Jyske Efterretninger, 1767-06-19
Hvad der blant Gilde Brødrene blev besluttet, det blev efterlevet som en Kongel. Anordning. For Christelig Skik indbyrdes at holde, finde vi, foruden hvad forhen i No. 16. er mældet om deres Mulcter for Drukkenskab, Dobbel, ærererige Ord og anden Usømmelighed, end videre vedtaget, at, kom der nogen Trætte imellem 2de Gilde=Brødre, saa skulde Borgmester, Raad og Skafferne med de andre Gilde=Brødre uden videre Stefnemaal dømme dem imellem. Ligeledes 1558, at, om nogen Gilde Broder, Gilde=Søster, Giest eller andre svoer nogen Eed i Lauget eller i Laugets Gaard, da skulde der gives for hver Eed 1 Hvid i Bøssen; Fandtes nogen at dølge med den, som svoer, da skulde den, som dølgede, give 2 Hvide, Vilde han er strax udgive samme Hvid, naar Skafferen den eskede, da skal han eller hun give 4 Hvide for hver Gang, samme Hvid blev esket og ey strax betalt. For det almindelige Beste indbyrdes at befordre, blev ligeledes 1539, vedtaget, at, naar noget Skib, ladt med Salt, Viin, Klæde eller andet Kiøbmandskab kom fra Vester=Søen, fra Holland, Engeland, Skotland eller noget andet Sted paa det Farvand, da skulde Borgmesteren kræve alle Kiøbmænd at møde paa Laugshuuset og handle derom, og ingen at falde i samme Kiøb eller Handel mod Borgemesters og Raads Bud og Samtykke, og ikke at bryde det Bud, eller sælge noget af den Ladning, førend samme Stevne var holdt. Og 1547. blev fastsat, at hvo der handlede her imod, skulde bøde i Læst Tydsk Øl til Lauget, og hans Laug være forbrudt. Ligeledes vedtoge de 1566., at ingen maatte skibe nyt Korn, Rug, Bing, Malt og Havre ud for vor Frue Dag i Fasten, under Kornets Forliis og 20 Dalers Mulct til Lauget. Jtem, at ingen maatte kiøbe Øxne paa Gaden til at sætte paa Foeder, ikke heller byde dem op paa Gaden til Forprang; Jkke heller, at nogen Slagter maatte kiøbe Fæemon paa Gaden, uden at Fæet og det, som var udlovet, skulde være forbrudt. Jtem 1576. at, hvad Salt, der kom om Skagen fra Vesten, skulde Borgemester og Raad giøre Kiøb om med Skipperen; Kunde de blive enige, skulde det deeles mellem Gilde=Brødrene. Hvis ikke de bleve enige om Kiøbet, maatte ingen Borger kjøbe i en eller anden Maade med Finantzerie med Skipperen, uden saa var, at samme Borger kiøbte det med Borgmesters og Raads Samtykke og Tilladelse deres Medborgere til Gavn og Beste, og ikke dem selv til nogen Profit og Fordeel i nogen Maade. Fandtes nogen herimod at giøre, skulde han bøde, som de gamle Forfædre havde paalagt. Vedtægter i begge disse Henseender kunde endnu i vore Tider være fornødne. Aar 1624, fik dette Gilde Kongel. Brev paa, at det skulde være frie for at svare Accise af saa meget Malt, der blev brygget, som Accisen kunde beløbe sig til af 4 Læster Rostocher Øl, dog at det skulde gotgiøres, at saa meget Øl var blevet forbrugt til Gildet, og beløb Accisen sig da til 12 Daler. Man kan heraf slutte, at det tilforn har havt Frihed at faae 4 Læster Tydsk Øl ind uden Accise. Fornævnte Konge-Brev findes ikke blant Gilde=Huusets Papiirer, men maae være hos Magistraten i Raadstue=Archivet; Thi 1665. den 28 April, finde vi, at Borgmesterne lod dette Konge-Brev, Accisen angaaende, afhente, og siden findes det ikke udi Gilde=Huusets Giemme. 1596. og 1597, blev ingen Laug Drik holdet Hellig 3 Kongers Dag, og fra St. Voldborgs Dag 1598 til Hellig 3 Kongers Dag 1600 blev slet ingen Lang Drik holdet. 162829. blev ingen Gilde holdet, fordi Fienden var i Landet. 1630, blev igien holdet Gilde=Forsamling, da Landet var blevet befriet fra Fiendens Haand. 16343523739. 41. blev der holdet Gilde=Forsamling. Fra 1642 til 1646. blev atter ingen Gilde holdt, fordi Fienden da var i Landet. 1647. vare Gilde Brødrene forsamlede; Men fra den Bb. 2 Tid Tid findes der ingen Forsamling eller Laug Drik for adskillige besværlige Krigstider og vanskelige Conjuncturer Skyld, (undtagen 1651. da de holdte Laug Drik og til samme Tid vedtoge, at dette Gilde=Laug, som meldt er forhen, skulde herefter kaldes Compagnie, og deraf er Gilde=Huuset siden den Tid kaldet Compagnie=Huuset, indtil det nu for nogle Aar siden er bleven kaldet Kiøbmændenes Laugshuus, førend 1680. den 2 Novembr. som er den sidste Gilde= eller Compagnie=Forsamling eller Laug Drik, man finder. Fuldstændigere Efterretning om dette Gilde=Laug kan vi at Mangel paa visse Documenter ey meddeele vore Læsere. Gilde=Skraaen skal efter vor Løfte ved Leylighed blive meddeelt. Til et Beviis paa den gamle redelige Eenfoldighed, samt til en Prøve af de Tiders Poesie, vil vi slutte denne Afhandling med det Vers, som Gildets Skriver 1543. har sluttet den første af Gildets Bøger med: Kiere Brødere og Søstere gjører eder rettelighen glaade Og beder Gud vor Fader om Barmhertighed og Naade, Att han os il størke i en Christelighe Trop Og giiffue os for Christi Skjuldh. Glede och Noo. Haffer ochuer andere Christelighen af Hiertit kiær, I Bye og udhen, bode hiemme och her Haffuer god eendrechtt og rett Christelige Fachte, Inghen hiin anden skulle forsmaa og foractheIckethen Fattig then Riige, ikke then Rige then Armee. Saa wil sigh Gudh offuer os forbarme. Thette beder og raader edher Christiern Schriffuer, Jeg haaber att wi Gudzs Børnewindelig bliffuer. For Jesu Christi Werdskiuld og Dødhalleeniste. Ocicke for noghen woris eighen FortienistheAmen.