Extraordinaire Relationer, 1739-06-01
Corsica. Sagerne paa denne De ere endnu i samme Forvirring, som de vare for nogle Aar siden, og kand ingen til denne Tid sige eller see Udfaldet, om dette Lands uroelige Bebyggere skulle tilfegte sig deres Friehed, eller og drage sig total Undergang paa Halsen, Dette allene synes det visseste, at Genuesernes Herredømme har vel her en Ende, og de aldrig igien faaer Øen under souverain Besiddelse. Frankeriges Regning for alle spenderede Omkostninger vil vel og til saadan Aar 1789. dan en Summa opløbe, at det vil falde Republiquen Genua tungt, samme nogen sinde at afdrage, ja en og anden Gang har mand læst udi Tidender fra sidst ommeldte Sted, at Genueserne kieddes høylig, og klagede allerede at de store Tynger og Skatter som mand var foraarsaget at paalegge, til at bestride de Udgifter, som blot de fremmede Trouppers Underhold paa Øen med deres Mund Portiones og Forpflegning kostede, faldt dem for tunge og utaalelige, men hvad vil der vel blive af, og hvor umueligt vil det vel ikke blive at fornøye Frankerige, naar endelig Liqvidation engang skal giøres; Det kand vel ikke heller troes, at Frankeriges Kiærlighed for Genua, et Sted, som uden des aldrig i Hiertet har været meget Fransk sindet, kunde gaa saa vidt, at de blot for at tiene, skulle opofre saa mange Penge, Skibe og Folk, som disse Expeditioner udkræver og allerede har kostet. Siden at dend Franske General Marqvis de Mailebois udi Foraaret indeværende Aar antog sig øverste Commando paa Øen over de Franske Krigsfolk, har mand da af de adskillige, og Tid efter anden om de Corsiske Sager indbragte Tidender kundet samle saadan Efterretning: Det var den 20de Martii bemelte General landede paa Øen ved et lidet fast Sted Calvi kaldet, saa snart hand havde sat Fod paa Landet, lod hand publicere et Edict iblandt Indbyggerne af Balagna, hvorved de bleve tilholdte at nedlegge og til ham at overlevere deres Gevæhr, under Straf at medhandles som Rebeller; Men der fandtes ikke een villig at tage imod sligt Forbud. Hand maatte da tenke paa hvorledes hans medbragte Ordres, nemlig at bringe dette stive Folk til Lydighed med Onde eller Gode, kunde med Magten exeqveres, dog, som hand befandt de forefundne Troupper for svage til sligt at udføre, maatte hand oppebie tvende Transporter, som overbragte nogle 1000de Mand, og regnes nu dend Franske Magt til 8000 og af andre Junii Maaned, andre til 10000 Mand paa Den. Jmidlertid lod hand adskillige Fiendernes Posteringer ved adskillige udskikkede smaae Partier nogle Gange recognoscere, ligesom hand og selv under Bedekning af nogle hundrede Mand besigtede et Pas og en liden Forskandsning Monte-Magiore kaldet, hvilket gav Anledning til den første Skermydsel med Fienden, som attaqverede ham med et temmelig sterk Corps, og med Forliis af nogle Døde nødde ham at vige, hvilket lidet Tab gav Anledning til den havde Tidende, ligesom Corsicanerne havde totaliter slaget et Fransk Detachement 3000 Mand sterk, og frataget dem Bagage, Canoner og Telte, som dog alt siden befandtes at være et falsk udspreedt Rygte. Det er da siden den Tiid ey bleven derved, men Marqvis de Maillebois har stræbt at sette Uenighed imellem Jndbyggerne selv, hvorudi det er ham og lykked saa vidt, at nogle af Corserne har antaget Capitainers Plads og Tienneste iblant de Franske Troupper, og har hvervet sig Compagnier af deres egne Landsmænd, som skal tillige med de Franske agere imod deres Nation. Ligeledes har fornevnte de Maillebois besadt adskillige fordeelagtige Passe omkring Monte-Magiore, og taget nogle ind med Magt, som forskaffede ham Communication imellem de 3de Stæder Calvi, St. Fiorentzo og Bastia og tillige aabner ham Veyen ind udi Provintzen Balagna. Endelig har sidste Beretninger medbragt, at de Franske Troupper havde med fire adskilte Corps angrebet Corser ne paa adskillige deres iblant Biergene indehavde Poster, de havde og været lykkelige at bemestre sig nogle, kaldede Tenda, Bigorno, Linto og Balagna, hvilket da havde jaget saadan Frygt udi adskillige Kirke-Sogne og Districter, at de havde resolveret sig til at underkaste sig de Franskes Protection, leveret Gidsler fra sig, og nedlagt deres Gevæhr, Ligeledes var omtalte Post Monte-Magiorekommen i de Franskes Hænder Aar 1739. der tilligemed de fleeste i Provintzen Balagna liggende Stæder, saa at Marqvis de Maillebois havde til det Franske Hof indberettet, det hand nu haabede med første at see disse Uroeligheder stillede, og Øens Jndvaanere at antage Frankeriges Skyts og Beskiermelse.