Københavns Adresseavis, 1778-01-14
(Af Tronhiems Adresse=Efterretninger.) Taget maa være forsynet med gode og stærke Aaser, og noget brattere end Torv=Tager i Almindelighed, at Vandet kan have frit Affald. Torv=Haldet, som bør være af got Fyrre=Træ, og fæstes ved Ene=Kroger, maa være 3 Finger, hen ved en Tverhaand høyt fra Taget; ligesaa Vind=Skierne. Man tækker først med enkelt Nævver eller Bark, derpaa lægges Rughalm, (Man kan og undvære baade Nævver og Bark, og ikkun betiene sig af Rughalm, god Byghalm kan og giøre samme Tieneste; dog er fornødent, at man lægger Nævver under Torvhaldet; hvorpaa bores hist og her Huller, paa det Vandet kan have Udløb, og Regn indfalder strax efter Leeret er paalagt, naar Halmen er lagt, tages smale Vier hvoraf 2de nyttes sammen efter Smal=Enderne, hvilke man med Teen=Spiger slaaer fast over Rughalmen omtrent 1 eller 1 1/2 Alen mellem hver. Halmen lægges efter Bredden, og Vierne efter Længden af Taget. Man begynder med Tækningen fra det underste af Taget til det øverste, dog ikke bredere Stykke af Gangen, end en Karl beqvemt kan naae over med den høyre Arm; ved Siden af den nedlagde Halm, lægges en Stie, som ved Enderne hviler i Torvhaldet, i hvilken den sidder, som lægger paa Leeret, og saaledes beqvemmeligen kan komme fra det underste til øverste af Taget. Leeret beredes paa følgende Maade: Man tager 4 til 5 Trilbører Leer i et stort Kar, hvorpaa slaaes nogle Bøtter Vand, lader saa tvende Karle arbeyde Leeret paa den Maade, at de med Jern Spader bryder det op fra Bunden i Karret, hvorved det fineste Leer opløses og blandes med Vandet, det geovere og aldeles uduelige falder paa Bunden: Naa Leeret saaledes er bleven vel udarbeidet, har man grov Sand i en Kall=Bænk, hvori øses af der beredte Leer Vand, og derudi kommes 2 til 3 Skufler god Kalk, og siden med Skuer der ere spidse til begge Ender, blandes Leeret og Sanden med Kalken vel tilsammen, man lader det tilsammen ikke blive tykkere, end at man uden for stoer Besvær med Skuerne kan røre det frem- og tilbage. Haar man stor Tækning for, da er det nødvendigt, at grave Karret i Jorden. Derpaa tages af det saaledes beredte Leer, og med en Muurskeed slaaes ind i Halmen, siden tilstryges med Muurskeden, og paa den Maade fortfares Stykke for Stykke. Leeret lægges allevegne jævn høyt med TorvHaldet og Vindskierne, at Vandet fra alle Kanter kan have Afløb. Skulle Veyret være fugtigt naar Leeret. paalegges; da maa man ikkun legge den halve Tykkelse den første Gang, og naar Leeret begynder at tørres, det meere, som behøves; dog maa man vel haste, at ikke det som første Gang er lagt, bliver fuldkommen tørt; thi da vil det sidste ikke fæste til det første, men glide need. Efter at man saaledes har tækket, vil det ikke feile, at jo Leeret sprækker, naar det tørres; hvorfor naar det er bleven tørt, og Sprækker vises, man bereder, en Suppe af tykkere Leer=Vand, som faaes paa den Maade at man slaaer Vand paa saadant Leer, der har været under Arbeide, lader det staae Natten over, førend man paa nye tager det under Arbeide, derudi, kommes lidt sinere Sand, end første Gang behøves, og lidt Kalk, som røres tilsammen i en Stamp, (denne Suppe maa være tynd, at den desbedre kan trænge sig ind i Sprækkerne, deraf enten øses over Taget, eller med en Muur=Kost overstryges det gandske Tag, meest der, hvor Sprækkerne har ladet sig tilsyne. Naar det er gjort, tages en Fiel, en fierdedeel Alen i hver Kant, hvorpaa er fæstet et Haand=Fang, som paa et Dall=Laag, og dermed overgnies det hele Tag. Naar saa Tavet er bleven fuldkomment tørt, at man allevegne kan gaae derpaa, lægges en Kjøl af Bord over Mons=Aasen, og Vatter=Bord over Vind=Skierne, herudi kan giøres en Fur, at Vandet kan samles derudi og løbe af Taget. Vil man og slaae en Liste over Næven der skiuler Ringveden, at den ey skal krummes og male rødt det anbragte Træeværk, samt det bare af Nævveren, giver det en smuk Anseende. Det er at mærke, at jo mavrere Leeret er, jo mere Sand behøves. Det hvide Leer er tienligst til Tækning.