JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Kjøbenhavns Torvepriser, den 30te Octbr. Hvede Rug, 5 680 32 s. a 6. 24 s; Byg 2det 55, 48, dito Gradet 4 800 32 a 472 s; Havre, 3488 32 s a 32 88 s. Ærter, 60 48 s. a 8 8 - s; Flesk, røget, L. - 82. a 8 - 8 dito, grønsaltet, 3, 20 56 s a 32. 4; Æg, Snesen, 34 s. a 36 s; Smør, sjællandsk T. 30 s; 36 s; dito, Fjerdingen, 17 16 s a 19 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Lediat Embede. Sindal og Adstrup Sognekald i Aalborg Stift; gl. Angivelse 284 Rd. (Opslaaet vacant den 27de October.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Ægtevielser. J Horsens den 22de ds.: Cigarmager Joh. Hein. Wehrum og Jfr. Anna Dorthea Marie Møller, Reebslagermester Alb. Martinus Fred. Jensen og Jfr. Ann Kirstine Stallinecht, den 23de Jernstøber Rasmus Andr. Rasmussen af Veile og Jfr. Jngeborg Louise Rolach.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
J Randers den 22de ds.: Vagtmester Richlev Christianse og Jfr. Ane Marie Amstrup; den 26de: Bager Jens Jensen og Jfr. Gjørrild Christensen. – J Aalborg den 27de ds. Premierlieutenant Christian Vilhelm v. Jensen og Frøken Karen Marie Koefoed. - Paa Thorseng: Skibsbygmester Chr. Møller og Jfr. Mette Maria Storm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Udenlandske Efterretninger. J Mailand har der den 11te October fundet et blodigt Slagsmaal Sted mellem de italienske og ofterrigske Soldater. Jtalienerne forekastede Østerrigerne, at de vare Skyld i, at Jtalienerne maatte udgyde deres Brødres Blod, og Østerrigerne bebreidede Jtalienerne, at de holdt med Folket. Slagsmaalet var saa alvorligt, at 16 Jtalienere og 5 Østerrigere bleve saarede. – Ogsaa Ferrara har der fundet Sammenstød Sted mellem Østerrigere og Jtalienere, foranledigede ved en Strid mellem en ung Mand fra Byen og en Skildvagt. Østerrigerne kom Skildvagten tilhjælp, og saarede saavel den unge Mand som en Præst, der var kommen til. Folket forsamlede sig derpaa omkring Vagthuset, og Østerrigerne skøde ud iblandt det. Man vilde lade Stormklokken lyde, og kun med Møie lykkedes det Cardinal Ciaechi at opretholde Roligheden. Stærke Patrouiller af Østerrigere gjennem drage siden Staden tilhest og tilfods. – Fra Genua berettes under 18de October, at Prindsen af Jonville Dagen iforveien var ankommen til Staden paa en fransk Fregat fra La Spezzia. Prindsen besøgte Hertugen af Lucca, der med sin Familie siden 2 Dage havde befundet sig i Genua, hvor han har isinde midlertidigen at opslaae sin Bopæl. Efter et Ophold af neppe 24 Timer, fortsatte Prindsen sin Reise til Turin. Foruden den franske Fregat, som har bragt Prindsen til Genua, er den endnu til Havnen ankommen et fransk Linieskib. – J det Neapolitanske vedvare Fængslingerne og Henrettelserne J Gerace, i Calabrien, fuldbyrdedes paa een Dag fem Henrettelser. De dømte døde med Vivatraab for Friheden og Jtalien paa Læberne. To meere bekjendte Jnsurgenter, Rasetti og Gimelli, ere ligeledes blevne skudte. Deres Slægtninge havde anraabt den kongelige Naade, og dertil valgt Kronprindsens Fødselsdag, da Kongen altid pleier at være stemt til Mildhed, men forgiæves. Da den ingen Tropper vende tilbage til Neapel, slutter man der, at Bevægelsen i Provindserne vedvarer; men man har ingen bestemte Efterretninger om Tilstanden. Om den bebudede Forandring i Ministeriet hører man for Øieblikket Jntet. En stor Deel af Folket levede i spændt Forventning af den ligeledes bebudede Amnesti, som Rygte, sagde at skulle udgaae Dronningens Navnedag, den 15de October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
J Bilaget til "Augsb. Allg. Zeit." for 1ste Octbr. har Alex. Humboldt leveret en Opsats angaaende hans bekjendte Vært Kosmos". En sjelden Kraft og Livsfriskhed maa den Mand besidde, der i sin høie Alder (han er 78 Aar) endnu kan tænke paa, til de to fuldendte Bindaf et saa indholdsrigt Skrift at føie et tredie, der efter hans Plan skulde indeholde Resultaterne af den videnskabelige Forskning i de specielle Deele af den physiske Verdensbeskrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
En dansk Justitsembedsmands Dansk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
J "Berl. Tid." for 26de October d. A. findes en Stævning i et Stervbo fra Herredsfogden i Tyrstrup Herred, Haderslev Amt, af hvilken vi her hidsætte Slutningen som en Sprogprove: Tillige indkaldes paa samme Maade. – i det Foregaaende er ingen Maade omtalt – "den borteblevne" – om dette skal betyde den udeblevne eller ankomne, vides ikke - "Broder til den Afdøde, ved Navn Anton Peter Rosendahl, der for endeel Aaringer" – skal vel være i nogle Aar eller for nogle Aar siden – "har boet i Kiøbenhavn som Skræddermester, om hvis Ophold eller Liv intet – Jntet – vides, og som har opfyldt – fyldt sit 70de Aar den 26de Marts d. A. – dengang maa han altsaa have levet – "med Varsel, at han i modsat Tilfælde, hvilket Tilfælde, dersom han ikke har fyldt det 70de Aar, – vil vorde erklæret for død dog vel ikke slaaet ihiel, dersom han endnu lever – og at &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Om den Herredsfoged, som offentlig har givet denne Sprogprove til Priis for danske Læsere, vide vi iøvrigt Jntet, uden at han hedder Thomsen, forresten hverken hvormange Aaringer han har boet i Haderslev som Herredsfoged, hvor mange Aar han har opfyldt, endnu mindre hans borteblevne Forfædre vilde have opfyldt, dersom de endnu levede, eller hvormange Mennesker han har erklæret for døde uden Vished for, at de ere det. Vore Læsere, have imidlertid af denne Prøve nok for at udlee denne Stymper i dansk Sprog og sund Logik, vel ogsaa nok, dersom de ville betragte Sagen fra den alvorlige Side, for oprigtigen at beklage de danske Beboere af Tyrstrup Herred, at Retspleien der er betroet i Hænderne paa en Mand, der som Elev i danske Almueskoler vilde faae O for dansk Stiil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Avertissements. Torsdagen den 11te Novbr., MiddaKl. 2, afholder Landmandsforeningen for Nakskov Omegn sin ordinaire Generalforsamling, hvilket Møde man haaber vil blive besøgt saa talrigt som muligt, da Sager af Vigtighed ville blive Selskabet forelagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Hos Boghandler N. C. Ditlewsen i Kjøbenhavn sælges følgende velconditionerede Værker og Bøger for vedføiede billige Priser. (Bestillinger modtages af Hr. Boghandler Mackeprang i Nykjøbing). Chaptal's Chemie, anvendt paa Kunster og Næringsdrift, 1820, m.R., ved Ørsted, 6 M. Historie de Charles Kl. par Voltaire, 3. Graf von Chesterfjeld's Briefe an seinen Sohn, 6 Theile, g. indb., 12. Kong Christian den 7des Regjerings Aarbog, ved Baden, 1833, sm. indb., 8 Bergsøes Claveerskole, 2det Opl. 1818, 4 A. Den udødelige Columbus's Levnet, Hændelser og Reiser, af Jrwing, oversat ved Rasmussen, 1833, 6. Hittebarnet, Comedie af N.T. Bruun, 2. Commissions=Dom over de i Dronninglund, Herred begaaede Mord &c. &c., 1843, 8. Capitain Cooks tredie Opdagelsesreise i Sydhavet og til Nordpolen, 2 Dele, 10 A. Coopers Spionen, en Fortælling, 2 Dele, overs, ved Saxild, nit. indb., 6. David Cranz's Historie von Grønland, 2 Theile, m. K., 6. Anmærkninger til samme, overs. 1771, sm. indb., 3. Das Leben des weltberühmten Oliver Cromvell von Engelland, m. Pr. und vile Kups., von Wischer, (sjelden) sm. indb., 8. Farstrup og Axelsons Dagbog, ved Becher, 1813, 5 A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Dannemarks bestandige Unabhangigtet &c., von Krohne, 1777, 4 A. Dieffenbachs Anviisning til Sygepleie, ved Witte og Bang, 1833, 3. Drewsens Erfaringer og Vexeldrift, Brakfrugtavl, og Sommerstaldfødring, heftet 24 s. Dito om Silkeavl m. Fig., 1. Dreyers Breve til en udenlandsk Ven om Danmark, 1790, g. indb., 4. Ebelings Erdbeschreibung und Geschichte von America, 6 Theile, 1803, Perg. Bd., 18 A. Beskrivelser af Korntørringshuse og Maltgjørings=Indretning m.R., 2 A. Guldberg om Englands Røvertog mod Danmark 1807, 2 A. Evald, den Kunst at blive en god Pige, Hustru, Moder og Huusmoder, overs, ved Rahbek, 2 Dele, 78. Fabler for det smukke Kjøn, overs, af Engelsk, 1760, med mange Kobbere, 4. Fabricius Begyndelsesgrunde i de occonomiske Videnskaber, 1799, g. indb., 3. Slegfredsønnen, Novelle af Falstring, 1845, 40 J. Fangels homopatiske Forsøg ved Sygesengen, 1835, 2 A. Faramands Familie-Historie, 4 Dele, 1787, sm. indb., 10 A. Lindners fuldstændige Farve=Kunst samt Plette= og Kunstbog, 1768, g. indb., 6 A. En lille Farvebog, 8 s. Fichte: Den Lærdes Bestemmelse, ved Collin, 2. Finnsens Efterretning om Tildragelser ved Bjerget Hekla i Jsland, 1766, 2 A. Dito om Folkemængdens Formindskelse i Island, overs, ved Einarsen, 1831, 3 A. Fleischers Agerdyrknings=Catechismus for Landmænd i Danmark, Priisskrift, 1794, 2 A. Dito fuldstændige Levnetsløb, samt 10 dertil hørende Smaaskrifter i 1 Bind, 6. Florians Fabler ved Rahbek, 3. Dito Levnet, Wilhelm Tell. m.fl. i et Bind, 40 s. Folkefjenden, et Ugeblad af Wessel, 1795, 3. Folkevennen et Ugeblad, 2 Dele, 179495, g. indb., 6. A. Fontenelles Samtaler om meere end een Verden, m. Fig., sm. indb., 3 A. Francks Beskrivelse over Staden Rom, dens Folk, Religion, Antiqviteter a. a., Pragtemplar m. Guldn.,A. Tusinde og Een Nat, 17 Dele, ny, 21 A. Veterinairselskabets Skrifter, 3 Dele, ny, sm. indb., 18 A. Viborgs Veiledning til Hingstens, Hoppens og Føllets rigtige Behandling, 1824, ny. 1. Riises Archiv for Historie og Geographi, 150 Dele, g. indb. 50 R. J M. C. Macheprangs Boglade faaes: Ny og fuldstændig dansk Spillebog, indeholdende alle mulige Kortspil, saasom: Whist, Boston, Lohombre, Tarok, Solo, Quadrille, Casino, Treset, Reversy, Frants fuus, Emperial, Ecarte, vingt et un, Onze et dem &c. tilligemed Lovene og Reglerne for samme, udg. af M. Schwartz, Priis 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Det menneskelige Legems Pleie, en almindelig Diætetik af Dr. Alex. Göschen, oversat med Tilsætninger og bemærkninger af Aug. Thornam, 272 S. 8ve Priis 1 Rbd. 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
De mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskabs Medlemsliste for indeværende Forsikkringsaar kan nu erholdes hos vedkommende Herredscommissairer af Selskabets Medlemmer. Sæddinge, den 1ste November 1847. H. Olesen, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
At jeg er flyttet ned i min Stue-Etage Mærk. og mit Glarmester-Værksted er over Gaarden i Bagbygningen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 3die November 1847. K. Knudsen, Glarmester & Forgylder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
En ny, smuk Jagtvogn, et nyt Seletøi til 2 Heste med sort Lakering, begge Dele af kjøbenhavnsk Arbeide, samt et Par brune tilkjørte Vognheste, 6 1/2 Aar gamle omtrent 11 Qvarteer høie, findes tilsalg paa Gaarden Marienlyst ved Torkildstrup og forevises der paa Forlangende. Om Vilkaarene for Salget behager man at henvende sig til Justitsraad Stampe paa Skjørringe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Paa Nykjøbing Gade eller Færgebro er tabt en landden Fodpose, udvendig betrukken med graat Klæde. Finderen deraf bedes at levere samme til Hr. Kjøbmand A. Kramer mod en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Nyt Maltgjøreri. At jeg anlægger et Maltgjøreri, hvor der fra førstkommende 6te November kan bekommes Malt, deels mod Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Contant, deels i Bytte mod Byg, undlader jeg ikke herved at bringe til offentlig Kundskab, med Tilføiende, at det stedse skal være min Bestræbelse at levere gode Var samt at Priserne ville blive lige med Kjøbstædernes. De, som ønske at faae Malt af eget Byg, anmodes om at indlevere dette snarest muligt, og skulde Nogen finde sig misfornøiet med Maltet deraf, staaer det dem frit for at fordre og erholde Betaling for Bygget; det er en Selvfølge, at dette ikke modtages til Bytning uden det er godt Skjerne, den 25de October 1847. Abraham Hansen, Parcellisk En sort Støverhund med brune Pletter over Øinene, bruun under Halsen, og som har brune Been, samt Løvekløer, er bortlobet. Den, der tilbageleverer denne Hund, der lyder Navnet Garson", her, skal blive betalt en passende Belønning. Aalholm, den 28de Octbr. 1847. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
J Nykjøbing paa Falster, hos Bogbinder J. Madsen kan en Bogbindersvend bekomme Vinter-Arbeide; Ugelønnen er 1 Rbd. til 8 a 10 Mk., samt Kost og Logis, Alt som Svenden er ordentlig og god Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
En Tjenestekarl kan strax faae Condition paa Nøisomhed pr. Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Hos et Herskab paa Lolland er Tjeneste ledig til 1ste Mai 1848 for en vel anbefalet Meierske, som forstaaer at bestyre et Meieri paa holsteensk Maneer. Stede Anvises fra Avisexpeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
En udmærket god splinterny Sprøite, af en ny og meget hensigtsmæssig Construction, med Slange og øvrige Tilbehør, der fra Hamborg var anskaffet til Jdestrup Sogn, men som dette paa Grund af indtrufne Omstændigheder ikke kunde modtage, staaer til Salg paa Ourupgaard for den bestemte Priis 225 Rbd., naar man derom henvender sig til Godsforvalter Andersen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-03
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Selchansdal i Løve Herred, Holbek Amt, Fredagen den 19de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag bliver bemeldte Hovedgaards Avling og Hollænderi opbuden til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Ma 1848 at regne, efter Conditioner, som findes til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing paa Falster og Mariebo paa Lolland, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Liebhavere, paa Begjæring derom, kunne er holde Exemplarer af Conditionerne tilsendte fra Justitsraad Richter paa Liselund ved Slagelse. Det bortforpagtende Areal indeholder omtrent 600 Tdr. Land, og med Eiendommen overleveres til Forpagteren 401 Stkr. Køer samt endeel Meieriredskaber m. m. Efter Reqvisition af Directionen for Sparekassen i Naksko- og ifølge passeret Execution og Udlæg, bliver det Sømand Adolp Andrea tilhørende og i Tolderens Stræde heri Byen under Matr. Nr. 56 beliggende Sted med Tilliggende bortsolgt ved 3. offentlige Auctioner, som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagene den 22 November og 6te og 20de December d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov, den 28de October 1847. Hammerich. Nykjøbings Gaard, Huus- og Jord-Eiere saavelsom Andre, der betale kongelige Skatter og Afgifter, indkaldes herved at indlevere deres Skatteqvitteringsbøger paa mit Contoir Fredagen den 5te Novbr. d. A., fra Formiddagen Kl. 9 til Eftermiddagen Kl. 2, under den for Udeblivelse bestemte Mulct af 48 Skill. for hver Skatterne modtages samme Dag, Tid og Sted, og siden hver Søgnedag ved samme Klokkeslet. Møller. Nykjøbing, den 3die Novbr. 1847. Nakskov, Boghandler Giegengack i Martebo, Boghandler Navn i StubbekjøbinAdressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler ThierryPostmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Ryned og Færgeforpagter Ankiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 4de November. No 176.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Repræsentantforeningen for Lollands-Falsters Titts Kjøbstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Det er sagt heri Stiftstidenden engang i Vinter af en Vælger, der med megen Omsigt og Dygtighed behandlede flere af vore Forhold i en Artikel angaaende Valgene i Lollands-Falsters Stift, det er sagt af ham: "at manikke skal kimse med Nakken ad vore Kjøbstæder og mene, at det saa omtrent er ligegyldigt med disse; thi saavisk som et dansk Rige bestaaer, saavist er det ogsaa – og vissere – at det aldrig er sikkret og frelst, førend vi faae intelligente og blomstrende Kjøbstæder. Vi føle os fuldkommen overbeviste om denne Paastands Sandhed, og det har gjort vort Hjerte godt at see den udtalt saa smukt og aabent. Jngen kan tvivle om den Styrke, som store og blomstrende Kjøbstæder skjænke et Land, baade i physisk og intellectuel Henseende. Deres uhyre Betydning for det hele Samfundsliv er saa afgjort og ligger saa aabenlyst for Dagen, at det ikke kan være tilladt at tvivle derom. Hvoraf kan det da komme, at Kjøbstædernes Forhold, i vor paa Betragtninger saa rige Tid, saa ganske har ligget udenfor al Betragtning? Hvoraf kan det da komme, at medens man har havt allermeest travlt med i Danmark at skabe en kraftig og oplyst Middelstand, har man ladet Kjøbstæderne næsten ganske udenfor Bevægelsen? Forsmaaer man da vore danske Kjøbstæder, Vil man overlade dem til alle deres Lidenskaber og Fordomme, for at underminere dem, for siden at fælde dem som man fælder et ormstukkent Træ, Hvad man nu end vil, eller selv om man vil slet ingen Ting, saa er der begaaet en Feil, en utilgivelig Forglemmelse, en uhyre stor Feil, hvoraf man maaskee selv vil høste Frugterne. Man burde fra først af have gjort Borgerne det forstaaeligt, hvor nøie deres og Landalmuens Tarv er knyttet til og forenet med hinanden. Jstedetfor har man tiet reent stille, suurmulet, og kun rør, ved dem engang imellem for at give dem et Spark eller sende dem en Rap. Derved er Borgeren kommen til med Misundelse, Misnøie og Mistillid, at see de folkelige Bestræbelser an; hans Hjerte har tildeels vendt sig fra Landbobefolkningen, og Grunden til alle sine Lidelser, og alle sine Savn søger han, i sin Forladthed, i sit Hjertes Forbittrelse og i sin Aands Forblindelse, hos den Nu har man i den sidste Tid villet begynde at rette Feilen; man drikker en Skaal for Enighed mellem Borger og Bonde, man opfordrer dem til at kæmpe Ryg mod Ryg for hinanden; men vil man have Enighed og Fællesskab imellem dem, da maa Sagen gribes anderledes an Man maa fremfor Alt med Alvor, Kraft og Dygtighed tage fat paa deres Anliggender, og vise, at de ligge os paa Hjerte. Uden det hjælper ingen Skaaltaler; thi Jngen kan fortænke Borgeren i, at han fordrer Gierning istedetfor Ord. Gjør man det, viser man, hvormeget Kjøbstædernes Velvære, Ære, Glands og Storhed ligger og paa Hjerte, da kommer Borgeren nok, da vil han snart ei alene slutte sig til den folkelige Bevægelse, men han vil stille sig i Spidsen for den, arbeide for den med Jver og Kjærlighed; thi han har en historisk Betydning i vort Fædreland i Alt hvad der var folkeligt og skjønt at hævde og bevare, der maa kalde og opildne ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Med Hensyn til dette Stridspunct giver Overrettens Dom Christensen fuldkommen Medhold, og siger ganske kort: "Da det er det classenske Fideicommis, der er i Besiddelse af den Deel af Eiendomsretten, eller i al Fald Nyttes= og Brugsretten af det af General Classens Bøndergods, hvorom her er Spørgsmaal, vil det ikke kunne formenes Citanterne, efterat Executorerne, der havde fungeret fra Aaret 1792, i Foraaret 1804 ere fratraadte at indtale denne dem formeentlig tilkommende Ret hos den indstævnte Direction, der som Bestyrer af det classenske Fideicommis maa betragtes som Repræsentant for dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Jndenlandske Efterretninger. Den gamle, fortjente, for Christendommen nidkjære ogsaa i andre Retninger, f. Ex. i sine rastløse Bestræbelser for Træplantnings Udbredelse i Jylland, virksomme Consistorialraad Bjerregaard, om hvem man med Sandhed kan sige, at han bærer sin Alderdoms Kron med Ynglingens Fyrrighed, har efter at have udgivet mangfoldige mindre Skrifter i forskjellige til Religion og Sædelighed hørende Materier, for kort siden udgivet et mærkeligt Skrift, hvori det først med overraskende Klarhed vises, at en prophetisk Spaadom i Dan. 7–26, paa en enkelt endnu uopfyldt Begivenhed nær, kan ansees for at være gaaet i Opfyldelse i vore Dage. Det vises, at Spaadommen med Føie kan anvendes paa Napoleon, som den sidste store Verdenserobrer og Despot, hvorefter man ifølge denne og andre prophetiske Spaadomme, saavelsom navnlig efter hele Christendommens Aand og Tendents, engang i Eftertiden skulde kunne vente en evig Fred, en europæisk Universalstat, Christendommens Udbredelse til alle Jordens Folkefærd og endelig en hidtil ukjendt Menneskehedens Sædeligheds og Lyksaligheds Tilstand. Hvad de især udmærker og characteriserer dette Skrift, er den umiddelbare inderlige, faste, urokkelige Tro paa de hellige Skrifters guddommelige Sandhed, den levende Overbeviisning om, at Christendommens Aand og Forsættelser efterhaanden maae fuldkommen gjennemtrænge og opfyldes over den hele Jord. Det er naturligt, at Skriftet især maa overbevise dem, som befinde sig paa samme christelige Standpunct; men ogsaa Andre maa det tiltale ved sin klare og grundige Fremstilling, ved det mærkværdig levende Foredrag, ved Forfatterens store og udbredte historiske Læsning, der sætter ham istand til, allevegnefra at hente Argumenter, allevegnefra at hente Data til at bevise sine Paastande, til at give et klart og tydeligt Billede af de skildrede Forhold og Tilstande. (Nyt Aftbl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Af dette religius-moralsk politiske Skrift, der sælges (heri Nykjøbing i Mackeprangs Boglade) hæftet, 508 Sider stort, til den høist billige Priis 1 Rbd., har Forfatteren, for at bringe samme til desto Fleres Kundskab, gratis uddeelt henimod 300 Exemplarer, for en stor Deel tilSognebibliotheker, og blandt disse 50 til de slesvigske Nykjøbing, den 4de Novbr. En Reisende har tilstillet os følgende Anke over en uhørt Tildragelse ved Gaabense, til hvis Meddelelse vi kun have have at føie det indstændige Ønske til Generalpostdirectionen, at denne Sag paa det Strængeste uopholdelig maa blive undersøgt og Foranstaltning truffen til for Fremtiden af sikkre Postgangen for Forstyrrelser af en saa forargelig Oprindelse: "Da Personposten den 1ste Novbr. ankom til Gaabense for at overføres til Sjælland, indtraf den forhen uhørte Tildragelse, at samtlige 4 Færgekarle nægtede at ville overføre Posten, uden nogen skjellig Grund. Saavel Posterpediteuren som Conducteuren vare flere Gange hos dem, og betydede Færgefolkene det Ansvar, de paa droge dem, men de vare ikke at bevæge til at overføre hverken Post eller Reisende. Først efter 3/4 Times Forløb, da Postexpediteuren og Conducteuren 3die Gang gik til deres Boliger og befalede dem i Kongens og Generalpostdirectionens Navn, lode de dem med Nød bevæge til at gaa fra deres Hjem til Færgebroen, for at forrette deres Tjeneste. Paa Færgebroen var jeg Vidne til, at Færgebestyreren spurgte Færgefolkene, om de ogsaa vilde nægte at overfore Reisende, hvis der ankom nogle, hvortil den Ene svarede: "det vil komme an paa, om de ville bede os skikkelig derom, saa ville vi. Denne Person kaldte sig Hans Hansen. Man vil vente, at vedkommende Øvrighed og den kgl. Generalpostdirection ville vide at faae en saadan Opsætsighed alvorlig afstraffet, og sørge for Forebyggelse af Sligt ved et Færgested for Fremtiden. Der maatte vel kunne gives saadanne Anordninger, at overhørige Tjenestefolk ved Færgesteder kunde betages Lysten til selvraadigen at bestemme, hvad de ville udføre i Færgevæsenets Tjeneste. Det kan lidet nytte Reisende, at Folkene først skulle sagsøges ved Domstolene, som ofte ere flere Mile fraværende, for at straffes, da et saadant Ophold vilde standse alle Transporter, og dog er dette det eneste Middel, der for Tiden er forhaanden for Færgebestyreren for at tiltvinge sig Lydighed."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
J Mandags Aftes og Nat fra Kl. 8 til Kl. 4 har man fra flere Steder her paa Falster i nordvestlig Retning iagttaget en meget stærk fjern Jldebrand, der, som vi af Reisende erfare, ligeledes er seet i Vordingborg og Nestved, fra sidste Sted endnu i det Fjerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-04
Kjøbenhavns Borscours den 2den November. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 1/2 a 1971 28. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/4 a 48 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 103 1/2 a 104 68, 3 pCt. engelsk danske dito 81 a 81 1/2 Pd. St. 14 B. Nationalbank=Actier 170 a 17102. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 65 1/2 a 66 Species.