JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Den 28de Julii. De alt meer og meer tiltagende Uroeligheder i Holland have i Tirsdags havt nogen Jndflydelse paa vore offentlige Fonds. En Borgerkrig i Holland, naar den blev allene imellem Hollænderne selv, vilde just ikke have store Følger. Men de misundelige Naboer pleie ikke gjerne at blive ganske ørkesløse Tilskuere ved en saadan Leilighed, og det er meer end rimeligt, at en Borgerkrig i Holland ogsaa vil indvikle andre Magter i Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Fra det Østerrigske, den 26 Julii. Et Rygte fra Lemberg siger, at det Corps, som udgiør Leiren ved Grodeck i Gallicien, og det Wurmserske Husarregiment, skal gaae til Bukovinen, og begive sig derfra videre, for at forene sig med de Russiske Tropper. J Gallicien er opkiøbt en forfærdelig Forraad af mange Millioner Metzer Korn. Man siger, at, hvis det skulde komme til Krig med Tyrkerne, havde Keiserhofferne ogsaa vundet Sicilien og Sardinien; men Frankrig vilde med andre Magter holde Contrapartiet. Ved den Keiserl. Armee hersker den største Virksomhed i Udrustninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Haag, den 29 Julii. Af den i Forgaars tagne Resolution, ikke at give Arvestadtholderen Garnisons=Commandoet her igien, er nu sendt en Afskrift til Hs. Durchl. til Breda, og Hoffet kommer da vel ikke saa let hertil under disse Omstændigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Det staaer nu til at vente, hvorledes denne Resolution vil vorde optagen af de Hoffer, som ved gientagne Erklæringer have ladet forstaae, at de ikke kunde være ligegyldige ved deres Blodsforvandtes, Arvestadtholderens, Skjæbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Byeskriveren i Wyk ved Duurstede har den 24de hujus dristet sig til, efter foregaaende Ringen med Klokkerne, offentlig at declarere fra Raadhuset der, at Staterne af Ytrechts Forsamling, som paa nogen Tid havde tilføiet Staden Myk og dens Borgerskab mange Ubehageligheder, ikkun gav sig ud for Staterne af Ytrecht, da de Deputerede fra Wyk ikke selv havde været nærværende derved. Denne Maxime gjorde et saadant Jndtryk paa det af bemeldte Stater nyelig casserede Borgerlige grønne JægerCorps, at alle Lemmerne deraf strax erklærede, de vilde blive Jægere til den sidste Blodsdraabe. – Jmidlertid har Ridderskabet af Ytrecht paa sidste Statsforsamling erklæret reent ud angaaende de gjenstridige Wyker: "Ved at nære Oprøret, kunde der ikke arbeides paa Landets Forbedring. Lod man den Magt, som nogle uroelige Hoveder havde anmasset sig, og som maatte ansees for et Slags Despotisme, beholde Overhaand, saa stod deres Friehed, i stor Fare, der ikke vilde blande sig i saa daarlige Foretagender. Det var tydeligt nok, at man nu erklærede sig for en aabenbar Opsætsighed imod Staternes lovmæssige "Regiering. Hvad maatte da en Souverain i saa Tilfælde giøre. Den kunde ikke andet end, ja den var nødt til at tage eftertrykkelige Messyrer. Dette havde nu ganske vist Sted med Wyk ved Duurstede, hvor et Antal Borgere sukkede under deres Medborgeres Despotisme, og længtes efter at befries derfra, omendskiønt de ikke torde lade sig mærke offentlig dermed. Man maatte altsaa sende en Undersøgelses=Commission derhen, under Escorte af et "Militair=Detaschement, som, da Staden var saa ubetydelig, slet ikke behøvede at være stort, saa at man ikke havde nødig at opbyde de andre Provindsers Soldater dertil som Hielpetropper &c."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Haag, den 1 August. Siden i Gaar har man her meget foruroligende Rygter, nemlig: "At i Arnheim vare opkomne Uroeligheder, som vare drevne til Voldsomheder; at 6 Regimenter, efter Prinds Arvestadtholderens Ordre, vare i Anmarsch til Ytrecht, hvoriblant var den Dragoner-Gaarde, som havde lagt i Arnheim, og været i Haandmænge med Borgerne, hvorved paa begge Sider nogle vare blevne dræbte. Hen imod Aften forandrede Rygtet sig, og man sagde, Træfningen havde været imellem Regimenterne Sommerlatte og Efferen, fordi det første havde respecteret Prindsens Ordre, men det sidste ikke, og derfor slaget sig til "Borgerne." Man ønsker, at dette ikke maatte være andet end Rygter. den 4 August. Nederelven, Efter de nyeste Beretninger fra Aachen, befrygter man meer end nogensinde, at de der hidtildags forefaldne hæslige Optrin maae tage en skrækkelig Ende for deres Anstiftere, og at vel nogle Hoveder maae komme til at springe, for at give et advarende Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Kiøbenhavn, den 7 August. Den 2den Junii haver Hs. Kongel. Majestæt udnævnt den til Praxis medica duelig befundne Candidatus Chirurgiæ, Johann Gottfried Rode, til Stads- og Land-Physicus paa Ærøe. Den deputerede Borger, Johann Christian Göttsche i Glückstad, til Raadmand sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Den 9de Christopher Wilhelm Biørn, til Tingskriver i Fros- og Carlslund Herreder i Hadersleb Amt. Den 16de er Pastor Friedrich Johannsen til Warderup i Amtet Flensborg, bestilt til Pastor i Huusbye i samme Amt. Candidatus Theologi, Jes Nielsen, confirmeret at være Rector ved Stadskolen i Wilster. Den 30te er Professor Juris extraordinarius og Universitets=Syndicus, Adolph Dietrich Weber i Kiel, bestilt til Professor Juris ordinarius sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
J Tallotteriets 329de Trækning i Wandsbeck den 3die August udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 29de Julii, til den 5te August, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 15 Par. Fødte Drenge 28. Piger 18. Tilsammen fødte 46. Døde Mænd 17. Qvinder 13. Drenge 16. Piger 9, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Apoplexcie 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 6. Druknet 1. Forraadnelses=Feber 3 Koldbrand 1. Kopper 1. Krampe 2. Modersyge 1. Slag 17. Svindsot 1. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 10. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersoet 1. Tilsammen døde 55. Altsaa 9 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Barom. S. V. 17 3/ Varme. Julii. V. N. V. N. N. V. N. V. S. S. V. S. V. II. V. N. V. II. 3. II. 6.1 August. S. V. II. 2. N. V. O. I. N. V. II. 5. 27. II. 2. II. I. Anden Deel af James Herveys Theron og Aspasio, et Engelsk Skrift, der opklarer Skabelsens herlige Undere og tilregnet Retfærdighed, hvor den Fornuft brugende Theron modsiger, og den Skrift brugende Aspasio besvarer Jndvendingerne imod den allervigtigste Lærdom, Christi tilregnede Retfærdighed, oversat paa Dansk af A. C. Faber, Sognepræst for Joenshoveds Menighed; findes til Kiøbs, et Exemplar Skrivpapiir 9 Mk. og Trykpapiir 7 Mk. 8 s. (endskiøndt denne Tome er 10 Ark stærkere end den anden) hos Brygger Anchersen paa Nørregade, de Herrer Pelt, Rothe, Faber & Nitsche og Proft paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, Hr. Hegelund i store Færgestrædet og Hr. Buch paa Nørregade. Den tredie Come er alt under Pressen, og forventes færdig til Dionysti Landemode i dette Aar. 1 Fra Pressen er udkommet den første Deel af Baron Cort Efterretninger og Tyrkerne og Tartarerne, oversat af det Franske ved M. Hallager. Subskribenterne betale i Følge Planen 5 Mk. for Tryk= og 7 Mk. for Skrivpapiir. Da jeg endnu ikke har erholdet alle Lister fra Provindserne, saa har jeg ikke kunnet anføre de Herrer Subskribenteres Navne ved den første Deel, hvilket upaatvivlelig skal skee ved den anden og sidste Deel, som er under Pressen, og bliver færdig inden Mikkelsdag. Lige indtil den Tid vedbliver jeg at imodtage Subskription. Siden koster Skriftet 2 Mk. mere. Simmelkiær, paa Adresse-Contoiret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Skindergaden No. 36 bliver til Michaelis Flyttetid anden Etage til Leie at bekomme. Sammesteds er og et Bagværelse til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Godt Maculatur=Papiir kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 10de August førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 5 Slet, bliver i Følge Dom og Udlægs-Forretning ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afg. Bødker Niels Gudmands Enkes tilhørende tvende Huse under No. 296 til Dronningens- og No. 297. til Sophiegaden paa Christianshavn beliggende; efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og hvilke forinden kan erfares paa Procurator Beyers Contoir i Laxegaden No. 311. Husenes Beskaffenhed erfares nærmere af de trykte Placater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Torsdagen den 10de August førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction AnDen Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afg. Birthe Jens Datter, Kleinsmedsvend, Andreas Mortensens Enkes og Arvingers Huus No. 53, paa Øster Broe beliggende; hvilket Huus, som bestaaer af 6 Fag Muur= og Bindingsværk ud til Castelsveien, og et i Gaarden staaende Sidehuus 9 Fag, samt en Han ge med Frugttræer og en Keglebane, tilligemed alle dette Huses op rige Muur= og Nagelfaste Appertinentier, sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og hvilke forhen kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden No. 311. Fredagen den 11te August førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver i Gaarden No. 22 paa Vestergade ved offentlig Auction bortsolgt adskillige Meubler og Effecter, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcellain, Linned, Brændeviins=Redskab, endeel Brændeviin og Steenkul, med videre, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311, hos hvem de trykte Fortegnelser forinden kan erholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Directionen for det kongel. octroierede danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 16de August førstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over den med Skibet Prindsesse LOVISE AUGSIA fra Tranquebar i Ostindien hiemkomne Ladning. Vahrene kan af Liebhaberne 8 Dage forinden Auctionen tages i Öiesyn i Compagniets Pakhuse. Til samme Tid og Sted bliver strax efter at Auctionen er til Ende paa forestaaende Ladning, bortsolgt endeel fra forrige Aar overblevne Rester af Ostindiske Vahre, hvilke ligeledes Liebhaberne forevises i Compagniets Pakhuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-07
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Fredagen den 18de August h. a., om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, holden Licitation over: 200000 Rdlr. Sölv i Myndt Sorter. Thi ville Liebhaberne, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at ind Ende, da Conditionerne dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Kiøbenhavn; Aar. Bil Post-Tidende. rum, Fredagen, den 11 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Madrid, den 17 Julii. Det Russiske Skib, som Algiererne nyelig have taget, er eet af de smukkeste, paa 1000 Tønder, og bygget i Archangel. Skibet, og dets Ladning, som bestod af 1400 Fade, Brændeviin, er solgt i Algier for meer end 80000 Piastre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Tyrkisk Grendse, den 17 Julii. J den Conference, som Lesghiernes Voldsomheder paa Grendserne af Georgien have givet Anledning til, har den Russiske Minister i sin Hidsighed truet Storherrens Ministerium med et Jndfald i det Tyrkiske Cuban, for at underkaste Keiserinden denne Provinds, hvis Porten ikke gjorde Ende paa Lesghiernes Plyndrerier. De Tyrkiske Ministre skulle ganske koldsindigen have svaret: At Porten havde fast foresat sig at blive fuldkommen neutral ved denne Sag. Strax efter denne Conference er hos Mufti holdet et overordentligt Raad, og besluttet: At Porten skal ansee denne Sag som sig ganske uvedkommende, og blive standhastig og ubevægelig derved Tyrkerne haabe derhos, at Rusland skal have ondt ved at sætte sine Trudsler i Værk, da det næsten er umueligt, at lade regulaire Tropper passere i Defleer imellem de høie Bierge, og agere der, og da desuden Veiene der, ligge til de mindste Fodstier, ikke ere bekiendte uden for Tartarerne, som derfor i saa farlige Egne let kunde ødelægge et heelt Corps allene dermed, at de væltede nogle Stykker ned fra de steile Klipper, hvilke klavre saa let op paa som Steengedder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Fra Jtalien, den 18 Julii. J det Neapolitanske Edict om de Ordensgeistliges til kommende Uafhængenhed af deres udenrigs Generaler, hedder det iblant andet: "Kongen har efter nøie Overveielse befundet, at den forrige Afhængenhed var en Misbrug og et Jndgreb i de biskoppelige Rettigheder, der stammede ned fra hine mørke og beklagelige Tider; der heller aldrig var bleven billiget af Kirkemoderne, men ikkun understøttet ved falske Decretalier &c. De udenrigs Generaler og Pavelige Procuratorer ville uden Tvivl finde dette Sprog meget usædvanligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Paris, den 24 Julii. Man forsikkrer, Græven af Vergennes har, efter indstændig Begiæring af Familien Rohan, udvirket hos Kongen, at den Jndskrænkning i det Arret af 31te Maji skal til Bedste for Cardinalen ophæves, og den geistlige og verdslige Forvaltning af Bispedommet Strasborg gives ham igien. Dette lader troe, at Forviisningen til Chaise-Dien ikke varer evig. – Grævinde la Motte skal føres fra Salpetrieren til et Kloster, følgelig forskaffes hende Lettelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Fra Donau, den 26 Julii. Keiseren har, da han var i Stegedin, været saa oprømt, at han stod op fra Aftentaffelet, og kastede et Tallerken Frugt ud til Ungdommen, som var klavret op paa Vinduet af hans Gemak, for at see ham. Da han havde spiist, gik han igien til Vinduet og sagde: "Mine Børn, gaaer til Sengs nu har jeg at bestille." – Strax efterat Monarken var reist bort fra Stegedin, lod Stokhuusforvalteren der Græv Sekely vide, at Keiseren tillod ham at tage imod Besøgelser, at gaae og kiøre ud, ogsaa at tage imod Jndbydelser at spise ude til Middag. Dagen derpaa spiste Græven hos Stokhuusforvalteren, og kiørte efter Bordet ud med ham at spadsere til Canisa, da han tillige erfoer, at han kunde gaae til Siebenburgen til sin Gemalinde, og at Keiseren skienkede ham 50 Ducater til Reisepenge. Szekely kunde ikkun svare herpaa med Taknemmelighedstaaer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Wien, den 29 Julii. De uhyre store Kornmagaziner, som ere anlagte i Lemberg og i andre Pladse af Gallicien af det Korn, der er indkiøbt i det Republicanske Polen, skulle vel fornemmelig tiene til at forebygge Mangel der i Egnen for Fremtiden; men man vil tillige være kommen efter andre Hensigter med disse Magaziner, og man troer, at, ifald der bliver Krig med Tyrkerne, skal et Corps Keiserl. Tropper i Bukovinen, tilligemed et Russisk Corps, forsynes af dem. Herhos vedvarer ikke allene Rygtet, at Tropperne fra Gallicien skulle støde til Russerne, men at Keiseren ogsaa i October igien ventes til Croatien, og at det da kan komme til blodige Optrin, hvis Tyrkerne ikke finde paa Midler til at blive Venner med Russerne og Venetianerne. ac
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Fra det Østerrigske, den 29 Julii. Den Keiserl. Fiscal-Adjunctus Zemmer i Wien har, i Anledning af at Tyverier og Mord tage saa meget til, nyelig gjort det Forslag, at man vel skulde dømme alle saadanne Forbrydere til Skibstrækken, men, til et desto meer afskrækkende Exempel, stikke Øinene ud paa dem, den første og sidste i Lænken untagen. Denne Tanke skal i Begyndelsen have fundet meget bifald hos de Lærde i Wien, men Keiseren har strax forkastet den som for tyrannisk London, den 1 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
J Dag har det Engelske Publicum et Syn, som har været ubekiendt i en lang Række af Aar. Det Kongel. Skatkammer, som i saa mange Aar allene har staaet aabent, for at tage imod nye Laan, men ikke for at betale gammel Gield, staaer i Dag første Gang aabent, for at afbetale en Deel paa Nationalgielden, og den dertil bestemte Qvartals Eenfierdedeel Million har allerede i nogle Dage lagt i Beredskab dertil. Vore offentlige Blade giøre herved den Anmærkning, at det er at beklage, der i 12 Maaneder ikke skal afbetales mere end een Million, da man vel før har laant 12 Millioner i een Maaned. Jmidlertid er dette dog altid en Begyndelse paa dette store Foretagende, som allene er tilstrækkeligt til at giøre Ministerens Hr. William Pitts Navn uforglemmeligt. Vore offentlige Fonds stige endnu bestandig, og Actierne i Banken, som for 2 Aar siden stode 108, staae i Dag 152 1/4 a 152. J denne Uge skulle ogsaa Prindsens af Wallis Vogn sælges. For alle Hs. Kongel. Høiheds Heste er i alt løs 7000 og nogle hundrede Pund. Nogle Dage for denne Auction gik Rygtet: At der i eet af de fornemste Selskaber her i Hovedstaden var besluttet, at drive Prindsens Yndlings-Væddeløber Rockingham op til 250000 Pd. Sterl., for derved at aflægge et Beviis paa sin Tilbøielighed for det Kongel. Huus, og for at sætte Prindsen i Stand til at betale sin Gield med eet. Udfaldet har imidlertid viist, at dette Forslag ikke er kommet til Fuldbyrdelse. Fra det Brandenborgske, den 1 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Hs. Excellence, geheime Stats- og Cabinetsminister, Frieherre von Herberg, har i en trykt historisk Efterretning om den fordum af Paverne stridig gjorte, men nu omsider erkiendte Preussiske Kongetitel, givet en grundig Oplysning over denne Sag. J bemeldte Efterretning fortælles først, at Pave Clemens den 11te under 16de April 1701 har udstedt et Breve til Kongen af Frankrig og andre Catholske Fyrster, hvori han paastaaer: "At den ucatholske Markgræve af Brandenborg ikke kunde antage "Kongelig Værdighed uden den Romerske Stoels AuctoPritet og til dens Fornærmelse." Det er bekiendt, at dette besynderlige Breve ingen Virkning giorde hos de Catholske Fyrster, som det uagtet erkiendte den Preussiske Kongetitel, deels strax, deels kort efter. Paverne allene giorde det ikke under Friedrich den 1ste og Friedrich Wilhelm. Men da under nærværende Regiering ved Schlestens og Vestpreussens Erhvervelse Antallet paa de Romerskcatholske Undersaatter i de Preussiske Stater er blevet saa anseeligt, saa har man og i Rom antaget andre Grundsætninger herover. Allerede Benedict den 14de betiente sig i de Breve, han lod udgaae til Biskopperne af Breslau over Religionssager, af de Udtryk, Monarcha Prussiæ, Elec tor Brandenburg, eller: Votre Royal Souverain. Engang sagde han ogsaa Regiæ Majestatis Borussia. Clemens den 14de betiente sig af det Udtryk, Supremus Borussiæ Dominator. Da nu værende Pave, Pius den 6te, i Aaret 1782 var i Wien, skrev Statsminister von Herz berg af sig selv til den Kongel. Gesandt der, Frieherre v. Riedesel: Om han vilde søge at formaae Paven til at erkiende den Preussiske Kongetitel. Paven lovede, at han, naar han kom tilbage til Rom, skulde søge at opfylde dette Forlangende. Da Hr. von Herberg underrettede Kongen om dette Løfte, lod Hs. Majestæt see nogen Ligegyldighed derover, og Underhandlingerne bleve altsaa ikke fortsatte. Dog betiente Pius den 6te sig 2 Aar derefter, i et Breve til den nu værende Biskop af Culm, fra Januarii 1784, af de Udtryk, invictus Borussorum Rex, og potentissimus Rex. - Efter saa vigtige Beviser af 3 Pavers egne Breve, er det besynderligt, at der i den Pavelig privilegerede Statscalender for Aar 1785, er som udkommen i Rom, endnu ikke er anført noget Kongerige Preussen, ikke noget Hertugdom Preussen, og ikke noget Churfyrstendom Brandenborg. Artikelen om det regierende Huus i Preussen lyder der saaledes: Brandenborg, Carl Friedrich, Marchese &c. Kongen af Engelland kaldes: Georg Wilhelm, Hertug af Hannover. - J bemeldte Stats skrift fortælles ogsaa et ganske nyt Factum, som beviser, at man alt ikke endnu erkiender den Vestphalske Fred i Rom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Haag, den 5 August. ad Den 1ste hujus ankom hertil et Statsbud fra Slottes Lod, med en Protestation fra Arvestadtholderen imod Staternes Resolution i Commandosagen. Man er meget nysgierrig efter den nærmere Antegnelse, som Ridderskabet og de overstemte 8 Stæder agte at giøre over denne Sag, Der tales endog om en egen Protestation, som Staden Amsterdam agter at indlevere til Staterne imod ovenmeldte Resolution, og som skal være ledsaget af den Trudsel, at den vil sætte Laas for sin Kasse, hvis man ikke giver Prindsen Commandet igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Den 2den hujus er i Ytrecht forefaldet en Tildragelse, som er uden Exempel i Republikens Historie, og som maa giøre Opsigt i hele Europa. Terminen til at tage de 10 Borgerskabscommitterede i Eed, var udløben, og Magistraten vilde ikke tage disse Mænd i Eed. De 8 Borger compagnier, omtrent 3500 Mand stærke, trak altsaa og rykkede sammen paa den saa kaldte Neude, og lode om Formiddagen Kl. 10 Trommen røre paa alle fire Hiørne af den Quarree, de havde formeret, for at tromme Bogemesterne og Raadsherrerne sammen. Af disse kom kr fem, som holde med Borgerne, og de erklærede, at der Antal var for lidet til at de kunde give sig af med at tag Eed af nogen i Raadets Navn; men de vilde med Fornøielse see, om Borgerskabet selv modtog denne E Dette skede, og de 16 Borgerskabscommitterede eller M. nighedsmænd gjorde Eed for hele Borgerskabet under pr. senteret Gevær. Nu blev forfattet en Acte over alt hve der var foregaaet, og i hele Borgerskabets Navn blev hel Magistraten (paa de 5 nær, som havde indfundet sig) af sat fra sit Embede, og betydet den, at holde sig borte fra alle Raadsforsamlinger og fra den deraf hængende Stats commission, saasom Borgerskabet holdt deres Raadsherre pladser for forfaldne og ledige. Stadens Embeder, saasom Borgmester- og Dommer=Embederne, de ved Momboirkammeret, Bye- og Statssinancernes Forvaltning, Hoffet, Postvæsenet, Kæmneriet og Skatkammeret &c. skulde de endnu forestaae indtil den 12te October, hvis de ikke ved flere Opsætsigheder tvang Borgerskabet til ogsaa at giøre Forandringer heri. - Endnu samme Dags Aften blev denne Borgernes Beslutning insinueret de afsatte Raadsherrer i deres Huse. Jmidlertid holdt Borgerne i Ytrecht den 2den og 3die hujus Byens Porte Dag og Nat tilsluttede og stærkt besatte med Borgere &c. Paa Raadhuset have de etableret deres Hovedvagt, og den ældste af de 5 Raadsherrer, som ere af deres Partie, have de udnævnt til Gouverneur i Staden. Borgernes Generalissimus, Oberst Gordon, har Stadens Nøgler i Forvaring, som ere den præsiderende Borgemester fratagne. P. S. En Skrivelse fra Ytrecht, fra det Partie, som har afsat deres Magistrat, siger iblant andet: "Hurra, hurra, Ja, min Herre, vi triumphere; 32 Raadsherrer maae Fanden i Vold. Korn- og Mølle-Accisen sættes ned, Enebær-Brændevinet ogsaa, som vi nu ikke, for alt hvad der er i Verden, kunne undvære, da vi maae drikke paa de 32 Tyranners Undergang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Kiøbenhavn, den 11 August. Den 21de Julii er Studiosus, Andreas Wrigth, confirmeret at være Capellan pro Persona til Hitterdals Præstegield i Aggershuus Stift. Studiosus, Andreas Schreiber, beskikket at være Sognepræst til St. Jbs og St. Jørgens Meenigheder i Sielland. Den 28de er Provst og Sognepræst, Hr. Mag. Christian Engelstoft, confirmeret at være Sognepræst for Næsborg, Salling og Dudrup Meenigheder i Wiborg Stift. Studiosus, Peder Schnitler Krag, beskikket at være residerende Capellan til Meldals Præstegield i Tronhiems Stift. Den 2den August er Jens Christian Runchel beskikket til Controlleur og Toldbetient ved Karrebecksminde Toldsted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Doct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-08-11
Skindergaden No. 36 bliver til Michaelis Flyttetid, anden Etage til Leie at bekomme. Sammesteds er og et Bagværelse til Leie.