JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
J Constantinopel ankomme endnu dagligen Skibe fra det sorte Hav og Dardanellerne, som Russerne endnu ikke synes at have føiet Anstalter til at blouquere. Saavel ved disse, som paa andre Steder, anlægge Franske Jngenieurer Strand batterier, for at gjøre dem utilgængelig for enhver nok saa stærk fiendtlig Flaade. - Storherren har foræret den Franske Gesandt, General Sebastini, en med kostbare Diamanter besat Halvmaane-Orden af første Classe. Det Terrain, hvorpaa det ny Fort Kehl opføres, overlades af Baden til den Franske Regjering. J Kehl skal der, efter alle Konstens Regler, anlægges en Fæstning. Leiede Daglønnere ere sysselsatte med at opkaste ny Værker. Fortet bliver en stor Qvadrat, forsynet med 4 Bastioner. Midten bygges Casserner for Soldater og Boliger for Besætningens Officierer. Arbeidet bliver saa trofast, at der vil medgaae adskillige Aar, førend der kan begyndes paa Udenværkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Et fortræffeligt Canonborerie af støbt Jern, fra Berlin, passerede nyligen paa nogle og tredive Vogne igjennem Frankfurt til Frankrige. Ved samme Transport fandtes ogsaa de fire Slaver, som have staaet under Churførste Wilhelm Statue i Berlin. Denne colossalske Statue er saastor og bred, at man ikke kunde kjøre den igjennem Frankfurt Porte, men maatte føre den forbi Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Kongen af Engelland har under d. 18 Febr. befalet, at alle de Skibe og Eiendomme, som tilhøre Jndbyggerne i Hamborg, Bremen og andre Pladse og Egne af det nordlige Tydskland, og som komme fra eller gaae til Britiske Havne, indtil videre skulle passere frit og uforstyrrede, om end disse Egne staae under Frankriges eller dets Allieredes Bestyrelse. De allerede anholdte Skibe skulle strax frigives. Ens, Weser og Elben bloqueres paa det strængeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Krigsskuepladsen. Siden de Russiske Troppers Ankomst i Wallachiet, er der forefaldet ubetydelige Fægtninger med Forposterne. Tyrkerne angribe bestandigen først. Den 18 Febr. forefaldt en heftig Skarmydsel, hvori Tyrkerne mistede over 600 Mand, og deres Anfører, en Pascha, blev saaret. Men ogsaa Russerne mistede en Canon, og den Lieutenant, der skulde forsvare den, faldt med 180 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
De Hollandske Tropper, der i Slutningen af denne Maaned skulle sættes paa Feldtfod og holdes marchfærdige, komme, tilligemed dem, der staae i Tydskland, til at udgjøre 50,000 Mand. Deserteurer, der inden den 15 April, frivilligen indfinde sig, er lovet General-Pardon, og for Angivelsen af en falsk Hværver 400 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
J alle Tydske Rhinlande er man ivrigen sysselsat med at udtage Recruter og complettere de Regimenter, der staae i Feldten, eller høre til den manglende Contigent, som med det første gaaer til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Den Østerrigske Gesandt i Warschau modtager fra Tid til anden Russiske Depecher, og man har lagt Mærke til, at han hver Gang har en Conference med den Franske Minister. - Saalænge som Grauden, Danzig og Colberg ikke have overgivet sig, kunne de Franske ikke vente noget roligt Vinterqvarteer, thi Russerne have endnu ikke opgivet deres Plan at undsætte dem. Braunsberg, Heilsberg, Schippenbeil og andee Stæder have lidt meget ved Canonaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Den 17de d. M. var det Keiserlige Franske Hovedqvarteer endnu i Osterrode. Marchal Massenas Armeecorps er i Bevægelse og man venter vigtige Optrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Prindsen af Borghese har d. 10de d. M. i Spidsen for sit Regiment angrebet 6 Russ. Escadroner, dræbt mange, taget 2 Capitainer, 6 Lieutenanter og 100 Soldater til Fanger. Resten tog i største Uorden Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Garnisonen i Neisse har d. 18de d. M. gjort et mislykket Udfald, hvorved den mistede 20 Døde, 75 Saarede og 1 Capitain, 100 Krigsfanger og 60 Heste. - Neisse ligger 7 1/2 Mile fra Breslau, er stærk befæstet, og har 4500 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Man troer, at Persien, som skal have et Cavallerie af 50,000 Mand, allerede har begyndt sin Feide med Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Udtog af den 63de Franske Bulletin. Øster rode d. 28 Febr. 1807. Grenadeercapit. Auto ni, ved den Keiserl. Garde til Hest, laae dødelig saaret paa Valpladsen ved Eylau. Hans Kammerater komme og ville løfte ham op, for at bringe ham til Lazarethet. Han havde kun saa megen Samling, at han kunde sige til dem: "Lader mig være i Fred, mine Venner; jeg døer roligen, efterdi Seiren er vor, og jeg kan døe paa Ærens Seng, omgiven af Canoner, der ere Fienden fratagne, og Ruinerne af hans Nederlag. Siger Keiseren, at jeg kun beklager, at jeg ikke formaaer mere for hans Tjeneste og til vort skjønne Frankriges Hæder Fædrenelandet mit sidste Suk Han anstrængte sig saa meget, at hans faa Kræfter aldeles udtømtes. - Keiseren har befalet, at alle de ved Eylau erobrede 16 Canoner skulde smeltes, og at Generald Haupoults Statue skal støbes deraf, i hans Costume som Carasserer. - H. M. har givet Marchal Massena Commanden over det 5te Corps, fordi Marchal Lannes endnu bestandie er syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Russerne have opbrændt en Landsby, ikke langt fra Bialystock, og ombragt Jndbyggerne, fordi de anholdt nogle Cosakker, der transporterede 3 fangne Chasseurer og befriede Franskmændene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Den Franske Keiser har ladet en Yngling, som i lige Linie nedstammer fra den store Corneille optage i Lyceum i Versailles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
J Schweizerlandsbyen Rappersweil er opstaaet en fanatisk grusom Sect, som troer at Dommedagen er nær og følger et 14 Aars Pigebarns Jndskydelser. Efter hendes Anmodning førte nyligen en Bande af disse Rasende hendes Bedstefader udi Marken, og qvalte og søndertraadte ham, for, efter deres Foregivende at redde ham fra Fordømmelse. Derpaa dansede de omkring den Myrdede og sang en Psalme til Herrens Priis. Hovedmændene ere allerede paagrebne og førte til Bern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Jblandt disse Afsindige skal der være en Qvinde, som har givet den ulykkelige Pige en Drik, der har berøvet hende Forstanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbmand Medina og Borger Kochler fra Kiel, Tømmermester Teiner f. Helsingøer, Kjøbmand Werlingshoff f. Amsterdam (logere hos Møller), Lieuten. Besler, som Engelsk Coureer fra London til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Fra den Tid af, stormægtigste Sultan, betragtes Sandheden som farlig for det menneskelige Selskab; de Store frygte den, fordi de troe, at den under denne Forklædning maaskee kunde skade dem mere end i sin oprindelige nøgne Skikkelse; de Smaa hade den, fordi de fra de ældste Tider af have miskjendt og misforstaaet den. Den flakker nu omkring som den evige Jøde, snart er den hist, snart her. Dens Vandring er saa skjult og hemmelighedsfuld, at ingen i dette Øieblik veed hvor den egentlig opholder sig. De Verdsligvise støve omkring efter den; enhver af dem troer at have fundet den, enhver af dem antager den første den bedste Tiggerske, han støder paafor denne himmelske Datter, enhver af dem raaber, naar han troer at have fundet hende: det er den nøgne Sandhed, ligesom han vilde sige: det er den samme Sandhed, som forlod Paradiset tilligemed det første Menneskepar. Men i deres Troskyldighed bedrages og bedrage de næsten Alle. - Dette, stormægtigste Monark, er Oprindelsen til Udtrykket, den nogne Sandhed. Leveregler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
(En Prøve af et utrykt Skrivt om Omgangen med de Rige.) Motto: Est du krum, est du lam, Har du Penge gaaer du fram. Den, som kun eier 500 Rdlr., har ingen Stemme og ingen Mening. Han maa ikke blande sig i fornemme Folks Discourser, ikke troe at være af samme Stof som de Rige, ikke tale om sit Jeeg, uden naar han taler og sin Underdanighed, Depotion, Respect a., ikke betragte Ret som en Ret eller billighed som en billighed, men ansee begge Deele for en Naade. Den, som kun eier 1000 Rdlr., maa ikke gjøre Fordring paa at Folk, som ere hundrede Gange saa rige som han, skulle kalde ham De, ikke lade sig mærke med, at det er mueligt, at han kan besidde Forstand eller Kundskaber, ikke give sin Mening tilkjende førend han har hørt af hvilke Meninger rigere Folk ere, ikke rose eller laste Andre, førend han har hørt dem roses eller lastes af rige Folk, kort sagt, han maa høre med Andres Øren, see med Andres Øine, lugte med Andres Næse, smage med Andres Mund, om han iøvrigt end besad de for træffeligste Sandseredskaber af Verden. Rige Folk fordre af deres Undergivne (Fattigfolk, Respect, og det røber ingen Respect, naar man tør formaste sig til at sige: det Malerie behager mig, den Ret smager mig a., førend man har hørt, hvad de Rige have sagt. Den, som eier 100,000 Rdlr., han har baade Mening og Stemme i Alt og om Alt og overalt. Han kan blande sig i alle muelige Discourser, tale om sit Jeg som en Digter, der, forelsket i sin egen lille Person, troer at Verden maatte crepere, dersom han ikke holdt Liv i den med sine Vers, betragte Uret som Ret og Ubillighed som Billighed, kalde Hvids Sort og Sort Hvidt, foretage sig hængeværdige Handlinger, uden at blive hængt; thi en ne pend point un homme qui dispose de cent mille ecus, *) svarede en Spidsbub af en Livrandeur Feldtmarchalen, der truede ham med, at lade ham hænge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Ligesom det i gamle Dage hedte: den, som Gud giver et Embede, giver han ogsaa Forstand, saaledes burde det nu hedde: den, som Gud giver 1000,000 Rdlr., giver han ogsaa Visdom og Styrke. *) Man hænger ikke en Mand, som raader over 100,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Indenlandske Efterretninger. Om Steenvigsholms Fæstnings Levninger. (See No. 49. Sluttet.) Efterat have beseet Steinwigsholm, gjorde jeg en Tour til den Vesten for Steinwiken og 1/2 Fjerdingvei omtrent derfra beliggende Gaard, Fløgn, hvor en Kirke i fordum Dage har staaet, af hvilken endnu berettedes, deraf findes Levninger. Paa Engene omkring ved bemeldte Gaarde voxer en Mængde Angelica. Engene stode her i Blomster af bemeldte Angelica, Karve d. c. Kummen, Scabiosa, Regina prati og flere. Dill voxer her i saadan Mængde, at den er et Ukrud i Agrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
J Kjøbenhavn har man blandt andre konstige Næringsveie en ny Tiggefacon. En lille Pige har nemlig gjort Profession af at tømme godmodige Menneskers Lommer, ved hvert Øieblik med Graad og Veeklage at foregive, at hun havde tabt nogle Skillinger. Dette gik godt i nogen Tid, men endelig mærkede man Tingen og nu bekjendte hun, at hun var til Huse hos en Kone i lille Amagergade, der pryglede hende gudsjammerlig naar hun nogen Aften kom hjem uden Penge. - At der virkelig gives slige ugudelige Forældre eller Formyndere, der saaledes ved Hug og Slag tvinge uskyldige Børn til Betlen og Bedragerie, er en bekjendt Sag, og man kan derfor ikke noksom ønske, at den offentlige Justits vilde henvende sin Opmærksomhed paa disse Skjændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
J fordum Tid har Odensee været berømt for sit gode Øl, og Pontoppidan vidner i Dan skee. Atlas 3die Tome, at Engelskmanden Vernou, som i Midten af forrige Aarhundrede reiste derigjennem, havde fundet det - hvad Engelskmænd, sjelden finde Nogenting udenfor England. - saare ypperligt, og sammenlignet det med sit Fædrenelands bekjendte Derby Ale. Allerede i Pontoppidans Tid havde Byens Øl igjen tabt sit udmærkede gode Rygte, og i den Tid, siden er forløben, har Mangen Odenseer vel været fristet til at regne god Ølbrygning blandt de forlorne Konster. Men den Jndskrænkning, Brændeviins brændingen i de senere Tiden har faaet, synes at have bragt hiin henlagte Jndustriegreen igjen i Veiret, og man kan nu faae meget drikkeligt Øl i Odensee. Jsær fortjener det, som brygges af Hr. Gjestgiver Ronlund, al muelig Berømmelse, da det fortrinligen udmærker sig i alle Henseender endog for dyrere Kjøbenhavnske Ølsorter; det har en Farve og Klarhed, som gammel Mallaga, er reensmagende uden at være for født, og kan ved at henlægges en Tidlang paa velproppede Bouteiller, forbedres indtil næsten fuldkommen Lighed med det saa fortjent roeste Engelske Burton=Alle, der, naar det kommer til os, betales vel saa dyrt som Rødviin. Den til Hollandsk Minister ved det Danske Hof udnævnte Ridder Meyners tiltræder nu tilligemed sin Legations=Secretair, sin Reise til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Fra Calais meldes: En Gjestgiver, navnlig Davis, kjørte den 14de forrige Maaned i en Eenspænder=Cabriolet med den Danske Capitain Bendixen, der vilde tage hen til sit Skib, der var strandet ved Kysten af Waldam, langs med Strandbredden, hen til denne Havn. Da han ankom der, fandt han Porten spærret af en med Tougværk belæsset Karre, hvis Kudsk nu skyndte sig at gjøre Plads. Men Hesten for Cabrioletten blev sky, og foer som et Lynned i Bassinet med Cabrioletten og de to Reisende. Aldrig saasnart havde Thomas Souville, Capitain paa Caperen le Glaneur, tilforn bekjendt af sin Menneske kjerlighed, hørt hvad der var skeet, førend han forlod sin Søster, som han spadserede med ved Havnen, styrtede sig i Vandet, og reddede begge Ulykkelige, den ene efter den anden, i det Øieblik de vare paa Veie, at opsluges af Bølgerne. Den ædelmodige Souville blev under Bifaldsraab ført i Triumph tilbage til Byen; Hesten og Cabriolet bleve ligeledes bjergede. - Der er ingen Tvivl om, at denne uforfærdede Menneskeven vil faae tilsendt Medaillen for ædel Daad, som han saa høiligen fortjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Det Flensborgske Skib, die Treue, Capit. G. Møller, som i Nov. f. A. afgik fra Livorno til Palermo, er aldeles forlist paa Kysten af Sic lien; af Besætningen bleve kun 3 Mand reddede, Den Danske Fragthandel lider overordentlig ved 2 Franske Capere, der krydse i disse Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
De have allerede opbragt et stort Antal Danske Skibe til Portoferrajo og Livorno.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
I der Skandin. Litt. Selskab forelæste Justitsr. Pram d. 28 f. M. en Anviisning til Lystreiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Udenlandske Efterretninger. Joh. Jenatz Theabet, som i Nov. Maaned havde gjort Forsøg paa at bedrage den helvetiske Regjering for 2 Mill. 500,000 Fr. under det falske Foregivende, at være General-Casserer for Rhindred Departementer og Medlem af Æreslegionen, er bleven dømt til at arbeide 8 Aar i Lænker, staae 6 Timer i Gabestokken, og brændemærkes med Bogstavet F.J Sachsen falholdes en sjelden Orientalsk Perle, som veier 16 1/2 Karat. Den forestiller et Barnehoved med Hals og Bryst, og er indfattet i en Guldring. Eieren forlanger 1000 Ducater for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
J Moniteuren anføres følgende Exempel paa en Hunds Troskab. To Kudske rede d. 18 Feb. til Burgenbach, ikke langt fra Malmedy. De vare neppe mere end en halv Miil fra deres Bestemmelsessted, da de bleve saa stærkt betagne af Kulden, at de faldt af Hesten, og uden at yttre noget Livstegn, bleve liggende udstrakte i Sneen. Den Hund, som fulgte med dem, løb, da han saae sin Herre i denne Forfatning, hen til Landsbyen, gjøede paa en ynkelig Maade af enhver, som den mødte paa Veien, rendte uroligen frem og tilbage, viste den Vei der maatte tages, nappede nogle i Klæderne, og lagde sig for Fødderne af Andre, indtil det om sidder lykkedes den ved sine besynderlige Bevægelser, og bestandige Skrig, at opvække nogle Folks Opmærksomhed. Ledede af dette trofaste Dyr kom de hen til det Sted, hvor de to Ulykkelige laae, og som uden hastig Hielp sikkert maatte tilsat Livet. Hunden gav sig til at slikke Herres Haand strax da han kom hen til ham. Marchal Augereau, hvis rheumatiske Tilfælde ere blevne fornyede ved det slette Veirlig, vil reise til Bagares, for at bruge de derværende mineralske Brønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Jødemenigheden i Frankfurt har ved sine Deputerede i Paris ladet erklære, at den uden Jndskrænkning samtykker i det store Sanhedrins Beslutninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Telegraphen siger: at der trækker saa mange Tropper til den Franske Storarmee, at man næsten skulde troe, den Franske Armee staaer ikke i Polen. Efter de paalideligste statistiske Efterretninger, tilføier den, har Rusland i det Hele kun 118 Menneskeer paa hver Miil, (nemlig 471 i Europa og 13 i Asien); Frankrige derimod tæller 3 til 4000 paa hver 2 Miil; de Franske Recrutter kunne exerceres og bringes til Bestemmelsested i 2 til 3 Uger; de Russiske behøve derimod 6 Maaneder og maae hentes fra de fjerneste Egne. for Den Russiske General Bennigsen nedstammer fra en adelig Familie i Hannover. Hans Fader var Oberst ved den Brunsvigske Garde du Corps, og hans Moder lever endnu og er 83 Aar gammel. Han er født 17455 i sit 10de Aar blev han ansat som Page og 1759, i Syvaarskrigen, Fændrik ved den Hannoverske Garde til Fod, hvorved han avancerede til Lieutenant. Jndtil den Tid forvaltede hans Moder Godset, som overleve redes ham 1768. Han forlod den Gang Militair tjenesten og ægtede en Datter af den Hannoverske Gesandt i Wien, Friherre v. Steinberg. Efter hans første Gemalindes Død 1737, gik han i Russisk Tjeneste som Oberst=Lieuten, i hvilken Egenskab Catharine II. betroede ham et Regiment Co sakker, som han anførte mod Rebellerne Pugatscheff. Efter at han havde endt denne Expedition blev han ansat ved adskillige andre Regimenter og omsider Oberst ved det Kiolske Regiment, som han med Hæder anførte i Polen. For sit tappre Forhold ved Stædet Mir, hvor han commanderede den venstre Fløi, skienkede Keiserinden ham St. Wlademirs Ordenen, ledsaget af en smigrende Skrivelse. Ogsaa i Persien aflagde han Prøver paa sine militaire Talenter, og i den Polske Revolution 179. indtog han Wilna med Storm, og ægtede siden et ungt Polsk Fruentimmer af udmærket Skjønhed, Ved andre Leiligheder forærede Keiserinden ham to Godser. Han avancerede omsider til General ved Cavalleriet. 1799 anbetroede man ham Civil- og Militairgouverneursposten i Lithauen. Efter Slaget ved Eylau fik han St. Andreasordenen. Han havde allerede tilforn St. Alexander Newsky Ordenen, St. Anne-Ordenen, St. Georgs-Ordene af 2den Classe, og den Preuss. sorte og røde Ørneorden. - Hans eneste Søn staaer ligeledes i Russisk Tjeneste, og hans eneste Broder er Oberst=Lieuten. ved den Engelske Armee. Gener. v. Bennigsen er høi og velvoxen, elsker udvortes Glands, som spores overalt i hans huuslige Indretninger, er ubekjendt med lav Egennytte og en Ven af at gjøre Vel. Han har et venligt og bestemt Blik, som røber megen Energie og Aandsnærværelse. Han er urokkelig koldsindig, nedladende mod sine Undergivne, men ubevægelig stræng i Tjenesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Den i Jndiens, nyere Historie saa berømte Perron er først i October Maaned 1806 ankommen til Hamborg, hvorfra han igjen efter ere Ugers Ophold begav sig til sit Fødeland Frankerige. Denne mærkværdige Mand er nu 52 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
J sit 18 Aar gik han som gemeen Matros til Jndien, hvor han nogle Aar derefter ved et lykkelige Tilfælde kom i Maratfyrsten Scindiahs Tjeneste, som fattede Yndest for ham og hævede ham fra en Ærespost til en anden. Omsider blev Perron endog uafhængig Første over vidtløftige Lande i det nordvestlige Jndien og saae sig i Stand tilat holde en egen Armee paa 40,000 Mand, hvormed han fattede det store Forsæt at tilintetgjøre den Brittiske Magt i denne Verdensdeel. Hans Planer vare saa snilde og eftertrykkelige at General Gouvernøren, Marquis Wellesley, i Aaret 1803 var i stor Frygt for denne Mands tilvoxende Vælde, da han endog var i Besiddelse af en liden Søehavn, som kunde tjene til at modtage Tropper fra Frankrige. At dette sidste ikke skede og at man i Europa ei engang tænkte derpaa er høist besynderligt. Jmidlertid var Perron uheldig i en Træfning mod Britter og Jndier, hvori han endog mistede den høire Haand, og da Seindigh i 1804 blev nødsaget til at slutte Fred med Engellænderne, kom disse i Besiddelse af alle PerronsLande uden Undtagelse. Perron forblev desuagtet i Jndien til Begyndelsen af 1806, og vendte da tilbage til Europa med de to eneste Børn, som vare blevne ham tilbage af en talrig Familie, og som han havde avlet med sin Kone, en fornem Jndianerinde, der allerede var død i Jndien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Blandt andre fortrinlige Egenskaber, som havde forskaffet den afdøde Hertug af Brunsvig Frederik den Stores og de berømteste Mænds Yndest, maa især regnes hans overordentlig Lyst til Musik og de skjønne Konster. Fiolinen var hans Yndlings instrument, og i Syvaarskrigen forskaffede Musiken ham, ligesom Frederik den Store, den kjereste Opmuntring. Paa dette Jnstrument opnaaede han ogsaa efter Kienderes Dom en ualmindelig Fuldkommenhed. Ved sit Ophold i Londen i Aaret 1764 lærte han at kjende den berømte Fiolinist Gardini, hvis Spil han efterlignede med megen Held, og paa sin interessante Reise i Jtalien omgikkes han i det følgende Aar med alle de berømteste Fiolinister. J Aaret 1771 kom den berømte Lolli til Brunsvig, som ved sit fortryllende og originale Spil henrev alle sine Tilhørere, og gav derved Hertugen en uovervindelig Lyst til at efterligne ham. Men da han uagtet den største Flid og Anstrængelse ikke kunde naae sit Mønster, fattede han paa engang den Beslutning, ganske at opgive sit Fiolinspil, hvilket han ogsaa holdt en lang Tid, men lod sig dog tilsidst af sine Virtudser bevæge til igjen at tage fat paa Jnstrumentet, og nu spillede man atter hele Nætter igjennem. Ved den Bøhmiske Krig i Aaret 1778 blev Musiken udsat for en Tid, men siden igjen dreven med største Jver, indtil det besynderlige Tilfælde indtraf, at Hertugen, just som Frederik den Store havde aflagt sin Fløite af Mangel paa Fortænder, ogsaa engang for alle ophørte med sit Fiolinspil, hvortil han for en stor Deel blev bevæget af de vigtige Regjeringspligter, som ved hans Faders Død udfordrede al den Tid, som han forhen havde offret til Musikken. Dog vedligeholdt han alligevel sin Yndest for Musiken og dens Dyrkere lige til sin Død; de største Virtuoser vare forsamlede ved hans Hof og efter Dagens Arbeider fandt han en sød Vederqvægelse i at høre paa deres Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Den 10de f. M. har Storhertugen af Berg, i Spidsen for nogle Escadroner Cavallerie, understøttet af nogle Batailloner af General Zajonezeks Division, forjaget et Corps Russiske Husarer og Cosakker, der tilsammen udgjorde over 10 Escadroner, fra Neidenburg, Willenburg og Egnen deromkring. Af Russerne bleve mange dræbte og 100 tagne til Fanger; de have i en Frastand af 1 1/2 Mile trukket sig i Uorden tilbage. Siden forenede de Polske Batailloner sig atter med deres Divisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
General Bellegardes Corps, som i Anledning af Cattaros Overlevering har ligget i Ragusa, forlægges til Karnthen, for at complettere Tropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
To Svenske Handelskibe ere blevne opbragte af Franske Capere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Et Hamborger Skib, Capit. J. H. Meyer, med en Ladning af 412 Baller Uld og andre Artikler, er d. 12te f. M. strandet ved Bilbao. Capitainen og hele Mandskabet er omkommet og Skidet sønderslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
J Madrid er d. 19de f. M. udstædt et Decret, efter hvilket al Engelsk Eiendom, under hvilket Flag den end maatte befinde sig, neutrale iberegnede, skal, naar den er consigneret til Spanske Undersaatter, borttages. Ligeledes ere alle Varer, der ere bestemte til Engelske Havne eller Engelske Øer, underkastede Confiscation, om de end befinde sig paa neutrale Skibe. J det Hele skulle Spanske Undersaatter rette sig efter det Franske Decret af 21 Nov. i Henseende til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Et Americansk Brigskib, Lovely Lass, som afseilede d. 11te f. M. fra Nantes, for at gaae til Bordeaux, mødte, ikke langt fra Corduan, en Engelsk Division, som, efterat den havde visiteret det, under Trusel at opbringe det, forbød det at fortsætte sin Reise til Bordeaux.