Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-09
Det Engelske Parlement har i Aar Sager af megen Vigtighed at afgiøre, især angaaende Statens Pengevæsen, som ikke i noget Land er saa forviklet og saa vanskeligt at giennemskue som i Storbrittannien; man forsikkrer at Skatkammerkantsleren vil anholde om et nyt Laan paa 9 til 10 Millioner, hvorvidt dette lader sig opveie ved det synkende Fonds Tilvært er et Spørgsmaal. Man betragter Bankrestrictionens Vedvarelse, saalænge som Fastlandets Magter behøve Laan fra England, som et Beviis paa det Engelske Ministeriums Klogskab; thi derved modtages Pengene efter den lavere Eng. Cours, og maae siden betales tilbage med en Difference af 6 til 10 PC. efter den høiere Cours, naar først Restrictionen ophører. – Af de Papirer, som Lord Castlereagh har forelagt Underhuset om Forhandlingerne i Aachen angaaende Slavehandelens Afskaffelse sees, at denne Sags Afgiørelse er endnu langt fra at være bleven bragt tilveie, især er det vanskeligt at forenes derom med Portugal (Brasilien ligger ligeover for de Portugisiske Colonier i Afrika; Slavehandelen er der let og fordeelagtig at føre; Brasiliens Jndvaanere ere vante til at lade de Sorte arbeide for sig; man veed at de afsluttede Conventioner med Spanien og Portugal for det første blot indskrænke Slavehandelen til Syden for Linien; men der skal den og saa være i fuld Gang.) Lord Castlereagherklærede, at han ikke torde haabe, at faae denne Sag saasnart bragt i Rigtighed; men at han smigrede sig med at den Franske Regiering vilde snart lade sig bevæge til at forene sine Bestræbelser med de øvrige allierede Magter til at undertrykke den utilladelige Slavehandel efter de modificerede Regulationer, som vare forelagde Gesandterne i Aachen. – J Overhuusets Møde den 17de Februar forkyndte Marqvien af Landsdown, at han vilde giøre en Motion om, at de Jndstruxer, som ifølge de med Spanien og Portugal afsluttede Tractater, vare meddeelt de Kongelige Skibschefer, og de udnævnte Commissarier maatte forelægges Huset. Greven af Lauderdale fik ondt, og maatte lade sig bringe ud af Forsamlingen. – J Underhuset forekom den Mærkelighed, at nogle velhavende Landmænd indgave et Bønskrift imod Kornbillen. Hr. Grenfell erklærede, at den Jrlandske Banke kunde tiene til et Mønster for den Engelske. J Anledning af at Hr. Crespigny anmeldte, at han vilde giøre en Motion om Krigen paa Ceylon blev der svaret, at Ministeren vel ikke havde endnu modtaget officielle Depescher om at Fiendtlighederne havde ophørt; men at der var Grund til at troe, ifølge indløbne private Efterretninger, at Krigen var bragt til Ende. – Den vigtigste Sag som forefaldt i Mødet den 17de Februar var Hr. Bennets Motion om at udnævne en Committee for at undersøge den Maade hvorpaa Forbryderne bleve transporterede til Nye Sydwallis, og om Bestyrelsen af denne Colonie. Lord Castlereagh undveeg Undersøgelsen ved at erklære, at han selv vilde bringe en Undersøgelse i Forslag om Fængsler og Deportationer i Almindelighed, hvorunder denne Gienstand ogsaa kunde indbefattes; Debatterne varede til en halv Time efter Midnat; da endelig Ministerne seirede med 159 Stemmer mod 93, over Hr. Bennet, som blev understøttet af de Herrer Wilberforre og Makintosch. Anledningen til denne heele Debat havde et Bønskrift givet, som Hr. Bennet havde overleveret fra en Doct. Halloran, som formedelst at have eftergiort et Stempel var bleven dømt paa 7 Aar til Botanybai, og der besværede sig over at han var bleven kastet imellem de største Forbrydere, selv imellem Syge og bleven behandlet paa den meest umenneskelige Maade. Hr. Bennet skildrede nu disse Fængselskibes Beskaffenhed med de skrækkeligste Farver; 300 Mennester laae der indspærrede 150 Krybber; mange omkom af Elendighed underveis, Ministeren Hr. Bathurst sagde, at Doct. Halloran var et slet Menneske og priiste de Engelske Søeofficerers Humanitet til hvis Omsorg disse Skibe vare betroede. Hr. Martin erklærede, at Dødeligheden var langt fra ikke stor paa disse Skibe og at af 6409 Forbrydere, som vare sendte dertil siden 1ste Januar 1816. vare kun 53 Døde underveis. Et andet Medlem paastod at hver Forbryders Transport dertil kostede Regieringen 80 Pund Sterling. – Den Engelske Regiering er beskiæftiget med det store Værk, at lade anstille en nøie Sammenligning imellem alle handlende Landes Maal og Vægt. – Den gamle og rige Bankeur Curtis er paa nye bleven valgt til Medlem af Parlementet.