JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Udlandet. Frankerig. Pariserposten af 3 ds, er formedelst Sørge-Gudstjenesten i Notre=Damekirken til Ære for Hertugen af Orleans alt bleven affærdiget Kl. 1, saa at Man hverken har Details og Festen eller nogen Cours noteret. Rygtet siger, at Hertugen af Anmale i September vil afgaae til Algier og Hertugen af Nemours til Strasburg, Hertuginden af Orleans har ønsket at maatte beboe Palladset Elysee Bourbon, for ikke at være i Pavillon Mar san, hvor hun har boet med sin ulykkelige Gemal. Efter Ministrenes Tilskyndelse har Kongen modsat sig dette Ønske, fordi Greven af Paris ikke maa afsondres fra den øvrige Familie og tillige skal, naar han bliver ældre, boe i Tuilerierne. Som Candidater til Præsidenturet i Kammeret nævnesSauzet, Dufaure og Dupin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Belgien. Repræsentantkammeret har eenstemmigt besluttet, at der i Brüssel den 3 ds. i Hovedkirken skulde afholdes en Sørgegudstjeneste til Hertugen af Orleans's Minde. Med 66 Stemmer mod 11 har Kammeret dernæst antaget Handelstraktaten med Frankerig. Rusland. Om de dunkle Rygter, der gik i Berlin og omtaltes i Gaarsavisen siger Allg. Zeit. "At slige Rygter troes, dertil ligger Grunden i det ulykkelige Hemmeligholdelsesystem; der ties, naar noget uheldigt Politisk skeer og derfor troer Folk, at naarsomhelst der ties saa er der skeet et Uheld. – Fra Posen skrives under 26 Juli, "Endnu stedse forgiæves vente vi paa en officiel Beretning om det i St. Petersborg stedfundne keiserlige Sølvbryllup; Aviserne derfra indeholde ikke et eneste Ord derom. Af den nu tilbagevendende preussiske Konges Omgivelse har Man derfor erfaret destomere; alle Fortællinger stemme overeens i, at der er bleven udfoldet en ubeskrivelig Pragt, og at der aldrig har fundet en lignende Fest Sted i Verden. Jsær fremhæves den store Parade som blev afholdt den 13 Julii, og ved hvilken 70 Eskadroner Kavalleri og 50 Batailloner Jnfanteri vare opstillede i største Glands. Som noget uforligueligt og underligt Overraskende skildres Kongens Afsked. Kongen tiltraadte nemlig Tilbagereisen sildigt om Aftenen, og Keiseren ledsagede ham paa Dampskibet "Bogatyre til udenfor Kron stads Havn. Allerede i det Fjerne overraskedes den preussiske Konge af et ualmindeligt Syn, idet Havet lignede en eneste Jldmasse. Da Man havde passeret Jndløbet til Havnen, fandt Man hele den østersøerussiske Flaade, over 50 Seilere, hvoriblandt 18 Linieskibe, samtlig stærk belyste af bengalsk Flamme og besatte med festligt smykkede Matroser, opstillet paa begge Sider. Synet skal have været ubeskrivelig imposant. "Bogatyre skred med begge Monarker midt gjennem denne Opstilling, og ved Enden af samme tog Keiseren ved en hjertelig Omarmelse Afsked fra sin kongelige Gjæst. J samme Øieblik stege tvende Raketter, den ene efter den anden, hurtig tilveirs, hvorpaa fulgte en samtidig, uhyre Kanontorden af Flaadens 3-1000 Kanoner. Jndtrykket var uforlignelig ophøiet, og alle Tilstedeværende grebes af den høieste Forhauselse. Det frygtelige Brag, det høitopbrusende Hav, den natlige Himmel, de hvirvlende Røgskyer og dertil den underlig lysende, farvede bengalske Flamme - alt dette dannede et Chaos, for hvilket Mennesket bestyrtet hæver tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Det er bekjendt, at Man, navnlig i Polen ventede sig en udstrakt Amnesti (Benaadning for politiske Forseelser) Anledning af denne Fest; men hidtil har Man intet hørt om saadant. om saadant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Jfølge Kbhposten vil Hs. K. H. Prinds Ferdinand blive udnævnt til Chef for General-Commissariats=Collegiet, og Landgreve Wilhelm af Hessen til commanderende General i Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Den mod den forrige ansvarhavende Redacteur af Kbhposten sidst afsagte Hof= og Stadsretsdom, der bestemte en Mulkt af 100 Rbd. og 1 Aars Censur for nogle Tankestreger, hvormed en afbrudt Sætning endte en Artikkel om hvad vi kunne vente af den nuværende Stænderforsamling, har det kongelige danske Cancellie ikke fundet tilfredsstillende, men beordret den indanket for Høiesteret. Under 10 Juni har Stutteriedirectionen til alle Amtsraad i Danmark udstædt et Circulaire, hvori det først bemærkes, at der ved kgl. Resolution af 25 Februar 1837 blev bevilget en Sum af 13,200 Rbd. aarligen i 6 Aar til Hesteavlens Fremme i Danmark. Denne Sum er i de siden forløbne 5 Aar bleven anvendt saaledes: 1. Under Bestyrelse af Selskabet til Hesteavlens Fremme; a) til Væddeløb i Sjælland samt til Jndkjøb og Bortlodning af forædlede Heste 4000 Rbd.; b) til Væddeløb Jylland 3000 Rbd.; c) til ditto i Fyen 1500 Rbd.; d) til Jndkjøb og Uddeeling af Bedækninger ved forædlede Hingste paa Falster og i Lolland 1000 Rbd.; c) til Hesteavlens Forbedring paa Bornholm 200 Rbd. 11. Under Bestyrelse af denne Direction: til Stutteriebesigtigelser og den dermed forbundne Præmienddeling i Jylland i Overeensstemmelse med Pl. 25 Febr. 1837, 3500 Rbd. Med indeværende Aar ophører det saaledes bevilgede Tilskud af Finantskassen. Det er desaarsag paalagt denne Direction at indkomme med Betænkning om, hvorledes de Summer, som maatte blive bevilgede til Hesteavlens Fremme, paa den hensigtsmæssigste Maade kunde være at anvende. Foruden de tidligere til Directionen indkomne Andragender, denne Gienstand betræffende, har Man senere desangaaende modtaget Yttringer saavel fra enkelte Afdelinger for Selskabet til Hesteavlens Fremme som fra nogle sagkyndige Private. De saaledes foreslaaede Midler, hvorved Hesteavlens Opkomst ved Regjeringens Understøttelse skulde søges bevirket, ere i det Væsentlige følgende: 1. Væddeløb, dog ikkun i Sjælland og Fyen, for at Fuldblodshingste kunne føres ind i Landet, blive bekjendte, og Adgangen til deres Anskaffelse lettes, samt for at gjøre det muligt for private Hesteopdrættere at faae deres Tillæg prøvet paa Banen. 2. Udsættelse af Landbeskelere for offentlig Regning. Særdeleshed med Hensyn til Jylland, hvor der efter Alles Forklaring finder en stor Mangel paa gode Hingst Sted, er dette forhen benyttede Middel atter anbefalet. 3. Stutteriebesigtigelser. 1. En Fordeling imellem Amterne i Danmark af den Sum, der bevilges til Hesteavlens Fremme, paa den Maade, at Anvendelsen af Bidraget for ethvert Amt, efter dets locale Jnteresse, overlades enten til en i Amtet udvalgt Commission, der burde bestaae af 5, af Amtmanden udvalgte Medlemmer, hvortil, efter Nogles Mening, burde tilfor De ordnes en af Regjeringen udnævnt Veterinairkyndig, eller til de landoeconomiske Selskaber, som i flere Amter have dannet sig. Directionen ønsker derfor, at kyndige Mænd fra alle Landets Egne gives Leilighed til at yttre sig om denne Sag, og den har, efter de nuværende Forhold, anseet de ved Forordningen af 13 August 1841 oprettede Amtsraad at være den Autoritet, som nærmest egner sig til at høres desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Blandinger. J Anledning af at Børsenhallen har berettet, at Skibsfører Frederiksen fra Sønderhoe paa en Reise fra Østersøen, med en Kornladning den 3 Julii løb paa Grund ved Dragø med Skonnerten "Sophia af Fanøe, tildeels fordi han havde afslaaet at tage Lods, har den omtalte Skibsfører i Berl. Tid. indrykket en Erklæring, hvori det blandt Andet hedder: "Jmod det sidste Punkt i denne Beretning troer jeg at burde bemærke, at det ingenlunde hører til de sjeldne Tilfælde, ikke at benytte Lodsens Tjeneste i dette Farvand, da den langt overveiende Deel af de Skibsførere, som komme denne Vei, og hvoraf mange med ligesaa store Skibe, som det jeg fører, ikke ansee Lodsens Hjelp her som nødvendig og altsaa heller ingen antage, med mindre et særdeles Tilfælde skulde udfordre det. Mit Uheld var ingen nødvendig Følge af, at jeg ingen Lods havde ombord, og kunde ligesaa let være indtruffet, hvor ingen pleier at tilbyde sig. Det bør derfor, efter min Mening, ikke fremhæves i en Beretning, som den ovennævnte, da Sagen derved lettelig kunde faae et Udseende, som ingen ærekjær Mand kan være tjent med. Jøvrigt skal jeg, ved at omtale dette, ikke undlade at berette, at Capt. Hansen fra Svendborg, førende en Jagt, paa min Anmodning om Hjelp, hialp mig af Grunden, idet han erklærede, at han Jntet fordrede for sit Arbeide. Sømænd kunne vel de hverandre en saadan Tjeneste uden Egennytte."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Etatsraad Estrup er formedelst Sygdom udtraadt af den roeskildske Stænderforsamling. Vi have i disse Dage – skriver i Randers A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
en Stadssatorius fra Nykjøbing paa Morsø - her havt et Beviis paa, at ustudeerte Læger, der i Almindelighed udskjældes for Qvaksalvere, ofte forstaae at lægge Saar langt hurtigere, end de videnskabelig dannede Læger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
En paa Nykjøbing Mark boende Arbeidsmand var i Foraaret meget syg, og havde blandt andet en aaben Beenskade og tykke Been. For Sygdommen blev han ved Lægen her helbredet, saa at han atter kunde passe sit Arbeide, men Hullet i Benet forblev aaben. For nu ogsaa at faae dette Onde hævet, henvendte han sig til en som Læge bekjendt Bonde i Thy, som meddeelte ham Salver og anviste ham disses Brug, og see – efter faa Dages Forløb var Beenskaden aldeles lægt og Hævelsen svunden. Et Par Dage efter døde rigtignok Manden, under de voldsomste Smerter. Ogsaa paa Paalideligheden af Spaadomme have vi havt et Exempel, idet en Gaardmand fra Wils, der ønskede at kjende sin Fremtid, i Foraaret henvendte sig til den berømte kloge Kone i Egnen af Løgstøer, og her erholdt den Spaadom, at han skulde døe inden Pintsedag, som nøiagtig opfyldtes. Da Manden kom hjem, gjorde han Testament, blev tungsindig og døde inden den bestemte Frist." Odense. J en Skrivelse fra St. Croix af 1 Juni hedder det: "Her er for nærværende Tid den sørgeligste og skrækkeligste Tilstand, som St. Croix endnu aldrig har oplevet, al den Tid den har været cultiveret, tør jeg nok sige; Øst-Enden af Øen har været og er endnu saaledes hjemsøgt af Tørke, at flere Plantager ere opgivne til Kongen, andre ganske turnet ud til Qvæg-Plantager og andre igjen paa nærværende Tid næsten ikke værd at eie, Kreaturerne døe af Hunger, og det Lidet Man planter vil ikke groe af Mangel paa Regn, vi have paa denne Plantage siden 11 Febr. d. A. af Mangel paa Græs mistet 54 a 56 Kreaturer, en anden Mand har tabt nogle og 70, ja Alle her i Øst-Enden meer eller mindre; ved Vest-Enden har der været Regn af og til, saa det gaaer bedre dernede. Her er i det Hele taget stor Mangel paa Penge iaar hos Alle. Høsten er nu snart fuldendt, men desværre, er Udslaget lidet, og Udsigterne til næste Aar ge (paa nærværende Tid endnu mindre, naar der ikke snart skeer Forandring ved en god vedholdende Regn."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Assens Bye har i denne Tid mistet en sjelden brav og retsindig Borger og Familiefader ved Kjøbmand og Forligelses=Commissair Knudsens Død. Talende Beviser paa den almindelige Tillid og Agtelse, hvormed han hædredes, afgive de flere borgerlige Stillinger han havde beklædt, 55 Aar ere henvundne siden han tog Borgerskab. J Aaret 1800 valgtes han til eligeret Borger, i hvilken Post han virkede til Aar 1819. Fra 1801 til 1815 var han ansat som Capitain ved Borgervæbningens anden Afdeling; fra 1803 til 1815 var han Overformynder. Den 5 Februar 1806 tiltraadte han som ForligelsesCommissair og vedblev i denne Post lige til sin Død. J 5 Aar fra 1815 var han Medlem og Regnskabsfører i Skole-Commissionen; 1819 ansattes han som Kjæmnerkasserer og Skatte=Oppebørselsbetjent for Communen; 1820 blev han anbetroet Stempelpapirs=Udsalget. Krigsaarene fungerede han som Medlem af Jndqvarterings=Commissionen. - Hvor beklageligt, at et uheldigt Tilfælde skulde afbryde den endnu rørige og livlige 75. aarige Oldings Livstraad. Den blide og venlige Charakteer, som besjælede ham, gjorde ham elsket og agtet af Familie, Medborgere og Enhver, som kjendte ham. Diligencepost.) Fra Eiderstedt hedder det i "Kiel. Corresp., at Man nu troer at vide, at Hs. Maj. Kongen den 11 d. M. over Husum vil komme til Tønningen, overnatte der, og den 12te om Morgenen tage over Garding til Tating, men samme Dags Aften komme tilbage til Tønningen. Den 13de om Morgenen, mener Man, vil Kongen med Dampskibet-Eider reise til Friedriksstadt. - J "Alt. Merk, meldes fra Wyck under 1 August, at Kongen befinder sig særdeles vel, kjører hver Morgen til Badestedet, men gaaer tilbage, og om Middagen gjør sig en Tour tilhest. - J Løverdags Aftes ankrede den russiske Storfyrstes Fregat og Corvet i Renden; i Søndags steeg han iland, men afseilede om Eftermiddagen fra Kjøbenhavn til Kronstadt. - Commandeuren for Livjægerkorpset, Oberst v. Benzon, er død i Kbhavn. Til Publikum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
J Anledning af Jnseratet i Hempels Avis No. 130 betræffende Cantor Mummes Pigeskole kunde man passende anvende den Sætning: Sandheden er mangen Mand for broget; thi den Misundelige, den Hadefulde taaler ikke, at det Gode hos Andre erkjendes og omtales med Roes, især naar det staaer i et for ham ugunstigt Forhold til hans Personlighed. At forsvare den i forrige Torsdags-Avis indrykkede Anmeldelse om bemeldte Skole, der har foranlediget hiint Juserat, vil jeg overlade Forfatteren selv, der sikkert uden fremmed Hjelp er sin Post voxen; kun dette skal jeg tillade mig at bemærke, at ogsaa jeg anseer Cantor Mummes Pigeskole, enhver anden ufortalt, for god og anbefalelsesværdig, saavel med Hensyn til Underviisningen som til den kjærlige, men dog alvorlige Maade, paa hvilken Eleverne behandles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Hvad Realskolen angaaer, da er det mærkeligt, at den Misundelse, Had og Ondskab, der nu i flere Aar, iført Bagtalelsens lede Dragt og ussel Feigheds Skalkeskjul, have sneget sig om i Publikum og opspundet usandfærdige Rygter og Skolen, for at mis recommandere den og berøve den sin Tillid, hvilket dog for Størstedelen er mislykket, at disse dæmoniske Magter just benytte denne Leilighed til offentlig at stikle og skumle over Realskolen, til ligesom at paadutte den en Selvroes, der, hvis det Citerede ikke indeholdt aabenbar Usandhed, ialtfald maatte ramme den Paagieldende, jeg mener Forfatteren og Jndsenderen af det tilsigtede Juserat i Hempels Avis October 1840, og ikke Skolen eller dens Bestyrelse, der kun efter de offentlig afholdte Examina har meddeelt nogle historiske Facta, der formeentlig maatte interessere ogsaa et større Publikum. Hvad Roes, der ved denne eller anden Leilighed er tildeelt Realskolen, er stedse kommen fra andre saakyndige Skolemænd eller Autoriteter, der i Besiddelse af nøiagtigt Kiendskab til Anstalten sikkert ville kunne forsvare hvad de have sagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Note Benævnelsen Realskole, i dette Ords hertillands ret opfattede og brugte Betydning, gad jeg nok seet, hvorledes den agtede Haand vil kunne gjøre Anstalten stridig. Herren veed formodentlig ikke, i hvilke Discipliner der undervises, og hvilken Methode der bruges i Odense Realskole, endnu mindre til hvilket Maal den kan bringe de Elever, der have Modtagelighed for hvad Skolen tilbyder. Men det er en Trost, at dens Virksomhed er saa offentlig, vel bekjendt og stærkt benyttet ligefra Kongen, der i flere Aar har holdt Elever i Skolen, til den simple Borger, naar han faaer Lov til uanfægtet at bestemme sig, at den ikke behøver at ængste sig for slige Anfald; og de Elever, Skolen hidtil har dimitteret til den prlytechniske Anstalt og til Militairacademiets ældre Klasser, have heller ikke bragt den i Vanrygte. Kjender maaskee den agtede Haand nogen Provinds=Realskole, der har gjort det bedre, og er Odense Realskole, fordi den ikke tillægger sig Prædicatet, videnskabelig, derfor mindre en Realskole? - Herren veed formodentlig ikke med den indsigtsfulde, erfarne Skolemand, at dette Prædicat ikke passer paa Drenge-Underviisning, der altid bør meddeles efter en populær og ikke en videnskabelig Methode. Jøvrigt skal jeg ved denne Leilighed ikke undlade at bemærke, at det vilde være saare gavnligt, om der herskede noget mere Offentlighed i Henseende til de mange private Skoler, at Forældre, naar de ville sætte deres Børn, i Skole, ikke skulle samle i Mørke, men kunne hos Skolevæsenets Bestyrelse og andre Sagkyndige erholde paalidelig Kundskab om de forskjellige private Skoler, hvoraf f. Ex. ere 12 eller flere for Pigebørn her i Byen; hvorimod de nu ofte risquere at spilde deres Penge og hvad værre er deres Børns kostbare Ungdom; thi saalænge der ikke hersker mere Offentlighed i det private Skolevæsen, haves ingen tilstrækkelig Garanti for, at det er som det bør være, og den maadelige Skole kan meget godt trives ved Siden af den gode, især naar den har stærke Talsmænd, om de endog kun virke i Smug. Sørensen, Odense den 9 Aug. 1842. Medbestyrer af Realskolen. Ted, maa bemærke, at Ovenstaaende ikke er de i Gaarsavisen belovede, bemærkninger, hvilke senere skulle følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
AVERTISSEMENTS. Ved at springe ud af et aabent Vindue og svømme over Aaen, er Væversvend Marcus Mouritzen af Svendborg bortgaaet fra Tvangshuset i denne Formiddag, iklædt Skjorte, Vest og blaae Vadmels Beenklæder og Kaskjet; paa høire Haand fandtes Bogstaverne med rødt indbrændt IHMSMS og paa venstre med sort MMS. middel af Vext og noget skaldet i Hovedet. Hvor denne Person maatte forekomme anmodes ham afleveret til nærmeste Øvrighed, for at bringes tilbage i Tvangshuset. Nissen. Odense den 9 August 1842.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Die diesjabrigen Augustenburger Rennon, werden am følgenden Tagen und in følgender Ordnung, stattfinden. Dønnerstag den 22 Septbr. Christian=August=Taken um den Pokal Sr. Durchl. des Herzogs und 100 Spec. Zuthat zur Subscription für 2 jahrige auf dem Continente geborne Perde. Unterschriften (vide Hipp. Bl. 1811, 11 Pag. 287). Rennen um den von Sr. Majestat dem Könige ans II. gesesten Preis für Pferde aller Lander und jedes Al Jn England. Die Bahn zwey Mal rund ters. geborne Pferde, welche vor dem 1sten Mai d. A. auf dem Continente gewesen und nicht als Saugefullen mit den Müttern von England gekommen sind, tragen 5 Pund mebr. Preis fürs 1ste Perd 400 Sp. III. Rennen der Landlente für drevisbrige und altere Perde. Die Vahn und den Auslauf. Gewicht nach dem Alter. Preis furs 1ste Pierd 30 Sp. Die Anmeldungen geschehen his zum 21 Septbr. incl. IV. Sweepstalten für 2 und 3 jabrige Bollolutpferde Nee aller Lander, 20 Spec. Einsatz. P. P. Mit einer Zulage, von 300 Spec. für das erste und 100 Spec. für das 2te Pferd. Die Bahn rund. 2 brige Pferde tragen Federgewicht, 3Jührige 114 Pf. St. und W. 3 Pf. erlaubt. Unterschriften-Schlus in Abwesenheit des Hofstallmeisters Baron von Ohlen bei dem Hofcheffvon Cossel bis zum 28 August inel. Perde zu nennen am 21sten September Abends. Black-Overseer-Stakes für 3, 4, und Sjahrige auf den Continente geborne Halbblut-Pferde (vide Hipp. Bl. 1811, 11 Pag. 288) 31 Unterschriften. Carolinen=Rennen um den Pokal Jhrer Majestat der Königinn, für Kjöbrige und Altere Perde aller Lander. Jn England geborne Pferde, welche vor dem sten Mai d. J. auf dem Continente gewesen und nicht als Saugefullen mit den Müttern von England gekommen sind, tragen 5 Pf. mehr. Der Gewinner des Augustenburger Königspreises tragt 5 P. extra. Jeder Besitzer kann mehrere Perde stellen. Die Vahn rund und den Auslauf. VII. Frederik=Carl-Christian stakes (ubergegangen von der Odenseer Rennbahn, woselvst in diesem Jahre keine Rennen abgehalten werden) um einen von Sr. Königl. Hoheit dem Kronpringen zu Dännemark geschenkten, Chreupreis für 2jöbrige anf dem Continente geborne Halbblutpferde. 25 Spec. Einsatz. 10 Spec. ft. 2000 Ellen. 100 P. Gewicht. Die Pferde bona side Eigenthum des Stellenden. Die Bedingungen ubrigens wie bei diesem Rennen 1841.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Sonnabend den 24 Septbr. VIII. Sportsmen-Stakes für 2brige HalbblutPferde. 20 Sp. Einsatz Jeder, 1/2 s. mit einer Zulaae, von 100 Spec. von Seiten St. Durchlaucht des Herzogs. Unterschriften Schlus in Abwesenheit des Hofstallmeisters Baron von Ohlen bei dem Hofchef von Cossel, am 1 Septbr. 1812. 2000 Ellen. Bis jest 4 Unter schriften (vide Hipp. Bl. 1811. 11. pag. 288. IX. Rennen um den Königspreis für 3, 4 und Hjabrige, im Lande geborne Perde, im Beste von Junlanderne. Gewicht nach dem Alter. 4000 Ellen. Preis fürs 1ste Perd 300 Spec. Sweepstuken für 2 und gjörbrige im Lande ge borne Halbblut-Pferde, 20 Sp. Einsatz. P. P. mit einer Zulage von 300 Sp. für das 1ste Pferd. Das 2te Pferd erhalt 80 Sp. aus den Stakes. Die Bahn rund, 2brige Pferde tragen Federgewicht, Zübrige 111 Pf. St. und W. 3 Pf. erlaubt. Unterschriften-Schlus inAbwesenheit des Hofstallmeisters Baron von Ohlen, bei dem Hofthef von Cossel bis zum 28 August incl. Pferde zu nennen am 21 Septbr. Abends. Rennen der Landleure. 4000 Ellen. Der Sieger, XI. am ersten Tage tragt 10 Pl., das 2te Pferda P. mehr. Preis fürs 1ste Perd 10 Spec. XII. Louisen=Rennen um einen Chrenpreis, ausgesest von Jbrer Hochfürstlichen Durchlaucht, der Fran Herzogin, für Zübrige und altere Pferde aller Lander. Handicap. 3000 Ellen. Heats. XIII. Louisen-Augusten Rennen um einen Chrenpreis, ausgesest von Jhrer Koniglichen Hobeit, der verwittweten Frau Herzogin, für Pferde jedes Alters und Landes. Vollblut ausgeschlossen. 5000 Ellen. XIV. Herren=Reiten, 5 Spec. Jeder. Wer nicht mitreitet zahlt das doppelte, 3000 Ellen. Normalgewicht 160 Pf. Auf Pferden der Unterzeichneten zu reiteen, welche vor dem 1 Mai 1812 in den Handen des Stillenden, sind, memals für die Rennbahn, noch Parforce-Jaad tranirt worden und uberhaupt nur als GentlemenGebrauchsperde gedient haben. Am letten Renntage zu lausen. Ein Jeder kann sein Perd von einem andern Gentleman reiten lassen. Unterschriften Schlus den 1 August. Die Perde af Posten zu nennen: proponirt von dem Lehnsgrafen von Holstein anf Holsteinburg (vide Hipp. Bl. 1811. 11. pag. 288). Privat=Rennen kønnen am beiden Renntage, Falls die Zeit es gestattet und ste zeitig angemeldet sind, gebalten werden. - Die Anmeldungen, soweit ste nicht bei den einzelnen Rennen bestimm sind, gescheden am 21 September Abends auf dem Schlosse Augustenburg und werden von dem Hofstallmeister Baron von Ohlen engegengenommen. Wo nicht specielle Ausnahmen stattfinden, gelten die Bestimmungen für die Schleswiger Bahn. Die Auction findet Stalt om Fredtage den 21 September Vormittags und beginnt um 10 Uhr. Ueber die zur Auction zustellenden Vollblut=Pierde slede No. 453 der hipp. Bl. Auserdem werden, wie gewbhulich, auch andre Perde aller Gattungen, sowie eingefahrene und gerittene zum Verkausen kommen. Am namlichen Tage, Nachmittags 3 Uhr, ist die Schau des Herzoglichen Gestits. Byen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Skiveskydning. Tirsdagen den 16 August d. A. have Undertegnede foranstaltet en Skiveskydning ved Søemosegaard, til Fordeel, for den her i Byen oprettede Bespiisningsanstalt, der begynder om Morgenen Kl. 8 og ender samme Aften. Gevinsterne til dette veldædige Øiemed ere skjænkede deels af nogle Velyndere af Anstalten, deels af Bestyrerne Et Nummer, eller 3 Skud, betales med 9 Mk.; vil Nogen give mere, for at fremhielpe en god Sag, modtages det med Taknemmelighed. Byens Embedsmænd og Borgere, samt Udenbyes og Reisende, der have Evne og Lyst for dette Arbeids Fremme, indbydes at give Møde. Odense den 1 August 1812. J. Andersen. A. Ørnstrup. H. Kellinghuusen. M. Lausen. N. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Jern=Dampskibet. Königin Caroline Amalie som paa Touren imellem Flensborg, Kjøbenhavn og Aarhuus anløber Svendborg, fortsætter indtil videre sine Farter paa sædvanlig Tid, og afgaaer herfra til Kjøbenhavn, og Aarhuus, anløbende Lohals, Gaabense, Koster og Kallehave, Tirsdag Morgen Kl. 5, og til Flensborg, anløbende Brunsnis, Løverdag Aften Kl. 6 a 7. Det Nærmere erfares hos Ph. 17. Schytt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Svendborg d. 3 Aug. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-09
Skibsleilighed til Kjøbenhavn. Skipper J. C. Anderschou afgaaer til Kjøbenhavn om 8 Dage.