Københavns Adresseavis, 1762-06-18
Engelland. Da man et Rusisk Corps i Engelsk Sold vil tage, Saa skal de Engelske fra Tydskland gaae tilbage. Saaledes dømmer Folk, men mueligt det slaaer feyl; Thi hvad forandres før end Krigens dunkle Speyl Courerer idelig herhid fra Tydskland kommer. Men hvo opkaster sig om Ærindet til Dommer, Saa meget ved man vist, at de ey bringer Fred, Som dog for Engelland var stor Lyksalighed. (Dette er taget af den i Dag med dette Nummer udgaaende Kongel. privilegerede maanedlige Skiald=Tidende, som, naar den følger disse Blade, koster aarlig 3 Mk., Plan og Forslag til en Calender for skikkelige Folk. Nor at giøre, hvad jeg kand, til saa nyttig en Anstalts i Befordring, har jeg besluttet at giøre et fuldstændigt Forslag til en rigtigere Bestemmelse af Tiden, baade for hver Dag om Ugen, og for det hele Aar, hvilket Forslag jeg har i Sinde at udgive ved Aarets Ende, under Titel af en Calender for skikkelige Folk. Jeg vil deri følge, min Correspondents Raad, at rette mig meere efter Moden end efter Naturen. Skikkelige Folk kunde derfor være forsikrede, at jeg ikke forlanger noget af dem, som gandske strider mod de allerede antagne Grund=Regler; og jeg haaber, at de vise mig igien den Føyelighed, at tillade nogle faa Præliminair=Forandringer i Levemaaden, uden hvilke det er mig umueligt at bringe deres Levemaade under en almindelig Regel. Mit Forslag bestaaer deri, at som jeg har merket, at Muden, hvor ulige den end eller er, dog saa vidt kommer overeens, at Folk af alle Slags Stænder spise, sove og staae op noget sildigere end de have gjort tilforn, og at Tiden til disse adskillige Forretninger efterhaanden udsættes saaledes, at jeg i nogle Maaneder har merket en kiendelig Forskiel i alle Folkes Levemaade; saa har jeg og besluttet for det første, ikke at giøre nogen videre Forandring deri, end denne, at SpiseTiden, og tillige med den alle øvrige Forretninger, maatte udsættes saaledes, at man hver Uge spiste to Timer sildigere end tilforn, da Levemaaden overalt i 6 Uger kunde blive lige paa følgende Maade De, som hidindtil have holdt Middag Kl. 12 1 23 spise i den første Uge = Kl. 2 3 4 i den anden Uge = Kl. 45 6 - i den tredie Uge = Kl., 6 7 8 i den fierde Uge = Kl. 8 9 10 10 i den femte Uge = Kl. 10 11111 11. = i den slette Uge 12121212 Derved skeer ingen videre Forandring, end at man lidt hastigere opnaaer den Termin, til hvilken man dog rimeligviis maae komme engang, naar man følger den hidindtil antagne Mode, at forandre Middagen, og naar man i alle saa vel borgerlige som adelige Huusholdninger vilde begynde denne Forandring til førstkommende 9 Mai, skulde det den 21 Junii, som er den længste Dag, blive Middag overalt i Landet Kl. 12, om Natteen; hvilket havde den store Fordeel, at man baade kunde spise uden Lys i den kiølige Aften=Luft, og at man sov den hedeste Tid af Dagen. Jeg vil just ikke sige, at denne Tid altid er den beqvemmeste til Middag; men naar man først, uden at forandre noget i de engang antagne Grund=Regler, havde faaet en almindelig Middag i hele Landet, kunde man siden let paa samme Maade fastsætte den til hvilken Time om Dagen eller Natten man holdt meest beqvem. Skulde man f. Ex. i Vinter=Maanederne finde for got at tage den gamle Mode op igien, og at giøre Middag Kl. 12 om Dagen; har man kuns nødig at begynde lige saadan en Forandring, 6 Uger for den korteste Dag. Naar Folk saaledes have forsøgt alle muelige Forandringer af Timer, og jeg har erfaret, hvilken Time der er beqvemmest for de fleste, vil jeg derefter søge at bestemme en almindelig Middag i den Calender for Skikkelige Folk, som jeg agter at udgive ved Aarets Ende. Jmidlertid haaber jeg, at man for Sommeren retter sig efter ovenstaaende Tabelle, og ligeledes derefter bestemmer Sove=Tiden, saaledes, at ingen skikkelige Folk staae op førend to Timer for det Klokkeslet, som i hver Uge er Middag; hvilket i den slette Uge, eller otte Dage for Solhverv, bliver Kl. 10. af den Tid paa Dagen, som vi nu kalde Aften. Middags=Maaltidet varer i 2 Timer, og 6 Timer efter holdes Aftens=Maaltid, altsaa Kl. 8 paa den Tid af Dagen, som nu kaldes Morgen; Aften=Maaltidet varer saa længe som Middags=Maaltidet, og to Ti meer efter bliver det almindelig Senge=Tid, følgelig i den slette Uge, paa den Tid, da Heden er sterkest, til Kl. 12, som ingen uden gemeene Folk nu kalde Middag. De to Timer, fra man staaer op til man gaaer til Bord, nemlig fra Kl. 10 til Midnat, anvende Mandfolkene til Forretninger, og Fruentimmerne til at klæde sig paa. De sex Timer efter Maaltidet bruge ingen skikkelige Folk til andet end til Omgang og Fornøyelser, og imidlertid maae ingen nægte sig hiemme, eller undskylde sig med Forretninger. Hvorledes disse sex Timer best og ordentligst kunde anvendes hver Dag i Ugen det hele Aar igiennem, dertil haaber jeg at give i ovenmeldte Calender en Plan, med hvilken alle skikkelige Folk skulle blive fornøyrde, og hvorved al Ulighed i Levemaaden for Fremtiden kand forebygges. (Dette er taget af den Patriotiske Tilskuers 134 Blad, hvoraf udgives ugentlig to Stykker, Tirsdag og Løverdag, i Ackermans Boglade.) Opgave.