JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-20
den 26de og 27de Juni førstkommende paa Søetatens Proviantgaard, hvor det fornødne Locale, er overladt, og hvor den Uld, der bringes til Markedet, i 14 Dage frit kan henligge. Med Hensyn til længere Lagring, saavelsom hvad øvrigt der maatte attraaes angaaende Partier der forblive usolgte, behage man at henvende sig til en af undertegnede Comitees Medlemmer. Foranstaltning er truffen, hvis Eiere af noget usolgt Parti Uld maatte ønske at prøve en Auction, at en saadan da kan afholdes Onsdagen den 28de Juni, paa samme Sted hvor Ulden er oplagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-20
Kjøbenhavns Uldmarkeds Comitee, den 25de April Friedr. Gotschalk. Conrd. Weidemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-20
Auction. Løverdagen den 27de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Frue Rasmussen, i Anledning af hendes Bortflytning fra Saxkjøbing, ved offentlig Auction, som holdes i hendes iboende Gaard sammesteds, bortsælge endeel gode Meubler, og et Fortepiano, item Sengeklæder, Porcellain og Kjøkkentøi samt endeel Tørv og Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-20
Ved samme Auction bortsælges 2 moderne Mahogoni Sengesteder og et ovalt Speil m.v. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skomagermester Hans Kaalund i Nysted og ligeledes afdøde Hustru Kathrine Elisabeth Jensen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Mai 1843. Schwensen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpelteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 60. 2. Mai. Mandagen den Om Psalmebogen. Det er blevet en Art Mode, at nedsætte, dadle og forhaane det, som er, mens man roser det, som har været, eller ophøier det, som skal komme. Men denne gamle Mode har hos os paa nogen Tid især viist sig ved Dadel og Veeraab over vor Evangelisk kristelige Psalmebog. Det vilde blive et kjedeligt Arbeid, at samle al den Forhaanelse, som er gaaet ud over denne Bog fra Blade af en vis Farve; den gaaer undertiden saavidt at den bliver løierlig. Denne Psalmebog udkom 1798, samlet af en Commission, der bestod af Nationens hæderligste Mænd, agtværdige baade ved Kunskaber og Jdræt. J Spidsen for Commissionen stod Biskoppen N. F. Balle; de kan dog vel ikke falde Nogen ind, at beskylde denne Mand for Vantro eller Heterodoxi Jeg, der skrive dette, har personlig kjendt alle Medlemmer af denne Commission, og tør med fuld Overbeviisning frikiende dem for Letsindighed i Religionen og dens Anliggender. For Bogen ved kgl. Resolution 1798 blev authoriseret, fremlagdes to Hefter til offentlig Bedømmelse. En Bog saaledes samlet og redigeret, bifaldet af Regjeringen, er desuagtet, dersom man skal troe visse Raab under al Critik, ja ubrugelig i en sand christelig Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Saaledes omtales den i Almuevennen 2 Aargang Nr. 16. Anm. har over i 40 Aar seet og hør, den bruges i mange Menigheder. Dens Brug var stedse forenet med Opbyggelse, hvor ikke udvortes Aarsager formindskede eller forstyrrede denne, intet sandt evangeligst christeligt Dogmal manglede passende Psalmer til dets Foredrag; ingen kirkelig Ritus tilsvarende Sang: huuslig Andagt har ikke savnet Opmuntring og Veiledning i denne Psalmebog. Den, som har gjort disse Erfaringer, maa føle sig enten forundret eller ubehagelig tiltalt ved saadanne Yttringer: "at Kingos Psalmebog er langt at foretrække for hiin, fra 1798 – at Psalmerne i denne ere blottede for al Varme og poetisk Begeistring" "at dens tørre Moral umulig kan tiltale det følende christelige Gemyt."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Det maa synes besynderligt, at en Psalmebog fra Slutningen af det 17de Aarhundrede skulde være at foretrække for en fra Slutningen af det 18de Aarhundrede, og foranstaltet af den oven omtalte Commission Her findes desuden adskillige Udtryk, som det er megevanskeligt, at i dem finde en bestemt Betydning. Hvad mener Referenten eller Recensenten, hvad man skal kalde ham, med tør Moral? Han lider den ikke, som man seer, men hvad skulde den da være, for at finde hans Behag, Æsthetikerne ere ikke ganske enige om, hvad der egentlig er varm og poetisk Begeistring, og vi kunne ikke troe, at den er som den bør være, naar den blot tiltaler det følende christelige Gemyt. Vi ere komne saavidt, at vi ikke bifalde en Begeistring, der blot tiltaler det følende Gemyt, men derimod støder an mod Sandhed og sund Fornuft. Vi frabede os en saadan Samling af Psalmer, som foreslaaes i Fædrelandet. En kirkelig Sang skal være en Bøn til Gud, og ikke en Snakken med sig selv, en Samling af kjelende, misforstaaelige Phraser, der intet Medhold finde i de hellige Skrifter, og kun ere komne i Brug hos visse Secter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Vi nægte ikke, at den nu authoriserede Psalmebog trænger til Forbedringer og Tillæg, men disse maae være saaledes, at Efterslægten ikke med Forundring skal see tilbage paa vore Unoder og Smagløshed. Det er os aldeles utydeligt: hvem Rec. anseer for berettigede Personer, til at have en Stemme i denne Sag, endnu mere utydeligt er det: hvilke han vil at der i Menighederne skulle have Ret til at forkaste eller antage de nye Psalmer. Det seer ud som skulde der komme en Babels Forvirring ud af det Hele, og tilsidst hvert Huus faae sin særskilte Psalmebog. Vi have den Tillid til den nuværende Commissions hæderlige Medlemmer, at de ville forekomme denne Forvirring, ved at tage Hensyn baade til Fornuft og Gemyt, baade til tænkende og følende Personer, men ingenlunde til enkelte Sectraab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Vi ere Referenten forbundne for den moersomme Anecdote fra Barrit Sogn, skjøndt den egentlig slet ikke vedkommer Sagen; thi den skal dog vel ikke bevise noget imod den evangeliske Psalmebog, Vi see desuden ikke, hvad den gode Hensigt kan være med saa ganske at dadle og nedsætte en Psalmebog, der nu i flere Aar har været indført i de fleste Danske og Norske Menigheder, det kunde let frembringe Misfornøielse og Splid og det kan jo dog ikke være Hensigten. Vi indsee heller ikke, at just Enhver har Rettighed til at afgjøre hvorledes en sand christelig Psalme bør være. Mai 43.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandets Torsdagsnummer er lagt under foreløbigt Beslag. – Denne Beslaglæggelse anmelder Fædrel." saaledes: Vi have for lang Tid siden været lede og kjede af disse Dødsanmeldelser; men Justitsraad Reiersen bliver desværre, trods alle de Domme, der paa en kort og affærdigende Maade, som den nedenfor aftrykte, erklære, at han gjør Uret i at beslaglægge vort Blad, ikke kjed af at være Aarsag i disse Dødsfald; Cancelliet stadfæster. som oftest disse af Domstolene for urigtige anerkjendte Beslaglæggelser; vi have Bryderierne og Omkostningerne med Sagerne igjennem begge Jnstanser, og endelig faae vi efter Aar og Dags Forløb vore Numere ud, men Erstatning for den os tilføiede Krænkelse, som efter Domstolenes Kjendelse har været mod Lovene, erholde vi aldrig. Det er en Retstilstand, der er aldeles eiendommelig for den danske Oppositionspresse og de Folk, som hertillands have været letsindige nok til at give sig hen til en Stilling, der nødvendig maa ende med deres Undergang. Partiet er altfor ulige paa den ene Side et næsten almægtigt gammelt Bureaukrati(Cancelliets Medlemmer ere over 300 Aar gamle, de to mest indflydelsesrige næsten 150 Aar, der, før man hertillands kjendte det Mindste til en Oppositionspresse, altsaa til omtrent for en halv Snees Aar siden, var vant til i alle mulige Henseender at handle, uden at man paa Prent vovede at knye, for hvilket Modsigelse derfor baade er ubeqvem og ubehagelig, og som, man maa finde det ganske rimeligt, ønsker at bringe en Modstand til Taushed, hvortil det efter sine gammeldags Anskuelser ingen Grund kan finde. Paa den anden Side staae nogle faa i Reglen unge Mennesker, der ere grebne af den nye Tids Jdeer, og som mene, at disse ligesaavel her i Danmark fordre deres Realisation som i hele den øvrige civiliserede Verden. Men hvad have de at stille mod Magten, Deres Overbeviisning om deres Sags Retfærdighed og en Smule Talent; men de mangle Formue, Forbindelser og alt Andet, som hielper til at sætte sin Mening igjennem her i Verden. Og det Folk, som de skulle virke paa, har politisk sovet i 180 Aar, og naar man vækkes af saa lang Uvirksomhed, saa har man ofte ingen Villie, saa vælger man ofte urigtige Midler til sin Villies Opnaaelse, saa glemmer man ofte at handle, inden det er for Til digt. Det er i en vis Henseende kun en ringe Trøst, at Friheden dog seirer; thi skeer det først naar vore Sønnesønner leve, er vor Roes kun liden; der kommer en Nat, da Jngen kan arbeide, og for den frie Presse i Danmark synes Natten nær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Den 18 Mai - hedder det i Fædrelandet afholdt Nordslesvigerne deres Fest paa Skamlingsbanke, hvilket Justitsraad Reiersen forhindrede os i samme Dag at erindre vore Læsere om. Jfølge hertil indløben Underretning var den bivaanet af 5 til 6000 Mennesker, hvoraf den allerstørste Deel vare slesvigske Landboere. Stemningen var livlig, og Dagen forløb paa den behageligste Maade; kun generede den stærke Blæst, der hvirvlede Sandet omkring og gjorde det vanskeligt for Talerne at blive hørte, de Tilstedeværende Noget. Da Kammerraad og Stænderdeputeret Drewsen, som Befuldmægtiget for Marksubskriptionscomiteen, under Festen med en passende Tiltale overrakte Peter Hjort Lorenzen det for ham bestemte Sølv Drikkehorn, blev Sidstnævnte hilset med almindelig Jubel. Vi vente at kunne meddele udførligere Efterretninger og Festen paa Mandag efter Dannevirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Aalborg Avis beretter, at den i Kjøbenhavn nylig afdøde lollandske Godseierinde Enkefrue Raben-Levetzau, efterlader en meget betydelig Formue, som det siges, 6 a 7 Tønder Guld), hvis Fordeling iblandt de forskjellige Familiegrene imidlertid vil blive et Tvistens Æble, da den Afdøde ingen Livsarving har og Testament ikke betids blev oprettet. Navnlig var en ung Dame af jydsk adelig Familie, som ægter sin Cousin, Amtmanden over Thisted Amt, designeret til Hovedarving, men har *) Herunder kan neppe være indbefattet den meget betydelige Fideicommis Capital (efter Sigende 800,000 Rbd.)der, efter Forlydende arves af Geh. Conferentsraad Grev Moltke til Moltkenborg (Glorup i Fyen. sin af Mangel paa Testament formeentlig mistet sit Krav. J Anledning af den Procesforfølgning, som heraf vil flyde, har Arveprætendenten, Baron Rosenkrantz i Thisted, paa en Tid erholdt Dispensation fra sit Embede, i hvilket Kammerjunker, Cand. juris F. Bruun af Rentekammeret i samme Tidsrum er constitueret. Jfr. Grahner levet opigjen. Kbhpst. giver følgende Efterretning: Jfr. Grahns Familie har modtaget en Skrivelse fra hende selv, dateret Petersborg den 1ste Mai, hvori hun hverken fortæller og Død eller og Jgler, men derimod beretter, at hun den 28de April har havt den Ære, ifølge den russiske Keiserindes udtrykkelige Forlangende, at optræde i Balletten Sylphiden. Hvilken Lykke hun derved har gjort, kan man forestille sig ved at erfare, at Keiseren selv mundtlig har tilkjendegivet hende sit bifald. Hun veed ikke om eller naar hun kommer til Kjøbenhavn; fra Operaen i London havde hun faaet et fordeelagtigt Tilbud for i Sommer, men hun vidste endnu ikke om hun vilde erholde Reisetilladelse. (Berl. Tid.)J Fædrelandet læses fra den danske Correspondent for det brittiske Maadeholds-Selskab i Kjøbenhavn en Jndbydelse til et Møde førstkommende Tirsdag i Studenterforeningens Locale af Alle, som interessere sig for Oprettelsen af en Maadeholdsforening sammesteds. J denne Jndbydelse hedder det: Som et af de væsentligste Puncter for Discussionen tillader man sig at henlede Opmærksomheden paa Forskjellen mellem en Afholdenhedsforening, der modarbeider enhver Nydelse af Spirituosa, altsaa selv Nydelsen af Viin, og en Maadeholdsforening, der, uden at negte sine Medlemmer al Nydelse af denne, kun gjør dem strengt Maadehold til Pligt, og hvis Hovedformaal, er at ophæve Brugen af Brændeviin, Rom, Cognac. Genever og alle deslige stærkere Drikke, samt hvorvidt den ene eller anden af disse Foreninger fortjener Fortrinet. Ogsaa vilde det blive et Spørgsmaal, hvorvidt Foreningens Medlemmer skulde antage et udvortes Kiendetegn, hvorpaa de kunde kjendes af Alle, for at undgaae unyttige Opfordringer og paatrængende Nøden til at drikke i Selskaber. Selv de, der ikke ansee Oprettelsen af en saadan Forening som nødvendig, ville dog indrømme, at den kan være nyttig, og at den i intet Tilfælde kan skade. Man tør saaledes forvente, ikke blot en talrig Forsamling, men ogsaa Enighed i det Væsentlige, Eftergivenhed i Bitingene og Velvillie i det Hele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
J Hempels Avis indbyde Dhrr. S. Hansen, Muus, Richardt og Petersen til Actietegning (100 Rbd. pr. Actie) til Anskaffelse af et Dampskib til en regelmæssig Fart imellem Odense og Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Geheime-Regjeringsraad Professor H. Steffens er under 15de d. M. udnævnt til Ridder af den kongelige preussiske røde Ørns Ordens 3die Classe med Sløife. Han er tillige Ridder af Dannebrog og Jernkorset. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Nykjøbing den 22de Mai 1843. Vi tillade os at henlede Byens Haandværksmesteres og fornemmelig Politiets Opmærksomhed paa en hæslig Uskik, som finder Sted her, og som vi haabe vil blive hævet ved alvorlige og kraftige Foranstaltninger saavel fra de Førstes som Sidstnævntes Side. Nogle af Byens Haandværksdrenge have nemlig for Skik henimod Pintsen hos de øvrige Lærredrenge at indkræve saakaldte Hønsepenge, for dermed at betale deres Søndags-Barchanalier, hvilken Skat de under Trudsel og Prygl inddrive hos de mindre Drenge, der af Frygt for ikke at kunne gaae sikkert paa Gaden, troe sig satte i den Nødvendighed enten at maatte hønse eller at modtage et Livfuld Prygl som Straf for Overhørighed. At Frygten herfor let kan forlede Lærredrenge, som ikke have Lommepenge, til at foretage Skridt, som kan have de sørgeligste Følger for dem, er kun altfor indlysende, og det er derfor en hellig Pligt for alle Vedkommende at modarbeide og forhindre dette afskyelige Uvæsen, der alene kan bidrage til at rekruttere Straffeanstalterne med Forbrydere og Communen med Drukkenbolte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
J Løverdags indløb hertil den sørgelige Efterretning, at det her ifjor byggede skjønne Brigskib Jason, Capt. E. Sidenius, er total forliist under en Orkan i Nærheden af Havanna. Besætningen skal dog være reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Kjøbenhavns Børscours den 19de Mai 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 113 1/2 a 114 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Kjøbenhavns Torvepriser den 20de Mai 1843. Rug 5 Rbd. 40 s. a 5 Rbd. 72 s.; Hvede, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 24 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 88 s. dito Gradet, 3 Rbd. 46 s. a 3 Rbd. 56 s.; Havre, 2 Rbd. 60 s. a 3 Rbd. 8 s.; Flæsk, røget Lpd., 2 Rbd. 8 s.a 2 Rbd. 20 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd., 24 s. a 30 s.; Æg, Snesen, 17 s. 19 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen 16 Rbd. 48 s.a 18 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Blandinger. Med det Allerførste ville de første Bind af Thiers's Keiserrigets Historie udkomme fra Pressen. Den store Historieskriver har oplæst flere Kapitler af samme for den franske Kongefamilie. Vi kunne efter de paalideligste Kilder forsikkre, siger Globe, at det nyligt i sit 86de Aar afdøde Hoved for Familien Arkwright (hvis første bekjendte Medlem, som man veed, har erhvervet sig udødelige Fortjenester af Englands Bomuldspinderier) har efterladt sig en Formue, der ikke finder sin Lige i Oldtidens eller Nutidens Rigdoms Annaler, Enhver af sine fem Sønner giver han halvanden Million Pund Sterling, foruden en aarlig Jndtægt af 40,000 Pund af Jordegodser, som gaae over til den ældste Søn, og ethvert af sine 51 Børnebørn og Børnebørnsbørn 14,000 Pund, ialt en Sum af 700,000 Pund. Vi ansee det for afgjort, at hans Døttre, hvoraf een er givt med Vicecantsleren, Sir James Wigram, heller ikke efterlades aldeles uforsørgede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Antallet af de Personer, som fra Søndagen den 7de til Onsdagen den 10de d. M. have passeret Tunnelen, udgjør 33,000, eller i Alt siden den Aabning 574,000. Der er nu aabnet tyve Boutiker med Forfriskninger, Modevarer o. s. v. i Tunnelen, hvilke afgive et meget livligt Skue i denne underjordiske Landevei. Da disse Boutiker ere nummererede og anførte paa forskjellige Adressekort, er det at vente, at der snart af Postvæsenet vil blive besørget Breve endog under Themsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
J Februar 1841 har Hr. Motschulski ved Bredderne af Tas i Siberien fundet en fuldstændig Mammuth med Kjød, Hud og Haar i den af Vandet løsnede, frosne Jord. Ved Civil Gouverneuren i Tobolsk, Statsraad Ladyschewskis og Borger Trofemow's Bestræbelser ere nu disse høist mærkværdige Levninger fra Fortiden med store Vanskeligheder blevne bragte gjennem mennesketomme Egne, en Strækning af 2000 Werster (280 Miil) til Tobolsk, og med det Første vil nu dette Dyr, som levede for nogle tusind Aar siden, blive at see i Moskau. Af de i Mammuth=Dyrets Mave tilbageblevne Næringsstoffer vil man med Vished kunne slutte sig til denne antedilvianske Skabnings Føde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Gudstjeneste. Paa Torsdag (Christi Himmelfartsdag). begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
AVERTISSEMENTS. Maribo Amts oeconomiske Selskabs Distrikts commission for Falster samles Løverdagen den 27de Mai Formiddag Kl. 12 paa Gjestgivergaarden i Nykjøbing, hvortil saavel de ærede Medlemmer, som Enhver, der interesserer sig for Landvæsenet, indbydes, da Forretningscommissionens Forslag for 1844 fremlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Skipper A. W. Schrøder afseiler sidst denne Uge til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Taxt, hvorefter Betalingen erlægges for officielle Avertissementer i "Lollands-Falsters Stiftstidende. Sølv. Rbd. Mk. Sk. For 1 til 2 Linier inclusive . . . .J. S. Siden tillægges 6 s. for hver trykt Linie Avertissementet indeholder over 40. Denne Betaling erlægges for almindelig Stiil eller Petit. For Petit antiqua betales 1/4 og for Corpus samt Corpus antiqua 1/2 mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 20de Mai 1843. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
uldne og linnede Klude, Kreaturbeen, Penneposer, Svinebørster, gammelt Kobber, Messing, Metal og Tin kjøbes af C. W. Hansen paa Harboe-Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Auction. Fredagen den 26de dennes lader Jens Nielsen Pille paa Garnevraagaard ved Ress, ved offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10, bortsælge endeel Avlsredskaber saasom: Vogne, Plove, Harver, Slæder, Seletøier, endeel Kreaturer, hvoriblandt 5 Malkekøer, 5 Qvier, 5 Arbeidsheste, 2 Plage og 2 Sviin, tilligemed omtrent 10 Tdr. Erter, 20 Tdr. Byg og 6 Tdr. Havre, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 12te Mai 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Løverdagen den 3die Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes paa Maribo Raadstue offentlig Auction over en Pottemager Peder Wiedersens Enkes Stervboetilhørende Byggeplads, Matr. N. 45 i Byens Østergade med tilliggende Hauge, samt over Stervboets Jordlod No 45 i Østermark, omtrent 2 Skpr. Land. Det bemærkes, at Kjøberen af Byggepladsen berettiges til at oppebære Brandassurancebeløbet for den i Aaret 1832 afbrændte Bygning, imod at Pladsen inden dette Aars Udgang bebygges, og at der, ifald antageligt Bud skeer, ikke afholdes flere Auctioner over Eiendommen. Maribo Byfoged-Comptoir, den 20de Mai 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-22
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skomagermester Hans Kaalund i Nysted og ligeledes afdøde Hustru Kathrine Elisabeth Jensen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Mai 1843. Schwensen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Lolland Falsters onnenner Vivende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Et Følgeblad til Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Et Følgeblad til Stiftstidenden. No 7. Torsdagen den 24. Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Uddrag af Maribo Amtsraads Forhandlinger i Mødet den 9de Mai 1843. Medlemmerne vare tilstede med Undtagelse af Kammerherre Baron Rosenørn Lehn, der havde anmeldt Sygdoms-Forfald. Stiftamtmanden meddeelte, at han havde besvaret en Forespørgsel fra Sogneforstanderskabet for Skjelby og Gjedesby Sogne, om Valget af de bevilgede 2 nye Medlemmer af Sogneforstanderskabet kunde foregaae strax eller, efter Anordningen af 13de August 1841 § 7, skulde udsættes til Aarets sidste Qvartal, derhen, at Valget strax bør foregaae. Derefter bleve følgende Sager foretagne: 1. Efter Andragende fra Torkildstrup og Lillebrænde Sognes Fattigvæsen bevilgedes for indeværende Aar 25 Rbd. af Amtsfattigkassen til et sindssvagt Fruentimmers Forsørgelse. Derimod besluttedes det paa et Andragende fra Fuglse Sogn om at den Understøttelse, der hidtil af bemeldte Kasse var ydet til en Sygs Pleie, maatte gaae over til 2de andre Trængende i Sognet, at svare, at dette ikke kunde bevilges, men at Communen kan indkomme med Begjæring om Hjælp hver Gang den maatte troe sig dertil at være qvalificeret.