Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-13
Hertugen af Montebello (Lannes) forsvarede Landsbyen Esling, og Hertugen af Jstrien (Bessieres, som fra Spanien er kaldet til Tydskland,) dækkede Sletten og Staden Enzersdorf. Fjenden havde 200 Kanoner og omtrent 90,000 Mand, Livningerne af alle Østerrigske Armeekorps. Kyrasseer-Divisionen Es pagne gjorde flere skjønne Angreeb, og borttog 14 Kanoner. Generalen blev dræbt i Spidsen for sin Division. Samme Skjæbne havde Brigade General Faulers. Kl. 8 om Aftenen endtes Fægtningen, og vi vare Herrer af Valpladsen. Om Natten gik General Oudinots Korps, Divisionen St. Hilaire, 2 Brigader let Kavallerie, og Artilleriet over de 3 Broer. Den 22de Kl. 4 Morgen søgde Fjenden flere Gange at erobre Stor=Aspern. Kjed af at forsvare sig, greeb Hertugen af Rivoli selv an, og kastede Fienden, hvorved General Legrand med sin bekjendte Koldblodighed og sit uforfærdede Mod udmærkede sig. Div. Gen. Boudet fik Ordre at forsvare Eslingen. Da man bemærkede, at Fjenden fra Høire til Venstre indtog et stort Rum, blev det besluttet, at bryde hans Centrum. Hert. af Montebello udførte dette med Gen. Oudinot paa sin venstre Fløi, Boudet paa den høire, og St. Hilaire i Centret. Fjenden kunde ikke engang taale Synet af vore Tropper. J et Moment laae Alting og verende. Kyrassererne nedsablede 3 Jnfanterie-Kolonner, Det havde været ude med den Østerrigske Armee - da Kl. 7 om Morgenen en Adjutant meldte Keiseren, at en Mængde store Træer, som ved Wiens Jndtagelse vare afhugne, og laae ved Flodbredden, vare bortrevne af den stigende Donau, og havde beskadiget Broerne. Donauens periodiske Stigen, pleier ellers sædvanligen først at skee, naar Sneen midt i Junii smelter paa Bjergene. Ved Broernes Gjennembrydelse vare alle Reservepark, en Deel af det svære Kavallerie og hele Hert. af Auerstadts (Davoust's) Korps holdte tilbage paa høire Donaubred. Dette skrækkelige Uheld bestemte Keiseren til at standse Bevægelserne fremad. Han befalede Hertugen af Montebello, at forsvare Valpladsen, og støtte sig med høire til Eslingen, med venstre til en Høi, som Hertugen af Rivoli besatte. Cartoucherne for Kanonerne og Jnfanteriet kunde ikke mere komme over. Fjenden var i den skrækkeligste Forvirring, da han erfarede, at vore Broer vare brudte, Svagheden af vor Jld og vor Armees Sammenrykning og vertydede ham derom. Hans Kanoner, som alt vare i fuld Rettrade, kom atter frem i Linien, og fra 9 Formiddag til 7 Aften gjorde han uhørte Anstrængelser, som understøttedes af 200 Kanoner, for at kaste vor Armee. Men alt dette geraadede ham til Skjændsel. 3 Gange angreel han Eslingen og Aspern, og 3 Gange fyldte han dem med sine Døde. Fusiliererne af Garden under GeneralMouton kastede de Østerrigske Grenaderer, de eneste friske Tropper, Fjenden endnu havde tilbage. J Eslingen lod General Gros 700 Ungrer springe over Klingen. Tirailleurerne under General Curial gjorde her deres første Vaaben-Forsøg, og viiste Kraft. Fjenden gjorde 40,000 Kanonskud, efterat vi vare i den Nødvendighed, at opbevare vor Munition til uforudseete Tilfælde. Om Aftener tog Fjenden sin gamle Stilling, og vi bleve i Besiddelse af vores Valplads. Militaire af øvet Blik vurdere Fjendens Tab til 12000 Dræbte. Fanger have udsagt, at 25 Generaler og 60 Stabsofficerer ere dræbte eller saarede. Feldtmarschal. Lieutn. Weber, 1500 Mand og 4 Faner, ere i vores Magt. Vi have 1100 Døde og 3000 Saarede. Den 22de om Aftenen Kl. 6 blev et Laar afskudt Hertugen af Montebello. Amputationen er gjort og han er uden Fare. Da han paa en Bærebør bragtes for Keiseren, stode Taarer i Hs. Majestæts Øine, og han sagde til de Omstaaende: "Mit Hjerte maatte træffes af et saadant Slag, om jeg paa denne Dag skulde overgive mig til nogen anden Sorg, end den for min Armee. Keiserens Nærværelse bragte igjen Hertugen til sig selv Han kastede sig om sin Souverains Hals, og sagde. Jnden en Time mister De en Mand, der døer med den Hæder og den Overbeviisning, at han var Deres beste Ven Divisions-General St. Hilaire er saaret. General Durosnel, Keiserens Adjutant, er bortreven af en Kugle(Han er, som bekjendt af Østerrigernes Relationer, i Disses Fangenskab). Broerne kunde ikke igjen istandsættes om Natten; Keiseren befalede derfor Armeen den 23de at gaae over til Øen Jn der Lobau, og at beholde Brohovederne i sin Magt. Broerne istandsættes, og man vil Jntet foretage sig, før de ere sikkre for Vandet, og Alt, hvad der kunde foretages imod dem.