JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Blandt Meubel=Assurancens Repræsentantere saavelsom ved flere Foranstaltninger, bliver der nu Spørgsmaal om, hvorvidt den i Bombardementet skeete Blandskade bør erstattes eller ei. Assurancens hele Fynd bestaaer kun af 5 1/2 Tdr. Guld, som i Forhold til de assurerede Summers Betydenhed synes alt forringe, i det Tilfælde at der skal gives Erstatning forde seneste Brandskaber. En Grosserer har allene et afbrændt Pakhuus assureret for 1 Tønde Guld, en Tømmerhandler sit afbrændte Tømmerforraad paa Tømmerpladsen for 20000 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
J Citadellet laae den 20de d. M. 2000 Mand Engelske og paa Holmen 4000. Efter de seneste Beretninger ligge i Ringsted 2300 Mand og i Nestved 500.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
En af vore Gosserere havde under sidste Krigsuroligheder i Tydskland faaet sendt fra en høi Person 4 Kasser, som skulde gjemmes indtil videre. Kasserne bleve staaende i Toldbodpakhuset indtil kort før Bombardementet, da de bleve hiemflyttede til Grossererens Pakhuus i Byen. Ulykkeligviis afbrændte og Grossererens Huus med Kasserne. Ved at rode op i den afbrændte Bund skal man, som det hedder, have fundet en Stierne og et Skulderbaand, begge rigt besatte med Diamanter, som vurderes for 40000 Rd. Man formoder heraf, at Kasserne have indbefattet store Kostbarheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Søndagen den 20de d. M. skal følgende røveragtige Begivenhed have tildraget sig i Charlottenlund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
En Borger og Kiøbmand her fra Byen, var kjørt did med sin Familie og steget af hos Forvalteren. Om Eftermiddagen vilde han, en anden Mandsperson og et Par Fruentimmer giøre en Spadseretour i Skoven ad Strandkanten til. Aldrig saa snart vare de kommen til den Bakke, som der staaer en Benk paa, førend en høi bomstærk, med en Knippel bevæbnet Karl, klædt i en hvid Kittel og hvide Beenklæder, men barfodet, kom springende ud af Krattet og med Trudsler forlangte Penge af dem. Selskabet skyndte sig bort, og naaede endelig den engelske Vagt, som siden fik fat paa Karlen. J det første Forhør har han snart givet, sig ud for en bortrømt Mariner, snart for en desertert Slave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
J Tiirsdags Eftermiddag løsnedes adskillige Kanonskud fra den engelske Flaade. Paa samme Tid opkom Jld i et Skuur paa Nyholm, hvori endnu laae danske Bomber og Brandrør, som ved denne Leilighed sprang og beskadigede adskillige Folk. 2 skal være Dræbte og 31 Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
J Dag passerte en russisk Fregat her forbi fra Øster= til Nordsøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Af den Kongelige Lotterie Jnsvektør Bie er bekiendtgjort, at Klasselotteriets 5te Klasses Trækning foretages, saasnart Posternes regulaire Gang begynder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Af Tydske og Danske Blade. J Viborg er atter den 16de fra om Morgenen til over Middag hørt en stærk Kanonade langt borte, ligeledes fra Kl. 5 til 7 Torsdag Morgen og Fredag, Aften Kl. 7 nogle Kanonskud meget nærmere, som vist nok kom fra de Jndske Kysters Batterier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Med den øverst befalende Admiral over de Storbrittaniske Skibe i Østersøen er truffet en Overeensstemmelse, i hvis Følge det er samtykt og vedtaget, at Proviantskibe af indtil 25 Læsters Drægtighed og Brændeskibe indtil 50 Læsters Drægtighed, som komme fra nogen Havn eller Sted i de Danske Provindser maae frit og ubehindret indseile til Kjøbenhavn, saafremt de ikke ere ladede med andre Artikler end Levnetsmidler og Brænde for Kjøbenhavns Forsørgelse, og saa frem de ikke indløbe i nogen anden Havn i Sielland, og ey heller løbe ind til Kjøbenhavn, uden at henholde sig til det Storbrittaniske Vagtskib, som er beordret at undersøge alle deslige Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
H. H. Hr. Biskop Dr. Hansen i Fyen er for nogle Dage siden kommen tilbage fra en Reise i Stiftet, hvis priselige Hensigt var, som Religionens kyndige og varme Tolk, at opflamme de ved Kysterne forsamlede Krigeres Mod til den inderligste Deeltagelse i Fædrelandets Skjebne, for, hvor der udfordres, at kiempe som agte Danske, der vove Alt for Kongens og Landets Sag. De Steder, Hs. Høyærværdighed i denne Anledning havde udseet at holde Tale paa, vare; Kjerteminde, Dalby, Ullerslev, Nyborg, Gudme, Svendborg, Landet paa Thorseng, Horne, Dreslette og Middelfart. Sikkert vil Himlen ogsaa velsigne denne Jdræt og lade den tjene til at befæste kjek og mandig Følelse i vore raske Stridsmænds Barm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Til Viborg ankom den 21de som Krigsfange Engelsk Oberst og Baron von Coehorn, fra Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Det Danske Ostindiske Compagnie skal under Bombardementet aldeles ingen Skade have lidt hverken paa Skibe eller Varer; men 7 Kiøbenhavnske Handelshuse have holdt op at betale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Under 31te Aug. 1807, er udstædt følgende Kongelige Rappels= og Pardons=Patent: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge a. a. Giøre vitterligt: Ved de nu udbrudte Krigs=Uroligheder, befale Vi herved, at Vore danske og norske Søemænd, som ere i udenrigsk Tieneste, uopholdeligen skulle søge at komme hiem til Fædrenelandet, hvor de strax have at melde sig hos den vedkommende Jnroullerings=Officier paa det Sted i Vore Riger og Lande, hvor de ankomme. Ligesom Vi ere forvissede om, at enhver kiæk og ærekiær Mand af Vore Søefolk ikke vil mangle at adlyde denne Vor Jndkaldelse; saa erklære Vi og herved, at de, som enten maatte være undvegne fra Vor Tieneste, eller, uden Tilladelse og Pas, have taget Hyre paa fremmede Skibe, skulle (naar de inden 4 Uger fra Bekiendtgiørelsen af dette Vort Rappels- og Pardons=Patent paa det Sted, hvor de opholde sig, indfinde og anmelde sig) vorde fritagne for den Straf, som de, ved saadan deres Forseelse, have fortient, og derhos nyde Godt af alle de Privilegier, Friheder og Rettigheder, som, i Følge Søe, Jnroullerings=Forordningen, tilkomme Vore Søefolk. Derimod skulle de, der ikke, inden foranførte Termin, efterkommer denne Vor Jndbydelse, ansees som troløse, og uværdige til Vor Naade. Paa lige Maade, og under samme Vilkaar indkaldes og benaades alle de af Vor Land=Krigsmagt, som ere rømte fra Vor Tieneste, naar de frivilligen komme tilbage, og da strax melde sig ved de Regimenter eller Korps, hvorfra de ere undvegne. Dog skal denne benaadning for Straf, som tilsiges samtlige Paagieldende af Vore Land= og Søefolk, ikkun gielde forsaavidt deres Forbrydelse, som Rømningsmand angaaer, saa at de, der have begaaet andre Misgierninger, ikke giøres deelagtige deri. I øvrigt ville Vi, at dette Vort Patent skal bekiendtgiøres fra Prædikestolene, og opslaaes paa alle Grændse= og Færgesteder i begge Rigerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Udenlandsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Stralsund, den 16 Septbr. Jgaar reiste Kongen af Sverrig fra Rügen tilbage til sine Stater, Baron v. Toll, som kommandeerte den Svenske Armee, vidste at de Franske Søesoldater havde samlet mange Fartøier til Expeditionen, paa Rugen, hvorfor han forlangte en Overeenskommelse. Marschal Brune sendte General Reille til ham; og Baron v. Toll foreslog, om Øen Rugen, maatte blive neutral. Men paa dette Forslag blev ikke svaret. Baron v. Toll kom derpaa til Stralsund, hvor følgende Capitulation blev sluttet. Capitulation for Øen Rugen, sluttet den 7de Septbr., mellem Rigsmarschal Brune og General v. Toll. 1) Den Svenske Armee forlader Øen Rugen, som igien besættes af den Franske Armee, 2) Den 9de Septbr. ved Middag, besætter den Franske Armee Øens vestre Deel i en Linie fra Gustor til Drammendorf. 3) Jnden 8 Dage trækker den Svenske Armee sig til Wittov, Jasmund o. s. v. 4) Jnden 12 Dage maae de Svenske ogsaa forlade Wittor og Jasmund. 5) Jnden 20 Dage trækker den Svenske Armee sig i Land, i en Linie fra Dargen til Geb hin. Jnden en heel Maaned forlader de heelt Ragen og Øerne Ummontz, Hiddensee, Wilen, Rüden og Griefsvald Oie. 6) Til samme Tid som Armeen, forlader den Svenske Marine Pommerns og Rugens Farvande. 7) Skulde efter den Tid endnu blive Syge, Militaire=Effekter og andet Armeen tilhørende tilbage, maae Svenske Embedsmænd ogsaa blive tilbage, for at sørge for disses Bortførelse. 8 til 10,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Den Svenske Armee kan til sin Transport tage Transportskibe i Pommerske Havne i Fragt, men maae redelig og snarest mueligt, under Svenske Krigskibes Eskorte, igien sende disse tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Paris, den 18 Septb. Den 15de d. M. kom en Cabinets Coureer hertil fra Constantinopel, med følgende Vaabenstilstand. mællem Rusland og Porten, sluttet den 24. Aug. 1807. Den høie Port og det Russiske Keiførlige Hof, begge besiælede af det Ønske, ved den Franske Keisers Mægling, at giøre en Ende paa Krigemedere komne overeens om en Vaabenstilstand, og følgende Autikler : gode Strangeftetidenne Vaabenstilstands Slutning, afsenders Størnseen og den Russiske General en CheiMichalsom Kone, paa det al Fiendtlighed baade til Lands og Wands maae ophøre. ge omlehlidet, at (Bøytsælgelsen følger i Tillæger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Da vi underskrevne, ved Kongelig allerhøieste Rescript, allernaadigst ere udnævnte til Medlemmer af den Committee, som ved allerhøieste Forordning af 9de dennes, angaaende Fremgangsmaaden med engelske Jndfødte, Vare, o. s. v. dens 25de §. er bestemt; saa bekiendtgiøres saadant herved, paa det Alle og Enhver, i samtlige Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande, som have Vexler at honorere, der af Storbrittaniske Undersaatter ere trasserede eller endosserede, i Anledning af allerhøist bemeldte Forordning kunde henvende sig til os, for at erlægge Betalingen, hvorefter Vedkommende paa Anmodning kan forvente nærme Kiendelse og Foranstaltning. Vore Sammenkomster holdes indtil videre i denne Stads Raadhuus, hver Onsdag og Løverdag, fra 12 til 1 Slet. Altona, i den allerhøist forordnede Vexel=Committee, den 23de Septbr. 1807. W. A. F. v. Asperal. B. A. Limpriebt. G. P. Schmidt. S. L. F. v. Gusmann. J. Wille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Efter allerhøieste befaling bekiendtgiøres herved: at " for Jndførsel af Kornvare og Levnetsmidler til alle norske "Havne, og uden Hensyn til om Tilførselen skeer med dan Aske eller neutrale Skibe, skal følgende Præmie betales, nemlig : For Hvede, Rug og Ærter 1 Rdl. Td. For Bog eller Malt 72. For Kartofler og Havre 48 s. For Gryn dobbelt saa meget, som for den Kornvare. hvoraf de ere malede. For Smør, Flesk, saltet eller røget Kiød 2 Rd. og For Salt 1 Rd. pr. Tønden. Generalqvarteer i Fridericia. Gen. Mai. og Comm. General. i Veile Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Bekiendtgiørelse. Til Underretning for de Søfarende bekiendtgiøres herved, at Færder Fyr ved Jndløbet til Christiania Fiord, er fra den 31te f. M. slukket. Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer. Rendsborg, den 27de Moltke. Stoud. Septbr. 1807. Stalknecht, const. Kopiist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-02
Næstkommende Torsdag den 8de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 lader Collecteur Jacob Hvalsøe, boende i Klokker Boeligen ved den tydske Kirke heri Staden, ved offentlig Auction bortsælge endeel Jndboe og Effecter, saasom Borde, Stole, Speile, Skilderier, et Ege Chatol, endeel Sølv, Sængeklæder, Linnet, Kobber, Messing, Tiinfade, og Tallerkener, Bøger, samt endeel Jern og Trævare m. v. hvortil Lysthavende ville behage at indfinde sig bemelte Sted og Tiid, da Auctions Conditionerne vorde bekiendtgjorte. Fridericia den 2den October 1807. Buhl. For dem, som frivillig agte at gjøre Indskud i den almindelige Enkekasse, eller som efter dens Fundation ere forbundne dertil, bekiendtgiøres herved at den Kongelige Direction for bemeldte Kasse er for nærværende Tid i Rendsborg, hvorhen altsaa Vedkommende som angaaende Indskud eller paa anden Maade haver noget med Kassen, at afgiøre ville henvende sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Kongelig allernaaRibe. gam Adresse mo No. 80. Mandagen, (er udgives i Frideric i a 2 Gange ugentlig af Sø Jndenlandsk (Af Tydske og Danske Blade.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Oeconomie og Kommerce=Kollegiet har meddeelt Magistraten i Kiøbenhavn, at Farten til de Norske Havne er bleven tilstædet Proviantskibe fra alle danske Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Admiral Gambier har nu ogsaa samtykt i, at et Antal af indtil 150 Fartøier maae frit og uhindret afgaae fra Kiøbenhavn til Provindserne, naar de forevise et Pas fra Generalmajor Peimann, kontrasigneret af en Brittisk Kapitain. Slige Skibe, der afgaae for at bringe Levnetsmidler og Brænde, kunne medtage fra Kiøbenhavn Steenkul, Salt, Stykgods og af Vestindiske Vare indtil 1000 Pd. Sukker eller Kaffe og desuden 1 til 2 Fade Rom eller Tobak. Senere har den Engelske Admiral samtykt i at endnu 100 Pas udgives, saaledes nemlig: at af disse forbeholdes den halve Deel for Skibe i Danske Havne, der ville føre Provisioner til Kiøbenhavn eller Norge, og at derimod den anden halve Deel meddeles Skibe, som afgaae for at hente Brænde eller Levnetsmidler. For at forebygge, at bemeldte Passer ikke benyttes til andre Reiser, men at disse Skibe, uden Ophold komme tilbage, for at aabne andre Skibe, Adgang til Passers Erholdelse for lignende Reiser, maae enhver Skipper ved Revers forpligte sig, under Straf af 200 Rd., som i Overtrædelsestilfælde skal digst priviligeret. Salse. Al. . en 5te October 1807. den Clmenhoff, som tillige er sammes Redakteur, hæfte paa Skibet, efter indtaget Ladning ufortøvet at retournere til Staden. Passernes Udlevering skeer, fra Kommercekollegiet. Der kan ligeledes faaes Passer for Skibe, der ville bringe Glas, Tagsteen, Kalk, Muursteen og Huusbygningstømmer til Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Provisionsskibe, som afgaae fra andre Havne i Provindserne direkte til Kiøbenhavn, behøve ingen Pas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
For de til Norge afgaaende Handelskibe har den Engelske Admiral ikke endnu tilstaaet nogen Frihed, at tage Retour af Handelsvare fra Norge til Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Det fiendtlige Skyts, som blev brugt til at bombardere og kanonere Kiøbenhavn, og hvoraf Mortererne allene udgjorde 76, føres nu igien ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
J Torværds Have paa Nørrebroe stod et Batterie paa 10 Mørsere, et dito bag Ladegaarden af samme Størrelse. Jmellem det sidste og Blaagaard, ved Ravnsborg tværs over Nørrebroe, ved Enden af St. Jørgens Søe, bag Skydebanen, ved gl. Pesthuus, paa Salpeterfabriken uden Østerport og ved Rolighed sammesteds tæt bag Klassens Have havdes ogsaa svære Morter= og Kanonbatterier. Det store Gravningsarbeide Fienden har havt, viser en Forsigtighed, som ikke behøvedes større, om Kiøbenhavn havde have 20000 regulære Tropper indenfor Voldene, og leder til den som det synes naturlige Slutning, at saa forsigtig en Fiende neppe vilde have vovet en Storm. De allerfleste fiendtlige Morterere vare 100 Pundige, og paa nogle af dem stod malet 2800 Yard, der er 4200 Alen, som deres største Kastevidde. Deres Blokke ere meget lette og beqvemt indrettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Af Alt det Ødelæggelses=Værktøy Engellænderne indkastede, viiste Brandpile sig mindst virksomme. De præsentere sig got i Luften og kunne virkelig tænde, hvis der ikke er nogen ved Haanden, der gider havt den Umage at kaste Vand paa dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Mandskabet paa den Engelske Brig, som i Søe fægtningen den 31te Aug, sprang i Luften, skal have været over 200. De Engelske have selv sagt, at ved Udfaldet samme Dag var een af deres høieste Officerer saaret i Armen og en Kapitain afskudt Benet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Den 2den Septbr. blev fra Kronborg Fæstning skudt paa en Engelsk Brig fra Liverpool med Salt, der blev truffet af alle og især af det 3die der i Vandgangen, gik heel igiennem Skibet, saa det strax maatte sætte paa Grund. Mandskabet blev forvaret og Ladningen. udlosset, saavidt den var ubedærvet. Under 4 September blev af Kommandanten, Generalmajor Stricker, udstædt en tydsk Proklamation til de i Sielland landede fremmede Tropper, især Hannoveranerne, hvori blev givet dem at betænke, at de for længe siden vare fritagne for deres Pligter og Troskab imod Engellands troløse og blodtørstige Regiering, i hvis Hænder de allene vare Redskaber til at undertrykke et uskyldigt Folk, og at de Danske, hvis de vilde slaae sig til deres Partie, vare beredte til, at optage dem med aabne Arme, og efter Krigens Ende føre dem tilbage til deres Fædreland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Torsdagen den 24de Septbr. blev paa Hindsholm atter taget 3 Engelskmænd af Kystmiliceen. Dagen efter bleve de bragte til Odense. Til det forhen meldte Antal offentlige Bygninger, som ved Bombardementet lagtes i Aske, kan endnu føies 8 Professor=Gaarde, Studiigaarden (paa den vestre Deel, som vender mod Nørregade og hvori Naturalsamlingen findes ganske ubeskagiget, nær), Frue Provste= og ene Kappellangaard, samt begge Petri Kirkes Præstegaarde. Den kosteligste og mærkværdig ste af de Bygninger, som Luerne fortærede var Fru Kirke, opbygt efter Kbhvns. Jldebrand 1728, af Kristian den Sjette. Kirken var 150 lang og 50 Alen høy. Taarnet som blev færdigt 1745, var det høyeste i Danmark, 380 Fod høyt. En mangeaarig Reparation paa det fuldendtes faa Dage for Kbhvns. sidste Jldebrand 1795 og kostede Kirken, efter en Beretning i Hermoder, Firesindstive Tusinde Rigsdaler. Bomberne have endog sprængt Ligstenene og opbrændt de Døde i deres Grave. Blandt Gravminder ne i denne skjønne Kirke vare i Kunsthenseende især mærkelige, Admiral Cort Adelers og det GyldenløveLaurvigske prægtige Marmormonumenter. Denne afbrændte Kirke er afbildet og beskrevet i Thura hafnia hodierne Tab. 86 og Pontoppidans danske Atlas 2den Deel. Den skjønneste Kirke i begge Rigerne, vor Frelsers paa Kristianshavn, staaer ubeskadiget af Bomberne, Bispegaarden, som ligger lige overfor den afbrændte Frue Kirke, er vel sparet, men har dog lidt saare meget af Bomber og H. H. Biskop Balles Bibliothek har taget stor Skade. Hr. Justitsraad Bugge leed et betydeligt Tab ved Jldebranden, ogsaa Hr. Pastor Clausen, hvis Bolig opbrændtes, medens han var reist i Besøg til sin Broder Prof. Clausen i Altona. Ligeledes brændte Professorerne Risbrighs, Wolsts, Kjerulfs og Woldiges Bibliotheker. Af det saa stærkt truede Universitets Bibliothek bleve mange Bøger nedkastede inden i den murede Pille i Midten af Taarnet. At Rundekirke ikke tændtes maae for en stor Deel tilskrives Kirkeværge Tvermoses, den unge Bugges, Jnstrumentmager Hansens, Prof. Nyerups og Hr. Observator Søeborgs Anstrængelser. - Foruden det Breumske Bogtrykkerie brændte ogsaa det Horrebovske og Sebbelowske, og det Seidelinske var i stor Fare. - Med Borkens Kollegium, som afbrændte, gik ogsaa en betydelig Bogsamling og et Raritetskabinet forloren. Rundetaarn ligger op til Hammerdøren fuld af indflyttede, husvilde, tildeels forarmede Familier, saa at det seer ud som i et Hospital. Ogsaa Hr. Justitsraad Bugge har taget Tilflugt oppe i Taarnet, og boe altsaa nu lige under sit Observatorium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Man vil paastaae, at der i Grosserer Tuteins Pakhuus i Vimmelskaftet brændte for 130,000 Rd. Uld. Bondefrihedstøtten paa Vesterbroe er ikke bleven beskadiget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Mandagen den 14de bleve 2 Marinere skudte paa Amager; Fredagen den 18de løb 6 Spidsrod og Dagen derpaa bleve 2 skudte og 1 hængt. En Landværner har løbet 10 Gange og en anden 6 Gange Spidsrod, den sidste for Forgribelse paa sin Officier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Antallet af de deserterede Marinere, angives i den Berlingske Avis til 800.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
J Norske Breve, ankomne til Aalborg den 29 September berettes, at de Engelske Krigskibe, som for nogle Dage siden vare indløbne i Flekkerøe, igien have forladt denne Havn efterat have faaet en Bar kasse med Folk skudt i Synk, og lidt endeel meere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
J Brønshøi hersker en heftig Blodgang, ikke allene blandt de fiendtlige Tropper, men og imellem Bønderne. Fra Kbhvn, er sendt en Læge derhen, for at standse samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Paa Langeland skal Fienden have søgt at ville sætte Tropper i Land, men er bleven eftertrykkelig tilbageviist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Engellændernes Røverie i Kbhvn, gaaer saavidt, at de ei allene tage enhver ubetydelig Smaating og Redskaber med sig af de Kongel. Værfter, men endog Arbeidernes private Eiendomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
J Odense er ligesom her i Fridericia saa stor Trangfor Smaapenge, at man havde begyndt at forlange Lagie for Sedlers Omvexling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Udenlandsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Paris, den 23de Septbr. Den Kongelige Danske General=Adjutant Hr. v. Lindholm er i disse Dage kommet hertil. I Dag havde han Andience hos Keiseren. Kronprindsen af Dannemark, siger Monitøren, har bestemt nægtet at ratificere den i Kbhvn. med Engellænderne sluttede Convention. Største Forberedelser træffes; og skulde Engellænderne faae finde at blive i Sielland, saa skal og maae de drives derudaf. Men man kan temmelig være vis paa, at de efter deres Sædvane, gaae hiem med Rovet, naar de har udplyndret Kiøbenhavns Arsenal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Ved den prægtige Fest, hvilken Deres Kongelige Høiheder Storhertugen og Storhertuginden af Berg, gave Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Vestphalen, vare alle Prindser, de anseeligste Fremmede, alle Hoffet forestilte Personer og over 300 af Hovedstadens Jndvaanere nærværende. Hele Palaiet var illumineret. Kl. 8 vare Giæsterne forsamlet. Trompeternes Lyd forkyndede Deres Majestæter Keiserens og Keiserindens Ankomst; de fremkom midt i Forsamlingen, med de 2de unge Formælede, som Festens Gienstand. Strax derpaa aabnede sig Dørene til Haugen, som viste det meest henrykkende Skuespil. Mange Tusinde farvede Glas udbredte overalt igiennem Bladene et stille brændende Lys. Grupper af Musikantere gav den herligste Musik. Her saae man en Tempel, i hvis Midte det af Mars og Minerva kronede Keiserens Portrait kom til Fremskin; hisset var en med Ægyptiske, Jtalienske og Tydske Trophæer ziret Aller; videre hen et smagfuld og prægtig Ringspil; og over Tusinde Jnstrumenter lod sig høre. Dagen derpaa er Hoffet reist til Fontaineblau, hvorhen Kongen og Dronningen af Vestphalen ligeledes begive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Blandede Efterretninger. Den 26de Septbr. kom Skipper Michael Krolov fra Colberg til Warnemünde, med 5 Styrmænd, 5 Matroser og nogle Passagerer, som et engelsk Krigskib 2 Mile udenfor Warnemünde satte ombord hos ham. Mandskabet saavelsom Passagererne tilhørte 4 Skibe, som med Stykgods var bestemt til Lybek, og Skibene, tog Engellænderne med sig til Kiøbenhavns Rhed. Ogsaa et fra Petersborg til Griefsvald bestemt Skib, have de taget med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Den Posener Tidende melder fra Østpreussen følgende: Her er alt Hornqvæg desværre ødelagt af Qvægsygen. I en Omkreds af 3 til 4 Mile findes neppe 2 til 3 Køer hos Landboerne. Faar og Svin ere fortærte og Hestene ere svundne til en Tolvtedeel af det ellers sædvanlige Antal. Byg og Havre er i Landet denne Sommer næsten intet saaet af, og under disse søgelige Udsiger see vi Vinteren ængstelig imøde. Mange Mennesker døe, som ellers sandsynlig af Hunger maatte omkomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Fra Livorno meldes: at alle dertil indløbende Skibe af Franske Kommissarier strax tages i Beslag, og blive saalænge under Embargo, indtil det er bevist, at de ingen Engelsk Eiendom have inde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Fra den store Franske Armee indtreffe nu atter Over= og Underofficierer til Frankfurt, hvilke gaae til Frankrig, for at organisere de Konskriberte for 1808, som endnu ikke ere afgaaet til Armeen i provisoriske Regimenter, og derpaa at begive sig til Bayonne, hvor de vil erfare deres videre Bestemmelse. Ogsaa en Søn af Marschal Kellermann, General i den Franske Armee, er bleven kaldet derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-10-05
Fra det Indre Frankrig indtreffe nu under Fransk Eskorte Preusiske Krigsfanger til Frankfurt, som ere fødte i Kongeriget Vestphalen; saasnart de ankomme til deres Bestemmelsessteder, tage de strax igien Tieneste.