Berlingske Tidende, 1821-08-27
London, den 17de August. Hs. Majestæt Kongen kom den 12te d. M. til Dublin, hvor Øvrigheden havde truffet alle Anstalter til værdigen at modtage Monarken. Folket var forsamlet ved Strandbredden og ventede med Længsel det Øieblik, der skulde skiænke dem den Glæde at see deres Konge. Kl. 4 ankom Hs. Majestæt med Dampskibet TheLightening, der ved denne Leilighed erholdt Navnet Royal George Hoftidenden af 14de dennes indeholder Reglementet for Hofsørger i Anledning af den høisalige Dronnings Død. Tonningens Liigtog, som i Torsdags Aftes Kl. 6 var ankommet: til Romford, gik videre samme Aften Kl. 11. Jndvaanerne havde modtaget det med 150 Fakler, og droge dermed foran Toget til Harestreet. Onsdag Aften henimod Kl. 9 ankom Liget til Colchester, hvor det blev bragt ind i Kirken. Ved Midnat gik Dr. Lushington, Hr. Wilde, Lord Hood, Hr. Bassali, Sir R. Wilson og Alderman Wood ind i Kirken, for at lade befæste en Plade med den af Hs. Majestæt forordnede Jndskrift paa Kisten. Den Embedsmand, som fra Regieringens Side var med Liget, Sir GeNayler, modsatte sig dette, og Executorerne saae dem derfor nødte til, efter en lang Ordstrid at nedlægge en formelig Protest. Med Dagens Frembrud begav Toget sig igaar atter paa Veien, og naaede Harwich Kl. 10. Liget blev strax bragt ombord. Overalt har man beviist Toget den meest udmærkede Ære. Den Person, som mistede Livet ved Slagsmaalet mellem Garden af og Folket ved Cumberland=Gade i Tirsdag; var en Tømmermand, og 3 en Murer, som blev dødelig saaret, er nu død paa Hospitalet. Der i er allerede optaget Synsforretning over Tømmermandens Liig, og 2 derved saavelsom ved Forhørene er det oplyst, at han er dræbt at en Pistolkugle. Hr. Waithmann forlangte, at man skulde tage Forholdsregler, for at forvisse sig om Jdentiteten af den Person, en Garderofficer, som havde affyret Pistolen mod den Ulykkelige, men den vedkommende Embedsmand vilde ikke indlade sig derpaa. Følgende er en Copie af den afdøde Dronning af Engellands Terstamente. "Dette er den sidste Villie og Testamente af mig, Caroline, formælet Dronning af de forenede Kongeriger Storbrittannien og Jrland. - Jeg tager alle tidligere af mig gjorte Testamenter tilbage. Jeg constituerer og udnævner til Befuldmægtigede og Executorer af denne min Villie: Stephan Lushigton, Doctojuris, og Thomas Wilde, Retsadvocat. Med Hensyn til Fuldbyrdelsen af den mig ved min afdøde Moders, Hertuginde af Brunsvig=Lyneborg, sidste Villie meddeelte Fuldmagt, udnærner, bestemmer og giver jeg til mine fornævnte Befuldmægtigede alle mine Rettigheder, mine Fordringer og min Jnterresse i fornævnte Villie, som og med Hensyn til min øvrige Eiendom, bestaaende i rørlige og urørlige Eiendomme, udestaaende Gield og Effecter, af hvilken Art og Natur disse end maatte være, og hvor de maatte træffes, for paa Troe og Love at inddrage og modtage dem, og da at giøre dem i Penge, og efter deres Godtbefindende af sætte dem i det forenede Kongeriges Statspapirer eller paa andre Steder. Saasnart Villiam Austin, som i lang Tiid har været under min Opsigt og Beskyttelse, har naaet det 21de Aar, er den min Villie, at mine Befuldmægtigede paa Troe og Love skulle udbetale ham den hele Capital af den saaledes betroede Eiendom. Jndtil samme Tiid forordner jeg, at Renterne af Capitalen eller Netto=Provenuet deraf, nemlig saameget som findes nødvendigt, bliver anvendt til bemeldte Villiam Anstins Opdragelse. Jeg er klærer herved, at mine fornævnte befuldmægtigede og Executore, ikke skulle drages til Ansvar for en Forseelse, som den ene begaaer mod den anden, eller og saadant skulde skee ved en af deres Agenter; men de skulle kuns staae til Ansvar for deres egne resp. Handlinger og forsætlige Feil. Jeg giver og efterlader end videre til mine Executorer alle og ethvert Document, Manuskript, Papirer, Breve o. s. v., som tilhøre mig, og som efter min Død Caroline R. maatte forefindes. Underskrevet, forseglet og bekiendtgjort den 3die August 1821 i Brandenburgh=Huuse, i Nærværelse af Henry Brougham, Thomas, Denman, Henry Holland, Hood. Følgende er en Codicil til Testamentet, dateret den 3die An gust 1821. "Jeg giver min hele Garderobe, som findes her og i Jtalien, tilMariette Bryn, jeg tilføier, at en vis Kiste, som er betegnet af mig, skal, forseglet med mit Signet, afleveres til Hr. Obichini, Kiøbmand, boende i Colemanstreet i City, og jeg erklærer, at jeg er samme 4300 Pund Sterl. skyldig. Jeg ønskede, at Regieringen vilde betale de 15000 Pund Sterl., som er Kiøbesummen for mit Huus i Southi Andley Street. Jeg forlanger, at blive begravet Brunswig. Jeg efterlader Stephan Lushington, min Executor, min Karet, og min Barousche til Johann Hieronymus. Undertegnet: Caroline, R., og bevidnet som ovenfor. En anden Codicil til Testamentet. "Jeg efterlader til Johann Hieronymus og til Marie Brun alle mine Senge og mit brugte Dekketøi. Jeg testamenterer til Lonis Bischi 1000 Pund Sterling, og en aarlig Pension, som betales hvert Halvaar. Jeg giver det store Maler af mig selv og det af min afdøde Datter til Cardinal, Albans, Bryststykket af mig selv til Lady Hamilton. Det Maleri, som forestiller mig selv, hvilket er en Copie af det jeg skienkede Staden London, skal min Executor, Stephan Lushington, have Af begge mine øvrige Portraiter skal Cardinal Antaldi vælge sig et, og det andet skal W. Austin have. Jeg efterlader Vicomt og Vicomtesse Hood hver 5000 Pund Sterling aarlig. Jeg har allerede givet J. Hieronimus en Vogn, og samme Mand skal nu ogsaa have den anden Baroutsch. Jeg erklærer, at min Andeel i min Moders Testament er givet mig som et eiendommeligt Efterladenskab. Jeg forlanger og befaler, at mit Legeme ikke skal aabnes, og at det 3 Dage efter min Død skal bringes til Brunswig, hvor det bisættes med den Jndskrift paa min Kiste: "Her hviler Caroline af Brunswig, den dybtkrænkede Dronning af Engelland." (Dette Dronningens Ønske er naturligviis ikke bleven opfyldt.) Caroline, R. Undertegnet i Nærværelse af Henry Holland M. D. Der var desuden en 3die Codicil til Hs Majestæts Testamente, hvori Hun testamenterede W. Austin alt Hendes Sølvtøi m.v., og gjorde nogle yderligere Bestemmelse angaaende Kiøbesummen for Huset i South Andley Street. Forstuen, saavelsom alle Værelserne i Brandenburgh=House, var betrukket med sort Tøi den Dag Dronningen blev bragt bort. Liget, stod den 13de hele Dagen paa Parade i Spiseværelset, hvis Dørre vare aabne. Den med Carmoisin Silketøi skiønt betrukne Ligkiste, bedekkedes af et sort Silkeklæde med en hvid Atlaskes Bord. Nær ved Hovedet, paa en violet Silkepude, laae Kronen. En Mængde Cheridons med brændende Voxlys omgave Kisten, og over Hovedet paa Væggen prangede et skiønt broderet Kongelige Vaaben. Det hele var et imposant og høitideligt Syn J Begyndelsen vilde man kun indlade saadanne Personer, som vare kiendte af den afdøde Dronnings Tienere eller Venner; Trængselen i Særdeleshed af Fruentimmer, blev imidlertid saa stærk, at Gaardøren sprang op, og der styrtede en heel Mængde ind.