Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Jndenlandske Efterretninger. II et si dissicile d'etre juste, quand on est le plus sort, qvand on na de Juge que sa conscience, quand on agit surtout dans les interets de la politique de som pays). Under denne Titel har Kieler Corresp. Bl. en Artikel, hvori det fortæller os, at det har gjort den mærkværdige Opdagelse, at den danske Stats tydske og danske Beboere forholder sig som 45, og saa ender Raison, nementet, naar man nu tager Hensyn til Hertugdømmenes Continuitet mod Danmark Søndersplittelse i Halv og Øer, saa er det klart for den, der kun er en Smule over i at betragte Landet med militairt Øie, at Slesvigholsteen er rigelig saa stærkt som Danmark. – Da vi ikke kunne forstaae dette anderledes, end som en lille Udfordring, der skal give os et Vink om, at naar vi have at gjøre med saadanne forskrækkelige Karle som Slesvig, Holstenerne, er det det Klogeste at give Kjøb, saa ville vi dog forsøge at slaae lidt Vand paa dette fratzenhaft eitle" Hovmod. Ja vist har Corresp. Bladet Ret i, at den numeriske Styrke af Kongerigets og Hertugdommenes Beboere omtrent er eens men der er adskillige andre Omstændigheder, som maa tages i Betragtning, og som turde føre til de Resultat, at de Danske i militair Henseende hav betydeligt forud for Slesvig=Holstenerne. Danmark har en Flaade, der vel ikke er stor, men dog sto nok til at blokere alle Hertugdommenes Havne, og til at kunne kaste Tropper iland paa hvilketsomhelst Punkt, vi kunne forsikkre Dhrr. Slesvig=Holstenere om, at denne Flaade vilde genere dem meget. Lægger man nu dertil, at Hertugdømmenes Nordgrændse er aaben og let tilgængelig, at alle faste Punkter ere i dansk Magt, at der er indbyrdes Splid og Uenighed blandt Slesvig=Holstenerne, da Nogle ville gaae meget videre end Andre, at der ganske utvivlsom findes et Parti, som ikke vil erkjende sig for Slesvig=Holstenere, og som sikkert i Alvorstilfælde vilde træde frem med større Styrke, end Vedkommende havde ventet; saa turde det være meere end sandsynligt, at det ikke vilde være saa vanskeligt at bringe de hovmodige Partigængere, der under Navn af Slesvig=Holstenere have forstaaet at bemægtige sig den offentlige Mening, til at erkjende, at de ikke ere de plus sort (den Stærkeste). - Hvad Sammenligningerne mellem Hs. Maj, vor regjerende Konge, og den forrige Kong Wilhelm af Holland, Carlden 1ste af England og Carl den 10de af Frankrig, angaaer, da finde vi disse Sammenligninger saa*) Det er saa vanskeligt at være retfærdig, naar man er den Stærkeste, naar man kun har sin Samvittighed til Dommer, idethele, naar man handler i sit Fødelands politiske Jnteresser. upassende, at vi ikke videre kunne indlade os paa dem. Den danske Nation forlanger, og det med den fuldkomneste Ret, at dens Konge ikke til et anmassende Parti skal bortgive en af Rigets Provindser, der er vundet paa retmæssig Maade, og bevaret ved store Opoffrelser. Derimod give vi Forfatteren i Corr. Bl. Ret i, at i Holsteen bør dansk Commando afskaffes, og det er en Taabelighed, at man holder paa en saa ligegyldig Ting, der vækker megen Forargelse; ligeledes ere vi enige med ham i, at Rigsbankpengene burde afskaffes; de ere en stor Plage for Hertugdømmene, og det er uforstandigt, at man vil gjøre sig forhadt ved at paatvinge en Møntsort, som virkelig er ubeqvem. Og for at vise Corr. Bladet, hvor villige i det Mindste nogle, og vi tør sige mange Danske, ere til at lade Hertugdømmene vederfares Ret, saa vedkjende vi os, at vil man hæve det Onde fra Roden, saa skal man indrømme Holsteen dets særskilte Bestyrelse og For(Ove Th. Av.) fatning.