Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-08-28
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet d. 2den Aug, oplæste Kasserer Warming et forslag ang. hvorvidt den Borgerrepræsentant, der har Sæde i Fattigkommissionen, er pligtig at deeltage i de denne underlagte Forretninger". Da Spørgsmaalet formenes at have almindelig Jnteresse ville vi meddele følgende Uddrag af Sagen. Under 7de Marts havde Ribe Byes Borgerrepræsentanter indstillet til Kancelliet: om ikke den, ifølge Forord. af 24de Octbr. 1837 s 19, Fattigvæsenet tiltraadte Borgerrepræsentant burde fritages for de Fattigforstanderne underlagte Forretninger, da det formeent, ligen vilde være for byrdefuldt, naar han, foruden at opfylde sin Pligt som Borgerrepræsentant, tillige skulde besværes med en Fattigforstanders Forretninger, ligesom man meente, at det, da Borgerrepræs, for Eftertiden skulde vælge Fattigforstanderne, syntes at indeholde en Modsigelse, at den i Fattigvæsenet indtraadte Repræsentant skulde være Fattigkommissionen underordnet. Herpaa resolverede Kancelliet under 1ste Mai d. A., at Anord. af 24de Okt. ikke hjemler Borgerrepræsentanten, der indtræder i Fattigvæsenet, Fritagelse for at udføre de dermed forbundne Forretninger i disses sædvanlige Omfang. Denne Resolution meente man vilde virke skadelig paa de fremtidige Repræsentantvalg, og man indstillede derfor Sagen til Stænderforsamlingen. Den kgl. Kommissarius yttrede blandt Andet: at der intet Modsigende indeholdtes i, at man kan være den underordnet, som man selv deeltager i at vælge; at saavel denne Underordning, som den, hvori det enkelte Medlem at et Samfund kan komme til at staae til det hele Samfund, hører netop til den Art af Underordning, som man allermindst burde finde ydmyggende; at Fattigkommissionen maatte ansees som en ligesaa hæderlig Deel af Kommunalbestyrelsen, som Borgerrepræsentationen; at det Eneste, der kunde komme i Betragtning som Grund til at fritage den i Fattigkommissionen indtraadte Repræsentant for Deeltagelse i Fattigjorstandernes Forretninger, vilde være, at det muligen, i Forbindelse med hans Forretninger i selve Borgerrepræsentationen, kunde blive ham for byrdefuldt, samt at det var at formode, at Fattigkommissionens Medlemmer vilde tilstaae ham fornøden Lettelse, uden at høiere Øvrigheds Jndgriben i dette interiøre Anliggende behøves. Oberst Brock yttrede, at de Lande, hvor Almeenaanden meere har udviklet sig, paatage de bedste og dygtigste Mænd sig med Velvillie Opsynet og Forretningerne ved Fattigvæsenet; han erfarede nu, at man ei er kommet saavidt i Ribe. Derefter bemærkede Proponenten, at det kun er med Hensyn til den Tid, som udfordres til de under Fattigvæsenet henhørende Forretninger, i Forening med Borgerrepræsentantens øvrige Pligter, at der i Forslaget føres Anke, og det fordi den saaledes dobbelt Bebyroedes egen Næringsvei derved maa mangle det fornødne Tilsyn. Oberst Brock bemærkede yderligere, at den Valgtes Medborgere, hvis de havde kjendt disse Omstændigheder, vistnok neppe vilde have valgt ham til den hæderlige Plads at være Borgerrepræsentant. Med 45 St. mod 1 blev derefter besluttet, at ingen Kommittee i Anledning af denne Saa skulde nedsættes. - J Mødet d. 6te erklærede Landvæsenskom. Wulff, at, da der fra Regjeringens Side var truffen foreløbige Foranstaltninger til Reguleringen af de saakaldte blandede Distrikter, tog han sit Forslag desangaaende tilbage. – J Sagen angaaende "at Øvrighedens Erklæringer paa Ansøgninger maae blive Supplikanterne bekjendte", indstillede Forsamlingen til Hs. Majest: at naar det i en Ansøgning Begiærede afslaaes, det da maatte være Øvrighedens Pligt at lade Supplikanten komme til Kundskab om de afgivne Erklæringer, saafremt Hs. Majest ikke paalægger Kollegierne at afgive motiverede Resolutioner; at ingen Ansøgning, hvori det Ansøgte staaer i Konflikt med anden Mands Rettighed maa forelægges Hs. Majest. eller Kollegierne, forinden der er givet den Paagieldende Leilighed til at erklære sig derover, og endelig, at Øvrighederne for en Kopie af saadanne Erklæringer maae være berettigede til at fordre et lovbestemt Gebyhr.