JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Mariboe, d. 9 April. D. 2 April græd Pigerne gudsjammerligen i Gunslev paa Falster og Omegnen. Hede salte Taarer vædede de blegge Kinder. Mismod og haabløs Kierlighed læstes i ethvert Træk. - Af 3 Læs Kleverhøe er i afvigte Aar avlet paa Falster 30 Lpd. Frøe af det ægte hollandske, som for hele Ladninger betales i Kjøbenhavn med 25 Rd. pr. Lpd. - En Balle godt Trykpapiir koster nu i Kjøbenhavn foruden Jndpakning, Fragt o. s. v. 100 Rdlr. D. C. - Eftervinteren er endnu til i Dag vedbleven i al sin Strænghed. Om Natten fryser det meget stærkt. J Dag klar Solskin, men henimod Aften megen Snee. Af Mangel paa Foder begynder Bonden at sælge sine Køer til Brændeviinsmanden. Næsten overalt kiøges over Mangel paa Havre. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Viborg, d. 9 April. Eftervinteren vedbliver i al sin Strænghed. Den haarde Frost med østlige og nordlige Vinde vedvarer og hindrer Vaarsæden fra at lægges. Jldebrændselet for den Fattige stiger til uhyre Priser. Et usselt BondelæsSkodtørv, som i forrige Tider kostede 32 a 36 s. koster nu 4 Rd. og et dito Hedetørv endog 3 Rd. Rugen seer dog endnu godt ud paa Markerne, og det er at haabe, at den paa de sandige og tørre Marker holder sig især da man kan haabe Foraaret vil komme deskraftigere, naar Frosten ophører. En Mærkelighed er i Aar indtruffen, at Staldstudene næsten overalt endnu er usolgte her i Landet. Men, da de som pleie at faae denne Fornødenhed herfra, dog ikke agte at faste i Aar, saa drage de nok bort efterhaanden, men kan muligt lære de gode Landmænd ved Jndkjøbet ei at drive dem saa høit i Veiret som i Fjor. (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 31 Martii. Den 6 Nov. 1811. blev den americanske Golette le Purse, Capitain Turner, efterat den var afseilet fra Bourdeaux Kl. 7 om Morgenen, en engelsk Fregat vaer. Goeletten, som forlod sig paa, den var en hurtig Seiler, vilde afskjære den Vinden; men Fregatten naaede den Kl. 6 om Aftenen. Capitain Turner blev ene paa Dækket under en Regn af Canon- og Musketkugler. Holdende ved Roret raabte han til dem i deres Sprog: "Børn, J holde for høit, J maa sigte bedre." Endelig strøg Goeletten. En Officier og 12 til 15 Engelskmænd gik strax ombord derpaa; Officieren befalede alle dem, der var paa Goeletten, at gaae ombord paa Fregatten, som hedde Niemen, commanderet af Capitain Michael Scymour. Paa Goeletten blev blot Capt. Turner, et ungt Menneske paa 16 til 17 Aar, et Fruentimmer og en Passageer; ti Engelskmænd og en Officier blev afsendt for at føre Prisen. Turner havde skjult fine Pistoler. Han maatte lade dem, og da han blot kunde gjøre dette, naar man ikke holdt Øie med ham, anvendte han en heel Dag paa denne Operation. Anden Dags Nat gav han en af sine Pistoler til det unge Menneske, man havde ladet blive hos ham paa Goeletten. Den vagthavende Engelskmand lagde Mærke til deres Forstaaelse, og gik ned for at underrette Capitainen derom. Denne sprang op paa Dækket med sin Dolk, og stødte dermed Turner, som raabte til ham at han skulde overgive sig, da der intet Ondt skulde vederfares ham. Turner fik Stødet paa Brystet, og i det han faldt, fyrede han paa Officieren, men som ikke faldt, hvorvel han rammedes; tvertimod foer han til for at give Turner nok et Stød, da det unge Menneske fyrede den anden Pistol af i Ansigtet paa ham, og dræbte ham. Ved Allarmen vare de 10 Engelskmænd, ilede til; men Turner og hans Kammerat satte med deres komme Pistoler saadan Skræk i dem ved Tona og Trudsler, at de tvang dem at forføye sig ned i Rummet, hvor de holdt dem indspærrede, saalænge til Goeletten igjen var kommen til Bourdeaux. Denne Begivenhed har meget ydmyget det engelske Admiralitet. Capitain Turner var ikkun 22 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Wien, d. 28 Martii. Man kjender nu det sidste Reskript, som H. M. tilsendte de ungerske Landstænder, Landdagens Slutning vedkommende, Det er høist mærkværdigt i sine Dele, og indeholder i det Væsentlige, at Kongen (Keiseren) under nærværende Tidsløb paa ingen Maade kan eller vil frafalde sin Fordring paa 12 Millioner klingende Mynt til at bestride Statsfornødenhederne. Jmidlertid samtykker H. M. af Velvillie og frivillig, paa Afslag i denne Sum at modtage den Leverance in Natura, som ved Landdagens 28de Artikel er tilbuden; men der skal tillægges en Fierdedeel over den Taxation, man hidtil anslog disse Gjenstande til, da der aldeles intet Forhold meere finder Sted til de nærværende Torvepriser. H.M. vedbliver sin Begjering, at Landstænderne paatage dem at staae inde for 100 Millioner WieneVærdie til at afbetale Monarkiets Gield. H. M. erklærer, at Forhøielsen af Saltprisen, der af Landstænderne er blevet foreslaaet, ene og allene tilhører Kongen af Ungarn, at han ene i sin Viisdom kan taxere det efter Kronens Fornødenheder, saa at denne Artikel ikke kan blive nogen Gienstand for Raadslagningen. H. M. vedbliver, at Stænderne skulle fremskynde deres Beslutninger, og med de tydske Provindser medvirke til Alt, hvad der er Monarkiet nyttigt og tjenligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Brest, d. 29 Martii. Viceadmiral Allemand, der d. 9de afseilede med 4 Linieskibe og 2 Corvetter fra Orient, er i Dag kommen paa vor Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Cassel, d. 6te April. J Nat er Hs. Majest. Kongen afreist. Allerhøistsammes Fraværelse kan vare nogen Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Livorno, d. 20 Martii. J Dag tidlig Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
har man her paa Napoleonspladsen offentlig forbrændt engelske Vare af Værdi til 200,000 Fr. Fra Mainegnen d. 31 Martii. D. 25de ere nogle Escadroner Chasseurer til Hest af den Keis. Garde og Carabiner-Regimentet til Fods af den forrige hollandske Garde indtrufne i Frankfurt. Til d. 26de vare atter 2000 Mand ansagte af den Keiserl. Garde. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Petersborg, d. 26 Martii. J Astrakan har Veirliget indtil Enden af Januarii været saa mildt, at Markerne begyndte at blive grønne og Knopper udsprang paa Træerne. - J Aaret 1810 blev i alle de græske Menigheder i det Russiske Rige født 1,374,925 Børn. Jblandt de Døde vare 350 over hundrede Aar, og af disse bleve to henimod 1148 Aar gamle. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Berlin, d. 7 April. For nogle Dage siden indtraf den Keiserl. franske Rigsmarschal, Hertugen, af Elchingen, hertil fra Leipzig, og gik i Gaar igjen tilbage til Frankfurt an der Oder. – J Forgaars gik den Russisk Keiserl. Kammerjunker v. Divot, kommende fra Paris, herigjennem til Petersborg Prindsen af Schmühls Hovedqvarteer befandt sig den 3die i Stettin. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Wien, d. 26 Martii. Til Gallizien marchere endnu bestandig Tropper fra adskillige Provindser, ivort Monarchie. Da den største Deel af den herværende Besætning er draget bort, saa har nu vor talrige og skjøn organiserede Borgermilitair overtaget de fleste Poster og Vagter. - Ved Ka schau i Over-Ungarn formeres et Reservecorps, der for største Delen bestaar af ungarske Regimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Hidtil er det endnu ikke Publicum bekiendt, hvem der skal commandere den i Gallizien forsamlede Af mee. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
Fra Rusland under 18 Martii. Næsten paa en og samme Tid ere paa erholdet befaling Civilgouverneurerne af de polske Statholderskaber Wilna, Grodno og Witersk, ligesom ogsaa fra Statholderskabet Wologda, og endeel Generaler fra adskillige Rigets Egne indtrufne i St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-14
General Kutusov forventes daglig. - Ogsaa General Beningson skulde erholde en Commando som Breve fra Riga melde, at Kjøbmændene, Chef. der forsende mange Vare til det Jndre af Rusland. (H. Sp. 3.) Dette Blad, der med Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes med Posten til Norge, de Danske Provindser og Hertugdommene, kan bestilles paa hvert Steds Postcontoir. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenavn. Hos Maa Niende Aargang. No. 32. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 18 April 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Breve til en Ven i Norge om Wergelands Priisskrift angaaende et Universitet i Norge og dets Bedømmelse i Litteraturtidenden. No. 38 til 43. II. Nan det kaldes Stolthed eller overdreven Nationalisme, naar Forf. (S. 62) siger: "Norges Sønner tvinges til at føle Foragt for Fødelandet, deres hulde Moder, naar de lægge Mærke til, at hun er den Usle, den eneste, der ei formaaer i sit eget Skjød at give sine Sønner tilstrækkelig Opdragelse?" Jeg kunde med adskillige flere paafaldende Exempler bevise Dem, at Norge saaledes næsten ved alle Leiligheder fremstilles af Hr. W. som et Land, Fremmede have spottet, og hvis Mangel paa et Universitet har paadraget det en Nationalvanære, som ingen Nordmand kan taale, uden Krænkelse? (S. 71. At alt det maa betragtes som Drommebilleder, avlede i den heftighed, der hele Bogen igjennem synes at rive Forfes koldere Overlæg bort med sig som en vældig Malstrøm, det indseer den roligere Læser snart, men at Forfatterens Landsmænd derfor ogsaa ofte ligesaa meget som vi Danske have Aarsag til at være utilfreds med hans alt for extravagante Varme for denne fædrenelandske Sag, der saa tidt leder ham til at vise Culturens og Oplysningens Tilstand i dette Rige i et alt for mørkt Lys, det ken ingen nægte. Denne heftighed har uden Tvivl ogsaa frembragt de mange modsigende og ulogiske Yttringer, som Rec. med føie paaanker. Men at Hr. W. virkelig ikke altid har meent det saa ilde med sine ublide Yttringer, og at det er snarere Mangel paa en øvet Fremstillelsesævne og Filenstilbørlige Brug, end ond Villie, der har frembragt adskillige af de Steder, der have opvakt meest forargelse, er noget, som selv den skarpsindige Rec. neppe tilfulde har lagt Mærke til, og som sees især af Recensionen (S. 633), hvor det hedder: "Endnu vil Rec. af dette Afsnit blot paaanke den skamløse Lignelse, Hr. W. S. 84 fremsætter mellem vore Riger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Da jeg først læste Recensionen, uden at kunne sammenligne den med Bogen, forekom denne Lignelse mig naturligviis meget stødende. Vel vidste jeg ikke bestemt, om man i Norge betegner ved et Faar et enfoldigt Menneske, men at Slettens Beboere endog i den bedste Betydning skulde i Klippelandet ansees for Faar, det forekom mig dog alt for haardt. Omsider fik jeg Bogen selv at læse. Men nu saae jeg da, at Forf. mener noget ganske andet end han virkelig siger. Han taler nemlig om Norges naturlige Forfatning, og vil vise hvorfor det norske Jern er slettere end det fremmede. Ved denne Leilighed siger han: "Men sæt, at det norske Jern er slettere, da er det dog bekjendt, at det norske Malm er bedre. Hvoraf kan det da komme, at Jernet er slettere, uden af den urimelige Urimelighed, at to Riger, ligesaa ulige hinanden, som den kronede Hjort er ulig Faaret, skal (skulle) kun have et Universitet; at Jernriget skal hente sin Lærdom fra et Universitet, som ingen Smag har paa (for) de Videnskaber, som kunne være det til Gavn?" – Man seer her aabenbar, at Forf. med sin Lignelse kun sigter til Jern riget og Kornriget, men ingenlunde til begge Stater som Stat eller til begge Rigers Beboere. Mod Lignelsens Brug, i æsthetisk Henseende, kan der være meget at indvende, og bedre havde det været, om Hr. W. aldrig havde benyttet sig deraf, men at han ikke har meent andet dermed, end hvad jeg ovenfor har sagt, synes aabenlyst. - Det vilde blive for vidtløftigt og tillige uden Nytte, at fremføre flere Exempler paa, at Hr. W. ved uheldig valgte Udtryk, ved alt for megen Higen efter at give sit Malerie en varm, for ikke at sige brændende, Colorit, og alt for bogstavelig at følge Selskabets Vink: "at Afhandlingen skal skrives med strængeste Upartiskhed og Fordomsfrihed, har selv foranlediget, at der lettelig kan lægges anden Mening i hans Yttringer, end han se, har ønsket de skulle have. Da Norges Ønske nu ved et Kongebud er opfyldt, saa vilde det være ligesaa overflødigt at drøfte de Meninger, de være rigtige eller urigtige, der skulde have fremskyndt dette allerede opfyldte Ønskes Opfyldelse, som det vilde være unyttigt nu, efterat Vaccinationen overalt er indført, vidtløftig at recensere nogen medicinsk Bog om de naturlige Børnekoppers Behandling. Det forekommer mig derfor ogsaa, at Recensenten har spildt for megen Skarpsindighed paa den Deel af Bogen, der skal bevise Nødvendigheden af et norsk Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Det vilde være at ønske at hiin Recension, især hvad de i samme paaankede Udfald mod Danske angaaer, kraftigen maatte bidrage til at forjage den ublide Tone, der gjenlyder paa saamange Steder i det Wergelandske Skrift og som let kunde smitte andre norske Forfattere, fra Norges Skriftsprog. Det er Skribentens Pligt at naare og befæste Samdrægtigheden og den kierlige Broderaand imellem begge Rigerne. Danmark og Norge ere ikke, som Hr. W. (S. 60) paastaaer, tvende Brødre, der vel kunne leve og handle endrægtigen, men som dog stedse ville udgjøre tvende. Nei, de ere to Grene, udsprungne af en fælles Stamme, hvis Kongelige Rod er dybt indslynget i Jorden og kun med denne kan forgaae. De drage begge deres Liv og Safter fra den fælles Stamme og bør derfor begge ogsaa kappes om at pryde og beskytte den med deres grønne Løv. Den Danske elsker Nordmanden som sin Broder, agter og ærer hans Kraft, Trofasthed og Nationalstolthed. Hvor meget Danmark i Trængselens Dage deeltog i Norges Skjebne og hvor kraftigen det understøttede det naar og hvor det udkrævedes, kan ikke være nogen Nordmand ubekiendt. - Hvo er den Danske, som ikke af sit inderste Hjerte ønsker Norge til Lykke med sit Universitet, og hvor mange Danske Skialdes Harpe lød ikke ved Norges store Nationalfest? Hvor høit agtes ikke i Danmark Norges Hædersmænd, hvad enten de som J. N. Bruun og Friemann udmærke sig ved Skrifter eller som B. Anker ved sand Borgerdaad, Men at man i Danmark, hvor Cultur og Oplysning ere stegne til saa høi en Pynt, som Rec. siger, "reed at gjøre Forskjel paa den Stolthed, der hører til Nordmændenes Nationalcharacteer og den barnagtige Forfængelighed, hvorved dens Udartning forraader sig, er vist. Jntet hæver en Nation mere end Nationalstolthed og Nationalfølelse; intet bliver en rigere Kilde til store Nationaldyder, men intet leder heller lettere til Forfængelighed, Jndbildskhed og Selvtillid, end hine to herlige Egenskaber naar de faae et urigtigt Sving. Efterat ovenanførte Brev allerede var afsat i Trykkeriet, blev jeg gjort opmærksom paa Hr. Wergelands Antikritik i Litteraturtidenden No. 7 og 8. Af denne seer jeg, at jeg, i Henseende til Lignelsen om den kronede Hjort og Faaret, har gjettet rigtig. Hr. W. erklærer nemlig deri; at hans Forestillinger, da han i rolig Troskyldighed nedskrev denne Lignelse, vare følgende: "Norge har høie taggede Fielde, Danmark er et slet jevnt Land. Norges Natur er vildere, Danmarks blidere. Uagtet Danmark er mindre i Overflade, saa føder det dog, som et frugtbarere Land, flere Mennesker end Norge, ligesom det mindre Dyr, Faaret, bidrager mere til vore Fornødenheders Tilfredsstillelse og er saa at sige frugtbarere for Mennesket end det større Dyr, Hjorten. At støde sig over, siger han, at man sammenligner et Land med det ædle mildere Faar, der jo dog ei har mindre Forstand end Hjorten, men meget mere end alle Danmarks fede Agre, der falder virkelig lidt i det barnagtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Kjøbenhavn, d. 15 April 1812. Følgende Erklæring haaber jeg at D. V. ei nægter Plads i Deres Skilderie. "Skjøndt jeg er overbeviist om, at Deres Velædelhed, der stedse som Journalist har lagttaget den gyldne Regel: audiatur et altera pars, vilde optage Deres Ugeblad mit Forsvar for de paaankede Steder i min Oversættelse af Job, saa anseer jeg det dog for mere passende, at henvise de Læsere, som den Sag maatte interessere, til 3die Bind af mit theologiske Bibliothek, hvor jeg skal fremlægge Grundene for min Oversættelse, ei laante af andre Oversættelser, men af Originalen og de for dens Fortolkning vedtagne Love, især de parallelismo membrorum, hvilke min Recensent forekommer mig alt for ofte at have forglemt. Jmidlertid findes allerede Forsvar for mange af de dadlede Oversættelsesmaader i Rosenmüllers Scholigen Authoritet, som vel flere ville lide paa end enten paa Heins eller selv Gaab, og som derfor ei burde oversees af nogen, der skriver Kritik over Joh. Endelig bemærkes, at af de tvende (eneste) Steder, hvor Recensenten beraaber sig paa Originalen, har han paa det ene Sted aabenbar Ret, da Rechem som bekjendt er uterus; men min paaankede Oversættelse er (som jeg i dette Tilfælde endog juridisk kan bevise) en hidindtil overseet Trykfeil, istedetfor Fostelivet skal læses Foster leiet, hvilket da løber ud paa Et med det af Rec. foreslagne Moderslivet. Men paa det andet Sted har han kun Ret deri, at Reschalmsædvanligen betyder, som Hvermand veed, Ugudelige, Onde, ei altid. Her maatte det efter min Forklaring af det hele Vers (thi det forklares forskjelligen) nødvendigen oversættes som skeet efter, ifølge den oven antydede Lov om Lede nes Parallelisme; hvis derfor det andet (og i Texten tydelige) Hemistich af mig er rigtigen oversat: Der hvile sig de Mødige." saa maa det første (i Texten meget bunkle) ogsaa hedde: Der hører de Fortrængtes Skjælven op."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Da alle de øvrige Modgrunde hvile paa nyere Oversætteres Authoritet, tør jeg saa meget snarere her forbigaae dem, som Recensenten yttrer ikke at have skrevet sin Kritik for dem, som holde mere af Authoriteter end Grunde."J. Møller, Professor. Til S. T. Hr. Boghandler S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende nærmere Bestemmelse for Jndførselstolden af visse Varesorter, samt for Toldsportlerne i Almindelighed. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Gjøre vitterligt: At Vi efter Omstændighederne finde fornødent allernaadigst at anordne, som følger: §. I. Jndførselstolden for de i nedenstaaende Tarif benævnte Varer skal fra denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse i Vore Riger Danmark og Norge erlægges efter den der fastsatte Størrelse, hvori er indbefattet de ved Forordningerne af 21 Oct. 1803, 6 Junii 1806, 11 Nov. 1809. og 17 Febr. 1810 paabudne Forhøielser og Afgivter til Skatkammerfondet. Blaar af Hør 1 Skpd. 1 Rd. 48 s. Toldsp., af Hamp 1 Rd. 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Dreiel eller Borddækketøi alle Slags og af alle Mønstre ubleget, naar 1 Alen i Qvadrat veier under 2 Lod, 1 Pd. 1 Rd. 88 s. Toldsp., 2 til 3. Lod 1 Rd. 40 s., 3 til 4 Lod 72 s., 4 til 5 Lod, 54 s., 5 til 6 Lod 36 s., 6 til 7 Lod 28 s., 7 til 8 Lod 20 sk., 8 til 10 Lod 16 s., 10 Lod og derover 12 s.; bleget, naar 1 Alen i Quadrat veier under 2 Lod, 1 Pd. 2 Rd. 24 s., 2 til 3. Lod 1 Rd. 64 s., 3 til 4 Lod 1 Rd., 4 til 5 Lod, 64 s., 5 til 6 Lod 44 s., 6 til 7 Lod 32 s., 7 til 8 Lod 22 s., 8 til 10 Lod 18 s., 10 Lod og derover 15 s. - Hamp, uheglet 1 Skpd. 2 Rd., heglet 5 Rd. - Hør, uheglet 4 Rd., heglet 8 Rd. 48 s. - Huder af stort Qvæg og Heste, tørre, i Danmark 1 Lpd. 24 s., i Norge 18 s.; saltede i Danmark 12 s., i Norge 9 s. - Humle over Kiel til Danmark, 1 Skpd. 10 Rd., ellers 11 Rd. 40 s. Lærreds eller linnet Garn, ubleget eller bleget, 1 Pd. under 1 Strengs Fiinhed 3 3/4 s., ubleget 1 Pd. under 3 Strenges Fiinhed 5 1/3 s., af 3 Strenges Fiinhed og derover 11 s., bleget 1 Pd. under 3 Strenges Fiinhed 9 1/4 s., af 3 Strenge og derover 17 s., tvundet eller Traad 1 Pd., af 1 Streng, 7 1/2 s., af 2 Strenge 11 s., af 3 Strenge 17 s., af 4 Strenge og derover 26 s., een Streng holder 5160 Alen. - Lærred, ubleget, 1 Pd. af 90 Traade og derover i Qvadraten af 1/2 Tomme, Traaden talte baade paa langs og paa tvers, 68 s., fra 90 til 80 Traade incl. 60 s., fra 80. til 70 42 s., fra 70 til 60 26 s., fra 60 til 50 20 sk., fra 50 til 36 14 s., fra 36 til 26 9 s., fra 26 til 19 5 1/2 s., fra 19 og derunder 1 s. -- Lærreder, blegede, tærnede, stribede, figurerte, naar Striberne og Figurerne ere indvævede, omend nogle af Striberne ere af Uld eller Bomuld; Lærreder af een Farve; Lærreds Tørklæder, om end noget i Randen er indvævet, 1 Pd. af 90 Traade og derover 75 s., fra 90 til 80 incl. 68 s., fra 80 til 70 48 s., fra 70 til 60 32 s., fra 60 til 50 22 s., fra 50 til 36 18 s., fra 36 til 26 13 s., fra 26 til 19 7 1/2 s., fra 19 og derunder 1 s. Lærreder, trykkede, trykkede Lærredstørklæder &c. 1 Pd. af 90 Traade og derover 1 Rdlr. 16 s., fra 90 til 80 incl. 1 Rd., fra 80 til 70 72 s., fra 70 til 60 48 tz., fra 60 til 50 36 s., fra 50 og derunder 29 s. Angivelse paa Lærreder, skeer efter Stykkers Antal og Sorter. Traadenes Antal i Qvadrat af 1/2 Tomme paa langs og paa tvers sammenlægges. - Salt, spansk, fransk, portugisisk og fra Middelhavet 1 Td. i Danmark 32 s., i Norge 16 s.; lyneborgsk i Danmark 48 s., i Norge 38 s.; engelsk 64 s. Steensalt 1000 Pd. 12 s. - Seildug, samt det saakaldte flamske Linned 1 Stk. af 50 til 53 Alen 1 Rdlr. 64 s., Ravndug 1 Stk. 1 Rd. - Talg. 1 Skpd. 5 Rd. 48 s. - Tjære 1 Td. 64 s. - Tran 1 Td. 1 Rd. 48 s. §. 2. Sportlerne til Told og Consumtionsvæsenet i Danmark og Norge blive fra denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse at erlægge med 50 pr. Cent mere, end hidtil, er anordnet. Hvorefter Alle og Enhver sig kunne vide at rette. Givet i Vor Residentsstad Kjøbenhavn den 7. April 1812. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Postefterretninger. Pau, d. 25 Martii. Sex polske Regimenter, ere siden nogle Dage passerede igjennem Staden. De komme fra Spanien og gaae til Paris. Det er Weichsel-Regimenterne No. 1, 2 og 3, og 3 andre Regimenter fra Hertugdømmet Warschau. Tropperne, som i adskillige Aar have været i Spanien, udgjorde næsten alle en Deel af Arragoniens Armee, med hvilken de have deelt alle Møisommelig heder og Triumpher. Deres Holding og Udseende ere ganske fortræffelige. - J vor Stad er alting i Bevægelse; thi naar paa den ene Side alting er opfyldt med fremmede Regimenter, som have forladt Spanien, og Krigsfanger, der føres til det Jndre af Frankrige, saa bebudes paa den anden Side ogsaa en stor Mængde Troppers Ankomst fra Toulouse, som ere bestemte til Spanien. - J Perpignan venter man ogsaa mange Regimenter, der skulle gaae samme Vei. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Paris, d. 4 April. J den Audience, som Keiseren d. 5 April gav Deputationen fra 6 forskjellige Departementers Valgcollegier, svarede Hs. Maj. blandt andre paa Addressen fra Deputationen for Departementet l'Aveyrons Valgollegium: Jeg takker Dem for Deres Ønsker. Jeg haaber at leve saa længe, at jeg seer en Efterfølger, besjelet af min Aand og Arving til min Kierlighed for Frankriges Hæder og Lykke." Paa Addressen, fra Departementet la Creuses Valgcommissions Deputation svarede Hs. Majest. "Den offentlige Ordens Fiender, ville altid angribe Eiendommene. Tronen garanterer al Eiendom; den er selv grundet paa Agtelse for Lovene." (Efter f. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Wien d. 1 April. Adskillige Jnfanterie= og Cavallerieregimenter have faaet Ordre at støde til Observationsarmeen i Gallizien. - Efter Beretninger, fra Brody (i Gallizien) er den bekiendte Keis. Russ. General, Først Bagration, ankommen der med 6 Divisioner. (Alt. Medk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Magdeburg d. 6 April. J Morges henimod, Kl. 4 stod det herværende Tøihuus i lys Lue, og lagdes derpaa i faa Timer aldeles i Aske, uden at det allermindste kunde reddes deraf; de paa begge Sider og bag samme tilstødende Bygninger haaber man af frelse. For det ligeover for liggende forrige Louisske Palais, som nu er indrettet til en Lazareth Bygning, frygte man vel i Begyndelsen, men nu er det udenfor al Fare. Hvorledes Jlden kunde opkomme saa pludselig og gribe saa hurtig om sig, er endnu ikke bekiendt. Tøihuset har lykkeligviis været ryddeligt for hvert Slags Vaaben. (S. Bl.)