JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
(Af en Hr. Raigecourts Dagbog, som endnu ikke er trykt, han reiste i Sydamerika i Aaret Hvor Quito dog er en forunderlig Stad, bygget paa Skraaningen af Bierget Pichincha, en slukket, men dog endnu ryggende Vulkan; med sine trappelignende Gader, sine mange Kirker, Taarne og Klostere (hvoriblandt den hellige Franciskus Kloster udmærker sig, til hvis Opbyggelse Kongen af Spaniens Skatkammer skal i 60 Aar have staaet aabent til Ordenens Disposition) yder denne Stad et ligesaa besynderligt, som malerisk Syn for den Fremmede, som betræder den. Staden ligger over flere Afgrunde, og skylder denne besynderlige Beliggenhed, at den ikke lider af de Jordskjælv, som Omegnen er udsat for. Disse Afgrunde bedækkes i den største Deel af Staden af Broer, Huse eller af naturlige Hvelvinger. Gaderne ere de smudsigste, som jeg nogensinde har seet, uagtet de blive af og til rensede af de heftige Regnskyl; thi man kiender ikke her de simpleste Regler, som følges i Europa med Hensyn til Reenlighed og Sundhedspolitiet, og paa Gaderne blive alleslags Ureenligheder udkastede. Quito ligger kun 13 17 fra Linien; Dag og Nat ere der hinanden lige; Temperaturen afvexler imellem 10–18 Grader, og er for den, som kommer fra varme Egne, saa kold, at jeg uagtet alle de Midler, som jeg anvendte for at modstaae Kulden i den Tid jeg opholdt mig i Staden, leed meget af den; men man kiender ikke heller noget til Kaminer og kan ikke lægge i Kakkelovnen. Denne Stads Beliggenhed, som er den eneste af sit Slags, fører det med sig, at man der har i en Afstand af nogle Mile, ethvert Slags Temperatur fra den iiskolde til den hede Bone, og forskaffer den store Fordele, at man hele Aaret igiennem kan have de Produkter, som frembringes under alle Climater, dog ere de Europæiske Frugtsorter, især Ferskener kun maadelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Den 13de Marts 1830 ankom vi til Quito i et stærkt Regnveir, hvorved Gaderne faae ud som Floder. Rygtet om vor Ankomst satte hele Staden i Bevægelse og alle vilde see os. Disse Landes Beboere have en saa stor Ulyst til at bevæge sig, at de ikke kunne troe, at nogen vil foretage sig en Reise for at besee fremmede Lande, uden i egennyttige og ærgierrige Hensigter. Jeg reiste i Selskab med en ung Slægtning, hvis Navn lyder som det var Tydsk, jeg er selv en Fransk Militair, og herpaa byggede Jndvaanerne ne den forunderlige Hypothese, at han var Hertugen af Reichstadt og jeg hans Adjutant. Deraf kan maaskee det utaalmodige Hastværk forklares, som Jndvaanerne havde for at besøge os, og at vi bleve indførte i de bedste Selskaber; dog vedbleve de at vise os den samme Høflighed, efter at de havde indseet deres Vildfarelse. Da Paaske Ugens Høitideligheder vare nær forestaaende, saa fattede vi den Beslutning, at foretage nogle Excursioner i Omegnen af Quito og først at afreise fra Staden naar Paasken var forbi; thi er Paaskefestens Pragt i Rom imponerende, saa er denne Fests Celebrering i Quito ikke mindre interessant ved dens Originalitet. Paasken indtraf den 11te April, og otte Dage i Forveien. Løverdagen før Palmesøndag, begyndte Ceremonierne, som varede uafbrudt ved den hele hellige Uge igiennem. Om Aftenen for denne Dag passerede forbi mine Vinduer 5 Mænd, besynderligt udstafferede og i hvide Dragter, og foran dem gik en Flok Børn, syngende nogle Sange.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Enhver af disse Figurer har paa Hovedet en Hue af Sukkerbrød, 56 Fod høi, hvorfra to lange og smalle Baand hængte ned, som ofte slæbte langs med Jorden. En hvid Kiole, ombunden med et Belte, hængte ned til Hælene og bedækkede den øvrige Deel af Kroppen; i den den ene Haand bare de nogle Bielder, hvormed de af og til klingede. Disse Figurer kaldes hellige Siæle (Almas santas); jeg veed ikke af hvilken Aarsag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Næste Dag gik jeg til Kathedralkirken for at være tilstæde ved Palmernes Jndvielse; Kirken var fuld af Mennesker, som bare paa lange Stokke, store Knipper af Palmer, Bonaner og Siv; mange Bananblade vare paa en meget konstig Maade. sammenslettede. Da jeg maatte vente saalænge paa at Høitideligheden skulde begynde, saa gik jeg hen til Franziskanernes Kloster, hvorhen just en Procession af Munke kom tilbage, syngende og med Palmegrene i Haanden, og begav sig til Kirken; der gik foran en Helgen, som jeg først meente, at de bare; men de besynderlige Bevægelser, som jeg bemærkede at han tog sig for, bevægede mig til at betragte ham nærmere ved, da Processionen gjorde Holdt under en Bue af Klosteret; jeg saae nu til min Forundring, at han blev baaret af et Æsel, som var klæd af sin Byrde, og sikkert havde kastet ham af, naar ikke to Mænd, som gik ved Siden af ham, gjorde sig uophørlig Umage for at holde ham i Balance. Den Lyst, som derved paakom mig til at lee, og som jeg kun med Møie formaaede at standse, meddeelte sig til Pater Provincial, som just kastede et Blik hen til mig, og som derfor i en Has maatte bukke Hovedet og bedække sit Ansigt med en Bønnebog. Endnu et besynderligere Syn mødte mig i den hellige Klaras Kirke, hvori jeg kunde see igiennem et Gitter Nonnerne af et dertil hørende Kloster, at have meget travlt med et Æfel, og derpaa at knæle og bede; sandsynligen var Dyret bestemt til at spille en Rolle ved en saadan Procession som den omtalte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Samme Aften kom en endnu større Procession end den første ud af Franziskanerklosteret og passerede forbi mine Vinduer. Foran gik nogle Mænd, som bare Lygter paa lange Stænger, hvoraf de to første havde Figur af Stierner; herpaa kom to Figure, hvoraf den ene skulle forestille Evangelisten Johannes, og den anden den hellige Maria Magdalene; bag efter de kom tre hellige Siæle, saadanne som de forhen beskrevne, kun var den i Midten et heelt Hoved høiere end de to andre, og havde et langt hvidt Slæb efter sig, som blev baaret af en Dreng der var klædt som en Engel med to Vinger. Disse 3 Figure lode, saa den ene og saa den anden, deres Bielder høre, saa at Lyden hørte aldrig op. Nu fulgte nogle Fruentimmer, og deriblandt nogle fornemme i to Rader med Voxlys i Haanden; imellem disse to Rader vare nogle Franziskanermunke beskiæftigede med at holde Orden. Atter kom tre hellige Siæle, som de forrige, men fortklædte og med Kaarde paa Siden; bag ved dem gik Stadens Barbere parviis, barhovede og barbenede; men forresten i deres sorte Stadsdragt; hver af dem har et Sølv Røgelsekar og to Kiæder af samme Metal. Nu kom en stor Bærebør med Guldlister, bedækket med en Thronhimmel og smykket med Lamper, Speile og Helgenbilleder; paa Børen saae man Frelseren at sidde i en lang, guldbroderet Klædning og bærende sit Kors; bag ved ham Don Simon fra Cyrene, saaledes kaldte de omkringstaaende ham; men som istedet for efter Sædvane at hielpe med til at bære Korset lod sig nøie med at understøtte det med Haanden. Don Simon var af en slank Væxt, har et Tørklæde om Halsen, som gik ham op til Ørene, havde et stor Knebelsbart og Hatten sad paa skraae paa Petitmaitre Facon. 20 Lastdragere havde ondt ved at bære Børen; Fruentimmer med Voxlys i Haanden gik bag efter den; derpaa Polities Præsident med en stor Lygte, ledsaget af to Franziskanere, endelig kom den hellige Jomfrue i en blaae Fløielsklædning, broderet med gyldne Stierner. J visse Afstande til Siden stode nogle Musikkorps, som lode høre nogle disharmoniske Lyd, hvilke kunne sammenlignes med de smaae Savoyarderes Jnstrumenter, hvorefter de lade deres Marionetter dandse. Denne Procession rykkede langtsomt fremad af en lang skraae Gade og frembragte en imponerende Virkning, uagtet alt (Fortsættes.) det Latterlige ved den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Nyeste Post-Efterretninger. Oppositionen i de Franske Deputeredes Kammer har lidt et totalt Nederlag; thi den ældre Hr. Dupin er bleven udnævnet til Præsident for Kammeret med 234 Stemmer, hvorimod Hr. Lafitte fik kun 136 Stemmer, (Greve Duchatel havde først fungeret som Alders-Præsident); ogsaa alle fire Vicepræsidenter bleve valgte af Regierings Partiet og det samme blev Tilfældet med Kammerets Secretaire paa een nær, dog skulle ikke alle disse Personer billige det doctrinaire System og der tales om at Hr. Dupin skal komme ind i Ministeriet. Men han sagde, da han tiltraadte sin Post som Kammerets Præsident, at han anseer den for at være den største Værdighed i Staten, og naar man har erholdet denne, saa kan man ikke forandre sin Stilling uden at gaae tilbage. Han erklærede sig deri for en Communal- og Departemental=Lov, som uden at skade den Eenhed i befalingen og i at handle, hvilken en saa stor Stat, som Frankerige behøver, dog maae overdrage Communerne og Departementerne en stor Andeel til selv at bestyre deres locale Anliggender; ligesom han erkiendte Nødvendigheden af en Lov om Ministernes Ansvarlighed. Han omtalte derpaa de øvrige Lovudkast, som vilde blive at forhandle, Comtrent i samme Mand, som der herskede i Kongens Tale), og sagde tilsidst: Mine Herrer og dyrebare Colleger, Fædrelandets Vel er i vore Hænder; de Franskes Enighed beroer maaskee paa deres Deputeredes Enighed og at Meningerne nærme sig til hinanden (Fortræffeligt Bravo, raabte man). Hans Tale var meget udsonende; meget opmuntrende for at dæmpe Partieaanden og giorde stort Jndtryk, selv Oppositionen skal have resolveret sig til Moderation og til at nærme sig til Regieringspartiet. En Commission er nedsat for at udarbeide Addressen til Kongen i Anledning af Throntalen, hvis Medlemmer ere ikke af Oppositionspartiet; men ikke heller af de Doctrinaires Partie paa Hr. Keratri nær, men alle af det venstre Centrum. (Oppositionspladene ere fortvivlede over den Vending Tingene tage og Regieringens Seier i Kammeret).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Aabningen af dette Aars Session var meget høitidelig; allerede Kl. 9 om Morgenen havde store Menneskemasser forsamlet sig udenfor det lovgivende Palads, dog blev Portene først aabnede Kl. 11. Efterhaanden indfandt sig fra 360380 Deputerede, alle uden Costume, paa Dhrr. v. Laborde og Dumaylet nær, hvilke, som Qvæstorer vare iførte en blaae Uniform med sølvbroderede Kraver og Opslag. Kl. 1 ankom Hr. Lafavette, som blev complimenteret af mange af Medlemmerne. Alle Pairerne viste sig i deres Costume. Samtalen blev meget livfuld, da Dronningen og Madame Adelalde traadte ind i Salen. Sildigere indfandt sig Ministerne, blandt hvilke Hr. Guizots bleege Figur var paafaldende ved sin med massive Broderier overfyldte Klædning (denne berømte Skribent og ivrige Doctrinair, eller Tilhænger af den Engelske Statsforfatning, som er grundet paa en Combination af Konge, Adel og Folk, i Modsætning mod det Lafpettiske System som gaaer ud paa Jndførelsen af en Nordamerikansk Statsforfatning; men hvis Præsident skal bære Kongenavnet, opvækker de liberale Blades Uvillie ved det at han underskriver sig i sine Jndberetninger til Kongen dennes Undersaat; men han erholder alle Oplystes Agtelse ved de Grundsætninger han lægger for Dagen ved sin Bestyrelse af sit Departement). Bag ved Kongen observerede man Marskallerne Mortier og Molitor og Admiral Truquet. Det diplomatiske Corps var tilstæde ved Sessionens Aabning i stor Costume, paa den Preussiske Gesandt Baron v. Werther og den Russiske Greve Pozzo di Borgo nær, som havde undskyldet sig med et Anfald af Gigt: men havde sendt sit hele Gesandtskabspersonale derhen. Jnden Kongen ankom til Kammeret kom Rygtet om at der var skudt efter ham. Hr. Madier de Montjan raabte: lader os begive os i Masse til Slottet, kun slette Borgere kunne blive tilbage paa deres Bænke; men nu ankom Kongen, som sagde til den store Deputation, hvilken modtog ham ved Trappen: Mit Liv er bestemt til at sætte Uroestifterne i Fortvivlelse; thi Morderens Kugle skal aldrig træffe mit Hierte. - Strax efter Mødet begave Pairs og Deputerede af alle Partier sig til Slottet for at lykønske Hs. Majestæt til hans Frelse; man bemærker, at han ved denne Leilighed, som ved flere, forstaaer ved en forbindtlig og tillidsfuld Tiltale, at vinde Alles, endog Modstandernes af hans Regieringssystems Hengivenhed; saaledes Odillon Bar rot, Lafittee, Marskal Clauzel og Lafayette. (En Konges Magt er stor, størst den han udover over Hierterne). Paris forblev roelig; Jndvaanerne udvise den største Afskye for det begaaede Attentat paa Kongens Liv, og da Ministerne vilde udstæde en beroelig ende Proclamation til Folket, sagde Kongen: man maae ikke løsne en Allarm Kanon for et Pistolskuds Skyld. Man veed at en Person er arresteret, som er anklaget for at være Morderen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Undersøgelserne føres hemmeligt, Ministerialbladene tie indtil en sikker Oplysning kan tilveiebringes; imidlertid udbredes allehaande Rygter og Opdigtelser i Oppositionsbladene efter Sædvane; f. Ex. at Jomfrue Boury vel skal være smuk og aandrig, men tillige en intrigant Person, som uagtet hun kun er 19 Aar, har villet laane 40,000 Franker i Paris, og havde skrevet til Kongen derom, og da hun ikke fik noget Svar, saa traadte hun paa engang frem som hans foregivne Frelser, og andet saadant Passiar, som efter al Sandsynlighed er intet andet end Partiesnak. - Præsidenten for Conseilet har underrettet Hr. von Chateaubriand om, at den ikke kan admittere ham som Hertuginden af Berris Defensor; man siger at hun skal udvise en temmelig Tilfredshed under sin Arrest i Castellet Blaie, hvor man tilstaaer hende saamegen Friehed, som kan være tilraadeligt og behandler hende med det største Galanterie. (Det lader til at den indvortes Uroelighed i Frankerige begynder at sætte sig; men Aspecterne synes at bebude, at Europas Tilstand vil blive mere uroeligt og at Jnteresserne ville træde mægtigt op mod hinanden. Avis=Rygter, som ere i Dag saaledes og i Morgen blive anderledes, bør man vel ikke skiænke meget Tillid; men det Hollandske Cabinets standhaftige Modsættelse mod to saa store Magters Trudsler som Frankrigs og Englands, synes dog at forkynde dets Vished om en mægtig Støtte, som det har i Baghold og hvortil det holder sig. Formodningen kunde gaae et Skridt videre, den kunde antage at Conferencen var kun et politisk Spil, at dette vilde have udløbet af sig selv til Foraaret af 1833, at det Franske og Engelske Cabinet indsaae dette og afbrøde derfor Spillet i Tide, saa at Castellet i Antwerpen kunde blive erobret inden den Aarstid kommer at store Armeer kunde ile det til Hielp, og for at Defensions-Armeerne kunne være betimeligt gjorte mobile. Gud maae vide det; Tiden vil opklare alt ville kun ikke Sygdomme i denne Vinterstid bortrive de Franske Tropper i den usunde Egn under denne Beleiring.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Hollænderne sætte allerede de lave Egne i Stats flanderen under Vand, hvorved Egnene blive endnu mere usunde og utilgiængelige. Saaledes have de gjort i Egnen ved Castellet Lieflenshøek ved Schelden og vesten for den, nord for Antwerpen d. 24de Novb.: eet af dem, som staaer under Gen. Chasses Commando, og som de Franske skulde indtage. Franske Tropper havde allerede indfundet sig Nærheden, men Fortets Kanoner skod en Hest ihiel under en Cavallerist og de retirerede. Det kommer nu an paa om den engelsk franske Escadre kan og vil forcere Schelden og hvorledes Vinteren bliver; man hører allerede ofte skyde i Egnen ved Vliessingen. De Franske Prindser have seet sig om i Antwerpen; Franske Tropper ere endnu ikke rykkede ind i Staden og man veed ikke om de ville giøre det. Kong Leopold skal nødigt see det; thi bliver Castellet angrebet fra Stadens Side, saa bliver denne bombarderet af Castellet; men man paastaaer at dette er svagest fra denne Kant. Beleiringen var ikke begyndt og Castellet endnu ikke opfordret den 24de. Hele den Franske Nord=Armee staaer nu i Belgien og har indtaget sine Positioner. Man har endnu ikke opgivet alt Haab om Underhandlinger: Baron von Zuilen er endnu i London, den Franske og Engelske LegationsSecretair i Haag og det meget udsonende Skridt, er gjort, at de Herrer Pescatore og Thorn ere blevne udvexlede med hinanden; den sidste er ankommen til Arlon paa Belgisk Grund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
De udenlandske Blade begynde at tale i en meget krigerisk Tone, saaledes lader man skrive fra Wien: at Freden hænger i en meget løs Traad; at det første Kanonskud kan let løsne Krigens Dæmon; at Rusland skyder bestandig sine Armeer nærmere mod Grændserne af Polen; at Østerrige staaer parat til Krig i Jtalien (hvorfor nok ogsaa de Franske ikke ville rømme Ancona); at det snart vil blive i Stand til at optræde med ligesaamegen Kraft ved Rhinen o. s. v. - Der tales om Opstillelsen af en Observations-Armee fra det tydske Forbunds Side ved Overrhinen, at Forbundstaterne sætte sig paa Krigsfod, synes at være sikkert. Vigtig er den Efterretning, dersom den stadfæster sig, at to Preussiske Armeecorps have faaet Ordre til at bryde op fra de indre Provindser til Rhinen. General Müflings Hovedqvarteer er i Creveld. J Berlin vil man vide at den belgiske Armee udgiør 50000 Mand, den Franske Armee i Belgien 55000 og den Hollandske 80000. At de Franske ruste sig stærk er upaatvivleligt, en Reserve-Armee dannes paa den Belgiske Grændse under General-Lieutenant Schramm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Foruden Østarmeen tales nu om en Rhinarmees Opstilling ved Strasborg; Paris er fuld af Krigsrygter. (Spændingen er overmaade stor og de politiske Udviklinger beskyndes under Kampen; thi ligesom Holland understøttes af der monarkiske Princip, saaledes bliver upaatvivleligt Don Pedro og Dronningen af Spanien bemmeligen understøttet af det constitutionelle. Under Passioner, Kamp og Trængsler foregaae de politiske som de naturlige Fødsler).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Extrapost. Et privat Brev fra London, af 27de November, som ankom til Hamborg den 1ste December, indeholder, at en Reisende er ankommen til hiin Stad fra Oporto, som har berettet, at de Constitutionelle have den 17de gjort et Udfald paa den nordlige Kant af Staden, og totalt slaget Migueliterne, og derved, foruden at have giort mange Krigsfanger, bemægtiget sig General St. Marthas hele Bagage, som nu commanderer i General Texeires Sted (nu den fierde Chef for Armeen). Man havde i London Efterretning om denne heldige Trefning, man formeente at Angrebet atter havde gieldet Villanova.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Den 3die December bliver det nærværende Engelske Parlament opløst. Der tales om at den Russiske Regiering vil giøre et Statslaan i London paa 6 1/2 Mill. Pd. Sterl. til 75 PC., for dermed at bestride Krigsudrustningerne til Foraaret. Man taler almindeligen i London om et Dokument i Form af et Manifest, som skal være ankommen dertil fra St. Petersborg, angaaende den tilkommende Fremgangsmaade med de Belgiske Anliggender, og som paa en meget decisiv Maade skal erklære sig imod, at Sagen bliver afgjort ved Vaabenmagt. Ogsaa fra den Polske Grændse skrives, at en Bekiendtgiørelse angaaende denne Sag forventes med det første at blive indrykket i de Petersborgske Aviser, og at mange russiske Tropper ere paa Marschen til Rigets vestlige Det skal være ganske vist, at der Grændser. skal være opkommet en Difference imellem Konge Leopold og Marskal Gerard, om Maaden hvorpaa Castellet ved Antwerpen skal beleires. Marskallen skal have erklæret at Castellet bør angribes fra Stadens Side, naar man ikke skal tilbringe 2 til 3 Uger med Beleiringen og opofre derved 5 til 6000 Mand, hvorved Armeen blev forbittret og som vilde foraarsage Collisioner. Kongen skal svare, at han vil have Byen skaanet, da ellers Castellet blev betalt for dyrt; vil Marskallen ikke angribe Castellet fra Landsiden, saa vil den Belgiske Armee overtage Beleiringen med sin Jndsigt. Marskallen skal derpaa have repliceret, at han er sat til at commandere Franske og ikke Belgier; men at han vil forespørge hos sin Regiering; han afsendte derpaa sin Adjutant Hr. Sercly til Paris, som kun opholdt sig der i fire Timer og derpaa reiste tilbage til Hovedqvarteret. Den Franske Regiering vil lade den Engelske paakiende i Sagen. Ogsaa Engelske Blade sige at det er skeet. - Man har Efterretninger fra Antwerpen af 26de November endnu var Castellet ikke opfordret. Hollænderne have ogsaa giennemskaaret Digerne ved Calloo i Statsflandern, hvorved Bøndernes Sæd er aldeles ruineret og stode efter en Belgisk Major, som nær var bleven dræbt; men da de vilde den 26de om Morgenen gaae i Land paa den østlige Schelde bred for at giennembore Digerne ved Castellet St. Croix, saa bleve de fordrevne af Belgierne. Endeel af den Franske Armee ostpilles paa den Hollandske Grændse tilligemed den belgiske fordi 45,000 Hollandske Tropper staae imellem Breda og Bergen op Zoom og giøre Mine til at ville undsætte Castellet i Antwerpen. Konge Leopold og Marskal Gerard have havt en Samtale den 25de i Boom (ligger ved Floden Rupel, ikke langt fra det Sted hvor den udgyder sig i Schelden) hvor det Franske Beleiringsartillerie er blevet udskibet; det skal være overordentligt betydeligt. Veiret har hidindtil været fortræffeligt; men man tilstaaer at Operationerne ville blive vanskelige, naar Regntiden indfinder sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Den Engelsk Franske Escadre er seet den 24de November udenfor Ostende. 40 Hollandske Skibe ligge under Embargo i Engelske Havne. Den Engelske Handel paa Holland gaaer over Enden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Siden i Mandags er Havre lidt høiere, nemlig 2 Rbd. saavel i Kiøbenhavn som i Provindserne, for Partier at levere til Foraaret. Hvede og Byg uforandret. Rug snarere lidt lavere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg har nu proponeret et Væddemaal med 4 Fuldblodsheste og et lige Antal danske Heste, paa et Væddeløb, hvorpaa Veien imellem Hadersleben og Kolding, som er 4 danske Mile, skal giennemløbes 5 Gange, hvilket udgiør en Distance af 20 danske Mile. Hs. Durchl. udsætter 4000 Rbd. r. S., Modpartiet kun 2000 Rbd. r. S. og skulde Hertugen vinde disse 2000 Rbd., da tilfalde de Fødselstiftelsen i Kiøbenhavn. Tiden for Afgiørelsen af dette Væddemaal fastsættes til den sidste Halvdeel af August Maaned 1833. Den, som vandt de 50,000 Rbd. ved Klasselotteriets sidste Trækning, skal være en temmelig velhavende Mand af Haandværkstanden, som aldrig før har spillet i Lotteriet, og dennegang ved Overtalelse, saa at sige, havde ladet sig tvinge dertil. (Veile Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Birkedommer-, Birkeskriver og Politiemester-Embedet i Kiøbenhavns Amts søndre Birk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Befordring. Under det danske Cancellie: Den 14de November er Grosserer og Forsørgelsesforstander ved Fattigvæsenet i Kiøbenhavn C. F. Selmer beskikket til Agent med Rang med No. 1 i Rangforordningens 6te Classe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 30 Novbr. Rug, Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede Tdn., 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg 221. Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg br., Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen 2 Mk. 8 s. a 2 Mk. 10 s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a Rbd. 1 Mk. 12 s. Siællandsk Smør pr. Td. - a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Kiøbenhavns Børs, den 30. Novbr. 1832. Cours. Hamborg 2 M. - vista 213. - Specier 212 (d. 30. Novbr. 1831 213). Disconto 4 PC. (Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 11 1/2 s. i Fior 12 Mk. 12 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bancomark 84 a 84 1/2 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90. (i Fior 90 a 90 1/2 Rbd.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Feb. 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102 Rbd. - Dito i Sedl. 107 1/2 a 108 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobl. gationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 101 a 101 1/2. Dito dito til 4 Procent 99. Nye Dito Dito i r. S. til 4 pC. 99. - - - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, 3 PC. Eng, Laan ved Wilson & Compagnie 65 1/2 a 66. NB. 1 Pund Sterling beregnet til 14 Bmk. - Norske Speciesdl. 150 1/2 a 151. (Jfior 151 1/2 a 152. Svenske Sedl. 43 1/4 a 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.