Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-26
London, den 9de December. Efterat de af Ministren forlangte 18 Millioner inden faa Dage vare subskriberede ved Banken, aabnede han i Forgaars i Underhuset sin Budget, beregnede det tilkommende Aars Udgifter, (foruden Nationalgieldens Renter) til 27 Millioner 647000 Pund Sterling (140 Millioner Rdlr.) og saae sig efter en med megen Omstændelighed forbunden Beregning i den sørgelige Nødvendighed at forøge Nationens aarlige Afgifter ved ny Paalæg to Millioner, 132000 Pund (11 Millioner Rdlr.) Dette, sagde Ministeren, var hans sørgeligste Pligt. Han følte det tunge og trykkende deri, og denne Følelse vilde vel være almeen i Parlamentet. Engellands Afgifter var allerede saa store, at deres Forhøyelse meget haardt maatte ramme de arbeidende Classer; men jo ivrigere man attraaede Fred, jo mere maatte man gribe sig an. Nu var Øieblikket, at vise Europa, at man, hvad det end skulde koste, vilde hænde Nationens Ære at vort Mod endnu ikke var svækket, at vore Hielpekilder ikke vare tømte. Ved de ny Afgifter havde han især søgt, at skaane den fattigere Classe. Midlertid var han meget langt fra at holde dem for lette. Maaskee vare de lettere, end Publikum under disse Omstændigheder kunde vente; men naar man overveiede deres Anvendelse, vare de virkelig lette (?) Overalt var vel ikke let en Han an Afgift at finde, der ei havde Vanskeligheder. hen. og da at forhøye Accisen paa Thee, Caffee Auctioner, Malerstene, Brændeviin, og Rom, og især paa Brændeviinsindførselen i Skotland, at forhøye Col den paa Sukker, Svovel, Hamp, Stangjern, alle med 5 Procent paalagte Vare, og Peber, samt at forhøye de faste Paalæg paa Heste, Hunde, Tienestefolk, og Vinduer, paa Huse, Qvitteringer, Postafgifter, og Transnolin. port gjennem de indenlandske Canaler. til Landets Udgifter tilføyede han, vare under Parlamentets Adskillelse meget tilvoxede, og det ved de Under Ministrene havde uundgiængelig maattet give støttelser. bestandig, og tapper Bundsforvandt, Keise den troe, til Europas Sikkerhed, og Uafhængighed. De ge. Ministre vidste vel, at de heri vare gangne for De havde fundet sig mellem to Klipper. De hav maattet afhielpe Keiserens Trang, og tillige hindre andelen ved Formodning om store Pengeremisser til land skulde faae et Stød. De havde altsaa før Keiseren en Sum paa 1200000 Pund, da hvert Forhold vilde have meget forhalet Haabet til Fredens Tilbagebringelse i Europa. Fandt Parlamentet dette tilstrækkeligt til Ministrenes Retfærdiggjørelse, vilde han for sig og sine Colleger bede om fremdeles Tillid da han umuelig kunde nøye specificere den Summa, han maaskee endnu kom til at forstrække Keiseren. Han troede, hvis Parlamentet billigede, det Keiseren giorde Forskud, end videre at maatte bede det om, at forsyne ham med Midler til at forfølge en for Europa saa gavnlig Politik. Naar Parlamentet bevilgede ham en Creet paa 3 Millioner, troede han dermed endnu at kunde giøre betydelige Forskud til Armeernes Nytte. Hvad man, hidtilgalt havde forskudt Keiseren, var en hellig Gield, hvorfor Keiserens Credit stod inde. Han sluttede nu med at forlange Laanet, paa de 18 Millioner bevilget. sk. Hud, ved Gren talte imod ham med megen Kraft, forsholdt ham de falske Beregninger, han selv maatte tilstaae, og ønskede, at Parlamentet engang vilde sætte en Dægtning for Ministrens Ødselhed, der ellers uundgiængelig vilde drage Undergang efter sig. udle nidnisons nye Endnu hæftigere talte For, og saade, naar Ministren uden Parlamentet kunde bortgive Millioner, kunde man ligesaagodt strax afskaffe Parlamentet, og gjøre Ministeren til Dictator. Det rigeste Land maatte gaae til Grunde, naar en saadan ødsel Finantsminister var i sendt Spidsen for Skatkammeret. Havde Ministeren Tid, Keiseren benævnte Summa i September da Parlamentet snart skulde samles, eller alleret fortiente, han for en saa constitutionsstridig Hand hele melig at anklages. Keiserens Troeskab, Mod, Caracter forbinder al Agtelse; men ved slige Forhandlinger maatte man see paa Tilbagebetalingens fremfor alting. Vor Nationalgield er nu voxe Millioner Pund Sterling (2 Milliarder 2. Stedse har jeg anseet den nærværende Krig den saaledes optaarnedes, for uretfærdig, og endelig kerlig ogsaa Holder Ministeren – KutForer, Caps Erobring for en Erstatning, misunder jeg ham hverken hans Menneskefølelse eller hans Dømme trække som me stod paa at an at aar ad oc und gigede. Jkke desmindre blev alle Beslutninge Flæses Men da de Dagen derpaa anden Gang skulde fremstod atter For: Jeg har nu, saade han sige om Peslutningerne; derimod ønsker jeg at giøre set opmærksomt paa den Fornedrelse det har lidt og 420000 Pund. der uden dets Samtykke, ere bevilgede Keiseren. Det er ligefrem et Constitutionsbrud, og syns nes blot skeet for at vise, at Ministrene for Fremtiden vil ansees sig for Herrer over den offentlige Casse. – Var Ministrene ed Omstændigheder blevne tvungne at give Keiseren Penge, og havde anmeldt dette strax ved Parlamentets Aabning, da vilde Huset upartisk have undersøgt Sagens Mewirde tre sidste Maaneder af forrige Session bleve den adskillige Gange spurgte, om de havde dette i Sinde, og deres Taushed tilkiendegavde ikke havde det men nu havder de ikke blot givet Keiserem disse Penge, medens Huset ikke sadamen medens det sad Nu underretter Ministren os derom, men først, naar disse Penge skulle skaffes igien, 1 Men Pengenerselv har han deels tagen den ham tilstaaeds Credit, deels af de Penge i den var bevilgede til overordentlige Udgifter, saaat altsaa andre vare blevne ubetalte, og vilde altsaa Huset nu ikke betale, maatte en Deel af den offentlige Tieneste stanen tilbage, Vist, nok har Huset givet saavidt efter at tilstaae Ministeren den Credit, men kun forden bestemt Summa, men derved have han ingen Ret faaet til at bevilge Subsidier, For erklærede derfor at han i Dag vilde sætte sig mod hvert Pengeforslag 3 og hvis det lykkedes ham, med første andrage at Ministøven havde gjort sig skyldig i høy Forbrydelse og Overtrædelse af sine Pligter. Lykkedes det mig ikke i Dag at tilbagedrive dette Forslag, vil jeg opsætte Sagen, overtydet, at jeggintet udretter. Dog haaber jeg, at Folket da vil antage sig Sagen, og ikke med Magt, man ved sin Stemmes Kraft tvinger Underhuset, at haandhæve sine Rettigheder. Grey understøttede kraftigen, sine Ven; men Ministren seirede, som sædvanlig, og det med en Overmagt af 100 Stemmer. nomgionod Botzen den 6te December En Coureer bragte hos den glædelige Seiersbudskab, hvilket ogsaanstrax efter er blevet bekræftet ved private Breve fra tilsorladelige Hænder, at den graahærdede Helt Feldmarschal von Wurmser den 1ste, 2den og 3die dennes harn giort Ud faldes fra Mantua med saa megen Lykke, at han erobrede 40 Skibe beladne med Levnetsmidler og Munition, 300 Sviin, og 300 Oxer frande Franske, tillige indtog den faste Stad Lagnastor ved Erschflodem Antallet, paa de Fangne, Saarede og Døderved denne Leilighed, som tillige de erobrede Kanoner for endnunikkenbekiendt. 101 106 adkomne 30000 og JonneModnu pund Nring auch, oglig og honin Bastig- og Inspruckaden 27de December. FeldtmarschalWurensens lykkelige Udfald, hvorved han provianterede Fæstningen Mantia paa 3 til 4 Maaneder, bekræfter sig fra alle Sider, 10 De Keiserlige staae, 15000 Mand stærkt Padna, og 10000 Mand i Vicenzarom achan nat 10806 80 Hin Naade 100 Frankfurt, den 17de December. Man veed snu sikker, at hverken Fæstningen Køhl, eller Hünningens Broeskandseere indtagne af de Keiserlige. De Franske forsvare begge Punkter standhaftigen, Kampen, ved Kehl kosten munaft paa begge (?) Sider 9000 Mand, De Franske, som dækkes af deres store bag ved staaende Hæve, giøre hidsige Udfald. Det hæftigste var den 11te, hvorved Moreauscommanderede selv. Efter en blodig Fægtming havde Franske paa ny trukket sig tilbage til Kehl, og sterrigerne fortsætte Beleiringen. Fra Rastadt mældermans Kehl var sit Fald nær, da Communicationen mellom Kehl og Strasborg var hæmmet, deels ved Jis gangen 70 og deels Bombardementet. 100 og 10 androge oven gaf de hvast ovedagby- og 1 Mayland, den 6te December: Buonaparteer her endnu. Daglig ankomme her ny Tropper, og gaae, efteret kort Ophold, strax til Armeen. Fra Genua erfare vi, at den spanske Minister har Efterretning om den franske spanske Eskadres Ankomst i Livorno, med den ho om 100 Landingstropper. sion Tyrolens Grændse, den 7de December. Efterretningerne fra Jtalien ere igien yderst verydige, saa intet vist derom kan siges Breve fra Tyrol mælde, at manoved Alahar opkastet Forskandsninger, som for Fremtiden vil forbyde de Franske al Jndtrængen i Tystal, og at i det Hele slige Anstalteenføre trufne, hvorved de i Ryggen skiggende, Landrubehørigviis bleve dækkede Breve fra, Bossano, paastaae derimod, at Østerrigerne dagligdags faae mange Forstærkninger, at Danidorich afgaaer fra Armeen, og Qvosdannowich skal commandere i hans Sted, o. s. v. at Alvinzy udkaster ny Planer til Angreb, alt har slaaedes ved Padna, og igien er rykket frem. Denne Efterretning er, efter Omstændighederne, meget mere sandsynlig, end den fra Tyrol (?) thi det er meget naturligt, at det maae være Østerrigerne meget maatpaaliggende at undsætte Mantua, og at det dertil er aldeles uomalængeligt aar Alvinz, maae tilbagedrive de Franske, bag Berona. . 2016. us nyne 2 a vis ann anne an den ganGangel, den 15de December Endnu gaaer temmelig ordentlig Artillerig og Munitions-Transporter igiennem vore Departementer til Armeerne. Ogsaa ere siden. nogle, Gage, smaae Detaschementer af Cavalleriedepots afgangne til deres Regimenter. den Nr. 5 an, og anRegieringscommissair Boutteville har ladet udgaae en Proclamation, hvori han forsikkrer Balgierne, at de for stedse skulle blive forenede med Republiken, en naade fra Nivi nog Endnu stedse omløber under Navn af Capl-Couppigan, der i forskiellige Forklædninger skal reise om i vore Departementer, Circulairen, hvori Jndvaanerne opfordres at understøtte de Keiserliges Vaaben. hemmede Aalborg, den 17 December, til Udi afvigte Kirkeaar ere i Aalborg Stift copulerede 678 Par, Fødte Drenge 1304. Piger 1132, deriblant 151 Uægte, tilsammen 2436; Døde Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 288, fra 10 til 20 Aar 21, fra 20 til 30 Aar 32, fra 80 til 40 Aar 50, fra 40 til 50 Aar 60, fra 50 til 60 Aar og, fra 60 til 70 Aar 144, fra 70 til 80 Aar 159, fra 80 til 90 Aar 64, fra 90 til 100 Aar 8, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1017, Døde, Qvindekiøn fra 6 til 10 Aar 286, fra 10 til 20 Aar. 2, fra 20 til 30 Aar 27, fra 30 til 40 Aar 56, fra 40 til 50 Aar 47, fra 50 til 60 Aar 70, fra 60 til 70 Aar, 115. fra 70 til 80 Aar 181, fra 80 til 90 Aar 67, fra 90 til 100 Aar 11, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 837, døde af begge Kiøn 1834. Altsaa eres hele Stiftet 582ster fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 32 Par Tvillinger, 73 Børn dødfødte. Jblandt de Døde: J Dronningling Sogn, 1 Pige druknet i en Aar. J Snedsted Sogn, i (druknet i en Leer Pør. J Lendum Sogn, Mand saalen til døde af et Træe. J Hvidberg paa Morsøe, Drengebarnedruknet i en Leergrad. J Hvidberg Sogn pi Thyeholm, 10 Barn som vogtede Giæs, druknet i et Kiær. J Aalborg, i Skole Discipel druknet ved at gaae paa Jis, og 1 Barn druknet i et Kar Vand. J Vester-Assels, 1 gevorben Dragon hængt sig i Dutrup Sogn, 1 Mand knuset til døde under et Læs Tylig: J. Wecilef Sogn, 2 omkomne. J Ugilt, hastig døde Fladstrand, 1 strandet Skipper ligeledes.