Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-17
Fortsættelse af almindeligt Sportel=Reglement for Retspleien og de dermed forbundne Forretninger i Danmark. (s. Av. No. 35, 37 og 40.) C. 21. Naar Forhør i Told=Overtrædelses Tilfælde optages, erlægges Betaling i Overeensstemmelse med hvad derer foreskrevet i C. 19 eller 20, og blive Omkostningerne at udrede af den Sagsøgte, naar han enten ved Dom, eller ved Vort General=Toldkammers Kiendelse, findes skyldig; men naar den Skyldige ikke udfindes, af de confiskerede Varers Værdie. Dersom der hverken haves Person eller Gods at holde sig til, forholdes der efter C. 12 og 18, samt, i Henseende til Befordring og Diærpenge, efter Anordningerne for Jnstitssageer. C. 22. J alle Sager, der angaae en Gield, hvis Hovedstoel ikke overstiger 25 Rbdlr., eller hvor en Ting omtvistes, hvis Værdie med Vished kan ansættes til en ringere Sum, betales de i det foregaaende bestemte Gebyrer kun med det Halve. F. 23. Dermed bliver der, naar der, til Doms Erhvervelse, incamineres en Sag, hvis Hovedstoel angaaer meere end 1000 Rbdlr., foruden det i Kl. 2 og 13 bestemte Gebyr, at betale 1 pro Mille; dog bortfalder denne Forhøielse i det Slags Sager, som omhandles i C. 20 ; og udi de Sager, der henhøre under C. 19, bliver den kun at erlægge af det Sammes Hovedstoel overstiger 3000 Rbdlr. Med Hensyn til det, en Sags Gienstand overstiger fulde Tusender, kommer det, der er under 250 Rbdlr., ei i Betragtning men af hvad der er imellem 250 og 750 Rbdlr., betales enhalv Rbdlr., og hvad der er 750 Rbdlr. eller derover, regnes foret fuldt 1000 Rbdlr. C. 24. For at sætte Rettens=Betiente i Stand til at bestemme de Gebyrer, som i Forhold til Sagernes Værdie, blive at erlægge, bør Parterne altid deres Stevninger angive denne saa nølagtigt som muligt, og, naar under Sagens Drift Gienstandens Værdie maatte blive nøiere bestemt, eller noget samme tilføiet, saaledes at høiere Gebyrer deraf kunne fordres, end de, der allerede ere betalte, bør den, som haver at udreede disse større Gebyrer, ufortøvet derom give Retten Underretning, og erlægge, hvad der, i Følge deraf, paaligger ham. Handler nogen herimobør han, foruden til Vedkommende at betale Beløbet dera endvidere at bøde ligesaameget, hvilket ved Dom i Hovedsagen bør fastsættes. Hvis Sagen er udført ved en Sagfører, er det denne, som dømmes hertil, mod Regres til sin Par for Gebyret. Skulde det hænde sig, at det omtvistede ikke blev bestemt til nogen vis Sum under Sagen, men denne først blev fastsat ved selve Dommen, bør det i samme tillige foreskrives, hvad der med Hensyn dertil, bør betales meere i Gebyrer, end det, som er blevet erlagt. Hvis den omtvistede Gienstands Værdie, efter Dommen, skal bestemmes ved uvillige Mænds Skiøn, Parters Eed, eller deslige, bør den af saadan Bestemmelse flydende Sportelforhøielse ufortøvet af den Part, der har at tilsvare samme, eller dennes Sagfører, under foranførte Ansvar, tilkiendegives Retten og det skyldige Gebyr erlægges. J øvrigt bliver ved et Continuations=Søgsmaals Anlæg det i F. 23 anordnede Gebyr kun at erlægge, naar og forsaavidt en større Sum ved samme giøres til Sagens Gienstand, end den forhen paastevnte. Contra Søgsmaal tages i saa Henseende kun i Betragtning, naar og forsaavidt Contra=Citanten, foruden Frifindelse, attraaer sig noget i Penge eller Penges Værdie tillagt (Omkostningerne dog deri ikke regnede). F. 25. Af Domssager, der angaae Proprieteten af faste Eiendomme eller og Servituter, bliver naaar de ikke behandles ved Extra Ret eller paa Aastedet, en halv Gang meere at erlægge, end det i Almindelighed foreskrevne Jncaminations=Gebyr, hvor ingen Værdie paa Sagens Gienstand er ansat; men er en saadan under Sagen bestemt, lægges den til Grund. F. 26. J Sager, som angaae aarlig Afgifter, beregnes sammes Kapitalværdie efter de Regler. som indeholdes i den, igjennem Vort Rentekammer, under 5te Maii 1810 bekiendtgjorte allerhøieste Resolution af 28de April næstforhen. F. 27. I de Doms=Sager, som ved Vor Lands=Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og ved Sorøe Academies Hofret, behandles i første Jnstants, bør de samme Gebyrer erlægges, som i det følgende Kapireltere paabudne for Rettens Pleie i anden Jnstants. Paa samme Maade forholdes og i Domssageer ved Giesteretten i Kiøbenhavn; dog betales der desuden i disse 4 Rbdl. 48 Sk. for Rettens Sættelse, undtagen i de mindre betydelige Sager, som §. 22 omhandler, udi hvilke ogsaa dette Gebyr kun betales med det halve. N. 28. Skulde det, under Domssagers Behandling ved Lands=Over= samt Hof= og Statsretten, i første Jnstant, hænde sig, at Rettens Møde paa Aastedet forlanges, da haver den at udnævne to af dens Medlemmer til at foretage Mødet, samt een af Justits=Contoirets Personale til at føre Protocollen, og da betales for hver Dags Forretning 9 Rbdlr. Skulde Forretningen paa eengang vare længere end 8 Timer, betales Gebyret som for halvanden Dag. Derhos erholde Rettens Medlemmer, saavelsom Protocolføreren, naar Forretningen foretages udenfor Stadens Porte paa Reqvirentens Bekostning, fri Befordring, dog at de alle betiene dem af samme Vogn; og er det udenfor Kbhvns. Forstæder, at sligt Møde afgives, betaler Reqvirenten til hver af de udnævnte Rettens Medlemmer 2 Rbdlr., og til Protocolføreren 1 Rbdlr., daglig i Diætpenge. C. 29. Foren Attest, som af bemældte Ret meddeles paa en Notarialforretning, betales 2 Rbdlr. 24 Sk. §. 30, Ved Søeretten i Kiøbenhavn bør de samme Gebyrer erlægges, som i 927. ere foreskrevne for Giesteretteen; dog betales ikkun for Rettens Sættelse, naar en Sag begiæres foretaget paa en anden, end Rettens almindelige Tingdag, som er Fredag. Dersom Rettens Møde udenfor Tingstedet udfordres, betales derfor til den af de Tilforordnede, som foretager Forretningen, 4 Rbdlr., og til Skriveren, naar hans Møde derved er fornødent, 2 Rbdlr., for hver Dag Forretningen varer. Dersom Forretningen varer over 8 Timer, betales Gebyret. som for halvanden Dag. Derhos erholde de, naar Forretningen foretages udenfor Staden, paa Reqvirentens Bekostning, fri Befordring, og er det udenfor røde Pæl, at saadanne Møder afgives, betaler Reqvirenten til det af Retten udnævnte Medlem 2 Rbdlr., og til Skriveren i Rbdlr., daglig i Diætpenge. C. 31. Ved de for nogle Steder anordnede Gields=Commissioner, ved hvilke Sager angaaende Giælds fordringer, der ikke ere over 10 Rbdlr., blive at behandle, bør følgende Gebyrer erlægges: 2 ) For Stevningens Ud tagelse 4 Skilling. b) For en Sags eller Stevnings Jncamination 24 Skilling, hvoraf en lige Andeel tilfalder Dommer og Skriver, c) For en Kiendelse om Opsættelse 6 Skilling, hvorved i øvrigt det i C. 5 foreskrevne bør lagttages. c. For enhver anden Eragtnings Afsigelse, for hver derved paakiendt Exception, 12 Slilling. e) Ved en Sags Optagelse til Dom, for Dommen at forfatte, underskrive og forseigle, 16 Skilling af enhver, som efter g. 7, er pligtig at betale det der foreskrevne Gebyr. 1) For Sagens Reasumtion, efter Parternes Begjæring, 24 Skilling. 8) For Udskrift af Dommen 15 Skilling. b) For andre Udskrifter, for Arket 15 Skilling. C. 32. I private Politisager bør i intet. Tilfælde mere betales for Rettens Pleie, end hvad der ovenfor i Litra 4 og Ber fastsat; dog bliver for Behandlingen af Sager imellem Huusbonde og Tienestetiende, forsaavidt deres giensidige Rettigheder og Pligter, i Henseende til Tyendeforholdet, betræffe, samt af Sager angaaende Hoverie og Huusmænds Pligt=Arbeide, hvilke, ifølge Forordningen af 25de Martii 1791 og 30te Jan. 1807, behandles som Politiesager, i alt ikkun at betale til Dommeren (som i Politiesager under Jurisdictionerne paa Landet tillige forretter Skriverembedet) 30 Skilling, med mindre Acten, naar samme beskrives, udgjør meere end 2 Ark, i hvilket Tilfælde for Beskrivelsen, erlægges 15 Skilling for hvert Ark, Acten udgjør over dette Arketal. C. 33. Ved Politieretten i Kiøbenhavn betales intet for Rettens Pleie, men for Beskrivelsen erlægges, forsaavidt samme, i Følge Reskripter af 10de Maji 1780, bør betales, 30 Skilling for Arket.