JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Fra den wallachiske Grændse, den 22de Marts. Saavel her som i Moldan tiltager Udsuelserne uophørlig, og Fordringen af 1 1/2 Million Piastre til næste Feldttog imod Grækerne sætter Bojarerne i en ikke ringe Forlegenhed. J Bucharest optraadte i deres Forsamling, da man just var i Begreb med at bevilge det nye Paalæg, en af de ivrigste Patrioter, Michaitza Philipesko, og erindrede sine Lands- og Standmedforbundne om, at de, som Folkets Fædre, efter de gamle Love, frem for al skulle søge at afbetale Landets Gjæld. Stor-Worniken Ballazand understøttede dette Forslag, hvorpaa flere Bojarer ogsaa forenede sig med dem. Der blev strax nedsat en Commission til at undersøge forrige Aars Jndtægter og Udgivter, og efter Alt, hvad man hidindtil veed, torde denne Undersøgelse bringe mangehaande Ting for Lyset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Skrivelse fra Livorno, den 4de April. Af Lovens Ven seer man, at den græske Regjering har besluttet, igjen at frigive fem europæiske Capitainer, nemlig: 2 Englændere, 2 Østerrigere og i Spanier, som hørte til den ægyptiske Expedition, havde Tropper, Heste Munition a. ombord og blevne tagne efter Fægtningen ved Candia den 1ste November, hvorpaa de af den græske Søeret bleve condemmerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Constantinopel, den 26de Februar. (Over London). Det er umuligt, nøiagtig at fremstille de Meninger og Anskuelser, her herske med Hensyn til det forestaaende Feldttog, fordi de, efter Enhvers Jnteresse, ere saare forskjellige. Frankerne, der for største Delen ere mere fiendtligsindede imod Grækerne, end Fredagen den 29 April 1825. selve Tyrkerne, have i Grunden ingen fast Mening, fordi de troe ethvert Rygte, der stemmer overeens med deres Tænkemaade, det maa saa komme fra hvad Side det vil. Regjeringen søger at indgyde sine Undersaatter Jver og Patriotisme; men det vil ikke lykkes. Den er for liden Enighed iblandt Tyrkerne til at de tør haabe et gunstigt Udfald af deres Foretagender imod Grækerne. Regjeringen anvender mange Penge paa at lade bygge et nyt Slags Brandere; men man begriber aldeles ikke, hvem der skulle derigere dem, naar de blive færdige. Tyrkernes naturlige Ligegyldighed og deres i 4 Aar gjorte Erfaringer er Skyld i, at den Jver og det Mod, Regjeringen saa gjerne vilde udbrede, ikke vil slaae Rødder. De understøtte ikke Regjeringens Ønsker, og med deres blinde Troe paa en Forudbestemmelse holde de sig overbeviste, at alle deres Kampe ere forgiæves, naar Allah engang vil, at Grækerne skulle skilles fra deres Rige, og de derimod, naar det ei er saaledes besluttet, behøve ikke at anstrænge deres Kræfter saa overordentlig. De forglemme, at Gud kun hjælper dem, der ville hjælpe sig selv. Regjeringen har ladet udgaae befaling til alle Paschaer, at udtage Tropper i største Skynding; men det Antal som kommer, svarer hverken til Regjeringens Ønsker eller Fornødenheder, og de, der allerede have tjent i Morea, maa formeligen drives derhen, og udbreder der den samme Gjenstridigheds- og Forsagtheds=Aand iblandt Tyrkernes Venner. Janitscharerne vide at finde Paaskud nok, at Regjeringen ikke skal forlange Offere af dem, og skulde den bruge Magt, saa ere de vist beredvilligere at bruge Magt igjen, end at marschere imod Grækerne. Jmidlertid kuurrer man uafladelig, og alle Efterretninger og lidte Uheld formerer den almindelige Modløshed. De ægte Musselmænd selv dadle Ministrenes Opførsel, give dem Skyld for, ikke at besidde nogen Energi, ja gjøre sig endog lystige over Sultanen. Porten skjuler med alt dette sine Planer under et uigjennemtrængeligt Slør, og synes at gjøre Regning paa Rænker, Løvter og Grækernes Lidenskaber, paa Ruslands Forsikkringer og fredelige Hensigter og Bicekongen af Ægyptens Energi og Anstrængelser, at han, som troe, søger at bestikke Grækerne, og vil derefter gjøre Landgang paa Morea. Skulle Tyrkerne lide et saa udmærket Nederlag i dette som i forrige Aar, saa torde samme have meget alvorlige Følger for dem. Regjeringen har sendt befaling til forskjellige Havne ved Archipelagus, forbuden al Handel med Grækerne, og paalagt Øvrigheden, at forhindre Rajahs at lande nogetsomhelst Sted i det græske Archipelagus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
London, den 15de April. Kongen af Ava i Bagindien er bleven myrdet af det Parti, som var imod Krigen med England; man troer, at det vil snart bevirke Fred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Keiseren af Brasilien har antaget Hr. OxenfordsForslag til at oprette et Selskab, som skulle bearbeide Guld- og Sølvminerne der i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
J Caraccas har været stor Glæde over den Efterretning, at England vilde anerkjende Mexicos og Columbiens Uafhængighed, og det blev strax bekjendtgjort i Aviserne. - Fra Buenos=Ayres meldes, at Kongressen har for Confoederationen antaget Navnet: "La Plata Flods forenede Provindser, istedetfor: "De forenede Stater i Sydamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Paketbaaden Laby Wellingthon, som man troede overfalden af Søerøvere, har lykkelig naaet sin Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Jblandt 15 Personer, som i sidste Qvartals Sæde i Middelser ere blevne dømte til Døden, befinder sig ogsaa den berygtede, ved Thurtels Mord saa dybt indviklede Probert, formedelst Hestetyverie. Denne Mand, forhen en anseet Viinhandler og af god Familie, kaldte sig i sin egen Forsvarstale et udskud af Menneskeheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Rostock, den 12te April. De glade Handelsefterninger fra London, angaaende de overordentlig mærkværdige Forandringer i de der hidtilværende Prohibitivlove, har frembragt et nyt Liv i Staden og Havnen. Alt lever op, og kommer endnu til, hvad man har Grund til at vente, en Formildning i de engelske Korn love, saa torde dette Aar endeligen see mange i Mecklenborg og mange andre tydske Lande blødende Saar, helbredede eller lindrede. Siden nogen Tid komme mange Handelsmænd af den mosaiske Troe til Malchow, hvilke gaae fra Huus til Huus for at opkjøbe Uld til
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Udlandet. Adskilligt. For ikke længe siden døde en Tigger i Lucca. Hans hele Jndboe bestod af gamle smudsige Smørpotter. J en af dem fandt man 70,000 Fr. i Guld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
J Preussen er forordnet: at en Mand, som har avlet 6 Sønner i Rad med een Kone, skal have 100 Rd. i Faddergave, naar den 7de kommer; men ere der nogen døde imidlertid, og ingen Datter imellem, kun 50 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Da det oftest er reisende Handelsjøder, som sætte falske Mønter i Omløb, saa er det i Preussen, paalagt Politiet at have et vaagent Øie med disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Ved en nye Forordning er det alene tilladt Jøderne i Warschau at boe i de meest afsides liggende Forstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
En Skomager i Berlin skal have opfundet ugjennemtrængelige og uopslidelige Skoe, der have sex Saaler, tre af Metal, to af Læder og en af Kork. Førend en saadan Forsaaling gaaer itu, kan den, der bærer dem, spadsere tre Gange omkring Verden!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Efter den nye graubündtenske Lovbog skal Duellanter, staae i Gabestokken, dersom deres Slagsmaal er uden Følger, saare de hinanden, lægges til Gabestokken endnu 2 til 4 Aars Tugthuusstraf, men falder Een, saa straffes Modstanderen og hans Secundanter som forsætlige Mordere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Paa Gaden i den portugisiske Stad Oporto fandtes forleden et Fad Salt, hvori et myrdet Menneske, som havde 200 Sølvdaler i Lommen, var indpakket. Ved nærmere Undersøgelse rømte en Kjøbmand Silva, hans Handelsbetjent og Gaardskarl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Nærved Dresden har man opdaget en Forening af qvindelige Bedragere, hvoriblandt et Par Skolemester Døttre, som udstædte falske Passer og Attester, og gave sig tillige af med Brandstiftning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Fra Wien meldes, at Keiseren af Rusland vil, efter sit Ophold i Warschau, gjøre en Reise til den tyrkiske Grændse. Udgiveren og Eieren af den litteraire Journal le nain jaune, Hr. Soult, er, formedelst en vis Artikel, indstævnet for Strafferetten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Tidenderne fra Manilla indeholder omstændelige Efterretninger og Jordskjælvet, som næsten uafbrudt fra den 29de September til 23de October, har fundet Sted paa de philipinske Øer. De fleste offentlige Bygninger have lidt mere eller mindre. Den 30te October har en skrækkelig Storm anrettet store Ødelæggelser i Havnen ved Cativel; alle i samme liggende Skibe lede Haverie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Hr. v. Pradt har nu endt et nyt Værk under Titel: "Europas sande System med Grækenland og America."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Jndenlandsk. Sidstafvigte Løverdag den 23de April, om Aftenen imellem Kl. 7 og 8, medens det stærke Uveir rasede over det nordlige Falster og de omliggende Egne, traf en Lynstraale Maglebrænde Kirkes Spiir, gik derfra need gjennem Kirkens Tag, og søgte ud gjennem forskjellige Steder i Kirken, hvis tykke Mure revnede paa 3 Steder lige ned i Grunden. Et stort Held var det, at Straalen ikke tændte, da ikke alene Kirken, men den temmelig store, tætved beliggende, Bye, upaatvivlelig havde været uden Redning, da man endnu ingen Sluknings=Anstalter har i Nærheden. Spirets sydvestlige Side er aldeles ødelagt, saa at kun det blotte Tømmer, i en meget brøstfældig Tilstand, staaer tilbage; en stor Deel af Kirkens Tag blev ogsaa beskadiget ved denne Leilighed. Det Jndre af Kirken har ikke lidt betydeligt; kun nogle Ruder ere ved den voldsomme Explosion ituslagne. Sognets Bønder eie selv Kirken, som de hidtil med roesværdig Omhu have vedligeholdt. Den er ikke assureret; det vil derfor blive dem meget trykkende, paa egen Bekostning at oprette den skete Skade, der i det mindste vil kunne anslaaes til 4 a 500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
J Aalborg og Viborg har Orkanstormen Natten imellem den 16de og 17de dennes gjort endeel Skade. Plankeværker ere nedblæste, Tagstene afkastede og i Viborg et heelt Udhuus paa 15 Fag omblæst. Laden paa Ferdinandinesdal, ved Aalborg, reddedes kun med megen Anstrængelse fra at styrte ned; men blev meget ramponeret. Tvende Skibe, der laae for Anker i Liimfjorden, drev for deres Anker. Det ene løb paa Strand nedenfor Laden, og skal have mistet 2 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Aarhuus Avis læses under Jndsendt følgende: Et godt Raad. Kjøber itide Jern til Beslag til de gamle tomme Kister, for at opbevare det Guld, som man nu tydelig kan læse skal i en uhørt Mængde, falde ind paa os fra det afhængige og constituerede Sydamerica. Vel lader det som Theologien og Philosophien løber løbsk med hinanden, men vær ikke ligegyldig ved sligt, hav alt i Beredskab itide; thi hine GuldMiner, som før bleve af Spanierne bearbeidede med Oeconomie, ville nu, overladte engelske Forpagtere, snart faae deres Rest, thi disse ville ikke opholde sig ved fine Guldaarer, men alene rode efter Klumperne og derved fordærve det andet. Dog hvo som propheterer taler Menneskene til Opbyggelse og Formaning og Trøst. 1 Corinth. 14, 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Hs. Majestæt har i Aar, ligesom forhen, allernaadigst ladet udsætte 28 Landslutterie=Hingster i Jydland til Racernes Forbedring. De 5 ere udmærkede engelske af Porkshire Vognslags-Racen og 1 af Rideracen, alle brune af Lod, hvilke Hs. Maj. ved sin Stutmester afvigte Aar har ladet kjøbe i England. De øvrige Hingster ere udsøgte af det kongel. Stutterie, og bestaae af 10 sorte, 9 brune og 3 blaae af Lød. De blive hver med en kongel. Stutteriekarl omsendte i forskjellige Egne af Landet og placeres i de Districter, som have de fleste Hopper, der ved Stutteriecommissairernes Undersøgelse ere antagne og mærkede som slutteriedygtige, og hvoraf Jydland har 2300 Stykker. Landmænd, som hensende Hopper til Bedækning, skulle endnu i Aar ingen Betaling erlægge, men blot levere en Skjeppe Havre, for hvert Spring, til Hingstens Underholdning. Fra sikker Haand er man tillige underrettet om, at Kongen har befalet, at Hovedgaarden Moos gaard skal indrettes til Opstalling for de kongel. Land slutterie=Hingster, som ere bestemte for Jydland, og snart tør man vente flere gavnlige Jndretninger iværksatte paa de kongel. Godser, til Udvidelse og Forbedring af Qvæg- og Faareavlen, hvilket Alt kan antages som Virkninger af vor allernaadigste Konges Reise deri Landet i afvigte Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Jndsendt. De fire Høitidsdage. Daaben. Første Høitidsdag i Livets Alder, Er naar vi til Kirken bæres hen. Herren os med vældig Stemme kalder Gjennem Frelseren, vor hulde Ven. Lader smaae Børn komme til mit Rige, Saadan var det Bud, Du fordum gav; Lader Bønner fra Dit Bryst opstige Til den Evige paa hver en Dag. Fromme Christen glad det Bud adlyder, Barnet bæres hen til hellig Daab. Himmelsk Glæde fra hvert Bryst udbryder; Du er christnet, er vort glade Haab, Paa Gudmoders Arme yndigt hviler Barnet, som med Gud skal gaae i Pagt; Med en Engels Smiil det henrykt smiller, Festlig smykket i sin Christendragt. Fadderskaren Vidne er til Pagten; Ogsaa dem forkyndes Pligt og Kald. Svagt er Mennesket, kun Gud har Magten, Jkkun han kan skjærme os mod Fald. Tag da dette Barn, som her vi bringe, Tag det, Fader, i Din Varetægt, Skjærm det med Din stærke Almagts Vinge, At det ei skal føle Kummers Vægt, Saadan beder fremt den hele Skare, Første Høitidsdag er svundet bort Ak! maaskee den næste skjænker Fare; Livets skyldfrie Dag er saare kort. Men naar Gudsfrygt udi Hjertet brænder, Da har det mod Lasten sikkert Skjold. Fader, tag Du det i Dine Hænder, Og beskyt det mod den Ondes Vold! Lad da Gudsfrygt boe i Barnets Hjerte, Leed dets Trin paa Guds og Dydens Vei, Lær det have Taalmod udi Smerte, Beed: at det Dit Raad forglemmer ei. Dyd, ved Dit Exempel, lad det lære, Hylde den ved hvert et Hjerteslag! Da Din Daad skal gyldne Frugter bære, Og fremstraale skal den anden Dag. (Fortsættelsen følger.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Anecdoter. En Dame tracterede sin kjære Ægtemand ofte med Hug og Slag, og drev det en Dag saa vidt, at Staklen tilsidst saa sig nødt til at krybe under Bordet. Hun befalede ham at krybe frem, eller han skulde faae. Jeg vil ikke, svarede han, Hvorfor vil Du ikke, Svar: For at vise Dig, at jeg er Herre i Huset. Paa Ballene i Paris, foræller Pandore, pleier man at kalde de unge Damer, der næsten aldrig engageres, disponible; de andre hedde active, og bære sædvanlig i deres Bælte, foruden en Vifte, et elegant Souvenir, hvori de Contradandse ere optegnede, hvortil de ere engagerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Kjøreposten, som ankom i Onsdags Aftes, medbragte ingen Kjøbenhavns Aviser her til Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Bekjendtgjørelser. Jhvorvel jeg fører undertegnede Contoirs Correspondence, udstæder Regninger og meddeler Qvitteringer for Eierinden, Madame Schultz, skal jeg dog ærbødigst bede, at enhver, der har noget med samme at afgjøre, vil i saa Henseende henvende dem i Breve under Con vert: til Eierinden eller Contoiret, da jeg ofte er fraværende og Breve med Udskrivt til mig først blive aabnede ved min Hjemkomst. Mariboe Addressecontoir, den 18de April 1825. J. C. Larsen, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Auctioner. Førstkommende 17de og 18de Mai, hver Dags Formiddag Kl. 9, lader afdøde Sognepræst Bangs Enke i Sr. Kirkebye Præstegaard foretage offentlig Auction over en betydelig Deel Ind- og Udboe samt Besætning, hvoriblandt 2 Par gode Vognheste, gode Malkekøer, fortrinlig gode Præsteklæder, Gangklæder, Sengeklæder og Linned, endeel Kobbertøi, en nye Rense maskine, samt nogle gode Bøger, m.v., hvorover Fortegnelse er til Eftersyn paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing. Credit gives vederhæftige Kjøbere til Mortensdag d. A.; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres, hvorhos det bemærkes, at Bøgerne først sælges ved 2den Dags Auction. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 26de April C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Creditorerne og Arvingerne i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Jeppe Jørgensen Kobbernagle af Bruserup indkaldes herved med anordnet Varsel, de første til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste deres Arveret i Boet for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 18de April C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Mads Pedersen i Øster=Nordlunde Bye, under Grevskabet Hardenberg-Reventlovs vestre District, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede. Juellinge, den 21de April 1825. Rostrup, constitueret Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Capital, som anbydes. Af Grevskabet Hardenberg-Reventlovs vestre Districts Umyndiges Midler er 53 Rbd. 32 s. Sølv strax at bekomme tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom melde sig hos Undertegnede. Halsted, den 25de April 1825. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Paa Søeholt kan bekommes gode Sættekartofler for 7 Mk. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-04-29
Nye franske Svedsker og Cathrineblommer, ligeledes hvidt chinesisk Sukker i Kister a 180 Pd. Netto, faaes til billigste Priis hos C. R. Lønborg Nakskov, den 28de April 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. den nedsat. Rittende Aargang. Nummer 34. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Udenlandsk. Gækerne - Tyrkerne. Triest, den 9de April. Breve fra Zante og Morea overbringe følgende Efterretning: Efterat den græske Regjering havde erfaret, at Jbrahim Pascha havde bestemt at gjøre Landgang paa Morea, lod den først bringe alle de Jndividuer i Sikkerhed, der vare indviklede i Colocotronis Sammensværgelse, og han selv blev sat i Elias-Klosteret paa Hydra. Jmidlertid vare, foruden de 3000 Mand, der sattes i Land den 22de Februar paa Modon, atter den 4de Marts 7 til 8000 Mand iland satte, hvilke samlede gjorde et Forsøg paa, at overrumple Navarino, men bleve slagne tilbage med Tab. Et andet Forsøg paa, at trænge frem imod Gastuni, faldt endnu ulykkeligere ud for dem. Siden staae de concentrerede imellem Modon og Coron, formodentlig for at oppebie de fra Epirus fremrykkende Tyrkers Operationer. Den græske Regjering har ladet udgaae et Opraab til Nationen, ifølge hvilket 36,000 bevæbnede Grækere skulle have indstillet sig. Conduriotti, som styrer Patras Beleiring, har begivet sig paa nogle Dage til Egnen omkring Modon; men derfor var Beleiringen af Patras ingenlunde ophævet. Den ægyptiske Flaade, 50 Seilere stærk, som havde overbragt Landgangstropper, laae i Modons Havn og ved Øen Sapinza; men den græske Flaade paa 36 Skibe, under Sachturys's Commando, ved Navarino. For at give den fra Dardanellerne ventende tyrkiske Flaade, under Capudan Pascha, noget at bestille, har Admiral Miaulis faaet befaling, at seile til Mytilene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Fra den italienske Grændse, den 9de April Efter Breve fra Verona ankomme hver Dag Personer Tirsdagen den 3 Mai 1825. fra Wien, hvilke begive sig til Mailand, hvor Tilløbet af Fremmede er meget betydeligt. Der, saavelsom i Verona og i flere andre lombardiske venetianske Stater, er føiet nye Forholdsregler, der ere endnu langt strængere end de hidtilværende, og hvis Hovedøiemeed er, at have den største Aarvaagenhed med alle Fremmede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Brüssel, den 21de April. Efterretninger fra Jndien melde, at Dronningen af Boni har erklæret den nederlandske Regjering Krig. Vore Tropper, som trak sig tilbage fra de nyeligen erobrede Lande, have forskandset sig i Macassar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Da to franske Missionairer for nogle Dage siden sadde tilbord i en af vore Gjæstgivergaarde, traadte uformodet en Politiagent ind og bad dem høfligen, snarest muligt at forlade Kongeriget. Begge vare Jesuiter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Paris, den 19de April. Efter en authentisk Angivelse har det franske Territorium en Overflade af 51,900,662 Hectarer, som giver en Retto-Jndtægt af 1,582,351,335 Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
En Sergeant ved Voltigeurerne, navnlig Jean Georges Napoleon, har ansøgt om, at maatte, istedetfor Napoleon, lade sig kalde Lapierre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Fyrst Mittternich afreiser i Dag eller i Morgen til Marseille. Prindsen af Sachsen-Coburg er allerede i Dag afgaaet til London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J de Deputeredes Kammer aflagde Hr. FardatteBeretning angaaende Slutningsregningerne for 1823. Deri omtales ogsaa Hr. Ouvrards Regninger. Denne reclammerer 67,135,995 Fr. 70 Cent. Liqvidations Bureauet i Toulouse er af den Mening, at her kunne gjøres et Fradrag af 15,702,837 Fr. 90 C., hvoraf dog, efter Liqviditeur-Chefens Mening, burde godtgjøres ham 4,504,359 Fr. 75 C. Hr. Ouvrard kunde følgeligen kun reclamere 55,957,517 Fr. 75 C., hvoraf han allerede har faaet 62,239,659 Fr. 73 C. Etoile bestræber sig uafladeligen, at fremstille Columbiens Seir i Pern for ikke tilforladelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Madrid, den 9de April. Man har nu bekjendtgjort de herværende Erministres Domme. Marqvienaf Cerabbo, Hertugen af Abrantes og Greven af Nobleias ere forviste 10 Mile fra Madrid, paa 2, 4 og 6 Aar. Retten har forbeholdt sig selv at bestemme deres Opholdsteder. Alcaden Lamadrid er sendt til Tugthuset i Cabrera paa 4 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J Gaar indtraf en overordentlig Coureer fra London, med den Efterretning, at der ikke var mindste Haab om at erholde et Laan paa de foreslaaede Vilkaar. Man sagde overalt, at Hr. Ugarte var afreist til Turin den 4de, men han befinder sig, til alles Forundring, endnu her. Man paastaaer, Hs. Majestæt havde yttret, da den franske Gesandt tilkjendegav, de franske Troppers Tilbagetog, at Kongen af Frankerig vilde laane ham en Flaade til Smughandelens Forebyggelse og til at forhindre de Constitutionelle i at lande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
London, den 19de April. De to største Handelsstæder i Riget, London og Liverpool, have allerede indgivet kraftige Bønskrivter angaaende Kornlovenes Forandring, og Fabrikstæderne Leeds og Manchester have fulgt deres Exempel. Den 14de blev ogsaa en talrig Forsamling besluttet en Petition i Newcastle. Times gjør derover følgende bemærkning: "Bønskrivterne angaaende Kornlovenes Ophævelse blive hver Dag flere og af større Vigtighed. Man paastaaer, Nationen er ikke meget ivrig stemt imod den catholske Emancipation, men at den er det for Korn-Emancipationen, vil ingen nægte. Give Gud! (dette Ønske fortjener en Bøns Høitidelighed) at Udfaldet af Religionens og Retfærdighedens Stundsætninger maatte svare dertil, At bede Himlen, som vi gjør det i vor Liturgie, til rette Tid vil velsigne os med Jordens Grøde, medens vi tillade, at Mennesker maa berøve os den frie Nydelse af disse Frugter, som Himlen skjænker alle, er ligesaa meget at bespotte Gud, som at være grusom imod sine Medskabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Adskilligt. J Borowsk i Gouvernementet Kaluga i Rusland er Kjøbmand Rudakow død i sit 81de Aar. Han havde 21 Børn med sin første Kone, ingen med sin anden, som han levede i 9 Aar med, og 19 med den tredie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
En Høker ved Navn Bomann, som i forrige Maaned afgik ved Døden i Stockholm, havde for mange Aar siden afstaaet den største Deel af sin Formue, omtrent 100,000 Rdlr. Banco til Stockholms offentlige Stiftelser, og var nøisom nok til i de sidste Aar blor at underholde sig med Renterne af en liden Capital han havde tilovers, men som ogsaa ved hans Død tilfaldt Fattigvæsenet.