JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
4 Værelser med 4 Senge og et med 6 Senge 27). Langs med alle disse enkelte Kamre, løber en lang Gang, hvorfra Indgangen er til Kamrene for de Afsindige. Gangen er tilstrækkelig lys. Den har 11 dobbelte Fag Vinduer, som vende ud til Mandfolkegaarden. Den er 84 Alen lang og 4 Alen bred. Om Vinteren er den luun, da de til de Afsindiges Værelser, anskaffede nye Kakkelovne vende med deres laasede Dørre til Gangen, og saaledes indlægges i Kakkelovnene fra Gangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J denne Badestue er Gulvet skraaliggende med murede Kanaler under et bevægeligt Brædegulv til Vandets Aflød under Badekarrene. Tvende Styrtebade ere og her anbragte; men kunde man ikke, ligesom i Hamburg, lede selve Vanddampe ind i Badekammeret til universelle og locale Dampsvedebade? – ligesom man vel ei heller burde savne en Douche. *) Das Hamburgische Aurhaus und dessen Einrichtungen beschrieben von A. C. Martens, Hamburg, 1822 pag. 15 osv. Bericht uber die nenen Damp bader usw.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Kritische Beurtheilung des Unterschieds Russischer, Ofendampfader und Dampskesselbader pp. von H. Jeise. Altona 1827 p. 24 osv. Burde ikke til denne Dampkjedel ansættes en fæst, Mand, der har noget mekanisk Nemme. Saameget Maaskee kunde Douchen paa en meget sinpel Maade tilvejebringes ved en Ledning fra det paa Loftet staaende Vand-Reservoir, Hospitalet villvist heller ikke i Fremtiden savne et portativt Styrtebad og en portativ Douche med Luftkjedel og Thermometer, for at kunde anvendes paa denne eller hin Afdeling, hvor Lægen fandt det, hos en eller anden Patient, fornødent, Et Af- og Paaklædnings-Værelse savnedes ikke ved Siden af det egentlige Badeværelse. Monne Kakkelovnene i stræng Vinter kunde tilstrækkelig opvarme disse Værelser, Kund maaskee ikke Opvarmning med varm Luft her have været passende? Da jeg saae Badeværelset var det under Reparation. Jeg veed ikke om, naar Badningen er i fuld Gang, der hensættes en eller flere Senge til de Patienter, som have benyttet varme Bade tru
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Da de Afsindige have for nær berørt Kakkelovnen, havde man gjort den Erfaring, at det var rigtigst at sætte et Træegitter imellem dem og Kakkelovnen. J selve Bygningen er 8 Værelser med 2 Fag Vinduer hvert til 6 Senge, altsaa Plads til 48 Patienter, et Kammer til Opvaskning, og en Gang, aldeles som i den modsatte Fløj Paa Loftet er anbragt det fornævnte Vandbeholdningskar, hvori Vandet postes fra en udenfor anbragt Brønd. Fra dette Reservoir ledes ved Kobberrør til 2de Tønder Vand til Styrtebadene. Fra 1 Tønde fyldes Dampkjedlen og de 4 Badekar, og langs over Loftet løber som jeg erindrer maatte Den, som i adskillige Aar har havt at bestille med Dampkjedelen, forlade Hospitalet, fordi Communen, fra hvilken han var sendt hertil Helbredelse, forlangte ham hjem. fornævnt til den anden Ende af Bygningen relser. M. Til sidstnævnte Bygning støder en Kobberrør, for at afgive Vand til OpvaskervæTværbygning, som er 34 Alen lang, 12 Alen bred og 6 Alen høi. Indretningen er aldeles som i den til den fornævnte Østre-Fløi. Den har en Hjørnestue, hvori der er 6 Afsindige, et Værelse lige forGangen til 4 Afsindige, fremdeles en stor Stue til Spise- og Forsamlingsstue. J alle Forsamlingsstuer har man ladet indrette Trægittere omkring Kakkelovnene, forsynede med Laas og Nøgle. Endvidere er der ved Indgangen til dette Sygehospital opført en Bindingsværks=Bygning hvori er Boelig for Portneren; en liden saakaldet Talestue, hvori Slægtninge og Bekjendtere kan efter Lægens givne Tilladelse), see og tale med Patienterne. Ogsaa er i denne Bygning Obductionsstue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Indenlandske Efterretninger. Odense. Ved Aarsfesten paa den Lahnske Stiftelse for hielpeløse Børn i Gaar hørtes med almindelig Deeltagelse Hr. Justitsraad og Borgemester Reimuth, som i en til Stedet og Tiden saare passende Tale, med livfulde Træk og Varme skildrede "Sands for det Offentlige, hvis ønskelige Udbredelse er af saa velgjørende Følger for det Hele. Fra Aalborg skrives under 8 Dec., at om Natten og i Morgenstunden havde det blæst en Orkanstorm med vestlig Vind, hvilken allerede bebudede sig Dagen forud med et særdeles svært Høivand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J den følgende Avis, 9 Dec., meldes: Atter igaar gik Limfjorden over sine Bredder og overstrømmede det tilstødende Lavland. Vandet stod høiere, end nogensinde forhen iaar, og næsten som Stormatten den 4de Februar 1825. I Aalborg stode de nederste Pladse og Bryggen, ganske under Vand; Toldboden var omflydt og til de nederste Steder ved Vesteraa kunde man ikke komme anderledes end i Baade. Om Eftermiddagen faldt Vandet igjen til sin sædvanlige Høide. Natten forud for Høivandet blæste det haardt af Vesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Blandede Efterretninger. Ridende Artilleri i England i Midten af det 17de Aarhundrede. Da efter Karl den 1stes Død Borgerkrigen, med Skotland begyndte, brugte Skotterne et Angrebsvaaben, som synes at have Lighed med det i de sidste franske Krige anvendte ridende Artilleri. Burnet i sin "History of his own time fortæller, De havde ogsaa et Slags Kanoner af Blik (white iron), fortinnede (tinnet), og omsnoede (chorded) med Læderremme, saa at de kunde afskydes to til tre Gange. Dette Skyts var let og blev ført paa Heste. Da de komtil Newburn, forhavsede de Engellænderne ved et saadant Artilleri-Angreb, at hele Armeen kom i Uorden, og paa det tilsomste tog Flugten, ja deres Anfører Sir Thomas Farfax nægtede ikke at hans Knæer rystede endnu paa den anden Side af Tee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Angaaende den irlandske Emancipationssag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J dette meget omtalte og drøftede Anliggende har nylig en Grev Ferdinand, dal Pozzo, talet et Ord, som fortjener at paaagtes, men næppe vil frembringe større Virkning end alt det andet, som hidtil er sagt. Brochuren er trykt i London hos Murray paa engelsk og fører følgende Titel: "Katholicismus i Østerrig, eller Samling af Kirkelovene i den østerrigske Keiser stat, ledsaget af en Undersøgelse om den engelske Regjerings Rettigheder og Pligter imod de irlandske Katholiker. Grev Pozzo hører ikke til Pavemagtens Tilhængere; han er Katholik, ikke Papist. "Ligesom den østerrigske Keiser, siger han, nyder den Ret, i alle Ting at styre, sine protestantiske Undersaatters Anliggender, saaledes maa dette ogsaa være Tilfældet med Katholikerne i England, og Paven ikke have Ret til at blande sig i Nogetsomhelst." Under denne betingelse er det ingen Tvivl underkastet, at jo Emancipationen snart vilde komme i Stand, men hvor ere i Jrland de Præster, som ikke hænge ved Rom, hvor den Fornuft, der tænker paa for Alvor at løsrive sig af det papistiske Aag: Beviis, at den katholske Religion, er af guddommelig Oprindelse. Dette sælsomme, man kunde sige overflødige Beviis har en Grev Karl Maggi paa en noget overraskende Maade søgt at føre. Han har nemlig i Brescia udgivet et Skrift, betitlet: "Ladivinit della catolica religione provata con laconversione di S. Paolo, d. c. Den katholske Religions Guddommelighed, beviist af den hell. Pauli Omvendelse. Vi maae bekiende, at det er en original Jdee, paa Grund af Sauls Forvandling til en Paulus, at ville godtgjøre de romerske Kirkedogmers Guddommelighed. Men for Jtalienerne maa Sagen dog have haft noget tiltrækkende, siden allerede det andet Oplag af dette Verk er udkommet. Nyttig Opfindelse for sultne Læsere. pirfabrik, har opdaget en ny Egenskab hos Kartoflerne. Han forfærdiger nemlig af deres renEn Hr. Bareta i Frankrig, Eier af en Pa at kunne bringe det til Skrivpapir. Kunde han blot drive det endnu videre og gjøre dette Katoffelpapir spiseligt, da vilde vore Archiver tillige vorde Nødsmagasiner i dyre Tider, og sede Masse et stærkt Pakpapir, og mener ogsaa den Leipziger Messe forvandles til det største Spisetorv i Europa. Men vee al literær Hæder, thi mangen Poet kunde blive sat i den Nødvendighed at fortære sin egen Operal Dog Boghandlerne vilde see sig sikkrede, intet Verk blev til Maculatur. Vore Recensenter vilde da sige: "det Verk duer intet, men smager godt. Kort sagt, det vilde være den alleruhyreste Revolution, som nogensinde kunde skee i Verden. forudsige det ved Revolutioner, Hurtigt Arbejde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Selskabet for Kunsterne og Agerdyrkningen i Charlestown har faaet tilsendt et Par Damesko af Maroquin, som paa een Dag vare forfærdigede af Skindet af en Ged, der endnu var levende samme Dags Morgen. Jnden tolv Timer er altsaa Dyret dræbt, Huden aftrukken, beredt til Skind og deraf syet et Par Sko. (Gid dette skjønne Exempel maatte vorde efterlignet af de kjøbenhavnske Skomagere!) om Rainer gjøre i denne Tid stor Lykke i Engelland. J tolv Uger have de i London fortjent 15,000 Fl. og de komme i de fornemste Kredse. De have, understøttede af Mosheles, udgivet deres Sange i en derværende Musikhandel, og disse gjøre overordentlig Opsigt. Kongen har foræret, alle hine Tyroler nye Dragter af det fineste Klæde og af Farve som Windsor Uniformen med Sølvknapper, hvorpaa Monarkens Navn. Deres Belte er broderet med Sølv og foran paa samme er det Kongelige Vaaben i massivt Sølv. Man gjorde særdeles meget af dem. De agte at blive der en Deel af Vinteren, og da at reise over Holland og Frankfurt hjem til Tyrol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J to Qvarterer i Paris have adskillige Da De saa berømte Tyrolersangere Sødskenerne (Merk. Jul. 1827.) Om til det gode, eller til det onde? Hvo kan mer gjort Forsøg paa, at gaae Huus for Huus og samle Bidrag til Grækerne. De have fordeelt Gaderne imellem sig, gaae personligen op i hvert Huus og søge at godtgjøre deres Berettigelse ved et Vidnesbyrd fra Præsidenten for Grækercommitteen, Hr. Terneaux. Endog den mindste Gave imodtages. (Efter de nyeste Beretninger ønske Grækerne helst Penge, da man som paa Fastlandet.) Medailler, der skulle forestille de mærkværdigste Kobberstikker Barre i Paris vil udgive tolv sen skeer med Moses, Ahron og David.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Til Paris ankom nyligen en Kone fra Savoyen, som er 113 Aar gammel, og havde gjort denne Reise til Fods. Hun blev forestillet Kongen og faldt paa Knæ for Hertugen af Bordeaux, hvis Bedstemoder, hun havde baaret paa sine Arme. Hun kan endnu gaae 5 Mile paa een boer, til Turin, 11 Mile i to Dage. faaet Tilladelse at opføre ved Petersborg en Bygning, som koster 64,900 Rubler, og han forpligter sig at betale dertil 30,000 Rbl., mod at han kan afbenytte den i sex Aar til sine Ridekonster. ris, overgaaer næsten al Beskrivelse. Den har havt Besøg af den hele Orleanske Familie; den er med et talrigt følge spadseret fra Paris til St. Cloud, for at vises Kongen. En Deputation fra Videnskabernes Academie forføiede sig ligeledes derhen, for at forklare Hs. Majestæt Mærkværdighederne ved dette Dyr, og GeoffroSt. Hilaire var Taleren. Han og Monges have ladet trykke Smaaskrifter om Giraffen og paa Vaudevilletheatret er opført et Stykke la Giraffe. Ogsaa i Modens Rige er den bleven optagen. Man har Giraffe-Uhrnøgler, GiraffeBrystnaale, Armbaand, Pengepunge &c. Endog paa Dameklædernes Besætning findes Giraffer. Dette Dyr er det første som levende bragtes til Frankrig; men i Jtalien underholdt mod Slutningen af det 15de Aarhundrede Storhertugen, af Florenz en levende Giraffe. Af Historien veed man, at Julius Cæsar, 708 Aar efter Roms Den Opsigt, som Giraffen har gjort i Pa Den bekiendte Konstberider Tourniaire har Dag, vandrer ofte fra den Landsby, hvor hun Personer i det gamle Testament, og Begyndelkan kjøbe der alle Fornødenheder ligesaa billigen Lebens (Fryd dig ved Livet), som engang gjen ved Triumpherne over africanske Fyrster. Opbyggelse bragte een til denne Stad, for at more Romerne. Under de paafølgende Keisere, brugtes Giraffen hyppigen i Circus=Spillene og Forfatteren til Sangen Frent euch des lød over hele Europa, Usteri, er d. 29de Juli d. A. død i Rapperwyl, hvor han var Raads Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Kjøbenhavns Børs, d. 14 December 1827. Species 220 a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 154 1/2 165 Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 48 1/2 Rbs. Tegn. Dito Dito . . . . . Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 pC. Dito nye . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier, - i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 66 1/67 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 9696 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 104 1/2 106 i Banco. Dito Dito. . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. 76 76 3/2 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. fransk Lystspil, en Oper &c. drukket, gaaer et Tæppe op, der opføres et gives hos Baron Qvintello paa hans Landsted ved herre, i en Alder af 66 Aar. Han havde havt Opsigt over mange Skoler og Kunstanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Det største Aften Thee-Selskab i Europa Lissabon. Det varer fra Kl. 7 om Aftenen til Kl. 4 om Morgenen og Selskabet bestaae sædvanligen af 500 Personer. Naar Theen er
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 101. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 December 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c. alt med Hensyn til Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Fortsættelse om Bidstrupgaards Hospital. sin Nedgang til de meget vel indrettede LatrinBygninger ved Foden af Bakken. Jeg bemærene var forsynet med Laas og Nøgle *) Mig forekom det ikke passende at betalende Patienter af Stand skulde have fælleds Nedgang med alle de andre Afsindige til Privet=Lokalet, og da Overlæggen, har indført den efterlignelsesværdige Orden, at de Afsindige, som ere istand dertil, saameget som mueligt vænnes til at gaae paa Lokummet, vilde det saameget mere være at ønske, at for betalende Patienter af Stand kunde indrettes særegne Privet-Aflukker paa et for dem passende Sted. Kunde man ikke her benytte den forhen nævnte Caseneuvske Vandhuus-Jndretning, som er anbragt ved Anstalten for de Afsin kede fem Afdelinger for hvert Kjøn, hvoraf den Fra Sygestue-Gaarden har ethvert KjønPienitz kunde være Vidne dertil. den Grad, at jeg vil ønske, at en Heinroth og Patienterne vare reenlige paaklædte. ved Bygningen, ej giver nogen Stank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
J Kamrene undersøgte jeg Sengestederne med Tilbehør. Halmmadratser, Krølhaarsmadratser, Underdyner, Hovedpuder, Overdyner eller dige i Slesvig, da en saadan, endskjøndt den er nær J Mandfolkegaarden kunde der vel til almindelig Gaardsrum aldeles mangle. Uddunstning. Brug hensættes nogle dertil indrettede egne Ballier, eller en Kumme med Afløberende, hvori de Afsindige bleve holdte til at lade deres Urin, istedetfor at de nu udtømme den paa Jorden og ved Plankeværket, der vist frembringer om Sommeren en ubehagelig Kunde man ikke i Midten af denne Plet anbringe den før omtalte Soelskjærm, eller ved Plankeværket nogle Marqviser, eller et Slags Træskure, hvor Patienterne kunde tye hen og søge Skygge, som disse gang, belagt med Strandsand *). Gaardsrummene havde i deres Midte en aflang Græsplads, hvoromkring var en Spadsere Saavel her i disse Gaardsrum, som i hele Hospitalet hersker en Reenlighed og frisk Luft i Tæpper, alt var reenligt og vel holdt. Lage nerne skiftedes i Almindelighed hver 3die Uge; hos de Ureenlige saa ofte det var fornødent. Med reent Kroplinned forsynes Patienterne een Gang om Ugen, eller saa ofte det behøves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Den i Hospitalet indførte saakaldte Huus orden for Patienterne, er følgende: Patienterne maa i Vintermaanederne staae, op Klokken 7, og i Sommermaanederne Kl. 5, de blive under Opvartningskarlenes Tilsyn, eller ved Hjelp, vadskeede, Haaret kæmmet, og paaklædte, og derpaa førte ind paa Forsamlingsstuen; deres Senge blive redte og Kamrene reen gjorte og udluftede inden Kl. 7 om Sommeren, og Kl. 9 om Vinteren. Hos de Patienter, som formedelst Kuur, maa holde Sengen eller forblive paa deres Kamre, gjøres reent saa ofte om Dagen, det er nødvendigt; Patienterne lægge sig til Sengs om Sommeren Kl. 9 og om Vinteren Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Naar Patienterne om Morgenen ere paaklædte og indførte i Forsamlingsværelserne, modtage de deres Frokost og Theevand eller varme Øl, enhver af sin Opvartningskone; man sysselsætter dem derpaa om Formiddagen saa meget som mueligt indtil Kl. 12, da Middagsmaden. uddeles ligeledes ved Opvartningskonerne til de Patienter, som nyde simpel Kost, og Kl. 1 1/2 til dem der nyde den bedste Kost; Søbemaden spises af Tinskaale, der holde en Pot, og med Jern fortinnede Skeer, Kjødet eller Eftermaden leveres dem paa Tintallerkener, men dette maa de spise uden Kniv og Gaffel, paa nogle Faa nær, man veed ikke vil misbruge dem, men dog kun under Tilsyn. De fleste af Patienterne spise tilsammen paa Forsamlingsværelserne ved Borde, de øvrige i deres egne Kamre. Om Eftermiddagen Kl. 4 drikke de Theevand, nogle, der selv kunne forskaffe sig det, tillades det at drikke Kaffe, men ikkun som Belønning for god Opførsel og Flittighed i paalagt Arbeide. Aftensmaden modtage de Kl. 67. *)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Man har i de fleste Anstalter for Afsindige fundet det gavnligt hist og her i Bygningen at lade opslaae en trykt saakaldet Huusorden, som indeholder det Væsentligste af Foranførte, 1) Naar de skulle staae op; 2) hvorledes de skulle staae op; 3) kjæmmes; 4) vadskes; 5) paa klædes; 6) naar de skulle gaae til Middagsbordet, efterat de atter have vasket deres Hænder og gjort deres Fodtøi reent osv. At saadan Orden finder Jnteresse hos de Affindige, har jeg ved et Besøg i enkelte af disse Stiftelser i Udlandet erfaret, da jeg af enkelte Afsindige, i den Formening, at jeg var kommen der for at helbredes, er bleven henviist til disse opslagne Jnstruxer. De betydede mig, at jeg skulde holde mig dem efterrettelig, ellers vilde Lægen blive vred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Sygehospitalets Bespiisning er ypperlig; jeg vilde ønske, at Du selv faae hvorledes Bespiisningen efter Directionens senere Bestemmmelse bliver udført. Til sin Tid og paa et andet Sted vil jeg ei alene have Leilighed til at tale om Bidstrupgaards simple Bespiisning, men og om Reglementet for bedste Forpleining sammesteds for de Afsindige. 2) Hospitalets Bespisning, for de Syge, staaer ikke i nogen Maade tilbage for Frede*) See Penia 1821. Pag. 7172.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Reservelægen saavelsom Kandidaten kunne, naar de ønske det, erholde denne Forpleining, hvorved derkan haves et Slags Kontrol med dens Godhed. riks Hospital. Kun et tillader jeg mig at spørge, var det ikke rigtigt at de mange incurable Afsindige, Epileptiske o. s. v., hvoraf en stor Deel ere af den simplere Stand, gaves den til deres forrige Levemaade glementerede Kost? Til et godt Stykke Rugbrød, kunde de jo, naar jeg maa betjene mig af Riegels's Ord: altid have en riig og uforanderlig der var een og samme Drøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
De fleste af disse Jndivider maa jo som Jncurable til sin Tid fjernes fra Sygehospitalet, og derefter maae de jo vænnes til ver i det Hele befinder sig bedre ved. Afbenyttes disse Mennesker til svære Haandarbeider i den frie Luft, kan vist ikke Hospitalskosten tilfredsstille deres Graadighed. Ogsaa den meest rasende Afsindige pleier at blive meere (3de Sang 2 B.) "har Skrotten fuld." vil være passende for den Afsindige især forden Jncurable, naar man ikke af andre Grunde fandt sig beføjet til at give ham mindre Portioner, tør jeg antage for rigtigt, ligesom og at det vil være en stor Besparelse for Stiftelsen, naar man gav dem simpel og let den fornødne Drøielse."der spise sammen ved et Bord, har Directionen viist den Opmærksomhed, som jeg har seet paa Sonnenstein, hos Hr. Goergen i Wien For Patienterne af den finere Klasse, bekostelig Mad, som havde, som Riegels siger: At denne Afdeling i Spise-Reglementet, roelig naar han, som Gunild i Peder Paars den grovere Kost, som deres graadige Ma Portion (Mad), hvori der til alle Ti vante simple Bespisning og ikke den re og i Slesvig, nemlig: at Bordet dækkes med pene Dreiels Duge og Servietter, og at her ei heller manglede de til en slig Dækning hørende Terriner, Fade, Sauceskaale, dybe Tallerkener, Potageskeer, alt peent forarbeidet af Tin. Knive og Gafler ere tilladte og efter de der ofte tilstædeværende Lægers Anordning bestemmes, om en eller anden af de ordentligste og roeligste Patienter kan øse op og lægge for ved Bordet, eller om Opvartningskonen skal gjøre det. Man har først forsøgt denne Samspisning ved et Bord med Fruentimmer-Patienter, og nu ogsaa anskaffet, først til 12 Mandspersoner, Bord. Du vil erindre det gamle Ordsprog; Rom blev ikke bygget paa een Dag." Nok at man øjner Bestræbelsen at ville efterhaanden, det Gode og Hensigtsmæssige. Rugbrød, er af ypperlig Beskaffenhed. Fra Maden komme vi til Drikkevarerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Den første og fornemste Drik i et Hospital for Afsindige, siger Heinroth, er "Guds klare i og i Nærheden af Roes-Kilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Det bedste klare Kildevand mangler Bidstrup ikke. Paa Bakken tæt uden for den nordre Ende af den vestlige Bygning er en muret Brønd af 18 Alens Dybde med en Opstander, der gaaer 8 Alen over Jorden, og hvorfra det fornødne Vand postes i Render til Vandbeholdningskarret over Bade=Indretningen, samt et Vandbeholdningskar, der er anbragt. under en Brædeaflukning over Brønden, og hvorfra Vandet ved Render under Jorden føres Vand," og hvor finder man det vel bedre end Hospitalets Brød, saavel Sigtebrødsom saameget Omstændighederne tillade det, fremme et lignende Inventarium til et passende dækket til Kjøkkenet; paa dette Sted findes tillige en Malmhane, som ved Omdreining giver det Vand, der skal bruges udenfor Bygningen. Man mener og at der vil blive anbragt Render under Jorden for at lede Vandet ind i Opvasker=Kjøkkenet i østre Sidebygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-18
Den gode ublandede Melk kan heller ikke savnes paa Bidstrup, og maa især ogsaa give en herlig Sommerføde. Øllet brygges i selve Stiftelsen. Til dettes saavelsom Kjødets Opbevaring ønskede jeg mig i Nærheden af Hospitalet, hvor der er meest Skygge, anbragt en dyb Jis kjelder. Vel saae jeg en af Kampesteen muret Kielder eller Hvelving med Jord-Bedækning ligeoverfor Jndkjørselen til Lemmehospitalet, som benyttes til Opbevaring af Smør, Kjød og Grønsager, men en vel indrettet Jiskielder i Nærheden af Sygehospitalet vil vel have Fortrinnet. Da jeg før har nævnet Drikkevand, rinder det mig i Tanke, at i fornævnte Beretning af Hosp. specielle Direction P. 27, gjorde denne sig Haab om i Nærheden af Jssefjorden at kunne have Leilighed for Patienterne til Ferskvands- og Strandvaandsbade. Jeg mener selv en stor Deel af dem i Lemme hospitalet kunde ogsaa have Gavn af disse Bade. J Jssefjorden lod sig jo lettelig indrette et Sommer-Strandbad, det lod sig bedste udføre ved en Flydebroe med tillukte Badekamre, ligesom det der haves til Brug ved Kjøbenhavns almindelige Hospital.