JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-06-21
Efterat en af dette Godses Huusmænd, Niels Jensen, Steen fra Wenneberg Sogn og Bye Natten imellem den 19 og 20. April, sidst var bortrømt, har han paafølgende 26. Maji afhentet sin Kone med 4 Børn, som var ved et Huus i Gielstrup Bye, Jelstrup Sogn, og saaledes med dem undvigt, hvorhen, vildes ei; thi bliver bemældte Niels Jensen Steen og Hustrue med Børn, hvoraf de 2 ere Drenge, den ældste 4 Aar. og den yngste 3 Aar, og de 2 Pigebørn, den ældste 8 Aar, og den ynste 3 Fierdingaar gamle, herved efterlyste med ærbødig og tienstlig Begjæring til alle og enhver, som disse uden Pas ulovlig undvigte Personer maatte forekomme, at de dem anholde og mig derom pr. Aalborg a Hiøring underrette, som strax skal lade dem afhente, og betale derpaa gaaende Omkostninger. Willerup den 4. Jun. 1782. P. Zeuthen. P.M. - ken 10 Slet bliver paa Sohngaardsholm fore Den 26. Juni næstkommende om Formiddagen Klok taget Auction over forrige Kammertiener, sal. Sr. Jens Madsen Farstrups Efterladenskaber, bestaaende udi Sølv, hvoriblandt findes 2 gode sølv Lomme=Uhrer, et par sølv Sporer, dito Skoe og Knæspænder, og et sølv beslaget Spanskrør, Tin, Kobber, en Deel godt og fiint Linned, samt Senge= og smukke fiine Klæder og andre Gangklæder, item noget Boehave, saasom: et ege Chatoll, et 24 Timers Stue=Uhr med Fouteral, samt en blaamalet Kiste og dito Vingebord med meere, som for Vidtløftighed ikke her vorder specificeret; hvilket alt, efter vedkommende ledes herved 3 Gange for forventende Liebhabere publiceret; li Arvingers Begiæring bliver til bemældte Tid bortsolgt, og saa Juni er bestemt en Skiftesamling her paa Sohngaardsholms gesom og averteres, at der næste Dagen efter Auctionen den 27. til hvilken Tid baade Arvingerne, som paa 30te Dagen vare Skriverstue efter forbemældte afdøde Sr. Jens Madsen Farstrup, Debitorerne, om fleere af de sidste maatte være til, og henhøre nærværende, og de i Kiøbenhavn boende, saavelsom Credi= og til dette Boe, end paa 30te Dagen er anmældt, villestage Mode, for enhver i sær at erindre sin Pligt. Sohngaardsholm den 5. Jun. 1782. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1782-06-21
paa Kiersgaards Forstrand i Tornebye Sogn og HornsJnsdagen den 19, hujus Klokken 10 Slet Formiddag bliver Herred holdet offentlig Auction over Skipper Christian Wich manns sammesteds i Land biergede Taqvelage af hans fra Hamburg førende Smach Skib, de Jouffrauw Neletta kaldet, som paa bemældte Strand Natten imellem den 12 og 13. Maj. sidstleden indstrandede; bemældte Taqvelage er bestaaende af Ankere, Ankertouge, staaende og løbende Redskab, Seil og andet Tougværk, som for det meeste alt sammen er nyt og i beste brugbar Stand; thi ville de Lysthavende bemældte Tid og Sted, indfinde sig, da Conditionerne nærmere skal blive dem bekiendtgjorte. Hiøring den 4 Jun. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-06-21
Jisdagen den 25, hujus Klokken 10 Slet Formiddag bliver A. Brüchmann. holdet offentlig Auction i Hiøring over afgangne Madame Worms Efterladenskaber, bestaaende af adskillig Slags Boehave, Guld, Sølv, Kobber, Tin, Jernfang, Linned, Seng= og Fruentimmer Gangklæder med videre; thi ville de Lysthavende behageligst til bemældte Tid og Sted indfinde sig. Hiøring den 4. Jun. 1782. A. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Fra Rusland den 4 Junii. I dette Aar er i det Moscovitiske Gouvernements Cancellie blevet indgivet en Rapport, at der ved Folkemængdens Revision har i Districtet Schuiska fundet sig en Bonde, navnlig Frodor Basilli, 75 Aar gammel, der har havt 2 Koner, med hvilke han har avlet mange Børn. Den første har været 27 Gange forløst: 4 Gange med 4, 4 Gange med 3, og 16 Gange med 2, Børn, tilsammen 69 Børn. Den anden Kone har 8 Gange været i Barselseng : 6 Gange med 2, og 2 Gange med 3, Børn, tilsammen 18 Børn. Altsaa have disse 2de Koner i 35 Barselsenge, fød 87 Børn, hvoraf 4 ere døde, og 83 ere i Live. Gens den 4. Jun.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
De Sardiniske Tropper i vort Naboelang ere 3500 Mand sterk. Den 2 ere 500 Berner ankomne til Coppet. Den 4 ventedes 700 til Rolle, og de øvrige 800 stal med det første indtræffe til Nyon. General Lentulus har begivet sig til Nyon og Coppet, for at bestemme Officerernes Qvarterer, og at aftegne Leiren imellem begge disse Steder. Frankrig synes endnu ikke at have antaget Qvarterer for 4000 Mand, men man giør sig dog færdig, efterdi man kunde have dem nødig for Freyburg, hvor det ligeledes bliver uroeligt. J Landet Ger ere endnu ingen nye Tropper ankomne; men der indtræffe daglig Mund= og Krigs=Provisioner. Regimentet af Foix arbeider paa Leiren, som er afstukken imellem Pregny og Megrin. Der ere og 4 Kanon=Baade ved Verson, hvor Hr. v. Jancourt ventes henimod den 10. hujus. Altsaa nærmer sig meer og meer det Øieblik, der stal afgiøre vor Stads Skjæbne.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Repræsentanterne have den 31. Maji overgivet til de Hr. Syndicis en Declaration; men de Undertegnedes Antal har ikkun bestaaet i 7000. Af denne Declaration sees, at de endnu blive ved de Tanker, at vi selv kunne afgiøre vore Sager. De tale aldeles intet om de Breve, som Republiken har faaet fra Canton Bern. Man skulde troe, naar man læser Declarationen, at de vare de sagtmodigste og lemfældigste Folk, dersom deres Gierninger ikke imodsagde deres Skrifter.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Af en Skrivelse fra London den 11. Jun. Jeg oversender Dem her Hoftidenden af 8 hujus, hvori De finder en omstændelig Beretning fra General Cootes, angaaende hans Seiervindinger over Hyder Aly fra den 1. Jul. 1781. indtil den 13. Januar. 1782. Whitehall den L. Jun.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Af en Skrivelse fra Generallieutenant Sir Eyre, Coore, dateret Fort St. George (Madras) den 28. Januar. 1782. Efter Slaget med Hyder Aly den 1. Jul. marscherede jeg nordlig, for at forene mig med Detaschementet, fra Bengalen. Tippo Saib havde beleiret Vandiwath, men han retirerede sig, saasnart han fik Efterretning om, at jeg nærmede mig. Jeg forenede mig den 3 August. med Detaschementet fra Bengalen. Den 20 beleirede jeg Tripassore, som overgav sig den 23. just da Hyder, Alpels Armee allerede var i Syne, for at undsætte Staden. Den 26. marscherede jeg løs paa Hyder Aly, som var ankommen med en sterk Armee. Han fandt for got at trække sig nogle Miile tilbage, og det til selvsamme Plads, hvor han havde slaaet Detaschementet under Oberst Bailie. Overtroen havde indgivet ham, at dette var et lykkeligere Sted for ham, og derfore havde han besluttet at vove et Slag 2den Gang med os, hvorudover han ogsaa havde taget en temmelig fast Position. Den 27 om Morgenen tidlig gik jeg løs paa ham. Vi fandt ham stillet i Slagtorden, og færdig til at tage imod os. Den stoed i en fordeelagtig Position, og havde adskillige dybe Grave med Vand i for sig. For at giøre Front imod den fiendtlige Armee, maatte jeg formere Linien under en hæftig Kanonade fra adskillige fiendtlige Batterier, hvilken Jld Tropperne udholdte med en utroelig Tapperhed. Slaget varede herpaa fra Klokken 9 om Formiddagen indtil Solens Nedgang, i hvilken Tid vi fordreve Fienden fra alle hans faste Poster, og havde tvunget ham til i største Hast at tage Flugten, og at overlade os Balpladsen. Vort Forliis var denne Gang større, end den 1. Jul., men det fiendtlige ringere, efterdi de fiendtlige Tropper ved deres Position stode meget vel bedækte. General Stuart har ved en Kanonkugle mistet et Been; selvsamme Kugle tog ogsaa Oberst Brown et Beenbort, hvoraf denne sidste døde. Capitain Hislop, en af mine Fløi=Adjutanter, har ogsaa mistet sit Liv ved en Kanonkugle.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Den 27. Septembr. opdagede jeg Hyder Alps's Leier, ved Sholingur, og det glædede mig, at jeg kunde slutte at hans Dispositioner, at han igien havde Lyst til en Bataille. Om Middagen brækkede jeg op med Armeen, og omendskiønt Fienden endnu var 5 Mile borte fra os, saa vare begge Armeerne dog allerede Klokken 4 om Eftermiddagen i fuld Bataille, og om Aftenen var Hyder Aly fuldkommen slaget. Ved denne Action var vort Forliis meget ringe; men Fienden har mistet meget Cavallerie og Jnfanterie. Vi have ikkun 1 Subalterne-Officeer, som er bleven; af Gemeene ere omtrent 100 blevne eller saarede.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Da jeg den 4 Novembr. havde undsat Vellore, beleirede jeg den 8. Chitor, som overgav sig den 10. Da det igien fattedes Vellore paa Provision, saa maatte Armeen endnu engang komme Stedet til Hielp. Den 2 hujus satte Tropperne sig altsaa i Marsch imod Vel lore. Fienden havde forsamlet sig et stort Antal ved Po ni=Reveret, men han retirerede sig i en Hast ved vor Nærmelse. Den 3 om Morgenen blev vor Arrieregarde, da Armeen maatte passere en stor Morads, foruroeliget af en fiendtlig Kanonade, for at gjøre os Marschen til Vel lore stridig, og at angribe vor Bagage; men alle fiendtlige Forsøge mislykkedes, og deres Tropper maatte trække sig tilbage. Vi mistede 1 Lieutenant, 19 Gemeene og 4 Heste; 2 Lieutenanter og 37 Mand bleve saarede. Den 11. ankom vi til Vellore, just den Dag, da Provisionerne vare fortærede. Her forfriskede Tropperne sig til den 13 da vi igien tiltraade Marschen. Denne Dag loed Heder Aly sig atter see med fuld Magt, og kanonerede os langt fra. Vor Armee satte imidlertid lykkelig igien over Moradsen, og angreb Fienden, der i en Hast tog Flugten. Vi forfulgte ham indtil Natten, og skiøde endnu mange Folk ihiel for ham. Vi have ved denne Leilighed faaet 1 Officeer saared, og omtrent 60 Døde og Saarede.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Oberst Crawford af det 73. Regiment har den Ære at overbringe dette Brev. Eyre Coote.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
(Saavidt af Hoftidenden.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
J en Skrivelse fra Madras af 28. Januar. mældes følgende: Vi ere meget vel fornøiede med vor nye Gouverneur, Lord Macartner. Han tager ikke imod Foræringer. De Hollændere, som have staaet Hyder Al bi, ere nu fuldkommen fordrevne fra denne Side af det faste Land i Jndien, da de have mistet deres 6 Establissementer paa Kysterne af Corommandel. Deres Forliis beløber sig til nogle Milioner Gylden. Og nu har Hyder Aly ingen Havn meere paa denne Side, hvor han kunde faae Undsætning af de Franske eller Hollænderne.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Haag den 15. Jun. Ved den fra Versailles tilbagekomne Russiske Coureer, har man faaet den bekræftede Efterretning, at Hoffet Petersborg har givet det Franske Hof tilkiende: "At, da Hoffet i Versailles forhen havde erklæret, at en særdeles Fred imellem Holland og Storbritannien var det ligegyldig, naar den var anstændig for den første, Republiken. og derved forsikkrede den om en fri Skibsfart, og denne Sag nu er kommen til sin Modenhed; vilde Hs. Majestæt med Fornøielse see, at Frankrig ikke lagde denne særdeles Pacification nogen hindring i Veien, i det den ikke alene vilde være høist fordeelagtig for begge Magter, i sær for Republiken, for hvis Beste Hs. Majestæt besynderlig interesserer sig, men endog vilde være høist fordeelagtig for de Franske handlende Undersaatters Jnteresse. J midlertid er den 12 hujus ved Staternes af Holland og Friesland disse Provintsers Præadvis angaaende det givende Svar til det Russiske Hof blevet concluderet, i hvilket en particulair Fred med Engeland bliver deelineret, og tillige mælder, at man ikkun kunde tiltræde en almindelig Fred. J denne Resolution skal og siges, at Engeland har dvælet for længe med at erklære sig paa de Præliminair Conditioner, hvorpaa en særdeles Fred skulde være grundet, og at man derfor har fattet den Beslutning, at agere fælleds med Frankrig, hvorved en particulair Fred med Engeland er bleven umuelig. Det hedder, at Frankrig, i Henseende til denne af Rusland gjorte Erklæring haryttret samme Tanker.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Fra Østerrig den 17. Jun. J Wien kommer nu et nyt Periodisk Skrift, under den Titel: Ugentlige Sandheder for, og imod, Præsterne i Wien, for Lyset, hvis Forfattere man giver den Berømmelse for Upartiskhed, i det de vel med en vis Frimodighed opdage bemærkende Feil, som den Trofne vist føler, men endogsaa saa varm roser den værdige Evangelii Forkynders sande Fortienester, at dem ikke kan lægges til Lasten galdesyg Begierlighed til at forhaane.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Amsterdam den 18. Jun. Med Efterretninger fra Colonien, Suriname, af Ja mar. og Februar. Maaneder d. A. fornemmer man i Hensende til denne Colonies Tilstand ingen gunstige Omstændigheder. Det hedder deri, Vi have stedse seet efter en fare fort i deres virksomme Forretninger, men man hø Flode, men forgieves. De andre Øer, saa og Amerika rer ikke til nogen Hollandsk Hielpeflode, hvorudover alting er sorrigfuldt og nedslaaet. De Skibe, som ligge ved denne Øe, blive under Vandet igiennemædte af Orme, for oven til fordærves de af Soel, Regn og Vind, og i Midten af Folket. Ormene ere saa hyppige i Skibene, at Menneskene selv blive plagede af dem; der ere og mange blevne læk. Provisioner ere ikke meere til Kiøbs, og til Skibenes Vedligeholdelse er intet Beeg, ingen Tiære, Olie, Farve og Tougverk meere at faae. Et Pund Søm betales med 15 Styver; et lidet Fad Salt koster 80 Gylden; et par Skoe 10 Gylden; et Pund Smør 5 Gylden, og Folket gaaer næsten nogent.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
J et Brev fra Schoutbyenacht Rietveld, skrevet den 19. April ved Curacao, mældes følgende: Her ere 4 Franske Linieskibe, nemlig le Pluton, le Marseillois, leHercule, hver paa 74, og Eveille paa 64, Kanoner, ankomne, hvorefter endnu 2 andre Franske Skibe tilligemed adskillige Transportskibe med 6000 Mand Tropper inden Borde skal følge; dog varer deres Ophold her ikke længe, efterdi de hverken finde Træe eller andre Materialier, der kan tiene til at reparere de i Slaget den 12. April, beskadigede Skibe.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Kiøbenhavn den 15. Jun. J Følge et under 22. Maji sidst allernaadigst bekiendtgjort Privilegium og Convention for en Kongel. Dansk Klædefabrik paa den saa kaldede blaa Gaard uden for Kiøbenhavn har Hs. Majestæt Kongen forlenet et opret tende Interessentskab adskillige Benaadinger. Jnteressentskabet, som tager sin Begyndelse nu førstkommende 1. Jun. overlades til Brug for denne Indretning, som skal føre Navn af: Det Kongel. Danske Klædemanufactur, den blaae Gaard med alle sine Bygninger, Indretninger, Jorder og Revenner i 30 Aar, uden videre Afgivter, end de paa Stedet hæftende aarlige Skatter, hvilket Sted tilligemed dets Indretninger Jnteressentskabet skal være forbundet til at holde i samme Stand, som det er blevet modtaget, imod at levere tilbage en Gotgiørelse for de derpaa anvendte større og virkelige Forbedringer, i saa vidt Jnteressentskabet efter denne Tids Forløb ikke hellere vilde beholde samme for den billige Vurderings Summa at 140000 Rdlr. For at faae en passende Fond til dette Manufacturs Drivt, er det Jnteressentskabet tilladt at tilveiebringe en Capital af 100000 Rdlr. til at fordeele i 2000 Actier, hver Actie paa 500 Rdlr. og blive Actiebrevene udleverede den 11. Decembr. 1783, imod Indskudets Erlæggelse, saa og Renterne betalte med 4 Procent af den Kongel. Casse indtil 11. Decembr. 1784. m. v. Til Directeurer for dette Jnteressentskab ere nu af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigste blevne udnævnte Etatsraad Wendt og de Hr. Kalkberner og Wiborg.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Helsingøer den 21. Jun. Den 16, hujus indkom fra Nordsøen Capit. Boy Svendsen, af Husum fra Mallaga. Den 17, indkom fra Nordsøen 37 Skibe, deels med Stykgods og Ballast til adskillige Stæder i Østersøen destinerede, 2 Russiske Koffardie=Fregatter af og til Petersborg med Salt, Mogens Jensen af og til Ærøeskiøbing, fra Christiansand, 51 Skibe af adskillige Nationer, deraf 1 Dansk fra Cette til Kiøbenhavn. Den 19. ankom fra Østersøen 25 Skibe af adskillige Nationer, og gik til Seils til Nordsøen 30 Skibe, deraf 1 Engelsk Cutter og Capit. Lorenz Schæfing af Flensborg fra Riga til Barcellona, og indkom fra Nordsøen Capit. Hinch af Flensborg fra Livorno til Stettin og Petersborg med Stykgods, i dito af Flensborg fra Cette til Stettin og Petersborg, Capit. Christen Nielsen af og til Kiøbenhavn fra Rotterdam. Den 20. ankom fra Østersøen 30 Skibe af adskillige Nationer. J Sundet ligge 3 Kongel. Engelske Convoy=Fregatter og 1 dito Cutter, og 1 Kongel. Svensk Fregat 50 Skibe af adskillige Nationer, Capit. Diderich Bruun af Tronhiem fra Amsterdam til Dantzig. Den 18, hujus udgik af Havnen Skipper Thomas Rasmussen og Lauriz Halme, begge af og hiem til Ærøeskiøbing. Den 19. udgik Skipper Knud Jensen af Marstal til Naskou, Hans Olsen af Tismøe fra Friderichshald. Den 21. Capit. Zacharias Storm her af Byen, med Rosiner og Citroner til Kiøbenhavn. Aalborg den 27. Jun. I Gaar blev her holdt det aarlige Landemode ved hvilket Provsten, Hr. Søren Bloch holdt en meget opbyggelig Prædiken over Texten Psal. 100. v. 4. 5. Efterat den offentlige Gudstieneste var besluttet, saa blev forbemældte Hr. Bloch, Sognepræst til Aasted og SchiærumMenigheder, creeret og beskikket til Provst i Venneberg, Herred. Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Studsgaard holdt i den Anledning en grundig og ziirlig Latinsk Tale, hvorudi han videre fortsatte sin ypperlige Afhandling de cura animarum Den til Landemodet indstævnte Provste Rettens Dom i Hvætboe Herred imod Degnen i Saltum m. v. blev hæftet og Parterne forelægges at møde til næste Landemode.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Den 19 hujus er Catecheten Lars Holm allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Budolphi Menighed i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
I Løverdags udkom det Maanedlige Tillæg No. 5 for Maji Maaned, 1 1/2 Ark. Samme indeholder: Slutningen af Pave Pius's Vl. Brev til Keiser Joseph 11. - Nogle Træk af Pave Pius's Vl. Characteer. - Tanker og Clubber. - Underretning om de Regler og Grundsætninger, hvorefter de oprettede Spinderier skal bestyres. - Forordning anlangende de fornødne Hielpemidler til de smitsomme Sygdommes Helbredelse m.v. Dito anlangende Vidners Førelse ved Retterne i Danmark. - Placat anlangende haandskrevne Codices paa Pergament eller Papiir og gamle Danske Bøger m.v. -
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Paadømte Sager i Nørre Jyllands Landsting den 15. Maji. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Den 27. Junii befandtes ved Cassens Aabning under Forsealing med Hosskrift: Herre! du veed best mine Tanker, hvorfor disse 2 Rdlr. her nedlægges; hør i Naade min Bøn. Desuden i løse Penge. Er 2 12 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Copulerede. Den 19, hujus i Aarhuus Sr. Christian Schiøstrup og Mad. Mette Svendsdotter sal. Schibbyes.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Bekiendtgiørelse. uddeeling af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogn, U Tisdagen den 2 Julii og for Frue Sogn Løverdagen den 6 Julii om Morgenen Kl. 8. da alle Vedkommende ville enten selv eller ved deres visse Bud møde hos mig, for da at imodtage hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Fra Pressen er her udkommen: Samling af de udkomne og endnu gieldende Kongelige Forordninger, Plakater, Rescripter, samt Resolutioner, Collegial=Breve og Privilegier m. v. for saavidt samme angaaer Geistligheden i Danmark, indrettet efter Lovens Capitler og Artikler i den 2 Bog. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at Johan Wandall, residerende Capellan til BudolphiKirke i Aalborg. Første Deel, som indeholder de forste Tretten Capitler.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Paa Velædle Madame Lassens til Høste march hendes Vegne som Fuldmægtig. N. S. Würnfeldt.
Jyske Efterretninger, 1782-06-28
Torsdagen den 11. Jul. bliver Aarupgaard, beliggende i Tors& lev Sogn, Øster Hanherred, stillet til offentlig Auction; den er matriculeret for 10 Tdr. 7 Skpr. Bygningerne ere alle i forsvarlig Stand, til Gaarden er fornøden Jldebrand af alle Slags, Gaarden har og sine Enemærker; Udsæden for i Aarer 15 Tdr. Rug, 19 Tdr. Havre, 9 Tdr. Byg, avles Høe 26 til 30 Læs, fødes om Vinteren 24 Fæeshøvder, 60 Faar, 6 Bester, hvortil og er overflødig Græsning om Sommeren; med Gaarden følger den biergede Jldebrand samt Afgrøden, som nærmere paa Auctionsstedet kan erfares. hen Præste=Enke fra Wiisbye i Thye, saa bekiendtgiøre, Endskiøndt mtet bliver at arve efter sal. Mad. Kloumann, for dog herved for samtlige Arvinger, at man agter at slutte dette fattige Skifte den 24. Septembr. førstkommende i SkarumPræstegaard her paa Morsøe; thi vilde Vedkommende behage at møde samme Sted og Dag Klokken 10, om de finde det fornødent at overvære dette Skiftes Slutning. Galtrup Præstegaard den 21. Jun. 1782. J. Panum.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Smyrna den 18 Maji. Vi have Haab om en meget velsigned Host, dersom Græshopperne, som igien have indfundet sig i stor Mængde, men endnu ere meget smaa, ikke gjøre vort Haab til intet. Vi tænke, at Kornet allerede skal være i Huus, førend disse Dyr blive store nok til at afæde det.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Algeziras den 24. Maji. Man arbeider allerede paa de svømmende Batterier, som skal bruges ved Gibraltars Beleiring. Der ere bestemte 7 store Skibe dertil; men alle disse Arbeider gaae ganske langsomme, efterdi vi vente henved 1000 Tømmer folk, som endnu ikke ere ankomne, efterdi Beleiringen først skal gaae for sig sidst i Sommeren, da der endnu maae giøres mange Tilrustninger.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Fra Leiren ved St. Roch den 24 Maji. Vore Verker ere til denne Time anseelig blevne formerede, og det Kongel. Artillerie=Corps har ligeledes bragt Arbeidet paa Vaabenpladsen i Stand. De Beleirede arbeide ikke mindre ivrig saavel paa Klippen, som imod Havsiden. De opkaste nye Brystværne, ja endog slutte deres Havne til. Den fiendtlige Jld, som har været meget levende, har dræbt i Mand for os, og saaret 14, og Oberst Eroles er den 9, ved en Recognostering bleven saaret.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Aranjue; den 4. Jun. Siden for 8 Dage ere her 3 Courerer ankomne til det Spanske Ministerium og til den Franske Ambassadeur, hvis medbragte Depescher skal sigte til Fredsforslage.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Florenz den 8 Junii. Cistercienserne og Parlotterne have faaet Storhertu5. Julii. gens befaling, ikke meere at antage Novicer, og at sende dem, som allerede have gjort Profes, igien tilbage i Verden.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Af en Skrivelse fra Genf den 11. Junii. Den 6. have 1020 Respræsentanter, hvoriblandt vare 300 nye Borgere, overleveret en skriftlig Begiering til Syndicis og General=Procuratoren, hvori de anholde omen 4 Maaneders Udsættelse paa det i April oprettede Sikkerheds Raad, hvilken og den 7, hujus i det lidet Raad, og i Gaar i Raadet, de 200, der ikkun bestod af 4 gamle, og 44 nye, Raadsherrer, er bleven bevilget. Repræsentanterne betiene sig i denne Begiering af det Udtryk: At vi ei ufortøvet skal blive omringede af fremmede Tropper, og i det Øieblik, da de overleverede Begieringen den 6. hujus, vare de allerede tildeels omringede. Jmidlertid maae vores Skjæbne nu snart afgiøres. Repræsentanterne ville vel lade Gaderne opbryde, for at afværge Bombernes Virkning, de ville ikke lade noget Menneske, der endnu er dygtig til at bære Vaaben, udaf Staden, og de have udrustet Barker, for at forsvare sig paa Søen, som de med Kanoner kunne bestryge, men man troer, at de blot giøre det, for at tilveiebringe sig en saa god Capitulation, som mueligt. Sikkerheds=Raadet har udsat for enhver Tienestgiørende daglig 1 Gylden og Brød.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
General Lentulus's Hovedqvarteer er paa Slottet i Coppet, og hans 2200 Schweitzere campere imellem Nyon og Coppet. Grev Marmora ligger i Vien, han tager overmorgen sit Hovedqvarteer i Chareau Blaue, og samme Dag indtreffer Grev Pallissera endnu med 2000 Sardinier, og i det seeneste skal den 19. den Franske Cordon være fuldstændig. Canton Bern indspærrer, Genser=Søen med 6 Barker.
Jyske Efterretninger, 1782-07-05
Fra Schweitz den 13. Junii. Den 11. hujus har den Franske General Jaucourt og den Sardinske General, Greven af Marmora holdt en mundtlig Samtale med hinanden, og raadslaaet om, paa hvad Maade Staden Genf kan bringes til Lydighed, uden at skride til det yderste, hvilket for begge Parter kan være af de slemmeste Følger. Jmidlertid synes det Parthie, som er Herre af Staden, at gjøre Anstalter til at fordrive Magt med Magt, og paa det intet skal hindre i at forsvare Staden, have de ladet omhugge alle paa Stadens Muure staaende Træer, som ellers gjorde en fortreffelig Spadsergang.