JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-12-19
Mit Udsalg er i denne Tid vel forsynet med de fleste til min Profession henhørende Artikler, nemlig: ægte lange og korte Boger, Muffer, Dame=Støvler, Kaskjetter og Svane Skind, som Alt sælges til muligst billige Priser. Et smukt Udvalg Galanterievarer, passende til Jule-Presenter, ere idag arriverede og sælges særdeles billigt hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1844-12-19
Jule- og Nytaarsgaver. Undertegnede er blandt flere Artikler kenhørende til 1sen- og Galanteri-Vare især bleven forsynet med mange smukke Gjenstande som egner sig til Jule og Nytaars-Gaver og som sælges meget billigt at N. P. Holmgaard.
Viborger Samler, 1844-12-19
Hvid Rakitsker 3 a 4 Bands Hør sælges bil N. P. Holmgaard. ligt af
Viborger Samler, 1844-12-19
Et Partie Glas-, Krystal-Vare samt Golanterie- Bjouteri-Vare, udsælges i denne Tid hos E. N. Samson paa Torvet.
Viborger Samler, 1844-12-19
Vanille & Kryder-Chocolade faaes hos E. N. Samson. Enu de Cologne, Cocos- og andre Parsume, Sæber faaes billigt hos E. N. Samson.
Viborger Samler, 1844-12-19
Blegede & ublegede Trister, farvede detto, Lysegarn, Strikkegarn i alle Nr. er arriveret hos E. N. Samson.
Viborger Samler, 1844-12-19
Vildtskind,
Viborger Samler, 1844-12-19
af alle Slags kjøbes til Nutidens høieste Priser saavel i større som mindre Partier af E. N. Samson.
Viborger Samler, 1844-12-19
Blegede & ublegede Hamp-Lærreder i forskjellige Graliteter, ere i disse Dage arriverede og sælges billigt af M. N. Samson, paa Hjørnet af lille og store St. Hansgade.
Viborger Samler, 1844-12-19
Broderede Kraver & Lommetørklæder samt afpassede Tøier til Belkjoler m.m. er ligeledes arreveret hos M. N. Samson. Trist-Lærreder fra 10 til 18 Sk. Alen er i disse Dage arriveret hos M. N. Samson. Vildtskind, saasom: Hare-, Ræve-, UlderMaar-, Brok, Under- og Katte-Skand kjøbes af M. N. Samson.
Viborger Samler, 1844-12-19
Færgegaarden, ved Hvalpsund, med Ret til Gjæstgiverie og Færgeret over Sundet, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne ere gode og ved Stedet kan aarlig holdes 2 Heste, 4 Køer foruden gaar. Den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Man behager at henvende sig til Eieren paa Gaarden.
Viborger Samler, 1844-12-19
Auctionsplacat. Ifølge Reqvisition af Godsforvalter Hagen, som committeret Skifteforvalter i Dødsboet efter afgangne Kromand Schack Borup af Rold Kroe, bliver den bemeldte Boetilhørende Halvdeel af Stedet under Brandforsikkrings Nr. 162 paa Lille Tranegade i Nibe herved stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Fredagen den 10de Januar, 84, 2den dito Fredagen den 24de f. M. og 3die dito Fredagen den 7de Februar hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner holdes paa Raadstuen i Nibe og den tredie i bemeldte Sted, Dette er paa 6 Fag, straatægt, af Bindingsværk med Gaardsplads og Have. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Dette bekjendtgjøres herved i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Nibe, den 2den December 1844. Lynge.
Viborger Samler, 1844-12-19
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Boerne efter: 1) Forpagter Niels Frantzen Holmager af Bælum Nørgaards Mølle i Bælum Sogn, Hellum Herred, Aalborg Amt, J da Nielsdatter og forhen afdøde Mand, Smed og Huusmand Morten Poulsen af Wisborg Bye og Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard pr. Aal Hvass. borg, den 3die December 1844.
Viborger Samler, 1844-12-19
Proclama. Creditorer i Dødsboet efter Tjenestepige Kirstine Har kjær indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Viborg, den 5te December 1844. E. Selmer.
Viborger Samler, 1844-12-21
No. 201.
Viborger Samler, 1844-12-21
Kongelig allernaadigst privilegeret 72 Aarg.
Viborger Samler, 1844-12-21
Viborg Sto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. ConsonsonaasnavannassanssonensningensgaDossanaandagsabon. Løverdagen den 21de December 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-12-21
Nyeste Postefterretninger. Schweiz. Da de Mayerske og Müllerske Bogtrykkerier i Staden Luzern ere sidste Søndag forseglede af Regjeringen, og Redacteurerne Fellman og E. Schnyder, have maattet tage Flugten, kunne Oppositionsbladene ikke udkomme. De Kilder, hvoraf man altsaa erholder Underretning om den nuværende Tilstand i Luzern, indskrænke sig saaledes størstedeels til Reisendes usammenhængende Beretninger, til magre Privatskrivelser, til lidenskabeligen affattede Regjeringsmeddelelser og til den catholske Stiftstidende. Den 8de om Morgenen stode Frivillige fra Luzern og Aargau efter truffen Overeenskomst ved Emmenbrücke; andre Frivillige, navnligen fra Solothurn og Landskabet Basel, som man ikke havde tildeelt nogen Befaling, stode langt fra hine. Da rykkede Militsen fra flere Flækker og Landsbyer i Canton Luzern frem for at beskytte den bestaaende Regjering; alt det vaabendygtige Mandskab fra 17 til 50 Aars Alder var opbudt. Paa disse Militser, fyredes af hine. Major Schmid, der anførte Militserne, fik et Skud igjennem Hatten; hans Hest, gjennemboret af to Kugler, sant død til Jorden. En Tambour, der vilde flygte ind i en Skov, erholdt et Skud i Ryggen; 5 Md. styrtede, gjennemborede af Kugler, døde tilJorden. De Frivillige befandt sig uden Commando, og forvissede om, at de Medsammensvorne i Staden ikke havde opfyldt deres Pligt, trak de sig kort derefter tilbage, Aargauerne til deres Lands Grændser, og Solothurnerne imod Sursee, hvor de traf sammen med deres Brødre fra Luzern. Denne Forening varede ikke længe, da de Frivillige fra Solothurn vare utilfreds med Luzernernes Forhold Fra Bern meldes, at Regjeringen i Lugern har i en anden høflig Skrivelse forlangt, at Regjeringen i Bern skulde lade de opbudte Contingentstropper drage til deres Hjemstavn. Dette Forlangende vilde Bernerregjeringen, have efterkommet, dersom ikke Andragendet fra Luzern til alle Stænder havde været affattet i en Tone, der maatte indgyde Mistillid mod Bern.
Viborger Samler, 1844-12-21
Efter en Skrivelse fra Zürich synes Begivenhedernes Gang i Luzern at opklares mere og mere. De to eneste Fegtninger, der have fundet Sted, ere leverede paa Mühlenplatz i Luzern og ved Emmenbrücke; i hiin Fegtning trængtes de Liberale tilbage; i denne derimod beholdt de Pladsen. Deri stemme endelig de fleste Efterretninger overeens, at en raskere Fremrykken fra Friskarernes Side efter deres første Fordeel vilde have givet Sagen et ganske andet Udfald, fordi Skrækken til den Tid var stor i Luzern. - Det er en afgjort Sandhed, at der iblandt de Liberale herskede stor Antipathie.
Viborger Samler, 1844-12-21
Spanien. Madrid, den 6te Decbr. Krigsretten, har fældet Dødstraf over en Oberst, en Capitain, en Saarlægge og 22 andre Deeltagere i den sidst opdagede Sammensværgelse. – Man vil have seet Espartero paa et engelsk Skib i Nærheden af Cadiz. De civile og militaire, Regjeringsmændene hengivne Auctoriteter ere paa deres Poster.
Viborger Samler, 1844-12-21
Den bekjendte italienske General Romarino har faaet Befaling til at forlade Riget.
Viborger Samler, 1844-12-21
Frankerig. Paris, den 12te Decbr. Lovudkastet om Secondairunderviisningen, der har ført til en Adskillelse imellem den venstre Side, skal, efter hvad der forsikkres, discuteres strax efter Adressedebatten i Kammeret. Republicaneren Blanqui den Yngre, hvis Sundhed paa Grund af den slette Behandling og Anvendelse af Celle systemet er ødelagt, og for sildigt nu er ført til Hospitalet i Tours, protesterer i en Journal imod Rygtet om at han skulde være benaadet. Nu, da hans stakkels Kone er død af Kummer, da hans Formme er ødelagt, da hans Sundhed er uoprettelig ødelagt, kunde man maaskee falde paa at benaade ham for at spare Bekostningerne ved hans Dødsleie og Begravelse. - Men han vil ikke benaades, naar de, der fulgte ham, skulle vansmægte i Fængsel. "Min Domfældelse har stilt mig ved Alt; jeg eier hverken Hvid eller Skilling; denne Naade giver mig Jntet tilbage; den befrier mig ikke fra den borgerlige Død. Skal jeg døe, da vil jeg døe under mine Morderes Hænder.
Viborger Samler, 1844-12-21
Kongeriget Preussen. Fra Spandau skrives under 14de Decbr.: "Det kgl. Rescript om Tschechs Henrettelse, skal, som der paastaaes, først være ankommet hertil igaar, og Tschech fik ligeledes først igaar Eftermiddags Kl. 5 i sit Fængsel i Berlin Underretning om sin forestaaende Henrettelse. Dette Budskab modtog han med sin sædvanlige Kulde; han havde hengivet sig til en fatalistisk Anskuelse, der gjorde hans Gemyt utilgængeligt for Religionens Trøst. Han bad om Tilladelse til at faae sin Datter i Tale, der opholder sig hos Lærer Seebach. Denne Bøn opfyldtes; den unge Pige vilde ikke skilles fra sin Fader; den lidenskabeligste Bevægelse bemægtigede sig Datteren; den koldeste Fatning Faderen. Vi sees atter, Berthal, udbrød han, Kl. 5 i Morges, førtes T. i en lukket Vogn til Spandau (en Stad og Fæstning, 2 Mile fra Berlin, med 5500 Jndbyggere) paa Veien røg han en Cigar. Politimesteren, Duncker, var fra Auctoriteternes Side beordret herhid. Kl. 8 1/2 om Morgenen fandt Henrettelsen Sted i Overværelse af nogle hundrede Mennesker. Tschech besteg med faste Skridt, Schafottet; Rolighed og Kulde beherskede hans Træk han klædte sig selv af uden at tillade Bøddelens Folk at nærme sig; selv lagde han sit Hoved paa Blokken, og saaledes sonedes af den timelige Dommer en frygtelig Forbrydelse!"
Viborger Samler, 1844-12-21
Fra Berlin meldes under 14de Decbr.: "Jndtil igaarAftes vare endnu de meest forskjellige Rygter i Omløb om Tschechs Skjebne, og den Mening havde faaet Jndpas hos Mange, at Dødsdommen var udsat til ubestemTid. Saameget mere overraskede den paa Gadehjørnerne ved Middagstid opslaaede Bekjendtgjørelse om Dommens Fuldbyrdelse samme Dags Morgen. Allerede var Høi forræderens Hoved faldet under Retfærdighedens Sværd, da høitstillede Personer endnu modsagde Efterretningen om den stedfundne Henrettelse. Endog de den 13de om Eftermiddagen udcommanderede Tropper vidste indtil de Øieblik da de opstilledes paa den, Dyrhaven gjennemstærende, over Spandau til Hamborg førende Kunststrasse, ikke andet end at de skulde ud til et Feltmanøver. Jmidlertid havde et af 4 Vogne bestaaende Tog forladt Fængslet (die Hausvogtei) i største Stilhed henved Kl. 4 om Eftermiddagen (?); i den første Vogn sad en høiere Criminalembedsmand, i den anden den Domfældte, bevogtet af Gensdarmer; de to sidste Vogne vare besatte med Justits- og Politibetjente. Saaledes bevægede Toget sig under Escorte af det paa Veien opstillede Detaschement af Gardedragonregimentet, hurtigere end det ved saadanne Leiligheder pleier at være Tilfældet, og ankom til Spandau, hvor siden Aar og Dag de i Berlin fældte og af de høieste Auctoriteter fældede Dødsdomme exeqveres. Hverken i Charlottenburg eller i Spandan vidste man det Allermindste om hvad der skulde foregaae, og saaledes vare kun nogle hundrede Mennesker, der netop vare i Nærheden og havde seet Toget ankomme, sammenstimlede. Endog Commandanten i Spandau havde først nogle Timer i Forveien faaet Underretning om Togets Nærmelse m. m. - En agtet Mand, hvis Kald det var at ledsage den Domfældte paa hans sidste Gang, forsikkrer, at den Domfældte rimeligviis indtil det sidste Øieblik ventede at blive benaadet, men at han omsider med synlig Harme og temmelig fattet lagde sit Hovedpaa Blokken. Hans sidste Ord skulle have dreiet sig om hans afdøde Kone og hans tilbageblevne eneste Datter. Forberedelserne til Tschechs Henrettelse, hedder det i en anden Skrivelse, dreves med saa stor Hemmelighed, at endog de vedkommende Embedsmænd først den 13de om Aftenen turde brække deres forseglede Ordres. Om Natten maatte Schaftet opføres, og man var netop færdig med det, da Toget ankom. Den ulykkelige Datter har ledsaget den Domfældte.
Viborger Samler, 1844-12-21
Keiserdommet Østerrig. Fra Wien skrives under 11te Decb., at det indtraadte kolde Veirlig i Forening med de tagne alvorlige Forholdsregler har næsten ganske faaet Bugt med Qvægsygen. J Østerrig kan denne Sygdom ansees at være ophørt. Ogsaa Efterretningerne fra Bøhmen og Mähren ere tilfredsstillende. Kulden er streng, sidste Nat var Frosten 14 stærk.
Viborger Samler, 1844-12-21
Jtalien. Turin. Natten til den 6te Decbr. viste in Thermometret paa 100 Grader 17 Grader under Nul. Om Morgenen fandtes flere Skildvagter døde af Kulde i deres Skilderhuse. J et heelt Aarhundrede har der ikke hersket her en saa streng Kulde.
Viborger Samler, 1844-12-21
Fra Manheim skrives under den 11te Decb.: Den ædle catholske Præst, der saa frimodig har udtalt sin Dom om den af Biskop Arnoldi og Consorter foranstaltede Kjortel-Udhængning giver i Anledning af de ham fra saamange Stæder tilsendte Adresser m. m. en Erkiæring, der vel egner sig til at forøge den høie Agtelse og Deeltagelse for denne Mand. – "Jeg vil," siger J. Ronge, ikke være Dagens Helt; det har jeg aldrig villet være; man skal ikke tilsende mig Adresser; man skal ikke foranstalte Jndsamlinger til Fordeel for mig; jeg higer hverken efter Hæder eller Penge, Glimrende Navn skal ikke anspore mig; i mit Ansigts Sved fortjener jeg mit Brød. Min Sag er den rene Catholicismes Sag, den forbliver jeg tro. Andet vilde Luther ikke Tyrkiet. Fra Constantinopel meldes under 27de Novbr., at ifølge Efterretninger fra Erzerum var Missionair, Dr. Wolff ankommen til Teheran, lidende paa Sjæl og Legeme.
Viborger Samler, 1844-12-21
Fra Hamborg meldes under 17de Decbr., at Londonerposterne af 6te 10de og 13de Decbr. endnu mangle, og at der aldeles Jntet vides om deres Skjebne. Portoen for et simpelt Brev fra Ostindien til England er nu fastsat til 4 Pence. Et Brev fra Bombay til London koster nu ligesaa meget som et Brev fra Kiel til Altona, nemlig 4 Schill. Cour., bemærker Correspondenzblatt".
Viborger Samler, 1844-12-21
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-12-21
Kjøbenhavn. Fædrelandet oplyser fremdeles, at den tidligere omtalte, nu afdøde Dreng, Carl Jpsen, allerede medens Gesion" laae paa Gibraltars Rhed, blev en Dag mulet" d. v. s. slaaet og stødt af 2den Baadsmand Anders Jensen; heelbefaren Matros Christian Poulsen, som var Vidne hertil og ynkedes over Drengen, tillod sig da, hvad der vistnok ikke var tilladeligt, at rive ham fra Baadsmanden, og erklære, at han ikke skulde slaaes mere. Dette blev meldt til Chefen, som irettesatte Chr. Poulsen i hele Mandskabets Paahør med Tilføiende, at om Baadsmanden, ogsaa havde slaaet Drengen ihiel, saa kom det ikke ham ved, og Christian Poulsen blev derpaa sat et Par Dage i Straffebakken. Som Exempel paa, at Carl Jpsen ingenlunde var den Eneste ombord, der behandledes inhumant, er det Forl." bekjendt, at under Hjemreisen, fra Livorno sparkede Skibmandsmathen Wilde een af de ombordværende Soldater, fordi han ikke vilde samle nogle Brødkrummer op, som han ikke havde spildt, saaledes i Siden, at han maatte holde Køien en 8 Dags Tid. Det synes af disse to Historier at fremgaae, at det især har været de ombordværende Underofficerer, der have behandlet. Folkene ilde, men det er usandsynligt, at dette vilde kunnet gaae hen, med mindre det til en vis Grad har været billiget eller med Forsæt overseet i det mindste af Næstcommanderende. Heller ikke var der ombord paa Gesion nogen Mangel paa ordinaire Executioner; der foregik i det mindste ingen Uge, uden at der, som det hedder i Konstsproget, uddeeltes Lusinger, medens Saadant kun nogle faa Gange skete paa Thetis.
Viborger Samler, 1844-12-21
Høiesteret har den 6te De, frifundet Rasmus Sørensen, ogsaa kaldet Laursen, der af Underretten var dømt fra Livet, men af Overretten til at tages under Forvaring af Øvrigheden, fordi han efter egen Tilstaaelse i Moderens Fraværelse har qvalt Dorthea Marie Mikkelsdatters 4 Uger gammelt udøbte Barn, som hun, efter Opgivende havde avlet med Arrestanten. Det er imidlertid beviist, at bemeldte Rasmus Sørensen eller Laursen, der er meget enfoldig, allerede fra sin Barndom af har lidt af den Manomani, at han var besat af Diævelen; Frygt for, at ogsaa Barnet skulde komme i Diævelens Magt, siger han, havde bevæget ham til at aflive det. Efter Arrestantens Forklaring havde han, medens han som Dreng opholdt sig i Nødager, seet Diævelen i Skikkelse af en der i Byen boende Skomager, som eengang havde sagt til ham: at han vel ikke vidste hvem han var, og, paa Arrestantens benægtende Svar, udgivet sig for Diævelen, tilføiende: at han skulde have En, hvortil Arrestanten, svarede: at dersom han skulde have En, saa kunde Arrestanten ligesaagodt være denne En, som nogen Anden; hvorpaa de havde givet hinanden Haanden, som Tegn paa Pagtens Jndgaaelse. Nogen Tid efter, da Arrestanten, vogtede Køer i Skoven, faldt der en Fiirskilling ned fra Luften i hans Haand, og idet han betragtede Fiirskillingen og yttrede høit, at den kunde han bruge til Hjælp til et Par Træsko, lød der en Røst fraoven, som sagde: "Ja det kan Du da!" hvilken Røst dog ikke var Skomagerens. Efter den Tid, navnlig medens Arrestanten tjente i Kolind, indtil han var 21 Aar gl., til hvilken Tid hans indbildte Pagt med Diævelen varede, havde denne Magt over ham ved at føre ham igjennem Luften, igjennem Taget, nøgen ud af Sengen, til Marken, ind i Kirken, hvor han vil have seet Diævelen i Præstens Skikkelse og Ornat ved Alteret, ligesom at han ogsaa, da han blev confirmeret, vil have seet ikke blot Fanden, men ogsaa en Diævle capitain med 4 Øine staae ved Siden af Præsten. Siden sit 21de Aar har Arrestanten, der nu er henved 30 Aar gl., ogsaa været under Diævelens Jndflydelse, hvorpaa han siger at have havt flere Beviser. At han virkelig har lidt af denne fire Jdee, endog i det sidste Aar, er godtgjort ved de under Sagen fremkomne Oplysninger.
Viborger Samler, 1844-12-21
J den roeskildske Stænderforsamlings 46de Møde, under den foreløbige Behandling af Sagen om Selveiendoms større Udbredelse, holdt Landsoverretsprocurator Christensen et meget langt Foredrag, der begyndte saaledes: den 4de Deputerede for Kjøbenhavn har i sit Forredrag igaar lagt Vægt, og, som jeg troer, med god Føie, paa den vitterlige Kjendsgierning, at der her i Landet hersker en Stemning, som han har characteriseret som nerveus, uhyggelig, usikker eller urolig, og jeg troer med ham, at der er Faa i denne Forsamling, som ikke erkjende Tilstedeværelsen af denne Misstemning, og at der ikke ere Mange udenfor Forsamlingen blandt tænkende Medborgere, der ikke med alvorlig Bekymring betragte baade den Tid som er, og den, som forestaaer. Et Regjeringspersonale, om hvilket det fast fra alle Sider erkjendes, at det idetmindste ikke besidder den Agtelse og Tillid i Folket, der gjør en Regjering stærk, kraftig og heldbringende i kritiske Øieblikke, en Samfundsorden, der i sin Heelhed, og i mangfoldige af sine Enkeltheder, mere og meere erkjendes, at trænge ikke til Reform, men til radical Reform, – statsoplosende Bestræbelser i selve Landet, der maa befrygtes at være saameget mere farlige, som det kunde synes, at de ikke ere uden Støtte i den høiere Regiering, og maaskee hos Naboer, og de, under den nuværende Statstyrelses muligen mindre Styrke og Talentfuldhed, overmægtige Naboer i Syd og i Øst, endelig et Folk, der efter de senere Aarhundreders Ugunst, er langtfra at være vaagnet til den Selvbevidsthed, langtfra at være fremskredet til den Dannelse, der giver en Nation Styrke og Kraft til at træde mægtigt og virksomt op, naar Fædrelandet er i Fare, og give det Fred og Frelse: - dette Billede af Fædrelandet er idetmindste det, som kun kan foresvæve mig, naar jeg kaster Øiet over Forholdene. Da dette Foredrag var endt, tog Præsidenten saaledes Ordet: Førend Forhandlingerne gaae videre, maa jeg vende tilbage til en Yttring af den sidste Taler, som forekom i Begyndelsen af hans Foredrag, i en Retning og angaaende Forhold, hvor streng Afveielse af Ordene er en ueftergivelig Fordring, den Yttring nemlig: at det nuværende Regjeringspersonale ikke er i Besiddelse af den "Agtelse i Folket, uden hvilken en Regjering ikke kan være stærk i critiste Øieblikke. Den ærede Deputerede er heri ikke blot gaaet videre, end hvad den hidtil er yttret i samme Retning, men ogsaa videre, end det kan tilstedes, og jeg maa derfor paatale de af ham brugte Udtryk som overskridende den Grændse for Yttringsfriheden, der maa være gjældende ogsaa her i Salen. Hvorpaa Landsoverretsprocurator Christensen svarede: Jeg underkaster mig saameget villigere i dette Tilfælde den høitagtede Præsidents Dom, som jeg maa tilstaae, at, hvis jeg har udtrykt mig saaledes, har jeg virkelig udtrykt mig noget stærkere, end jeg havde villet og meent.
Viborger Samler, 1844-12-21
Odense. Som tidligere meldt, var den af Hr. Kjøbmand E. B. Muus imod Udgiveren saavelsom imod Redacteuren af denne Avis anlagte Sag bleven ved Bytinget optaget til Kiendelse eller Dom; senest har nu Underdommeren d. 17de De afsagt en Kiendelse, hvorved den af Udgive rens og Redacteurens Procurator, Hr. Tommerup, forlangte Anstand af 14 Dage til at svare i Sagens Realitet, blev ham tilstaaet. Gode Hr. Muus, vi komme saaledes til at have Taalmodighed. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1844-12-21
Udnævnelser. Under 6te De, har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Dr. philos. D. R. Hansen i Meldorf til Collaborator ved den lærde Skole sammesteds. – Under 12te d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Cand. theol. A. C. Petersen til Sognepræst for Jydstrup og Valsoelille Menigheder i Sjællands Stift; Cand. theol. G. F. L. Piper til personel Capellan hos Sognepræsten for Karlebo Menighed i Sjælland, Consistorialraad G. Wewer; Cand. theol. L. G. Ovesen, til personel Capellan for Storeheddinge og Høyrup Menigheder i Sjælland.
Viborger Samler, 1844-12-21
Under 13de f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Districtslæge i Falsters søndre Landdistrict, characteriseret Bataillonschirurg J. G. Købke til Stiftsphysicus i Lollands-Falsters Stift. - Under 14de f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hillerød C. G. Schaper til Sognepræst for Præst og Skibbinge Menigheder, i Sjælland og forhenværende personel Capellan paa eget An og Tilsvar for Vesterskov og Cappel Menigheder paa Lolland, C. F. Wraa til Sognepræst for Veerst og Bekke Menigheder, i Ribe Stift. - Under 15de f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Kammerraad og Contoirchef under det kgl. Rentekammer, C. R. Løffter til Hovedcasserer, Bogholder og Contoirchef ved det kgl. Theater og J. G. Berner til Copist ved Theatercontoiret.
Viborger Samler, 1844-12-21
Armeen. Under 14de Decbr. er Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn J. T. N. Cassuben tillagt Krigsassessors Characteer med Rang i 9de Classe Nr. 4 af Rang forordn. 14de Octbr. 1746. - Under f. D. er det allern. tilladt Land- og Søkrigscommissair i Fyens og Langelands District, Generalkrigscommissair H. C. Riegels, R. af D. og den under 3die Juni d. A. med Pension under Navn af Vartpenge dimitterede Oberstl. og Commandeur fra 13de Linie Jnf. Bat. J. L. F. v. Torikos at bytte, fra 1ste Januar 1845. at regne, saaledes at Førstnævnte erholder de Sidstnævnte tillagte Vartpenge og denne ansættes som Land= og Søkrigscommissair i bemeldte District.
Viborger Samler, 1844-12-21
Handels-Efterretninger. Nationalbank=Actier noteredes i Tirsdags paa Kjøbenhavns Bors til 134 1/2 a 134 3/4 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1844-12-21
Kjøbenhavn, den 14de December. J disse Dage er atter solgt 200 Fade St. Croix Sukker til 11 1/2-12 1/2 Rbs. pr. 84. (fortoldet). Vort Forraad kunne vi anslaae til omtrent 1 1/2 Million A. (Handt.)
Viborger Samler, 1844-12-21
Ved et af det Kgl. Danske Cancellie ad mandatum udfærdiget allerhøieste Rescript af 30te August d. A. er det tilladt, at Jernstøberne, uden Jndskrænkning eller Hinder af vedkommende Lauge, maae holde de til Støbningen, Bearbeidelsen og Forædlingen af deres Fabrikata fornødne Haandværkere, dog at de, naar de dertil benytte Arbeidere, der henhøre under noget Laug, i Lighed med hvad der er Laugsmesterne paalagt, indestaae for disse Arbeideres Bidrag til Svendekassen, (Hdt.) Skjøndt Farvandet er aabent endnu, saa maa man dog ansee Skibsfarten at være standset for i Aar, og de forventede Skibe, især fra England, maae vel søge Vinterhavn saafremt Frosten vedbliver. (S. Bl.)