JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Paris, den 5te Januar. Ved Børsens Aabning den 3die dennes vare de tre Procents Obligationer faldne noget paa Grund af de ubehagelige Efterretninger fra Tyrkiet, men de reiste sig pludselig, da man erholdt Efterretning om Greven af Roys Jndtrædelse i Ministeriet, endskjøndt denne store Financier dog bestandig i Pairernes Kammer har erklæret sig imod disse nye Fonds. Af de gamle Ministre ere alene Søe og Colonialministeren, Hr. de Chabrol, og Ministeren for de geistlige Anliggender, Hr. Frais sinous, Biskop af Hermopolis, blevne i det nye Ministerium, Den Sidste har imidlertid mistet Overopsonet over det offentlige Underviisningsvæsen eller Embedet som Universitetets Stormester, Den 8de Januar. Ved tvende Kongl. Forordninger af 6te dennes, som man igaar læste i Moniteuren, bliver: 1) Directionen for det almindelige Politie ved Departementet for det Jndre under Franchet) ophævet; 2) Den hidtilværende K. Procureur ved første Jnstants her, Hr. de Belleme, udnævnt til PolitiePræfect istedet for Hr. Delavau.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Fra Barcelona meldes, at Kongen af Spanien er bleven angreben af Gigt.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Greven af Capodistrias skriver fra Ancona under 26de Decbr.,at den Engelske Fregat, der skal bringe ham til Corfu, var ankommen, og at han nu gjorde sig fordig til at afseile. Greven af Capodistrias skriver iblandt andet til Hr. EynardJeg takker dem for Efterretningen om Afsendelsen af en hee Ladning Kartofler, en meget stor Velgierning! Jeg vil skatte mig lykkelig ved strax at kunne træde frem ved en Høitidelighed, hvorved jeg i egen Person vil tage Deel i Jordens Tilberedning og Lægningen af dette kostelige Product. Vær de forsikret om, at Ladningen skal blive modtagen med hjertelig Taknemlighed, og ingenlunde skal blive fortæret. Bring min inderligste Taksigelse til Hr. Fast og Hr. Pictet og Alle, som have bidraget til denne Velgierning.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Følgende ere nogle Levnetsomstændigheder ved Medlemmerne af det nye Ministerium. Greven af Portalis er en Søn af den bekjendte Minister for de geistlige Anliggender under Napoleon. Han er født i Aaret 1778, og udvandrede i Aaret 1779. tilligemed sin Fader til Tydskland i Anledning af den 18de Frue tider. De opholdt sig i nogen Tid hos Greven af Reventlau i Holsteen, og nogle Aar efter ægtede den unge Portalis en Grevinde af Holk. Faderen var henimod Slutningen af Aaret 1799 igjen gaaet til Frankrig, og Sønnen traadte i den diplomatiske Løbebane. Han var først Legations-Secretair i Dresden, og ledsagede derpaa General Andreossy som første Gesandtskabssecretair til London. Efter Fiendtlighedernes Gjenudbrud kom han til Gesandtskabet i Berlin, og det følgende Aar, 1804, om Høsten, gik han til Regensborg som Gesandt ved Ærkekanzlerens Hof. Efter sin Tilbagekaldelse blev han i Aaret 1803 General-Secretair ved Ministeriet for de geistlige Anliggender, og steg rask i Yndest hos Keiseren. J Begyndelsen af Aaret 1811 paadrog han sig imidlertid Keiserens Ungade, fordi han ikke havde meddeelt Ham Efterretning om det Cardinal Maury vedkommende Pavelige Brev, som Portalis under Tavsheds Løfte havde erfaret af en Ungdomsven. Han blev afsat og exileret, men dog i Aaret 1813 igjen benaadet, og udnævnt til Præsident ved den Keiserlige Ret i Angers. Efter Restaurationen lykønskede han Kong Ludvig den 18de i denne Rets Navn, og blev udnævnt til Statsraad. Under de hundrede Dage blev han ei alene i sit Embede, men tiltraadte ogsaa Angers Føderationen. Desuagtet blev han efter Kongens Tilbagekomst befordret til virkelig Statsraad, og lod sig i denne Egenskab oftere see i Kammeret. Hans paafølgende Virksomhed under Decazes Ministerium og de Belønninger, som han fortjente sig, ere i frisk Minde. Greven af Ferronays var i Aaret 1814 kommen tilbage til Frankrig, med Hertugen af Berry, og blev siden i flere Aar som første Kammerherre omkring denne Prindses Person. J Aaret 1814 blev han udnævnt til General=Major, og efter de hundrede Dage til Pair af Frankrig. J den sidste Tid var han i nogle Aar Gesandt ved de Kongelig Danske og Keiserlige Russiske Hof. Vicomten af Caux hører til en Familie, som i flere Generationer har udmærket sig i Armeen. Han blev født i Aaret 1775, og traadte ved Revolutionens Udbrud ind i Krigstjenesten som Under lieutenant. Siden tjente han under Morean ved Rhinarmeen, 1806 blev han Chef for Reserve=Armeens Generalstab og 1807 blev han sat ind i Ministeriet, og erholdt Referat for Jngenieurerne. Vicomten af Martignac blev under Villeles Ministerium Statsraad, og befandt sig i Aaret 1823 som overordentlig Commissair ved Armeen i Spanien. Greven af Roy, som er født i Aaret 1764, var Advocat lige til for kort Tid siden. J Løbet af Revolutionen levede han for dette Kald, uden at antage noget andet Embede, og stræbte at erhverve sig Formue ved Handel med Nationalgodser, Handels= og Fabrik=Anlæg, saa at han nu hører til de rigeste Privatpersoner i Frankrig. Med Napoleon stod han sig slet, fordi denne fratog ham de berømte Navarriske Skove.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Efter Exkeiserens Tilbagekomst fra Elba traadte Roy for første Gang frem paa den politiske Skueplads, da han af Seine Departemenat blev valgt til Medlem af de hundrede Dages Deputerekamme For Da han deri viste sig temlig antirbonapartisk, saa blev han har efter Kongens Tilbagekomst udnævnt til Præsident for et Valg, har Collegium og til Deputeret. Han stemte i det royalistiske Kam at mer af 1815 med Minoriteten, og erklærede sig i Særdeleshed over imod al Restitueren, fordi dette Ord havde kunnet indgyde Frygt. Under Richelien og Decates var han ministeriel. at betale Soldaterne deres Lønning med Banknoter nær havde Fra Lissabon skrives under 26de December, at et Forsøg paa opvakt en Opstand iblandt dem, men den blev forhindret, da den man strax gav dem rede Penge.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Lissabon, den 23de December. igjennem Staden i stor Costume med Musik og militært Følge, der Den 19de holdt Statsraadet i Lissabon et Tog fra Raadhuset at for at forkynde alle Jndvaanerne, at de vare anmodede om at illuminere deres Huse tre Aftener efter hinanden ved D. Miguels de Ankomst. Raadets Medlemmer faae Betaling for at forrette de denne Ceremonie, der skal koste Staden 3 til 4000 Pd. Sterling. de Madrid, den 25de December. tilstillet dets Fiscaler til Erklæring et Udkast til et almindeligt A Som man erfarer, har Præsidenten ved det Castilianske Raad for Amnestie-Decret, der er indsendt fra Barcelona. Barcelona afsendte Brevskaber, havde lagt i Baghold i tre Dage, nu De Røvere, som i Onsdags bemægtigede sig nogle af de til ve for at opfange alle afgaaende Currerer, og det var et blot Til derne. Derfor er nu Politiets Subdelegerede opkaldt, og modtafælde, at ikke allerede begge de forrige Stafetter faldt dem i Hænget med en alvorlig Jrettesættelse, fordi han burde have vidst, at der var Røvere paa Stedet. Men han indvendte, at da han havde han ikke kunnet gjøre videre, end hvad han virkelig havde ikke kunde disponere over Tropper til Landeveienes Sikkerhed, saa gjort, nemlig give Provindsens General-Capitain Efterretning. tede, at opstille Afdelinger af Tropper, ei alene paa Veien fra i Nu blev ogsaa denne, nemlig Gen. Caro, tilkaldt, og man deslutden af Hovedstaden, da der næsten ikke forløber nogen Dag, uden Madrid til Barcelona, men ogsaa i andre Retninger, i Nærhe at her ankomme Reisende, som ere blevne udplyndrede i Nærheden af Hovedstaden. For tre eller fire Dage siden var der en vel bevæbnet ridende Bande imellem Pinto og Villaverde, næsten i lige ved Madrid, og anholdt og udplyndrede de Reisende, som i kom der forbi,
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Den 22de blev der afhentet to Millioner Realer fra en offentde ulykkelige Embedsmænd, som ere satte ud af Virksomhed, paa lig Kasse. Man troede disse Penge bestemte til en Afbetaling til deres betydelige Tilgodehavende, men der blev ikke noget af Ebro afvæbnede Rebeller i et Depot ved Benicarlo. Det hedder i Gen. Longa havde samlet de af ham paa den høire Bred af som Rosquellas Bander endnu bestandig gjøre Bjergegnen i Over nu, at de alle ere undvigte, og gjøre denne Egn ligge saa usikker, Catalonien.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Livorno, den 2de December. chranes Flotille var bleven opbrændt af de Allierede i Egnen af Det her for nogle Dage siden udbredte Rygte, at Lord Co Chios, er aldeles ugrundet, og en Opfindelse af den Græske Sags Fiender. Vi erfare derimod i Dag bestemt, at Lord Cochrane gjennemkrydser Archipelagus, og paa det strengeste forbyder Øernes Jndvaanere, under deres eget Ansvar, at lad udruste nogen Corsarer i deres Havne. Han gjennemsøger med sine egne og nogle Europæiske Skibe de meest skjulte Bugte ved de smaa Øer, hvor Corsarerne pleie at trække sig hen, og har ødelagt adskillige Mistiker, hvis Mandskab var sammensat at Øvrighed, og som ikke respettere noget Europæisk, end ei det Græplyndresygt Pak af forskjellige Nationer, uden Fædreneland eller Skade disse Fribyttere gjorde den i den offentlige Mening ske, Flag. Den Græske Regjering, som vel indsaae, hvor stor og hvor meget dens Modstandere benyttede denne Omstændighed, for at gjøre den Græske Sag forhadt, havde allerede længe ønsket, at sætte en Grændse for dette Uvæsen, og benyttede der afbrudte ved de store Magters Jntervention. Saadanne Sør til det nærværende Øieblik, da alle større Krigs-Operationer ere ver Mistikers Ødelæggelse og Opbrændelse er det nu sandsynlig viis, som har givet Anledning til Historien om den Græske Flaades Opbrændelse.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Amsterdam, den 8de Januar. ankomne med Skibet Vatterloo, melde, at den Kongelige General De nyeste fra Batavia hertil indløbne Efterretninger, som er ber endnu befandt sig i Salatiga, i Nærheden af Fyrstelandene Commissair, Borggrev Bubus af Ghirignies, den 26de Septen- og var der saavelsom i Samarang bleven modtagen med meget Høitidelighed. Det gik ikke gandske efter Ønske med Underhandlingerne med Dieppo Negoro, paa Grund af de overdrev fordringer, der bleve gjorte af Præsen Krav Modso, som Dire havde givet Fuldmagt til at underhandle paa sin Side. Man havde imidlertid endnu ikke opgivet Fredshaabet, da man troede et kunne smigre sig med, at denne Mahomedanske Geistlige havde overskredet sine Fuldmagter.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Wien, den 7de Januar. Det hedder i den Østerrigske Jagttager under Constantinopel, den 11te December: "Den Engelske Gesandt, Hr. Stratford Canning, havde den 5te dennes, og den Franske Gesandt, Gen. Guilleminot, den 7de, i skriftlige Noter henvendt sig til den Keiserlige Internuntius, for - ved deres forestaaende Afreise fra denne Hovedstad -at anbefale de i det Tyrkiske Rige tilbageblivende Undersaatter af deres vedkommende Regjeringer til hans Omsorg og Beskyttelse. Baron Ottensels besvarede denne Notte den 8de dennes, og meddeelte begge Gesandterne den Forsikring, at han vilde betragte det som en væsentlig Pligt med Hensyn til den Post, han beklædte, i fornødent Fald paa det ivrigste at virke for de af begge de vedkommende Staters Undersaatter, som efter Dhrr. Gesandters Afreise vilde blive i Tyrkiet, hvorved han ikke blot vilde opfylde Menneskelighedens Pligt, men ogsaa nærede den faste Overbeviisning, at han derved opfyldte sin Regjerings Lignende Anbefalinger for begge hine Magters Undersaatter vare af deres Gesandter ogsaa udstedte til de øvrige i Constantinopel tilbageblivende Gesandtskaber.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Constantinopel, den 12te December. Den Franske og den Engelske Gesandt ere passerede Dardanellerne, og ved Udløbet modtagne af en Fransk Fregat, som har ført dem til Smyrna. Hr. Ribeaupierre har allerede for største Delen tilbagelagt Bosphoros, og vil i Morgen løbe ind i det sorte Hav, hvorpaa han med gunstig Vind om tre Dage kan være i Odessa. Han selv har bestemt sin Ankomst der til henimod den 16de dennes. Porten har i det sidste Øieblik, da de Skibe, hvorpaa Gesandterne vare, allerede havde lettet Anker, fundet sig bevæget til, dog at sende de fornødne Firmaner efter dem med en Hurtigseiler, som naaede dem nær ved Jndløbet til Dardanellerne. Førend de tre Gesandter forlode Constantinopel, havde de anbefalet deres Landsmænd til den Nederlandske Gesandts Beslyttelse, og overgivet ham deres Archiver. Det kom ved denne Leilighed til nye Vanskeligheder fra Portens Side, som ikke vilde anerkjende en saadan Overdragelse, men i Gesandternes Fraværelse selv vilde udøve deres Rettigheder over de Rus i siske, Engelske og Franske Undersaatter i Levanten. Den Nederlandske Gesandt maatte tale paa det eftertrykkeligste, for at bevæge Porten til at føie sig efter hans Collegaers Ønske, og overlade ham den besværlige Forretning, som de havde overdrage, ham. Reis-Effendi skal have indseet de for ham anførte Grunde, betræffende de Vanskeligheder, som kunde opstaae for Porten ved et saa besværligt Anliggende, som Protectoratet over de fremmede Undersaatter, og han skal have formaaet Sultanen til, ikke meere at modsætte sig de tre Gesandters Bestemmelse i saa Henseende. Her ruster Alle sig til Kamp; Cheferne for det almindelige Opbud i Rumelien ere ankomme hertil, og hver af dem har faaet en Ærespels. Hos Musti blev igaar holdt en stor Raadsforsamling. Efter dens Tilendebringelse bleve mange Tatarer afferdigede til Donaufæstningerne uden at man veed, hvilke Befalinger de overbringe. De unge Tyrker af alle Classer ove sig i Vaabenbrug paa Europæisk Maade. Enthusiasmen for Sultanen er stegen til det Høieste efter Gesandternes Bortreise. Tillige gjør man sig almindelig Umage for at vise det tilbageblevne Europæiske Gesandtskabs personale den største Agtelse og Æresbeviisninger. Et Firman, som er stillet til alle Corps af de regulære Tropper, betaler, at man skal lade de derved ansatte Christne, Officerer, Læger og andre Betienter, holde deres Gudstjeneste uforstyrret efter deres egen Ritus. Man har allerede i Casernerne i Constantinopel og Adrianopel oprettet Capeller, hvori der hver Søndag holdes Guds tjeneste af christne Geistlige. ber holdt Citadellet strængt indesluttet, og endogsaa havde aab Fra Chios erfarer man, at Oberst Fabrier den 20de Novemnet Løbegrave. Der var til Øen ankommet 60 Græske Ryttere, Levninger af de to Escadroner regulært Rytterie, som Regnaulde Saint Jean d'Angely i sin Tid oprettede.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Bucharest, den 18de December. Private Beretninger fra Constantinopel melde, at Hr. Ribearere pierre den 13de havde forladt sit Landsted i Buyuldere, og var gaaet tilseils til Odessa, uden at der fra de Tyrtiske Øvrigheds lem, personer ved Bosphoros var lagt ham nogen hindringer i Veien gen løbet af Dardanellerne have truffet paa en Fransk Fregat, som Dhrr. Stratford Canning og Grev Guilleminot skulle ved Ud Viceadmiral Rigni havde sendt dem imøde, og som de strax de syne stege, for derpaa at fortsætte deres Reise til Smyrna.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
et af Spekulantere i Constantinopel oplagt Parti Geværer, deDen Tyrkiske Regjering skal for en betydelig Sum have kjebangives til 120000 Stykker. Mange Tusinde Milizer kom over beviser den Tyrkiske Nations Stemning, da Asiaterne ellers ikke fra Asien, hvilket er meget paafaldende paa denne Aarstid, og pleie at indfinde sig til Krigstjeneste uden om Foraaret. De derpaa sendte til Widdin. skulle i Constantinopel være bevæbnede paa Europæisk Fod, og Det hedder videre, at Storherren, for at bestride Omkostninet Slags Laan; flere betydelige Frankiske Handelsmænd skulle gerne ved de overordentlige Udrustninger vil tage sin Tilflugt til nemlig have erholdt Forslag om at gjøre Porten Forskud imod staaer i Kobber, hvoraf der for nærværende Tid befinder sig et Pant i Udbyttet af Bjergværkerne i Lilleasien, hvilket især be stort Depot i Smyrna. Man taler om et Beløb af hundrede Millioner Pjastre som Laan Constantinopel, havde Hr. Ribeaupierres Afreise saaledes foruroliDen 21de December. Jfølge de nyeste Efterretninger fra get de Russiske Undersaatter uagtet Portens beroligende Forsikring, at de samtlige havde indskibet sig, og forladt denne Hovedstad. Ogsaa nogle Franske og Engelske Familier havde bortflernet sig.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Poros, den 16de November. (Af en Skrivelse fra Oberst Heidegger.) Jbrahim Pascha synes at ville forlade Morca; han har begyndt at sammendrage sine Tropper til Koron og Modon, men maa dog først fragte Skibe, for at bringe sin Hær frem, da hans egne efter Slaget ved Navarin ikke meere ere tilstrækkelige. Efter Forlydende, have de i Jbrahims Sold staaende Arabere og Albanesere at de under Betingelse af Sikkerhed for Liv og Eiendom vilde forladt Patra, og de Tyrkiske Jndvaanere skrevet til Gen. Church, overgive sig, og havde lovet; at leve rolige under Græske Love. det inderligste vente Grev Capodistrias's Ankomst; ogsaa er Utaal Under saadanne Omstændigheder kan man ikke andet, end paa modigheden hos alle Græker, der elske deres Fædreland, stegen til det Høieste. Der er gjort en Expedition til Candien, til hvilken vi have bidraget for 40000 Spanske Piastre i Levnetsmidler. Candioterne have i en egen Skrivelse overdraget mig at lede deres militaire nogen Græsk Overbefaling, saa har jeg afslaaet dette Tilbud. og borgerlige Anliggender. Da jeg ikke er tilsinds at overtage De fordoblede derpaa deres Bønner og deres Afsendinge forsikkrede mig mundtligen, at min Nærværelse og mit Ord vilde an skede at blive i Landet, som Græske Undersaatter. Jeg har troe sees som Garantie af de Muselmannske Candioter, der alle øn at maatte vedblive min Vægting, idet jeg især angav som Grund at Grev Capodistrias maatte først være i Grækenland. Hvor fordeelagtigt vilde det imidlertid ikke være for Grækerne, at erhverve sig en saa skjøn og frugtbar Provinds. Jeg faaer ikke længere Breve fra Corfu, hvilket er mig meget ubehageligt, saameget mere, som mine egne og mine Kammeraters Penge ere slupne op, og vi altsaa maae gjøre Gjæld.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
For kort siden have vi sendt 50 Arabere til Udvexling imod 48 Hyorioter til Smyrna. Den Østerrigske Admiral Dandal havde den Godhed, at overtage denne Sag. Saameget det staaer i vore Kræfter, lade vi Koffardiefarerne escorteres, for at hædre i det Græske Flag, der kun alt for ofte vanhelliges ved Sørøverier. Mit Fort (i Poros) vil snart være fuldendt, og den største at mine Kanonbaade, Genferinden, ligger paa Værfterne. Jeg vil bygge en endnu, fordi dette Slags Fartøier er det meest brugbare for disse Farvande. Vore Forretninger ville, efter al Sandsynlighed, snart have Ende, fordi Philhellernes Hjælp, takket være de tre Magters Jntervention, snart ikke meere vil være nødvendig. Dog maa jeg, før jeg forlader Landet, sige Dem, at jeg ingenlunde fortryder, at jeg er kommen her. Jeg er mig ikke nogen Bebreidelse bevidst, og siger uden Sky, at de Taksigelser, som ere blevne mig til Deel af dette Folk, der ikke er meget tilbøieligt til Agtelse imod Fremmede, belønne mig fuldkomment for min Møie og mine Besværligheder. Skulde jeg begynde forfra, saa vilde jeg uden Betænkning gjøre det, og handle, som forhen; dette maa tjene til Beviis for, at jeg i det høieste kun har begaaet uvilkaarlige Feil. Commissionen har indført saa megen Orden som muligt. Ved min Afreise vil jeg efterlade et Fort og to gode Kanonbaade som Minde om Philhellerne i dette Land, der kun er blevet reddet ved virksom og menneske kjærlig Deeltagelse. Havde jeg havt Penge, saa vilde jeg have stiftet et Hospital, Amerikanerne have oprettet et, dog kun for eet Aar. med egne dertil bestemte Fonds, for at befordre unge Grækeres Mit sidste Ønske gaaer ud paa, at der maa oprettes en Kasse moralske og industrielle Dannelse, for at disse engang i Grækenland kunne u brede Europas Kunster og Videnskaber, og give Landet dygtige Krigere, Embedsmænd og Dommere. Oberst v. Heidegger.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Hamborg, den 14de Januar. Ved en Stafet, som forlod Wien den 8de dennes, indløb igaar før Middag hertil den Efterretning, at de offentlige Papirer der vare stegne, efterat der var ankommet en Curreer fra Constantinopel med den Efterretning, at der af Porten var ud med Krigsudrustningerne. stædt et meget fredeligt lydende Firman angaaende Standsning Man vilde i Holland have Efterretning om, at Fiendtlighederne igjen vare begyndte paa Java, hvor Diepo blot havde villet vinde Tid.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Den 15de Januar. Fra Paris meldes af 9de dennes, at i Toulon iles med at udruste 3 og i Brest, Lorient og Cher t bourg 3 Bombeskibe, bestemte imod Algier. J Toulon udrustedes e desuden eet Skib Ville de Marseille, paa 74 Kanoner. Den Engelske Fregat Glasgow var igjen afseilet, strax efter at have sat Sir John Gore i Land.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Jfølge Efterretninger fra Bucharest af den 21de December, har Hr. de Rideaupierre, da Modvind hindrede ham i at komme udaf Canalen til det sorte Hav, benyttet den vedholdende Nordens vind, og er den 16de December gaaen under Seil til Dardanellerne, for med sin Familie at begive sig til Triest. Porten har ikke lagt ham den mindste Hindring i Veien.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Stockholm, den 12te Januar. Registeret paa de Græske Kaperier mod Nordiske Skibe i Middelhavet - mod Fartøierne Maria, Pauling og Pallas - maa nu atter forøges med et lige Antal nye Voldsomheder mod to Svenske Fartøier, Skibet Albion og Briggen Venus, samt en Finsk. Skibet, Myren, fra Aabo. Albion, ført af Capt. Peterson, med Ladning fra Petersborg til Alexandrien, og Skibet Myren, lastet i Marseille for Constantinopel, opbragtes begge at Græske Corsarer til Egina, hvor Græste Priisretter priisdømte i begges Ladninger, og det uagtet det ene Fartøies Last for en Deel tilførte Græske Kjøbmænd. Briggen Venus, bestemt tra Marseille til Alexandria, blev ligeledes opbragt af en Græsk Kaper til Egina, fik vel største Deelen af Lasten priisdømt, men dog ei alt, og fik desuden Fragt tildømt af det confiscerede. For denne Lykke maatte Skipperen takke den Østerrigske Consul i Egina, som ydede ham Bistand. Men efterat han var afstilet fra Egina, blev han paa Veien til Alexandrien overfaldet af en Sørøver, som, uden at spørge om Priisdømmelse, røvede næsten hele den øvrige Deel af Ladningen, og plyndrede desuden Adskilligt fra Fartøiet og Besætningen.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Christiania, den 12te Januar. Vi have nu faaet Vinter for Alvox. En Storm af Norden, med Snefog har bragt en betydelig Hob Snee. Fjorden er tillagt, og vi have rimeligviis roligt Veier og reen Kulde i Vente.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Udenlandske Efterretninger. Aalborg, den 14de Januar. J forrige Uge, i den stærke Snetykke og Storm, kom Skipper Jsac Nielsen med Jagten Silden af Løgstør, paa sin Reise fra Kjøbenhavn til Aalborg og Løgstør med Stykgods, paa Grund sønden for Hals, men ved Udlosning af endeel Varer og ved Vandets Voxen kom Jagten igjen af uden nogen Beskadigelse, kom ind til Hals og naaede op til Aalborg endnu i Torsdags Aftes, just som Fjorden var ved at lægge til. Hele Lasten er befunden aldeles ubeskadiget.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Thermometret stod igaar Middag 4, idag 75 Grader under Frysepunktet. Her er faldet usædvanlig megen Snee, saa at Veien paa den sidste Halvmiil fra Hobro var ganske ufremkommelig. Ogsaa imellem Aarhuus og Randers og Nord til Pur huset ligger meget dyb Snee. - Brevposten indtraf her i Løverdags Aftes.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Kjøbenhavn, den 2de Januar. Hamborger Brevpost for i Fredags ankom igaar, efter Middag. Derimod mangler Brevposten for i Dag og Pakkeposten.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Kjøbenhavns Brandforsikkring. De som endnu ikke have afhentet de dem tilkommende Renter fra 11te December Termin 1827, eller de opsagte Kapitaler, ville behage at afhente samme, om Formiddagen imellem Kl. 9 og 12, inden denne Maaneds Udgang, da efter den Tids Forløb ingen videre Capital eller Rente Udbetalinger, førend i næste Termin, fra Brandforsikkringen finder Sted.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikring, den 17de Januar 1828.
Berlingske Tidende, 1828-01-21
Ved Tallotteriets 1108 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 15. 51. 25. 43. 19.