Aalborg Stiftstidende, 1845-06-30
Banketten for Studenterne i Christiansborg Slots Ridehuus i Tirsdags maa ansees som disse Dages Glands punct. Dette store, fra Concerter Publicum velbekjendte, men med sine nogne kalkede Vægge uhyggelige Rum, var forvandlet til en mægtig Løvsal. Grønt skjulte Galleriet, hvor Musiken var placeret, men som forøvrigt stod tomt, hvilket var en udtrykkelig betingelse for Tilladelse til Husets Benyttelser Det Grønne aabnede sig imidlertid. 12 Grotter paa hver Side i hvilke røde, røde og hvide, og gule Vaabenskjolde, vare anbragte, i hvert af disse læstes Navnet paa en Mand af eet af de tre Folk, som i den nyere Tid har bidraget til deres ydre Anseelse og indre Udvikling; saaledes f. Ex. af Svenske: Geiser, Atterbom, Tegner, Berzelius, Bystrøm, Thore Petre osv., af norske Herman Wedel-Jarlsberg, Schultz, Sverdrup, J. Aal, Dahl H. Foss osv., af danske Thorvaldsen, Oehlenschläger, Grundtvig, Rask, Schouw, Clausen osv. Ovenover disse Skjolde var udenpaa det skjulte Galleri anbragt et lige Antal lignende Skjolde med Navne af Fortidens Navnkundige, saasom af svenske Gustav Wasa, GustanAdolph, Carl XII, Gustav 111, Linne, Sergel, af norske Hakon Adelsten, Tordenskjold, Holberg, Anna Colbiørnsen, af danske Margrethe, Niels Ebbesen, Griffenfeldt, Niels Juul, Ewald ofv. Husets nederste Endevæg, ligeoverfor den kongelige Loge, skjultes af en malet Klippedecoration, der sluttedes af rødt Drapperi, ovenover hvilket de 3 Flag varede Den øverste Endevæg dækkedes af en Skovdecoration, ligeledes omgiven af rødt Drapperi, over hvilket 3 store Skjolde, hvert med sin af de nordiske Løver, skjulte den kongelige Loge. Ligeoverfor Hovedindgangen fra Ridebanen var langs Væggen anbragt en Pyramide af levende Blomster, Roser, Camelier, Levkøier og andre, der steg lige op til Galleriet Foran denne var Talerstolen anbragt, drapperet med Hermelin og guldbræmmet Purpur, Foden og Trappen skjult af Orangetræer. Bissens Apollo og Minerva stode paa hver sin Side af Talerstolen. Belysningen bestod i 12 Kroner, der hængte fra Loftet og vare forbundne med hinanden ved tykke grønne Guirlander, og desuden i tvende Rader matte Lamper, anbragte langs Gallerierne, samt i 3 uhyre Candelabrer, der vare dannede af de 3 i Husets Midte staaende Stolper, omvundne med Grønt, hvorunder hver af de tre Nationers Farver. Det Hele frembød et i høieste Grad imposant Skue, og det er kun simpel Retfærdighed, naar vi nævne, at det er Hr. Theatermaler Christensen, der i Forening med d'Hr. C. Borgaard og H. Lehmann har bestyret Decorationen og ved sin opoffrende Tjenstvillighed og utrættelige Jver har bragt et Locale istand, med hvis Simpelhed Kongeborgenes prægtige Sale neppe ville kunne maale sig. Kl. 8 1/2 aabnedes Porten, og det uendelige lange Tog drog fra Ridebanen af, under en af 2den Brigades Musik, corps udført festlig Marsch, derind og rundt om de Borde der bare Anretningen, indtil det store Rum omsider næsten fyldtes deraf. Festens Deeltagere udgjorde ikke mindre end henimod 1600 Mand, hvoraf naturligviis Studenter, de fremmede og vore egne, udgjorde Hovedsummen, men iblandt hvilke dog heller ikke de andre Stænder savnede Repræsentanter. Foruden samtlige Universitetets Lærere og Borgerrepræsentanterne, vare nemlig mange forskjellige Autoriteter og Embedsmænd, Digtere, Skuespillere, Musikere og Kunstnere, hvis velvillige Bistand man enten havde nydt ved denne Leilighed eller som man vilde vise Opmærksomhed, indbudte, saaledes f. Ex. ikke blot flere af Kunstacademiets Bestyrere, Forstanderne for de offentlige Samlinger, men ogsaa et Medlem af saagodtsom alle Regjeringscollegier. Lector A. F. Kriger førte tilligemed Magister M. M. Hammerich Præsidiet og aabnede for Maaltidets Begyndelse Festen med en almindelig Velkomsttale, efterat en Sang af Professor J. L. Heiberg var afsjungen. Candidat Ploug bragte Upsalenserne de danske Studenters Tak for deres mod dem tidligere viste Gjæstfrihed, og fordi de havde holdt deres Løfte om at besøge dem, og udbragte tilsidst en Skaal for Upsalas Universitet. Magister Petersen fra Upsala takkede og udbragte en Skaal for Kjøbenhavns Universitet, hvorpaa Upsalgs Sangforening aflang en Sang. Derefter fulgte en Sang af Chr. K. Molbech. Cand. H. F. Poulsen udbragte, ofte afbrudt af Bifald, en Skaal for Christiania Universitet, som Stud. Sundt fra Christiania besvarede med en lignende for Kjøbenhavns. Man afsang derpaa en Sang af Fr. Barfoed. Mag. Hammerich udbragte et Hurra for Lunds Universitets Studerende og Lærere, hvorfor Cand. Wimmerstedt fra Lund takkede. Pastor Helweg udbragte, under megen Acclamation, en Skaal for Helsingfors's Universitet og Cand. Krogh fra Christiania en for Jsland. Da Førstnævnte i sin Tale udhævede, hvor stor Paaskjønnelse man skylder Nordens Konger Christian den Ottende og Oscar, der havde begunstiget Sammenkomsten, afbrødes han af meget levende bifald. Advocat Lehmann besteg Talerstolen, hilset af Mængdens Acclamation, og i et smukt og begeistret Foredrag, ofte afbrudt af stormende bifald, udbragte han en Skaal for Nordens Eenhed. Prof. Høyen udbragte med Genialitet og Varme en Skaal for Kunsten i Norden, og ansaae det for en godt Varsel, at Nordens tre første Kunstnere: Thorvaldsen, Dahl og Sergel, havde været knyttede sammen ved Venskabets Baand. Stiftsprovst Tryde udbragte efter et ypperligt Foredrag en Skaal for en fri Udvikling af den skandinaviske Jdee og Dr. Sturzenbecker en for Alvor i Glæden, for Handlen uden Rast og No. Mag. Monrad besteg Talerstolen under Acclamation og udbragte, idelig afbrudt af Bifald, i et humoristisk, smukt og beggeistret Foredrag en Skaal for Nordens Qvinder. Hermed sluttedes Talernes Række.