JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Fra det Hessiske, den 20de Julii. Erkehertug, Carls Armee drager sig alt længere tilbage, og er alt ved En fransk Colonne bryder over Fulda frem Heilbronn. ad Leipzig. De Franske gaae lige løs paa de keiserlige Arvelande. Paa den anden Side af Rhinen have de allerede ladet dem see for den forskandsede Leir ved Manheim. En Mængde Skyts er ført bort fra denne Egn. Rhinskandsens Værker sløifes, og Besætningen skal være svag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Franken, den 19de Julii. Den keiserlige Armees Depots af alle Slags komme bag Kizingen hen imod Bamberg, for, ifald den sidste Position mellem Maynen, ved Kizingen og Heilbronn tabes, da med denne Deel af Armeen at retirere til Bøhmen, men man frygter, at de Franske komme til Donauen for Tydskerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Heidelberg, den 18de Julii. Den franske Alpe armee bryder nu, efter Forlydende, med Magt frem mod Bodensøen, for at foreene sig med Rhiin- og Mosel armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Wien, den 16de Julii. Vort Ministeriums Bestræbelser have nu ene Freden til Formaal. Vore Statspapirer ere derudover og blevne to Procent bedre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
London, den 19de Julii. Man forsikkrer nu, at vort Ministerium ved de Franskes saa overordentlige Fremskridt i Jtalien og Tydskland er betænkt paa Fredsunderhandlinger, som og Oppositionsbladene ikke glemme at erindre, næst Ministeriets Aftakkelse, at være det eneste, der var at giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Øerne St. Vincent og Grenada ere, efter en i Dag indløbet Efterretning, gandske i vor Magt, og General Abercrombie har nu vendt sig mod Guadeloupe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Paris, den 17de Julii. En ny Officialdepeche fra Buonaparte af 6te Julii, dateret Roverbello, mælder den første Seier, han ved de tyrolske Passer har erholdet over Wurmser, hvor i to Angreb 400 Fiender ere dræbte, 270 Mand fangne, og 400 Telte gjorte til Bytte med megen Bagage. Buonaparte skriver: Fienden forlod Forskandsninger, som vi i sex Maaneder ikke kunde have bragt i Stand, alt kastedes over Ende, og Maaneders Arbeide og Møysommelighed tabtes for Fienden i et Øieblik. Snart skal jeg angribe den østerrigske Eskadre paa Gardasøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
J Dag har 500s-Raadet givet det vigtige Decret, at i alle privat Forvandlinger Mandater skulle tages efter Coursen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Kiøbenhavn, den 29 Julii. J Tallotteriets 74 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
AVERTISSEMENT. J Følge Hs. Kongelige Majestæts Bevilling af 13de Junii 1796 læst ved Hof= og Stads=Retten den 11te Julii næstefter, som tillader, at John Baptiste Surlaines paa St. Croix staaende Arv maae udbetales til hans Sødskende paa St. Croix, med Vilkaar, at de stille Borgen for skadesløs Tilbagebetaling, i Tilfælde, at benævnte John Baptiste Surlaine, eller nogen som til Arven maatte være nærmere berettiget, skulde melde sig, bliver bemeldte John Baptiste Surlaine, eller de af hans Arvinger, som maatte ansee sig nærmere berettiget til Arven, herved indkaldede, inden Aar og Dag at indfinde sig hos den Kongelige Regiering eller andre Vedkommende paa St. Croix med tilstrækkelige Beviiser. Kiøbenhavn den 18de Julii 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Efter Fuldmagt A. C. Meinert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-29
Torsdagen den 4de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader afgangne Stampemester Peder Liflands Enke Anne Marie Olsdatter i de af hende paa Stampemøllen i Lyngbye iboende Værelser ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler og Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, en grøn malet Postvogn, en norsk Kane, Seeletøi, Sadler, Fiskegarn, Bøger og adskilligt, imod Betaling ved Tilslaget, eller naar paa fordres, til Birkedommer Bang, boende paa Vesterbroe No. 43, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Kiøbenhavns Aar. No. siunis. samt muur, dost-Tidender. Jan. Militius. guul Mandagen, den 1 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Constantinopel, den 10de Junii. Storadmiralen Kretchule Hussein, der efter Storherrens udtrykkelige befaling dette Aar selv maae føre Floden, og allerede har faaet sine Jnstructioner, gjorde den anden d. M. et offentligt Paradetog med sin Flode i Canalen, hvorved alle Gesandte, den Franske undtagen, efter Skik og Brug gjorde en Visit om Bord paa Admiralskibet. Samme Dag overgav den franske Gesandt ham en Memoire, hvori han besværgede sig, da de fornemste europæiske Søemagters Flagge havde varet fra Admiralskibets Mast, at det franske Flag havde manglet. Porten tilsendte strax Storadmiralen befaling, at give den franske Gesandt fyldestgiørelse. Storadmiralen lod Capitainen, som Forseelsen tillagdes, lægge i Lænker. Da nu den franske Gesandt kom om Bord, for at complimentere Storadmiralen, blev han helset med 9 Kanonskud, en Ære, der ikke var vederfaret de andre Gesandte. Han gjorde derpaa Forbøn for den fængslede Capitain Forresten er denne Flode rustet og bemandet paa enropæisk. Cahytten, hvori Storadmiralen modtog Gesandten, skal foreene europæisk Smag med asiatisk Pragt. Først i Dardanellerne skal han aabne sin Jnstrux, og man veed altsaa ikke, om han skal blot indsamle den aarlige Contribution paa Øerne i Archipelagus, eller giøre et Tog mod Rebellen Guzzar i Acre, der ved utallige Udsvelser trykker Portens Undersaatter i sine Egne. (Vardet end fremdeles saa, som franske Tidender forsikkre, at Portens Rustninger slet ikke gielde de foregivne Rebeller, men at disse blot brugdes til Skjul, for at giøre Naboe magterne roelige, at de skulde svække sig fra denne Side, kunde denne Flodes Bestemmelse vel og være et Leed i denne Kiæde).Man taler bestandig om en Alliance, som Porten skal slutte med den franske Republik, og troer, at derved vor politiske Stilling vilde blive mærkelig bedre. Forbundet med Persiens nærværende Hersker kan, da han af Russerne har liidt betydeligt Nederlag, ikke være Porten til nogen Nytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Thorn, den 16de Julii. Efter Beretninger fra Petersborg ere Efterretningerne fra den russiske Armee paa de persiske Grændser vel ufuldstændigt, men tillige meget gunstige. Derbent er indtaget af Sabow, og den 12000 Mand stærke Besætning gjort til Krigsfanger, ogsaa ere der store Magaziner og meget Artillerie gjort til Bytte. Til en Tyrkekrig er Rusland fuldkommen rustet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Livorno, den 6te Julii. General Buonaparte har her alt den 28de Junii bekiendtgjort, at Republikens Consul ikke blot skulde sætte Segl for alle engelske Magaziner, men og paa de Effecter, der tilhøre Keiseren, Keiserinden af Rusland, og overhovedet alle Fyrster eller Undersaatter af de Lande, med hvilke Frankerig er i Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Spanien, den 18de Julii. J Cadix ligger Donsolans store Flode alt 3 Uger seilfærdig, og ingen faaer mere Lov at gaae i Land derfra. Alle Skibe ere overflødigen forsynede med Munition, og have og Landtropper om Bord. Ved Borger Richeris franske Flode mærkes ligeledes meget Liv og megen Munterhed mellem Officerer og Soldater. J Barcellona ere 4 af vore Krigsskibe indløbne, hvilke derfra skulle bringe 300 Kanoner, 114000 Kugler, 12000 Bomber, og 16000 Granater til Cadix. (Paa samme Tid bebude de franske Tidender, at der ere hemmelige Underhandlinger med Spanien om begge Søemagters Forening, ligesom med de italienske Stater, om at afskiære Østerrig aldeles fra Jtalien).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
London, den 19de Junii. De sidste Tidender med Corunna Posten fra Lord Butn indeholde den behagelige Tidende, at i Følge hans Forestillinger den spanske Regiering, har tilbagekaldet den befaling, der var givet Tropperne, at besætte Linierne ved St. Roch. Denne Omstændighed vidner, at Frygten for et Fredsbrud mellem vort og det spanske Hof nu ophører. Et Transportskib fra Plymouth er midlertid gaaet bort med 400 Mand at forstærke Gibraltars Besætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Vor Koffardie-Flode, der er bestemt til Middelhavet, skal ikke seile længere, end til Gibraltar, og der oppebie ny befalinger (saafremt den ellers ikke alt forefinder der den engelske Orlogsflode, som neppe længere kan holde sig i de italienske Farvande).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Ved de Franskes beundringsværdige Fremskridt i Tydskland og Jtalien udtrykker Dagens Morningchronicle sig i sin Oppositionstone saaledes mod Pitt: Den Bedaarelse, der saalænge har holdet Ministernes Planer i Veyret, begynder at hensvinde, og hans Tilhængeres Tillid er ikke længer i Stand til at understøtte ham mod hele Landets Mistillid. Næsten 70 Millioner Pund Serix (Gieldsbeviiser) befinde sig i Original-Contrahenternes eller Speculanternes Hænder, eller udsatte i Banken, eller andensteds, og vente paa Kiøbere for 15de December. Denne uhyre Summa maae bortkiøbes, inden Ministeren kan vente nyt Laan, og eene Udsigt til Fred kan forlede Capitalisterne til dette Kiøb. Men staaer det da i Ministerens Magt, at give dette Land nogen Slags Fred, end sige anstændig Fred, Det hedder vel, at hans stolte Aand er nu ved de nyere Begivenheder ydmyget, og tilstaaer, at blot en Fred kan frelse os fra Skibbrud, at han, der ingen Forslag vilde høre, og hvis Stolthed lukkede Dørren for enhver Underhandling, nu har nedladt sig at søge en Underhandling, og, som Rygtet gaaer, at giøre Tilbud, der ikke gandske stemme overeens med hans forrige Fordringer. Men rimeligviis kommer han hermed, som med alle sine forrige Skridt i denne Krig, for silde. Keiserens Skjæbne er afgjort, saavelsom de italienske Fyrsters. De Franske have stadfæstet deres Magt. Deres ny Grændse er ikke længere en Gienstand for Æresyge, eller Striid. Rimeligviis vil de nu langvarig forkaste, hvad de for tre Maaneder siden begierlig havde grebet. De vil mere ansee Ministerens Tilbud, som Tegn paa hans Ydmygelse, end paa hans Redelighed, og naar han fremdeles bliver i Embedet, vil det være dem en sikker Varsel, at der i Engelland endnu er Følesløshed nok til, vi latterlig kunne blive et Bytte for deres Anspændinger. Blot Ministernes Aftakkelse kan overtyde de Franske, at den brittiske Løve virkelig er vaagnet af sin Søvn, og at de endnu have at stride med en Fiende, der er i Stand til at standse dem paa deres Løbebane, hvis de ikke høre de Betingelser, Fornuften tilsiger dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Grev Jersey har i Dag udgivet et Flyveblad, der indeholder en Correspondance mellem ham og hans Gemahlinde, og en Pastor Randolph; og som af ham er udgivet, for at retfærdiggjøre hans Gemahlinde, for den hende i Aviserne gjorte beskyldning, at hun havde brudt Breve, som Prindsessen af Wallis havde bestemt til Brunsvig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Hundetaxens Begyndelse har over hele Landet været Løsenet til, at disse Dyr i tusendviis ere dræbte af deres Herrer. Alle Kanaler og Flode ere bedækkede med dræbte Hunde, de flyde Hobeviis, som Løv om Høsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Altona, den 28de Julii. Efter de nyeste Efterretninger fra Frankfurt den 23de er den germaynziske Fæstning Kønigstein om Morgenen den 22de gaaet over til de Franske ved Capitulation, i Følge hvilken den 600 Mand stærke østerrigske Besætning efter 3 Dages Forløb forlader Fæstningen, og forblive franske Krigsfanger, til de udvæxles. J Fæstningen have de Franske fundet 18 Kanoner og 2 Mørsere, dens Overgivelse skal især være befordret, ved at fragrave den Vandet, og ved Frygten for en Storm, den de Franske truede med. Den 18de hyldede den forhen værende frie Rigstad Gelnhausen, Landgreven af Hessen. Den 13de og 14de er det i Egnen om Rohtveil kommet til Træfning mellem Moreaus Armee og de schvabiske Kredstropper, hvori disse skal have liidt meget. Schellenberg ved Donauvørte, bekiendt af Slaget 1704, bliver af Østerrigerne besat med Kanoner, og de gamle Skandser forbedret, og nye anlagte. Det svære keiserlige Reserve=Artillerie er allerede omkommet til Donauvørte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Wien, den 20de Julii. J et nyligen holdt Statsraad, som og Baron Thugot bivaanede, skal de modsatte Meeninger om Krig og Fred med temmelig Heftighed være blevet fremsatte, og tilsidst være blevet stemt for Freden. Et Rygte om et Udfald fra Mantua, hvorved de Franske skulde have mistet 4000 Døde, 600 Fangne, 16 Kanoner og 200 Meelvogne, er meget overdrevet, og Hoftidenden melder om denne overordentlige Fordeel intet. Rigtig nok er den 7de skeet et Udfald, hvorved nogle faanske Poster ere blevne tagne, og hvis Hensigt var at skaffe noget Høe, Brænde, Korn og Viin indi Staden, som og skal være lyktes. J Dag gaaer det Rygte, at General Wurmser med 100000 Mand er trængt frem indtil Mantua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Paa det wartensleben¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Hanau, den 23de Julii. ske Corpses Tilbagetog til Franken, kom det i Egnen ved Esselbouh til en Træfning, i hvilken paa begge Sider mange Mennesker ere blevne dræbte og saarede; efter denne have Østerrigerne trukket sig tilbage til Warzburg. Mange Østerrigere, især af dem fra Nederlandene, desertere. Jmidlertid rykke de Franske frem, have ikke allene besat Askaffenburg, men endog tragtet et godt Stykke frem over Røhrbruun giennem Spessart.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Østerrigerne, hedder det, ville leire sig ved Warburg, besætte denne Fæstning, og saa oppebie de paa Marschen værende Hielpetropper fra Gallicien, for at vove en afgiørende Træfning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Frankfurt, den 23de Julii. De Franske ere gangne over Mayn ved den curtzburgiske Stad Gemuni Franken, og streifede den 20de den, trængte frem kun 4 Timers Vey fra Schein henimod Arnsteim, furt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Warburg, den 20de Julii. Det keiserlige Corps, som Wartensleben anfører, og som efter Frankfurt Jndtagelse ikke kunde foreene sig med Erkehertug Carl, fortsætter Dag og Nat sit Tilbagetog. Man holder denne flygtende Armee for at være 40000 Mand stærk, en Deel aff den har kastet sig i denne Fæstning, og paa de i Nærheden liggende Bierge blive Kanoner opførte, for at forsvare sig imod den sig nærmende franske General Kleber. J Dag hedder det, de Franske komme over Felden, og ere kun 8 Timers Vey herfra; der og Bayer ne tilkiendegivet, at det store Krudtmagazin i Wagshaelstein skal stikkes i Brand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Heidelberg, den 22de Julii. Nu er og den wirtembergske Hoved= og Residentsstad Stutgardts Skjæbne afgjort, i Forgaars ere de Franske rykket i den, og have tillige besat Constadt; een af deres Colonner trænger frem indtil Heilbronn. Der har i disse Dage ved Stutgardt været en Træfning, hvori de Franske vandt. Man hører igien i Dag hele Tiden mandeurere stærkt fra samme Egn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Franken den 22de Julii. Det Rygte, at Wartzburg skulde allerede være besat af de Franske, er hidindtil ugrundet. J Regensburg har den germaynziske Gesandt forestilt de øvrige Rigstænders Gesandtere, at da det lod, som om de Franske havde i Sinde at forlægge Krigens Skueplads til Bayern, var det vel bedst, at Rigsdagen paa nogen Tid gav sig Ferier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Kiøbenhavn, den 1 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Barom. S. V. Julii. Varme. S. S. O. 28. O. I. 15 1/4 S. V. S. S. V. V. N. V. S. S. V. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de Mai 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur, Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk. Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-01
AVERTISSEMENT. Torsdagen den 4de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader afgangne Stampemester Peder Liflands Enke Anne Marie Olsdatter i de af hende paa Stampemøllen i Lyngbye iboende Værelser ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler og Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, en grøn malet Postvogn, en norsk Kane, Seeletøi, Sadler, Fiskegarn, Bøger og adskilligt, imod Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Birkedommer Bang, boende paa Vesterbroe No. 43, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Kiøbenhavns Aar No. Alstrum, Mand. Post-Tidender omdenne Fredagen, den 5 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Paa nogen Tid have Ministrene holdet daglige Raadslagninger; men tør man drage Slutning af det, at Matrospresningen igien har været meget stærk, synes disse ikke at have været Fredshaabet meget gunstige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Wien, den 20de Julii. J Søndags Aftes ankom en Coureer fra Erkehertug Carl til Keiseren i Baden. Af Følgerne sluttede man, Jndholdet ikke maae have været meget glædeligt. (Med Føye kunne vel paa lang Tid Courererne fra den Kant spørge: Naar pleye vi at bringe gode Tidender?) Mandag Morgen tidlig var Keiseren i Byen, og der blev holdt et stort Statsraad, hvor Thugut var tilstæde, og der varede over tre Timer, og hvor de modsatte Meeninger om Krig og Fred med mere end sædvanlig Hæftighed yttredes; men tilsidst blev Stemmemeerheden for Fred, hvorpaa nu under Krigsrustningernes Fortsættelse med største Liv skal arbeides. (Ogsaa skal Chursaxen alvorlig have andraget derpaa)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Den neapolitanske Gesandt Marqvis Gallo er gaaet fra Basel til Paris, for at udvirke Østerrig en fordeelagtig (?) Fred. Man taler om, at Rhinarmeen, naar de øvrige vigtige Hensigter ere opnaaede (?) skal drage sig tilbage til Østerrigs Grændser. Tolv Batailloner af dem skal fremdeles være beordrede til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Efter den sidste Beretning fra det keiserlige Hovedqvarteer i Jtalien er Feldtmarschal Wurmser paa den eene Side trængt frem til Mantua, og har igien tilveiebragt Forbindelsen mellem denne Fæstning, og Armeen. Den wurmserske Armee er nu over 100000 Mand stærk, og man venter fremdeles gode Tidender fra den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Republiken Venedig har endelig sat en Observations armee paa 20000 Mand paa sine Grændser, at forhindre de Franskes videre Frembrud, ogsaa ere endnu 35000 Mand komne til fra Dalmatien, og andre venetianske Eiendomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Regensborg, den 21de Julii. De sørgelige Krigsefterretninger, vi daglig faae, have foranlediget, at den churmaynziske Gesandt sidste Fredag talte med de øvrige Gesandte og Riigsforsamlingens Sikkerhed, hvis de Franske skulde nærme sig. Samtlige Gesandte vil nu ufortøvet udbede sig Forholdsbefalinger fra deres Hoffer. Adskillige frygte, at Krigstheatret, om en hastig Fred ikke snart skulde ende Scenen, endnu tilsidst skulde blive forlagt til Bayern, i hvilket Tilfælde Rigsconventen formodentlig fererede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Jtalien, den 16de Julii. Fra Rom mældes, at Haven den 27de Julii i et Geheimeconsistorium har holdt en Tale til Cardinalats Collegiet, viist Nødvendigheden, af den med Frankerig sluttede Vaabenstilstand, og godtgjort, at Øieblikket nu var, da det maatte være tilladt at tage den paa Engelsburg liggende Skat til at betale den Frankerig lovede Summa. Dagen derpaa reiste Abbaten Pinarochi, som pavelig Fuldmægtig, tillige med Abbaten Evangelisti til Paris. Den 28de, Aftenen før Apostelfesten, fulgte, da den neapolitanske Skatte=Hest atter ikke blev overgivet, den sædvanlige Protest. Kongen havde hidtil ladet istedet for denne Hest tilbyde 6000 Ducater aarlig, hvilke, da Paven ikke vilde modtage dem, blev i Deposito i Rom. Nu har den neapolitanske Gesandt i Rom, Ridder Ramet, faaet Ordre at hæve disse Penge, og sende dem hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Efter Tidender fra Cadix, troer man, med det første Spanien, ved at beleire Gibraltar, vil erklære Engelland Krig. (Ogsaa de engelske Tidender mælde, man i Gibraltar er stærk paa sin Post). Mantua bloqveres endnu bestandig, den formelige Beleiring vil snart begynde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
J det Ferrariske udbrød en Opstand mod de Franske, som General Angereau først troede, at kunde kue med 60 Dragoner; men da disse kom tilkort, rykkede han med nogle 1000 Mand Jnfanterie, Cavallerie, og med Artillerie mod Oprørerne; hvorpaa de med meget Tab bleve underknede, og Staden Lugo, deres egentlige Sæde, afbrændt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Basel, den 19de Julii. Om de Franskes Overgang ved Huningen mælder den franske officiel Bullerin. Efter den østerrigske Armees Nederlag under Generalerne Frølich og Klingling, og Emigrant-Horden (smeltet til det halve) fandt General Wolf, der havde sit Hovedqvarteer i Lorrach for godt, at drage sig tilbage, for ikke at komme mellem to Jld. Vore Tropper den 16 Julii under Provisionsgeneral Delaborde ved Huningen og Kembs over Rhinen, borttog alle vigtige Poster, som Fienden havde forladt. De bleve vel modtagne i Hal tingen, Weil, Lorrach, og andre Stæder i Marggrevskabet Baden. Generalen lod Avantgarden marschere videre, de kom den 17de tidlig til Rheinfelden, og forefandt betydelige Magaziner. Samme Dag besatte man Sickingen og Laufenburg, den attende forfulgte man Fienden, og drev hans Arriergaarde ud af Waldshut, hvor de Franske drog ind 5000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Augsburg, den 25de Julii. Krigstheatret nærmes os alt meer og meer, dog haabe vi snart Fred. Med den schvabiske Kreds skal Vaabenstilstanden alt være sluttet. (Denne Efterretning mældes som vis fra Lindau og fra Paris skrives, at Moreau den 17de i Baden har sluttet Stilstand med Hertugen af Würtemberg. Dillingen i Schvaben, den 21 Julii. J Overgaars Aftes laae Ludvig den Attende, der alt nogle Dage opholder sig her (da det er betænkeligt at opholde sig ved Condes Armee) i Vinduet, for at nyde det skiønne Maaneskin; da skede pludselig et Skud paa ham fra Gaden, hvilket dog ikke synes dødeligt, eller farligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Schorndorf, den 20de Julii. J Forgaars Aftes droge de Franske efter en overmaade hæftig Fægtning, som paa begge Sider kostede meget Blod, og varede 6 Timer, ind i Stutgard. (Om der siden har været et nyt Slag, derom ere Efterretningerne modsigende). J Würzburg, som de Keiserlige have forladt, ventes de Franske daglig; og i Regensborg med første.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-05
Frankfurt, den 26de Julii. J Forgaars kom det til en meget hæftig Fægtning mellem de Keiserlige og de Franske, ikke langt fra Maynz, hvorved hine bleve fordrevne af Hochheim, Wickert, og Costheim. Castel ved Maynz beleires nu formelig (og man begynder at ymte om, deels at Maynzes Besætning er for svag, deels maadelig forsynet.)