Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-28
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Den Russiske Keiser er kommet til Warschan den 12te Nov., han holdt sit Jndtog i det Polske Riges Hovedstad under Folkets Jubel og store Høitideligheder. Klokkerne ringede, Staden var illumineret og Tropperne paraderede, overalt blev udraabt: leve Alexander, leve vores Konge! Hs. Gemalinde ankom først til Berlin den 18de Novbr., hvorfra hun begiver sig til Warschau. Kongen og Dronningen af Sachsen havde holdt en Sammenkomst med Keiserinden i Leipzig den 14de Novbr., hvorhen de vare reiste den anden Gang for at see hende, Staden var illumineret ved denne Høitidelighed og hendes Navn brændte uden for den Kongelige Boepæl i en Straalekrands. Den 20de afreiste Keiserinden til Rusland; den hele Keiserlige Familie afgaaer nu ogsaa fra Tydskland dertil. Havde endog den Russiske Keiser den Ubehagelighed at den af hans store Stæder, Kasan, afbrændte i dette Efteraar, hvor Jlden rasede saa stærkt formedelst en frygtelig Storm, som tillige reiste sig, at man fandt halvforbrændte Papirer i en Afstand af 70 Verster(over 10 Mile derfra, saa har han paa den anden Side den Glæde, at see saa mange andre Stæder i sit store Rige at stige til en stedse høiere For. Saaledes var den, nu saa store Stad Odessa ved det sorte Hav, for 20 Aar siden ikke andet end et sammerligt Fiskerleie, Catharina den 2den lagde Planen til dens Anlæggelse, og nu pranger en herlig Stad for den beundrende Reisendes Øine. Her seer man lange brede Gader, pragtfulde Bygninger, en Havn der er opfyldt med mange rige Handelskibe, og yndige Lystgaarde anlagte omkring Staden; her hersker en almindelig Tolerance, her finge alle fremmede et Tilflugts=Sted; alt opblomstrer under Alexanders milde og vise Regiering; Hertugen af Richelicu fremmede disse Anlæg, Odessas Jndvaanere beklage nu hans Tab. En anden Mand der har gjort sig mærkværdig paa Verdens Skueplads har i denne Tid besøgt Odessa, det er den tappre Benningsen, som commanderer den Krigshær, som nu som for sig paa det Tyrkiske Riges Grændse, og som daglig forstærkes, ogsaa Tyrkerne samle sig stærkt ved Grandserne, og man skriver fra Moldau, at man ikke er uden Frygt for at en nye Krig skal udbryde. Uroelighederne i Servien som paa nye ere udbrudte, og som to Tyrkiske Paschaers indbyrdes Fiendskab har igien opflammet, da Folket havde underkastet sig, kan give det beqvemmeste Tønder til denne nye Krig. Det Tyrkiske Riges Fald; dersom det forestaaer, vilde ikke allene for Culturen have de beste Følger, men ogsaa afgive det beste Middel til at gjøre Ende paa Barbareskernes Røverier, som meest skeer ved Krigsfolk fra Tyrkiet, og som tiltage over al Maade, Kongen af Neapel seer sig endog nødt til at lade sine Handelskibe convoiere. Den Hollandske Flaade ligger for Algier og forlanger samme Fredsbetingelser som Americanerne, disse vil Deyen ikke indgaae, nit søge Hollænderne at opfange den udløbne Algierske Escadre og true at bombardere Algier. Hvad der forresten giør det vanskelig for det Tyrkiske Rige at modsætte sig Ruslands Angreb, er, at de raae Tyrkiske Soldater ere paa ingen Maade at bringe til at faae exercerede paa Europæisk Maade. At Vice-Statholderen i Cairo i Ægypten vilde forsøge paa at indføre blandt Tropperne der den nye militaire Disciplin, gav Anledning til det skrækkelige Oprør i Staden, som udbrød den 4de August, det vel blev standset men foraarsaged Ødelæggelser derved som anslaaes til 25. Millioner Piaster. Begynde Krigens Flammer at glimte mod Østen, saa udøe de stedse meere i Europas vestlige Lande; med en streng og kraftfuld Haand kuer den Franskeegiering enhver indvortes Giæring og Yttring af Misfornøielse. Pairernes Kammer har samlet sig for at dømme Marskal Ney, han skal vise Mod og Aandsfasthed, man meener at han vil gjøre Jndsigelser mod Kammerets Personale, og paastaae at dømmes af de Mænd som i 1814 vare Pairer med ham. Han skal have sagt, at han skal opdage Ting, hvorover hele Frankerige skal forbauses. Denne Opdagelse skal han nu have gjort og den skal bestaae i, at han ved Breve og Papirer kan bevise, at han allene var Skyld i, at Napoleon tabte det store Slag, da han arbeidede imod hans Planer under Commanden (er det saaledes, saa havde den Uovervindelige ikke Uret i sin Klage, at hans Generaler havde forraadet ham) i dette Slag var det, at Tydsklands berømte Digter, Greve Friedr. Stollberg mistede een af sine fire Sønner, der gik som simple Soldater i Kampen. Et Rygte gaaer, at Engellænderne befæste Genona, at en Deel af Kysterne af dette Land skal af trædes til dem, og at Lord Bentinck underhandler med den pavelige Cardinal-Stats-Secretair, om Tilladelse til at besætte Civita Becchia og andre pavelige Havne; et andet Rygte siger: at Kongen af Dannemark har bevilget Toldfrihed i Sundet og paa den Holsteenske Canal, for Transporten af alle de Allieredes Militair-Effecter, Krigs- og Mund=Provisioner ogsaa heder det at 12 1/2 Millioner Livres af de Contributioner Frankerige skal betale, skal fordeeles i lige Deele imellem Danmark, Spanien og Schweits. Den Østerrigske Keiser opholder sig endnu i Venedig, hvor et Linieskib paa 74 Kanoner kaldet, Cefare, og en Fregat kaldet, Auguste, ere løbne af Stabelen.