JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Recensenten siger, at species ikke burde været anført som et Ord, der deelineres i alle Casus, da Cicero udtrykkeligen har erklæret (Topic. c. 7), at han ikke turde sige specierum og speciebus, men brugte derfor formarum og formis. Su Minervam docet, d. c. Ægget vil lære Hønen. Cicero kunde vel, som Dialectiker, bruge forme for species. Men det gaaer ei allevegne an. Og er Cicero den eneste reenskrivende Latiner, Har Rom, da det tabte ham, tabt sin Ret til at berige sit Sprog og gjøre Forandringer deri, Horats siger: Licuit, semperque licebit, Signatum præsente nota producere nomen. Palladius, som fører en jævn, pyntelig og ikke uzirlig Stiil, har sagt specierum, og hvem kan, efter at have tabt saa stort et Antal af gamle Skribenter, sige god for, at denne Casus havde ingen af dem til Borgen, Recensenten havde dømt anderledes, naar han havde kjendt Muretus's grundige Forsvar for Tacitis. Det samme gielder om piissimus, som Baden bruger, men Recensenten fordømmer, fordi Cicero har fordømt det. En ussel Grund! See Schellers Lexicon. Rerensenten vil lære Baden, at at ikke bør udelades ved rogo, og ikke sættes ved licet, oportet, nedesse est. Atter sus Minervam. J Pandecterne staaer, rogo, respondeas; Qvid siger: roget, tentes; Gellius, fag, amicos adens, et roges veniant, operamque mutuam dent, et messem han nobis adjuvent. Og den samme Brachylogie finder man i Dansken. Hvad licet angaaer, da siger Cicero selv, neque mini licet neque est integrum, ut non impertiam. Angaaende necesle et, da siger Gellius, necesse est, uti vos auferem. Og at sætte at efter oportet har endnu ingen Sproglærer forbudet. Det læstes endog hos Cicero de Invent. 2, 19, indtil Ernesti forandrede det til et, ikke fordi det første var en Snidser, men fordi Sammenhængen krævede det sidste. Det skal og være mod ægte Latinitet, at construere urut med Conjunctiv, som Baden gjør i følgende Exempel non moror, utut illud acceptum sit. Jmidlertid skriver jeg, salvus et utut in magno discrimine fuerit, ikke fult; thi atur bemærker quamvis, som fordrer Conjunctio Recensenten har og Uret, naar han erindrer, at en Romer neppe vilde have sagt nonmoror, men nihil morer. Har ikke Terents sagt: ubi vis, non mororModægte Latinitet skal fremdeles være, hvad Baden siger: parum abest, quin credamMen jeg forsikrer Recensenten, at det kommer ud paa eet, enten man siger parum, eller hand multum absuit, quin ab exulibus interficeretur, som Livius har sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Recensenten dadler endog det Badenske Exempel, prærupta videntes vertigo sequitur, og siger, at der neppe kan opvises nogen ældre Forfatter dertil end Grotefend, med det Tillæg. De Gamle pleiede at sige sentire eller pari vertiginem. Sikken en Kritikus, Han veed ikke, at sequi bruges om alt det, som har en Virkning; f. Ex. cibum sequitur sommus. Men ingensteds blotter dette Menneske sin Vankundighed meer, end i den slette Dom, han fælder over Badens Definition paa Conjunctiv, at den nemlig gjerne taler om en Handling som uvis eller muelig. Han kaldet Definitionen alt for utilfredsstillende, og troer, at ingen har forklaret Conjunctiv bedre, end Perizon, som forklarer den elliptisk. Saa lider kjender han til Philologiens Historie, Perizons haarde og ufordragelige Ellipsis har for længe fi den faaet Løbepas af Hemsterhuus, Valckenar, Len nep og Scheid. Hvo som opvarmer den, bliver til Skamme. Badens Definition staaer fast. See den grundlærde Bauer til Sanct. Minerv. Recensenten er ligesaa uforskammet, som uvidende. Baden føiede til sin Grammatik en Romersk Calender. Denne Calender er ofte kommen mig, og maaskee flere, tilpas. Recensenten kalder den en sand pons asininus, oversættende saaledes Eselsbrücke, for at faae sagt, at Baden har grebet Dovenhed under Armene. Men dette passer ingenlunde paa den Vise, som er død i Herren, og nu hviler af sine Arbeider. Recensionen maae være sammenlikket af et Menneske, som det mangler baade paa Læsning i de latinske Skribenter, og paa Øvelse i at skrive Latin. Naar han engang kommer saa vidt, at han kan læse Jacob Badens Opuscula latina, saa vil han see, at Manden, der skrev dem, var Sproget mægtig, og fortryde sin Fornærmelse. Badens Grammatik har, som ethvert menneskeligt Arbeide, Feil. Det er de tilkommende Udgiveres Sag, at rette dem. Men ingen retsindig Dommer vil rose en Udgiver paa Forfatterens Bekostning. Thi, som Lord Chesterfield siger, den sidste Udgave maae immer være den bedste, naar Udgiveren ikke er en Æsel. Torkel Baden. Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Slesvig-Holsteen-Lauenburgske Cancellie i Kjøbenhavn er, under 22 Febr. d. A., for Hertugdommene Slesvig og Holsten udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "Efterat det er bleven Hans Majestæt Kongen allernaadigst foredraget, at de i Forordningen af 9de Juli 1813 indeholdte Forskrifter om, at der ogsaa af Communernes hypothekariske Gield skal udredes Afdrag til Bankafgiften, ere bleven forklarede paa forskiellige Maader, har Allerhøistsamme funden for godt, allernaadigst at resolvere, at det, for at hæve enhver Tvivl i saa Henseende, samt for, fra nu af, og følgelig i alle Tilfælde, hvor ikke, førend denne Anordnings Publication en Afgjørelse, enten ved retsgyldig Kiendelse, eller ved erlagt Betaling, eller ved Berigtigelse paa anden Maade har fundet Sted, at tilveiebringe lige Grundsætningers Anvendelse, skal bringes til offentlig Kundskab, at Communernes Rettighed til, af deres hypothekariske Creditorer at fordre et Bidrag af sex Procent af Capitalen for Afgivten til Rigsbanken, og, indtil disse sex Procent erlægges, at fordre aarligen saamange Procent af Renterne, som der af Capitalen betales, skal i Overeensstemmelse med Forordningen af 9de Juli 1813 §§. 10 og 11 gielde, ikke allene om saadan Communegield for hvilken der er givet Hypothek i een, Communen, som saadan, tilhørende Grundeiendom, men ogsaa, om saadan Gield, til Sikkerhed for hvilken Communens og dens enkelte Medlemmers samtlige, urørlige og rørlige Gods er pantsadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Det asiatiske Compagnie har nu atter faaet fornyet sin Octroy for 1 Aar. - Neppe gives deret Handelsselskab i Europa, hvis Jnteressenter i de sidste 12 Aar have været saa lidet heldige, som hiint Compagnies, thi i al den Tid have de intet Udbytte faaet, skjøndt det oprindelige Jndskud for en Actie dog har været 500 Rdlr. D. C. Da Actiernes Tal er 8000, saa er det klart, at der kun findes saa nogenlunde formuende Folk i Landet, som jo have liidt ved dette Compagnies store Uvirksomhed i saa mange Aar. Denne Udbytteløse Tilstand har ogsaa været Aarsag til Actiernes nuværende urimelig lave Priis, thi efter Overslaget er enhver Actie af dem værd 230 Rbd., naar det Hele blev realiseret. Compagniets Fond i Kongel. Obligationer har allene været for et Par Aar siden henved 2 Mill., hvortil kommer dets ypperlige Skibe, som i de nyere Tider ikke ere blevne brugte, dets Jnventarium og dets endnu udestaaende betydelige Gield i Ostindien. En Gist af Liv er der vel kommen i Compagniet, ved den til China afsendte Expedition under Capt. Stage, som ventes hjem i Juni Maaned d. A., og formodentligen vil sætte det istand til at kunne give Jnteressenterne i det mindste noget Udbytte. Nu, da kun saa faa af vore Handelshuse kunne afsende Expeditioner til China, synes det ikke urimeligt, at et med saa store Privilegier forsynet Compagnie maatte kunne bringe det saavidt, at det i det mindste kunde give sine Jnteressentere saa meget i Udbytte, som der ellers svares i simple Renter af Capitaler, og at Americanere ikke behøvede at tilføre os Thee og andre chinesiske Artikler, hvilke vi, ligesaa godt som de, og paa samme Vilkaar som de, selv kunne hente fra China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Den Gaard, som den nysafdøde Viinhandler Haagen Hagen eiede i Gothersgaden, har forhen havt en anden af de rigeste Viinhandlere i Kjøbenhavn, den tilsidst som Baron afdøde v. Bolten, til Eier, der ved denne Leilighed atter bringes i Erindring. Bolten var gift med en Datter af den bekiendte Vertshuusholder Peer Larsen, hvor Holberg pleiede at søge. Ved Hande maa og Nørregaardelen med Vine, især paa Ost- og Vestindien, under den americanske Krig, havde han fra simpel Viinhandlersvend bragt det saavidt, at han i sin Tid ansaaes for een af de rigeste Privatmænd i Kjøbenhavn, og uagtet hans Gield, da Tidsomstændighederne siden nødte ham til at opgive sit Boe, var 15 Tønder Guld, døde han dog saa formuende, at han efterlod enhver af sine to Børn, en Søn og en Datter, 1 Tønde Guld. Datteren blev gift med den forrige Stiftamtmand og nu fraværende Geheime-Conferetsraad v. Bülow, som den Gang var Kammerjunker. - Bolten og Haagen Haagen vare de rigeste Viinhandlere, man i de første halvhundrede Aar har havt i Kjøbenhavn, og begge et Beviis paa, hvor meget denne Handel maa have kastet af sig i bedre Tider. Den Sidstes efterladte Formue, som meest bestaaer i Vine, anstaaes til over 1 Million Rigsbankdaler, der, efter nuværende Cours, udgjør omtrent 1/2 Million i gamle Penge, eller 400,000 Spec., altsaa dog under det Halve af hvad Niels Brock og omtrent 1/2 Deel af hvad Ladiges efterlod. Han efterlader en Enke og 8 Børn, nemlig 7 Sønner og en Datter. Bolten levede paa en meget høi Fod, og eiede engang endog Sorgenfrey Slot, ved Lyngbye, der siden kjøbtes af Arveprinds Frederik, som Lyststed. Blandt hans Efterladenskaber var saa stor en Mængde Sølv som efter en Fyrste. H. Hagen derimod førte et ganske simpelt og ingetogent Liv, og var, naar man henseer til hans betydelige Formue, et sandt Exempel paa Tarvelighed. Bolten døde som Baron, H. Hagen uden mindste Rang eller Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Det gamle Sagn, at Peder kaster den 22 Februari sin varme Steen i Vandet, har ikke stadfæstet sig denne Gang. J Februar var Vandet ganske aabent og Fartøier seilede frem og tilbage i vor Havn, ligesom det kunde være Midsommer; nu ligger der igjen en Jis Bro saalangt Øiet rækker. Peder maa altsaa denne Gang enten ikke havt Raad til at varme sin Steen, eller og formedelst andre Forretninger ikke havt Leilighed til at kaste den i Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
J Kjøbenhavn er der nu opstaaet to nye nyttige Moder. Den ene er, at Folk lykønske hinanden til deres Fødselsdag i Adresseavisen, hvorved der spares kostbare Foræringer. Den anden er, at Skomagere og Andre, der have Boutik, istedetfor som hidtil at udhænge deres Vareartikler in natura, udhænge dem nu in eftigie, det vil sige, malede paa et Brædt, hvorved langfingrede Folk ikke føres i Fristelse til at forgribe sig paa Næstens Eiendom, med mindre Skoene &c. skulde være malede ligesaa naturlige, som Kirsebærrene af hiin Oldtidens Mester, til hvilke Fuglene kom flyvende for at spise dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Man har nyligen læst en Efterretning om Papirfabrikernes Tilstand her i Landet; men det er en beklagelig Sandhed, at uagtet de forskjellige Fabriker, der findes her, maa det meste Trykpapir, der forbruges hos os, dog hentes udenlands fra, nemlig fra Tydskland og Sverrig; thi det meste, som vore egne Fabriker levere, er afdet grovere Slags. Ubegribeligt er det, hvorfor Sverrig mere skal see sig istand til at levere godt Trykpapir end Danmark. De Summer, der aarligen udgaae for udenlandsk Papir, ere temmelig betydelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Den Deel af det forrige Reventlowske Palais i Norgesgaden, der nu tilhører Hr. MacEvoy, istandsættes i denne Tid meget prægtigen. Selv Vindueskarmene ere af Mahagonietræ. Stalden bliver een af de skjønneste her i Staden. Endnu aldrig have saa mange store Eiendomme paa een Tid været til Auction i Kjøbenhavn som i dette Øieblik. Foruden den forhennævnte store Borchske Gaard paa Østergaden, skal i denne Tid ogsaa Gaarden No. 174 i Norges, eller Bredgaden (assureret for 68,800 Rbdlr.), to Pakhuse og Vaaningshuse paa Christianshavn (assurerede for 57,000 Rbdlr. S.) og Gaarden No. 1 i store Kongensgaden sælges ved offentlig Auction. Uagtet den sidstnævnte Gaard er assureret for 65,000 Rbdlr., er der ved 4de Auction dog kun budet 25,000 Rbdlr. Paa Onsdag skal den ved 5te Auction absolut sælges. De store Gaarde synes ellers at have tabt meget i deres Værd, fordi kun faa af dem, der eie Capitaler, skjøtte om at udsætte sig for de med Værelsers Udleining forbundne store Uleiligheder, og heller anbringe deres Penge i Statspapirer, der næsten give ligesaa gode Renter af sig. Eiendomme af Middelstørrelse, især i gode, nærsomme Gader, holde sig derimod endnu temmelig i Priis. - Afdøde Cancellieraad og Viinhandler Sørensens Gaard paa Hjørnet af store Kjøbmager- og Skindergaden, er nylig solgt ved Auction for 20,200 Rbdlr. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Blandede Efterretninger. J Jen. Lit. Zeit. f. Oct. 1820 gives det i f. A. udkomne: Deutsch Lateinisches Lexicon, aus den romischen Classikern zusammengetragen, und nach d. besten neueren Hulfsmitteln bearbeitet, v. F. K. Kraft, 1 Th., 2 Jod, det Vidnesbyrd, at det, saavel i Henseende til sit Omfang af tydske Ord og deres Betydning, som Rigdom paa Phraseologie og Latinitetens Godhed, fortjener Fortrinerfremfor alle hidtil udkomne Værker af den Natur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
J samme Tidsskrift hedder det, i en Recension over det 20de Bind af Kotzebues Skuespil, i Anledning af Lystspillet Lommebogen. Den, som ikke kjender vort nuværende Parterre, hos hvilket saa ofte al dramatisk Sands, al Eftertanke, al Følelse, end sige Konstfølelse, synes at være udslukt, vil aldrig kunne begribe, hvorledes dette elendige Smørerie kunde gjøre Lykke paa Skuepladsen, og dog skal det have gjort det der. Her bliver en Skurk, en Forbryder fremført som Drivefjeder for hele Stykket i Baron Schwarzenthal, der ikke allene ved sin Tænkemaade, men ogsaa ved sine Handlinger, fortjener Galeien, og som henhører til Gabestokken eller Tugthuset, men ikke paa Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Den virksomme Reisende Moorcrost fra JosheeMagth, har tilmeldt Asiatic Seciety i Calcutta, at der i Ponuk-Hesour, i Districtet Budre Nath, findes en med dybt indgravede Skrifttegn betegnet Kobberplade, om hvilken man troer, at derpaa ere skrevne Boudah=Troens Lærdomme og dens Tempels Historie, og at han har formaaet Overpræsten, Budree Nath, at laane ham denne Plade paa 8 Maaneder, for at sende den til Calcutta, paa det man i Mag kan afskrive Skriften, der iøvrigt er ganske ubekiendt. - Dette Selskabs Museum indeholder blandt andre Sieldenheder et indiansk Sivrør, der er voxet i Nepaul, og er 84 Fod langt, Mosaikgulve, som man har fundet i Agra og Golconda, Cristal fra Napaul, og især meget mærkværdige Billedhuggerarbeider. fra Persepolis og Java.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
J London ere over 100 Skrivere dagligen sysselsatte med at afskrive i Parlamentet Noticer for Aviserne. Foruden dem er der endnu mange Andre, der afskrive for de Blade, der udkomme ugentligen een eller tre Gange. De Londoner Blades Gesvindskrivere erholde i aarlig Løn 45,000 Pd. St. (omtrent 1/2 Mill. Rbdlr.) (J andre Lande gives der vel ogsaa Gesvindskrivere, men de lønnes langtfra ikke saa rundeligen.) Man tæller sædvanligen 20-30 saadanne Skrivere paa een Tid i Parlamentet. De afløses efter 1/2 eller heel Time. Aftentiderne levere gjerne paa 3 til 4 Colummer om Eftermiddagen Kl. 4, hvad der den forløbne halve Dag er forefaldet i Parlamenret, og i det 2det, 3die og fjerde Oplag hvad derer foregaaet siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
J des quatre academies offentlige Sæde d. 24 April 1820 i Paris oplæste Hr. Blot Betragtninger over Nordlysets Natur og Aar faaer. Academie des inscriptions & belles lettres i Paris udsatte 1817 det Priisspørgsmaal, hvilke ere blandt de gamle græske Philosophers Værker, især blandt Aristoteles's, de, som Araberne have udbredt Kundskab om i Europa, J hvilken Tidspunkt, paa hvilke Veie har denne Meddelelse første Gang fundet Sted, og hvilke Forandringer har den frembragt i den skolastiske Philosophie? Præ men blev tilkiendt den nu afdøde Hr. Jourdain, hvis Arbeide røses meget. Forf. beviser, at man har havt latinske Oversættelser af Aristoteles førend Studiernes Fornyelses Periode, og at det græske Sprog ikke var gaaet ganske af Brug i Middelalderen. Man har et Brev fra Pave Jn nocent III., til Biskopperne i Frankrig og Universitetet i Paris fra 1205, hvori han opfordrer Latinerne til at lægge sig efter det Græske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Videnskabernes Academie i Brüssel har udlovet en Guldmedaille af 30 Ducaters Vægt for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: hvilken er den rigtige Sammensætning af Berliner blaat, og dets Bestanddele, og hvilken er den sikkreste og meest occonomiske Maade at fabrikere det paa A. Salame, en Jndfødt fra Alexandrien i Ægypten, har udgivet paa Engelsk en Efterretning om Toget til Algier i Aaret 1816, under Admiral Lord Visc. Exmouth. Salame fulgte med Admiralen som Tolk i de østerlandske Sprog hos Deyen af Algier. Hans Bog indeholder, især om Ægypten, bemærkninger, som fortjene Opmærksomhed. Vi anføre her nogle deraf til Prøve. Klosteret St. Catharina ved Foden af Bjerget Singi, holder sig saa godt, fordi Mahomed, der blev opdragen af en Munk i dette Kloster, i Kraft, af et Frihedsbrev, har tilstaaet dette Stift store Friheder. Derfor leve Munkene der, skjøndt midt iblandt Arabere, meget godt, svare ingen Told af deres Viin og andre Fornødenheder, til Porten, og ere ganske uafhængige. Naar de have noget at afgjøre med Storherren, saa gjøre de det ved deres Repræsentantere i Constantinopel. De have meget store Jndkomster næsten fra alle Verdensdele, hvor de hensende Missionairer og besidde Establissementer. Det anførte Frihedsbrev, er forfattet paa Arabisk, og angaaer egentligen alle Christne. - Ved Landsbyen Townael gabalopdagede Salame en Mumiegrube, som han formoder har været Hermopolis's Begravelsesplads. Han leverer en Beskrivelse over en Mumiefarcophag og en Mumie, som de skattesyge Beys have ladet sønderhugge, og hvoraf sees, at Jndbyggerne i Ægypten og andre tilgrændsende Lande bruge Stykker af Mumier som Lægemiddel ved Arm og Beenbrud, ligesom til Benenes Lodning, Nervernes Styrkning &c. Ved et Beenbrud, som alt halv er lægt, smelte de et lidet Stykke af en Mumie og bestryge Fugerne dermed. Derfor pleie Araberne nu og da at hente en Mumie fra en Mumiegrube især i Sachara, og at sælge den i Fjerdinger til Drogisterne i Caro. - Astrologien spiller hos Mahomedanerne en stor Rolle, og styrtede ogsaa egentligen Mameluk=Beyerne i Fordærvelse, thi naar Stiernebillederne ikke vare at see, forsømte de selv den bedste Leilighed til Fægtninger. - Om Algier fortælles adskillige mærkelige Ting. Den algierske Regjering er meget rig, fordi den i saa mange Aar har plyndret paa Søen. Fra de tidligste Tider har den ladet nedlægge de ved dens Røverier sammenbragte Skatte i et i den vestlige Deel af Staden beliggende gammelt Slots Eisterner. Der skal forefindes her saa mange Sølvpenge, at man aldeles ikke veed deres Beløb. Da disse Penge ere blevne gjemte saalænge, og tildeels ere slidte og hullede saa kalder man dem grønne Dalere. Den forrige Dey skal engang have villet lade polere sine Skatte og brugt alle sine Guldsmedde dertil, men da han saae, at det ene Aar forløb efter det andet, og endnu ikke den halve Deel deraf var bleven poleret, saa befalede han at holde op dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Under det engelske Angreb skal man have været meget bange for dette Slot, da en Troldmand havde spaaet Stadens Bombardement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Videnskabernes Academiet i Brüssel har for Aaret 1821 udsat det Priisspørgsmaal: hvilke ere de nye Kundskaber, som Just Lipsius (Joest Lips) har udbredt ved sine talrige Skrifter, og hvilken Jndflydelse have disse Skrifter, havt paa Literaturen, de archeologiske, historiske, critiske Videnskaber, og hans Aarhundredes Skribenter, – J. Lipsius, født i Egnen af Brüssel 1547, viste fra sin tidligste Ungdom de største Anlæg til at dyrke Videnskaberne. J en meget ung Alder gjorde han en Reise i Jtalien, blev Prof. ved Universitetet i Jena, Leiden og Løwen, og hans Forstand og udbredte Kundskaber vare overalt en Gjenstand for Beundring. Han gjennemsaae Texten af adskillige Classikere, og udgav dem, og deriblandt var Seneca og Tacitus, som han kunde ganske udenad. Han udgav efterhaanden et stort Antal saavel critiske Værker, som andre over de romerske Oldsager, Politik og Historie, og han betragtedes som en af sin Tid største Literatorer. Hans Værker ere utallige Gange oplagte, baade mens han levede og efter hans Død. J vore Dage ere de blevne tilsidesatte, maaskee mere end de fortiente. Academiet ønsker, at man i en videnskabelig Undersøgelse af hans literaire Frembringelser vilde vise hans Fortjenester og hans Feil, og især at man vilde bestemme de Fremskridt, de critiske, archeologiske, historiske og literaire Kundskaber have gjort ved denne Forfatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Følgende er en Oversigt over Colonialvarer, nes aarlige Forbrug i Europa, Sukker 6614658 Centner, Caffe 1314530, Bomuld 954632, Peber 226600, Jndigo 97200, Thee 310900000. Af Totalværdie circa 416745000 Gulden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
J Stokholm er udkommet et geographiske statistisk Kort over Skandinavien af Marine adjutanten, Oberstlieuten. v. Hagelstam, hvorpaa ikke allene Provindserne, Stæderne, Hammer- og Bjergværkerne i begge Kongeriger bestemmes, men en af officielle Kilder øst Beskrivelse over Flade indholdets Befolkning, Konstflid &c. i hver Provindses Stadgebet, er vedføjet, ligesom og Tallet af de Tropper og Matroser, de stille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Frankrige sender en Udrustning til den paa den sydostlige Pynt af Africa liggende Øe Madagascar, hvor det vil lade anlægge et Establissement. En forhenværende Generalcommissær, der allerede tidligere har været paa Øen, vil lede det Hele. Han medtager tilbage to Sønner af en Fyrste, som lod disse opdrage i Frankrig. Et Antal af Tropper og Colonister ledsage ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 70 1/2 a 71. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 86 Rbdl. r. S. eller 112 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC. Svar som forskyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
En fransk Advocat, der, uagtet han var heelt maadelig i sine Ting, dog havde meget store Tanker om sig selv, faldt med eet paa, at anskaffe sig Heste og Vogn. Desaarsag forestillede og en Ven ham, at han vel igjen vilde blive nødt til at afskaffe samme ligesaa hastigt. "Saa sagde Stymperen; "jeg behøver jo kun at lade mig betale dobbelt herefter, og den Udgift er da snart forvunden. Men, ikke afskrækket derved, tog den ærlige Ven atter som saa tilorde: "glemmer Du ikke, at det er kun ved de store Theatre, derimod aldrig ved Marionetboderne, at man stundom kan forhøie Prisen." Causes celebres par Pitaval, a la Haye 1742, og meddeelt af John Barthold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 700000000 Ra Attende Aargang. No. 20. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Forsøg til en Mindesang over sal. Morten Luther.