Berlingske Tidende, 1765-08-30
Stockholm, den 3die Augusti. En her den 1ste hujus udkommen Tidende om lærde Sal ger, anmelder et Skrift, som kaldes: Apartiske Betragtninger over Nytten af den Ostindiske Handel i Sverrig, ved Davidson Roukonen, Rigsdags Fuldmægtig for Over= og Nedre=Sexmaky i Finland. 2 Ark i 4to. Tidendens Forfatter giver saadant Udtog af Skriftet: "Det Svenske Ostindiske Compagnie afsender aarlig 2 Skibe, laddede med Jern, Breder, Sild, Beeg, Tiære, Staal= og Messing, Traad, Kobber=Kar og Redskaber, for hvilke Vahre de i Cadix tilbytte sig i det mindste 408000 Piastrer, dem de overføre til Canton i China. Dersom kuns Halvparten af disse reede Penge kom ind i Riget, skulle man see at den uhørlige Vexel=Cours skulle falde anseelig. Frankrige, 10 Gange mægtigere paa reede Penge og Jndvaanere end Sverrig, sender kuns et eneste Skib aarlig, og iblant kuns hvert andet eller tredie Aar, til China. De Fremmede, som kiøbe os de Vahre af, som vi føre hiem fra China, betale dem med Caffee, Sukker, Jndigo &c., altsaa trække vore Chrinesiske Vahre ingen Penge ind i Riget. De Engelske handle paa China med mindre reede Penge, men med desto flere af deres egne Manufacturer. Hollænderne finde bedre Regning ved at beholde Piastrerne selv, end ved at sætte dem i denne Handel. Lader os sætte at det Svenske Ostindiske Compagnie har Gevinst af denne Handel, man kan derfor vel med god Føye spørge, om Riget og Folket i Almindelig hed ikke taber ved den, Førend man blev saa forpikket paa denne Jndianske Handel, fandt man Guld og Sølv udi Mængde her i Riget, hvor man nu seer slet intet, omendskiønt at Landet burde blive riigt, eftersom dets Handel vo rer til. Ligner man den Svenske Handel mod den Sardiniske, kan man ikke andet end slutte at Dyrheden og den høye Vexel=Cours flyde af Handelens Afvexlinger. Den Vestindiske Handel skulle være bedre og fordeelagtigere end den Ostindiske, thi ved den første skulle en Mængde Mennesker finde at bestille, og Underholdning, som nu have intet at bestille, og omkomme af Hunger." Tidende Forfatteren føyer hertil denne Anmærkning efter sit Begreb, Man seer kiendelig, at Forfatteren af disse Betragtninger har lige saa liden Kundskab om det, som angaaer Vexeleringen, som om det Franske Jndianske Compagnies Tilstand, om Engellands og Hollands Udveie i deres Handel, og om hvad Liighed Sardinien staaer i med Sverrig: Altsaa er det ufornødent at opholde sig ved at giøre Antegnelser over disse Betragtninger (?). - Disse ere de 2 Forfatteres Tanker imod og med. Et Brev fra Gotheborg, under 27de Julii, yttrer blant andet følgende: "Vexel Coursen vil lidet eller maaskee aldeles intet forandre sig ved forestaaende Auction over de Ostindiske Vahre; thi de Penge, som deraf komme ud, eller den største Deel af dem, skulle strax remitteres til Cadix, derfor at indkiøbe Piastre, som man behøver til en nye Udreedning. (a) Monne en Upartisk, som havde et fuldkomment Begreom den Klæde (vil man kalde den,) i hvilken hans Nations Handel med alle sine Greene, følgelig ogsaa Vexeleringen, løber, og ville udlade sig efter dette sit Begreb, intet skulle finde at udsætte paa denne Anmærkning, til den Finlandske Forfatteres Medhold i Hoved=Sagen? J det mindste var det vel ingen ufeylbarlig Fornødenhed, at have Begreb om den Franske, Engelske, Hollandske, eller Sardiniske Handel, for at indsee hvad Gevinst eller Forliis sit eget Land for den nærværende Tid havde af en eller anden Green i dets Huusholdning. Monne ikke den Finlandske Forfatter endog taler alt for lemfældig, naar han ikke nævner mere Sølv, som den Chinesiske Handel, sluger, end hvad man i Cadix tilbytter sig for Landets egne Producter, Hvor monne de gode Specie=Myndter, være afblevne, som udi ældre Tider i god Mængde kunde findes, og give Beviis om klingende Rigdom i Norden? Skal man ikke søge dem enten i Jndien, eller saa høyt oppe i Norden, hvor de Jndianske Vahre ikke have kundet trænge hen.