JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste befaling. C. v. Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Til Raadmand Jacob Lund og Amtsforvalter, Andreas Hiort, anlangende som Commissarier, at behandle og paadømme en Sag imellem Mads Jensen med fleere af Darum under Ribehuus Amt, og Arvingerne efter afgangne OberstLieutenantinde Gersdorff m.v. J hvilken Anledning og efter Begiering af fornævnte 7 Bønders beskikkede Forsvar, Procurator Hans Bach i Warde, samt i Overcenstemmelse med Deres Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig og Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Hans Bach, som befalet at udføre en Sag, for Mads Jensen, Jacob Thomsen, Mathias Pedersen, Eschild Nielsen, Jacob Pedersen, Thomas Jensen og Niels Thuesen af Store=Darum under Ribehuus Amt, i Vort Land Nørre=Jylland, imod Arvingerne efter afgangne OberstLieutenantinde Gersdorff, betreffende den Regres, som formeentlig bør tilkomme de førstnævnte af de sidste, i Anledning af at hine, som med fuldkommen Eiendoms Ret have tilkiøbt dem deres Gaarde af bemeldte Arvinger, desuagtet ved Høieste Rets Dom derefter ere tildømte at levere aarlig til Darum Kirke 7 Tdr. 3 Skp. 2 Fkr. Rug og 8 Tdr. 2 Skp. Byg m. v. for os allerunderdanigst haver andraget, at han seer sig i Forlegenhed med at faae Stevning for alle ovennævnte Arvinger, der ere mange og boe adsplittede i alle Provindser, udi Vort Rige Danmark m.v. Da ville Vi, efter bemeldte Procurator Bachs derhos allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og bevilge og tillade, at han ved Commissions Stevning, som 3de Gange efter hinanden skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mercur, maa med den i Loven fastsatte Varsels Tid, indkalde samtlige ommeldte Oberstlieutenantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag. allernaadigst anordnede Commission, og skal saadan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om Stevningen tilligemed Forelæggelse var forkyndet for enhvers Boepæl. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Gunst og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelig Residents=Stad Kiøbenhavn den 8de No. vember 1793. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste. befaling. C. v. Brandt, Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Procurator Hans Bach, som befalet Forsvar for Mads Jensen med fleere af Store=Darum under Ribehuus Amt, udi en Sag imod Arvingerne efter Oberstlieutenantinde Gersdorff, Bevilling at indkalde samtlig ommeldte OberstLieutenantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission ved Stevning i Aviserne. Jndstevnes herved Sl. Frue Oberstlieutenantinde til Kiergaard hendes Arvinger, nemlig: 1) Hr. Kammerjunker Friderich Gersdorff. 2) Hr. Major Poul Gersdorff. 3) Hr. Kammerherre Christian Christopher Gers dorff. 4) Hr. Kammerherre Holger Sehesteds Børn, nemlig: a) Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Niels Sehested. b) Hr. Kammerjunker Christopher Sehested, c) Hr. Lieutenant Jens Sehested, d) Hr. Lieutenant Holger Sehested, e) Frøken Elisabet Nicoline Sehested, f) Frøken Margrette Christopherine Sehested. 5) Hr. Justitsraad Wormschiold paa sin Frue Margrette Mette Teilmanns Vegne. 6) Frøken Anne Antonette Gersdorff. 7) Sl. Hr. Etatsraad Teil, manns Enke Frue Sophia Amalia Gersdorff med Arvinger, og 8) Hr. Etatsraad Lassen paa sin Frue Margrette Gersdorffs Vegne, samtlig een for alle, og om nogle af Frøknerne ere gifte da deres Mænd tillige, og ellers med Curator eller Formynder at møde for os i Commissionen, som sættes i Hundrup Birketings=Stue i Ribehuus Amt, Fredagen den 25de April førstkommende Formiddag Kl. 11, for i Overeenstemmelse med forestaaende Commission, Sigtelse og Saggivelse at imodtage, Beviser ved Documenter at overvære Paastand at anhøre og Dom at lide. Det erindres tillige, til høie Jndstævntes Efterretning, at Navne og Characteer ere anførte efter Skifte brevet, holden efter Sl. Frue Oberstlieutenantinde Gersdorff, saa at dersom i Henseende det sidste, siden skulle være skeet nogen Forandring, vedkommende dog ligefuldt efter Jnd stevningen behagelig ville rette dem. Til Bekræftelse under vore Hænder og Signeter. Ribe, den 14de December 1792. Lund. Hjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Paa Ellandet Fanøe i Ribehuus Amt er et Skifte begyndt at foretages efter Claus Andersen, der sidst farede som Styrmand med Skipper Niels Nielsen Regis af bemeldte Fanøe, og som druknede paa Hiemreisen fra Hamborg og til Ringkiøbing i sidst afvigte November Maaned. Efter det, som allerede er passeret, beløber den anmeldte Gield sig langt høiere end Boets Jndtægt. Jkke desto mindre bliver alle og enhver, som noget fornævnte Boe maatte have at fordre, herved med 12 Ugers Varsel indkaldet. at fremkomme med deres Krav. I det øvrige meldes herved, at den 4de Febr. næstkommende Aar 1794 om Formiddagen Kl. 9, bliver i Stervboet foretaget offentlig Auction over dets Huus, Eiendomme, Skibsparter og Løsøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Ribehuus Amts=Contoir, den 25de December 1793. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
J Stervboet efter afgangne Frue Commerceraadinde Kruuse, som døde paa Hvolgaard. i Coldinghuus Amt, er berammet at foretages en Skiftesamling i Giæstgiver Sr. Winges Gaard i Weile den 14de Januarii 1794 om Formiddagen Kl. 10 Slet; hvilket herved T. N. De Gange i Rad bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger, som Credi= og Debitorer, paa det de kan møde, for at lagttage deres Tarv. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-03
Amtmand i Coldinghuus=Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Cancellie=Reskripter. Da der ved Reskript til Kiøbenhavns Magistrat af 16de September 1791 er befalet, at de fra begge Militær-Etaterne afskedigede, saa vel Officerer, som Under Officerer og Gemeene, skulle være forbundne til, naar de reise herfra Staden, at forsyne sig med Passer fra den civile Øvrighed; men det nu er bragt i Erfaring, at disse Passer, naar de meddeeles afskeedigede Soldater fra Kiøbenhavns Garnison ved deres Afreise herfra, skal meget bidrage til at befordre Desertion i Provintserne, i det at de Afskedigede, efterat være passeret Belterne, igien overlade Passerne til andre, som derpaa undvige: Saa er i Anledning heraf, for at forrekomme Passernes Misbrug paa denne Maade, ved Reskript til Kiøbenhavns Magistrat af Gaars Dato anordnet, at de fra MilitærEtaterne afskeedigede Gemeene, naar de agte at reise herfra Staden, ikke skal meddeeles Præsident Passer, men at de derimod skal være forbundne til ved enhver Reise, de foretage, at lade deres Afskeeder (naar de først have tilvejebragt den sedvanlige Rigtighed og Sikkerhed, der kræves ved Passers Udstedelse) af Passkriverne paategne, dog uden derfor at erlegge nogen Betaling. Dette har man ikke vildet undlade herved tienstligst at tilmelde Hr. Stiftamtmand til behagelig Efterretning og videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende i paakommende Tilfælde. Det Kongelige Danske Cancellie den 9de November 1793. C. von Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Hr. Stiftamtmand von Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Da Menneskeligheden tilsiger, at der bor sørges for hæftede Forbryderes Lægedom og Helbredelse, ligesaa vel som for deres Underholding i den Tid de ere fængslede; saa skulde man, i Anledning af en hertil indkommen Forespørgsel, angaaende, hvorfra de derpaa medgaaende Omkostninger ville være at erholde, herved tienstlig tilmelde Hr. Stiftamtmand, at Distrikts=Chirurgus bør i deslige Tilfælde forrette Kuren uden Betaling, imod at han nyder frie Befordring; og hvad Medicammenternes Bekostning angaaer, da maa denne udredes fra samme Sted, som de Arresteredes Underholdning og Varetægt. Det Kongelige Danske Cancelie den 23de November 1793. C. von Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Hr. Stiftamtmand von Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Historiske Beretninger og Forklaringer. over de nyeste Begivenheder i Frankerig.)(Skrevne i Midten af November 1793.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
J Frankerig ere fire Hovedpartier, som naturligviis have igien deres Underdeelinger. Hine ere: 1. De egentlige Aristokrater, som hen melig ved allehaande Midler søge at frembringe en Contrarevolution, hvortil og de bevæbnede Rojalister i Departementet Vende henhøre. 2. De anti aristokratiske Venner af den kongelige Familie, og de, som i Almindelighed til Sikkerhed for deres Liv og Eiendom ønske sig nu blot en Konge, skulde det endog være en saadan Klods, som Jupiter fordum gav Frøerne. Til denne Classe henhøre mange Tusinde, som forhen vare de ivrigste Frieheds Venner, og gladelig gjorde ethvert Slags Op ofringer, men see nu, under de voldsomste Tyranners Aag, ingen anden Redning for sig, til at komme til en i det mindste taalelig Existents, end ved at faae en Konge paa nye, om ham endog skulde tilstaaes et uindskrænket Herredom. 3. De Brissotister, Girondister og Rolandtster udgjøre egentlig ikkun et Partie, thi de afvige blot fra hinanden i Smaating. Det var, og er endnu i dets nærværende afmægtige Tilstand, Ønsket for dets Hovedmænd og Tilhængere, at legge en sikker Grund til Frankerigs Friehed ved moderate Forholdsregler. 4. Den fierde Classe udgjøre de i 2de Partier deelte Buxeløse, Jacobinere og Cordelier, hvilke to Selskaber, Complotter eller Bander, ikkun i smaa Omstændigheder, ligesom de Modereerte, afvige fra hinanden, men ellers under Robespierres Overherredom, følge eet System. Alle Lemmer af Conventen og den parisiske Magistrat, alle Ministre og Chefer for Nationalgarde, alle Lemmer af andre Administrationer uden Undtagelse, saasom af Revolutions Tribunalet, af Revolutions=Deputationer i Hovedstadens Sectioner o. s. v. henhøre nu, (November 1793) til dette Selskab. Men dette var ikke Tilfældet i den første Halvdeel af Aaret 1792, hvor man endnu kiendte ingen despotiske Committeer, ingen Revolutions=Tribunale, ingen revolutionaire Sections=Deputationer, ingen Cordeliers, ingen Girondister og intet overmægtigt Borgerskab af Paris; hvor Municipalitetet i denne Hovedstad bestod tildeels af Patrioter, og det parisiske Departement af virkelig respectable Mand; hvor man undertiden gjorde fornuftige Love hvor de siden saa berygtede Skielmer, 7) Danton, Pache, Bouchotte, Hebert, Chaumet ) Oversætteren har fulgt Textens Ord, saavel her som andensteds, ligefrem uforandret. te, endnu vare ubekiendte Creature; hvor Ludvig den 16de endnu sad paa Thronen; hvor Robespierre endnu virkede meget indskrænket endog i sin Jacobiner=Club, hvor den siden blevne Lovgiver, le Gendre, endnu drev sit Slagterhaandværk, Santerre passede endnu paa sit Bryggerie, og Marats Blade bleve ikkun laste af en liden Deel af den nedrigste Pøbel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Man maa dog ikke sammenblande de parisiske Jacobinere af forskiellige Perinder; thi de have med hinanden intet tilfælleds, uden Navnet. Jeg antager tre Perioder. Den første er saa gammel som Revolutionen, den begynder med dette Selskabs Oprettelse og gaaer til den constituerende National Forsamlings=Adskillelse i September 1791. Nogle hundrede af dets beste Lemmer forføiede sig da bort fra Paris, hvorefter fulgde endnu flere hundrede af de i Hovedstaden Nærværende, og med dem bortdrog Retskaffenhed, Ædelmodighed, Videnskab, Erfarenhed, sand Fædrenelandskierlighed og vise Grundsætninger; hos Udskudet af Selskabet bleve indskrænkede Talenter, Jntriger og et vildt Frieheds Sind alleene tilbage. Jkkun i denne Selskabets Forfatning kunde en elendig Robespierre, en Pøbeltaler, opkaste sig til Hoved for Selskabet, en Post, som han først ved Rænker og Declamationer, siden ved Blod og Mord hidindtil har forsvaret. (Fortsættelsen følger.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
J Aarhuus Stift ere udi afvigte KirkeAar 1793 copulerede 1180 Par; Fødte af Mandkiøn 2117, og af Qvindekiøn 2056 hvoriblandt 190 Uægte, tilsammen af begge Kiøn4173. Døde af Mandkiøn 1861, af Qvindekiøn 1763, tilsammen 3624; altsaa 549 fleere Fødte end Døde, Jblandt de Fødte er 37. Par Tvillinger og tre fuldkomne Trillinger; 109 ere anmeldte dødfødte, og 181 døde af Børnekopperne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
J Kiøbenhavn ere fra den 1ste Januar til 31te December 1793 copulerede 860 Par; Fødte 3284, Døde 2433, altsaa 851 fleere Fødte end Døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
J det forbigangne Aar 1793 ere i alt 9926 Skibe passerede Sundet, nemlig: 1058 danske, 3478 engelske, 2295 svenske, 887 hollandske, 547 preussiske og danzigske, 303 curland ske, 264 rostokske, 176 bremerske, 88 lybekske, 86amerikanske, 86 papenborgske, 75 hamborgske, 53 russiske, 34 oldenborgske, 34 Leiserlige, 9 portugisiske og 3 panske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Dødsfald. Søeholt i Aarhuus Stift den 3die Januarii Hr. Justitsraad Jens Thagaard, 76 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Subskription paa Bøger. Christian Hornemanns efterladte Enke. troer at opfylde en hellig Pligt, baade mod hendes afdøde Mand og mod Fædrenelandet, ved at lade trykke hans efterladte Skrifter. Disse bestaae i de Forelæsninger han har holdt over den kantiske Philosopie, som en Jndledning til den naturlige Theologie, og i nogle andre spekulative Afhandlinger. Da Forfatteren selv havde bestemt disse Arbeider til Trykken, saa kan man være forvisset om, at intet udgives, som han selv, hvis han endnu levede, vilde have undertrykt. Til disse endnu utrykte Afhandlinger skal endnu føies dem, som allerede ere indrykkede i Minerva, og tvende Recensioner i de lærde Efterretninger over Hør broes Jnaugural=Dissertation og over Boies Statens Ven; hvilke, efter Kienderes Dom, snarere bør ansees som Afhandlinger over Philosophiens vigtigste Æmne: Hvilket der er det sande Sædeligheds Princip, end som Recensioner. Paa denne Maade vil Philosophiens Elskere kunde have alle hans philosophiske Skrifter samlede i et maadeligt Bind af omtrent et Alvhabets Størrelse. Alle de, som ynde Philosophien, som elske Fædrenelandets videnskabelige Ære, indbydes derfor herved til at subskribere paa denne Samling af Christian Hornemanns philosophiske Skrifter paa sædvanlige Vilkaar, nemlig 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Subskription modtages paa Enkens Vegne hos Professor Schlegel paa lille Kiøbmagergade Nr. 62 og hos Hofbogtrykker Schulz i Høibroestrædet Nr. 64 i Kiøbenhavn. Paa de samme Steder kan og erholdes Planer af dem som ville umage sig med at samle Subskribentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Bekiendtgiørelse. Racob Lund Deres Kongelige Majestæts J Raadmand og Byefoged i Ribe, samt Birkedommer til Ribe og Hundrup Birker, og Andreas Hjort Deres Kongelige Majestæts Amts forvalter over Ribehuus Amt, giøre vitterligt, at os er tilhændekommet Deres Kongelige Majestæts allernaadigste befaling, saa lydende: Christian den Syvende, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg. Eftersom Procurator Hans Bach, som befalet at udføre en Sag for Mads Jensen, Jacob Thomsen, Mathias Pedersen, Eschild Nielsen, Thomas Jensen, Jacob Pedersen og Niels Thuesen af Stor Darum under Ribehuus Amt udi Vort Land NørreJylland, imod Arvingerne efter afgangne Oberstlieutenantinde Gersdorff, betreffende den Regres, som formeentlig bør tilkomme de førstbemeldte af de sidste, i Anledning af at Hine, som med fuldkommen Eiendoms Ret have tilkiøbt dem deres Gaarde af bemeldte Arvinger, desuagtet ved Høieste Rets Dom af 31te Januar, 1792 ere tildømte at levere aarlig til Darum Kirke 7 Tønder 3 Skp. 2 Fkr. Rug og 8 Tdr. 2 Skp. Byg, foruden det til den Tid resterende med videre, nu for os allerunderdanigst have andraget, at Skiftet efter fornævnte OberstLieutenantinde Gersdorff er sluttet, og hendes Arvinger, der for Hiemmels Brøst søges, ere vidtløftig adsplittede under mange Jurisdictioner, deels i, deels uden Provindsen, hvorfor han allerunderdanigst haver anholdt om, at Vi, allernaadigst ville befale, Eder, som Commissarier at behandle og paadømme denne Sag imod alle Vedkommende; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leilighed efter som Commisserier at foretage Eder ommeldte Sag, og dermed i alle Maader at forholde Eder efter den fra Vort Danske Cancellie under 14de Junii 771 udgangne Placat, ligesom J og ved endelig Dom have at tilkiende Eder selv et billigt Salarium hos de skyldig befundne. befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelig Residents Stad Kiøbenhavn den 13de Septbr. 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste C. v. Brandt. befaling. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Til Raadmand Jacob Lund og Amtsforvalter Andreas Hiort, anlangende som Commissarier at behandle og paadømme en Sag imellem Mads Jensen med fleere af Darum under Ribehuus Am og Arvingerne efter neget asgan OberstLieutenantinde Gersdorff m.v. J hvilken Anledning og efter Begiering af fornævnte 7 Bønders beskikkede Forsvar, Procurator Hans Bach i Warde, samt i Overeenstemmelse med Deres Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig og Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Hans Bach, som befalet at udføre en Sag, for Mads Jensen, Jacob Thomsen, Mathias Pedersen, Eschild Nielsen, Jacob Pedersen, Thomas Jensen og Niels Thuesen af Store=Darum under Ribehuus Amt, i Vort Land Nørre=Jylland, imod Arvingerne efter afgangne OberstLieutenantinde Gersdorff, betreffende den Regres, som formeentlig bør tilkomme de førstnævnte af de sidste, i Anledning af at hine, som med fuldkommen Eiendoms Ret have tilkiøbt dem deres Gaarde af bemeldte Arvinger, desuagtet ved Høieste Rets Dom derefter ere tildømte at levere aarlig til Darum Kirkee 7 Tdr. 3 Skp. 2 Fkr. Rug og 8 Tdr. 2 Skp. Byg m.v. for os allerunderdanigst haver andraget, at han seer sig i Forlegenhed med at faae Stevning for alle ovennævnte Arvinger, der ere mange og boe adsplittede i alle Provindser, udi Vort Rige Danmark m.v. Da ville Vi, efter bemeldte Procurator Bachs derhos allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og bevilge og tillade, at han ved Commissions Stevning, som 3de Gange efter hinanden skal ind fores i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mercur, maa med den i Loven fastsatte Varsels Tid, indkalde samtlige ommeldte Oberstlieutenantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission, og skal saadan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om Stevningen tilligemed Forelæggelse var forkyndet for enhvers Boepæl. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang, at giøre under Vor Gunst og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelig Residents=Stad Kiøbenhavn den 8de No. vember 1793. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste befaling. C. v. Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Procurator Hans Bach, som befalet Forsvar for Mads Jensen med fleere af Store=Darum under Ribehuus Amt, udi en Sag imod Arvingerne efter Oberstlieutenantinde Gersdorff, Bevilling at indkalde samtlig ommeldte OberstLieutenantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission ved Stevning i Aviserne. Jndstevnes herved Sl. Frue Oberstlieutenantinde til Kiergaard hendes Arvinger, nemlig: 1) Hr. Kammerjunker Friderich Gersdorff. 2) Hr. Major Poul Gersdorff. 3) Hr. Kammerherre Christian Christopher Gersdorff. 4) Hr. Kammerherre Holger Sehesteds Børn, nemlig: a) Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Niels Sehested. b) Hr. Kammerjunker Christopher Sehested, c) Hr. Lieutenant Jens Sehested, d) Hr. Lieutenant Hølger Sehested, e) Frøken Elisabet Nicoline Sehested, f) Frøken Margrete Christopherine Sehested. 5) Hr. Justitsraad Wormschjold paa sin Frue Margrette Mette Teilmanns Vegne. 6) Frøken Anne Antonette Gersdorff. 7) Sl. Hr. Etatsraad Teil manns Enke Frue Sophia Amalia Gersdorff med Arvinger, og 8) Hr. Etatsraad Lassen paa sin Frue Margrette Gersdorffs Vegne, samtlig een for alle, og om nogle af Frøknerne ere gifte da deres Mænd tillige, og ellers med Curator eller Formynder at møde for os i Commissionen, som sættes i Hundrup Birketings=Stue i Ribehuus Amt, Fredagen den 25de April førstkommende Formiddag Kl. 11, for i Overeenstemmelse med forestaaende Commission, Sigtelse og Saggivelse at imodtage, Beviser ved Documenter at overvære, Paastand at anhøre og Dom at lide. Det erindres tillige, til høie Jndstævntes Efterretnirg, at Navne og Characteer ere anførte efter Skifte brevet, holden efter Sl. Frue Obersilieutenantinde Gersdorff, saa at dersom i Henseende det sidste, siden skulle være skeet nogen Forandring, vedkommende dog ligefuldt efter Jnd stevningen behagelig ville rette dem. Til Bekræftelse under vore Hænder og Signeter. Ribe, den 14de December 1792. Lund. Hjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Paa Elandet Fanøe i Ribehuus Amt er et Skifte begyndt at foretages efter Claus Andersen, der sidst farede som Styrmand med Skipper Niels Nielsen Regis af bemeldte Fanøe, og som druknede paa Hiemreisen fra Hamborg og til Ringkiøbing i sidst afvigte November Maaned. Efter det, som allerede er passeret, beløber den anmeldte Gield sig langt høiere end Boets Jndtægt. Jkke desto mindre bliver alle og enhver, som noget fornævnte Boe maatte have at fordre, herved med 12 Ugers Varsel indkaldet. at fremkomme med deres Krav. I det øvrige, meldes herved, at den 4de Febr. næstkommende Aar 1794 om Formiddagen Kl. 9, bliver i Stervboet foretaget offentlig Auction over dets Huus, Eiendomme, Skibsparter og Løsøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-10
Ribehuus Amts=Contoir, den 25de December 1793. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-17
Placat. Fra Generalpostamtet er udkommen paa Dansk og Tydsk følgende Plakat til Efterretning for de til Posten henhørende Reisende, som med den Kongelige Postjagt gaae over Beltet, imellem Nyborg og Korsøer: 1) De Reisende, som med Posten gaae over Beltet imellem Nyborg og Korsøer, skulle ombord paa den Kongelige Postjagt have Kahytten og de 2de dertil hørende Kamre erne og allene til deres Beqvemmelighed; og skal der om Natten brænde Lys i Kahytten uden Betaling. 2) Om de Reisen, de paa Overfarten skulde lide Mangel paa det Nødvendige til Livets Ophold, da skal Post skipperen og Postføreren være forbunden til, imod billig Betaling, at lade dem faae Brød, Smør, Øl og Brændeviin, reent og godt Vand, som og, om forlanges, en Kedel kaagt Vand. 3) Ligesom det er paalagt Postskipperen, som Postfører, at see derhen, at de Reisende faae al muelig Beqvemmelighed, samt at de saavel af ham selv som af Fartøiets Mandskab begegnes artigen; og, om nogen herover haver at klage, maatte det skrivtligen anmeldes til Postmesteren paa Ankomststedet; saaledes derimod, da Postskipperen ene og allene er paalagt Ansvaret, saavel for Postagten som for Postens Befordring, og Overfarten altsaa staaer gandske under hans Bestyrelse, haver ingen af de Reisende over ham at befale, eller maae befatte sig med at imodsige hans Kommand. Og skulle imellem de Reisende indbyrdes opkomme Uenighed og Pladsen i Kahytten og Kamrene, da skal Postskipperen anvise enhver sin Plads, hvormed de maa lade sig nøie. 4) Jngen af de Reisende maae røge Tobak enten i Kahytten eller Kamrene, men alleneste paa Dækket, og da have Hytte paa Piben. 5) Dersom de Reisende tilføie Skade ombord, skal Værdien af dem betales. Og, om nogen af de Reisende skulle falde paa at udskiære eller male Navne og andet i Kahytten og Kamrene, eller paa derværende Møbler, da skal herfor erlegges en Mulct af 1 til 2 Rd., eller meere efter Omstændighederne; hvilket alt skal betales til Postmesteren paa Ankomststedet, som herfor, om forlanges, meddeeler Beviis. 6) Enhver Re sende giver 8 Skl. Dansk i Drikkepenge til Post jagtens Mandskab, og maae paa ingen Maade af de Reisende fordres eller begieres mere.