Viborger Samler, 1837-05-14
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De londonske Blades Correspondencer fra det nordlige Spanien stemme overeens i, at man snart kan imødesee nye Offensiv-Operationer fra Christinernes Side, og disse Efterretninger have endog fundet saa megen Tiltro paa Børsen i London, at de spanske Statspapirer have holdt sig i deres forrige Priser, endskjøndt Renten atter ikke er bleven betalt. Man antager den 4de eller 5te Mai for den Dag, paa hvilken Carlisterne ville blive angrebne af Christinerne. Tho Constitutional meddeler et Brev fra Banonne af 29de f. M., ifølge hvilket Carlisterne ere blevne bragte i den største Bestyrtelse ved de sidste Efterretninger fra Estella. Jrribarrens og Esparteros combinerede Bevægelser have tilintetgjort deres Expedition over Ebro. Espartero var afgaaet fra Bilbao med 18 Batailloner, for at forene sig med Evans, og derpaa skulde Angrebet paa Linierne ved Jrun og Hernan ufortøvet begynde. Det er Frygten for dette Angreb, der har nødsaget Carlisterne til at opgive deres Expedition til Castilien. Jrribarren, der dækkede Overgangene over Ebro, har seet sig istand til at vende tilbage til Pamplona. – Denne sidste Efterretning berigtiges af Times og Morning-Chronicle, hvis Correspondenter berette, at Jrribarren kun har begivet sig med en ringe Cavalleri escorte til Pamplona for at træffe Arrangements med Hensyn til Hærens Forpleining, og at han allerede er vendt tilbage til Tolosa. Morning Chronicle Correspondent tilføier til ovenstaaende Beretning, at General Seogne og den franske Commissair, Oberst Senilhes, have havt en Samtale med den franske General Harispe om at erholde Tilladelse til at lade en Colonne Tropper marschere over det franske Gebeet, for at angribe Jrun og Fuentarabia i Ryggen, og at denne Tilladelse strax blev meddeelt. J SSebastian, ventedes ifølge de sidste Beretninger en ny Troppe-Transport fra Bilbao, hvorved Gen. Evans's Armeecorps skulde bringes til 15,000 Mand og 4000 Heste. - Hos Carlisterne herskede stor Modløshed, især vare Jndvaanerne af de insurgerede Provindser utilfredse, hvorfor ogsaa D. Carlos's Minister, Biskoppen af Leon har seet sig foranlediget til at afsætte de endnu tilbageblevne Stabs officierer, der havde Zumalacarregni at takke for deres Rang, og for det Meste ere Basker. Alle høiere Officiersposter ere nu besatte af Castilianere, Englændere og Franskmænd, de fleste fremmede Officierer ere ansatte ved Jngenieurcorpset. Desertionen tager saaledes Overhaand hos Carlisterne, at 68 Deserteurer indfandt sig i een Uge i Bilbao, og den 28de April ankom endog Brigadechefen Bellengero til Bayonne og forlangte af Consulen, at aflægge Eed paa den spanske Constitution. Han lovede, at et stort Antal høiere Officierer vilde følge hans Exempel. Disse Omstændigheder ere det vel, som have foranlediget Don Carlos til, den 26de f. M. at udstæde i Estella en bombastisk Proclamation, hvori han erklærer Soldaterne, at han befinder sig i deres Midte, for at deele deres Farer og deres udødelige Hæder, og at de inden en Maaneds Forløb ville bestige Madrids Mure og erobre ham hans Throne. Han slutter denne Proclamation med den opbyggelige Erklæring, at hvis han ikke var sig selv bevidst, at han paa en værdig Maade kunde opfylde sine Herskerpligter, saa vilde han ufortøvet have opgivet Kronen.