Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-22
Endnu staaer tilbage at omtale de enkelte imod den egentlige Bearbeidelse gjorte Jndvendinger, for hvilke jeg er Hr. Dr. forbunden, uagtet jeg troer at kunne svare til enhver især. Hvad for det første den af mig givne Fortolkning af Matth. 18, 17, angaaer, troer Hr. Dr. at gjøre nok, naar han henviser mig til de fleste og bedste Fortolkere", men, som dette Argument vistnok vilde gjælde, om jeg havde søgt ved Auctoriteter at begrunde min Forklaring, saaledes vil det uden Tvivl paa dette Sted befindes ugyldigt, da jeg netop har fremsat, og som jeg troer med sømmelig Beskedenhed, min Fortolkning som afvigende fra den sædvanlige, men tillige som den, der forekom mig stemmende deels med Jesu og hans Læres Aand i Almindelighed, deels med Stedets Sammenhæng, og Forbindelse i Særdeleshed, saalænge følgeligen overveiende indvortes Modgrunde ikke gives mig, være det mig tilladt, som protestantisk Theolog, i dette og lignende Tilfælde at afvise Auctoritetsbeviser. Vel beraaber Hr. Dr. sig paa den sædvanlige, af mig ogsaa berørte, Grund, at Jesus ikke kunde tale om sin Kirke, der ikke endnu existerede; men - uden her at ville udføre, hvad jeg ved Stedets Forklaring har antydet, at det synes heel synderligt, at ville indskrænke den gubdommelige Lærers Blik og Tanke til de Øieblikke, han dvællede paa Jorden, da dog hans Sind og Plan omfattede de ufødte Slægter - seer jeg ikke, hvorledes man uden kunstig Fordreielse vil forklare den Kirke, som Jesus vilde bygge paa Klippen (Matth. 16, 18), om ikke ved det Samfund, han i Aanden forudsaa vilde slutte sig til ham. Den haarde Talemaade: "at misbruge Jesu Ord vilde jeg i Hr. Doctorens Sted ikke ved denne Leilighed have brugt. - J Anledning af min Fortolkning af et andet Skriftsted, 1 Cor. 6, 1 s. har Hr. Dr. jevnført 1 Pet. 5, 1 f.; her indeholdes en Formaning til Presbytererne om ufortrøden, uegennyttig Omsorg for Menighederne: men nogen bevisende Kraft imod Forklaringen af hiint første Sted har jeg i disse Ord ikke kunnet finde, saalidt som Hr. Dr. selv har udviklet den. Hr. Doctoren lægger mig endvidere til Last, at jeg har forbigaaet den oprindelige uskyldige Kirkedisciplin, o: den blotte censura morum, som fandt Sted, saalænge Apostlene levede og høist i Kirkens første Sekel, men udartede med selve Christuslæren til Hierarkie, saasnart Christendommen, fik Præster. Men - ikke at tale om, at Hr. Dr. ved at beskrive det første Aarhundredes Disciplin som et blot Opsyn med Sæderne, forudsætter hvad han først skulde bevise - saa er det nægteligen Uret at fordre af den Forfatter, som netop ikke statuerer nogen i Hr. Doctorens Mening uskyldig Disciplin, men formener, paa Grund af Jesu og Pauli Udsagn, at en Udelukkelse af Kirkens Samfund har fra de ældste Tider været i Brug, at han selv skulde beskrive og anprise denne Uskyldighed. - Naar dernæst Hr. Dr. udstræk ter denne Uskyldighedsperiode gjennem det første Aarhundrede, nemlig indtil Kirken fik Præster, og han udtrykkeligen dennerer Præster ved ordentlig beskikkede Lærere," da turde man vel spørge, med hvilken Ret han nægter de Presbyterer Præste navn, om hvis ordentlige Beskikkelse vi læse i Pauli Breve til Timothens og Titus. - Hvorfra iøvrigt Hr. Dr. har villet jeg skulde øse de forlangte Efterretninger om det første Aarhundredes Kirketugt, som og hvorledes han selv er kommen i Besiddelse af dem, er mig en Gaade; thi som bekjendt have vi, maaskee det ubetydelige Brev af Polycarp undtaget, ingen Monumenter fra Kirkens første Seculum; de enkelte Vink derimod, som findes adspredte i de apostoliske Breve, har jeg paa behørige Steder anført. - At jeg ved et enkelt Moment, som just ifølge Planen blev det første, har maattet citere Kirkefædre fra det 3die og 4de Aarhundrede, var fordi jeg ikke hos de ældre fandt classiske Steder (det af Hr. Dr. anførte Sted af Clemens Alexandrinus hører ikke derhen); at jeg derimod, hvor saadanne tilbøde sig, helst har taget dem af de ældste Fædre, Justin, Jrenæus, Tertullian o. F., og, saavidt mueligt, udvikklet og gjort opmærksom paa Disciplinens gradvise Udvikkling og Forandringer i Tidens Løb, vil af et løseligt Overblik tilfulde skjønnes.