med den besynderligste Samling af Mennesker af alle Nationer, af Gamle, Mand, Qvinder og Børn, af Syge fra Hospitalerne og saarede Soldater, hørtes en ynkelig Skrigen, især af dem, hvis Mænd, Koner, Forældre eller Børn endnu vare blevne tilbage paa Strandbredden. Den neapolitanske Escadre afseilede først, og havde en god Reise, mer den 21de skal en heftig Storm have reist sig. - Om Grev Moiras Expedition veed man intet Bestemt, men saameget er vist, at Greven har faaet en Forstærkning af adskillige franske Officerer, som have fegtet i Vendee, og kiende Kysten meget got. Blandt disse er en Hr. de Grasse, og hans Broder, som commanderte den af Flora tagne Fregat la Nymphe. Den sidste har med Royalistarmeen været i 35 Slage, og er ganske bedækket med Saar. Begge ere meget ver bekiendte med Kyster n. Admiral Madride skal afløses af Sir James Vallace. Derimod skal han commandere en til America bestemt Escadre, som i Begyndelsen af Marts Maaned skal afgaae.