JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Politisk Oversigt. ned Om det orientalske Anliggende, som for Øieblikket beskjæftiger næsten alle europæiske Kabinetter, havde sidste Aviser kun medbragt saare saa nye Kjendsgjerninger, men desflere Rygter, af hvilke sidste det allerurimeligste vistnok er det, at Østerrig skulde ville antage Frankerigs Mægling mellem Porten og Ægypten, og at de fire Magter, som først have udstødt Frankerig af deres politiske Forhandlinger, nu skulde atter vilde tage det til Naade. Noget rimeligere er det derimod, at det forholder sig saaledes som det den 17de hed paa Børsen i Paris at nemlig Alexandrien blev blokeret. Fra London skrives fremdeles under 18de, at 39 engelske Vice- og Contreadmiraler, som stode paa halv Gage, pludselig ere blevne satte i Disponibilitet, ligesom der fra Frankerig meldes, at Rustningerne vedvare i de franske Havne. Heraf slutter Man sig nu til en Krig og i saa Henseende anføres i de franske Blade Antallet af de i og ved Middelhavet værende Stridskræfter, hvilke beløbe sig til: Engellands 17 Linieskibe, nogle Fregatter og Corvetter, 6 Brigger og i Dampskibe, Frankerigs 15 Linieskibe, 9 Fregatter og 12 Corvetter, Brigger og Dampskibe, den tyrkisk ægyptiske Flaades 68 Seilere, hvoraf over 30 Linieskibe og Fregatter, og endelig 40 russiske Seilere, hvoraf 9 Linieskibe og 8 Fregatter, en Totalmasse altsaa af 56 Linieskibe, 60 Fregatter samt over 100 Corvetter og bevæbnede Dampskibe med henved 10,000 Kanoner, Endvidere forsikkres, at der i en for Admiral Duperres Afreise afholdt Forsamling af Admiraler er blevet besluttet, at den franske Flaade skulde undgaae at angribe den forenede russisk engelske, men derimod gaae lige løs paa den russiske. Jmidlertid er Guizot atter afreist til sin Gesandtskabspost i London og har - efter Forlydende - medbragt en diplomatisk Note, hvori Frankerig protesterer mod Traktaten af 15 Juli. Men at Rusland i det Mindste har vundet noget Terrain ved sin Gesandt, Hr. v. Brunows Underhandlinger ved det brittiske Hof, dette bevises tydeligt af en særdeles naadig Skrivelse fra Keiseren af Rusland til denne Diplomat samt dennes Benaadelse med den hvide Ørns Orden. J Engelland viser Folkemængden sig utilfreds med den saakaldte engelskerussiske Alliance og der er, som tidligere meldt, indløbet Protester imod den fra Glasgow, Liverpool, Newcastle, men især fra Birmingham, hvor det bekjendte Parlaments medlem, Hr. Attwood, under Jubelraab af 25,000 Tilhørere, over hvis Hoveder Frankerigs, Engellands og Cirkassiens Bannere flagrede, udviklede det Fordærvelige i Lord Palmerstons nyeste Politik. Heller ikke maaMan oversee den Omstændighed, at den belgiske Kon Leopold, der er bekjendt som en duelig Diplomat og er beslægtet saavel med det engelske som med det franske Kongehuus, for Tiden opholder sig ved Dronning Victorias Hof, hvor han vist ikke undlader at bruge sine diplomatiske Anlæg og sin faste Charakteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Frankerig. Under de ovenomtalte Omstændigheder, er det sørgeligt, at Legitimisterne atter begynde at stifte Uroligheder i de vestlige Departementer og at der er forefaldet flere Fægtninger mellem dem og Gens'darmerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J en anden Provinds, hvor Frankerig i Krigstilfælde og saa kunde have Adskilligt at befrygte, i Algier nemlig, har Regjeringen nok tiltænkt den berømte General Lamoriciere en omfattende og vigtig Commando.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Hertuginden af Nemours er i velsignede Omstændigbeder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Kongen har paa et Dampskib begivet sig til Boulogne, hvor han skal være bleven modtaget med Enthusiasme af Linietropperne og Nationalgaden, over hvilke han holdt Revue 1/2 Time efter sin Landing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Tydskland. J det hamborgske Senat er den 20de. bleven fremlagt og antaget den d. 8 Juli i Kjøbenhavn med Danmark afsluttede Traktat angaaende de holsteenske Transitforhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Spanien. Det nye Ministerium bestaaer af følgende Personer: Valentin Ferraz Præsident og Krigs-, Ons Udenrigs-, Cabelle Jndenrigs-, Sivela Justits-, JoseFerras Finants- og Sermero (Armero,) Søminister. Engellænderne have begyndt at rømme Passages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Rusland. Keiseren og Tronfølgeren ere afreiste tilNowgorod, hvorfra de ville begive sig til Kiew og Moskau, og derfra til Slottet Fischbach i Schlesien, hvor Keiserinden opholder sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Fædrelandet. Tildragelser. J Kiel. Corr, findes Følgende fra Slesvig den 17 August: "Jgaar hændtes her et beklagelsesværdigt Tilfælde da Fakkeltoget bragtes Kongen. En Kanon sprang, og Borgermester Claudius fra Eckernforde blev dødelig saaret af et af Stykkerne, der foer til alle Sider. Flere Læger ilede strax til, men erklærede, at alt Haab var ude. Ogsaa Kongen traadte til den Saarede og udtalte i hjertelige Ord Sin Beklagelse. - Paafaldende er det imidlertid, at, da den Forulykkede stod flere hundrede Skridt fra Kanonen, ingen af de nærmere Staaende blev beskadiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Aarh. Avis indeholder følgende Beretning om et Mord, som synes at have fundet Sted der i Byen. En Matros, der forleden i et lystigt Kneipe-Selskab havde indladt sig i Slagsmaal med flere Kammerader, havde siden den Dag været savnet. For nylig, 8 Dage efter hans Ne Forsvinden, er hans Liig fundet der i Aaen, med en betydelig Qvæstelse i Hovedet. Liget er blevet obduceret og de fornødne Undersøgelser, hvortil denne Begivenhed giver. Anledning, indledte
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J Slagelse Avis læses, at en Arrestant i forrige Uge har hængt sig i Arresten i Sorø.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Jfølge Aalb. A. har den sidste Orkan i Thisted Egnen anrettet megen Skade. Paa Thisted Mark var en Lade omblæst og vest for Thisted skulle ikke mindre end henved 30 Huuslængder være omstyrtede. Meest Skade berettes Stormen at have anrettet i Vestervig Sogn. En anden sørgelig Ulykke var passeret i Egnens Nærhed, idet et Skib, som sagdes at komme fra Klitmøller og være bestemt til Thisted, er kuldseilet ved Aggerkanal. Ulykkeligviis er Mandskabet, der bestod af 4 a 5 Mand, omkommet i Bølgerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Jyllandsp. fortæller, at der i forrige Uge fandtes. en velklædt Person hængende i et Træ i Marselisborg Skov tæt ved Landeveien, der fører fra Aarhuus til Hadsherred. Nogle fattige Folk bleve først Liget vaer, dog gik det her, som almindeligt, de turde ei nedskjære det, forinden saadant var anmeldt i nærmeste Huus. Da dette var skeet, ilede Man med denne Forretning, men den Afsjælede, som dog kun i kort Tid havde hængt, var ei at kalde tilbage til Livet. Kort efter blev nu Liget besigtiget af Distriktslægen og Stedets Herredsfoged, dog uden at Man kunde komme paa Spor efter hvo Personen var. Liget blev nu opbevaret i en Ladebygning, tæt ved Landeveien; men Natten efter ankom et Par Mandfolk med en Vogn, som afhentede det, uden at de Vedkommende vilde give sig tilkjende, saa Man endnu der i Egnen er uvidende om Navnet paa den Hedengangne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J samme Blad klages ogsaa over de mange senere Tyverier og Jndbrud i Jylland. For nylig skal der saaledes fra Blegen paa Hovedgaarden Bidstrup være bortstiaalet Linned for henved 500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Blandinger. Paa det asiatiske Compagnies Generalforsamling den 20 ds. vedtoges, at Bestyrelsen skal vedblive at fungere til April Maaned næste Aar, da paa en Generalforsamling den endelige Realisation skal foretages. Ligeledes bestemtes, at der til 11 Decbr. Termin skal udbetales 100 Rbd. paa hver Actie og Resten (36 a 36 1/2 i Løbet af Aaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Loll. Falsters Stiftst, vil vide, at Hs. Maj. Kongen ikke ventes tilbage til Kjøbenhavn for i October, da Han agter at høitideligholde sin Fødselsdag paa Augustenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J samme Avis hedder det: "Man taler nu meget om adskillige væsentlige Forandringer i Armeen, som Resultatet af Militaircommissionens Forhandlinger i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Da der imidlertid endnu kun circulere funderede Rygter, troe vi ikke at burde meddele Noget derom endnu, kun saameget bør ansees som afgjort, at Officererne ville faae et ikke ubetydeligt Tillæg i Gagen, og at Armeen, vil blive inddeelt i Brigader istedetfor Regimenter."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Jfølge Aarh. Avis skal Hr. Orla Lehmann ville reise til Nordamerika, for ikke mere at komme tilbage. ( Samme Blad melder, at Geheimeconferentsraad Rothe er død i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Det italienske Operaselskab, som i Sommer har givet Forestillinger i Hamborg, har erholdt allernaadigst Tilladelse til i 3 af Saisonsmaanederne at give 2 a 3 Forestillinger ugentligen paa Vesterbroes nye Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Det Hofmannske Beriderselskab giver for Tiden Forestillinger i Thisted. ge
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Odense. Red. har fra høiagtet Haand modtaget Følgende: "Naar Randers Avisens kjøbenhavnske Correspondent siger:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
At Biskop Møller paa Lolland har formedelst AlderdomsSvaghed besluttet inden kort Tid at resignere, er formodentlig Mere end et tomt Rygte." saa er det ikke let at gjette, hvorfra han har en slig Formodning. Biskoppens nærmeste Bekjendter vide ikke Ro get om en saadan Beslutning, som sikkert høilig vilde bedrøve Stiftets Præster. Hvad Alderdoms Svaghed angaaer, mærkes, Gud være lovet, endnu saalidet dertil, at hans Helbred tvertimod nu tilsyneladende er bedre end for nogle Aar siden. At dette er rigtigt, bevises saavel af hans flittige Visitatsreiser, som af hans bestandig fortsatte videnskabelige Arbeider, iblandt hvilke Commentarer til Pauli Breve i denne Tid beskjæftige ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg ankom hertil igaar Eftermiddags Kl. 5 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Væddeløbene paa Odense Bane 1840.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
(Første Dag, den 24 August.) Dommer: Hr. Ritmester Nobel v. Nørager. Sweepstakes for 2-aarige Halvblodsheste, fødte paa Continenten, 2000 Alen, 30 Spec. Jndsats, 1 ft. 7 Underskrifter. Af Committeen blev tilføiet 200 Rbd. r. S. for 1ste Hest og 100 Rbd. for 2den 1ste Præmie vandt Hr. O. Petersens sorte Hingst Sir David, (i 1 Min. 22 Sec.) 2den Fischers Furhingst Whitenose. 2. Løb for 32, 4 og Saarige Heste, tilhørende Landmænd af Bondestanden. 2000 Alen. Heats. 1ste Præmie (100 Rbd. r. S) vandt Gaardmd. Jørg. Andersen. Ullerup (1ste Heats i 1 M. 45 Sec., 2det i 1 M. 47 Sec. 2den ). Møller Jacobsen, RødeMølle. 3die – (20 ) Huusmand Peter Petersen. Gjestelev. 3. Løb for Zaarige Heste Fuldblod udelukket, 3000 Al. 1ste Præmie (400 Rbd. r. S.) vandt Hertugen af Augustenborgs røde Hoppe lille Marie (i 2. Min. 15 Sec.)(ico -) Hofjægermester F. v. Re 2den ventlows røde Hingst Coronation. 4. Løb for Heste af enhver Alder. Fuldblod udelukket. 5000 Alen. 1ste Præmie (500 Rbd. r. S.) vandt Hertugen af Augustenborgs røde Hoppe lille Marie (i 1. Min. 12 Sec. c) Hofjægermester F. v. Re 2den ventlows røde Hingst Coronation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Skibs= og Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn den 21 Aug. J disse Dage er Raps solgt i Partier til 11 Rbd. 8 s. pr. Td. Ny Rug har idag været paa Torvet, og man har forlangt 5 Rbd. pr. Td.; Hvede er bleven solgt til 10 Rbd.; men det er at vente, at det smukke Veir, vi i disse Dage have, vil faae Jndflydelse paa Kornpriserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 22 Aug., J. Gunnersen af og fra Tvedestrand, Skonnerten Juno med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Udgaaede: den 22 Aug., J. Topp af Odense, til Kjøbenhavn, Jagten Emanuel med Smør og Stykgods; C. F. Nielsen, af Odense, til Lybek, Jagten Lykkens Prøve med Brændeviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Kjøbenhavns Torvepriser den 22 August 1840, Hvede.. 8 Rd. 80 s. a 10 R. 40, Ærter. R. - s. R. - s. Rug. 4 Rd. 72 s. -5 Rd. 108, Flesk, røg. . 2 R. 32 s. -2. 61s. Byg, 2rad. 4 Rd. 20 s. -4 Rd. 36 s. Dito, grøns. 1. 68 s. -1 R. 88s. Byg, Grad. 3 Rd. 88 s. - Rd. 21. Smør, Pd. 1 Mk. 2 s. - Mk. Hs. Havre. Rd. 16 s. - 4 Rd. 10 s. Æg, Snees. 1 Mk. 6 s. - Mk. 2 s. Sjællandsk Smør, Fjerding 13 Rd. - Mk. s. a 1 Rd. 1 Mk. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Kjøbenhavns Børs-Cours den 21 August 1840. Hamb. 2 M. - F. S. 197. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 200 Oblig. 104 a 104 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100. og Søn af 1828. Ila IO. S. Sr. 181 1/2 a 185 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 4 pCt. Kongel Obligationer. 1834. 101 a 101 1/2 i r. S. (u. Rente) 98 1/2 a 99 R. Sedl. 4 pCt. dito 101 a 101 1/2 i Bco. Nationb. Obl. (af Laans Febr. 3 pCt. eng. Laan 75 1/275 1/2 L. S. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Bank-Actier 85 a 8 r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J de første Dage af denne Maaned conciperede jeg for samtlige Haandværkslang her i Odense et Andragende til Stænderne imod en Ophævelse eller Omdannelse af Laugsvæsenet. Andragendet selv indeholdt dets Foranledning. J en foreløbig Forsamling af samtlige Oldermænd, 19 i Tallet, blev Planen dertil debatteret. Nogle meente, at de ogsaa deri maatte gaae løs paa Landsbyhaandværkerne, som gik dem lige i Flanken og havde taget Arbeide ved Gjenopbyggelsen af de i den tæt herved beliggende LandsbyEiby afbrændte Gaarde; Andre meente, at man og borde omtale Udførselen af Huder og Skind o. s. v.; men Resultatet blev dog, at man i dette Andragende skulde kun holde sig til dets Foranledning. Jeg tilbød at forfatte et Udkast og forelægge dette i en følgende Forsamling. Det skeete. En Deel af Udkastet, dets Slutningsstykke, bifaldt man ikke, og ihvorvel det var ved denne Deel af Andragendet, at det kom til i Hovedsagen nogenlunde at harmonere med min egen Anskuelse, slettede jeg saaledes dog denne Deel ud og forandrede Lidt i det Øvrige derefter. Da dette var skeet, bifaldt man Udkastet. Afskrifter deraf bleve meddeelte, for at oplæses i særskilte Forsamlinger af hvert enkelt Lang. Derefter blev Andragendet paa det dertil bestemte Sted underskrevet af samtlige Oldermænd, og i det Hele af omtrent 280 Laugsmestere. Efter Aftale skulde det den næste Løverdag afsendes til Stænderne og et af Oldermændene alene underskrevet Dupplicat med en Ansøgning sendes til Kongen. Men om Fredagen kom 2 af Oldermændene til mig og sagde, at da de havde hørt at det Steenfeldtske Forslag var blevet forkastet af Stænderne, saa vare de med de øvrige Oldermænd blevne betænkte paa, ikke at indgive Andragendet. Jeg havde just Stændertidenderne for mig og kunde ikke andet end tiltræde deres Mening. Men et Par Dage efter erfarede jeg, at det hængte heel anderledes sammen med deres Motiver: at de havde forkastet det underskrevne, af mig forfattede Andragende, og ladet skrive et andet, som skulde sendes til Cancelliet. Det var min Mening, at i et saadant Andragende, ligesom i andre til Stænderne indgivne Petitioner, maatte Grundene kun kort angives; kun Saadant anføres, som ikke vel lod sig modsige, det let omtvistelige derimod udelades. Ved mange Underskrifter at vise hvor almindelig den yttrede Anskuelse var, dette maatte, saa meente jeg, være det Meste, og de senere erfarede bemærkninger af den kongelige Commissarius, i Anledning af det Steenfeldtske Forslag, have og viist, at jeg ikke deri tog Feil, da Commissarius anfører, at Regjeringen selv igjennem et Aarhundrede havde været stemt for Næringsfrihed, men at den kun nødig havde villet bryde med de hos de Næ Her er ringsdrivende forefundne modsatte Anskuelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
til et større Publikums Bedømmelse det af mig forfattede Andragende. Det smælder ikke, men det kan læses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Til Stænderforsamlingen i Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Ligesom det er kommet os til Kundskab, at der i Kjøbenhavn, med Kongelig allernaadigst Sanction, iværksættes en Undersøgelse, om og hvorvidt en Omdannelse af eller Forandringer ved Laugsvæsenet og den bestaaende Næringsordning maatte være tilraadelig, saaledes have vi og erfaret, at der ved de forsamlede Stænder er kommet et Forslag under Forhandling om en Revision af den bestaaende Næringslovgivning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Hvad der lader sig sige baade for og imod Laugsvæsenet, baade for og imod en almindelig Næringsfrihed, det er saa ofte blevet sagt, at vi ikke derom kunne sige noget Nyt. Vi skulle derfor eiheller indlade os paa at gaae i Detail dermed. Men da der saaledes er Tale om maaskee væsentlige Forandringer ved Forholde, som saameget og saa umiddelbart vedrøre os og vor Levevei, om Nedbrydelse eller Omdannelse af, eller dog om maaskee betydelige Forandringer ved en Bygning, som Aarhundreder have været om at opføre og indrette saaledes som den nu staaer indrettet, som igjennem Tidernes Løb er bleven dannet efter os, efter vor Beqvemmelighed og efter de forskjellige Næringsdrifters Tarv, imedens ogsaa vi, i vor Oplærelse og Uddannelse for Erhvervet, ere blevne belavede paa den, ved en Bygning, som igjennem Aarhundreder har været til Beqvemmelighed for betydelige Næringsklasser, en væsentlig Deel af Landets Befolkning og dog altid meget har tjent til Beskyttelse for det, som disse Næringsklasser regne med til deres Eiendom: for den Adgang til Erhverv nemlig, som de have dannet sig for - saa troe vi Underskrevne at skylde baade os selv og det Almindelige, at udtale det for de forsamlede Stænder som vor paa egen umiddelbare Erfaring og eget opmærksomme Omblik velbegrundede Overbeviisning, at en Ophævelse af Laugsvæsenet, eller en saadan Omdannelse deraf og af den bestaaende, dermed forbundne Næringsordning, som i noget Væsentligt forandrede denne eller hiint, som gav en lettere Adgang til at etablere sig, til for Een at bruge flere Næringsdrifter og til for Nogen at gaae over fra een Næringsdrift til en anden, vilde være til Skade baade for de Næringsdrivende, for selve Næringsdrifterne og for det Almindelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Bekostningerne ved Optagelse i Laug ere nu saa ubetydelige at de aldrig kunne regnes for Nogen, som ellers er i en Forfatning, at han kan tænke at kunne etablere sig, og forsaavidt disse Bekostninger falde til Lauget ere de heller ingenlunde en unyttig Udgift, men ere i deres største Deel til Jndretninger, som ogsaa komme den Jndtrædende til Nytte. Det er i Særdeleshed Betingelsen om Forfærdigelse af Mesterstykke eller Provestykke, som skal forhindre en altfor hyppig, ubesindig Etablering, uden tilstrækkelig Duelighed. Concurrencen er allerede kun altfor stor, bortfaldt Duelighedsprøven, eller blev den gjort mere let, da kan der ikke være Tvivl om, at den vilde blive endnu større og at det navnligen især vilde være Tilfældet, at endnu flere af de fremmede, indvandrende Svende vilde etablere sig her. Og naar det undertiden anføres, at Betingelsen af et Prøvestykke, med det samme den holder de ikke tilstrækkelig Duelige tilbage, bevirker, at Folk, som have Formue og kunde oprette store Værksteder, men have ei dannet sig for Næringsdriften, kunne ikke derved etablere sig, da giver man just Anledning til det Spørgsmaal, om det er bedst at vi have en Mængde Haandværksmestere, som kunne ernære Familie og en Mængde Svende, som ved Flid og Orden kunne haabe at komme i samme Stilling, eller det er bedst at vi, i Stedet for saadanne, havde nogle saa rige Værkseiere og en Mængde fortrykte Arbeidere, som aldrig kunde vente at blive andet, aldrig kunde vente at komme i en uafhængig Stilling og ernære en Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
J en stor Deel af Tydskland bestaaer Laugsvæsenet endnu og det kan ikke feile, hvad og Erfaringen fra Preussen skal bekræfte, at dersom Laugsvæsenet her blev ophævet, da vilde det virke hindrende i vore Haandværksvendes Adgang til Vandring, især til de Lande, hvor Laugsvæsenet endnu bestaaer; ligeledes for fremmede Svendes Adgang til her at reise og søge Arbeide, og begge Dele vilde efter vor Overbeviisning igjen have betydelig skadelige Følger for os og for vor egen Haandværkstands Uddannelse. Odense den 4 August 1840.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Hvad der i Udkastet var tilføiet efter denne Slutning, men blev udstrøget, var dette: Men, idet vi yttre os imod en Ophævelse af Laugsvæsenet og imod en saadan Omdannelse af dette og af den bestaaende Næringsordning, som angreb begge Dele i det Væsentlige, kan det dog ingenlunde være vor Mening, at aldeles Jntet derved til Nytte skulde kunne være at forandre eller anderledes at indrette. Vi erkjende meget mere, at der nok i enkelte Dele, kunde være nogen Forandring derved at ønske. J Tidernes Løb ere Gjenstandene tildeels blevne anderledes og af en anden Sammensætning end de vare da hvert Laug blev anviist sin endnu gieldende Virkekreds. Men derved opstaaer der undertiden en Berøring mellem de forskjellige Professioner, idet undertiden en enkelt Deel til en Ting, ikke maae gjøres af den Professionsklasse, under hvilken Hoveddelen henhører, men man maa lade en saadan Deel gjøre hos en anden Professionskasse - Noget, der ofte kan genere, især i mindre Kjøbstæder, hvor der ikke altid ere flere duelige Mestere at kunne vælge mellem i de tilsvarende Professioner. At der der, hvor en saadan Berøring jevnlig kan finde Sted, blev gjort nogen Forandring saaledes, at ogsaa i saadanne Tilfælde Haandværkeren selv kunde gjøre sine Ting fuldfærdige, maa vi, for blot at nævne et Exempel, ansee at ville være gavnligt. Dog at en saadan Udvidelse af Professionernes Grændser ikke kom til at angaae Ting, som fremkomme ved en Sammenføielse af til forskjellige Professioner henhørende Dele, som hver for sig ere omtrent lige væsentlige, saasom ved Forfærdigelsen af Vogne; eiheller saadanne Arbeider, som hidtil have været deelte mellem flere Professioner. og uden nogen Ubeqvemhed kunne vedblive at være det, som til Exempel Maling paa Meubler eller andet Saadant. Odense den 18 Aug. 1840. R. Knudsen, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
AVERTISSEMENTS. At det har behaget Livets og Dødens Herre, efter 3 Ugers smertelig Sygeleie, ved en stille og rolig Død at bortkalde vores elskede Pleiedatter, Maren Rasmussen, den 21 August, fra det Timelige til det Evige, i sin Alders 5 Aar og 8 Maaneder, er det Sørgens Budskab jeg herved bringer fraværende Slægt og Venner. Paa Faders, Moders og egne Vegne Tarup Gjordemoderhuus den 23 August 1840. L. Petersen. 58408317. 1 1 Al. T X. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Fyens Stifts litterære Selskab, holder sit 3die Qvartals=Møde for indeværende Aar Tirsdagen den 8 Septbr., Kl. 11 om Formiddagen, i Consistoriet ved St. Knuds Kirke i Odense. En Beretning fra Hr. Dr. Paludan=Müller vil blive fremlagt. Afhandlinger til Oplæsning imødesees.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
En Student, som er øvet i at informere og tillige, hvis det forlanges, kan være behjelpelig paa et Contoir, ønsker sig en Huuslærerplads. Billetter mærkede 2 bedes aflagte paa Fyens Stifts Adressecontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Et ungt Menneske med gode Anbefalinger, som flere Aar har været ansat ved Contoirforretninger, ønsker sig anbragt i samme Fag paa en Godsforvalters Contoir. De herpaa Refletterende ville behage paa Adressecontoiret at aflægge en Billet mærket P. C. 17.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-24
Paa Hovedgaarden Søbysøegaard ved Odense kan til 1 Novbr. dette Aar en Avlskarl og en Røgter erholde Tjeneste; men uden gode og troværdige Anbefalinger nytter det ikke at de melde sig.