JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere i: Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebeltoft, Hr. Toldkasserer Bay. Frederikshavn, Hr. Procurator Rod. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbølle. Grenaa, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Hobro, Hr. Skolelærer Høeg. Holstebro, Hr. Kæmnerkasserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Lemvig, Hr. Procurator Christensen. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Nykjøbing paa Morso, Hr. Hospitalsforstander Falsen, Randers, Hr. Procurator Jensen. Ribe, Hr. Stiftskasserer Andersen. Ringkjøbing, Hr. Søkrigscommissair Bagge. Skagen, Hr. Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Hr. Apotheker Seidelin. Skive, Hr. Procurator Thorup. Sæby, Hr. Procurator Hassing. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Warthoe. Veile, Hr. Forligelsescommissair Borch. Viborg, Hr. Boghandler Dous. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 36te Assurance-Aars Slutning, den 30te September 1834, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler 1,201,871 Rbd. 46 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Compagniets Risico var den 30te September 1832. 14,108,600 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagni paa Varer og Effecter den 11te Juli 1835. Engelhart. Hammerich. Lassen. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Hos Undertegnede kunne 2de Skoledisciple faae et godt Logis, med Alt i Huset til deres Fornødenhed, for en billig Betaling. D. Thestrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Mit iboende Sted paa Hjørnet af Steengyden, udenfor Vesterport, er at faae tilkjøbs eller tilleie til Michaeli Flyttetid. Aalborg, den 11te Juli 1833. Jens Østergaards Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Afvigte Søndag Formiddag er tabt en Kjorepidsk med 2 runde og een lang Messingring. For Tilbagelevering loves en Douceur af : Jacob H. Herskind. Aalborg, den 16de Juli 1833. En Dreng af honnette Forældre, der har Lyst til at lære Bogbinderprofessionen, kan blive antaget i Lære. De herpaa Reflecterende vilde behage at aflægge en Billet, mkt. A. B., paa Adressecontoiret. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
En confirmeret Dreng af god Opdragelse kan blive antaget i Handelslære hos en Kjøbmand i Aalborg. Hvor, som herpaa reflecterer, ville behage at anmelde det Fornødne i en forseglet billet til Adressecontoiret, mærket A.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Nogle Læs godt Enghv kan faaes tilkjøbs af Vognmand Jens Skibsted." Værelser tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Den Leilighed, som Hr. Kjøbmand Koppel sidst beboede i Gaarden Nr. 236 i Bispensgade, dens øverste Etage, kan erholdes strax eller til næste Flyttetid. Endvidere i samme Gaard: Boutiquen, Contoiret og et Par Værelser med Kjøkken. Om Leien accorderes med Kammerraad Juul. Fiint engelsk Bleghvidt, god Linolie med alle andre Sorter Maler=Varer til alle Couleurer faaes til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
3 a 4 Overværelser med Kjøkken og alle øvrige Beuqvemmeligheder ere at faae til Leie til Michaeli i Stedet Nr. 491 paa Algaden. M. Nyeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mulig vil vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardeier Niels Christensen Gildsig i Nørre-Sundby og forhen afdøde Hustrue, Kirstine Sophie Sørensdatter, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged-Contoir, den 14de Juli 1833. I Herr Cancellieraad, Byfoged Wølfferdts Fraværelse. P. Nissen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Efter Begjæring af vedkommende Skolecommission bli hver der ved Auction i den forrige Skolebygning i Venneberg By, Onsdagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 11, bortsolgt 2de Parceller af den gamle Degnejord, nemlig: Nr. 2, af Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., og Nr. 3, af Hartkorn 1 1/2 Alb., samt Skolevaaningshuset, hvoraf endeel er grundmuret, til Nedbrydelse; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne ere 8 Dage forinden til Eftersyn paa Byfogedcontoiret her i Byen. Hjørring, den 13de Juli 1835. Willemoes, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-16
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver Fredagen den 31te Dennes om Formiddagen Klokken 10 afholdt Auction over det Skipper Tonnes Enke tilhørende, heri Staden beliggende, Huus, 4 Fag Muur- og Bindingsværk, med tilhørende Grund. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 11te Juli 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Politiet skal atter have reddet Staten, det vil have opdaget en mod Kongens Liv stilet Sammensværgelse. Bladet bon Sens, et med det republicanske Partii nærbeslægtet Organ, lod de første Efterretninger derom lyde i det større Publicum. En stor republicansk Sammensværgelse, beretter det under 7de Juli, er i Gaar opdaget af Regieringen. Af de nærmere Omstændigheder kjende vi endnu kun den, at Alt, siden i Gaar Morges, er i største Virksomhed i Indenrigsministeriets og Politi=Præfecturets Hoteller. Skal man dømme efter Hofmændenes og de ministerielle Tilhængeres lange Ansigter, saa maa man antage at Frankrig, i de sidste 48 Timer, kun har været et Haars bred fra den frygteligste Afgrund, i hvilken det ufeilbarligen vilde være bleven styrtet, hvis hiin Sammensværgelse var lykkedes, men lykkeligviis er Frankrig allerede vant til, fra Tid til anden at skylde Regjeringen sin Frelse fra Fordærvelsen." Saavidt denne spydige Anmeldelse. Endnu forbigaae de ministerielle Blade Sagen med Taushed; imidler tid veed man dog, at der, siden den gjorte Opdagelse, har været stor Gratulation i Neuilly, hvor Kongen opholder sig for at udtrykke ham Glæden over hans Redning. Coure ten af 8de, som iøvrigt slet ikke troer, at Sammensværgelsen virkelig er til, indlader sig dog paa at meddeele, at Regjeringen allerede i 14 Dage, ved dens Agenter i Provindserne, var bleven underrettet om, at et Antal Jndividederfra havde begivet sig paa Veien til Paris, for at myrde Kongen. Nogle af dem var man kommen paa Spor efter i Versailles, Andre befandt sig allerede i Neuilly, Fængslinger have i Stilhed fundet Sted i 8 Dag og ved de fundne Papirers Undersøgelse vil man være kommet til Kundskab om Sammensværgelsens videre Sammenhæng, Jmidlertid havde man holdt Sagen ganske hemmelig, for at sikkre sig alle Deeltagerne, indtil endelig den 7de den offentlige Kundgjørelse i Journalerne bon Sens" og La France gjorde det fornødent, strax at belægge flere Personer med Arrest Saaledes synes et nyt Proces=Uhyre at være i Anmarsch, medens man endnu er beskjæftiget til op over Ørene, med at skaffe sig det ældre fra Halsen. Thi, om det ogsaa drages i Tvivl, om der virkelig har været en Sammensværgelse mod Kongens Liv, saa er dog saameget vist, at Politiet har opdaget en saadan Sammensværgelse, for saavidt iøvrigt Ting, som ikke virkelig ere til eller om hvis Tilværelse man nærer mægtig Tvivl, lade sig opdage. Vel tie, som sagt, de officielle Blade endnu, men Journal des Debats af 10de opfordrer dem til at gjøre Meddelelser om Sagen, en Opfordring, dette Blad vel neppe vilde tillade sig, naar det ikke vidste, at det derved kommer Regjeringens Ønsker imøde. I 3 Dage, siger Journalen, hører man Rygter og Opdagelsen af en Sammensværgelse mod Kongens Liv. De Personer, der betegnes som Sammenrottelsens Formænd, skulle allerede være fængslede, og endnu veed man Jntet med Vished om denne Materie. Vi vente med Tillid, at Øvrigheden ikke vil tøve med at lade Publicum vide Sagens Sammenhæng.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Den offentlige Mening udtaler den Forhaabning, at Regjeringen ved denne Leilighed vil benytte de Erfaringer, den har gjort, med Hensyn til de politiske Processer, og ikke paa ny indlede Undersøgelser af denne Art, forinden den dertil forvanlediges paa en mere solid Maade, ved nøiere Kundskab som alle Omstændigheder, end det forhen ved lignende Leiligheder har været Tilfældet. Man peger paa den Bergeronske Pistolskud=Proces, hvis for den Anklagede heldige Udfald, kastede saamegen Skygge paa Politipersonalets, maaske vel hvidt drevne Tjenesteiver.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Om Jnterventions=Sagen hører man dennegang ikkun lidet. Moniteuren har et Par Ordonnantser, betræffende Udførselen af Vaaben, Munition og Provisioner, hvilke Artikler, kun maa fudføres til visse Punkter i Spanien. - Eskadren, som skal afhente Fremmedlegionen fra Algier, skal, efter Beretninger far Toulon, virkelig være afseilet derfra den 30te. Ved Samme befindes 3 Linieskibe. - Den berømte Helt, Polakken, General Dembinsky, betegnes nu som den, der skal fore Commandoet over de i Frankrig hvervede Frivillige og til den Ende have truffet Overeenskomst med den spanske Gesandt. Under ham skal en Oberst Schwartz commandere Infanteriet. De Frivillige skulle, ligesom Fremmedlegionen, hvis Avantgarde de skulle danne, over Catalonien nærme sig Krigsskuepladsen. Det er ikke usandsynligt, at Dembinskys Navn betydeligt vil fremme Hvervingen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Tyrkiet. Den østerrigske Jagttager har nu en udforlig Beretnin, om Tilendebringelsen af Opstanden i Tripolis. Da den tyrkiske Flaade, bestaaende af 25 Seilere, den 26de Mai var ankret op for Tripolis, begav Beien Ali Pascha sig med sin hele Hofstat, den 28de, ombord paa Admiralskibet, for at byde Seraskieren Velkommen. Om Middagen tordnede Kanonerne, og man holdt dette for et Tegn til, at Beien, ledsaget af Seraskieren, vendte tilbage fra Admiralskibet. Man saae ogsaa virkelig et høitideligt Tog stige iland, i hvis Midte Seraskieren befandt sig, og umiddelbart efter ham Ali Paschas første Minister, men, - uden noget Tegn paa sin Værdighed. Alles Øine søgte Beien, men - han var der ikke; han var holdt tilbage paa Storherrens Fregat.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Ved Ankomsten til Castellet modtoges Seraskieren med Glædessalver fra Forterne, og strax efter Ankomsten indbød han Hovederne for Ulemas (de Lovkyndige) med Stadens øvrige Notabler til Castellet, hvor han forelæste dem en storherligFirman, ifølge hvilken han selv Nedschib Pascha) var udnævnt til Statholder, med det Hverv, at gjenoprette Roligheden i Regentskabet og at føre Regjeringens Tømme, indtil den nye Pascha, som Porten agter at udnævne for Tripolis, indtræffer. For Ulemaerne og Notablerne blev da intet Andet tilbage end at bukke og tie. Rebellerne i Meschiahave ved en Deputation af 40 Høvdinger underkastet sig den nye Statholder og Tripolis's Porte, som i 3 Aar haves været lukkede, ere atter aabne, til fri Communication imellem Staden og Landet. Rebellernes Overhoved, Sidi Muhamed Caramanli, tog Flugten til det Jndre af Landet, og hans første Minister søgte beskyttelse paa den engelske Fregat Favoritet. Den 2den Juni kundgjorde Nedschib Pascha de europæiske Magters Consuler sin Tiltrædelse til Statholderskabet i den sædvanlige Form. Ali Pascha ere med sin ældste Søn og et følge af 40 Personer afseilette til Constantinopel, hvor der neppe venter ham nogen Dands paa Roser. Som det hedder, skal Caramanli, som i det Indre af Landet blev overfaldt af en fjendtlig Folkestamme, have gjort Ende paa sit Liv ved et Pistolskud.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Kjøbenhavn, den 13de Juli. Hs. Durchlauchtighed Hertug Maximilian af Leuchtens, berg afreiste i forrige Uge herfra til Helsingøer, for der at gaae ombord paa Dampskibet Prinds Carl. Med dette gaaer Hs. Durchlauchtighed til Gothenborg, hvorfra et den liggende svensk Dampskib bringer ham til Strømstad, hvor Prindsens Søster, Kronprindsen af Sverrigs Gemalinde, med høie Familie for Tiden opholder sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Som man erfarer, torde det nu neppe være nogen Tvivl, underkastet, at Processen imod Hr. Prof. David for Høiesteret vil blive ført mundtlig. Defensionen skeer af tvende Høiesteretsadvocater, dørr. Justitsr. Sporon og Justitsr. Høegh=Guldberg, saaledes at den Førstnævnte overtager Repliken, den Sidste Dupliken. Man havde ventet, at Sazen muligviis vilde komme for ved den mod Slutningen af indeværende Maaned begyndende Extra-Session; men dette bliver ikke Tilfældet, og denne mærkelige Sag vil saaledes, næikke blive foretagen før i Høiesterets ordinaire Session, altsaa tidligst i October d. A. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
i Dampskibet Dania" gjorde igaar den bestemte Lysttour, er til Vedbek, Helsingør og Helsingborg, og havde paa samme somtrent 270 Passagerer, af hvilke over 200 gjorde Touren, til Helsingborg. Dette Antal vilde Sandsynligviis endnu være steget ikke ubetydeligt, hvis Dampskibet, efter den derom gjorte Bekjendtgjørelse, havde medtaget Passagerer fra Hel singer til Helsingborg; men dette skeete ikke, paa Grund af en derimod gjort Jndsigelse af Helsingørs Færgelaug. Veirliget var mod Slutningen af Didfarten ikke det gunstigste, og kolde Regnbyger bidroge siden ogsaa til noget at kjølne den Fornøielse, man havde ventet sig af Hestevæddeløbet ved Stranden udenfor Helsingborg, der fandt Sted Kl. 3 1/2 til 15 om Eftermiddagen. Ramisse var om Aftenen besøgt af gen ualmindelig talrig Menneskemængde, Balsalonen talte saamange Dandsende og Tilskuere, som den vel kunde rumme, Ballet var særdeles elegant, og, da et behageligt Veir, alder ret indbød til Spadseretoure i den smukke Egn med sin herlige Udsigt over Sundet og til den sjællandske Kyst, tilafløste Dagens Regn og Kulde, torde vel de Fleste af de didreiste Danske her have fundet fuld Skadesløsholdelse for deres tidligere noget svigtede Forventning. Da Dampskibet (imod hvad der tilforn har været Sædvane) først retournerede imorges, var der saameget desbedre Leilighed til at unyde Forlystelserne i Aftes paa Ramldsa; og, uagtet den uforberedte Overnatten af over 200 fremmede Gjæster i Helsingborg havde endeel Vanskelighed, fandt disse dog saagodtsom Alle Natteherberg (for hvilket imidlertid Flere, der maatte tage privat Logis, maatte betale den temmelig ublue Priis af 2 Rbd. Dansk pro persona.) (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
En agtet svensk Naturforsker, Commercer, og Ridder Schøn herr, der ogsaa har gjort sig hæderlig bekjendt som Forfatter, er ankommen hertil Staden, hvor han i nogen Tid agter at opholde sig, for at fortsætte sine videnskabelige Studier og gjøre sig bekjendt med de herværende entomologiske Samlinger. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Den berømte svenske Physiker, Prof. Berzelius, ventes i disse Dage hertil Staden paa en Reise over Hamborg, i og Nederlandene til Paris, hvorfra han agter at besøge Bonn, hvor Selskabet af Naturforskere iaar holder sin Sammenkomst. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
J disse Dage har i Aarhuus en Execution fundet Sted, hvortil det sammesteds garnisonerende Dragonregiment ikke i 10 Aar har været Vidne. En Dragon, Holstener af Fødsel, var andengang deserteret og havde stiaalet. Jfølge Krigsretsdommen skulde han løbe tigange gjennem 200 Mand; kun syvgange udholdt han Løbet, og blev benaadet med Resten. - Dette til Efterretning for dem, som have umeent, at hiin nedværdigende Straf, som ved saamange andre Armeer er afskaffet, og som af nyere Skribenter endog blot omtales som et Mindemærke om fordums Barbarisme, ikke finder nogen Anvendelse i Danmark mere. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Orlogsbriggen St. Jean", Cpt. Lieutn. Fisker, ankom den Den 28de f. M. fandtes Liget af en herværende Grosserer, som formedelst derangerede Formues Omstændigheder skal have druknet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te Juli. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 6 sk. Loll. Hvede, 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Langel. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 12 sk. Holst. Rug 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Lrad. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, brad 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Ærter 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 36 Rbd. - Mk. - s. a 38 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 1 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 14de Juli. Hamb. 2 M. - k. S. 206. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 206, solgt til 12 Mk. 5 s., Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog Norske Speciessedler pr. 100, Søn af 1825. 101 i B. Sp. 182 a 182 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. af 1828101 a - r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 49 1/2 Rbs. Tegn. 101 1 a - i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Dr. 101 ½ a - r. S. Rente) 94 a 94 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 1/2 a 91 1/2 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 75 a - Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse, 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 1/2 a 95 i B. Do. Dr. 105105 1/2 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 14de Juli. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 10 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 3/4 s. Madrid 46 1/2. Cadix 46 1/2. Lissabon 51 7/8. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 206. Species 13 slettere. Disconto ikke noteret. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Fattigcommissionen oplyser, at de omtalte Faar, tilhørende let afdød Fattiglem, have havt deres Underholdning udenfor Thisted. Hr. Dahlerup mener, at de Folk, som haves græsset, vinterfodret og passet Faarene, ikke have gjort dette for Ærens Skyld eller for at forskaffe Thisted Jndvaaner, nogen Lettelse i Fattiglemmets Underholdning, og at han altsaa har betalt for dem, enten med det ham af Commissionen tilstaaede Bidrag, i hvilket Tilfælde han ikke burde havt denne Almisse, eller idet mindste ikke saa stor en Portion; eller han har betlet for at faae de fornødne Penge og derved handlet imod Lovene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Hr. Dahlerup synes her ikke at have tænkt sig et tredie Alternativ som muligt: at Faarene kunne hav havt deres Underholdning af christelig Barmhjertighed; denne burde Commissionen dog vel ikke lægge an paa at qvæle; dertil de gjøre de tvungne Fattig bidrag meer end Nok.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Jmod Hr. Dahlerups Argument: at hans Fattigskat som er steget fra 11 til 27, vel kan kaldes dubleret og paa gode Veie til at tripleres, kunne vi Jntet indvende, men det forekommer os ei logisk rigtigt, herfra at slutt til Thisted Fattigskat" i Almindelighed eller til dens samt lige Yderel. Hr. Dahlerup siger: "Commissionens Haab om snart lig Nedsættelse er meget smillende, men vistnok ikke saa leiværksætteligt; thi, ligesom den giver dette Haab, bemærket den, at Almisselemmernes Antal er formindsket og Skatten, dog forhøiet."
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Ved denne Passus foranlediges vi blot til at henviistil Commissionens Forklaring om Nødvendigheden af Fattigskattens Forhøielse, som Følge af en ældre Gjeld Hr. Dahlerup anfører i sin Duplik en ny Anke mod Fattigvæsenet. Det er ei til os at dømme herom, efter blot at have hørt den ene Part. Finder Fattigcommissionen sig foranlediget til ogsaa at oplyse denne Sag, skal Resultatet blive meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen havde allerede næste Morgen efter Allerhøists. Hjemkomst til Hovedstaden begyndt Sin vanlige overordentlige Virksomhed ved at give en Audients Kl. 9 og derefter at holde en Geheime-Statsraadsforsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Da Cancelliet havde bragt i Erfaring, at Bygnings=Commissionen i en Kjøbstad havde paalagt en Deel Bygnings eiere at nedtage Brædegavle paa deres Bygninger, er det betydet Vedkommende, at denne Fremgangsmaade ikke er hjemlet i Anordningen af 6te April 1832, hvis 5 10 alene forbyder at opføre nye Bræddegavle eller reparere de gamle, naar de ere forfaldne, ligesom 5 12 kun med Hensyn til Brandcontingentets Forhøielse sætter de Bygninger, der have Brædegavle o. s. v., ved Siden af straatækkede Bygninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-18
Af den for Itzeho valgte Deputerede, Advocat Löck, læses i Itehoer Avis af 3die Juli en Artikel i Anledning af den forestaaende Stænderforsamling, af hvilken Følgende er et Udtog: "Fra den 1ste October 1835 skal en ny Tidsregning begynde, gid den maa blive en lykkelig. Dette Ønske underskriver vel Enhver - men Haabet. J den Henseen3de er der allevegne kun altfor meget Rysten paa Hovedet, Tvivl og Modløshed. Og rigtignok behøves der ingen Skarpsindighed til at opdage og fremstille de Bjerge af Hindringer, der optaarne sig mod alle Fremskridt til det Bedre, ingen Skarpsindighed til at slutte, at af de da sammentrædende Deputerede neppe Een vil opleve store Resultater af sin Virken. Ere vi da end ikke kaldede til en glimrende Løbebane, saa venter os desuagtet en ærefuld Opgave, vi skulle gjøre de første Skridt. En vanskelig Opgave; det have allerede Fædrene lært os i Ordsproget; og hvor vanskeligt bliver det ei især for os, Mindre forberedet er vel endnu ingen Forsamling gaaet til de Forretninger, som ventede den. Vi ere selv forstørstedelen aldeles fremmede for hverandre: sjelden vil Een iforveien vide, hvilken Mening den Anden hylder. Dette vil vel imidlertid nok give sig, men Forretningerne, hvorhen vi vende vort Blik, til høire og til venstre, er Alt Hemmelighed, Alt idel Mørke. Skulde det under saadanne Omstændigheder ikke være af Nytte, iforveien at fremhæve en eller anden Gienstand, der maatte have almindelig Interesse. En af disse er Forhandlingernes, Offentlighed. Men derover er der jo alt decideret, den skal ikke finde Sted, Decideret; ja, men interimistisk, men uden at man har hørt de Deputeredes og Landets Stemme. Sæt, at denne lod derfor, skulde da Kongen ikke ville høre den, ikke ville tage Hensyn dertil, Jngen vil give en saadan Tanke Rum. Tilgængelig for enhver beskeden Bøn, vil Stænderforsamlingen ikke finde Kongens Øre lukket for et saadant Ønske, saasnart blot gode Grunde tale derfor, og disse turde ikke fattes.