Jyllandsposten, 1838-09-24
Slaveriets sidste Spor er altsaa nu hævet i de engelske Colonier; Herrerne have selv renonceret paa de to Aar, der endnu stode tilbage af Lærlingsperioden, og det store Spørgsmaal staaer nu sin Løsning nær, om Negerne som frie Arbeidere ville dyrke den vistindiske Jordbund for en saadan Løn, at Eiendommene kunne bestaae; om de ville være modtagelige for en saadan Cultur og Forædling, at de kunne fatte og rigtig benytte Friheden, og de mange Velsignelser, som den engelske Nation har forberedt dem. - J de slesvigske Stænder forefaldt under Discussionen af den Deputerede Berwalds Proposition angaaende Skattebevillingsretten, som flere af Medlemmerne fandt utidig, nogen Uenighed Sted, hvor iblandt Andet følgende Bemærkning fremsættes: Hertugen af Augustenborg fortalte et Rygte om Deputeret Lorentzen fra Haderslev (angaaende Skrivelse fra denne til en Kjøbmand i Sønderborg, om en Petition), hvorpaa denne Deputerede sagde: Virilstemmens durchl. Besidder har gjort et personligt Angreb paa ham. Det synes at blive Mode, personligen at angribe enkelte Medlemmer i Forsamlingen; han kan ikke noksom sige, hvilket modbydeligt Jndtryk det har gjort paa ham, og han er overtydet om, at det vil føles paa lignende Maade udenfor Forsamlingen. Naar Virilstemmens durchl. Besidder finder Nogetsomhelst ad dadle i hans Adfærd udenfor Forsamlingen, eller mener, at han har tilladt sig noget Usømmeligt, da bør han som Mand af Ære træde op med Beviser imod ham, men ikke med Rygter, som han ikke kan sætte noget imod. Hs. Durchl. har yttret, at Petitionerne, som vindicere den ældgamle af Landet aldrig opgivne Skattebevillingsret, er en intetsigende Form. En slig Yttring indeholder jo en Haan mod dem af vore Medborgere, som tillidsfuldt have henvendt sig til Stænderforsamlingen. Skulde man give dem det til Svar paa, hvorfor man ikke har reflecteret paa deres Bønner, Hvad endvidere den Paastand angaaer, at Propositionen tilsigter en splinterny Forfatning, og at man kun bruger den gamle Ret til Paaskud for revolutionaire Tendentser, saa veed han ikke, hvorledes han vil bevise det. Naar hans Modstand, kun støtter sig paa saadanne Paastande, saa beklager han ham meget. Han afviser denne beskyldning, for hvilken der intetsteds lader sig finde noget Beviis. Der gives Jngen eller udenfor Forsamlingen, som ikke levende nærer det Ønske, at see Landets gamle Ret fremstaae i en saadan ny Form, at alle Jndvaanere repræsenteres paa en retfærdig Maade. Henviisningen til andre Stater, hvor man har det endnu værre end hos os, o. desl., er kun en Talemaade, hvormed Enkelte modkæmpe nye Jndretninger, som ikke behage dem. Jkke at ville tilraade en Forandring, fordi den vilde forstyrre Landets Ro, er en urigtig Politik Hvor findes i vort Land Elementer til en Revolution? En aandelig Revolution existerer her og udbreder sig, men ikke en Næverevolution, som heller aldrig vil finde Sted her. Han slutter sig til det, som den Deputerede for Slesvig saa glimrende har godtgjort, og kan navnligen kun bifalde hiin tales Slutning. - Grev Reventlow yttrede: han troer at maatte antage, at Skattebevillingsretten er i Fyrstens og Landets fælles Jnteresse. Men der maa gjøres saa store Forberedelser, Tiden i denne Diæt er allerede saalangt fremrykket, og der er endnu saamange vigtige Gjenstande tilbage til Forhandling, at Forsamlingen maa overveie om dette Spørgsmaal ikke bør udsættes til en senere Tid. - Præsidenten satte dernæst under Afstemning: om der skulde nedsættes en Committee for den motiverede Proposition? Af 40 Stemmer erklærede 27 sig derimod. - Det er ei let at indsee, hvad Meningen er af det Avertissement i Roeskilde Avis, som lader "Bogtrykkeriet anvise, hvor en Stænderdeputeret eller Discipel (!) kan erholde Kost og Logis", men saameget er vist, at de fleste Bønderdeputerede i Viborg ere blevne logerede og bespiste af Biborgianerne for en saadan Ubetydelighed, at det et engang burde ansees som Erstatning for selve Disciple, men nægtelig i sjelden Grad vidner om Borgernes Fædrelandssind og Selvopoffrelse, da endog Tab derved skal være foraarsaget. Den alm. Betaling for en Bondedeputeret i Viborg skal daglig for Logis og fuld Kost saaledes kun have beløbet fra 4 Mk. til 5 Mk. 12 s.