JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Hermed bekiendtgiøres, at Fredagen den 3die Decbr. førstkommende, bliver paa Børsen i Middagsstunden ved offentlieAuction for de Herr. Jnteressenteres Regning bortsolgt de med Snov=Skibet Christianshavn kaldet, den 21de Aug. indeværende der fra Fiskeriet under Brasilien paa Cachelot=Fangsten hiembragte: Circa 49 Tønder Sparmaset-Ollie af Hovedet, circa 134 Tdr. Dito af Kroppen. Hvilke Vare 8te Dage forinden Auctionen anvises af Bogholder, Kaarup paa Hr. Conferente=Raad Fabritius og Med=Jnteressen, teres Skibbygger=Værf, hvor benævnte Vare og er beliggende Fredagen den 10de Decbr. bliver paa Börsen i Middags standen til de Høystbydende bortsolgt :Et Partie Elephant-Tænder og Creveller, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgjøres, Vahrene kan 8te Dage for Auctionen faaes til Eftersyn i Hr. Grosserer Blacks Gaard ved Holmens Canal. directionen for den Kongel. Grönlandske Handel og FiskeFangst, lader herved bekiendtgjøre: at den Auction, som var berammet at holdes den 3die Decbr. förstkommende, er bleven udsadt til Tirsdagen den nestpaafölgende 21de December, og da bliver holden, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi sammes Forsamlings Huus i Amaliegaden, samt bortsolgt :Et Partie Maals og Undermaals Hvalsiske Barder circa 8000 Pd., samt et Partie törrede Sællinde-Skind circa 7000 Stkr. i Sorter, tilligemed Ræve-Skind, circa 500 Stkr., saa og nogle hvide Biörne-Skind og Fenhiörnings-Horn. Hvilke Vahre 8te Dage forinden Auctionen anvises af Pakhuus skriveren.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, ) følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser : Meddelbyes Postil 5 Mk. Raschovs Religions Artikler 6 Mk. Drelincourt en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. JosephiJodiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. - Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budde, gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. - Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unders medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres, Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodiaf P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 14 Sk. Sions Sukke ved Babylons Floder, eller Guds Børns Trøde ste Tanker i denne Verdens Modgang, samlede og skrevne at en Zions Datter, men nu ved det 2det Oplag forøget og forbedre med et Anhang af 13 gudelige og opbyggelige Palmer af Forfatterinden Anne Jacobs Datter Borrebye, koster 1 Mk. Soldat Rasmus Pedersen Feld, som af 400 Tdr. Hartkorn under Jsgaard og Qvelstrup Godser udi Caløe Amt, var afgivet til Hans Majestæts Tieneste paa 10 Aar under det Jydske Jnfanterie Regiment, og var permittered at opholde sig paa Godset, er den 29de Octobr. sidstleden undvigt af sin Tieneste hos min Bonde Jens Nielsen i Tved Bye, han er omtrent 26 Aar gammel, høy af Vext, og var ved Undvigelsen klæd i en hvid Vadmels Trøye med 2 Rader Metal=Knapper udi, sin Under=Mundering af hvid Vest og Buxer, samt i hvide Strømper og TræSkoe, og en gammel sort Hat paa Hovedet; thi efterlyses denne Undvigte, med Anmodning, at hvor han antræffes maa vorde anholdt, og derom behagelig tilmelde enten respective Jydske Regiment udi Aarhuus, eller og mig hertil Jsgaard pr. Aarhuus da Karlen strax skal vorde affordret, samt de paa hans Anholdelse, Underholdning og Bevogtning anvendte Bekostninger, tilligemed en billig Douceur, blive betalt. Jsgaard, den 5te Novbr. 1779. Oluf Marcussen.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Fra Bierregrav Præstegaard ved Randers, er bortkommen 2de sorte Plage, begge i 2det Aar, den ene en Hest, den anden en Mærplag, hvilken sidste har en hvid Bagfod, paa begge er brændt L. B. Hvo som kan give Anslag paa dem eller bringe dem tilstæde forsikres om Skadesløsholdelse og en convenable Douceur.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Paa Holmgaards Gods udi Wiborg Stift, Rinds Herred, Schaltz Sogn og Bye, er Huusfæsteren Niels Christensen Bødker den 30te Septbr. ac., uden Livs=Arvinger ved Døden afgangen; Boen er strax taget under lovlig Skifte=Behandling og ved sammes Aabning af Enken anmeldet, at den Afdøde skal have endeel Ud=Arvinger, saasom: 1) en Broder ved Navn Søren Christensen, boende udi Hørning i Egnen ved Randers, men om samme er død eller har efterladt sig Livs=Arvinger vides ikke, 2) en Broder Christen Bødker, 3) en Søster Kiersten Christens Datter, begge her paa Stavnen, 4) en Søster Maren Christens Datter, forhen gift med Christen Post i Wiborg, hvilken skal være død og have efterladt sig 3de Børn, nemlig en Søn Jens, boende ud Kiøbenhavn, en Dito Christen, boende udi Holsteen, og en Datter Mette, som ey vides hvor sig opholder, og 5) en Søster Maren Christens Datter, forhen i Ægteskab med Niels Christensen Gleerup, men er død og har efterladt endeel Børn, som, hvad den største Deel angaaer, ey vides hvor sig opholder; thi bliver ovenmelte Arvinger, samt flere, om nogen maatte være til, saa vel som Credi= og Debitores (da Boet ey formaaer anden lovlig Proclama at bekoste, saasom Udgiften allerede overstiger Jndtægten) herved 3de gange notificeret, at samme Skifte til ende lig Slutning udi Stervboe=Huset vorder foretaget 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet, som bliver den 23de Decbr. h. a., da Vedkommende samme Tid og Sted behagentlig ville tage Møde hvor de efter Loven og Boets Tilstand kan vente sig Rettens Pleye. Holmgaard, den 30te Octobr. 1779. Paa Velædle Mad. Wassards Vegne, N. Estrup, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Paa Snøde Præste=Kalds Mensal=Gods paa Langeland, er forhen værende Gaardmand i Lille=Snøde Niels Christensen (som skal være født i Fansning Bye, Hveisel Sogn, under StougaardsGods i Jylland) sidstafvigte 4de Junii ved Døden afgangen, uden at have efterladt sig Livs=Arvinger; hans Efterladenskaber er strax efter Dødsfaldet lovligen registeret og forseglet og paa 30te Dagen aabnet og vurderet, samt ved Auction udbragt til 92 Rdlr. 4 Mk. 8 Sk. Bemelte Afdødes næstbeslægtede er af hans efterladte Enke (saa vidt som af hende kunde erindres) angiven at skulde være 3de Brødre Bendix, Christen og Jens Christensen, tilligemed en Søster Karen Christens Datter, som alle efter hendes Beretning ere døde; men om disse alle skal have efterladt sig Børn, hvor mange, deres Navne og Opholdsted, derom (Kiøn strax efter Dødsfaldet afgik Skrivelse til Jylland til Christen Christensens efterladte Enke i Torring, der mueligen og kan vær død) har man til denne Tid intet til Oplysning; dette Dødsfald. bliver derfor nu 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender tilkiendegivet, Arvingerne efterlyst, med Begiering, at de vilde møde hos mig undertegnede Provst i Langelands Nørre=Herred, Sogne=Præst for Snøde og Stoense Meenigheder, fra Dato at regne til de i Loven befalede Tider, Enke med Laugværger, Umyndige med Værger, enhver sin Arve=Rettighed at beviisliggiøre, med hvad videre de kan have at erindre ligesom bemelte Sted og Tider Stervboets Credi= og Debitorer, deres pligter have at iagttage, da Skiftet skal blive lovligen fremmet og enhver med Ret begegnet. Snøde, den 11te Novbr. 1779. Søren Bagge.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Ved Smedden Anders Jensen Lunds Dødsfald den 1ste hujus, i Sørup Bye paa Knuhtenborg Grevskab i Lolland, er hans Stervboes tilhørende strax taget under Registering og Vurdering og anden lovlig Behandling; og da den Afdøde, i Ægte, skab med hans efterlevende Enke, skal, foruden en nærværende Søn, efterladt sig en ugift Datter navnlig Malene Anders Datter, som, efter Beretning, skal tiene udi Flensborg hos Kiøbmand Sr. Poulsen, og han desuden forhen har boed udi bemelte Flensborg; altsaa bliver dette Dødsfald 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort (da Stervboet ved allerede angivne Gield, ikke formaaer ordentlig Proclama at bekoste) at Skiftets Foretagelse og om mueligt Slutning er berammet at skee her paa Gaarden den 24de Januar. 1780., om Formiddagen Kl. 9 Slet, til hvilken Tid og Sted bemelte Arving Malen Anders Datter med Formynder, samt Credi= og Debitorer, med lovformelig Rigtighed, herved indkaldes at møde eller møde lade, da enhver skal vederfares Ret. Bandholmgaard pr. Marieboer Lolland, den 16de Novbr. 1779. Nicolay Boye, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
Onsdagen den 24de Novbr. førstkommende, bliver atter foretaget offentlig Auction paa endeel Træer i Gundersløvholms Skove, som ey ved forrige Auction den 1ste Octobr. blev bortsolgt; Liebhaberne vilde behage at møde i Stor=Skoven, hvor Auctionen sidst begyndte paa saa kaldet Lange=Bierg, da Auctionen foretages Kl. 9 Slet. Gundersløvholm, den 9de Novbr. 1779. J. Muus. Falbyegaards Hollænderie, bestaaende af 300 Køer og dertil hörende Tyre, beliggende en fierdendeel Miil fra Slagelse. bliver Fredagen den 10de Decbr., i Antvortskov Tinghuus i Slagelse Bye, Kl. 10 Formiddag, ved offentlig Auction stillet til Bortforpagtning paa 3 Aar, at tiltræde 1ste May 1780. Ved Gaarden er meget god Græsning, da de fleste af Græssmarkerne ere besaaede med hvid Klöver, hvormed aarlig vedblives. Ti For-Aars Græsning udlægges strax 4 Marker, 2 Marker slaaes og naar Høet er afhöstet da udlægges, af Korn-Stubmark haves desuden 6 til Eftergræsning, altsaa i alt 12 Marker. Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn i Kiöbenhavn hos Hr. Mauri 2 Frydensberg, i Roeskilde hos Tracteur Brönneke, i Slagelse hos Hr. Hiorteberg, og paa Walbyegaard hos Svend Torsagger. Fiorten Tusende Rigsdaler er til førstkommende Wiborg, Omslags Termin 1780. at faae til Laans imod sikker Pant og lovlig Rente, hvorom nærmere Anviisning faaes af Byefoged Trane i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1779-11-19
En Capital af 9 a 10000 Rdlr. Børne og andre Penge, kan til Wiborg Snapsting 1780. faaes samlet eller adskilt, mod lovlig Rente og tillige Pant i Jordegods, Kiøbstæd Bygning eller Tiender, hvilken Hr. Apotheker Schandrup i Randers og BirkeDommer Bie i Nøragger pr. Randers kan anvise.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Madrit, den 21de October. J Følge Efterretninger fra Leyren ved St. Roch, har Fiendernes Jld fra Gibraltar, som snart har været stærk, snart svag, næsten ingen Skade tilføyet vore Tropper. Af 3 til 4 Soldater, som bleve saarede ved denne Jld, er een død. Arbeydet fortsættes paa vores Side ganske roelig. - Efter Privat Breve skulle vore Batterier for Gibraltar ey begynde at spille, førend den 2den November. Det har ellers sin Rigtighed, at 3 fra Bayen udsendte fiendtlige Skalupper, som vare understøttede af en Paketbaad paa 14 Kanoner, have, formedelst et Havblik, den 9de huj. havt den Lykke, at borttage 2 Fahrtøyer, som vilde bringe Krigs=Munition til vores Leyr, eftersom et af vore Krigskibe, som laae for Anker i Nærheden, just formedelst dette Havblik ey kunde komme til at beskytte dem, men 2 af vore Galioter have strax igien befriet dem, og forfulgt de Engelske Skalupper, indtil disse vare under Paket=Baaden og nogle andre Fahrtøyer, som fra Havnen. som dem til Hielp, deres Kanoner. - Fra Cadix fornemmes, at de fra Toulon under Hr. Sades Commando udløbne 3 Krigskibe, nemlig Triomphant paa 80, Souverain paa 74 og Jason paa 64 Kanoner ere den 14de huj. ankomne der i Bayen. Det heder, at disse Skibe skulle convoyere Transport Fahrtøyer, som skulle bringe Provisioner for de med den Franske Flode foreenede Spanske Skibe fra Cadix til Brest.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
London, den 5te November. Sir Charles Harder, saavidt man veed, endnu i Søen, med sin Flode. Tre af hans Fregatter have jaget 2 Franske tilbage, som lode sig see i Nærheden.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Paris, den 8de November. J Følge de beste Efterretninger, skulde den combinerte Flode allerede have gaaet i Søen midt i October Maaned hvis ey de bestandige Modvinde havde forhindret den derfra en Dag efter den anden. Om Natten har det gemeenlig væ tet Østen Vind, og naar man om Morgenen haabede at kunde seyle, saa sprang Vinden igien om til Vesten. Jmidlertid kan man være forsikkret om, at den tilforladelig skal udløbe, log man daglig venter sikker Efterretning derom. - Fra Amerika og Vestindien haves ey den mindste tilforladelige Efterretning. Derimod har man her mange nye Rygter, som herfra gaae til Engelland selv, og formedelst et Slags Gienlykomme tilbage derfra. Allerede for 14 Dage siden hedde det, at Hr. Franklin havde Efterretning, at Grævd Estning var for Nye=Pork, og efter Breve fra Cadix af 29de October, skal der være indløben Bekræftelse paa denne Tidende med et fra Virginien den 17de ejusd. sammesteds ankommen Skib. - Det er saa meget meere unødvendigt at anføre alt det omstændeligen, som fortælles om de prægtige Følger af Græv d'Estnings Foretagender, som endog Folk her troe kun lidet deraf. At man skal indbefatte det kort, saa har han erobret Nye-York og fanget General Clinton med sin heele Armee. Meere Troværdighed finder det Rygte, som skal være kommen over Engelland, at Græven har sat nogle 1000 Mand i Land paa Long-Jsland; men dog forsikkrer man endnu derhos, at han ventes i Frankrige enten sidst i denne eller først i tilkommende Maaned.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Omendskiønt man nu igien forsikrer, at den Brestiske Flode er gaaet i Søen; saa troer man dog, at man endnu siden Efterrerningerne derom saa ofte have været for tilige, maae opvente Bekræftelse derpaa. - J adskillige andre Havne blev for nyelig Alting holdt i Beredskab til Troppernes Afreise.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Græv von Vaux var kommen tilbage fra Brest til Charbourg. De fleeste andre Officierer befandt sig og igien paa deres Poster, fra hvilke de havde faaet Tilladelse at bortreyse paa en kort Tiid. Mange af samme havde forsynet sig med Pelse. Dog meener man, at Sygdomme iblant Soldaterne vil foraarsage, at Tallet paa Tropperne, som skulde indskibes, langt fra ikke bliver saa stort, som man har sagt.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Pensacola i Florida, den 10de Augustii. Vi erholde nu den Efterretning, at Gouverneuren i Nye Orleans har faaet Ordre fra sit Hof, at erklære Krigen imod Stor=Britannien og alle dets Eiendomme og at dette er allerede der bekiendtgjort. Et Skib fra Hispaniola bragte denne Nyehed, og at der allerede ere udsendte Kapere fra denne Øe imod Engellænderne. Det er endnu ubekiendt hvad vi skulle giøre, om vi skulle gribe til Vaaben imod vore Naboer, eller allene have et vaagent Øye med dem. Dette vide vi imidlertid heel vel at Spanierne meget nødig skride til Krigen; og vi ere forsikkrede om, at deres heele Magt i Nye=Orleans bestaaer kun af 2 Compagnier, mestendeels Jnvalider, som ere Gouverneurens Vagt. En Deel af denne Provinds har drevet en stor Snig=Handel med Spanierne. Dette er meget vel bekiendt Orleans, dog er det aldrig bleven angivet, endskiøndt Gouverneuren for faa Aar siden borttog 4 Engelske Skibe, som han tra i Handel paa Mississippi: han confiscerte deres Ladninger og kastede Folket i Fængsel, hvorfore Spanierne ingen Fyldest giørelse have givet: og hvad som var det værste, saa vare Spanierne Engellænderne en stor Deel af Pengene skyldige, eftersom de kun gjorde aarlig Regning. - Vores Handel med Jamaika tager og af. - Det mangler os paa Hænder til at arbeyde, endskiønt vi, siden den Amerikanske Krig, have havt mange Slaver fra Vestindien til Hielp.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
En Officeers Skrivelse fra Gibraltar, den 30te Sept. De synes at være meere bekymret for os, end vi selv ere det. Med en Garnison af 5000 Mand øvede Soldater, i en saa fast Plads, som vores, tør vi smigre os med, at vi rolig kunne oppebie Spaniernes Angreb, og det saa meget meere, som vi ere rigeligen forsynede med Levnets=Midler, og den daglig ankomme Skibe med friske Provisioner fra Afrika. Vel falde nogle af disse Skibe i Fiendernes Hænder, men den skeer dog en ofte, saa at, hvis Spanierne giøre sig Haab om at tvinge os ved Hunger (og dette er virkelig det eneste Midelhvorpaa de kunde grunde et saadant Haab) de efter al Rimelighed vil spilde deres Tid og Umage for et Sted, som Kunster og dets naturlige Beliggenhed have gjort uovervindeligt, hvad for Magt der og bruges imod samme.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Constantinopel, den 7de October. Breve fra Smirna melde, at det Hollandske Skib Zeldenrust, Capitain C. Marckerck, er med en Ladning af 50 til 60000 Piasters Værdie, da det kom fra Marseille, hvor det var fragtet af Brødrene Hochepild der og vare om Bord paa samme, den 23de i forrige Maaned taget af den Engelske Kaper, Odderslangen, Capit. Taulkner, ved Mundingen af den Smirnaske Havbugt, paa den Formodning, at Ladningen hørde Franzoserne til. Bemelte Kaper havde allerede med sin Prise nærmet sig til den Smirnaske Havn; men er Natten derpaa igien gaaet i Søen, og lagt sig til Ankers saa langt ude, at Kastellet ey kunde naae ham, og der har man bragt Godset over i det Engelske Krigs=Skib Tartaren. Man formoder og, at samme vil blive erklæret for en god Prise, eftersom man ey tvivler paa, at jo Godset er Fransk Eiendom. - Man forsikkrer, at den Franske Nation i bemelte Smirna er nu meget beskjæftige med at udruste 3 Fahrtøyer, som skulle krydse i Havbugten og bedække alle ind- og udgaaende neutrale Skibe.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Fra Holland, den 9de November. Beretninger fra London af 2den November som findes i vores offentlige Blade, melde: at Mangel paa Folk til de Engelske Krigs=Skibe maae for en god Deel tilskrives denne Omstændighed, at der ere saa mange Syge. Allerne af Skibet the Canada ligge 400 Mand i Hospitalet i Hazlar, og dette Hospital, saavelsom det nye Hospital i Torton og Krigs Skibet Mars have tilsammen henimod 2500 syge Matroser, og Soldater. - Efter den Leidenske Gazette skal AdmiralHardys store Flode være bleven nødt tli at løbe ind til Torbarden 27de October, formedelst Stormvinde fra Vesten. Man venter endnu paa at fornemme at Poul Jones's Skibe igjen ere gaaet i Søen. Vel have General=Staterne billige det Amsterdamske Admiralitets Opførsel imod bemelte Commandeur, eftersom det deri har rettet sig efter Placatens Jndhold af 1756; men de have dog befalet bemelte Admiralitet, at see til, at de 5 Jonesiske Fregatter kunde saasnart, som mueligt løbend, saa og at ingen Skibs= eller Krigs=Munition blev dem leveert, men allene det Nødvendigste til at naae er Havn uden for Republikens Herredømme.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Fra Bøhmen, den 1ste November. Der have i nogen Tiid været nogle Bevægelser iblant vor Tropper, der dog ey have den Hensigt; som man maaske kunde tillægge dem. Tilforn vare vore Grændser besatte, deels med Jnvalider, deels med Cordonister, for at forebye ge Undersleb ved Tolden; men nu synes det, at Grændserne herefter skulle besættes med regulaire Tropper eftersom det allerede giøres Anstalter dertil i Pilsener og Saazer Kredsene, Det er imidlertid sandt, at Staden Prags Fæstnings=Var ker forbedres, og forøges med nye Skandser. Jblant andet have Ordens=Lemmerne maattet flyttet ud af det deylige Kloster St. Margareta, tæt ved Prag, eftersom Artilleristerne der skulle indqvarteres.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Bayerske Grændser, den 6te Nov. Hs. Majest. Keyseren logerte paa sin Tilbagereise i PostHuset i Schærding, og den 1ste Novbr. i Schærdenberg, en liden Landsbye ved Kubing, tæt ved Passau, hos Amtmanden sammesteds, hvis Huus var det beqvemmeste af 6 Hus der paa Stedet til Quarteer. Han havde om Morgenen sat saa tilig over Jnn forbie Neuburg, at Hs. Høyfyrstel. Eminenz Cardinal-Biskoppen af Passau, som med alle Domherrerne var kommen derhen, ey fik ham at see; men siden opvartede ham paa Mariahulfberg hos Capucinerne, oven for Pa sau, hvor Monarken tøvede nogle Øyeblik, for at holde sin Andagt. J Natte=Quarteret Schærdenberg, kunde enhver som vilde, faae naadigst Audience. Efter at have anhørt en stille Messe, hvorfore Præsten fik en Ducat, reed Keiseren, den anden Morgen videre fort. Amtmanden fik for Quarteret 50 Ducater, foruden 6 Ducater Kiøkken=Douceur, og fordi han reed foran Keyseren, 4 Souverains d'Or. Under ves fik en Bonde=Kone, i hvis Hytte i Diethalling paa Eisenbirner=Veyen Keyseren steeg lidet af, og derhos nøye er kyndigede sig om hendes Huusvæsen og Levemaade, 6 Ducater. Det næste Natte=Leye var Klosteret Engelhardsell hvorfra han gaaer til Linz og Wien. J Egnen ved Braunan- og Schærding ere alle fulde af Glæde, mange af Supplikanterne have allerede efter saa faa Dages Forløb faaet deres Memorialer, angaaende Pengenes Forandring, Grændse Handelen &c., tilbage med paaskrevne Resolutioner. - Efter et kort Ophold i Wien, vil Monarken, som det heder, foretage en Reyse til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Glasgow, den 24de October. Fra Nye=Porck berettes iblant andet: at der sammesteds i ligge de fornødne Transport=Skibe færdige med 6000 Mand. hvilke man troede, at være bestemte til Boston og CharlesTown. Hvis man kunde erobre Boston, saa var Krigen til Ende. Provisionerne ere faldne 25 pro Cento i Prisen i Nye=Porck. Derimod er der Mangel paa Krigs=Skibe til at bedække Kysterne; de Amerikanske Kapere ere saa forvovne, at de tage Skibe bort tæt ved Havnen. Destning skal, efter Breve fra St. Kitts af 6te Septbr., have forladt de Vestindiske Søer. Ringsted, den 21de November.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed ankom her med høye Suite i Dag Eftermiddag Kl. 1 1/2 i høy Velgaaende, og afgiKl. 3 samme Eftermiddag til Slagelse og videre til Corsøer, hvor Allerhøystsamme, ved dette lyse Maaneskin og Relee paa 2 Miile, vil Gud, indtreffer til Kl. 10, og da strax begiver sig til Beltet til Nyborg, da Vinden er temmelig føyelig, og saavidt her i Landet tilsyne ingen haard Blæst, mens Seylings Vind af Syd=Syd=Ost. Allerhøystsamme Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed var i alle Maader vel fornøyet.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Helsingøer, den 22de November. Den 19de huj. indkom fra Nord=Søen 1 Brigantin af Bergen, fra St. Croix til Kiøbenhavn; og udgik 28 Skibe, meest Hollandske. Samme Dag ankom fra Øster=Søen 1 stort Svensk Skib fra Riga til Genua, 18 Hollandske fra Petersborg, Riga og Memel, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Den 20de huj. ankom fra Øster=Søen 6 Engelske fra Petersborg, 10 Hollandske fra Memel og Kønigsberg, 2 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, Den 21de huj. ankom fra Øster=Søen 6 Engelske fra Petersborg, og Memel, i stort Hollandsk Skib fra Wyborg med Bræder til Cadix, 4 Hollandske fra Riga og Danzig. J Sundet ligge 2. Skibe, destinerede til Nordsøen, meest Engelske. Den 19de huj. indkom i Havnen Skip. Munck fra Kiøbenhavn med Sukker og Stykgods, 2 Fartøyer af og fra Jsefiorden med Byg.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Kiøbenhavn, den 22de November. Ved det Høykongel. Rentekammer er den 17de Nov. 1775 udgivet en Placat angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter, som maatte tilhøre den suspenderende Foged i Totens Fogderie, Andreas Haurids, og ikke allerede ere angivne. Efter samme skal den, som fortier noget af bemeldte Fogeds Gods, betale det fortiede og være General=Fiscalens Tiltale underkastet; men de som angive saadant til Rentekammeret, nyde 10 pro Cento af det Opdagede, og deres Navne forties.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 125. Ole Knudsen Noss, contra Amund Ellingsen Noss. No. 114. Jagt Junker Frederich Legardt von Schlanbusch, contra Sognepræst Hr. Poul Winsnæs. No. 115. Anna afg. Guldbrand Hallingeorps Enke med flere, contra Præste=Enken Sechmann. No. 120. Olu Amunds Datter, contraHaaskild Jensen Tofte. No. 164. Proc. Skibsted, contra forrige Byefoged Knud Møller.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Paa Løverdag den 27de November afgaaer den KongeligDanske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Ved Tal=Lotteriets 154 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 80, 48, 56, 44, 74.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Ved Tal=Lotteriets 248 Trækning i Kiøbenhavn udkom : No. 15, 73. 7. 38. 17.
Berlingske Tidende, 1779-11-22
Copulerede. J Odense den 10de Nov. Hr. Ritmester P. Holm og JfriC. C. Sehested. J Kiøbenhavn den 17de ej. Sr. P. J. ling, Skræder=Mester, og Jfr. A. B. Sanne.