JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-03-12
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Niels Ditlef Schulz, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Skib Castellet Dansborg kaldet, og paa Reysen fra Tranqvebar og Bengalen ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre; Saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Jacob Johansen Willer, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Stiv Castellet Dansborg kaldet, og paa Reysen fra Tranqvebar og Bengalen ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre; Saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Ved Proclama læst ved Siellands Landsting den 24de Febr. og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 1ste Mart. 1779, er Bager Johan Bernt Krygers Creditorer med Aar og Dags Varsel, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og ligetimere deres Fordringer; hvilket herved tillige bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Ved Proclama læst i Hof= og Stads=Retten den 22de Febr. a c. og ved Siellands Landsting den 24de næst efter, ere Creditorerne og Arvingerne udi afg. Mester Snedker Rasmus Steemann og forhen afdøde Hustrue Maren Karmarck, deres fælleds Stervboe indkaldede at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, de første med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste med lovlig Varsel, hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 22de Febr. a. c. og ved Siellands Lands=Ting den 24de næst efter, ere Creditorerne i afg. forrige Amts=Forvalter Oluff Thranes og forhen afdøde Hustrue Johanne Severine Karmarck deres fælleds Stervboe, indkaldede at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses sidste Dato, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres. En Dreng noget over 20 Aar gammel, navnlig Søren Ricolaysen Klein, vel voxen og tyk, blæg af Ansigt, sort Haar, klædt udi en grøn Klædes Kiole og Vest med guule Knapper, eller uden graae Klædes Kiole og Buxer, sorte Strømper og Skoe, Hat paa Hovedet, er af sin Lære og Tieneste ulovlig undvigt fra Linned Fabrikens Væverie i Lyngby den 28de Febr. sidst, desaarsag ermeldte Dreng Søren Nicolaysen Klein, hvor han nu er eller maatte ankomme, ikke udi Tieneste kan antages, engageres eller gives Tilhold, men forlanges anholdt og til Opfostringshuuset udi Kiøbenhavn indsendt. En meget rummelig og vel indrettet Lystgaard med 2de store ( Frugt= og Lyst=Hauger og Alleer, adskillige smaa Enge, endeel Fiske=Damme, samt udfart til en fersk Søe, med mange flere Herligheder, beliggende imellem Lyngbye og Sorgenfrey, er at faae til Kiøbs paa favorable Conditioner, hvorom Liebhaberne. behage at accordere med Garver Niels Konsberg paa GammelMynt No. 154. Ligeledes kan hos ham til Kiøbs bekommes et grundmuret Huus med Hauge paa Frederichsberg, tvers over for Hr. Regimentskriver Nørager, som til 2 Familier er indrettet. afpubliqve Penge er en Capital stor 16200 Rdlr. til førstkomi mende 11te Junii til Laans at bekomme imod første Priorite Jordegods, eller gode Gaarde og Huuse her i Staden, som i Brand=Cassen ere forsikrede, hos Raadmand Schiøtt i No. 102. paa Rosengaarden.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Herved bekiendtgiøres, i Følge til os ergangne allernaadigste Commissorium, at ved Auction, som er berammet den 1ste den 29de Mart. næst, den 2den den 6te April, og den 3die, om fornøyelig Bud skeer, den 12te April førstkommende, følgende Eyen domme, bliver bortsolgt: 1) Nørre-Kastoft, beliggende i Lundenis Amt, Hammerum Herred, Scharrild Sogn, Hovedgaard Taxt 19 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., hvortil aarlig kan saaes ligesom og er lagt Rug 20 a 24 Tdr., Byg kan faaes 6 Tdr. Havre 8 Tdr., og Boghvede 5 Tdr., avles Høe, foruden hvad der findes bortfæstet og ey til Gaarden in Natura indavles, 250 Læs, forres vel 50 til 60 Fæehøvder, 6 Bæster og 100 Faar græsses dobbelt, i sær naar Engen er bierget; til Gaarden haves overflødig Tørveskiær, god Jagt af Fuglevildt og Harer, endeel Fiskerie udi forbie løbende Aae. Paa Gaardens Mark er 3de Af byggere, dog det ene afbrændt, som enten forretter Ugedage eller betaler med Penge efter Accordt. Gaarden er beliggende fra Ringkiøbing og Weyle 6 Mile, fra Horsens 8, til hvilke Stæder, Vahrene afsættes. Siden den over Gaarden den 6te Junii sidst gangende Jldsvaade, er den saaledes opbygt: Ladegaarden bestaaer af 3 Fløye, hvoraf Laden er 24 Fag med 2 Fag Qvist over Porten, hver af Fløyene 17 Fag. Borgergaarden ligeledes anlagt til 3de Fløye, hvoraf er reyst Hovedbygningen 21 Fag uden Muur, Tække, Skillerumme med videre, hvorpaa findes Qvist af 3 Fag, det ene Fløyhuus bestaaer af 8 Fag i fuldkommen beboelig Stand, med fornødne Værelser, indrettet til Afbetiening saa længe til Hovedbygningen bliver færdig. 2) Scharrild Sogns Kirke med Korn- og Qvæg-Tiende, der staaer for Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 og fire femtedeel Alb., hvilken Tiende oppebærges til Gaarden. 3) Dito Sogns Konge Korn- og QvægTiende, staaer for Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. og tre femtedeel Alb. 4) Arnborg Sogns Konge Korn- og Qvæg-Tiende, Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 2 og to femtedeel Alb. Benevnte Tiender falder i en god Rug=Egn, og kan de 2de sidste oppebærges til Gaarden, naar Fæsteren døer. 5) En Gaard i Assing Sogn, Wilhusted kaldet, Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr., svares af 2de Beboere 10 Rdlr. 4 Mk. 6) En Gaard i Scharrild Sogn og Bye Syndergaard kaldet, staaer for Hartkorn 1 Td. 6 Skp. 2 Fdkr. Alb. uden Beboer, men god Eiendom og har tilforn været beboe af honette Folk. Foruden anførte Eiendomme bliver ved 3die Auction den 12te og 13de April næst bortsolgt den paa Gaarden værende Besætning af Ind= og Udboe. De respective Liebhabere ville behage at indfinde sig paa Nørre=Kastoft, hvor Auctionen foretages om Formiddagen Kl. 11 Slet, paa de ansatte Tider, da Auctionen vist, i Følge det allernaadigste Commissorii Jndhold og de Auctions=Dagen oplæste Conditioner, nyder sin Fremme Endnu meldes til de respective Panthaveres Efterretning, at Opbuds=Commissionen af os undertegnede foretages til Conditionernes Udfærdigelse her paa Kastoft den 29de Mart., om Formiddagen Kl. 9 Slet, for deres Ret at observere. Datum Commissions=Stedet Nørre Kastoft, den 6te Mart. 1779. E. Bang. J. J. Seyer, befalede Opbuds=Commissarier.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Da Kiøb og Handelsmand Hr. Peder Rasmussen i Odense til dette Stæds Skifte=Jurisdiction har indleveret en hans Broder Poul Rasmussen, i Aaret 1760 efter hans Farbroder Peder, Andersens Enke her i Aarhuus tilfalden Arv, med Begiering, at samme i Følge Kongel. allernaadigst Bevilling lovligen maatte blive skiftet og deelet imellem bemelte Poul Rasmussens Med=Arvinger, der ere opgivne at være: 1) hans Moder Mad. Clausen, i Aarhuus; 2) Broderen Kiøbmand Peder Rasmussen i Odense. 3) Rector Jens Clausen i Kongsberg i Norge; 4) Kroemand Claus Rasmussen ved Tøndern; 5) Under=Officeer Christen Rasmussen i Slesvig; 6) Skipper Johan Jørgen Rasmussen i Flensborg; 7) Rytter Andreas Rasmussen i Aalborg; 8) en Søster, Dorothea Rasmus Datter, gift med Mathias Broeg i Horsens; 9) Peter Rasmussen Enke og Arvinger ved Schanderborg; saa bliver hermed bekiendtgjort, at berørte Arv nu de tilstædeværende Arvingers Overværelse lovligen er skiftet, og, at enhver Arving imod behørig Afkalds=Qvittering maa hos os lade annamme sin Deel, da ellers dermed omgaaes efter Loven. Skifte=Retter paa Aarhuus Raadstue, den 5te Mart. 1779. F. C. Gleerup. C. Thrane. S. 6 Da Schaffergaards Hovedgaard med Hvilsagge. Kirke og underliggende Bønder=Gods, samt Krannestrup Gaard og Meilbye Kirke sal. Hr. Niels Behrs Stervboe tilhørende, ikke ved derover holdte Auction den 3die Mart. sidst blev bortsolgt, Saa bekiendtgiøres herved at bemelte Schassøegaard med tilhørende Eiendomme, som i de Berlingske Avertissement No. 14 det te Aar nøyere er beskreven, Onsdagen den 7de April næstkommenKl. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Schassøegaard bliver stillet til anden og sidste Auction, og da til den eller de Høystbydende uden videre Auctions Holdelse bortsolgt. Jorde=Bøger og Conditionerne er at see paa de Steder fornævnte Avertissement No. 1. formelder, saa og desforuden hos Hr. Cancellie=Raad Bye= og Herredsfoged Volgt i Randers. Wosnesgaard, den 4de Mart. P. R. Gersdorff.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Skiftet efter afg. Procurator Niels Brandt, døde paa Høygaard ved Weyle, bliver fortaget, og om mueligt sluttet, næstkommende 3die April paa Weyle Apotheque, om Formiddagen Kl. 9, hvilket herved offentlig bekiendtgiøres til alle Vedkommendes 3de gange efter hinanden. Fridericia, den 9de Martii 1779. H. de Hoffman.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Den geistlige Skifte=Ret i Hads Herred, Aarhuus Stift lader herved 3de gange efter hinanden indkalde samtlige Arvinger efter den i Gosmer Degneboelig her i Herredet den 27de Februari bortdøde Degn, Sr. Rasmus Ring, til at møde eller møde lade over Skiftet efter hannem, som tager sin Begyndelse ved Boet Aabning den 29de i denne Maaned, og den efter fortsættes til de i Loven fastsatte Tider, deres Beste og Arve=Ret at lagttage, forbenævnte Arvinger skal efter Beretning være: 1) en Broder, Niels Ring, forhen Degn paa Bogøe under Fyhus Stift, hans efterladte 2de Døttre, som formodentlig opholder sig i Lolland, men vides ikke enten hvor, eller om de befinder sig i ugift Stand, eller ikke; 2) en Søster Anne Ring, som har været gift og boet, Grennebek Bye, Jels eller Oxenvad Sogn i det Slesvigske, men vides ikke heller, om hun er i Live endnu, og hvem Børnene efter hende er, hvis hun maatte være død; de indvarskes følgelig samt lige herved til at anmelde sig hos undertegnede Skifte=Forvalter, og fremkomme med saadanne Beviser for deres Arve=Rettighed, som efter Loven kan ansees gyldige og antagelige. Tørrild Præstegaard, den 2den Mart. 1779. Johannes Hildebrandt, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
Da Stervboet efter den paa Hafslund Gaard i 3de og Ma cher Sorenskriverie afdøde Lars Broog er taget under lovlig Skifte=Behandling, saa indkaldes herved 3de gange efter hinanden, alle dem, som noget hos ham maatte have at fordre, at anmelde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, inden lovlig Tid, ligesom og om nogen til Boet maatte være noget skyldig, da at tilkiendegive samme, og ellers den Afdødes Arvinger, da enhver skal nyde sin lovlige Ret efter Boets ringe Tilstand, saa vidt samme kan tilstrække. Frederichshald, den 6te Februar. 1779. E. Horn, Sorenskriver over Jde og Marcher Sorenskriverie, Da forrige Fændrik Christian Harbows Kone Mad. Giertrud, Harbow fød Tromph, paa Gaarden Eide i Tingvold Præstegield sidstleden 27de Novbr. ved Døden er afgaaet, og Boet af mig strax taget under Skifte=Behandling; saa, foruden at de fraværende Arvingers Formyndere derom er tilmeldet, bliver saadant end videre herved 3de gange bekiendtgjort til Creditorers og alle Vedkommendes behagentligen Efterrettelighed og Forhold efter Loven. Sorenskriver Gaarden Øye i Surendahlen, den 7de Januar. 1779. Lindeman.
Berlingske Tidende, 1779-03-12
J afvigte Høst er ved Døden afgangen Guttorm Andersen, Byre, boende paa Gaarden Burben i Breden Bøygden og Qvams Anner udi Guldbrandsdahlen, hvilken ingen Livs=Arvinger har efterladt sig, men endeel Ud=Arvinger, hvoraf nogle skal opholde sig udenrigs og nogle uden Stiftet; thi vorder disse indkaldet 3de Postdage efter hinanden, at møde inden den i Loven determinerede Tid, og anmelde sig hos mig, som Sorenskriver Nordre Guldbrandsdahlen, hvorefter enhver skal vederfares den befalede Ret. Sandboe, den 22de Februar. 1779. Ploym. Udi Sundfiords Fogderie i Bergens Stift, er ved Døden af gangen en forlængst fra det første Bergenhusiske Regiment dimitteret Under=Officeer, ved Navn Joachim Wilhelm Lund, boende som Huusmand paa en Grund under Forde Præstegaard beliggende, hvis saare ringe Efterladenskab er taget under lovlig Behandling, men om hvis Arvinger Enken ingen videre Oplysning vidste at give, end at han skal have haft en eeneste Søster, længe siden død udi Bergen uden Børn efter sig, og, at han for Resten skal være barnfød udi Danmark; thi bekiendtgiøres herved dette Dødsfald af mig underskrevne, som Stedets Sorenskriver og Skifte=Forvalter 3de Postdage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, om nogen Arving efter ham skulde være, og finde fornødent at melde sig, da ellers tilligemed berettes, at ingen Arv efter Boets usle Omstændigheder er at vente. Arve=Tompten Forde udi Sund fiord, den 11te Novbr. 1778. Hans Arentz. Den civile Skifte=Ret udi Christiania lader herved bekiendtgiøre, at der ved Døden er afgangen Mahleren Niels Thaanin, uden at efterlade sig Livs=Arvinger, og uden at man har kundet saae Kundskab om nogen hans Ud=Arvinger; den eneste Efterretning man i saa Maade har kundet indhente er, at han skal være fød udi en Bonde Bye Thaaning kaldet under Schanderborg, Amt, skulde han sig der eller anden Steds udi Rigerne have efter ladt Arvinger, da blive de herved indkaldede, at melde sig hos Skifte=Retten udi Christiania med behørig Beviis for deres Slægtskab eller Arve=Berettigelse.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Af en Skrivelse fra Brest, den 15de Febr. Den Tale, som den Engelske Admiral Keppel har holdt for sine Dommere, har gjort saadant et Jndtryk paa Hr. d'Orvilliers, at han er bleven syg, i det mindste er han ved Efterretning derom bleven rørt af et Slag. Man tvivler paa, at han, i Fald han skulde blive helbredet, igien kunde antage Commandoen, og man troer, at den skulde tilfald Hr. Duchaffault, om han ellers kunde finde sig i at gaae udtil Søes. Den ommældte Tale tillægger den Franske Admiral adskillige Forseelser, af hvilke de fornemste ere: 1) Af han i adskillige Dage ikke har brugt den Leylighed til at angribEngelænderne, som han med en Overmagt af 32 Skibe af Linien imod 30, og en endnu anseeligere Overlegenhed af Kanoner og Folk, kunde have brugt. 2) At han har tilladt at Keppel, for at nøde ham til Trefning, har afskaaret fra hans Division 2 Skibe, nemlig Due de Bourgoyne paa 80 og Alexander paa 64 Kanoner, hvilke ved denne Maneuvre, ere blevne nødte til at undvige, og derover ikke have været ved den Franske Flode, hvilket har svækket samme. 3) Ved denne Opførsel har han mistet Leyligheden til at tage et af de Engelske Skibe. 4) Efter Trefningen den 27de Julii har han ikke benyttet sig af den Fordeel, som han kunde have haft i Henseende til de mange Engelske Skibe, som havde mistet deres Master og Tauv, hvorom Hr. d'Orvilliers har haft Kundskab, saasom han berømmer sig deraf i sin Relation i Gazette de France. 5) Saaledes og da han igien indløb til Brest, har han ladet den Leylighed gaae sig af Hænderne, som han havde til at optage den Engelske Ost= og Vestindiske Flode tilligemed deres Convoyer, hvorved vore Fienders Handel for lang Tiid siden skulde være bleven ødelagt. 6) At han ved at indløbe ligien har overladt vort Jndiske Compagnies og alle ind- og udgaaende Handelskibe til Bytte for de Engelske Kapere; saa at den Engelske Marines Historie, som Admiral Keppel i sin Tale forsikkrer intet Exempel kan fremvise paa, at der i saa korten Tiid ere blevne gjorte saa mange Priser. Græv d'Orvilliers Venner retfærdiggjøre hans Opførsel med hans Jnstructioner. Kort Tiid efter, sige samme, at han var udløbet, altsaa for Trefningen, fik han en Skrivelse fra Ministeren, i hvilken man anbefaler ham Afholdenhed og Forsigtighed, for ikke at sætte det Franske Flags Ære paa Spil.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
London, den 26de Februarii. I Dag havde den Spanske Ambassadeur, Marqvis von Almodovar, en Conference med Stats=Secretairen, Lord Weymouth. Man har siden udbredt, at han fra Kongen sin Herres Side havde gjort det Tilbud, at garandere Storbritannien de Amerikanske Colonier, i Fald at Engeland derimod vilde afstaae Gibraltar og Minorca til Spanien; men at dette Tilbud er bleven forkastet.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Holland, den 6te Martii. Den 10de hujus aabnede Staterne af Holland og Vest Friesland deres ordentlige Forsamling igien. RaadslagningsPunkterne ere sendte til adskillige Stæder. Med det første faaer man at see, hvad der er bleven besluttet i Henseende til det Franske Hoffes Forlangende. Jmidlertid erfare vi fra Nantes, at en Ordre er ankommen dertil, som underkaster de Hollandske Skibe en Last=Penge af 7 Gylden for Tønden; og fra Dunkirken, at de der værende Kapere allerede have opbragt 2 af vore Skibe, af hvilke dog det ene er bleven løsladt. - Paa den erobrede Øe St. Lucia skulde Engelænderne herefter faae meget Bygnings=Tømmer. Denne 25 Engelske Miile lange og 12 Miile brede Øe har i dens inderste Deele endnu store Skove.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Schlesien, den 7de Martii. Tildragelsen i Neustad gjorde i Begyndelsen et slemt Jndtryk hos Publicum i Henseende til Freden; men der forsikres, at denne Tildragelse ikke bliver til nogen Hinder i Freds=Underhandlingerne. Hoved=Punkterne til Freden ere antagne af Kongen og det Østerrigske Hof. Den 6te huj. skal Freds Ministeren reyse fra Breslau, og den 12te bliver Congressen, aabnet i Teschen, og som man forsikrer, skal en Vaabenstilstand den 8de blive publiceret ved begge Armeerne.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Nu vilde de, som hidindtil ingen Troe have havt om Freden, snart tænke anderledes. De Kongelige og de fremmede Ministre ere allerede afreyste fra Breslau til Freds=Congressen i Teschen. Fra den Franske Side gaaer Marqvis de Breteuil fra Wien derhen. J Dag har Vaabenstilstanden, skuldet tage sin Begyndelse, og Rygtet gaaer, at Kongen allerede i Gaar var kommen tilbage til Breslau. - De Poster som vore Tropper have besat i det Keiserlige Gebeet, skulle blive rømte, hvilket og fra Keiserlig Side skal skee med de Poster, som de Østerrigske Tropper hidindtil have holdt besatte i de Kongelige Lande.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Fra det Brandenborgske, den 9de Mart. Den 6te hujus blev Kongen ventet til Breslau, og paa samme Dag har Vaabenstilstanden skullet blive bekiendtgjort ved de samtlige Korps. - De til Kongressen bestemte Ministre ere: Hr. von Riedesel, Fyrst Repnin, Marqvis de Pons, Græv von Zinzendorf, Hr. von Hohensels, og de Østerrigske og Bayerske Gesandtere. J Morgen skal Congressen blive aabnet i Teschen.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Francfurt am Mayn, den 6te Martii. Breve fra Wien melde, at Prinds Carl von Lichtenstein, og General von Nostitz ere afreyste derfra til Armeen, og at Feldtmarechal Friherre von Landon skal snart følge efter.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Fra Maynstrømmen, den 6te Martii. Adskillige Omstændigheder, og i Dag indløbne Efterretninger giøre det skiønne Fredshaab igien tvivlagtigt og uvist Hvervingerne for det Keiserlige Frie=Korps blive igien paa nye fortsatte.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Hanau, den 6te Martii. Fra Sachsen skrives, at Freds=Rygtet er ved en i Gaar indløbet Efterretning igien bleven tvivlsomt. Kongen af Preussen skal vel have erholdet Freds=Præliminairerne, men derudi fundet tvende Artiker, som ikke har syntes ham antage lige. Om derover er gjort videre Forestilling, vil Tiden lære, og inden faae Dage vil alting blive sat i et klarere Lys.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Hamborg, den 11te Martii. Fra Liverpool meldes under 23de Febr., at den Londonske Post af 19de ejusd. er med alle til Liverpool og deromkring bestemte Breve, i Egnen af Birningham, omtrent 130 Mile fra Liverpool, bleven røvet, og alle Brevene a. blevne borttagne, hvoriblant og de Breve fra Hamborg af 12 Febr. maae have været.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Helsingøer, den 15de Martii. Den 12te hujus ankom 2 Skibe af og fra Rostock med Rug til Trundhiem, 2 Svenske fra Pommern til Gothenborg med Rug og uden for Cronborg kom til Ankers 2 Hollandske fra Amsterdam til Stettin, 2 af og fra Bremen til Libow at lade med Hørfrøe. Den 13de huj. udgik med liden Vind af S. O. Capitain Birk til St. Croix og Capitain Lodberg til Tranquebar, og fra Kiøbenhavn ankom Capitain Cornbech til St. Croix og i nyt Snovskiltil Grønland, 1 Snov af og til Norge, 2 af og fra Stralsund, med Havre til London, 3 af og fra Rostock med Rug til Trundhiem og Amsterdam, hvilke strax afseylede. Jgiennem Sunderpasserede 10 Dragøes Fartøyer fra Kiøbenhavn til Jylland, og uden for Cronborg kom til Ankers, 3 af og fra Bremen til Libow. Den 14de huj. indkom 12 Skibe fra Nordsøen, hvoriblant 5 af og fra Bremen til Libow, og retournerede Capitain Lodberg til Tranquebar med adskillige andre Skibe. Det berettes, at det Snovskib til Grønland, som paa Anholt forulykkedes, er derfra afdrevet og blevet bierget under Svenske Vallen bag Kullen af Dykke riet, samt indbragt til Torekow. J Havnen indkom den 13de huj. Skip. Grymer fra Kiøbenhavn, udgik til Danzig Capitain George Furdingham af Kirkaldy, som her har losset Steenkull, indkom Skipper Hermann Kofoed fra Kiøbenhavn med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Kiøbenhavn, den 15de Martii. Vagtskibet, som i tilstundende Sommer skal ligge her paa Rheden, er Fregatten Langeland, og commanderes af Capitain Kammerherre v. Ployart; Vagtskibet i det store Belt, Fregatten Femmern, commanderes af Capitain-Lieutenant Arendrup.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Det Kongel. Danske octroyerede Asiatiske Compagnie lod i Dag et nyt bygget China Skib løbe af Stabel, som blev kaldet Sophia Friderica. Efterretning om Qvæg=Sygens videre Forhold her udi Riget og Hertugdommene.
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Langeland er endnu under almindelig Jndspærring, undtagen Kiøbstæden Rudkiøbing, som igien er forundt frie Jnd og Udskibning under visse Forsigtigheders Jagttagelse, skiønt udi Kiøbstæden selv paa nogen Tiid intet til Sygen er formærket. Med Sygens Jndpodning er gjort et nyt Forsøg, som er faldet saa lykkelig ud, at af 13 Høveder, som bleve inoculerede, ikke et eneste døde. Der anstilles og nu videre Forsøg med betydeligere Antal Qvæg paa adskillige Steder. Paa Thorsinge Land merkes endnu intet videre til Sygen, og Communicationen med Kiøbstæden Svenborg er derfor aabnet. Men til Vands vedbliver Jndspærringen ligesom om Langeland. J Fyen har Sygen nu og paa nogen Tiid gandske standset. De 3 Steder, som vare befængte, nemlig Ulbølle Bye, Helagger Gaard og Bye, og Blindtholms Hovedgaard holdes paa det nøyeste indspærrede ved Militaire. Paa Lolland er udi de 2 befængte Byer, Roelykke og Westerborg Schouhouse, siden sidste Efterretning intet videre til Sygen formræket. "
Berlingske Tidende, 1779-03-15
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de af det Kongelige Landhuusholdings=Selskab den 25de Februarii tilkjendte Premier og Belønninger. (See No. 21. 19. For skadelig Vands Afledning fra Moser og sumpige Steder i Dannemark tikjendtes Byemændene i Steenstrup Bye, i Sunds Herred, Nyeborg Amt i Fyhn en Premie at 50 Rdlr., nemlig, for at have gravet 1482 Faune Gi fter i Aaret 1778, og derved befriet et Overdrev af ubestemt tørrelse, Dynden kaldet, fra sit ufrugtbargiørende Vano, saaledes at der i Efteraaret samme Aar, paa Bortførsel af 600 Læs Steen og øvrige Rydning er saaet 12 Tønder Land. Desuden haver og disse Mænd foretaget en priisværdig Gierning i Henseende til Græsgangens Forbedring, da de i Aaret 1778 haver besaaet 120 Tønder Land med Kløver=Frøe, og desuden indgaaet en skriftlig Forening, at hver Mand herefter aarlig skal saae i det mindste 1 Lispd. 6 Pd. rødt og 10 Pd. hvidt Kløver=Frøe i den Mark som udlægges til Hvile, for hvilket gode Foretagende de her med offentlig Berømmelse ydermeere bet erindres. Sognepræsten Hr. Fog til Steenstrup bør Selskabet og ved denne Lejlighed ikke glemme, da han har været Aarsag til ovenmeldte nyttige Forening imellem Steenstrup Byemænd. Ved hans Exempel og Overtalelse har de lært at indsee Nytten af Klever=Avl, ja han har endog forstrakt dem det fornødne Frøe til første Begyndelse, og saaledes ved hans Nidkiærhed for hans Sognemænds occonomiske Velstand fortjent med megen Agtelse at ihukommes. 20.