JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Der vedbliver at hænge et hemmelighedsfuldt Slør over de europæ ske Magters Forhold ved de store Begivenheder i Tyrkiet, og hvo kan dog vivle paa at en Deeltagelse deri vil finde Sted; uden hillige Alliances Formaal synes bestemt at udstræve den; og de offentligt erklærede Grundsætninger, ikke at rille tillade Militairen at forvende sig fra en adlydende til en herskende Stand i Staten, synes at maatte finde Anvendelse ved denne Leilighed; thi i hvilket Land raader Krigsmagten paa sin mere overmodig og tøileløs Maade end i Tyr liet; desuden har visse Staters Politik været bestandig henvendt paa dette Land, som deres vig ligste Formaal, men just denne udmærkede politiske Vigtighed sagtner Begivenhederne i deres Gang og giver Diplomatiken en saamegen større og forleredende Beskjæftigelse. Man har derfore Grund til at formode, at saa vigtige politiske Forhand Enger, som nogensinde have fundet Sted, beskjæflige for Øieblikket de curopælske Cabinetter. Søe magterne ville blive opmærksomme paa, at dersom den russiske Ørn bliver plantet paa Constantiopels Mure og kommer til at udbrede sine Vinger over Dardanellerne og Bosphorus, saa vil Ruslands Marine ved Mængden af de duelige græske Søefolk, hvoraf den da vilde komme i Besiddelse, snart hæve sig til en Storhed, som kunde svare til dets Landmagt, hvilken efter det nyeste og lærdeste Værk man har over Rusland nu udgjør 989, 117 Mand, af de meest øvede og fortræffelige Tropper. Men uagtet alle de betænkelige Synspunkter, som vise sig fra saamange Sider, kan man dog ikke antage, at det oplyste og christelige Europa vil lade Christendommens og Culturens Sag i Stikken, og man kan betragte det, som en ikke usandsynlig Formodning, at det vil blive Udfaldet af det nærværende Øiebliks vigtige politiske Forhandlinger, at der vil blive forlangt af Porten, at den indrømmer visse Provindser til sine christelige Undersatter, hvori de kunne leve uafhængige og sikkre under de europæiske Magters Beskyttelse; da dette er den eneste Garantie, den formaaer at opstille, med mindre, som saamange andre Betragtninger destoværre lade formøde, de politiske Begivenheders Strøm skulde af sig selv tage en stærkere Fart og bortrive Jordens Rolighed og Fred og Menneskehedens Forhaabninger i sine trængselfulde Hvivler.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Zante, 25de Junii. En Søetræfning er forefildet ved Mytilence mellem den tyrkiske og græske Flaade, der er faldet ud til Grækernes Fordeel. Dette fortjener at kaldes Nygrækernes Salamis. De have i dette viist ligesaa megen Klogskab og Snildhed som fordum i hiint Sørslag med Perserne. Saasnart nemlig den tyrkiske Flaade bemærkede de mindre graske Fartøier, der vare udsendte forat recognoftere, gjorde den ved Udløbet af Dardanellerne, Fagt paa dem. Men de græske Skibe trak sig tilbage til Hovedslaaden, der laae ved Tenedos. Da Tyrkerne nærmede sig, søgte Grækerne at lokke dem ind i Havbugten mellem Cap Baba og Øen Lesbos, og trak sig derfor tilbage. Tyrkerne troede at de toge Flugten, og forfulgte dem stedse hidsigere. Men pludselig vendte Grækerne sig om, angreeb Tyrkerne med Heftighed, og bragte, efter flere Timers vedholdende Kamp, den tyrkiske Linie i Uorden. Nu var det en let Sag for Grækerne at omringe, og efterhaanden erohre de slet bemandede tyrkiske Fartøier. Kun Kapudan Pascha var herdig nok til at undkomme med sin Tredækker, forat forkynde den stolte Sultan: at Frihedens Sønner havde seiret over Tyranniets Slaver.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Triest. Den 2 Juni angreb Churschid Pascha Litaritza, og leed et betydeligt Nederlag, med et Tab af 1000 Mand. Jblandt Fangerne var Sværdrageren, men som dog blev givet fri af Aly Pascha. Jmer Pascha, som af Porten var sendt til Livadien og Acarnanien, har med et Tab af 4000 Mand, maattet trække sig tilbage til Thessalien. Messalongi og Wrachor i have maattet overgive sig til Grækerne: Arto og Prevesa ere indsluttede. Wonitze har gjort Opstand, og udsendt 3 Krigskibe til Grækernes Understyttelse. Begge Forterne, som ligge ligeoverfor Øen St. Maure, ere bleven indtagne af Grækerne. Ogsaa have de gjort sig til Herre af Forbjerget Actium, ligeoverfor Prevesa.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Constantinopel, 28de Junii. Alle store enropæiske Magters Gesandtere have gjort Forestillinger mod den haarde og grusomme Fremfærd, Porten har tilladt sig mod Grækerne, og tillige over de Forholdsregler, som Porten synes at ville tage imod Rusland, som er Englands, Østerrigs og Preussens Allierede. Paa alle disse Forestillinger har Reis-Effendi svaret alle Gesandtere med den største Rolighed, og den engelske Gesandt med en vis Aabenhjertighed og paa en meget nienskabelig Maade. Porten nægter at have straff i græske Geistlige af Forbittrelse imod Kristendommen, og beraaber sig i denne Henseende paa den Beskyttelse, som Katholikerne og Armenierne nyde, paa den Omstændighed, at den frie og offentlige Gudsdyrkelse ikke noget Øieblik er bleven forstyrret i Constantinopel, og at de Excesser, som vare udøvede i nogle Landsbykirker, vare bleven strengt straffede. Den forsikkrer, at Muftien, (den første tyrkiske Geistlige) vilde have havt samme Skjæbne, dersom han havde gjort sig skyldig i lignende Forbrydelser, hans Forbrydelse var bleven beviist ved 11 af ham selv til Morea skrevne Breve, og som ere i Portens Hænder, men ere endnu ikke bleven fremviste; at han netop blev henrettet paa Paaskefesten, er ikke skeet med nogen Hensigt, men af den Aarsag, at Hovedbeviserne for hans Forbrydelse først Aftenen i Forveien vare indløbne. Portens egen Sikkerhed fordrer strænge Forholdsregler, men den har ikke ladet et eneste Jndividuum henrette, om hvis Brøde, den ikke har havt de uimodsigeligste Beviser. Jøvrigt handler Storherren, som uafhængig Monark, der ikke skylder Nogen Anden end Gud, Regnskab for sin Handlemaade.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Hvad Lord Strangford angik, saa forsikkrede Reis-Effendi, at Porten søgte at undgaae Alt, som kunde give Anledning til en Krig, med Rusland, fordi den vel føler, at den, saasom Rebellerne giver den nok at bestille, ikke vilde være istand til at udholde en Krig med denne Magt, og vel veed, at ved den store Enighed i de europæiske Kabinetters politiske Systheem, ingen Stat ene for sig vil føre Krigen. Alle Misforstaaelser vare en følge af Baron Stroganoffs Opførsel, og Porten vil selv henvende sig til den høimodige Alexander.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Odessa, 6te Juli. Ypsilantis yngre Søster har tilsendt hendes Broder sin hele Brudeskat, 20,000 Dukater og tilføiet disse Ord, der vidne om den blide og ophøiede Aand, hvoraf denne Fyrstinde maae være besjælet: "Hellere, sige hun, Tjenestepige i det frie Grækenland, end Fyrstinde uden Fædreneland."
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Jtalien. De østerrigske Tropper, som for nærværende Tid holde samtlige italienske Stater besatte, beløbe sig til 100,000 Mand. Af disse ere omtrent 40000 Kongeriget Neapel og 10,000 paa forskjellige Steder i Piemont. De øvrige ere opstillede, som Reservetropper i flere Dele af Kirkestaten og i det lombardisk-venetianske Kongerige.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
England.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
London, 24de Juli Paa det Brev som Dronningen skrev til Erkebispen af Kanterbury, hvori hun forlangte, at blive kronet faae Dage efter Kongen, og forat spare Staten unødvendige Omkostninger ønskede hun, at de Jndretninger som vare gjorte til Kongens maatte blive i samme Tilstand; svarede Prælaten: at han ikke kunde efterkomme Dronningens Ønske, uden Kongen dertil gav sit Samtykke. Hermed endnu ikke tilfreds skrev Dronningen paa Kronningsdagen den 19de Juli følgende Brev til Lord Sidmouth. "Dronningen anmoder Kongen og snart at svare paa hendes Forespørgsel hos Erkebispen af Kanterbury, om at blive kronet i næste Uge. Da Dronningen ikke vil paabyrde Nationen nogen nye Udgivter, saa haaber hun, at Kongen vil tilstaaer hende, efterat hun imorges maatte see sig offentligen insulteret, Ret til at blive kronet, og at Kongen vil befale Erkebispen af Kanterbury, at efterkomme Dronnninges Ønske, at forrette denne høitidelige og ophøiede Cermoni. Dronningen lader endvidere Hs. Majestæt vide, at hun har ifinde, medens Kongen foretager Reisen til Jrland at besøge Edinburg." Herpaa svarede Lord Sidmouht, at, da dette Riges Dronninger aldrig have havt den Rettighed at blive kronet alene, fandt Kongen sig ingenlunde beføiet til at befale Hs. Majestæts Kronning.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Indenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Aalborg, den 4de August. Det Steinerske Skuespiller-Selskab er nu ankommen hertil. Jaftes gaves den første Forestilling: Gouverneuren fra Jndien, Lystspil i 5 Acter, med almindeligt bifald.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Kjøbenhavns Børs den 31de Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - . Specier 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s. a 15 Rbmk. 13 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1821) 70. Nationalbankoblig (af Laanet den 4 Febr. f. A.) 91 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 68 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Ved Tallotteriets 1176 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere : 63, 65, 34, 8, 73.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Prædiken paa 7de Søndag efter Trinitatis. Høimes. se. J Budolphi Kirke Herr Pastor Thisted, i Fru Kirke Herr Stiftsprovst Schierup. - Aftensang: J. Budolphi Kirke Herr Pastor Henneberg, i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Bekjendtgjørelser. Saasnart Forfatteren til det Indsendte, under Melodien: Odin han sendte Hermoder afsted, vil opgive hans Navn og Opholdsted, skal samme strax vorde indrykket. Aalborg Stifts=Bogtrykkerie, den 4de August 1821. P. F. Vandal. Gang i Anledning af Napoleon Bonapartet Død, faaes hos Bogtrykker Wandall for 3 s.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
De af denne Byes Jndvaanere, som staaer til Rest for Indqvaringsskatten 1820, samt flere Skatter for 1ste og 2den Qvartal 1821, hvori navnlig Bygningsskatten, Skole- og Fattigskat m. fl., ville behagelig betale samme til Skatticasserer A. Nørgaard, inden den 10de Dennes i seneste; thi i manglende Fald, bliver Restancelisterne udfærdigede og indsendt til Approbation til Udpantning. Aalborg, den 2den August 1821. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Nogle Læs Høe kan endnu faaes, naar man snarest melder sig hos Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Sielden god kjøbenhavns Snuustobak faaes til et Mk. Flasken hos Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Paa Aalborg Politiekammer er opleveret følgende fundne Sager, nemlig: 1 Portefenille med nogle Rigsbansedler. 1 sort Frakke.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
1 Sax i Fouteral - og 1 Sølv Lomme-Uhr. hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 3die August 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
En liden brugt Vindovn med Tilbehør, ønskes tilkjøbs; de som reflectere herpaa, ville behage at henvende dem til Herr Bogtrykker Wandall, som anviser Kjøberen, 2de Værelser med Kjøkken og andre Beqvemmeligheder kan til næste Fløttetid faaes til Leie. Paa Hjørnet af Algaden og Tiendeladen No. 4 Litra A. anvises samme.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Til Leie. er at faae næste Michaeli Fløttetid, Værelser for 2de givte Familier i Huset No. 164 i Kattesundsgaden. Til samme Tid eller strax, et Pakhuus, 10 Fag lang og 3 Fag bred, No. 167 i Kattesundsgaden, meget passende til Sild=Salteribrug.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Forskjellige gode beqvemme Værelser til Gaden i Gaarden No. 132 Vesteraae.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Nye røgede og saltede Lax er at faae hos Jens Winther Hollandsk Ost og fiin poleret Krudt faaes hos Hans Kaarsberg. Aalborg, den 28de Juli 1821. Udsalgsprisen ved Aalborg Raffinaderie, er i Dag den 28de Juli d. A., bestemt til følgende: Fiin Raffinade a Pd. 4 Mk. Fiin Melis a Pd. 3 Mk. Bedste lyeseguul Candi a Pd. 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Hvid Pudersukker a Pd. 2 Mk. 8 s. Guul Dito a Pd. 2 Mk. Bruun Syrup pr. 100 Pd. 10 Rbd. Dito Dito pr. Pd. 10 1/2 s. Nr. 100 Pd. gives 5 pro Cento Rabat. C. W. Holst.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
En Actie i Aalborg Sukkerraffinaderie kan erholdes til Kjøbs. Bogtrykkeriet anmelder Sælgeren.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Proklama. De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde Tjenestekarl Christen Torslev, der, sidst tjente hos Kjøbmand Herr Mathias Hoffmann, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for, i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 30te Juli 1821. Hornsyld. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde forrige Toldbetjent Peder Bentzen, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Barsel, for, i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde og legitimere deres tilgodehavende Fordringer. - Arvingerne indkaldes ligeledes med lovlig Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 14de Juli 1821. Hornsyld. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Auctioner. Afgangne Huustømmermand Niels Romdrups Dødsboes Sted, bestaaende af 11 Fag, 1 Etage Muur= og Bindingsværks=Huus, med tilliggende Gaardsrum og Hauge, beliggende under No. 613 paa Søndergade her i Byen, bliver ved 3de derover anstillende Auctioner, nemlig: 1ste Gang Onsdagen den 3de August, 2den Gang Mandagen den 13de August, og 3de Gang Løverdagen den 18de August næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, til Bortsælgelse opraabt og Høistbydende tilslagen, paa de ved Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. - Saasnart Stedet ved 3die Auction er solgt, fortsættes Auctionen over Dødsboets Effecter og Løsøre. Aalborg, den 30te Juli 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Efterskrevne Eiendomme tilhørende Strandings kommissionair og Handelsmand Lars Jelstrup paa Mølgaard, hans til Skifterettens Behandling overgivne Boe, nemlig: 1. Hans paaboende Gaard, Mølgaard kaldet, i Asdal Sogn, staaende for Hartkorn Hovedgaardstaxt Ager og Eng 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 3/4 Alb., og Skovskyld 3 Skpr. 3 Fdk. 1/3 3/4 Alb. 2. Thornbye Kirke med Korn og Qvægtiende, matrikuleret for 12 Tdr. Hartkorn, og hvis tiendeydende Hartkorn er 93 Tdr. 2 Fkr. 2 Alb. 3. En Parcel, Maaen kaldet, af Asdahls Hovedgaards-Taxt, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og Skovskyld 2 1/4 Alb. - og 4. Et ved Kjul Strand beliggende Pakhuus. stilles til offentlig Auction 3de Gange: 1ste Gang Onsdagen den 22de August førstkom2den Gang Onsdagen den 5te September - og 3die Gang Onsdagen den 19de i samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2de første Gange paa Raadstuen her i Byen og 3die og sidste Gang paa Mølgaard, til absolut Bortsælgelse, hvorpaa samme Dag og de paa følgende Dage, bortsælges, Boets ikke ubetydelige Ind- og Udboe af alle Slags. Gaarden kan strax tiltrædes, og Tienden som er bestemt til en uforanderlig aarlig Afgivt tifalde Kjøberen for dette Aar. - Pengevilkaarene kunde ventes at vorde favorable for Kjøberne, og om Eiendommenes udmærkede Godhed ville reelle Lysthavere, bedst overbevise sig ved at tage samme i Øiesyn, da Beskrivelse over samme her, dog ikke vil blive fyldestgiørende. Conditionerne blive iøvrigt forinden første Auction at erholde til Eftersyn, saavel hos Herr Bogtrykker Borch i Aalborg, som paa mit Contoir. Forestaaende maatte ogsaa tjene Creditorerne til Efrerretning, i Følge Placaten af 22de April 1817. Hjøring, den 30te Juli 1821. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Efter Vedkommendes Begjering, og ifølge passeret Execution, som ved allernaadigst Høiesteretsdom er stadfæstet, bliver ved Auction, som holdes paa Aalborg Byetingsstue, Tirsdagen den 21de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg, een af Skipper Lars Nistede i Aalborg til Kjøbmand Oluf Christensen ibidm. den 10de Juli 1815 for 600 Rdlr. Sedler udgivet Panteobligation med første Panteret i Stedet No. 155 i Kattesundsgaden og derværende Kakkelovne, samt øvrige muur= og nagelfaste Ting. Conditionerne, hvorefter Salget skeer, saavelsom Gjeldsbrevet, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Juul. Aalborg, den 27de Juli 1821. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1821-08-04
Mandagen den 6te August førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver hos Selveier Jens Nielsen i Rosenbye, Dronninglunds Sogn, foretaget Auction over hans iboende Sted sammesteds, med tilhørende Konge- og Kirketienden, samt Avlet paa Marken, efter en Udsæd af 2 Tdr. Rug, 1 Td. Byg og 3 Tdr. Havre. Stedets Bygninger ere gode og vel vedligeholdte og Jorderne til samme umatrikulerede. Ved Stedet, der kan tiltrædes næste 1ste November, kan aarlig fødes og græsses 2 Bæster og 3 Køer, samt 6 Faar. - Conditionerne erfares paa Auctionsstedet Sæbye, den 21de Juli 1821. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
ten. ømmene. overa F. Wandall. Trykkes og ud
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Udenlandsk. Bonaparte.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Udgiveren troer ikke at det ville være dette Blads Læsere uinteressant at læse følgende:
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Paris. Her tvistes man og Bonaparte er levende eller død. Ogsaa her i Aalborg have de politiske Kandestøbere troet som en Evangelium, at den til Grækenland ankomne Messias var Bonaparte, der var staaet op fra de Døde, og var bleven forvandlet til en Propheet. Den høie Guddommen lignende Aand, som besjæler de Franskes nærværende Konge, at hæve sig over alle Partier og alle underordnede Synspunkter, og at paaskjønne det Gode, hos hvem det findes, og hvorved Ludvig den 18de vil komme til at afløse Henrik den 4de i de Franskes Hjerter, har ogsaa viist sig ved Bonapartes Død; da dennes hengivne troe Ven og Tjener, General Bertrand, nu faaer Tilladelse til at komme tilbage til Frankrig, uagtet der hviler en Dødsdom over ham, fordi han erklærede sig for Napoleon i Aaret 1815. Saa udbredt er Forsonlighedens Hav, saa skjønden Aand, som svæver over det, og sætter det i Bevætelse! Frankrigs høimodige Konge har allerede ved saamange Leiligheder viist, at han over krigerigske Fortjenester kan oversee Mangel paa Troskab, nu vil han ved dette Tilfælde lægge for Dagen: at han agter et troe og hengivent Hjerte, om det endog ikke har slaget for ham selv.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Naar man seer Maleriet over Slaget ved Austerlitz, som nu bliver fornyet af Gerard, finder man, at af alle de Personer, som fremkomme derpaa, er General Rapp den eneste, som endnu er i Live. Bonaparte, Murat, Berthier, Lannes, Junot, Bessierer og Durok ere ikke mere. Saaledes bortrives Alt af Tidens Strøm England.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Kroningsfesten. Ved Kronningsfesten forefaldt Optøier, der maae opvække Latter. Aldrig saasnart var Kongen gaaen ud af Hallen, førend Alle, der havde Been at gaae paa, baade Herrer og Damer, styrtede fra Galleriet ned paa Midten af Hallen og den kongelige Platform, for deels at nyde de overblevne Forfriskninger, deels forat snappe nogle Kostbarheder til Minde om denne mærkværdige Dag. Der opstod en saadan Trængsel og Forvirring, at man skulde have troet, man var midt i en Folketumult, hvis ikke Pairernes med Juveler rigt besatte Klæder havde beviist det Modsatte. Overkammerherren og flere Andre af Kronens Officerer maatte kaste sig over det kongelige Taffel, og det lykkedes dem med den største Anstrængelse at redde det meste Guld-og Sølvtøi, ikke destomindre bar flere Personer Guld og Sølvskeer, Bægre, Saltkar med mere i Triumph derfra. Selv Pairernes naadige Fruer nølede ikke med at bortrapse slige Ting, og selv en Geistlig (der dog var noget Verdslig) stak et Guldbæger i Lommen, men blev grebet af en Officeer og med Spark for Rumpen kastet ud af Hallen. Først Kl. 9 lykkedes det Opsynsmændenes Bestræbelser, at faae Folk ud af Bygningen, og lod den slaae i Laas.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
J Nev Castle har Pøbelen feiret Krøningsfeston paa en ligesaa usømmelig Maade. Da de stegte Oxer bleve skaarne istykker, stimlede Folket til, forat faae en lækker Mundfuld. Politiebetjenterne vilde søge at opretholde Orden, men den uregjerlige Pøbel kastede dem tilligemed Magistratspersonerne, uden Respekt for deres ærværdige Alonsoparykker, hele Stykker Oxesteg i Ansigtet. Springvandene, hvoraf der udflød Øl istedetfor Vand, ere ligeledes bleven ødelagte af Folket. Grækerne og Tyrkerne. Odes fa. Som Prøve paa de hydriotiste, Koffardifareres Kjækhed anføres her følgende Exempel: En hydriotisk Koffardifarer stødte paa en fremmed Krigsbrig, ikke langt fra Smyrna. Da Hydrioten ikke vil hidse sit Flag op, giver Briggen, ham en Kugle, der vel strøg hen af Vandet, men Hydrioten blev herover rasende opbragt, og, som en Tordenskjold, svarede med 3 Kanonskud hvoraf det første splittede Hovedmasten, den anden tog Kapitainen det ene Been bort. Den 3die knuste Roret. Briggen fandt denne Hilsen for drøie, og flygtede tilbage til Smyrna, forat faae Skibet. og Kapitainen repareret.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
J Smyrna seer det nu desperat ud; de asiatiske Tropper ere brudte ind i Staden, have myrdet den tyrkiste Statholder; Cadien og Mollaben, som vilde formane dem til Orden, hvorpaa de dræbte alle Kristne, som ikke toge Flugten til Skibene, og plyndrede alle deres Eiendomme.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Wien. Jfølge senere Breve fra Constantinopel havde Storviseren Benderli Aly Pascha maattet miste sit Hoved, der var bleven opstillet ved den inderste Port af Serailet. Paa den sorte Tavle beskyldtes den Henrettede for Forræderi mod Fædrenelandet og Religionen. Galib Pascha tilforn Reis -Effendi og Befuldmægtiget ved Congressen i Bucharest, er bleven afsat, fordi han ved sit Raad havde medvirket til Storviserens Forræder. Oprørsluen griber bestandig videre om sig. Staden Alvali, der ikke ligger langt fra Smyrna, plantede Frihedsfanen og dræbte 1500 derværende Tyrker. Men en tyrkisk Pascha, som stod med sine Tropper i Nærheden, havde neppe erfaret det, førend han faldt ind i Staden, nedbuggede alle Mænd, og lod Qvinder og Børn sælge som Slaver, og Staden jævne med Jord.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Berlin. Flere russiske Store have udkastet Planen til at indsamle Bidrag for Grækerne over hele det russiske Rige.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Jndenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Kjøbenhavn, den 30te Juli. Torsdagen den 26de Juli sidstleden foretog det Kongelige Kjøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab paa dets Skydebane sammes aarlige Fugleskydning.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Det behagede Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at gjøre Skud til Fuglen for sig selv, for Hendes Majestæt Dronningen og begge de høikongelige Prindsesser, hvorefter de tilstædeværende Prindser, ligeledes gjorde Skud. Brystpladen blev skabt ved Herr Oberst v. Silberschildt, som derfor tilkjendtes Kongevinsten, en Sølv Theemaskine, og nød den Naade at blive paahængt Fublekongebaandet af Hs. Majestæts egen Haand.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Aalborg, den 6te August. Vor Byes Kirkegaard er bleven forskjønnet ved en Støtte, der viser i hvilket Aar, under hvilken Biskop og Stiftamtmand den nordre og søndre Kirkegaard er bleven indviet. Støtten er opreist paa den Forhøining, hvor Hs. Høiærværdighed Herr Stiftsprovst Schierup indviede den søndre Kirkegaard. Kjøbmand og Kirkeværger Winding heraf Staden, har med ædelmodig Opofrelse bekostet og ladet opreise samme.
Jyske Efterretninger, 1821-08-06
Bekjendtgjørelser. Da Barbeer Kongerslevs Enke i Herr Borch Avis No. 100 har averteret: at hendes tabte Søgning skal hidrøre fra den Persons Uefterrettelighed, der hidtil har besørget Forretningerne for hende, og Undertegnede er den Person, der sidst har tjent hende som Barbeersvend, fra hvilken Tjeneste jeg lovligen er entlediget med Udgangen af sidstafvigte Julii Maaned, endog med hendes skriftlige gode Vidnesbyrd og Anbefaling, som jeg og virkelig har fortjent; saa tjener herved til Efterretning for Bekjendtgjørinden: at hvis hun ikke i næste Avis, som udkommer den 8de August førstkommende, tilbagekalder fornævnte Avertissement, forsaavidt hun derved umiskjendeligen har sigtet, og, uden mindste Føie, blameret og fornærmet mig, da lader jeg hende lovligen anklage og behandle, for saadan hendes utilbørlige Adfærd imod mig. Aalborg, den 6te August 1821. Carl August Erichson.