JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1825-01-31
Blandede Efterretninger. Rom. Efterat Jubelaaret den 19de Decbr. høitideligen var forkyndt i Gaderne i Rom og fra Vatikanet under Kanonernes Torden og Klokkernes Klang, blev den 24de om Eftermiddagen med lignende Holtidelighed de hellige Porte aabnede i Peterskirken, begge Mariekirkerne og Johannestirken (Lateranet.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Spidsen for den samlede Geistlighed forføiede Paven sig, siddende paa en Throne med en brændende Voxfakkel i Haanden først til Peterskirkens Port. Han var omgivet af Schweitzergarden og foran ham blev baaret den pavelige Krone, Røgelselarret og Fakler. Da Toget ankom til den bellige Port, modtog Paven af Cardinalen Castiglionis Haand en Sølvhammer, og slog 3 Gange paa Muren. Ved første Slag raabte han: "Aabner for mig Retfærdighedens Port!" Sangerne svarede: "Jeg vil gaae ind og bekjende min Synd for Herren." Ved det andet stærkere Slag raabte han: "Lad mig, o Herre, gaae indi dit Huus!" Hine svarede: "Med Ærefrygt vil jeg tilbede i dit Tempel." Ved det sidste stærkeste Slag, sagde han: "Aabner eder, Porte, thi Gud er med os!" Hvortil Sangerne svarte: "Han, som øver Retfærdighed mod Jsracl." Paven vendte tilbagetil hans Throne, og paa et givet Signal faldt Portene ind, og bleve strax vadskede med Svampe fulde af Vievand. I det Jndre af Kirken intonerede Paven Te Deum, og strax begyndte alle Klokkerne at ringe. Schweitzergaarden fyrede, og fra Engelsborg, lod en Kanonsalve. Ridderne af St. Peter og Pau havde Vagt ved de hellige Porte i de 4 Kirker. Folkemassen, der derpaa gik ind i Kirken, var uhyre.
Viborger Samler, 1825-01-31
Dronningen af Sardinien med hendes tvende Døttre, Hertugen af Lucca og andre høie Personer befandt sig ved de hellige Porte paa smukt prydede Tribuner. Værter og Gjæstgivere synes at komme til kort med deres Beregninger over de store ventede Jndtægter til nærværende Jubelaar. Naar man undtager et par Hundrede Bønder og Folk af den lavere Classe, som ere komne hertil fra Omegnen, saa ere der ingen egentlige Fremmede kommen, der ville og kunne fortære noget Klækkeligt - Den ringere Folkeklasse, som lever af de Fremmede, er derover nærved at troe, at der ingen Jubelaar er - Men det maae forklares deels af, at den Katholske Religions Aand ikke er hvad den var i forrige Tider; deels deraf, at man fra Østerrig, Neapel og Florentz, kun med største Forsigtighed har udstædt Passe til denne Valfart til Rom. Tilmed frygte Udlændinge for at komme her, da Landeveiene vrimler af Tyve og Mordere. Midt i Decbr. blev i Egnen Campo morte (Dødens Mark. en Englænder og Kone, der dog idelig ledsagedes af 2 Neapolitanske Dragoner, først plyndrede og da siden Røverne ville rive Fruens Halskjæde af og Englænderen med en Pistol dræbte een af Noverne, bleve de Begge myrdede af Røverpakket. Mademoisselle Garnerm har holdt en Luftfart her og kom ved ned - men hendes Jndtægt var ikke betydelig.
Viborger Samler, 1825-01-31
Rusland. Da Nevaflodens Grunde og Mudder, som og dens ulige Gang lader befrygte, at Vandflod ved Havets Stigen kunne fornye de sidste Uheld, er Regjeringen betænkt paa ved Gravning, som skal udfores af Militaire at give Floden et mere lige Løb. Den nivelleres derfor allerede.
Viborger Samler, 1825-01-31
Jndenlandske Tidender. Fra den 2de Decbr. 1823 til 21de Decbr. 1824. ere i Kjøbenhavn copulerede 875 Par, født af Mandkjøn 1782, af Qvindekjøn 1635, tilsammen 3417, (af hvilke 1128 paa Fødsels= og Pleie=Stiftelsen); døde af Mandkjøn 1719 af Qvindekjøn 1493, tilsammen 3212, altsaa 265 flere fødte, end døde. -J Kæmpestaden London er i afvigte Aar født 25,758, Børn, og død 20,237 Mennesker.
Viborger Samler, 1825-01-31
I Hertugdommet Slesvig er i afvigte Kirkeaar copuleret 2,227 Par født 8,450 og død 5,434. Af Dødfødte vare 369. I Hertugdommet Holsteen (med Undtagelse af det Pinnebergske og Staden Altona) er i samme Tid copuleret 2,774, født 11,992, død 6,982. Af Dødfødte vare 574. J. Slesvig ere altsaa 3016, i Holsteen 5,010, og det Hele 8,926 flere fødte end døde. Blandt de Fødte vare i det Slesvigske 5000 uægte Børn; i Holsteen 931. I det Slesvigske skeete 11, i det Holsteenske 20 Selvmord. Af Børnekopperne er i det Slesvigske død 4, i det Holsteenske 3 Personer. En Mand i Krempe opnaaede en Alder af 100 Aar og 7 Maaneder.
Viborger Samler, 1825-01-31
I Kirkeaaret 1824 ere i Lollands og Falsters Stift ægteviede 581 Par. Fødte: af Mandkjøn 1040, af Qvindekjøn 1014 af Uægte 129, er 2183. Døde: af Mandkjøn 663, af Qvindekjøn 652, er 1315. altsaa 868 flere fødte end døde.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Ribe Stift ere i Kirkeaaret 1824 copulerede 1,213 Par, fødte af Mandkjøn 2,457 og af Qvindetion 2,371 ialt 4828. De Dødes Antal udgjorde 1,138 af Mandkjønnet og 1,458 af Qvindekjønnet, tilsammen 2,896; altsaa 1932 flere fødte end døde. Blandt de Fødte 259 udenfor Ægteskab.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Aalborg Stift er i Kirkeaaret 1824 ægteviede 925 Par. 2950 Børn ere fødte, foruden 268 udenfor Ægteskab og 118 Dødfødte. 1820 Personer ere døde. - J Staden Aalborg har i afvigte Aar, ligesom i Randers, været 6 flere Fødte end Døde. De Fødtes Antal var der 196.
Viborger Samler, 1825-01-31
Hr. Boghandler og Bogbinder F. Milo i Odense har overdraget sin hidtil førte Boghandel til sin ældste Søn Johan Milo. Formedelst de stærke Storme og det derved foranledigede Høvand, er en Aal af 10 Punds Vægt, 5 Fod 11 Tommer lang og 1 Fod 11 Tommer i Omkreds, i denne Tid kommen i Land ved Sletterne paa Feiøe, hvor den, da Vandet var løbet ud, fandtes indviklet i noget Tang. - Finderne have foreviist denne, i Hensyn til dens Størrelse meget sjeldne Fisk, i Kjøbstæderne Saxkøbing og Mariboe. Enhver som saae den, betalte 4 s. Tegn.
Viborger Samler, 1825-01-31
Aalborg Fattiganstalt vedbliver med roesværdig Jver at frembringe afsætlige Vahre, der, ifald det ikke i Staden selv kunde sælges, vistnok i andre Kjøbstæder ville finde Afsætning. Arbeidsanstalten sælger saaledes: Gulvtæppetøi 1 1/2 Alen bredt for 2 Mk. 8 s. Alen; Hestedækkener, Parret 4 Rbd.; Damestøvler af Sælskind (der er bedst skikkede til at taale Fugtighed) med Kantning, Parret 2 Rbd. 2 Mk; Legetøi af Tin, for Børn, Æsken 24 s.; Lædertobakspunge Dusinet 1 Rbd. 2 Mk.; Buxeseler Parret 5 Mk. 4 s.; Spille-Jet tons end 84 Stkr. af Been, Æsken 1 Rbd. 4 s.; Dito af Træ 4 Mk.; Dito lakerede i Glasæsker af 9 Mk.; Apothekeræsker 6 Stkr. a 6 og 8 s.; Hørgarn, Pdt. 4 Mk. 12 s. a 5 Mk.; Bomuldslysegarn a 5 Mk. 8 s. Pdt.; Dito af Blaar 30 s. Pdt.; Blaargarns Handklædedreiel, 16 Tommer bredt a 36 s. Alen; bruunt Klæde, 1 Al. bredt, a 5 Mk. 8 s. Alen; Uldne Kastetørklæder, 2 Rbd. 3 Mk. Stkt.; Blaatærnet Forklædetøi af ægtefarvet Garn, 4 Mk. Alen; Kniplinger, af forskjellig Bredde og Fiinhed, fra 4 s. til 4 Mk. Alen; sort Buxetøi, 3 Qvarteer, bredt, a 3 Mk. 8 s. Alen; Dørmatter, Plattingsmatter a 1 Rbd. 3 Mk. Stkt. (ligesaagode som de Kjøbenhavnske, der kan vaere i mange Aar; Spel kede Matter a 1 Rbd. 1 Mk. (Det var at ønske, at denne Arbeidsanstalt ville fabrikere smukke ægte farvede Lommetørklæder, der vist ville finde god Afsætning.)
Viborger Samler, 1825-01-31
Viborg. Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag, festligholdtes deels ved Borgerbevæbningens Janitskarmusik i Byens Gader Morgen, og Aften samt den 28de og i Gaar den 30te ved Aftenspiisning og Bal, hos Dhrr. Hagemann og Dragherm; det sidste var det saakaldte Borger bal paa Raadhuset, hvorved Stadens Embedsmænd, og Honoratiores ikke savnedes. Under en Sang, forfattet til Dagshøitiden af Hr. Rector Hasselhalch, udbragte begge Steder S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand Ridder Schønheyder, Hs. Maj. Kongens, Hs. Maj. Dronningens og Kongefamiliens Skaaler, dem de Dannerkongen og hans elskede Slægt hengivne Danske, ikke lode være utømte, under Ønsker af den elskede Kong Frederiks fremtidige Held!!
Viborger Samler, 1825-01-31
Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Mandagen den 10de Januar 1825. J Sagen No. 251. Actor Landsoverretsprocurator Holm, contra: N. Lykke, Defensor for Niels Michael Allerup i Aalborg Arrest. Der tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie.)
Viborger Samler, 1825-01-31
Dom: "Tiltalte Niels Michael Allerup bør hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage. Saavidt angaaer Actionens Omkostninger bør Bytingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1825-01-31
Ved Aalborg Byes Extraxet er, af Overkrigskommissair, og Byfoged Schmidt den 31te October 1824 dømt saaledes :"Tiltalte Niels Michael Allerup bør at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder, samt derhos udrede samtlige af hans Arrest, Sagens Forfølgning og Dommens Execution flydende Omkostninger; hvorunder i Salair til Actor Procurator Sparre 3, og Defenfor Prøveprokurator Dannisøe 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Sagen No. 272. Actor, Landvæsenscommis. Landsovpkt. Rod contra Møller. Defensor for Sadelmagersvend Johan Georg, Schmidt i Varde Arrest. Der tiltales for Tyverie.
Viborger Samler, 1825-01-31
Dom: "Johan Georg Schmidt bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Bytingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes: at de Actor og Defensor Prokuratorerne Hansen og Guldager tillagte Salaria bestemmes til 2 Rbd. Sølv for hver. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1825-01-31
Ved Varde Byes Extraxet er af Justitsraad, Bye og Herredsfoged Rosenørn, den 15de Novbr. 1824 dømt saaledes: "Tiltalte Sadelmagersvend Joh. Georg Schmidt. af Hadersleven bør at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus som Forbedringsfange i 1 Aar, saa bør han og at udrede alle af Arresten, Actionen og hans Transport til Straffestedet lovlig flydende Omkostninger hvoriblandt Sallarium til Actor Prokurator Hansen 4 Rbd. Sølv, og til Defenfor Proturator Guldager ligeledes 4 Rbd. Sølv; hvilket alt dog, i Tilfælde af Tiltaltes Uformuenhed bliver at udrede af det Offentlige. Alt at efterkommes under Adfærd efter Loven. efter vedkommende Øvrigheds nærmere Foranstaltning.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Sagen No. 220. Landvæsenscommissair Landsoverretspirt. Rod befalet for Skrædermester Leegaard i Kjøbenhavn, contra Bastrup, for Pastor Voetmann i Sønder Omme. (Betreffende 36 Rbd. 76 s. Sølv, som Jndstevnte er Appellanten skyldig efter Obligation af 29de Novbr. 1802.) Dom: "Denne Sag hjemvises til ny og endelig Paadømmelse. Processens Omkostninger ved begge Retten ophæves dog at Jndstevnte Pastor Voetmann betaler Salarium til den ved Herredstinget befalede Sagfører, Procurator Hermannsen med 8 Rbd. Sølv, og til Appellantens her ved Retten befalede Sagfører Landvæsenscommissair Landsoverretsprokurator Rod Salarium med 12 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8 Uger &c." Ved Nørvangs Torrild Herreders Ret er, af Cancellicassessor, By- og Herredsfoged Hersleb den 18de Juli 1823 dømt saaledes: "Denne Sag afvises. J Salarium tillægges Citantens befalede Sagfører 8 Rbd. Sølv som udredes af det Offentlige.
Viborger Samler, 1825-01-31
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 2den Februar opføres, i Anledning af Kongens Fødselsdag : HakonJari, Billetter afhentes i Selskabets Locale om Formiddagen fra 10 - 12; Indgangen aabnes Kl. 5.
Viborger Samler, 1825-01-31
En Guld Brystnaal er funden i Dag og den rette Eier kan imod at opgive de paa samme værende Kjendemærker og imod at betale dette Avertissements Jndrykkelse faa den udleveret paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1825-01-31
Den Leilighed af Duegaarden som for Tiden beboe af Hr. Controlleur Schou, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie, naar derom betimelig accorderes med S. T. Frue Bagger eller Undertegnede. Viborg den 19de Januari 1825. L. Worre.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Capitain Thomsens Stervboe af Østergaard i Salling, holdes et Møde paa Astrup pr. Skive, Torsdagen den 3die Febr. førstkommende ved Middagstid, betræffende især nogle af Boets faste Eiendoms Panters Bortsalg ved forestaaende 3die Auction; hvilket herved bekjendtgjøres. Biørnsholm den 15de Jan. 1825. Bang.
Viborger Samler, 1825-01-31
Plakat. J Følge Forlig og derefter passeret Udlæg til Fjends Nørlyng Herreders Overformynderie bliver den af Svenning Nielsen i Jlsøe i Fjends Herred hidtil eiende og iboende Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. med den i Eiendommen nedlagte Rug, sæd, stillet til 3 Auctioner Tirsdagene de førstkommende.
Viborger Samler, 1825-01-31
8de Martii, 22de Martii, og 6te April, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Viborg Raadhus og den 3die i Gaarden. Dette bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Fjends=Nørlyng Herreders Auctionscontoir i Viborg. 28de Januar 1825. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1825-01-31
J Følge Forligelses-Commissions Forlige, og derefter passerede Udlægge bliver efter vedkommende Udlægshavers Begjæring Most Mølle i Almind Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt der fortiden beboes af Hr. F. Pape, og som staaer for Hartkorn Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., og Ager og Eng 1 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb., saavelsom en Parcel fra Gaarden Mostgaard i bemeldte Almind Sogn af Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. stillet til 3de efter hinanden afholdende Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 15de Februar 2den Gang Tirsdagen den 1ste Marts og 3die Gang Tirsdagen den 15de Marts næstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir men 3die Auction i Møllen selv. Hvilket herved bekjendtgjøres i Følge Placaten af 22de April 1817, ikke allene til de Lysthavendes, men ogsaa til vedkommende Eieres, Besidderes og Panthaveres Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir 11te Januarii. Holstein.
Viborger Samler, 1825-02-02
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1825-02-02
Paris. 18de Januari. Bladet Etoile drager i Kamp mod Journal des Debats angaaende Englands Erkjendelse af de Sydamerikanske Fristater, som den Sidste har erklæret for lovlig med Hensyn til Politiken i Europa og tildeelt Hr. Canning derfor megen Berømmelse. Etoile siger: "At det er kommet os dyrt at staae, at vi hastede med at erkjende en Republik, der i alle Henseender var stærkere og havde gjort større Fremskridt, end Columbien, om hvilken den Reisende Hr. Mollien giver en sørgelig Beskrivelse. Vi skulle efter dette Princip have gjengivet Spanien sin Frihed og hjulpet til at kæmpe for dets Colonier i Amerika, En Øes og Handelstads Poli til er noget andet end en Fastlandsmagts; den første strider for Fordelen, den sidste for Æren. England siger man, besluttede først da at erkjende disse Stater, da de havde faaet Fasthed. - Muelig have de dog heri ikke været saa grandtseende. - Kræmmerne ønske Rolighed; den Udlandske og Søehandelen, lever af Uro og vovede Foretagender; den leverer Revolutionerne Vaaben og pønser paa Krig, Pest og Hunger. - Havde Spanien, Rusland, Schweit- og Venderne været rige, havde de uden Betænkning underkastet sig Bonrpartes Aag. - Jo rigere en Stater, jo større Folkemængde har den af Arbeidsklassen, der misunder den Rige, plyndrer ham, tjener ham; men forsvare ham ikke. - England har lært Europa at frygte for et Universalmonarkie paa Fastlandet, der dog ikke kan bestaae og derimod oprettet et Handelsmonarkie, det eneste som lader sig stifte og opretholde. England er stærkere til Søes end alle andre Stater, det hersker altsaa over Havet; det kan byde alle Fastlandets Hære Trods og efter Behag erkjende denne og hiin Magt, som det behager; Det behøver kun at frygte for sig selv. Det har kunat frygte for sin Velstand - Stater og Mennesker opnaae en vis høieste Punkt, holde sig der en Tid og synke da igien; England har naaet den høieste Spidse af Sømagt og, en Stat der ikke har mere at vinde (?) maae falde; Dets Ærgierrighed og haarde Paastande fremkalder denne Skjebne. - Det er ikke Frankrig alene, som England er forekom kommet med Erkiendelsen af Sydamerikas Spanske Stater; det er hele Europa det er kommet i Forkjøbet; thi Magterne kunne dog ikke hindre Fristaterne fra at være det de selv arbeidede sig frem til. England har derved sat sig i en vis fjendtlig Tilstand med hele Europa. - Og, kan det vel kaldes noget Gode, for disse erkjendte Stater, at de ere erkjendte, der egentlig fortiden kuns bestaaer i, at man der ansætter Consuler og Agentere, for at drive Handel paa disse Stater." - Disse Anskuelser ere ret vakre paa Papiret; men, saalænge der ere Havne og Skibsfart og England har disse, ville de vel heller ikke i mindste Maade ryste Storbritannien. 21de Jan. Biskopperne vare hidtil udelukkede fra Audientserne i Thronsahlen og maatte opholde sig i Forgemakket mellem Consistoriet &c. Kuns Erkebisperne var det tilladt at komme ind - De bleve altsaa borte. Den nuværende Konge har tilladt at de herefter maatte samles med andre fornemme Embedsmænd i Thronsahlen.
Viborger Samler, 1825-02-02
Leverandeuren Ouprards Boghave, der efter hans Creditorers Fordring, blev solgt, beløb sig til den ubetydelige Sum af 6000 Fr. (omtrent 150 Rd. Conr., Den Spanske Gesandt Grev Puebla di Macstrahar overleveret sit Creditiv til Hs. Maj. Kongen.
Viborger Samler, 1825-02-02
London.
Viborger Samler, 1825-02-02
18de Jan. Man vil fra Buenos=Ayres af 14de Novbr. vide: at Bolivar har tilfægtet sig en ny Seir over Cantarae, der tabde 6000 Md.; men Bolivar mistede og 4000 Md. Som Grund for at de Nordamerikanske Stater, kunne afbetale saa betydeligt af deres Gjeld anføres: at deres Krigsmagt kun bestaaer af 6060 Md.
Viborger Samler, 1825-02-02
Bladet Times seer nu og ind til de franske Blade, som smelde paa Englands Erkiendelse af Sydamerikas Fristater og trøster dem med: at Storbritannier, vil vide at trykke Gyldighedsstemplet paa sine Handlinger i saa Henseende.
Viborger Samler, 1825-02-02
Constantinopel. 25de Decbr. Den 5te Decbr. er Jbrahim Paska den 3die Gang seilet fra Havbugten Marmorissamed 140 Skibe for at lande paa Morea. De herværende Græker mene ikke, at han, efter det paa Candia lidte Tab, er stærk nok til at iværksætte den. Han har sendt nogle ubrugbare Transportskibe hjem som man troer har voldet det Rygte, at han gik hjem til Ægypten.
Viborger Samler, 1825-02-02
Rom. 6te Jan. Grev Fabri fra Cesena, som egentlig har givet sig af med at skrive Tragoedier, er efter Pavens egen Ordre arresteret der og ført til Ravenna. Andre ere og arresterede, som man troer, staaer i Forbindelse dermed. Aarsagen er ubekjendt Greven er af en fornem og agtet Familie.
Viborger Samler, 1825-02-02
Blandede Efterretninger. Til Understøttelse for Petersborgs Jndvaanere som lede Tab ved Vandfloden, have Brødrene Rotschild, i Wien givet 10,000 Rubler; Hertugen af Oldenburg har sendt 20,000 Rubl.; Storfyrstendommet Finland 300,000 Rubl.; Moskaus Jndvaanere 150,000.
Viborger Samler, 1825-02-02
den russiske Gesandt ved det badenske Hof Generalmajor Benkendorf 10,000 Rubl. Til den 9de Januar vare ialt indkomne 569,021 Rubler. J Staden Petersborg er nu intet Spor at see af Ødelæggelsen. Boder, Smaahuse og Magasiner ere igjen istand og forsynede med det Nødvendige; Broerne ere istandsatte; Gaderne rensede; Forretningerne gaae deres sædvanlige Gang; Levnetsmidlerne ere nu ikke dyrere end før, og de Fattige ere forsørgede.
Viborger Samler, 1825-02-02
J Nærheden af Frankfurt i en Skov blev en Postillon nylig anfaldet af en rasende Ræv. Ræven klattrede op paa Brevkarren og beed Postillonen. Han fik fat paa den, og fik den lykkelig ind i Kassen, som han sad paa. Siden aabnede man Kassen og skjød Ræven.
Viborger Samler, 1825-02-02
J London døde for ikke længe siden en Kone i storste tilsyneladende Armod; men man fandt efter hende 40,000 Pd. St. (omtrent 300,000 Rbdlr., Hun tilstod i sit Testamente, at hun ikke havde nænnet at forsyne sig med de simpleste Nødvendigheder. Hendes usle Føde og Ureenlighed fremskyndede hendes Død.
Viborger Samler, 1825-02-02
Ved det Gjæstebud, som fandt Sted i Midten af Novbr. f. A. i Anledning af Londons nye Lordmajors Jnstallering, gaves 400 Terriner ægte Stildpaddesuppe 800 Stkr. Fugle, 100 Fade Hummer salat, 100 Skinker, 100 vældige Rostbeefs, 500 store Posteier, over 10,000 Nummere Bagværk og Aschetter. Om Deserten kan man omtrent gjøre sig en Forestilling, naar man hører: at dertil var anvendt 300 Pd. Ananas. Tallet af de ved dette Gilde tømte Bouteiller Viin fra Bordeaux, Madeira, Porto, eres og Rhinen stod i behørigt Forhold til Fa dennes Antal. Høie Theepriser i Engelland. Sagkyndige paastaae, at dersom det engelske ostindiske Compagnies Monopolium blev ophævet, vilde Theen kunne sælges i England 15 til 20 pCt. lettere end i Amerika eller paa Fastlandet. Men i det mindste burde Prisen dog imidlertid nu være lige saa billig som i Hamborg og Newyork. Dette er langtfra ikke Tilfældet. Efter Hamburgs Priscourant kostede den 1823 f. Ex. et Pd. Congo 1 Sh. 1 D. til 1 1/2 D. medens det i London kostede 2 Sh. 7 D. indtil 3 Sh. 9 D. Af autentiske Kilder er det godtgjort, at det engelsk-ostindiske Compagnie har ladet sig betale 2,218,000 L. mere for de af det solgte Theer i Storbritamen end den samme Qvantitet kunde koste dersom Handelen havde været fri. Compagniets Monopol koster saaledes den engelske Nation To Millioner To Hundrede Tusinde Pund Sterling aarligen. - J Aaret 1820 solgte dette Handelselskab ialt af forskjellige Sorter Thee 7,078,089 Pd.
Viborger Samler, 1825-02-02
Man har i Sverigs Hovedstad Stockholm havt et nyt Beviis paa, at man ikke bør være altfor godtroende, naar man hører noget vidunderligt. Et Fruentimmer Engstrøm indbildte for 2 Aar siden Publikum der, at hun i 12te Maaned havde været frugtsommelig, men at Fosteret var groet fast - Hun fik mange Almisser og en anden Qvinde ved Navn Lundstrøm hialp hende trolig i Bedrageriet. Hun fik en Læge, der ved Magnetisme søgte at kurere hende - Ogsaa ham bedrog hun; satte sig ind i Magnetismens Mysterier, fulgte hans Ideer og Sygdommen, blev klarseende og forudsagde tilkommende Hændelser, NB. som hun og Lundstrøm forud havde beredt. Det Hele er kommen for Lyset, da man greb Bedragersken i Tyverie; under Forhørerne har hun bekjendt sit Bedragerie; Overstatholderen har ladet Historien i Stokholms Dagblad bekjendtgjøre og Hun er efter Fortjeneste puttet i Forbedringshuset.
Viborger Samler, 1825-02-02
J denne Tid er en heel Tyvebande, som havde sit Tilhold deels i Christianias Forstæder, deels paa Løkken i Omegnen af Byen, bleven paagreben og indbragt.
Viborger Samler, 1825-02-02
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 28de Jan. Hamborg 2 M. 217, d vista 220. Specier 224. - Specier solgtes til 13 Mk. 7 s. Obligationer (uden Renter) 9 1/2 a 92. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. uden Renter) 101 1/2 a 101 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 112 1 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1825-02-02
For Videnskabernes Yndere er det glædeligt at see, af det nylig i Aalborg Adresseavis læste Regnskab over Indtægterne til Aalborg Stiftsbibliothek, at en slig veldædig og nyttig Anstalt dog trives der. Foruden Gaver af Bøger vare afvigte Aars Jndtægter. a) Gaver indkomne i Aarets Løb. 65 1/2 Specie og Sedler (deraf ikke saa fra Fyen) 198 Rbd. b) Fast Pengebidrag af Dhrr. Geistlige i Aalborg Stift og Aalborg Amt, af Aalborg Stift. . . . . . . . 77 1/2 Specier, Blandt Gaverne i Bøger udmærker sig 400 Nummere forærede af afg. Jnspecteur Søren Klestrup paa Giesegaard i Siælland ved Testamente, til erkjendtlig Minde om, at han i Aalborg modtog sin første litterære Dannelse. Hvor stort Bibliotheket efter saa kort Tidsforløb er kan man slutte deraf, at dets Katalog koster 9 Mk. Hvor ønskelige var det ikke for Videnskabsdyrkeren, der ikke ævner at bekoste Bøger i denne Tid at slige Bogsamlinger bleve i det mindste i hvert Stift almindelige, Mangen god og sjelden Bog blev derved reddet fra Undergang - og, Gaver i Bøger ville en slig Anstalt vist ikke mangle.