JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Auctioner. Torsdagen den 2den Februarii førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 2 og 4, bliver ved Auktion første Gang opbuden, og om antageligt Budskeer, bortsolgt: Brændeviinsbrænder Anders Nielsen Møgelbergs Fallitboes Eiendom, beliggende paa Hiørnet af Farimagsveien og Østerbroe, ud til Sortidams Søe, med derpaa værende Bygning og Keglebane, efter de Conditioner, som ved Auctionen bekiendtgiøres, og forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. Gredagen den 3die Februarii forkommende, blive ved offentlig Auktion paa i Børsen i Middagsstunden bortsolgt følgende Pengepapirer, tilhørende afgangne Commandant paa Rosenborg Slot, Major Cæsar August v. Wilsters Dødsboe, nemlig : 1) En af daværende Cancellie=Assessor, nu Etatsraad, Borch til afdøde Major v. Wilster under 5te April 1810 udstædt Panteobligation for 20,000 Rdlr. d. C., der er omskreven til 50 Rbdlr. S. V. pr. 100 Rdlr. d. A., altsaa i alt til 10000 Rbdlr. S. V., og forrentes, i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Januar 1813 og sammes Tabel Litr. B., med 2den Prioritets Panteret i den paa Hjørnet af Amagertorv og Østergaden, Øster Qvarteer gl. Matricul Nr. 1. 36, ny Matricul No. 37 liggende Gaard og Grund med muur= og nagelfaste Appertinentier, samt den af Gaarden gaaende Leie og Jnteresse, saa og i Assurane summen, 43700 Rbdlr. S. V. Paa1st Prioritet i Eiendommen har staaet en Capital, omskreven til 6 400 Rbdlr S. V., der nu er indfriet, saa at for Tiden ingen 1ste Prioritet i Eiendommen indestaaer. 2) Et transportabel, Statsfondsbeviis, lydende paa 200 Rdlr. Species, og 4 v. C. Species i Rente, hvorpaa Renten sidste Gang er hævet sidstafvigte 11te December Termin. 3) Et consignadelt Bankøndsbeviis, lydende paa 200 Rdlr. Species og 3 1/2 p. C. Species i Rente, hvilken sidste Gang er hævet i 11te Dec. m. ber Termin sidstleden. 4) Et consionabelt Banksondsbeviis, lydende paa 300 Rdlr. d. C. og 4, p. C. Rente i d. C., hvorpaa Renten sidste Gang er hævet i sidste afvigte 11te December Termin. 5) Et Kongl. Annuitetsbeviis af 8de Februarii 1790, lydende paa 13 Rdlr. 24 s. d. C. og 3 p. C. Rente i d. C., med resterende Renter, fra 1ste Julii f. A. 6) Et dito af 12te Julii 1790, lydende paa 108 Rdlr. 72 s. d. C. og 5 p. C. Rente i d. C., ligeledes med resterende Renter fra 1ste Juli. forrige Aar. Alt efter de Conditioner, som, tilligemed Pengepapirerne selv, ere til behageligt Eftersyn paa Cancellieraad Fugls Contoir paa Vestergade No. 7.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Fredagen den 3die Februarii førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 1 og 1) 3, bliver ved Auktion første Gang opbudet, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt : Gaarden No. 249 ved Vestervold, imellem Løngangsstræde og Stormgaden, efter de Conditioner, som ved Auctionen bekiendtgiøres, og forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. høverdagen den 4de Februarii førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auktion første Gang opbudet, og om antageligt Budskeer, bortsolgt: Gaarden No. 17 i Gothersgaden, afdøde Marschandser Tørning og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende. efter de Conditioner, som ved Auctionen vorde bekiendtgjorte, og som en til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. Sorsdagen den 23de Februar, om Formiddagen Kl. 10, bliver & ved Auction paa Børsen bortsolgt: Circa 390 Kasser diverse Sorter hvide Glasvare. 150 dito dito dito Spothequerglas. 20 dito Lægerglas. 163 dito Taffelglas. 135 dito Fensterglas. 44 dito Fensterglasruder. 34 dito Kronglasruder. 375 dito americanske Ruder.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
24 Kurne Kronglas, 40 Kasser diverse Sorter Gllalas, 2700 Stkr. ottekantede Boutellier. 13,00 Stkr. Cantineflasker. 2600 Stkr. ovale Boutellier.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
2200 Stkr. diverse Sylteglas, 120,000 Stkr. norske hamrede 3 Pots Boutellier. Hvorover trykte Fortegnelser faaes nogle Dage forinden Auctioner, hos Mæglerne Hyllested & Sanne. Muktionen over Jnstitsraad Christian Langes Gaard Nr. 206 paa KingensNyetorv holdes i Ran & Schmetzers Gaard paa Kongens Nyetorv a VERTISSEMENT.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Ved det forenede Begrarelses., Enke-Understøttelses= og Brudegave i Selskab for alle Stænder, oprettet i 1794, har været forbunden er Begravelses=Klasse; men næsten samtlige denne Klasses Jnteressentere ere Feis døde, deels bortreiste og deels have udmildt sig, saa at kun omtrent 2 Medlemmer ere tilbage hos hvilke Contingent kan indfordres, og da det de disse saa maatte falde for byrdefuldt at sammenskyde Begravelses=Hiel sin 1 indtræffende Tilfælde, saa ansees det baade fornøden og tienligst at til hæve denne Klasse, hvori adskillige af de tilbageværende Jnteressentere have erklære sig enige. For at erfare om eller nogen af de øvrige maatte have noget verimod at erindre og hellere ønske at vedblive at contriduere, anmodes de herved, om derom at indsende deres skriftlige Erklæring inden ge Dage paa Selskabets Bogholder=Contoir paa store Kiøbmagergade Nr. 23. Kiøbenhavn, den 23de Januarii 1815. Directionen for ovenmeldte Selskab.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
En Mand og Kone af sadt Alder, der begge i 7 Aar have bestyret en stor E Avlsgaards Drift, Meierie og Huusholdning, finde sig, formedelst Salg, uden Condition 1ste Maj, da de ønske sig paa samme Maade etadierede, anbefale de sig herved til Dhrr. Gods eller Gaardeiere. Den nærmere Underretning erholdes hos Hr. Schankorff i Skomagerkroen. Til Paaske Flyttedag i Mai d. A., kan i Sorøe, bekiendt af sin yndige 2 Beliggenhed, faaes tilleie 5 reele gibsede og betrukne Værelser med Pulterkammer i 2den Etage, samt Kiøkken, Kielder og Brændehuus; maa melder sig hos Hr. Doctor Carstensen i Sorøe eller Fuldmagtig Saxild i Silkegaden No. 41 her i Staden. Tienestefolk anvises til Majidag: Halsforvaltere, Skytter, Avlskarle, & Kudsk, Tiener, Gaardstarle, Huusholderske, Huus, Sye= og Kammerjomfruer, Kokke, Stue., Opvartnings og Enepiger. At tilfredsstille Vedkommendes Attraae, skal være mine Bestrædelser, som min Pligt. Post frie Efterretning imodtages. M. Erichsen, Stadens Fæstemand, boende paa gl. Myndt No. 155.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Proclama. af Antrag der Enden der neulich verstordenen Wittwe des vormaligen Aachiffes Hans Jürgensen Mørck in Vorder Sct. Jürger bey Flensburg, Kamres Wiedecke Helena Mørck raseld, ist ube deren Nachs concursus creditorum erkaant worden Es werden daget von Ericht, und Rechtewege, alle und lede Glandiger, Schuldner, auch Plandt und Sach mubader der Verstorhen, so wie uberhaupalle welche an idren Nachles Ansprichs zu haben dermeinen, iedech misgeselcher Ansnahm, der protocollitten Creditoren, hieburch ein fa alle Mahl aufgefordert und angewiesen, das ste, und zwar die Einheimischen innerhald sich, die Aurvartigen aber hinnen jyds Wochen naader Rekaantmachun disses Proclam, ihre Forderungen, Anspruhr undVerpslichtungen dey Straft reip, der Auschlersung, der doppetten Zadlung, des Verluges der Plandter und Sacer, auch senneget ret liden Ahrdung, in dem hiesigen Hespuals Sacretariatigerprend angiver, rie in Handen habenden Urkunden und Britschatten in Originat, productren, davon deglandigte Adschriften dem proto ell juruckkassen, auch, wenn sit unter dem Getichtswange oca Hospitals me fortiken, Procuratores ad acta hieseldt vestellen, und demachst wettere Verfugung gewartigen. Flensburg im Hospitalsgericht, den 17ten Januar 1815. Provisorts und Vorst her des Hospitals und jumherligen Geiste hisselbst.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Ottober 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Credi= og Debitorerne i Stervboet efter deri Byen ved Døden afgangne Kongel. Veier, Maaler og Vrager Andreas Brünnicke, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de førne for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring er og de sidste for at betale til Stervboet hvad de maatte være samme skyldig. Med lige Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger for at paasee deres Aarv under Skiftet at møde enten Personlig eller ved Fuldmægtig. Roeskilde, den 24de Januar 1815. H. C. Müller. Borgermester og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hør= og Batadsret Mandagen den 30te Januar 1815, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi min afrøde Mands Høier Mads Madsen til gaards og mit fælleds Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig og min Laugværge Hr. Grosserer, Ole Christian Gammeltoft. Til samme Tid ere og alle de indkaldede, som maatte være noget skyldig til Boet, at indkomme med Betaling og endelig Afgiørelse for samme. Kiøbenhavn, den 31te Januar 1815. Som Langværge, Scobie Nielsdatter. Ole Christian Gammeltoft, Enke efter afg. Høier Mads Aarsen Piilgaard, begge boende i lille Strandbræde No. 72.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
( 1815) Ved Proklama, som i Dag er læst i den Kongel. LandsOverrets samt Hof= og St. deret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Margrethe Caroline Paysen, for Bendixen, og forhen afdøde Mand Mathias Friderich Paysen, Sognepræst til St. Petri tydske Menighed her i Staden, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til der udi Skiftekommissionen at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes er de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel sammesteds for at bevise deres i Arveret og at lagttage deres Tarv under Skifter. Den Kongel. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 23de Januar 1815. Stendrup. Østergaard. (254 1814 & 15) Ved Proklama, læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Statsret den 23de dennes, ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Høker Ole Larsens Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til her udi Skuerkommissionen, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa ere med lovlig Varsel, indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lande Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 25de Januari 1825. Stendrup. Østergaard. (1819 1812 & 13) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Væversvend Jens Jørgensens Stervboe indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifterkommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvingen for at legitimere og paasee deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
ved Proclama, som er læst inden Hirschholms Birketingsret den 31te B October forrige Aar, og kands Over samt Hof og Stadsretten den 14de November næstefter, ere alle og Enhver, som maatte formene at have noget til ode hos afdøde Skoveider Gert Holger Kramp, forhen boende i Birkerød, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos Undertegnede, hvilket ydermere bekiendtgiøres. L. W. Piper, Holbager, boende i Adelgaden No. 209. Toruden Prokiama, som er læst ved den Kongelige Lands Over. Hof= og e) Stadsret, samt Meerløse og Tudse Herreders Ret, bekiendtgiøres end videre : at en Samling i Jørgen Nielsen Birkilde og Hustruet Johanne Hansdatters Separations-Boe i Aagerup under Erichs holms Gods, bliver foretaget her paa Skriverstuen Torningen den 6te April i Aar, om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvortil dette Boes Credi= og Debitorer ville møde. Erichsholm pr. Helbeck, den 9de Januar 1815. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Etatsraad Brink Seidelins Vegne, som Fuldmægtig, E. Schel.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de Januari f. A., som et læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den paafølgende 23de, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, saavel i Hs. Majestæts Rige og Lande, som Udenlands boende, der formeener sig at have nogen Fordring paa aft. Doctor Philosophie Georg Koes, saadant deres Krav inden den foreskrevne Tids Forlad at anmelde og beviisliggiøre for Undertegnede, som at Arvingerne er befuldmægtiget til at modtage Anmeldelserne. Kiøbenhavn, den 24de Januari 1813. Fredr. Wilh. Treschow,
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Under Vort Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Prasiden, Bürgermester und Rath. Jnder Skiftebehandling i Stervboet efter afdøde Huusmand Niels U Hansen af 9derbye i Odens Sogn paa det Kongelige Obsherredske, Gods er anmeldt som concurerende Arvine, den Afdødes Halvbroder, navnlig Mads Larsen, der har været fraværende siden han i Aaret 1801 af Landmiliceset sionen modtog Arskedspas, og hvis Opholdsted og borgerlige Stilling ikke er bekiendt. Fornævnte Mads Larsen, hvis han lever, eller i modset Fald, de Livsarvinger han maatte have efterladt, indkaldes derfor herved at møde, eller møde lade, ved Skiftet efter Arveladeren, som er derammet til Foretagelse, og om muligt, til Afslutning, paa Godsets Catar der i Som, Torsdagen den 15de Junii fortkommende, Kiette Formiddag, for at legitimere sin Arveret og lagttage sin Tarv ved Skiftet. Nyekleving i Stælland, den 20de Januari 1815. A Aschlups. Credi og Debitorerne, saavel i Arvefæstegaardmændenes Hans Jenter af alted og Peter Jensens af Alstedfiinterup, under Sorde Acamies Gods, deres Opbudsboer, som i den som umyndig erklærede forriArvefæstegaardmand Jacob Jensens at gienneslevmagle hans Be bliver, i dige Placaten af 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel, herved indkaldte 3de Gange i Statstidenden og Slagelse Avis ; de forste for at beviis deres lovlige Krav, og de faste forat betale hvad de til Boerne maatte væ skyldige, og saadant at anmelde og berigtige tor Undertegnede Skif forvalter. Stoe, den 12te Januari 1815. Thiele. Kammer Assessor og Forvalter i Sorde Academies Gods. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de November 1812, bo sin 9de December sigt, er last ved Vore og Nim Herredernes Rei og den 19de næstefter der dag Kongelige Landsoverret i Wiborg, in salg : herved 3de Gangt efter hinanden, sub poena præclusi & perpetui silene med Aar og Dags Varsel, alle dem, som manne forment at have nog Fordring udi afg. Gaardmand Jørgen Pedersens Boe i GrumuWedslet Sogn, Aarhuus Amt, af hvad Navn nævnes kan, med detpaanand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskreveTids forlod for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiørt. Horsen, den 13de Januari 1819. J. Hansen.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Arvingerne efter afdøde Muurmester Direds og Hustrue Marie RasAt musdatter af Saarethuset under Beldringe Gods, indkaldes herved, i Følge Plataten af 25de October 1792, med 6 og 12 Ugers Varse til Nøde ved Skiftets Foretagelse, som holdes paa Bildringe den 7de Marts og 18de April 1815, hver Dags Formiddag Kl. 10. Med lige Varsel og til samme Tid og Sted indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer. Bildring ved Præstøe, den 18de Januar 1815. Baastrup. Følge et imellem nu afdøde Sognepræst Mathias Thye og efter i I livende Hustrue Nicolide Tye, fød Aldrek, under 16de Decbr. f. A. oprettet og den 30te derefter allernaadigst confirmeret Testamente, er at Enken her i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission indbetalt 50 Rdlr. N. V. til Deling imellem hendes afdøde Mands Arvinger; thi bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldede fornævnte afg. Sognepræst Mathias Thyes Arvinger til udi Forbemeldte Stiftecommission at anmelde og lede immere sig, for derefter at medteg hvad dem af ovennævnte 5 Rbdlr. N. V. maatte tilkomme.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Torsdagen den 23de Februar, om Formiddagen Kl. 10, bliver 2 ved Auction paa Børsen bortsolgt: circa 162 Kasser div. Sorter hvide Glasvare. 102 dito dito dito Apothequerglas, 19 dito Lægerglas 57 dito Taffelglas, 25 dito Fensterglas, 15 dito Fensterglasruder. 15 dito ranglasruder. 125 dito americanske Ruder 120000 Stkr. norske hamrede 3 Pots Bouteiller. Hvorover trykte Fortegnelser faaes nogle Dage Orinden Auctionen, 14 hos Mæglerne Hellested & Sanne.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Nyeste Postefterretninger. Wien, den 22de Januar. Vel underrettede Personer ville vide, 2 at Publicum sandsynlig vil om kort Tid blive ligesaa behagelig overgrasket ved et lykkeligt Resultat af Congressanliggenderne, som Tilfældet nylig var med den i Gent mellem Engelland og America sluttede Fredstractat.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Paris, den 24de Januar. Hertugen af Wellington afreiser endnu inat herfra til Wien, forat bivaane Congressen. Han har allerede idag havt Afskedsaudients hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Hamburg, den 28de Januar. Idag er Hs. Excellence GrevBennigsen afreist herfra under Kanonernes Torden, og ledsaget af et Detaschement af det herværende Borgercavallerie.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Udenlandske Efterretninger. Wien, den 15de Januar. Man lægger Mærke til, at endog de meest haardføre Nordboere ikke ere ligegyldige, med Hensyn til deres Helbred, ved de hastige Forandringer i Veiret, som indtræffe i vort Clima. Hs. Keiser, russiske Majestæt har en Tid været noget upasselig, og var ikke tilstæde ved den sidste Fest hos Fyrst Metternich. Hs. Majestæt afholder sig og saa mere end sædvanlig fra Dands.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Bayern er Natten til den 17de dennes kommen tilbage fra Salburg.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 16de Januar. J Conferentserne mellem de fire høie allierede Magter, Engellands, Ruslands, Preussens og Østerrigs Ministre, angaaende de polske og sachsiske Anliggender, har den franske Minister, Fyrsten af Talleyrand, ogsaa deeltaget siden den 10de dennes, - Negerhandelen er nu ogsaa bleven Gienstand for Forhandling, De fleste af Hovedcommitteens Medlemmer have fastsat, at dens Afskaffelse skal foretages i en almindelig Conferents. Den spanske og den portugisiske Gesandt derimod vare af den Mening, at Sagen burde forhandles i en Specialcommittee af de Macer, der have Col nier. De synes at paastaae, at Handelen ikke strax kan blive hævet af deres Regieringer.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Den 18de Januar. De offentlige Anliggender skulle i nogle Dage være rykkede betydeligen mod Maalet. Man venter, at Kongressen, vil blive endt i Midten af næste Maaned. Paastande af denne Art ere imidlertid for overilede, da Forretninger af saastor Vigtighed let kunne finde Vanskeligheder, som man ikke kan beregne. Og hvad kommer det i Grunden an paa en kort Udsættelse, hvor der handles om Opnaaelsen af det Høieste og det Bedste, hvilket ikke skal fremvirkes ved Magtsproe, men være Frugten af alle de til Udsningsacten kaldte Magters frie og modne Overlæg? Kunde menneskelig Viisdem holde Skridt med Publicums Utaalmodighed, saa vilde vistnok Kongressen, blive sluttet i en af de næste Uger. Samme Utaalmodighed varede ogsaa for længe i forrige Krig, uagtet der, fra Østerrig tiltraadte Coalitionen, til Parises Jndtagelse, neppe hengik 8 Maaneder, og i denne korte Spændingstid udførtes Bedrivter, som frarev Fienden Uovervindelighedens Palme, og Frugten af 20 Aars Seire. Men neppe blev i November og December Overgangen over Rhinen, af de gyldigste og almindelig erkiendte Grunde, udsat nogen Tid; neppe henrandt i de første Maaneder af det derpaa følgende Aar, i hvilke de Allierede, for den alvorlige Modstands Skyld, maatte i Champagnes Sletter giøre deres Manoureerkunst gieldende, saa klagede de Utaalmodige strax over Lunkenhed i Krigsførelsen, og syntes ikke at kunne oppebie Enden. Men da Efterretningen og Jndtoget i Keiserstaden giennemfoer Verden, da var der ingen Ende paa den almindelige Jubel; enhver overiet Dadler taug, og tilstod, i det mindste stiltiende, at Tildragelserne vare gaaede hastigere frem end selv den Dristigste turde have ventet. - Samme er Tilfældet med den europæiske Congres. Har der end stundom været Øieblikke, da dens Underhandlinger, lig Krigsoperationerne efter nogle Træfninger ved Marne og Seine, ikke syntes at gaae frem, saa blive Europas ophøiede Repræsentanters Formaal og Bestræbelser dog de samme, og hindringer ville kun giøre den nye Bygning, hvis Grundpiller ere Orden og retmæssig Ligevægt, endnu fastere og uforkrænkeligere. At denne Synsmaade er den eneste rigtige, beviser allerede den Omstændighed, at der, trods de Nyheds syges eller Jldesindedes Skrig, ikke er truffet Forholdsregler eller foretaget Rustninger, som true vor Verdensdeels fremtidige Sikkerhed, De Utaalmodige bør da tæmme deres Nysgierrighed, og lade sig nøimed den Overbeviisning, at alle billige Fordringer ville vorde opfyldte; thi til Jordens Held er Fyrsternes Hæder og Nationernes Lykkelige uopløseligen forenede i den høie Forsamlings Beslutninger. - Feltmarschal Grev Bellegarde skal være bestemt til en stor Ambassade. Som hans Efterfølger i Commandoen over den italienske Armee nævne Nogle Fyrsten af Hohenzollern, Generalcommandant i Jndre=Østerrig, Andre Cavalleriegeneral Baron Frimont, nuværende Commandant i Maynz. - Til den af Sidney Smith foranstaltede Subscription for de christne Slaver i Algier har Keiser Franz giver 1000 Ducater, og de andre Monarker i Forhold dertil.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Østerrigsk Grøndse, den 13de Januar. Ganske tilforladeligt og meget glædeligt er der, at hvad man fortalte om Østerrigs Rustninger i Polen, Ungarn og Bøhmen er Usandhed. J disse Lande staae ikke flere Tropper end det sædvanlige Antal af de efter en Krig til deres Stationer tilbagevendende Regimenter Om deres Forøgelse eller Dislacation tales der aldeles intet; thi de Forstærkninger, som blive sendte til Jtalien, have intet andet Øiemed end at haandhæve den offentlige Rolighed. Denne Omstændighed beviser, at Keiseren af Østerrig i sit skiønne Meglerembede ikke støder paa nogen hindring, som kunde lade befrygte alvorlige Følger for Fremtiden, og Udsættelsen af Congressens endelige Resultat har ingen anden Grund, end at Magterne ikke ville paalægge hverandre nogen Tvang, men give Raadslagningerne frit Spillerum.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Paris, den 13de Januar. Efter mange directe Underhandlinger, og ved adskillige anseete Militairpersoners Bestræbelser, er det lykkedes Marschal Davoust at faae Tilladelse til at vende tilbage til Paris. Jforgaard, den 11te dennes, er han virkelig ankommen hertil, og mange af hans forrige Vaabenbrødre have allerede aflagt deres Besøg hos ham, forat lykønske ham til denne Forandring i sin Stilling. Hertugen af Dalmatiens, Marschal Sault, Ministerium har været ham gunstigere end den forrige Krigsminister Duponts. Man forsikkrer, at han ufortøvet vil lade sig see ved Hoffet, hvor han vil finde god Modtagelse. Overhovedet bemærker man, at mange civile og militaire Embedsmænd, som hørte til Marschal Davous's Armeecorps, og som derfor tildeels havde trukket sig tilbage, nu igjen ere ansatte.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- At Droito runis ville endnu i lang Tid vedblive at være en Hovedindtægtskilde for Finantserne, beviser allerede den Omstændighed, at Hs. Majestæt Kongen for nogle Dage siden har udnævnt mange nye Directeurer for samme. Hr. Pito er bleven ansat i denne Egenskab i Orleans, Hr. Langloum i Bordeaux, og Hr. Steck i Colmar. Alle tre vare forhen ansatte i den forrige 32te Militairdivision.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
- Man paastaaer, at Kongen ikke ganske billiger Hertugen af Dalmatiens Forhold imod General Excelmans. Han skal finde det for strængt. Vel underrettede Personer, som daglig ere ved Hoffet, i forsikkre, at Kongen har yttret, at han vil benaade denne General, dersom den af Ministeren nedsatte Krigsret dømmer ham som skyldig. Hvormeget end denne vor Konges adle Tænkemaade har den almindelige Stemme for sig, saa ere de, der holde over en stræng Krigstugt, dog ikke tilfredse dermed. De ansee en saadan Eftergivenhed e for upassende under Frankrigs nærværende Stilling, da man stundom bør give strænge Exempler, som kunne tiene Andre til Advarsel. Jøvrigt har Erfaring til alle Tider viist, at en stræng Regent bedre passer sig for de Franskes Karakteer, end en alt for mild og eftergivende i Regiering.