JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Med Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Engel eller Engel Catrine Guldberg, Enke efter forhen afdøde Chirurg Meschmitz af Birkerød, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevilliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, til at leg timere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hirschholms Amtstue, den 14de Januar 1835. C. H. Ertz.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof Stadsret i Kiøbenhavn, ere Arvingerne og Creditorerne efter efterskræAfdøde, nemlig: under nordre Grønlands Skifte-Jurisdiction. Baadsmand Hans Larsen, død den 11te October 1833. Matros Peter Rasmus Jensen Klippen, død samme Dato National Matros Peter Frederik Winding, død samme Dato. Pensionist Johannes Jørgensen, død ved Logen Claushavn den 31 December 1833.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Matros Olafur Sigurdsen, død ved Arveprindsens Eyland den 174 April 1834, de tvende sidste efterladende sig Børn, – og under søndre Grønlands Skifte-Jurisdiction: pensioneret Assistent Jmanuel Arøe, død ved Anlægget Rennertal under Julianehaabs District, den 11te Mai 1834, efterladen sig Enke og en Søn, indkaldede, ifølge Placaterne af 3die Juni 1791 og 10de Februar 1792, til, inde den i Loven foreskrevne Tid, at melde sig hos vedkommende Skifteforvalter, nemlig i nordre Grønland Major og Jnspecteur Fasting ved Godhavn, og søndre Grønland Capitain-Lieutenant og Jnspecteur Holbøll ved Godthaab, forat beviisliggjøre deres Fordringer og iagttage deres Tarv under Skiftet. Ve kommendes skriftlige Anmeldelser modtages i det Kongelige grønlandske Handels Contoir her i Staden og besørges derfra, saasnart Leilighed gives, oversendt unSkiftestedet. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de denne Maaned, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret heri Stade saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauen, borg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter Jnteressenterne i Handels firmat M. J. 4 A. Philipsen, navnligen Moses Jacob Philipsen, Freder Wilhelm Philipsen og Christian Arnold Philipsen af Vor Kongelige Redentsstad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Cortoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos den hvad enten saadant Krav hidrører fra Handlinger foretagne i bemeldte Firma eller i deres eget Navn, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 9de Januar 1835.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Hansen. Bentsen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Bevilling for Jnteressenterne i Handelsfirmat M. J. & A. Philipsen til, ved Proclama i Aviserne at indkalde deres Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclud & perpetui silensii, Alle og Enhver, som hos os maatte have Noget at fordre, hvad enten saadant Krav hidrører fra Handlinger foretagne i vore egne Navne, eller under Firmat N. J. 4 A. Philipsen, af hvilket undertegnede M. J. Philipser, alt. Decbr. f. A. er udtraadt, hvorved dets Forretninger uforandret fortsættes af undertegnede F. W. og C. A. Philipsen, til for os at anmelde og bevise deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 19de Januar 1835. M. J. Philipsen. F. W. Philipsen. C. A. Philipsen, boende i Pilestrædet No. 85. boende i Kronprindsensgade No. 35.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Ved Proclama, som vil blive læst ved Artz og Skippinge Herreders Ret og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Sognepræst til Wærslew og Jordløse Menigheder Christian Bedsted, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Artz og Skippinge Herreders Contoir i Callundborg, den 15de Januar 1835. Gude.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Ved Proclama, som vil blive læst inden Artz og Skippinge Herreders-Ret og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stats=Ret, ere Creditorerne i afdøde Selveiergaardmand i Særslow Lars Jensens og efterlevende Enkes Johanne Jensdatters Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Artz og Skippinge Herreders Contoir i Kallundborg, den 13de Jan. 1835. Gude. hed Proclama, der er læst inden Sorøe Birketingsret og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte haver noget at fordre i den paa Mørup afdøde Kammerraad Giersings og efterlevende Enkefrues Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 17de Januar 1835. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1835-01-24
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Odense Bytingsret, ere Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter vare Petrine Hvid, afg. Forvalter Johannes Hvids Enke, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret, inden saadan Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Odense Raadstue, den 20de December 1834. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
No. 22. Aar 1835. ad den 26 Januar. Mandagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. g Avertissements-Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
London, den 16de Januar. - Hertugen af Wellington, rejser for Øjeblikket omkring paa den høje Adels Godser, for som man troer – med den at gjøre Aftale om det System, som skal følges i Overhuset i næste Session. Paa Hertugen af Rutlands Fødselsdag bivaanede han en stor Fest i BelvoirCastle. Flere Blade forsikkre, at han aldrig har befundet sig bedre og meer oprømt, end i de sidste Dage.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Blandt de Parlamentslemmer, hvis Bistand Torver, og Reformere gjøre hinanden stridig, staaer Lord Stanley overst. Af hans sidste Tale til Vælgerne i Lancaster, øse de Ministerielle det Haab, at han ej vil træde paa Oppositionens Side, og Times tilføjer, at hvis man vilde nævne alle de Reformere, der vilde have understøttet den forrige Administration, saa er Lord Stanley ingen Reformer, da han traadte ud af det Greyske Ministerium formedelst sin Uenighed med samme. Den nævnte Tale af Lord Stanley indeholdt iøvrigt kun de samme Anskuelser, som han tidligere har udtalt. Kun erklærer han med mere Bestemthed, at han aldrig vil understøtte hiint Foretagende, at styrte den nærværende Regjering, saalænge der ikke viser sig en vis og retmæssig Udsigt til Dannelsen af en ny Administration, hvis Handlemaade er mere stemmende med hans (Stanleps) Anskuelser. Da der efter al Sandsynlighed, naar Sir Robert Peel først er styrtet, kun kan være at vælge mellem Lorderne Durham og Stanley, saa vil hiin Erklæring af denne sidste med andre Ord kun sige, at han først da vil søge at styrte Ministrene, naar han selv har Haab om at blive Minister. Han og Herr Patten bleve uden Opposition valgte i Lancaster. – Courier fortæller, at Sir James Kempt er udnævnt til General-Gouverneur af Jndien, men at han har afslaaet denne Post. De herværende Portugisere have i en Adresse lykønsket Prinds August af Portugal til sin Formæling, og Hertugen af Wellington har givet en stor Fest til Ære for ham. – Fra Mexico erfares, at Ministeriet der havde udstedt en Circulaire til de forskjellige Provindsers Gouverneurer, hvori det erklæres for Regjeringens udtrykkelige Villie, under ingen Omstændigheder at billige en Forandring i Regjerings-Systemet, eller noget Angreb paa den mexicanske Nations Frihed og Uafhængighed, eller paa dens Religion, dens foederale Forfatning og Fordeling af Regjeringens Grene. Enhversomhelst, der vilde prøve paa noget Saadant, skulde betragtes som Landsforræder og dømmes af Criminal-Retten.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Marseille, den 10de Januar. – Choleraen, som allerede i nogen Tid har viist sig her, har ikke noget Skrækkeligt ved sig. Kun saare Faa ere blevne Offere for den, og Frygten for den er forsvunden. – J det forløbne Aar har her været som og tyve danske Skibe.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Spanien. (Over Bordeaur, den 5te Januar.) – De sydlige Journaler iagttage for Øjeblikket en dyb Taushed over begge Partiers Bevægelser i Spanien. Det lader til, at en stiltiende Vaabenstilstand, grundet paa Aarstidens Strenghed, er blevet sluttet.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Af en Beretning, General Flander har overgivet Dronning-Regentinden, sees, at Krigsomkostningerne i Rigets nordlige Provindser beløbe sig til en maanedlig Sum af otte Millioner Realer. Ved Militsers Oprettelse kan denne Sum blive een Million mindre. – Det stadfæstes nu, at den portugisiske Regjering lader 5000 Mand rykke ind i Estremadura. Disse Tropper skulle ikke gaae til det nordlige Spanien, men complettere Besætningerne paa den portugisiske Grændse, for at de her staaende Spaniere kunne ile til Oprørets Skueplads. Fra flere Punkter af Halvøen faaer Mina desuden Forstærkning, Levnetsmidler, Vaaben og Munition. Han fortsætter derfor befæstelsen af de vigtigste Stæder, og driver tillige ivrig den active Krig, der nu synes at vende sig til hans Fordeel. – Jfølge et Brev fra St. Sebastian, af Slutningen af forrige Maaned, var Jauregui, ledsaget af en Jngenieur, brudt op med Tropperne fra San Fernando, tvende Kanoner o. s. v., for at befæste Stæderne Mondragon, Onnate og Salinas. Man venter flere Regimenter Provindsial Milits, der skulle besætte Ovarzun, Hernani, An dain, Aspeitia og Elgoibar, tvende Regimenter vare alt paa Vejen.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Sverrig. Stokholm, den 19de Januar. – Vi have paa flere Steder i denne Tidende, men især i No. 287 for f. A. meddeelt vore Læsere omstændelig Efterretning om den Proces, der i Stokholm er ført, paa Rigsstændernes Committees Befaling af Rigsstændernes Justits-Embedsmand, Ridder C. L. Landin mod Medlemmerne af Hs. M. Kongens Statsraad, bestaaende af JustitsMinisteren, Grev M. Rosenblad, af Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev G. af Wetterstedt, Statsraad Grev G. Lagerbjelke, Statsraad Grev C. A. Løwenhjelm, Statsraad Grev E. K. Adelsward, Statsraad Friherre G. F. Akerhjelm, Statsraad Dr. G. Poppius, Hof-Cantsleren, Friherre D. v. Schulzenheim og Stats=Secretairen, C. D. Skogmann. Den K. Svenske Rigsret har nu, under 17de dennes fældet den Dom: at der aldeles ingen lovlig Grund var til den anlagte Tiltale, og at som en Følge heraf Hr. Justits Embedsmandens gjorte Paastand og Tilsvar mod ovennævnte Herrer Medlemmer af Kongens Statsraad i enhver Henseende erklæres ugyldig.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Norge. Stavanger, den 6te Januar. – J Gaar Aftes havde viden Glæde at see den første Vaarsild komme hertil, fisket paa Skudesnæs, hvor der skal være Tegn til godt Fiske. Veiret er ualmindeligt stille og roligt for Aarstiden.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Den 8de Januar. - Sildefiskeriet er for nogle Dage siden begyndt, som sædvanligt ved Skudesnæs, men man formoder, at det allerede i Gaar ophørte der; derimod havde Silden trukket sig indenfor Karmøen til henimod Kobbervigen, hvor nogle Laase skulle være satte. J Dag har Modvind gjort, at ingen Efterretning er ankommen fra Fiskeværet. J det Hele er hidtil kun Lidet fisket, saa at neppe Mere end 2000 Tønder ere nedsaltede.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Christiania, den 17de Januar. – Vi have i den sidste Tid havt en meget mild og ustadig Vinter, thi neppe har der været nogle Dages maadelig Kulde, førend der atter har indtruffet Tøvejr og Regn, hvorfor der i og omkring Byen har været Sommerføre. I Gaar Aftes regnede det temmelig stærkt, men ved Midnat gik Regnen over til Snee, og, da det i Dag har frosset lidt, have vi rigtignok et Slags Vinterføre, men det er mere at ønske end at haabe, at vi beholde det. Paa Vestlandet klages ligeledes over Mangel paa Snee, men i Oplandet skal det være temmelig godt Føre. Jsene have ogsaa været svage og førlige at befare paa Grund af den milde Vinter og det ustadige Vejrligt; Christiania-Fjorden har vel været tillagt et Stykke og er det endnu til Blegden, men man har af og til vækket Fartøier ind til Havnen her, i Gaar lagde et Saltskib lige ind til Bryggen, og adskillige Fartøier skulle være ankomne til Jis bredden.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Mariebo, den 20de Januar. – J Aaret 1834 ere her i Staden ægteviede 791 Par, fødte: af Mandkjøn 1,359 og at Qvindekjøn 1,259, i Alt 2,618; døde: af Mandkjøn 1,036 og af Qvindekjøn 938, i Alt 1,977. For første Gang siden 1828 har de Fødtes Antal saaledes oversteget de Dødes, navnlig med 641. Jblandt de Fødte vare 57 Par Tvillinger og 198 udenfor Ægteskab. Jblandt de Døde vare 652 under tre Aar og 282 under ti Aar, hvorimod 95 havde opnaaet en Alder fra 70 til 80 Aar, 41 fra 89 til 90 Aar, 6 fra 90 til 100 Aar og Een over hundrede nemlig 102) Aar. Ved Dødsfaldenne bemærkes Følgende: fjorten vare druknede, deels med og deels uden Forsæt; Een havde skudt sig selv, og fem hængt sig to vare omkomne ved at springe ned fra en Vogn, for hvilket Hestene rendte løbske; en Pige var ihielkjørt i en Gruusgrav, og en Karl omkommen ved en Gruusgravs Nedstyrtning.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Kjøbenhavn, den 26de Januar. Onsdagen den 28de Januar, Hans Majestæt Kongens allerhøieste Fødselsdag, bliver om Aftenen Kl. 7 Slet, Cour og Apartement ved Hoffet for Damer og Cavalierer af de 3de første Classer i Rangen.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Ridderne af Elephanten og Storkors af Dannebroge bære Ordenskjeden.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
I Ugen fra den 17de til den 24de Januar ere her i Staden ægteviede 9 Par, fødte ere 56, deraf 29 Drenge og 27 Piger, døde ere 81, deraf 14 Mænd, 17 Qvinder, 27 Drenge og 23 Piger. Under ovennævnte Døde ere indbefattede 16 døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 25 flere døde end fødte. - De 81 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager; Alderdom 4, Barselseng 2, Betændelsesfeber 4, Brystkrampe 2, Brystsyge 4, dræbt sig selv 1, dødfød 2, Forraadnelsesfeber 2, Hoste 1, indvortes Svaghed 1, Kirtelsvaghed 3, Kopper 2, Krampe 11, Meslinger 16, Nervefeber 4, Skarlagensfeber 3, Slagflod 2, Svindsot 6, Tænder 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 5, venerisk Syge 1, uanmeldte Sygdomme 3. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Apothekeren og Doctoren, Syngestykke.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
J Morgen. Dronningen paa sexten Aar, Drama i to Acter, oversat af Bayards-La reine de seize anse. af Hr. H. C. Andersen; og En Fødselsdag i Slutteriet, original Vaudeville i een Act af Hr. Skuespiller Th. Overskou.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Paa Torsdag: Borgfogdens Bryllup, første Gang: og Alferne, første Gang. Paa Fredag: Samme Stykker. Paa Løverdag: Bortførelsen af Serailet.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Kjøbenhavn, den 26de Januar. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 3 ankomne Tidender, meddele vi de vigtigste Nyheder;
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Valgene i England nærme sig deres Ende. 471 ere bekjendte, altsaa ere endnu kun 187 tilbage. Af hine 471 tilskrive Re formerne sig – efter Couriers Angivelse – 291, og gjøre derfor hidtil Fordring paa en Majoritet af 111 Medlemmer. Jmidlertid have Lord Palmerston og den ligesom han sindede Sir John Staunton atter meldt sig for Grevskabet Hampshires sydlige Afdeling mod Tory-Candidaterne Fleming, og Compton, men ved Haands Oprækkelsen tabte de og forlangte strax en Stemmeliste, over hvis Resultat aldeles Jntet med Bestemthed lader sig afgjøre. Derimod er Lord Stanley atter valgt i Lancastershire, Sir J. Graham i Cumberlands østlige Afdeling og Lord J. Russel i det sydlige Devonshire. Sir Edward Knatchbull blev med en ligesaa ivrig Conservativ, Hr. Plumptre, uden al Modsigelse valgt for den østlige Deel af Kent.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Den nordamericanske Gesandt, Hr. Livingstone, har endnu ingenlunde forladt Paris, og Trudslerne i Moniteuren synes ej at have gjort noget synderligt Jndtryk paa ham, skjøndt Manifestet i denne Journal var ganske ligt en Bortsendelse. Præadentens Yttringer kunne betragtes som private, og man mener, at Hr. Livingstone gaaer ud fra den Grundsætning, at formedelst Regjeringernes vexelsidige Misgreb, bør tvende Nationer ikke blive uenige eller forbittres paa hinanden. Den 15de d. M. aflagde han endog et Besøg hos Kongen. Journal du Commerce forsikkrer, at da Ministren for det Ydre tilbød ham sine Passe, svarede han: at han var sendt for at opretholde den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, og at han derfor ej vilde benytte sig af de ham tilbudne Passe, førend han i denne Henseende havde faaet Ordre fra sin Regjering. Andre, mindre troeværdige Efterretninger lade ham gjøre den Erklæring, at han rigtignok vil afreise fra Paris, men kun over til England, for at oppebie her det Tidspunkt, da Stridighederne ere hævede. Hans Opførsel synes allerede at have havt den Virkning, at man fra fransk Side har nedstemt den officielle Journals høje Tone. Kongen modtog saaledes Gesandtens Besøg, og "Journal des Debats" søger at tyde Moniteurens Tilbud af Pas paa en mildere Maade, idet den nemlig bemærker, at Passene kun vare tilbudte ham for det Tilfælde, hvis han skulde troe at burde fordre dem. Constitutionel vil med Vished vide, at Herr Livingstone har givet Herr Rigny, paa dennes Tilbud og et Pas, følgende Svar: "at han opfordrede Ministren til at lade ham vide, hvilke Ønsker den franske Regjering nærede med Hensyn til ham, og om den heller saae at han strax forlod det franske Gebeet, eller at han først oppebiede sin Regjerings Jnstructioner. Hans Jnstructioner vare nemlig hidindtil ingenlunde beregnede paa et Tilfælde, som det nærværende. Journalen tilføjer, at den rigtignok ikke kjender Herr Rignys Svar paa denne Opfordring, men formoder, at dette vel just ikke har skyndet paa Gesandtens Bort fjernelse. J det Hele haabe de franske Journaler paa en fredelig Udjevning af disse Anliggender, og især da de ville vide, at den americanske Congres er saare venskabeligt og forsonligt disponeret.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Fra Rom skrives, at Choleras Udbrud i Marseille har vakt stor Skræk i den første Stad. Man griber de strengeste Forholdsregler for at holde denne Smitte borte fra Kirkestaten, da den ellers let, formedelst det hyppige Samqvem med hiin Stad, kunde indsnige sig. Posten bliver meget seent expederet, da alle Brevene fra Frankerig først gjennemryges, til hvilken Forretning man har indrettet en Bygning udenfor Staden. Reisende fra Frankerig komme slet ikke ind i Landet, førend de have holdt Qvarantaine i Genua eller Livorno.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Fra den spanske Grændse har man endnu ingen afgjort sikkre Efterretninger. J en Skrivelse fra Bayonne, optaget i "Journal des Debats, hedder det, at Fortsættelsen af Trefningen den 2den d. M. synes den 3die at være løbet uheldigt af for Christinerne. – Alle Beretninger fra denne Kant have iøvrigt travlt med, hvorledes det vilde gaae en Penge-, Vaaben- og Provisions-Transport, der den første Januar var afgaaet fra Bayonne til Pamplona, og som hidindtil ei havde kunne naae sit Bestemmelsested, formedelst Carlisternes truende Stilling. Omsider havde den naaet Lauz, under en Bedækning af 4500 Mand fra Orog. Mina, som endnu laae syg i Pamplona, skulde have svævet i stor Angst for denne vigtige Transport, Jfølge nogle Efterretninger, tænkte han paa at fordre en Efterfølger i Commandoen, da hans Sundhedstilstand hindrede ham i sammes Udførelse. Andre, men carlistiske Angivelser, melde, at Regjeringen allerede uopfordret har udnævnt hans Efterfølger.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Medens de sydfranske Blade udbrede meer og meer foruroligende Rygter om Minas Sundheds-Tilstand, forkynder det ministerielle Aftenblad – efter en Depesche fra Bayonne af 15de d. M., der atter tager Hensyn til et, fra Pamplona af 13de dateret Brev – at Minas befindende har bedret sig i den Grad, at han snart turde haabe, paany at kunne overtage Commanden. Den omtalte, vigtige Transport var den 10de indtruffet i Pamplona, kun med et Tab af ti Oxer. Den franske Moniteur af 16de Januar bekjendtgjør Texten til det, den 26de Juli 1834 i Kjøbenhavn undertegnede og i denne Tidende meddeelte Fordrag mellem Frankerig, England og Danmark, ifølge hvilket Danmark tiltræder den Convention, der den 30te Novbr. 1831 og den 22de Marts 1832, blev sluttet mellem Frankerig og England, angaaende Slavehandelens Afskaffelse.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
"Moniteur Egyptien af 13de November leverer en særdeles lang Beretning over Urolighederne i Syrien og deres Undertrykkelse. Resultatet deraf er, at de ere endte, at den ægyptiske Hær kun har mistet 140 Mand i de forskjellige Fægte ninger og havt 366 Saarede.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Fra Haag meldes af 20de d. M. at Prindsen af Oranien, der den 18de kom tilbage fra Leyren, alt i fjorten Dage havde lidt af en Lungecatarth, der havde antaget en meget alvorlig Characteer og truede Prindsens Liv. Den sidste Bulletin lød, som følger: "Den heftige Feber, der viste sig i Begyndelsen af Natten, aftog noget henimod Kl. 5 om Morgenen; siden har Hs. Kongl. Høyhed nydt en temmelig rolig Søvn." – Den regelmæssige Brevpostgang til og fra Belgien, over Breda og Grossunder, har begyndt paany den 16de d. M. Over Vien erfares, at en Deel Polakker atter i Triest ville indskibe sig til America, og der skal allerede være gjort Anstalter, til deres Overfart. Jfølge et Rygte var der ved denne Leilighed forefaldet nogle Uordener mellem dem, der havde gjort Ov righedens Mellemkomst nødvendig. – Samfærdslen mellem Triest og Grækenland faaer meer og meer Liv. Der er i hiin Stad gjort betydelige Bestillinger fra græske Huse, og man haaber, at dette skal tage til med Tiden.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
Man melder fra Bayonne af 10de dennes; Don Carlos med sit følge ankom den 7de til Saldias. Juntaen af Navarra og Guipuzcon var samme Dag i Urros, en Miil derfra. Den 8de om Aftenen var Convoien endnu i Eli sonde. Carlisterne besatte begge til Pamplona førende Veie. Landsbyerne Sang, Arciez og Olagne vare besatte af otte Batailloner, Engui, Urtzun og Zubiri af fire andre. – Fægtningen af 3die dennes, som faldt ud til Skade for Dronningens Tropper, synes at bekræfte sig.
Berlingske Tidende, 1835-01-26
En Deel af den for London bestemte tyrkiske Gesandt, Laikein Paschas's Følge var allerede den 13de dennes ankommet til Vien og han selv ventedes dertil om nogle Dage.