Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-02-01
Historiographus Mons. Pelison, som tilforn hafver været af den Protestantiske Religion, og blef siden Catholisk, er ved Døden afgangen, førend hand døde, kom Bispen af Meaux til hannem i meening at berette hannem, men hand undskylte sig ey at være saa syg og sagde at vilde bie til hand blef frisk, og siden det H. Sacrament i Kircken annamme, oc omendskiønt hand hver time blef svagere, lod hand sig icke overtale; Hand døde en Dag derefter, uden nogen Sacramentis annammelse; hvilcket gifver Aarsag at troe at hand icke hafver værit en oprigtig Catholisk Christ. Kongen hafver de 2 Franske og alle Svidserske Regimenter bestaaen dis af 6000 Mænd mynstret. Hans Kongl. Høyh. Arve-Printzen af Danmarck hafver taget afskeed hos Kongen, og reiste igiennem Nederland ad Holland. Mons. de Turmenier extraord. KrigsCommssiarius hafver ved 5 Millioner Vexel-Brefve som hand ey kunde betale, men dem med Protest lade gaa tilbage, og har hans Creditorer imod hanem efter Vexel Stil vildet forfare, men blef dennem af Mons. de Pontchartrain forbudet, under prætext at hand Pengene til Majestetens tienniste anvendt hafde, og skulde enhver faa en Obligation paa sine Penge til Raadhuset, der ved Krigens Udgang at vorde betalt. Engelland. Londen. Eftersom Lord Ryssel i Aar icke Floden vil commandere, saa hafver Hans Mayest. for got befunden, bemelte Flode af Commissarierne at lade commandere, og dertil de Admiraler Killegrev, de la Val og Shovel benæfnt, som samtlige paa det Skib Britannia skulde være. Lord Barklay er blefven Vice-Admiral af den blaae Flagge, de Capitainer Mickael og Ailmore ere blefven Schoutby Nat Den Vice-Admiral Roock gaaer med 16 Engliske og een Deel Hollandske Skibe af det Middellanske Haf, og ligger meest klar. Udi Jrland hafver Hans Mayest Keyseren tilstædet nogle Regimenter at lade hverfve. Dislige hafver Hans Mayest. Patenter til 2 Regimenter Jrrer og 2 Regimegter Skotter udgifvet. Udi Udi Parlamentet er tvende trygte Bøger blefven produceret, som forme nis at være Nationen for nær; Dend første Bog kaldis Kong Willum og Dronningen Maria, at være Eroverer, men om Perlamentet vare Eroverer, saa vare Undersaatterne i Engelland Sclaver. Bogen var censureret, af en ved Nafn Edmund Bohun, og tryckt hos Baldvin; begge maatte mode for Parlamentet, den første blef arresteret, den anden foregaf at hafve bekommet Bogen af Boghandleren Bently, hvilken undskyldte sig, at den blef hannem tilskikket udi et Bref med Post-Vognen af Stanford. Det andet Skrift var kaldet et Pastoral bref af Doctor Burnet, Biskop udi Salisburi, hos hvilcken var tryckt en Prædicken, som en Præst udi hans Biskopdømme hafver gjort, nævnet: Guds hemmelige Veye udi Disponering over Kongerigerne. som forbemelte Biskop hafde omkring skickeed. Emund Bohun blef relaxeret, og H. Majestet ombedet at cassere hannem fra hans bestilling, og Bogen af Bøddelen at forbrændis; Men eftersom biskoppen er Pair, hafver Parlamentet det til Over-Huuser henviist, og blef da med 165 Stemmer imod 152 besluttet, at Pastoral-brevet, &c. tillige med det andet af Bødelen skulde forbrændis, som nogle Dage derefter blef executeret. Disligeste hafver Parlamentet af Kongen begiæret at deris Armee af ingen Fremmede maatte commanderis. Jligemaade at alle Engelske Officerer lige Rang med de Spaniske maatte niude. Floden ligger meestendeel færdig og vil mand forsickre at den Medio Aprilis skulde gaae ad Søen. Udi Virginien skal paa Majestætens allernaadigste Bevilling et Universitet oprettis. Hans Kongl. Mayest. hafver befalet at alle de som med hannem ad Holland følger til den 2 Martii skulde være parat.