Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Altona. Følgende Efterretning om Cometen er givet af M. Gotfried Profe, Professor udi Philosophie og Mathematiqve ved det Kongel. Gymnasio i Altona, Cometen som nu opvækker alle Tilskueres Agtsomhed, er i Begyndelsen af Januarii Maanet observeret paa det Kongel Preussiske Observatorio udi Berlin, ja efter visse Efterretninger, skal den være seet ved Enden af forrige Aar udi Sverrig. Hvad dens Situation angaaer, saa Aar 1744. saa befandt den sig samme Tiid ved den Nordlige Fisk. Da vi først betragtede den den 14 Januarii, blev den seet imellem Andromede Hoved og Pegast Vinge, som ellers kaldes AlgenibDens Længde fra Begyndelsen af Vederen var 9 Grader 52 Minuter, dens Brede eller Distance fra Solens Bane var Nordlig 20 Grader, 6 Minuter. Den stoed paa det Sted, hvor Doppelmayer haver aftegnet Tommelsingeren af Andrommede høyre Haand. Den nærmeste Stjerne ved den, var en Stierne af Siette Størrelse i Andronede Kiede, hvis Længde er 7 Grader 55 Minuter, og Brede 17 Grader 22 Minuter. Den var nærmere ved Andromed Hoved end Pegast Vinge, og naar man drog en lige Linie igiennem begge disse Stjerner, saa var Cometen en halv Grad Sydlig fra Fisken. Altsaa stoed den i samme Egn, som Hevel i Aaret 1665 merkede en Comete og betegnede dens Løbebane. Just denne Omstændighed opvakte stor Agtsomhed, om maaskee og nærværende Comet ville løbe samme Vey, men man haver befundet, at den har gaaet en langt anderledes Vey. J Begyndelsen var dens Bevægelse i nogle Dage gandske u merkelig, saa at nogle u erfarne tvivlede paa, at det var en Comet. Den saae ud som en Stjerne af tredie Størrelse, og kastede gandske tynde Straaler en Alen langt bag sig. Kikkerter var dens Legeme klart og omgivet med en tyk Taage saa at man havde holdt det heele Legeme for en liden Skye, dersom ikke den klare Deel af det inderste havde viset, at det var et fast Legeme. Faa Dage derefter saae man en Øyensynlig Bevegelse ved den. Den 20 Januarii var den allerede gaaet igiennem ved begge bemeldte Stjerner og stoed Nordlig. Samme Tiid kunde man ved Kikkert see en liden Firstierne i dens Hale hvilken formodentlig var 7. En Stierne af slette Størrelse i Andromede Kiæde, hvis Brede var 239,91,2611, Længden 62,205. Ved foranderlig Veyrligt og indfaldende Fuldmaane er intet besynderligt merket. Den 2 Febr. var den allerede gaaet 10 Grader imod Nordvest. Legemet og Halen stillede sig meget tydeligere. For Februarii Maaned Aar 1744. ligere for Oynene. Straalerne af dens Hale toge et Rum at til 8 Graders Længde paa Himmelen, og kastede sig op af til Andromede Hovet, den gjorde en ret vinklet Trekant med Andrommede Hoved og Pegast Vinge. Af dens Forøgelse maatt man slutte, at den kom vores Jord nærmere, thi dens Bevægelse syntes i Begyndelsen saa langsom for os, fordi den nærmede sig i lige Linie til Jorden. Man kunde af dens begyndte Løbebaylet bestemme dens videre Fremgang paa det Astronomiske Kort, og vise, at den i lige Linie ville rykte frem til Pegast Hals. den 16 Febr. nærmede den sig virkelig til den første Stjerne Pegast Hals Marcab kaldet, som er en Stierne af anden Størrelse og gandske tydelig med blotte Øyne kunde sees Sydlig under Cometen. Den 18 Febr. kunde Cometen allerede sees under bemeldte Stjerne Marcab, da nu denne Stjernes Længde er 19 Grader 45, 3311, i Fiskens Tegn, saa er aabenbare, at Cometen i 5 Uger har løbet meer end 20 Grader paa Himmelen, det er 300 Tydske Miile, og stedse har opholdet sig udi Pegasus. Det kand og formodes, at den vil passere den klare Stierne Lucida colli, i Pegast Hals og komme den meget nær. Da man ikke heller merker, at dens Størrelse formindskes, saa kand man ikke heller sige, at den gaaer længer fra Jorden. Jmidlertid vilden ikke længe blive synlig om Aftenen, siden baade Solen stiger høyere og Cometen selv nærmer sig til Solen, som omsider vil skiule den med sine Straaler om Aftenen, men desto meer sees den om Morgenen tillig; thi det Merkværdigste er, at denne Comet, som om Aftenen følger efter Solen, om Morgenen gaaer foran den, fordi Solen endnu staaer nedrig og gaaer sildig op men Cometen staaer over Æqvator indtil 13 Grader Nordlig og derfor gaaer tiligere op. For Exempel, naar Solen ved Februarii Maanets Udgang staaer og Klokken 6, 45 Minuter, staaer Cometen op Klokken 5 og altsaa 2 Timer førend Solen. Naar Solen gaaer ned Klokken 5, 12 Minuter, gaaer Cometen ned Kiøkken 7, 8 Minuter og altsaa 2 Timer 4 Minuter sid gere end Solen.