Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-04-19
I Kjøbenhavns nyeste Skilderie, Nr. 50 og 51, haves interessante Anmærkninger til den i disse Aviser Nr. 44 aftrykte Svenske Deklaration mod Rusland. Buxhovdens Proklamation - hedder det - præker ingenlunde Oprør men formaner til Fred og Orden. At begynde Krig uden Krigserklæring, ved List og Forræderie er en Grundsætning, hvortil Kongen af Sverrig selv har bekjendt sig, ved de Æresbeviisninger, han odslede paa Anførerne for den Røverhorde, der havde plyndret Kjøbenhavn, ved den Tilflugt han gav den i sine Havne og ved sine bekjendte Noter til Grev Bernstorff. - Hvad skal man tænke, spørges der, naar det svenske Kabinet taler om prøvet Oprigtighed og Trofasthed, Pro ven er ikke faldet ud til Sverrigs Fordeel. 1801 lod det Danmark i Stikken; og saavel da, som 1807, var dets trofaste Konge, paa hiin Side Sundet, Øienvidne til de Voldsomheder og Plyndringer, der udøvedes mod et Naboe. rige. Kongen af Sverrig har en underlig Jder om sin militaire Vigtighed; hvorfor forsvarede han ikke Pommern - sit eget, for han tænkte paa at forsvare de Andres - Hvad den Beskyldning angaaer, at Alexander havde Russernes krænkede Ære at hævne, da Fienden havde kaldt dem Vilde og Barbarer, da gjør det Keiserens Hjerte udødelig Ære, ikke at opoffre Millioners Vel for Ords Skyld, ikke at tage Hensyn til hvad man i Fjendtlighedernes Øieblik har sagt. At Kongen klager over, at man ikke meddeelte ham Underretning om Tilsitfreden, beviser kuns at han ansaaes som en Biperson i det hele tragiske Skuespil, fordi hans hele Medvirkning i Krigen næsten ikke bestod uden Ord. Den Roelighed, Kongen lovede sig af sit Lands geografiske Beliggenhed, var i Henseende til Danmark ikke andet, end en listig Tilbageholdenhed, et fjendtligt Sindelag under Neutralitetens Maske. Videre - Fortjene de Skuder der krydsede ved Rugen, at kaldes, Krigskibe, der understøttede Ruslands Foretagender, Var Ruslands Trang saa stor, at det maatte hente sine Vaaben fra en Afkrog i Norden, fra 3de Svenske Arsenaler Mon Gustav 4. havde havt en bedre Skjebne end Karl 12. ved Pultava, om han havde vovet at nytte det Øjeblik, da Ruslands Grændser og Hovedstad vare blottede". Ere de Bebreidelser, Kongen gjør Frankerige, ikke fuldkommen anvendelige paa hans Engelske Allierede. Kongen taler bestandig om Fastlandets Undertrykkelse, men glemmer ganske Havets. Disse Beskyldninger erindre Anmærkeren om en engelsk Jæger-Officeer, der efter Kjøbenhavns Kapitulation skiændte ganske forfærdelig paa de Danske, fordi de havde skudt paa de Engelske i Clasens Hauge, med Skraa. Das ist kein Kriegsmanier. Das thun nur Bürger und Studenten. (Skuddene, kom ellers fra Kanoneerbaadene.) Men at beskyde en uskyldig Stad med Brand=Raketter, er det da Krigs skikke spurgte en tilstædeværende Dansk. Ja, das istKriegsgebrauch", svarede den Tydsk Engelske Helt ganske martialsk. - For Resten er Sverrig ved sit Forhold 1801. og 1807, oprindelig Skyld i, at den Danske Søemagt ikke meere er til. Kongen lover at formaae Engelland til, ikke at sende Krigskibe til Østersøen; ja, naar Engelland har sluttet Fred med Frankerig, men saa behøves ikke Sverrigs Mægling. Kongen - hedder det fremdeles - vinder ved Engellands Naadepenge, medens det Svenske Folk mister sin Handel, og maa mætte det Brittiske Søe uhyre med sine Sønners Blod. Hvorledes kan Kongen, sige, at den engelske Flaade bragte Hævnen ind i Østersøen. Hvem havde fornærmet Engelland? – Hvad skulde det hævne? "Kongen har fremmet Oplysning sit Land! Er ikke Tænke- og Skrivefriehed paa det forsvarligste bleven undertrykt under hans Regiering? – Gaaer man ikke paa Jagt efter frimodige Skribentere, som efter Ulve og Bjørne? Han stoler, siger han, paa sine Undersaatters Trofasthed - Mon de ere uvidende som, at han solgte dem, han havde i Vismar, for at kunne reise udenlands, Jntet Under, at en fremmed Gene skal kan kiøbe Soldater stykviis i et Land, hver Regenten selv sælger sine Provindser stykkviis! Den manglende Kjøbenhavnske Brevpost for i Søndags i Eftermiddag indtruffen her til Odense. Af dens medbrage Nyheder (som i næste Avis udforligere skal vorde lik medeelte, er følgende det vigtigste: Norgenen tidlig den 13de April ere 2 engelske Linieskige, voraf det ene fører Kontreadmiralflag, gaaede Sundet ud. Fere troede man at see neden for Kullen. Det skal fære Sir Samuel Hod, som vi kiende fra ifior, der firer Kommando over de engelske Skibe i Sundet. -