JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1784-03-29
General Krigs-Commissaire, Wilskab og NB. er under Haanden at sælge den ham tilhörende Hönneberggaard, beliggende i Coldinghuus Amt, Errit2de Sogn, paa Landeveien imellem Colding og Snoghøi, en fierding Miil fra sidste Sted, og en god halv Miil fra Fridericia; Gaarden staar for Hartkorn, Ager og Eng, 3 Tönder, 4Skiepper, 3 Fierdingkar, 1 Album, og Skovskyld i Fierdingkar, 2 1/2 Album. Der til kan faaes omtrent 60 Tönder Korn af alle Slags aarlig, og avles 100 store Læs Enghör, hvortil kommer, at forrige Aar ere 26 Tönder Havrelanudlagde med Klever, hvorpaa kan avles meget anseeligt. Der kan holdes 6 a 8 Bester og 30 Kiör, samt noget ungt Qvæg. Gaarden er for 16 Aar af nye opbygt, og Stuehuset i forrige Sommer med Paneel og Malling inden og uden paa anseelig forbedret, og beqvem til Boepæl for et Herskab; ligesom Grunden er at den beste der findes i hele Landet, og Beliggenheden saa behagelig som muelig, i det man haver Skov og Vand paa alle Sider, og ikkun en smal Fiord at passere til det Slesvigske, Saa findes og derved en stor Lysthave, og en dito Frugt- og Kiøkkenhave, samt 4 Fiskedamme. Liebhaberne behage at henvende sig til Eieren, som boer i Fridericia, om Kiöbet, der kan ventes sluttet paa billige Conditioner, deriblandt at Kiöbe-Summen, om forlanges, kan blive staaende i Gaarden, Tirsdagen den 13 April førstkommende, Auction. - bliver holdet offentlig Auction i Levring Præstegaard over dens Ind= og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træefang, Skabe, Chatoller, Dragkister, Kakkelovne, Lintøi og Dækketøi, Senge og Gangklæder, Vogne, Plod og andet Gaards=Redskab, Bester, Kiøer Faar, Sviin, Gies, m.v. Paa Fæveile under Baroniet Hogholm, bliver Torsdagen den 22 April førstkommende, holdet offentlig Auction over endeel Boehave, et complet Meierie-Redskab til 60 Kiør, Bester, Stude Kiør, Sviin og Faar af den beste Rase, og som har giennemgaaet den her i Egnen sidste Sommer grasserende smitsom Syge; Thi ville de Liebhavende behage bemelte Dag og Sted, Kl. 10 slet Formiddag, sig at indfinde, da Conditionerne skal vorde bekiendtgjort, Fæveile d. 18 Martii 1784. O. Bisted. Forpagter.
Viborger Samler, 1784-03-29
Da vores Sal. Fader og Sviger=Fader Christopher Wille, forhen Boghandler og Bogbinder her i Byen, de 26 Febr. h. A. ved Døden er afgangen, og vi, som myndige Arvinger, anseer fornøden herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, at indkalde den Sal. Mands Credi og Debitorer, de første at bevise deres lovlig havende Kra efter lovbefalende Maade, og de sidste at betale, hvad de sin des pligtig, om de vil undgaae Lovens Tvang, da enhver skal nyde al den Ret, dem med Billighed kan tilkomme. Aalborg d. 22 Martii 1784. Engelbrecht Wille. Hans Wille. G. F. Paufler. hos Farver Degen i Viborg, kan nu bekomme, adskillige Sorter Tryk paa Lærreder og Cattun Formedelst Forandring af Boepæl til 1 Masdag, agter jo i underskrevne at bortsælge min iboende Gaard her i Viborg, beliggende paa sammes almindelige Torv, og er i qvem saavel for Kiøbmands Handel som Værtshuushold, hvilken kan indhentes af 7 til 8 Værelser i Viborg Snapstived Bortleielse ongefehr 100 Rdlr., med Stalderum og fo nøden Ladehuus 7 Binding nyt Fyr= og Egerømmer, og som meld, beliggende paa det allerbeqvemmeligste Sted for hvad Slags Haandtering nogen ville foretage sig; samme kan og faaes underhaanden til Kiøbs paa fordeelagtige Conditioner, og om forlanges, kan enten heele Kiøbesummen, eller for det meste, naar Kiøberen er suffisant, blive staaende til Viborg Omslag 1785. J Gaarden er og fornøden og got Vand. Liebhaberne ville jo før jo hellere melde sig, og tage samme udi Øiesyn. Viborg d. 29 Martii 1784. Christen Hahle.
Viborger Samler, 1784-03-29
Da der formodentlig er indtruffen saavel Boepæls-Forandring som Dødsfald, hos de Herr. Velyndere som i sidste og forrige Snapstinger har logeret hos mig, og ikke endnu har tilmeldt mig ders Komme, saa bekiendtgiøres herved, at Logie, Spise, Staldrum, o. s. v. kan bekommes saavel for dem som og andre i Snapsting. Niborad. 27 Marti 1784. Niels Biering. kiftet efter afgangne General Auditeur Høier og Frue, paa Jrup, er berammet at foretages paa bemelte JrupHovedgaard Onsdagen d. 26 Maji førstkommende, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, da Skiftet, om mueligt, uden længere Henstand, bliver sluttet og tilendebragt. Thisted d. 12 Martii 1784. B. Hauch.
Viborger Samler, 1784-03-29
Afgangne Mester Snedker Hans Christian Tarpes Enke, Anne Saabye i Viborg, som har erholdt Kongelig Confirmation paa et imellem hende og Sal. Mand oprettet Testamente, hvorved den Længstlevende er paalagt at betale den først Afdødes Gield og til hans Arvinger 10 Rdlr. Jndkaldes herved, saavel hendes Sal. Mands retmessige Arvinger, for imod vedbørlig Afkalds Qvittering at modtage de dem tillagde Tie Rigsdaler, som og alle dem, der har noget retmæssigt og lovligt Krav til hende eller Sal. Mand, at de dermed indfinder sig hos hende i seeneste til 27 April, da hun er redebon til at betale alle lovlige Fordringer, naar de alene ere saaledes indrettede og medføre saadant Beviis, som der udfordres til at kræve Gield efter død Mand; Men efter den heri bestemte Tiid, anseer hun alle Fordringer som ugieldende og uefterrettelige. Datum Viborg d. 15 Martii 1784. Anne Saahye.
Viborger Samler, 1784-03-29
Som Enkens antagne Laugværge underskrives af Hans Christian Schorler.
Viborger Samler, 1784-03-29
Brevvexling imellem Baron Wedel og Grev Rantzou er her paa Bogladen i Viborg til Kiøbs.
Viborger Samler, 1784-03-29
Da nogle af de Degne som svare Pension til Randers's latinske Skole, ere i de forrige Aaringer alt forlænge udeblevne med deres Contingent, (der egentlig burde betales, naar Capitels-Taxten var bekiendtgjort, saa maa jeg herved ombede dem, at de i det seeneste til Ugen efter Paaske vilde besørge dem betalt, til hvilken Ende jeg og ærbødigst anmoder S. T. De Herrer, Provster i de Herreder, hvor der ere Degne, som pensionere til denne Skole, at de behageligst vilde see til at Pengene inden ommeldte Tiid blive betalte, da de Herr. Colleg ved Skolen, der oppebære disse Pensioner som Løn, ei længere kan bie efter dem. Schiøth. Rector Schoiæ.
Viborger Samler, 1784-03-29
Den 19 April førstkommende, som er Mandagen efter første Søndag efter Paaske, om Formiddagen Kl. 10 sk., lader hans Høi Grevelige Excellence S. T. Hr. Geheime-Conferenceraad Greve Wedell Frys, paa sin Residence Frysenborg her i Jylland, ved offentlig Auction opbyde og bortsælge, af det sammesteds værende bekiendte gode grevelige Stutterie, efterskrevne Bester nemlig: No. Sorte og Couleur. Alder. Høide. Hvid.
Viborger Samler, 1784-03-29
Hingster. Aar. 12 10Qv. Sort 10 Qv. Tom. Sortebruun. 11 10 Qv. Tom. Hviid. 10 Qv. Sort 10 Qv. 3 Tom. Uskaarne Hingst-Plage og Føller. Lysbruun med Steen. 9 Qv. 2 Tom. Stikkelhaaret. 10 Qv. 1 Tom. Blaaeblisset. 9 Qv. 3 Tom. Sortebruun 9 Qv. 2 Tom. Lysebruun. 10 Qv. Tom. Hvidskimlet Blis 9 Qv. 2 Tom. Blaaeskimlet. 8 Qv. 4 TomBlaaeskimlet. Sortebruun.
Viborger Samler, 1784-03-29
Stutterie=Hopper. Graae med Føl Hviid. 10 Qv. Tom. No. Sorte og Couleur. Alder. Høide. Hopper, Dito Plage Aar. og Føller. Lysebruun. 10 Qv. Tom. Lysebruun. Blaagaae. 10 Qv Tom. 10 Qv. Sort. Lysebruun. 9 Qv. 3 1/2 Tom. Sortebruun med hvid. 9 Qv. 4 Tom. Lysebruun. Bagfod. Sortebruun. Sart. 26 Blaaskimlet Sorteb uun. Wallakker. 10 Qv. 1 ½ Tm. Sort 10 Qv. 1 1/2 Tm. Thi anmodes Liebhaberne sig berørte, Dag, Tiid og Sted at indfinde. Frysendahl d. 8 Martii 1784. Niels Hutfeldt Bagge.
Viborger Samler, 1784-03-29
Auctions Directeur.
Viborger Samler, 1784-03-29
Forrige Doctor og Provincial Medici Sal. Frederich Otto ) Briand de Kreveceur, hans efterladte Enkefrue, Martha Briand ne de Schuurmann med Laugværge, saavelsom og hendes Broder Studiosus Hr. Christian Schuurmann, begge myndige Arvinger efter deres Sal. Moder Preustinde Sal. Schuurmanns Enke Anna Krogstrup, som d. 16 Februarii sidstleden her i Aarhuus ved Døden er bortkaldet, lade alle og enhver, som i indbemeldte Stervboe maatte have noget at kræve eller gielde, herved i de Aalborgske og Viborgske offentlige Tidender, een Gang for alle indkalde i den Afdødes Huus her i Aarhuus, som er den 20 April næstkommende, da enhver skal vederfares al Ret, da Stervboen i Henseende til forventende Creditorer af Stiftsprovsten i Aarhuus og Provst i Hasle Herred, blev taget under Forsegling. Aarhuus d. 16 Martii 1784. Martha Sal. Briands. Christian Schuurmann. Som Lauverge P. E. Monrad.
Viborger Samler, 1784-03-29
Skulle nogen paa Landet behøve en god Pedemester til anstundende Paaske, kan samme anvises her fra Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1784-03-29
Anhang. til. Den Viborger Samler No. 13. 1784.
Viborger Samler, 1784-03-29
Tolvte Aargang. Mandagen den 29 Martii
Viborger Samler, 1784-03-29
Bekiendtgiørelse. Paa Clausholms Gods under Dronningborg Amt, Ølst Sogn, Aschildrup Bye, er aftægts Huusmand Søren Sørensen, sidst afolgte 25 Februarii ved Døden afgangen, uden Livs=Arvinger, og hans ringe Efterladenskaber, derpaa saasnart Dødsfaldet var tilkiendegivet, taget under lovlig Registering og Forsegling, og endskiønt, at derved er foreviist formelig Contract af 3 Februarii 1781, imellem den Afdøde og itzige Fæstere Jens Jensen, som fastsætter, paa hvad Vilkaar Stervboe=Stedet, samt den afdødes og efterlevende Enkes Efterladenskaber, skulle aflades til nærværende Beboere; Saa bliver dog Dødsfaldet, hermed (siden Stervboet ikke formaaer lovlig Proklama) bekiendtgjort, efterskrevne tilkiendegivende Arvinger, nemlig: 1. En Heelbroder Rasmus Sørensen af Solbye, som er død, men efterladt sig: a) En Søn Søren Rasmusen, og b) En Datter Anne Rasmusdatter, begge her paa Clausholms Gods. 2. En Dito Heelbroder Jeppe Sørensen af Hadberg, som og er død, men efterladt sig: a) En Søn Søren Jepsen, og b) En Dito Peder Jepsen, endog begge af og paa Clausholms Gods. 3. En Dito Heelbroder Christen Sørensen, som og er død, men efterladt sig: a) En Søn Søren Christensen, og b) En Dito Rasmus Christensen, der begge skal opholde sig paa Frysenborg, Gods. 4. En Heelsyster Johanne Sørensdatter, som og er død, men udi Ægteskab med afgangne Rasmus Bagger af Selling, efterladt sig en Søn Jens Rasmusen af Bøistrup paa Ryongaards Gods. 5. En Heelsøster Maren Sørensdatter, forhen udi Ægteskab med nu afgangne Niels Mogensen af Grandslef paa Bistrup Gods, og endelig 6te En Dito Søster Maren Sørensdatter, som og er død, men uden Ægteskab, efterladt sig en Datter Maren N. der for 15 Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn, men om hun er i Live eller hvor, vides ei, og at en Skifte=Samling er berammet til 30 Dagen, d. 25 Martii førstkommende, udi Stervboe=Stedet, og atter 6te Ugers Dagen, den 7 April her paa Clausholms Skriverstue; da Skiftet (om muligt, bliver sluttet og tilendebragt, i fald Arvingerne (de Umyndige med Værger) til disse bestemmende Tider og Stæder, finder for godt, at møde eller mødelade, da enhver Vedkommende skal vederfares Ret. Clausholm d. 10 Martii 1784.
Viborger Samler, 1784-03-29
Paa høie Herskabs Vegne C. Friis.
Viborger Samler, 1784-03-29
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Madame Bredall, O og Birkedommer Gierleff ved Foussingøe, stille til offentlig Auction førstkommende 21 April om Formiddagen Kl. 9 slet, alle Slags Jndboe, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Comoder, Speile, Stole, Borde, Skrine, Skilderier, Dør stykker, Kakkelovne, Geværer, Sengesteder med Omhæng, Sengeklæder, Dekketøi, Linnet, Kaabber, Tin, Messing, Bliktøi, Jernfang, Porcelain og Steentøi, Oxehovder, Kar, og Mejerie-Redskaber, Hylder, Reoler og Tin=Rekker, Charser, Postvogne og Carioler, Kiøre= og Ridetøi, Bester, Kiør, og endeel Æske=Planker. Liebhaberne behager at møde ved Foussingøe fornevnte Dag og Tiid, da Auctionen begynder og Conditionerne skal blive bekiendtgjort. Fonssingøe d. 19 Martii 1784. N. Gierlef.
Viborger Samler, 1784-03-29
J den 13 April førstkommende Kl. 10 ForOlsdag. middagen, lader Madame Sal. Hr. Laurs Brunous Enke i Aarslef Præstegaard, udi Sønderhald=Herred, ved offentlig Auction bortselge, endeel af hendes betydelige Jndboe, saasom: Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Malm, Blik, Jernfang, Jern, Vind- og Bielægger Kakkelovne, Porcelain, Glas og Steentøi, samt Borde, Stole, Speile, Skabe, Drag= og andre Kister, Linnet, Sengeneder, og Sengeklæder, adskillige Træe Vahre, af Brøggers- og Kiøkken=Tøi, med meget meere, som her ikke kan specificeres, men paa Auctionsstædet tages i Øiesyn; Thi ville altsaa de Lysthavende fornevnte Tid og Sted, sig behagentlig indfinde, da Conditionerne skal vorde bekiendtgjort. Wiswild Præstegard d. 12 Martii 1774. J. Thorup. Provst i Herredet.
Viborger Samler, 1784-03-29
Den under Dato 1 Februarii i disse Tidender fra min Fuldmægtig Birkedommer Møller indrykkede Bekiendtgiørelse, om en agtende Auctionsholdelse over min Hovedgaard Krabbesholm i Jylland, saavel til Salg som Forpagtning anstundende 5 April, vorder herved til Liebhabernes Efterretning igienkaldet, da samme nu underhaanden er bortsolgt. Løgiemoese d. 14 Martii 1784. Ad. Fr. Greve af Trampe.
Viborger Samler, 1784-04-05
Sammenligning imellem Hernhuthere og Friemurere. Jngen tænke, at dette sigter i mindste Maade til at opvække fornermende Tanker mod nogen af disse Sekter, Tvertimod, Forfatteren bærer sand Høiagtelse for de første, og finder ingen Grund til at ringeagte de sidste. Han erkiender og elsker dem alle som sine Brødre, hiine, fordi han er overbeviist om deres oprigtige Kristendom, disse, fordi han dømmer kierlig om deres skiulte Pønsen. Han Han veed meget vel, at begge Parter see sig høit ophøiede over hans Dom. Desto frimodigere tør han, uindtagen af Fordomme, enten for eller imod nogen af dem, optræde med denne korte Sammenligning. Hernhutherne kalde dem selv indbyrdes Brødre, Frimurerne ligesaa. Hiine antage og følge Evangelium, som deres eneste Rettesnor. Disse tillige Fornuften og Naturens Drivt. Hiine omfavne alene protestantiske Kristne i deres Broderskab; disse vel ingen uden Kristne, men ogsaa dem af enhver kristelig Troes=Bekiendelse. Hiine fordre visse Redeligheds= og Troskabsprøver, før deres Proselyter krones med Broder Navnet, og disse ikke mindre. De Evangeliske=Brødre, saavelsom de Frimurerske, tale høit om deres, dem egne, Sandheds Kundskab og Vandring i Lyset. Begge bygge de med utrættelig Fliid paa Dydens Tempel. Kierlighed, Broder Kierlighed, Menneske=Kierlighed indskiærpe de tilhobe. Hver for sig have de virkelige og store Fortienester. Hiine fornemmelig ved Kristendommens Udbredelse, og disse, ved gavmild Godgiørenheds Beviisninger. Falder nogen i et af Selskaberne til Udsvævelser, erklæres han for uværdig til Broder=Navnet i samme Selskab. Begge Broderskaber beraaber sig paa at indsee saadanne Sandheder, og føle saadanne Sødheder, som ere andre derudenfor en Hemmelighed. J dømme, ligesom den Blinde om Farverne: er deres eenstemmige Sprog til andre, som dømme om deres indvortes Forfatning. Jngen. Jngen af Parterne nægter, at jo ogsaa andre, der dog ei egentligen ere lodtagne i deres Samfund, kunne desuagtet blive lyksalige, og nyde evigt Vel. Det ene Selskab, saavelsom det andet har været mangen haard Skjebne af Had, løgnagtig Bagtalelse og Forfølgelse underkastet. Begge ere offentligen angrebne, og begge have offentligen med Ære forsvaret sig. Vedligeholdt sig have de samtlige, og seiret indtil denne Dag. Konger og Førster, gudfrygtige og vidtberømte Lærde i alle Videnskaber have begge disse Broderskaber havt i deres Skiød.
Viborger Samler, 1784-04-05
Forfatteren af denne Sammenligning har gjort sig velbekiendt med begge Parters offentlige Skrivter, og trøster sig til af samme at bevise alt, hvad her er skrevet. Skulde man ei af disse Træk falde paa at troe, at begge Selskaber høitagte og elske hverandre, som Brødre, og dog er intet viissere, end det modsatte. Hvo kiender ikke, f. E. i hiin store og udødelige Helt, - en Ordens Mester for Muurer Brødre, Men hvo veed ikke tillige, at samme Helt er intet mindre, end Hernhuth, Mon ikke, i Følge af foranførte, baade enhver retskaffen Hernhuth og Frimurer, kan være en sand Kristen, Men skulle det altsaa ei være raadeligt, ret og got at begive sig i et af disse Broderskaber, saafremt man derudi maatte kunde indlemmes, og, om saa var, i hvilket da først og helst? Man ønskede gierne, at een eller anden Lærd vilde værdige disse Spørgsmaale et Svar, eller denne Sammenligning sin Opmærksomhed. Gid Gid vi dog alle engang maatte sammenføies til een fuldkommen Bygning, til eet fuldkommen Legeme, under vor eneste allerfuldkomneste Bygnings=Mester, ham vor ophøiede og evig tilbedelseværdige Hoved, Gid vi alle i ham maatte favne og elske hverandre som Brødre, NB.
Viborger Samler, 1784-04-05
Om den nu værende danske Krigstand, og sammes Forfatning. (Af en høi Officeer.)
Viborger Samler, 1784-04-05
Ligesom man paa andre Steder har ganske forkeerte Begreber og mange Ting i Dannemark, og bedømmer meget urigtig eller slet ikke kiender det; saa er og den danske Militair=Stats Indretning og nærværende Tilstand lidet eller aldeles ikke ret bekiendt. En fornem Udlænding, som for nogenTid opholdt sig i Kiøbenhavn selv, efterat han ved egne Øine og Efterforskninger var kommen i Erfaring om, at han havde været indtaget af Fordomme, gav Anledning til Efterstaaende, som er kun et væsentlig Udtog af en vidtløftigere Afhandling, der maaskee i Fremtiden engang endnu paa en anden Maade vil komme for Lyset ved Trykken, i dens hele Omfang. Til at bedømme den danske Militair rigtig, behøves en nøie Kundskab om Landet, dets Beliggenhed.
Viborger Samler, 1784-04-05
J Tagen af Hamburg politisches Journal for Februari, Maaned 1784. genhed, dets politiske Jnteresse, Klima og Nation.
Viborger Samler, 1784-04-05
De danske Provindsers Beliggenhed er af den Beskaffenhed, at en Konge i Dannemark kan ikke letteligen tænke paa Erobringer, uden at maa befrygte, at giøre sit Land ulykkelig. Alle Øerne, som udgiøre det egentlige Danmark, ere, saa at sige, Fest ninger af Naturen. Man maae angribe dem til Vands, og enhver, som forstaaer Krigs Videnskaben, i alle dens Fag, veed, hvor vanskeligt det er, at angribe til Søes, og foretage en Landgang. Det har Frankerig erfaret i forrige Krig paa Øen Jersen. Det har afholdt samme Rige fra, at tænke paa nogen Landgang paa Engeland, endskiøndt Engeland har ikke saa mange Tropper i det hele Kongerige, som Frankerig forsamlede ved Kysterne. J saadan et Forhold staaer Danmark til Sverrig. Og Sverrig kan aldrig foretage en Landgang paa Danmark, uden at giøre store Forberedelser, helst da de svenske Tropper ere adspredte i de vidtløftige Provindser, og deres Sammentrækning vilde strax giøre en Opsigt, der snart maatte foraarsage, at saadanne Messurer toges fra Danmarks Side af, saa at en Landgang paa en af de danske Øer skulde være, formedelst den overlegne og velforsynede danske Søemagt, om ikke umuelig, dog meget farlig og forgieves. Paa enhver af Hovederne er der een eller fleere Festninger, hvori Jndvaanerne kunde bringe deres beste Effecter i Sikkerhed. J disse Festninger ere Tøihuse opfyldte med Munition og de fornødne Vaaben, for dermed i Nødsfald at forsyne SS. syne Indvaanerne. Altsaa skulde en Fiende, om han endog vilde overrumple, dog strax begynde med en Beleiring. Hvor vanskelig dette er ved en Landgang, veed enhver erfaren Officeer. - Betragter man kun Landkortet med et militairisk Øie, skal man let indsee, at de danske Øer kunne ikke saa let overrumples, saalænge Søemagten bliver i den gode Tilstand. Holsteen er ligeledes omgiven af Øster= og Vester=Havet; aleneste paa Grændserne mod Hannover og Meklenborg er Landet mere aaben. Men fra denne Side har Danmark vel intet at befrygte. Og Elven er en Flod, der ikke er let at passere, om Armeen skal være sikker, at Passen skal ikke afskiæres den. Paa den Side fra Meklenborg og Lüneborg findes der ved Stegniz og Trave saadanne Positioner, hvor en erfaren General med en middelmaadig Armee kan tilbageholde den stærkeste Fiende. Og om endog disse Positioner ulykkeligviis bleve forcerede, saa tor en Fiende dog ikke med Sikkerhed vove sig dybt ind i Holsteen, for han har den fast uovervindelige Position ved Rensborg, og denne Festning inde, og er betrygget for, at ikke en Flode fra Østersøen af udsætter et Corps bag paa ham. Og hvor kunde denne Fiende komme her, De Conjuncturer, som viiste sig i Aaret 1762. kunne efter menneskelig Jndsigt, aldrig komme igien - For det øvrige er General Steenbocks Compagne i Aaret 1713 den beste Commentær over det, som jeg kuns fortelig har berørt.
Viborger Samler, 1784-04-05
J Følge disse Betragtninger vil man indsee, at Danmark blot til Defension behøver en Landmagt. Og denne har den tilstrækkelig. Kongen har i de Danske Stater over 30000 Mand, som til enhver Tid, med det bedst indrettede Artillerie, kunne marchere paa første Ordre. Dette Antal Tropper er, efter de foran beskrevne Omstændigheder, tilstrækkelig til, ved et hastig Angreb, strax at standse enhver Fiende, og afværge Erobringer; imidlertid kan Søemagten efter Omstændighederne strax agere og komme til Hielp. Denne i Beredskab staaende Defensionsarmee indeholder ved Infanteriet overhovedet 3 Jndfødte, og 1/3 Fremmede. Cavalleriet har vel over 3/4 Jndfødte, mod 1/4 Udlændinger. (Mere følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1784-04-05
Kiøbenhavn den 26 Martii. Under 21 Jan. h. a. har Hs. Majestæt allernaadigst, ved Naturalisations=Patent, af den Franske i den Danske Adel indlemmet Secondlieutenant Hans Friderich de Brand, de Crevecoeur, staaende ved det Bornholmske Jnfanterie Regiment,
Viborger Samler, 1784-04-05
Under 24 Martii 1784 haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst ophøiet Kammerherre Hr. Conrad Wilhelm Ade, ler, i den Danske friherlige Stand. Sognepræst Hr. Lauriz Hilleman Sveistrup er allernaadigst Confirmeret at være Sognepræst for Levring og Hørup. Meenigheder i Aarhuus Stift. Og i hans Sted, er Capellan Hr. Jacob Hald i Skorup kaldet til Sognepræst for Høiberg og Elsborg Menigheder. Efter Efterretning.
Viborger Samler, 1784-04-05
Om de Huusarmes Blok.
Viborger Samler, 1784-04-05
Den 2 Martii blev denne Blok i Domkirken atter aabnet af Sogne=Præsterne tilligemed Hospitals Forstander Bertelsen, hvori forefandtes. 1. i klingende Mynt, 2 a parte var tilsendt Mag. Skow. i Banco. 1 Rdlr. 3. Ligeledes Provsten i Papiir med Jndskrivt: Lidet til mine trængende Medbrødre i Viborg. 2 Rdlr. Er 3 Rdlr. = 4 s. Hvilke bleve uddeelte efter Omstændighederne til nogle af de meest Nødlidende. Jo større Nøden nu er i Viborg, jo meere forbindes vi at takke af Hiertet de ubekiendte faa Velgiørere. Al Barmhiertigheds Gud opmuntre mange af vore formuende Medchristne til en virksom Deeltagelse i den Jammer og Klage, som sees og høres iblant og paa det deres Velsignelse, som uden Andres Hielp skulle omkomme, maatte hvile over dem.
Viborger Samler, 1784-04-05
Torve=Priserne i Viborg. den 3 April 1784.
Viborger Samler, 1784-04-05
Korn=Vahre. Feede=Vare. Rug, 1 Td. 4 Rd. Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. 1 Rdlr. 32 s. Byg. 1. 2 - 3 - 8 dito, fersk, 1 - 1 = 22 s. Havre 1 . 1. 3 - : dito grønsalt. BoghveOxekiød, 1. = = 64 degryn, 1 Skp. = 5 - Smør, 1. 1. 64 - Havre Tælle, 1. 1 - 64 - gryn, 1 = = 5. =(Ost. 1. = = 64 - Ærter 1 Td. Æg, 1 Snees Tillæg.
Viborger Samler, 1784-04-05
Den Viborger Samler Nr. 14. 1784.
Viborger Samler, 1784-04-05
Tolvte Aargang.
Viborger Samler, 1784-04-05
Mandagen den 5 April
Viborger Samler, 1784-04-05
Bekiendtgiørelse. Tirsdagen den 13 April førstkommende, Auction. - bliver holdet offentlig Auction i Levring Præstegaard over dens Ind= og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træefang, Skabe, Chatoller, Dragkister, Kakkelovne, Lintøi og Dakketøi, Senge og Gangklæder, Vogne, Plov og andet Gaards=Redskab, Bester, Kiøer, Faar, Sviin, Gies, m.v.
Viborger Samler, 1784-04-05
Paa Fæveile under Baroniet Høsholm, bliver Torsdagen den 22 April førstkommende, holdet offentlig Auction over endeel Boehave, et complet Meierie-Redskab til 60 Kiør, Bester, Stude Kiør, Sviin og Faar af den beste Rase, og som har giennemgaaet den her i Egnen sidste Sommer grasserende smitsom Syge; Thi ville de Lysthavende behage bemelte Dag og Sted, kl. 10 slet Formiddag, sig at indfinde, da Conditionerne skal vorde bekiendtgjort, Fæveile d. 18 Martii 1784. O. Bisted. Forpagter.