Berlingske Tidende, 1775-05-29
Selskabets Priismaterier og Premier. Theoretiske Mats rier. 1. Efter Kongel. Bevilling til Finand=Collegium udsættes paa sammes Anmodning denne og nest følgende Selskabet overdrag. ne Premier: For de to beste Afhandlinger og en for sig selv indlukt og af 50 til 100 Tdr. Land bestaaende, Jordlods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den nest beste 50 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jorders physicalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug ; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og videt være fornødent, at den hele Omgangs Maade med Jorden fra først til sidst noyagtigen anføres, samt geleides ved Beregningen over Udgift og Indtægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden October Maaneds Udgang dette Aar. - 2. For den Afhandling, som grundigst og tydeligst viser den meest fordeelagtige og mindst bekoster lige Maade, at smelte og tilgodegjøre den Sort Myr=Malm, som falder i Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, saa at det deralfrembragte Jern bliver hverken koldskjørt eller rødbrækt, Selskabets mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr. Forfatteren anmodes om, at udmærke de Feyl, som ere i den hidtil brugelige Behandling ved Myre=Malms Smestning, paa det at Afhandlingen derved kan blive desto almindeligere nyttig. Priisskrifterne indsendes til October Maaneds Udgang. - 3. Hvilke ere de naturlige Producter, baade af Plante= og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beflitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvert, imod, efter den Nytte, der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, ethvert Lands forskiællige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provintser. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver fin Cirkel, giver Selskabet dets mindre Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden October Maaneds Udgang. 1775. J Besvaringen maatte man ey allene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen, eller noksom, ere blevne dyrkede og iagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vidtløftig et Spørsmaal, især i Henseende til Norge, hvis Klima Grund og naturlige Beskaffenhed, ey at tale om mere, ere meget ulige og forskiællige. Det modtager derfor med Fornøyelse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provintser, ja mindre Strækninger af Land, og belønner dem med Sølv Medailler i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større. Ligeledes modtager Selskabet Afhandlinger og enkelte under dette Spørsmaal indbefattede Materier, enten over et vist Natur=Rige for sig eller visse Dele i samme. - 4 Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift i Rigerne, har paa mange Steder sin Grund i Land Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretningen til deres Jord Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf vedbliver Selskabet endnu at udsætte følgende Premier: For den beste, tydeligste, og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrtnings Katekismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forfattes i Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes skreven, at man med Vished kan haabe, at dens Jndhold vil blive underrettende for Bondestanden. Den maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen, man deri maatte afhandle. J Henseende til Eng maatte saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden til Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings Maade, samt dens fordeelagtigste Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst= og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udføres maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskjællighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings Maade, det vigtigste omGiødnings Tilveiebringelse og om Giødningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhostning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, og plante levende Gierder, samt anden Indhegning, maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renseelse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Tørveskiær maatte og meddeles fornøden Anviisning, men den Materie om Qvæg=Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeenkorteligen at berøre samme. Efterdi der ved adskillige Leyligheder møder en betydelig Forskiæl imellem Agerdyrknings=Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ey kan finde Sted i Felledskab, saa maatte til Slutning de tienligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsættes, til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig allene kan foreskrives Enemmerker. Denne Ager=Katekismus bør for Hensig, tens Skyld ey være saa vidtløftig, og derfor ey udgjøre mere end sen til syv Ark i det høyeste af Selskabets sædvanlige Tryk. For den beste og tienligste Ager=Katekismus, giver Selskabet sin mindre GuldMedallie eller 50 Rdlr. og for den nest beste Selskabets større SølvMedallie eller 20 Rdlr. Endskiønt Stedernes Forskiellighed er ikke meget betydelig i Dannemark, i Henseende til Himmelegn, saa vildog Selskabet i Henseende til Jordarternes og Egnenes muelige Dyrknings=Maade imodtage Afhandlinger for enkelte Steder i dette Rige, ligesom og for særskilte Egne i Norge, uagtet et almindeligt Skrift for dette Rige allerede er bleven kronet, og belønne dem Forhold til deres Værd og Vigtighed. Disse Afhandlinger behøve dog ey at være forfattede i Spørsmaal og Giensvar. Afhandlingerne maa være indsendte inden October Maaneds Udgang i dette Aar 1775. - For en nøiagtig Beskrivelse over den beste hidindtil bekiendte Korn-Rensnings=Maskine, eller og over en nye, som en bedre end nogen af de bekiendte, med tilføyede Tegninger eller Modeller, Selskabets større Medallie eller 20 Rdlr. J Afhandlingen maa giøres en nøyagtig Sammenligning imellem de hidindtil bekiendte, baade i Henseende til deres Virkning og Bekostningen af indrette og bruge dem, saa at der ikke kan tvivles paa Fordelen af den Maskine, som anprises for den beste. Samme Maskine maa kunde skille de almindelige Korn-Arter fra deres Ukrud. Premien kan æstes inden October Maaneds Udgang. - 6. Hvilke ere til Fode, Klæde, Farvning, Foering eller andet Brug nyttige Planter, og Sæd Arter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig kan komme til Fuldkommenhed i den korte Tid, som paa Færgerne er imellem Saaningen og Jndhøstningen, eller kan taale de der sædvanlige Vintre, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfaringer best saavel i Henseende til Jordens Behandlings=Maade, som videre Omgang ved Saaningen, under Vexten og ved Høsten, For den beste Afhandling til Besvaring af dette Spørsmaal udsætter, Sælskabet sin større Sølv Medallie eller 20 Rdlr. For den nest beste den mindre Sølv Medallie eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maa være indsendte inden 1ste December 1777. (Fortsættelsen følger).