JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Den 13de h. ankom hertil Skipper Peder Smit fra Dyrefiords og Jssefiords Havne i Island, med en Ladning Fisk han har været i Følge med de 3de andre Islands= og 2de Grønlandsfarere fra Norge af, indtil Hornbeck, hvor disse maatte blive liggende, da de formedelst den østen Vind ikke kunde seyle Sundet op. Den 14de ankom de Herrer Kiøbmænd Laurits Barmer, A. Bugge og Bertel Øelant, som ere hidreyste over Land fra Hornbeck, hvor deres Skibe tilligemed de 2de før omtalte Grønlandsfarere ere alle beliggende, og kan ventes med første føyelige Vind; men endnu haves ingen Efterretning fra Skipper Simon Knudsen, som Kiøbmand Hr. Povel Holm er med, den man ønsker i den Høyestes Beskærmelse.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Med disse sidst fra Norge kommende Skibe har man den Tidende, at det Guineiske Compagnies Retourskib, Fredensborg, ført af Jnterims Capit. Færens, som havde været inde i Langesund, ved Udgaaende derfra den 3die huj. er ved Lootsens Ukyndighed eller Uagtsomhed stødt an paa en Klippe og strandet. Ved Døden ere afgangne: J Stordahlen i Tronhiems Stift den 19de Novbr., Hr. Oberst=Lieutenant Brønich.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Her i Staden, den 12te hujus Kongel. Cabinets-Courier, Jens Schoumann. Den 13de, Mr. Nicolay Blichert, Formand for Studenterne, 53 Aar gl., været Formand i 26 Aar.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Den af Sælskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse udsatte Priis for den beste Digt, hvorved der vises, hvor roesværdig en ægte Landets Fader er frem for en Herre, som sætter sin Ære i Erobringer, er tildømt Hr. Hans Bull, Candidat i Theologien, og en anden Guldmedaille for en Priisdigt over samme Materie er tilkiendt Hr. Verner Hans Friedrich von Abrahamson, Lieutenant i det Kongel. Artillerie=Corps. Begge Digter, tillegemed andre til Sælskabet indgivne Skrifter, komme med det første for Lyset i det syvende Stykke af Forsøg i de skiønne Videnskaber.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Jndpasserede: Kammerherre Fircks fra Schlesvig. Oberste Sammes, Lieut. Lemvig og Lieut. Bremer fra Helsingøer. Major Schumacher og Justice=Raad Funck fra Landet. Borgemester Thorup fra Nestved. Jnspecteur Bruun fra Frederichsborg. Udpasserede: Capit. Brink og Lieut. Schløsser fra Helsingøer. Lieut. Rordam paa Landet.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.)
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rd. 26 & 25 Sk. pr. Pd. S. Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 1/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 1/4 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt, 2 Maaneder Dato a 29 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
AVERTISSEMENTS. Den første Deel af Prof. Guldbergs almindelige Historie er nu fra Pressen færdig, og hos Forlæggeren selv i Hr. Cancellieraad Jur. gensens Gaard i Vimmelskaftet at bekomme. Skri tet er 72 Ark stort, og efter den udgivne Subscrixtions Plan overlades til de Herrer Subscribenter, paa Trykpapiir for 9 Mk. og paa Postpapiir for 13 Mk.; til andre kan Exemplaret paa Trykpapapiir ey sælges ringere end 11 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Efterat jeg nu igien er kommen tilbage fra Jsland, meldes til behagelig Efterretning, at det Norske Skrift Speculum Regal er som for hos mig selv at bekomme for den sædvanlige Priis a 6 remplaret paa Trykpapiir 3 Rdlr. 3 Mk. Og som jeg ikke har til get i Betænkning, skiønt paa store Bekostninger, at tiene min Høystærede Landsmænd med at redde og befordre for Lyset i saa smuk en Udgave denne saa vigtige og rare Levning af Alderdommen, haaber jeg, at og mine Høystærede Landsmænd viser lig Patriotisme i at forhielpe til Skriftets Afsætning; i sær at de Norske Nation, der sædvanlig befordrer saa meget nye Bøgers Afsættelse, vise samme Lyst i Henseende til dette Skrift saa meget mere, som det er endog fast det eneste vigtige Skrift der er tilovers af det gamle lærde Norge, og giør tillige deres Forfædres Jndsigt saa stor en Ære. Jeg er selv til enhvers Tieneste med Commission er ter Forlangende. Søren Pens, Ober Kiøbmand paa Jsland, boende hos Viintapper Rhode neden for Børsen.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
Efter speciel Kongel. allernaadigste Tilladelse er det Arvingerne efter sal. General=Lieutenant Georg Frederich von Krogh tilladt uden Rettens Middels Overværelse, at skifte sig selv imellem til hvilken Ende saadant af øvrige Arvinger er overdraget os af bringe til endelig Slutning; saa, endskiønt forud kan sluttes, at ingen efter bemeldte vores sal. Fader kan findes, som haver noget Fordring, finder vi dog fornøden udi de til Forsendelse med Poster allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender det te Dødsfald at give tilkiende, og derved indkalde Debi= og Credito rer at indfinde sig hos os inden den i Loven determinerede Tid, de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste at legitimere sig som Loven ædsker, da derefter intet Krav antages, under hvad Beviisligheder det endog maatte anmeldes, og enhver ved sin Forsømmelse at tage Skade, da derimod de eller dem som sig i rette Tid anmelder, skal vederfares hvad Ret er. Øye ved Tronhiem, den 19de Novbr. 1768. Caspar Hermann von Krogh, Georg Friederich von Krogh, Kammerherre og Oberst. Kammerherre og Oberst.
Berlingske Tidende, 1768-12-16
De civile Skifte Forvaltere udi Bergen gjøre hermed udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender bekiendt, foruden ved andet lovlig Proclama for Ober= og Under=Retterne her i Byen: At da efter her afgang ne Maren Finde Bugge, Bogtrykker Sr. Christopher KothersHustrue, i rette Tid et lovligt Skifte var foretaget og sluttet, uden at Arvinger eller Creditorer ved Proclamata vare indvarslede, paa Grund af Enkemandens Declaration, at han vilde indestaae, Vedkommende dermed var fornøyet, og han saaledes kunde spare noget anseeligt i befindende ringe Omstændigheder, haver een af de fraværende Arvinger, nemlig Hans Jacob Bugge, dog uformodentlig indanket til Ober=Retten bemeldte Skifte=Forretning, og der faaet samme til nøiagtigere Behandling hiemviist, saa da Ski tet i slig Anledning paa nye efter bemelte Maren Finde Bugge er foretaget, indkaldes herved saavel benævnte Afdødes efterladte Arvinger, som Stervboets Credi= og Debitorer, at de indfinder sig for os til et lovligt Skifte inden lovforeskreven Tid, med sig havende noyagtig Legitimation og Rigtighed, da enhver derefte, skal vederfares hvad Ret er efter Boets Tilstand. Bergen, den 28de Novbr. 1768. H. Hoe. H. S. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Florenz, den 3die November. Natten imellem den 19de og 20de October har man i disse Egne erfaret stærke Jordskælvinger, hvilke i sær paa Godset Str. Sophie, et Lehn paa Grændserne af KirkeStaten, som tilhører det Doria-Pamsiliske Huus, have gjort stor Skade. Et Brev derfra melder følgende derom Den 18de October henved 3 Slet Efterm. havde vi her et græsseligt Hagel Veyr, som vedvarede i 3 Timer, og strakte sig paa en Miil i Længden og paa 1/2 Miil i Breden.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Den 19de ved 3 Slet Eftermiddag mærkede man et lidet Jordskælv, og ved 10 Slet atter et. Nogle Minuter efter Midnat kom et haardt Stød, som vedvarede i nogle Minuter, og omstyrtede adskillige af de svagere Huse, paa Landet i sær, samt beskadigede andre Huse. Jndvaanerne her, som alle vare til Sengs, komme i Bevægelse, og flygtede ud fra Husene, undtagen et Hundrede Mennesker omtrent, hvilke og omkomme under Gruset af adskillige stærkere Huse, som ved et nogle Minuter derefter paafulgte endnu stærkere Stød bleve aldeles kuldkaste de. Jblant de omstyrtede Bygninger er et gammelt Caster med et Taarn, som var 50 Alen høyt, ved hvis Fald mange omliggende Huse bleve beskadigede og Mennesker dræbte. En halv Time derefter fulgte endnu 2 stærke Stød, som fuldførte den begyndte Ødeleggelse; og Jorden bævede siden den hele Nat. Adskillige Kirker ere meget beskadede. Klokke Taarnet ved Sogne=Kirken her har bevæget sig saa det er ganske krumt. Denne Ødeleggelse har strakt sig 40 Miil, i Omkreds, over det hele Romagne; men intet Sted er saa haardt hiemsøgt som Ste. Sophie Meenigheden, hvis Jndvaanere ere styrtede i yderste Jammer. Den store Broe, som skiller Ste. Sophie fra Kirkestaten, og har kostet Meenigheden over 30000 Rdlr., er revnet midt efter Længden, fra den ene Ende til den anden.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Den 13de Novbr. Storhertugen har gjort følgende Forbedringer ved dets Ridderlige Academie her, som skal tage sin Begyndelse med tilkommende Aar, nemlig, foruden de Franske og Tydske Sprogmestere, Tegne=Bygnings=Fegter og Dandsemestere, samt Beriddere, skal endnu antages 5 Professorer, som skulle læse over Historien, den philosophiske Moral, Physiken Geometrien og det Toscaniske Sprog. Derforuden en Ober=Opsigtsmand, som skal paaagte Academisternes Opførsel. Alle unge Adelsmænd i Hertugdommet fra 10 til 20 Aar, saavelsom og udenlandske, kan vorde antagne i dette Academie, og naar de have været der i 7 Aar, hvortil dog ogsaa Universiteterne Pisa og Siena henregnes, bekomme de et Beviis, hvilket de, som ville søge Befordring i Civil eller Militair=Stand, nødvendig maa have. - Storhertugen har ophævet al Told paa Korn, Olie og andre Fødevahre, for at hindre, at Mund=Provisionen ikke skal blive dyre. - Raadsherre, Jean Bavtiste Nelli er efter Storhertugens Ordre afgaaet til Ste. Sophie, for at undersøge Jndbyggernes Nødtørf. tigheder der, hvor Jordskælvet har været, paa det man kan raade Bod derpaa.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Den 19de November. Hoffet i Neapolis har ladet bekiendtgiøre, at dets Hensigt med at sende et Corps Tropper til Grændserne ved Kirkestaten, har været at forhindre at ingen Levnetsmidler udføres didhen, besynderlig til Rom. Dette anseer man som et nyt Forsøg til at bringe Hoffet i Rom paa andre Tanker udi den Sag med det Bourbonske Huus.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Rom, den 26de October. Saasom Hofferne af det Bourbønske Huus have saa længe ved deres Ministere ladet drive paa, at Paven skulle give Forslag, hvorledes den Sag med Hertugen af Parma kunne billegges, har Hs. Helligh. endelig ved Cardinal Negroni ladet til Ministerne overlevere Gienparter af sit Forslag, hviket væsentlig indeholder: "Efterat have bedet Gud om Oplysning, og at have ombyggelig og alvorlig overveyet det som angaaer den Parmasanske Sag, har Hs. Hell. befundet, at hans Samvittighed ikke tillod ham at igienkalde det til Jnfanten Hertugen afladte Breve, ey heller at erkiende denne Fyrste at være udependerende Sønne, tain over Parma. Jmidlertid ville Hs. Hell. med Fornøyelse igien aabne den Bileggelses-Underhandling, som blev foretaget Aar 1766, naar Hertugen først ville igien kalde de Forordninger, som havde givet Anledning til Brevet." Ministerne, efterat have læst dette Forslag, have sendet Paven det tilbage, med Begjæring, at Hs. Hell. ville lade det overlevere ved sine egne ved Hofferne residerende Nuntier. Jmidlertid synes det, at samme Hoffer allerede havde forsaget alt Haab om mindeligt Bilæg, og at det Neapolitanske giør Anstalter til at bemægtige sig Castro og Rontiglione. Samme Hof sætter sig og imod det Forslag, at Jnquisiteuren og Bispen paa Maltha kunne tilsammen beskikke over de af samme Øe udrøddede Jesuiters Godser, og paastaaer, at disse Godser tilhøre det K. Sicilianske Monarkies Fiscum. Maltheser-Ordenen, som fordum har været meget nøyseende over at bevare sig ved den souverain Magt, synes dog i denne Post at være noget nær enig med det Neapolitanske Hof.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Fra Weichselen, den 17de November. De Tyrkiske Tropper som staae ved Pruth, hvoriblant skal befinde sig de saa kaldede Arnauter, eller Albanier fra de grædske Øer, skulle virkelig være gangne i Vinter=Quarterer.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Fra de Pohlske Grenser, den 23de November. Alle Ting er endnu roligt i Lille=Pohlen og Litthauen, ligesom og paa de Tyrkiske Grændser; men i Stor=Pohlen, holde Urolighederne ved. De Confoedererede smigre sig med at vorde kraftigen understøttede af Porten. Nogle Beretninger tilholde dog, at den ny Stor=Viziers Afsættelse, efterat han havde betient dette Embede i 5 Uger, afgiver et Tegn paa at Porten lidt efter lidt vil tage ved sit forrige Forhold igien; og at efter den i hans Sted satte Stor Viziers Tiltrædelse til Embedet, Krigs=Rustningerne sagtedes: Men man frygtede for Pøbelen, den vil have Krig, og Giæringen blant den er saa stor, at, i Fal man ikke føyer den, torde vel baade Ministerium, ja Stor=Sultanen selv, ikke være sikre. Jkke desmindre forbliver Mufti ved sit fredelige Systema og har taget Leylighed af 3 Europæiske Magters Ministres Forestillinger mod den dristige Medfart, som den forrige Stor=Vizier har brugt med de Russiske Ministre, til at bringe ham i Unaade. Jmidlertid holdes de Russiske Ministre endnu i Fængselet.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Af en Fransk Officiers Brev fra Corfica, den 30te Octobr. De sidst ankomne 8 Battailloner udgjøre de 4 Regimenter: de la Marine, de la Mark, Royal-Jtalien, og Tournaissis, og vi vente endnu de Regimenter de Champagne, de Navarre og Dauphin, hvert paa 4 Battailloner, staaende i Egnen ved Toulon: Dog komme disse maaskee ikke førend til neste Feldttog; thi nu kunne man ikke giøre andet med dem, end lade dem cantonnere; desuden er her ingen Udvey til Levnetsmidler, og Marquis de Chanvelin har maattet bevilge Officiererne Rationer af Brød, da de mangle alting, og maa marchere til Fods samt strapadsere sig mere end Soldaten. Mange af dem agte at betiene sig af deres Forions Tid (emmestre) at vende til Frankrige igien, hvorfra de ikke lettelig skal forlange at komme hid tilbage. -
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Da Marquis de Chauvelin med hans Major Stab ville den 28de undersøge en Post, skiøde Corserne, som laae skiulte ved en Høy, iblant dem, og dræbte Ridder de Bethist. De luure immer paa Officiererne; og man kan neppe række Hovedet i Veyret, uden at være i Fare for sit Liv. - Paaliindbilder sine Landsmænd, at Frankrige er aftalt med Engelland, kuns at lade et vist bestemt og ringe Antal Tropper komme paa Corsica, imod dem det altsaa skulle være let at holde Stand. Hans Nation har nu fattet stor Tillid til ham. Han giver sine Soldater 16 Sols daglig, og vore tragte at rømme over til hans Partie, for siden at komme tilbagat plyndre os.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Chantilly, den 2den December. Den 28de Novbr. sidstl. Kl. 6 Aften ankom Kongen af Danmark hertil, og blev ved Udstigende af Carossen imodtaget af Printsen af Conde, som ledsagede Hs. Majest. til Skuespillene. Efter Commedien spisedes til Aftens ved 12 Taffeler. Den 29de behagede Hs. Majest., udi bemeldte Printses Jagt-Uniform, at bivaane en Hjorte Jagt, og siden Skuespillene. Den 30te opførte det K. musikalske Academie for Hs. Mst. det Stykke: Egle og Pigmalion Siden blev et Fyrværkerie afbrændt, hvorhos en stor Jllumination i Haven og Skoven var tiltænkt, men denne blev ved en uphørlig Regn forhindret. Efter Aftens Maal. tidet fulgte masqueret Bal, over 2500 Masquer stærk, hvilket vedvarede til 9 Slet om Morgenen. For Slottet var desuden et Orchester med Musik, saa og en Skueplads til Almuens Fornøyelse oprettet, hvor Viin og Mad blev uddeelt.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Af Brev fra Paris, den 5te Decbr. Kongen af Danmark fortfarer at anvende Sin Opmærksomhed paa de Objecter, som ere Hs. Msts. Curiostte meest værdige, samt at nyde Venskabs=Beviisninger af Hs. Aller christel. Majest., og at imodtage den Attraae efter at behage Hs. M., som Printserne af det K. Blod saavelsom de fornemmeste Herrer af det K. Franske Hof legge for Dagen.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Hs. M. har bivaanet en Parlements=Forsamling, besøgt la Sorbonne, og med Sin Nærværelse beæret Academie Francoise og Videnskabernes Academie. Og er Hs. M. overalt vorden imodtaget med samme Æres=Beviisninger, som i Aar 1717 bleve givne Car Peter L., saaog med samme Ceremonial, som da blev iagttaget. Hs. M. har været i Versailles og St. Cloud; og har indfundet Sig til de Maaltider og Fæster, som for Ham ere vorden anrettede af Hertugen af Orleans paa det K. Pallads, af Printsen af Cond 3 Dage i Rad udi Chantilly, af Printsen af Conty i Temple, af Græve de la Marche i hans Pallads, af Marschallen Printsen af Soubise, Hertugerne af Cholseul og Willars, Hertuginderne af Villerøi og de la Valliere, hver i deres Hoteller, hos enhver i sær med en Pragt, Overflødighed og god Smag, saa at intet høyere kan tænkes.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
J Dag drager Hs. M. til St. Claud, hvor Hertugen af Orleans giver et stort Middags=Maaltid. J Morgen begiver Hs. M. Sig til Versailles, for at tage Afskeed med Hs. Allerchristel. M. Hs. M. begiver Sig den 9de førstkommende paa Reysen herfra tilbage til Sine Lande, tagende Veyen over Metz og Strasburg, for at besee Frankriges Grændse=Skæl ved Moselen og Rhinen, ligesom og Hs. M. forhen har beseet dem ved Floderne Lys og Schelde i Nederlandene; videre gaaer Reysen over Hanau og Brunsvig.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Leyden, den 8de December. Floden var den 22de Novbr. udsædvanlig høy paa disse Kyster, og man har befundet, at Veyr=Glasset har ikke i Mands=Minde været saa lavt, som det var samme Dag og den paafølgende. Det samme har man befundet paa bemeldte Dage i Hamborg, Leipzig, Brunsvig, Wien, Edimburg, Exeter, London, og andre Stæder. En privat Person i Exeter, som er over 78 Aar gl., har sagt, at har aldrig har seet Barometret lavere end 28 Grader, undtagen den 23de Novbr., da det var faldet til 27 1/2 Grad. J Bordeaux og den hele Biscaye=Bugt, samt i Rochesort, bar den 21de, 22de og 23de gaaet et overmaade haardt Uveir, som har gjort stor Skade baade paa Søen og inde i Landet. Af alt dette havde man strax forudsagt et stærk Jordskælv, eller nogen saadan vigtig Bevægelse paa noget langt fraliggende Sted, da man i Gaar erholdt Breve fra Donaustrømmen under 27de Novbr., indeholdende: "At nylig havde der passeret en Courier, som gik fra Neapolis til Dresden med den sørgelige Tidende, at man i og omfring Neapolis havde den 22de erfaret et meget haardt Jordstælv. Man vidste endnu ikke videre af Omstændighederne herved, end at den skeete Skade var stor, og Forskræktelsen baade i Neapolis og omliggende Stæder ligesaa.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Danzig, den 2den December. Efterretninger fra det inderste af Pohlen tilholde, at de udi Stor=Pohlen og andre til de K. Preussiske Lande grænd sinde Egne standene, og til at indskrænke de Confoedererede brugte Russiske Detachementer, de trække sig nu sammen i og omkring Warschau; men hvortil de saa videre ere bestemte, det veed man endnu ikke. Jmidlertid hører man, at sta de Russiske ved Østersøen liggende Provincer skal komme sere Russiske Tropper til Pohlen, og disse, tilligemed de venmeldte, staae under Græve v. Soltikows Commando, hvorimod andre fra Moscau og andre indere Russiske Prorincer anrykkende Tropper skulle anføres af General von Romanzow.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Gotheborg, den 30te November. J Aar har Silden viist sig meget silde, og længe i ringe Mængde opholdt sig i Skærgaarden; men siden har den ind findet sig baade nærmere og talrigere, og som sædvanlig baade feed og stor. Jndsaltningen og Udskibningen sort føre endnu ligesom i forrige Aaringer.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Dresden, den 17de November. Efter Regieringens Foranstaltning, bliver her paa de Churfyrstelige Meyerie Hohenstein anlagt en Hyrde Skole, hiis Hensigt er at forsyne Skæfferierne her i Landet med bevemme og vel øvede Hyrder. J denne Skole skal hver gang antages 6 unge Hyrde Drenge, som efter 1 a 2 Aar skal omvexles med andre; de nyde frie Quartier og Kost, samt frie Underviisning af den der værende Amtsforvalter Kønig i den hidtil med god Nytte brugte Omgangsmaade med Spanske og indenlandske Faar. Skæfferie=Eyere, som have beqvemme Drenge at bringe i Forslag til at faae saadan Underviisning, skulde anmelde sig derom, ved en Commission, som her er anordnet til Skæfferiernes Forbedring, her i Landene.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Corsøer, den 15de December. Den 12te udgik agende Post Mr. Pelter. Den 14de Kl. 1 er halv den K. Brevsæt. Den 15de, Lieutenants Pipper og Preusser til Holstein.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Helsingøer, den 19de December. Her i Sundet ankomme endnu den 15de 4 Skibe, nemlig, C. Sørensen af Kiøbenh. fra Laurvigen til Kiøbenh., Jern. P. Smith af Kiøbenh. fra Jsland til Kiøbenh., Kiød. M. Udholdt og A. J. Dahl, begge af og fra Kiøbenh. til St. Croix, Carga Den 16de, 5 Skibe. Den 17de, 2 Skibe, deriblant J. Brund bye af og fra Kiøbenh. til Madera, Bræder. Den 18de, 3 Skibe, deriblandt J. Christensen af Kiøbenh. fra Færøe til Kiøbenh., Strømper.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Kiøbenhavn, den 19de December. Den 3die hujus er Candid. Juris Johan Henrich Prehn. allernaad. beskikket at være Under=Rettes Advocat i Hertug dommet Schlesvig, i den K. Andeel af Hertugdommet Holstein, i Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
J Paris haver Hs. K. M. den 26de Novbr. sidstl. allernaadigst behaget at udfærdige i tydsk Sprog: "Patent, efter hvilket i Hertugdommet Schlesvig, i den K. Andeel af Hertugdommet Holstein, samt i Herskabet Pinneberg, det Magazin Korn, saavelsom Høe og Halm, som sædvanlig in Natura udskrives, vorder for tilkommende Aar 1769 med Penge at betale." Saasom befundne Omstændigheder tillade Hs. M., atter for Aaret 1769 at skaane Sine Undersaatter i bemeldte Hertugdomme og Lande fra at giøre Leverance af Magazin=Korn, samt Høe og Halm in Natura saa befaler Hs. M. derimod, at disse Vahre skal for bemelte Aar med Penge betales, saaledes: Jndvaanerne i de Amter, Herskaber, Landskaber, Fogderier og Districter, som hidindtil have været underkastede den sædvanlige Magazin Korns- og Fourage Udskrivning, skulle erlegge neml. i Hertugdommet Schlesvig, for 1 Tønde Rug 2 Rd. 40 Ls., og for 1 Td. Havre 1 Rdlr.; i den K. Andeel af Hertugdom met Holstein med Herskabet Pinneberg, for 1 Td. Rug 2 Rdlr. 32 Ls.; og for 1 Td. Havre 44 Ls.; men overalt i de 2 Hertugdomme og i Herskabet, for 1 Læs Høe 2 Rd., og for 1 Læs Halm 32 Ls.; altsammen at erlegges til hvert Steds Amtstue eller Landskriverie inden 6 Uger fra den Dag at regne, paa hvilken Rentekammerets foreløbende Foranstaltning om denne Udskrivning der er vorden bekiendtgjort, under Tvang som vedbør.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Ligesom det af ovenstaaende Brev fra Paris erfares, at Hs. K. M. siden den 9de huj. er paa Sin Hiemreise til Sine Riger og Lande; og vi forhen ere glædede med det Haab, at see Hs. M. tilbage her i Sin Residence=Stad, henimod Medio Januarii førstkommende, saa erfarer man end videre, at de K. Officiantere og øvrige Personer af Hs. Msts. Hofstat, som ved Hs. Msts. Ankomst paa Sin egen Grund til Allerhøystsammes Hofholdning og Opvartning videre behøves, hvoriblant Hr. Hofskriver Hjorthøy med Fuldmægtig Mr. Hansen, Kammer=Fourier Mr. Reutzer, 2 K. Pager, 2 Laquais og en Løber, de ere beordrede at afgaae herfra i Morgen, ligge til Altona, for der at oppebiHs. K. Msts. (Gud give) lykkelige Ankomst, som, nemle Dagen naar den skeer, man endnu ikke kan med Vished melde.
Berlingske Tidende, 1768-12-19
Paa Jedderen, nær ved Eggersund, er Natten imellem den 16de og 17de November strandet et Skib, som har havt til Ladning Viin og Caffebønner, men da ingen levende Folk fandtes ved Vraget, vides ikke hvor Skibet er hiem hørende, dog er funden et Øresunds Told=Pas som lyder paa Skipper Peter Kammerath af Anclam, var destineret med Glas og Boutellier til Amsterdam udi April Maaned dette Aar, ligesaa findes bag paa et Stykke af Skibsbaaden skrevet: De 3de Brødre og Aarstal 1765. 17 die dre, Gebruder 65. Af Skibsfolkene er bierget 7 Mand døde, hvoriblant menes Skipperen at være indbegreben, bemeldte Skibs=Folk er paa Jedderen udi Kirkegaarden begravne. Af Skibets Ladning er omtrent 20 Oxhoveder Viin bierget, og Skibs Vraget ganske i Stykker knuset. Bemeldte Nat imellem den 16de og 17de dito er ved Eggersunds Øen, omtrent 1 Miil fra Eggersund, strandet et Koffardieskib Mathias, kaldet, hiemmehørende i Flensborg, kommende fra Pernau, destineret til Figuera i Portugal, laddet med Hørfrøe. Skipperen og alle Folkene ere blevne biergede, ved at de om Natten reddede sig paa en Klippe; Skipperens Navn er Jan Meynertz. Af Skibs=Vraget er intet betydeligt bierget, undtagen nogle Seyl og 2 Ankere, samt lidet Tougværk, efter di Vraget ligger paa et ubeqvemt Sted.