JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-05-31
Helsingøer d. 25de Maj. Den engelske Fregat, som krydser i Kattegat, fører svensk Flag Den har taget igaar en dansk Kaperlugger og en Kaperskonnert, den sidste ført af Capt. Kofoed. En anden Skonnert havde nær løbet med i Fælden, thi da den saae Skonnerten lægge fra Fregatten og seile af under det danske Flag, seilede den lige paa den, men da den var kommen paa Skud nær, gav Fregatten Skud efter den, og saa nær, at Søen af Kuglens Magt sprøitede dem om Ørene; men ved Anstrængelse af Seil og Aarer undløb den lykkelig Faren. De tagne Kapere bringes formodentlig til Anholt, besættes af eng. Mandskab og krydse da under dansk Flag, hvorved vist flere kunde uvidende om Bedrageriet løbe Fare for at nappes. Otte Skibe ere i Dag indkomne nord fra og deriblandt 2de Amerikanere, som ere indbragte af vore Kapere.
Viborger Samler, 1810-05-31
Man vil, at udenfor Gothenborg skal en stor Førselsflaade være ankommen hvorfra man har sendt en Parlamentær i Land.
Viborger Samler, 1810-05-31
Officiel Bekjendtgjørelse. Orlogsbriggerne Samføe og Seagull have den 12te Mai sidstleden under den norske Kyst havt en Fægtning, med en engelsk Fregat paa 44 Kanoner og efter Hs Maj. allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved den Rapport, som Contreadmiral Lorenz Fisker derom har modtaget fra Capt. Johannes Krieger, Ridder af Dannebrog, og som til Hs. Maj. af Admiralen allerunderdanigst er indsendt:
Viborger Samler, 1810-05-31
Den 12te Mai om Formiddagen Kl. 10 3/4 var jeg med de mig anfortroede Brigger Samsøe og Alsen S. S. O. 4 Mile ud fra Rybingen; Vinden var Ost med frisk Bramseils Kuling. Paa samme Tid fik vi at see en fiendtlig Fregat i S. O. med Force af Stil at holde in mod os. Vendte og styrede ind imod Landet; Fregatten vedblev at forfølge os. En halv Miil udenfor de yderste Skjær af Jndseilingen til Kleven dreiede jeg til Vinden for at observere, om hans Hensigt var at attaquere os, da jeg stolede paa Roestotilliens Assistence, hvoraf jeg allerede saae den mandalske Division i de yderste Skjær bered til at gaae mig imede; men paa temmelig langt Kanonskuds Distance holdt bemeldte Fregat plat af og gav os sit glatte Lag uden nogen Virkning. Den holdt derpaa Vester efter med Force af Seil, jeg holdt med Briggerne Kleven Jmod Mundingen af Mandals-Fjorden observerede jeg Briggerne Scagull og Alart at komme ud fra Kleve Havn; dreiede derpaa til Vinden igjen og holdt til Søes. Kl. 3 vare alle 4 Brigger samlede, hvorpaa Capt. Lieutn. Budde, Ridder af Dannebrog, og jeg forenede os for at attaquere bemeldte Fregat, der imidlertid havde dreiet til Vinden og stod ind imod Landet; formerede Hastighedslinie over Styrbord med Bagbord Halse. og holdt derpaa mod Fregatten, som ved vor Nærmelse vendte og holdt ud fra Landet. Kl. 4 3/4 vare Briggerne Samsøe og Seagull bemeldte Fregat paa Skud nær, hvorpaa begyndte en levende Jld fra begge Sider, der vedvarede til Kl. 6, da Fregatten holdt immer rummere, med Force af Seil, ud fra Landet. Efter denne stærke og vedvarende Jld blev Krudtet paa Samsøe og Seagull temmelig formindsket; jeg saae en Kutterbrig holdende ind imod Fregatten, Kulingen tog af og Distancen fra Landet var den Gang 4 1/2 Miil. Jeg maatte befrygte at Fregattens Hensigt med at slaae flygtende var, at trække Briggerne ud fra den Hjelp, som under Land var at bekomme fra Kanonfiotillen, og hen imod flere fiendtlige Krydsere, hvis Stationering var ham bekjendt. Jeg resolverede derfor at lade mig sakke og faldt agter og Fregatten, hvorved den bekom det glatte Lag fra os, hvilken Maneuvre af Seagull blev efterfulgt. Styrede derpaa med de andre Brigger N. N. O. Fregatten vedblev at styre S. W. efter, som tydelig overbeviste os om, at han i Slaget havde liidt nok, for ikke at ønske at indlade sig videre med os. Da den fiendtlige Fregat under hele Affairen holdt immer rundt hen med Force af Seil, var det ikke Anførerne for Briggerne Alart og Alsen mueligt, med al Anstrængelse og Forcering af Seil at komme Fregatten saa nær, at de med Kraft kunde virke. Det var en 44 Kanons Fregat med 15 Kanoner i Laget. Da vi skildtes fra hverandre, vare hans Bramseilnedskudte, samt hans øvrige Seil ilde tilredte; hans 2 Chalupper, som laae agter for ham, skudte i Synk. Om Skraaget har lidt noget, kan jeg ej bestemme.
Viborger Samler, 1810-05-31
Briggen Samsøes Seil, Takkelage, Fartøier og Rundholter have liidt endeel, og den har bekommet endeel Skud i Skraaget. Af Døde har Briggen Samsøe een Mand, af let Blesserede 2de J øvrigt overgaaer Officerernes og Mandskabets gode Forhold min meest spendte Forventning. Kl. 1 1/2den 13de om Morgenen ankrede samtlige Brigger i Svinder Havn, hvorfra vigjen gik til Seils Kl. 3 3/4 Eftermiddag, styrende hertil, hvor vi Kl. 10 1/2 ankrede.
Viborger Samler, 1810-05-31
Briggen Samsøe til Ankers ved Christiansand, den 13de Mai 1810. Johannes Krieger.
Viborger Samler, 1810-05-31
Contreadmiral Fisker bemærker, at dersom Briggerne Alart og Alsen havde kunnet bringe det til virksom Stilling imod den fiendtlige Fregat, da er det sandsynligt, at samme var bleven taget, samt at Briggen Scagull har ingen Døde eller Qvæstede, kun har dens Seil og Takkelage liidt noget. Hovedqvarteer Kiøbenhavn d. 22de Mai 1810. F. Bülow. Generalmajor, Hs. Majestæts tjenstgjørende General=Adjutant og Chef for General=Adjutant-Staben, Ridder, af Dannebrog.
Viborger Samler, 1810-05-31
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Løverdag Eftermiddag, den 2den Juni Kl. 2, bliver holdt Auction paa Asmildkloster over følgende Landsdommer Hoffs Boe tilhørende sammesteds. en 8kandtet Jern Kakkelovn med Tude og Tromle, en mindre Ditto, et Topsængested med Omhæng, et stort Speil med bruun Ramme, 2 Eege Spilleborde, 2 Postementer, 10 Haugebænke, 4 Skilderier, en Rulle med 3 Stokke, 6 Spader 4 Skuller, 2 Hakker en 4 sædig Karet, et grønt malet Hundehuus, 7 smaae Jern Kanoner, en Færge, en Hollandsk Jolle, en Haugebænk, saa og endeel gode Bøger i forskjællige Sprog. De som maatte have nogle af bemeldte Bøger til Laans, ombedes inden den Tid behagelig at tilbagelevere dem til undertegnede. Commissionen i Landsdommer Hoffs Opbudsboe. Østergaard i Winderslev Sogn og Bye af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. bliver bortsolgt, om antagelig Bud, skeer, ved Auction i Gaarden, d. 9de Juni næstkommende Formiddagen Kl. 10. Til Gaarden saaes 4 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre. Forres og græsses 10 Køer, 2 Heste, 40 Faar. Gaarden som strax kan tiltrædes, er af nyt opbygt for circa 10 Aar siden, og indrettet for en skikkelig Familie. Forinden Auctionen, kan Gaarden kjøbes underhaanden, med eller uden Besætning, naar man henvender sig til undertegnede Eier J Tilfælde at Salg skeer underhaanden, skal Auctionen betids vorde aflyst. Aunsberg d. 24 Mai 1810. Juul.
Viborger Samler, 1810-05-31
En Skiftesamling efter afgangne Hr. Pastor P. Hegelund, er berammet at holdes i Dangberg Præstegaard Torsdagen den 14de Juni førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvilket til Arvingernes, saavelsom Credi- og Debitorernes Efterretning herved bekjendtgjøres. Heilschou Præstegaard d. 24de Mai 1810. Funder.
Viborger Samler, 1810-05-31
En Skifte=Samling i afg. Hr. Cancellieraad Speilzers Boe er bestemt at holdes i mit Huus Torsdagen d. 21de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 11, hvilket alle Vedkommende herved tilkjendegives. Viborg d. 26de Mai 1810. Paa Medcommissairs og egne Vegne. N. Schestedt. Uvedkommende ombedes at afholde sig fra min Søetoft, som Hr. Theil denne Sommer har Opsigt over. J. Hansen.
Viborger Samler, 1810-05-31
Søndre-Teglgaard ved Viborg, nylig opbygt til en Familie over Bondestanden, er at faae tilkjøbs. Lysthavende ville henvende sig til J. Hansen.
Viborger Samler, 1810-05-31
Da Ans-Kroe er forflyttet fra det hidtil værende Sted, ude paa Marken, nogle Favne længere Vester paa, til Huset ved Siden af Landeveien, som forhen har været beboet af Gartner Cord, og som nu beboes af Jens Lods, saa bliver saadant herved bekjendtgjort. Paa Eierens Vegne, Thomsen. Forvalter.
Viborger Samler, 1810-05-31
Til vore Landsmænd i engelsk Fangenskab er Dags Dato indkommet ved Hr. Pastor Wagaard i Scheelund og Wisborg Sogne, fra S. T. Hr. Kammerherre, Arenstorff til Wisborggaard 20 Rd. Fra Præsten Hr. Wagaard selv 100 Rd. 10 s. Fra Hr. Jnspecteur Jacobsen til Haunøe 10 Rd. Fra Hr. Diørup til Kaarup, Mølle 10 Rd. Fra Hr. Forvalter Stæhr selv og ved ham 6 Rd. 8 s. Fra samtlige Bønder i Ditto Sogne 29 Rd. 4 Mk. 14 s. Jalt 86 Rd. Viborg d. 26 Mai 1810 J. Bloch.
Viborger Samler, 1810-05-31
Fra Pressen er udkommen: Christendommens Aand i Henseende til Trøst i Lidelser. Af Dr. Franz Volkmar Reinhard. Efter Johan Samuel Fests tydske Udgave fordansket ved A.P. Meden. (20 Ark.) Den berømte Forfatters Navn, og Bogens frugtbare Jndhold, som er bekjendt af de udgivne Subskriptions=Planer, giver mig Haab om Bogens Afsætning. Den sælges for 5 Mk. paa Tryk= og 7 Mk. paa Postpapiir til Subskribenterne, og for denne Priis kan den endnu faaes til Juni Maaneds Udgang, men efter den Tid forhøies Prisen. Den faaes i Viborg hos Just.
Viborger Samler, 1810-05-31
Skrivpapirer, Concept og hvidgraa Makulatur kand nu igjen faaes hos Just.
Viborger Samler, 1810-05-31
Da jeg, ifølge det mig af Hs. Majestæt, under 25de Septbr. 1809 allernaadigste meddelt Privilegium, nu anlægger et nyt Bogtrykkerie i Randers, og ved Julii Maaneds Begyndelse agter at udgive Randers Amts politiske og Avertissements Tidende; i hvilken, efter meddeelt allernaadigst Tilladelse, maae indføres hvad Bekjendtgjørelser som maatte forlanges, efter den mig af Stedets respt. Magistrat foresatte Taxt, som i Amts Tidendens første No. skal vorde meddeelt; saa giver jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig hos de Herrer Embedsmænd og Andre, som lade Proklamata, Auctioner og andre Ting offentliggjøre, og lover den billigste og bedste Behandling. Det skal tillige være min Bestræbelse, at gjøre denne Tidende saa interessant og gavnlig mig mueligt, hvortil og adskillige af Egnens lærde Mænd have lovet at bidrage. Prisen paa denne Tidende er 9 Mk. aarlig. De som ønske sig samme, ville behagelig tegne deres ærede Navne paa en nærmere cirkulerende Subskriptionsliste. Randers d. 25 Mai 1810. S. Elmenhoff. Kongl. privil. Bogtrykker. boende i Gaarden No. 410. paa Vestergade i Randers.
Viborger Samler, 1810-05-31
Hesteskjærer Peter Orloff kommer til Skive d. 19 Junii, og til Knudstrup Kroe d. 30 Juni 1810.
Viborger Samler, 1810-06-04
No. 47.
Viborger Samler, 1810-06-04
Paris 21de Mai. Krigsministeren har modtaget den Beretning: at 1 2 engelske Fregatter Natten til 4de Maj sendte omtrent 200 Mk. paa 6 Barkasser til Øen Pompegneved Marseille, hvor 7 til 8 rigladte Skibe laae i Qvarantæne. 2 af Barkasserne satte deres Mand; skab i Land paa Øen, hvor alting sov og formodede intet fjendligt. Selv Skildvagterne ved Fortet vare borte. Englænderne gik lige ind i Fortet, afvæbnede den sovende Besætning og sønderbrød Gevæhrerne. Officeren var i Marseille uden Tilladelse. Sergeanten som skulle agere Commandant, maatte nu vise dem Kanonerne, som de fornaglede. De 4engelske Barkasser, søgte derpaa at bemægtige sig Skibene, hvoriblant vare en fransk Kaper, en væbnet græsk Polakre og et lidet væbnet fransk Skib. Det sidste havde de allerede entret; men Mandskabet værgede sig endnu paa Dækket saa tappert og Kaperen fyrede tillige saa got, at Engl. maatte igjen gaae fra Skibet. 7 Mk. paa Landet hindrede de landede Tropper at kappe dets Kabeltoug ved at kaste Steene paa dem. 2 af Barkasserne angrebe derpaa det græske Skib, som forsvarede sig saa kjekt, at Engl. maatte bringes bort paa Slæbetoug, Efter 2 Timers Fægtning maatte de gaae bort igjen. Vi mistede 3 Døde og 10 Saarede, Engl. vist flere. Keiseren har befalet, at denne Kommandant strengelig skal dømmes af Krigsretten.
Viborger Samler, 1810-06-04
Monitøren har følgende Officielberetninger fra Spanien: General Suchet melder fra Leiren ved Lerida den 14de April: "Den 23de Marts kom omtrent 15000 Spanier under General O'Donel, til Broen for Lerida. Forposterne slog strax General Harispe tilbage og fangede mange. Leridas Besætning ville gjøre et Udfald over Broskandsen; men Oberst Robert holdt dem tilbage. Det fjendtlige Korps angrebes derpaa af Generalerne Mus nier og Boussard. Ved det første franske Kanonskud veeg det spanske Jnfanteri. Deres Kavalleri som ville understøtte det, blev slaget af vort 4de Husar og 13de Kyrasseerregiment. Vi fangede 5617 Mk. hvoriblandt General Dupun, 8 Oberster og 271 Officerer. Vort Tab er 23 Døde, 82 Saarede og 60 Heste." Hertug. af Abrantes melder fra Astorga22de April Ved Astorgas Overgave strakte 3500 smukke velbevæbnede og munderede Mand, Geværet. 500 laae i Hospitalerne. De maae have tabt 1500 Døde og 5000 Fangne. Os kostede det 160 Døde og 400 Saarede. J Fæstningen fandtes 20 Kanon.
Viborger Samler, 1810-06-04
Af Beretningen og Cadixes Beleiring sees: at Fienden den 12te April søgte at lande ved Trocat doro og forstyrre vore derværende Batterier. De sendte Tropper mod Land, under Bedækning af 40 Kanonbaade, 3 Korvetter, nogle Linieskibe og 6 Bombardeergallioter. Da de vare landede, gik GeneralLeval dem strax imøde med den 2den Brigade. Endskjøndt Engl. beskyttedes af 150 svære Kanoner og 8 Mørsere fra deres Skibe, bleve de dog slagne tilbage med Bajonetten og maatte, efterat have i 2 Timer skudt 10000 Kanonkugler og 200 Bomber i Land, indskibe sig med Tab af mange Døde og Saarede. Vort Tab var næsten intet. Paa St. Cathalina, som de og sigtede imod med Landgang, kom de slet ikke."
Viborger Samler, 1810-06-04
Det hedder nu, at Keiseren neppe kan ventes hjemfør sidst i Juni, da han vil besøge alle Havnene langs Kanalen og tillige besee Brest.
Viborger Samler, 1810-06-04
Vicekongen af Jtalien er atter kommet til Paris. J Auronne var Jldlos den 12te Marts, 21 krige fangne Englændere hialp saa got til at slukke, at Keiseren, paa Jndberetning herom, har foræret dem et halvt Aars Sold og sendt dem til England med Betingelse, at de i maae tjene før de udvexles.
Viborger Samler, 1810-06-04
En fransk Pige paa 18 Aar, Marie Olymple Pillet, har ved at kaste sig i Vandet, reddet 2 franske Artiskrifter, som i Strømmen ved Carteret vare London 18de Mai.
Viborger Samler, 1810-06-04
(Over Frankrig.) Laanet for i Aar til Stats nær ved at drukne. udgivter regnes kun for 13 Mill. Pd. St. Renterne skal frembringes ved Brevportoens og Stempelafgivternes Forhøielse.
Viborger Samler, 1810-06-04
Licentzerne til Korns Udførsel fra Frankrigs nordre Havne er forlænget til 15 Novbr. d. A.
Viborger Samler, 1810-06-04
2 smaa Lystleire skal der i Sommer være i Nærheden af London.
Viborger Samler, 1810-06-04
Den Burdettske Sag beskjeftiger endnu Fleerheden her i Staden. Parlamentet har forkastet en Ansøgning fra Londons Borgere desangaaende. J begge Husene debatteres om ham og den af ham indstævnte Sag for Kings=Bech. Sherifen Wood er kjørt 1 Procession, fulgt af 19 Karether til Burdetts Fængsel og har overleveret ham en smigrende Skrivelse fra hans Venner i Londen. Burdett bevidnede Sherifen sin Tak og Høiagtelse. "Vor fælleds Stræben, sagde han, skal være at befrie Landet fra de 2 Partier, som udplyndre og trykke det."J London Tavern er en Adresse alt underskreven af 1700 Borgere, i hvilken Parlamentets Fremfærd i denne Sag billiges, Modpartiet lastes og Regjeringen og Landets nuværende Forfatning roses.
Viborger Samler, 1810-06-04
Fra Spanien har man Efterretning dat. 30te A. pril. Lord Wellington venter at vorde angreben af Marskal Massena. Paa Jsle de Leon for Cadix ligger den engelske Styrke og kuns et lidet Korps Staden. Man har foreslaaet Spanierne, at overlade Englænderne Forsvaret af Cadix, men man ville i 14 Dage betænke sig. I Havnen der ligge 11 engelske Orlogskibe, 2 Freg., 4 Bombardeer og nogle mindre Skibe. - Ved Matagordas Jndtagelse skjøde de Franske Blotskibet i Brand. Engl. reddede det til Cadix; men tabde 60 Md. En spansk Kanonbaad, hvorpaa vare 60 Englændere og 2 Officerer sprang i Luften med alt Mandskabet. De franskes Jld var i det hele frygtelig. De beløde og vore Skibe med gloende Kugler. Før Forket rømmedes, blev det sprængt af Capt. Stock pole, 2 Lieutn. og 2 Midshipmen.
Viborger Samler, 1810-06-04
Den 28 Marts havde de Franske i Toulon 12 Linieskibe, 8 Freg. og 2 Corvetter.
Viborger Samler, 1810-06-04
Paa Steilien venter man et Angreb.
Viborger Samler, 1810-06-04
Den 10 Mai seilede Admiral Saumarez til Østersøen med 8 Linieskibe, 4 Freg. og 2 Kanonbaar de. En Convoj med 160 Handelskibe er gaaet til Østersøen.
Viborger Samler, 1810-06-04
Blandede Efterretninger. Jgjennem Capaa passere mange franske og italienske Tropper, som lade til at være bestemte til et stort Tog. Jtaliens Floder, især Pofloden, er ved Regnveiret i Maj steget i 24 Timer 8 Alen og har oversvømmet Markerne og ødelagt Broer o. s. v.
Viborger Samler, 1810-06-04
De 4 i Triests Havn liggende Russiske Orlogskide ere aftaklede.
Viborger Samler, 1810-06-04
- Monitøren anfører fra d. 3 Marts "At Storherren ganske har forbudet de engelske Krigsskide at passere Dardanellerne, man holder strengt derover og visiterer ethvert engelsk Skib.
Viborger Samler, 1810-06-04
Endnu midt i April havde man stærk Jordskjelv i Ungarn ved Moorre.
Viborger Samler, 1810-06-04
Man venter sidst i Maj Grev Metternich tilbage til Wien fra Paris.
Viborger Samler, 1810-06-04
Den franske Ambassadør i Holland har i et Brev forsikret den preussiske Gesandt Baron Knobelsdorf om "at den franske Keiser tager den meest levende Andeel i Preussens Vel og Opretholdelse og derved villet dæmpe de omløbende Rygter om det Modsatte, som kunde skade Preussen i det Laan Kongen i denne Tid negocerer i Holland, den franske Ambassadør vedføier tillige: At Han i sin Keisers Navn garanderer de af Preussens Konge for Laanet pandt sættende Landgodser. Fredsrygterne og ligesaa det, at der skulle blive Stilstand paa 10 Maaneder, begynde nu stærk at tabe sig.
Viborger Samler, 1810-06-04
Den 20de Maj kom en fransk Coureer til Amsterdam, som man paastaaer, med det Budskab, at alle Colonial- og engelske Vahre skal konfiskeres og bringes til Antverpen for at sælges. Til Antverpen og Rotterdam ere komne franske Douanere. J Antverpen konfiskere de alle Colonialvahre, som ere der, det giør stort Jndtryk. Det ny franske Departement Scheldemundingerne har 240000 Jndbyggere hvoraf de 224,000 ere Katoliker; dog bleve de protestantiske Præster ene lønnede af Regjeringen og havde siden 1580 alle Kirkerne i Besiddelse. Nu forandres dette, og de Katolske faae egne Kirker.
Viborger Samler, 1810-06-04
Jndenlandske Tidender. Kbhavn. d. 29 Maj. Der haves Efterretning om, at den engelske Fregat, som Prem. Lieut. og Ridder de Falsen d. 28 April har havt en Træfning med, er derefter seet paa Reden ved Vingssand med en Fregat paa hver Side og med en Brog under, for ikke at synke. Fregatten havde faaet 5 Grundskud og alt ombord, indtil Kabyssen, var gjenne me skudt, igjennem Mesanmasten var gaaet 2 Kugler; Fregatten havde 24 Døde og 35 meere eller mindre Saarede; blandt hvilke sidste Captainen befandtes, Saafremt det stille Veir var vedblevet 1/4 Time længere, vilde man have overgivet Skibet. Man seer nu falske 20 Dalers Sedler. De ere meget net eftergjorte hvad Skrivten og Stadsen, angaaer, have ogsaa to Stempler; men Papiret, som ellers er lige nok af Farve, mangler Krydstregerne, naar man seer derigjennem.
Viborger Samler, 1810-06-04
For nogle Dage siden behagede det Hs. Maj. at tage den nye store Myntmaskine, som for kort Tid siden er bleven sat i Gang, i allernaadigst Øiesyn. De med den foretagne Prøver vandt Hs. Majestæts allerhøieste bifald, og Hr. Professor Warberg, som var tilstede, benyttede Øieblikket til at lade en Leiligheds-Medallie præge. Paa den ene Side findes høisalig Kong Christian den 7des Brystbillede med Omskrivt: Divo Christiano VII. nov. mon. inchoanti og paa den anden vor nu regjerende Konges Brystbillede med Omskrivt: Frederico VI. nov, mon. consummanti. (Til Erindring om høisalig Kong, Christian VII, under hvem den nye Mynt begyndt tes, om Frederik VI, under hvem den fuldendtes.
Viborger Samler, 1810-06-04
En Guldsmed Krull i Elmshorn, har udfundet et Surrogat for det nu saa dyre Sølv. Han forfærdiger alle Slags Arbeide af et Metal, som meget ligner Sølvet.
Viborger Samler, 1810-06-04
Da Keiser Napoleon var ombord paa de af danske bemandede Skibe ved Antmerpen, underholdt han sig længe med Commander van Dockum, samt flere Officerer og nedlod sig endog til at tale med Enkelte af Matroserne. Hs. M. besaae Skibene, overalt, lagde Marke til de nye Indretninger ved Tougværket, Kanonerne o. s. v. og erkyndigede sig om alt med den skarpsindige Grandsker hele Nøiagtighed. Commandeuren van Dockum blev derpaa ansagt til Taffels hos Hs. M. Keiseren.
Viborger Samler, 1810-06-04
Fra den 14 til 19de Mai ere følgende Skibe indkomne til Khn.: Fra fremmede Steder 15 Skide og Fartøier og fra indenlandske Steder 50. -
Viborger Samler, 1810-06-04
Paa samme Tid udgik fra Khn. 21 Skibe og Fartøier til fremmede og 95 dito til indenrigske Havne. Handelstidenden anfører, at Svampe paa gamle Bøgestræer indeholde et Farvestof, som uden kemiske Behandlinger farver brunt, og er saa fast, at det endog ikke tilintetetgjøres i Jlden.
Viborger Samler, 1810-06-04
J Bramstedt har nu en af Kammerherre og Amtmand v. Døring, Huusfoged Lorenzen og en derværende Bygmester bestaaende Kommission beseet Brøndene, og aftalt det Fornødne Bygningerne vedkommende, hvormed nu strax skal gjøres Begyndelse. Ogsaa skal en dulig Brøndlæge ansættes der. Kjøbmand i Kristiansand Hr. Lieutn. Sebbelov har laar udgivet et Skrivt, der vel kun er paa 78 Sider, men fuldt af nyttige Vink og Opgaver.
Viborger Samler, 1810-06-04
Jyllands Udførsel af Fede- og Kornvarer, som ellers kun pleiede at være 5 Mill. Rd., anslaaer Forfatteren for ifjor til 12 Mill., men Hamborgerne have opkjøbt disse Bankoseddelmillioner, for derved at stille Kursen efter Behag. Lysteligt er det at læse hos Forfatteren, hvad vor Kaperfart, før den forbødes, havde gjort for Virkning paa Røvernationen. Havde vi end, hedder det i Begyndelsen, kun faa og smaae Kapere, indbragte de dog nu og da store engelske Skibe med Ladninger. De giorde den eng. Søfart i Nord= og Østersøen saa usikker, at den engelske Regjering, som havde faa eller ingen Krigsskibe at undvære fra anden vigtig Bestemmelse, var nødt til at holde et stort Antal Krigsfartøier allene til at konvoiere deres Handelskibe, hvilke dog er kunde hindre vore Kapere fra at erobre kostbare store Skibe med Ladninger. De tilføiede ei allene alle engelske Handlende det Tab, at de maatte betale 25 Procent Assurants og tredobbelt Konvolafgivt, men de maatte derhos betale dobbelt Fragt; thi de Skibe, som før seilede med 4 Matroser og 8 Drenge, maatte nu have 10 Matroser og disse vare ikke at faae uden for en urimelig høi Betaling. Flaaden maatte afgive saa mange Matroser til Kjøbmænds Skibe, at de krydsende Fartøier sielden havde meere end halv Besætning. Alt dette foraarsagede en saadan Urolighed hos Folket, og en saadan almindelig bitter Klage, at Regjeringen saae sig nødt til nu i denne Sommer, at forbyde ald Tale om Fred. Saaledes kunne de usle smaae Danske og Norske Kaper baade aftvinge en stor og mægtig Nation Ønsker om Venskab og Fred.