JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Regimentets Jnterims=Commandeur havde den Glæde, forinden Afmarschen til Torvet, for Fronten af Regimentet, at kunne tolke dette et nyt Beviis paa, hvorledes Kongens veed at opmuntre den fortjente Mand, i hvad Classe af Samfundet han end skjuler sig. Jver for Opfyldelsen af de ham paaliggende Pligter havde gjort Commandeersergeant; Marker fortjent til Regimentets Anbefaling og han modtog nu foran Regimentets Front Dannebrogsmændenes Hæderstegn af Jnterrimscommandeurens Haand. For ogsaa i Ungdommens Hjerter tidligt at nære ærefrygtsfuld Taknemmelighed mod Monarken, hvem den skylder saaMeget, var denne Dag valgt til at opklæde nogle Børn af begge Kjøn, henhørende til de mere trængende Familier af Regimentets Underofficeer=Classe. Denne Udgift blev udredet, af Regimentets Fattigcasse, som for mere end 50 Aar siden blev oprettet af dets daværende Chef, og, ved det Gavn, den virker, vedbliver at hædre sin Stifter. Om Aftenen var af Regimentetet foranstaltet et festligt Maaltid for de Børn, som freqventere dets Underviisningsanstalt, meer end 40 i Tallet, hvor ogsaa disse vaktes til, med Eftertanke at paaskjønne den gode Landsfader og tidligt at vælge sig, Valgsproget: Gud og Kongen. Om Eftermiddagen musiceredes ved Hovedvagten, og Dagens Festligheder sluttedes med et talrigt Bal paa Kjøbmændenes Compagnihuus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Blandede Efterretninger. Ved kongl. Resolution af 3die f. M. er det blevet bestemt, at en Lehnsbesidder, der, som saadan, fungerer som Amtmand, vel kan uden speciel høiere Autorisation, under sin Fraværelse i det ham underlagte District, dog paa sit eget Ansvar, overdrage sin Jnspecteur eller private Fuldmægtig Expeditionen af de imidlertid indkomne Sager, der intet Ophold taale, men at han derimod, naar han under sin Fraværelse fra Districtet eller af andre Aarsager ønsker Fritagelse fra selv at besørge Amtmands=Forretningerne, har til Rentekammeret at indgive Forslag om, til hvem han ønsker bemeldte Forretninger overdragne, da den fornødne Constitution derefter, naar Jntet findes mod Forslaget at erindre, vil at Rentekammeret, i fornødent Fald efter Brevvexling med det kongl. danske Cancelli, eller efter forud at have indhentet allerhøieste Resolution, forsaavidt nødvendigt gjøres, blive meddeelt; samt at det i Tilfælde af at Lehnsbesidderen er Lumyndig, skal paaligge hans Værge til Rentekammeret at indgive Forslag om til hvem Bestyrelsen af Amtmands=Forretningerne under Lehnsbesidderens Umyndighed, forsaavidt ingen særskilt Bestemmelse derom haves (saasom i Placaten af 27de December 1809, kunde være at overdrage, hvor hefter det videre Fornødne af Rentekammeret vil være at foranstalte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Bekjendtgjørelser. At min elskede Søn Christen Christensen, Kjøbmand og Capitain i Brandcorpset, efter een Dags Sygdom, den 26de Dennes, ved Døden kaldtes herfra til et bedre Liv, i en Alder af 42 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst af hans dybtsørgende Moder. Aalborg, den 2de Januar 1832. Dorthea K. sal. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Ved en blid og rolig Død, efter at have tjent afdøde 3 Cantor Møller og Familie i 4 Aar, bortkaldte den gode Gud, den 26de Januar, min kjere Moster Maren Larsdatter Møller, i en Alder af 84 Aar, efter at have været sengeliggende i 12 Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Magrethe Hammer, Niels Hammer. født Gaarn. Dersom man ikke skal nødes til at ansee den i Nr. 9 af Aalborg Stiftstidende dette Aar indrykkede Annonce, overskrevet Indsendt, angaaende en Deputerets Forhold, som et Foster af lav Misundelse, eller andre ligesaa nedrige Motiver; maa man anmode vedkommende Indsender, 1) at angive, hvem den paagieldende Deputerede er, de man ellers ikke kan vide, hvilke Tilfælde, eller hvilket District der mennes, og en saakaldt Retfærdiggjørelse natur ligviis kun er mulig, naar den Sigtede bestemt er navngiven; og 2) at afkaste Anonymitetens Maske, da en ærekiær Mand pleier at vedkjende sig sin Gierning, og Anonymitet, just i et Tilfælde som det nærværende, let kan, synes at røbe hykkelsk Ondskab, istedetfor ædel Sandhedskjærlighed. Skulde Vedkommende ikke finde sig beføiet til at meddele saa billige Oplysninger, fristes man til at henregne ham til den Classe af Mennesker, man kaldet Skumlere, der ikke bør værdiges et Pennestrøg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
De valgte Deputeredes præsumtive pletfrie Characteer, og den Tillid og Vigtighed, hvorved Valgbestyrelsen og hele Valgvæsenet imponere, har opfor ret Undertegnede til under Navn at afgive nærværende Svar. F. W. Weinschenck, Wulff. J. Budz, Gunderupgaard. Bjørnsholm. Vodgaard PræsigM. Kieldsen, Chr. B. Kierulf, Lerkenfeldt. Gunderupgaard. F. Berthelsen, v. Stocken, Sadolin, i Løgster--- Kokkedahl. Vadgaard Præsig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Bekjendtgjørelse. Jfølge den under 2den d. M. allernaadigst confirmerede Fundats for Landvæsenscommissair, Landindspecteur Jens Rønnows Legat til en fattig Drengs Underviisning, bekjendtgjøres herved: At den aarlige Rente af dette Legat, hvis Capital er 1300 Rbd. Sølv, skal af undertegnede Direction, som Legatets Bestyrere, bortgives til en Dreng mellem 12 og 16 Aar, som er bestemt til et Fag, hvori Sprogkundskaber og andre Videnskaber kan komme Ham til særdeles Nytte, og om hvem det kan godtgjøres, at Han er fattig og uformuende til paa anden Maade at erhverve sig disse Kundskaber; samt, at Han haver saadanne Anlæg, og har viist saadan Flid, at god Fremgang kan ventes. Fundatsens 5te Post bestemmer tillige: at dette Legat skal bortgives til Drengebørn blot af Aalborg Provsti og Kjær Herred, og at af Disse de i Hals Fødte under lig Omstændigheder skal foretrækkes. Forældre og Værger, som attraae at nyde Godt af dette, Legat til en Søn eller Myndling, ville behageligen, inden næste Maaneds Udgang, indlevere til undertegnede ProvstilBegjering desangaaende, ledsaget af de fornødne, ovenfor, omtalte, Vidnesbyrd. Aalborg, i Skoledirectionen, den 13de Januar 1835. Castenschjold. J. Krarup. .
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Formedelst Alderdom, agter jeg, underhaanden, at bortsælge min iboende, i Helberskou By, Als Sogn, Hindsted, Herred, Aalborg Amt beliggende, Gaard, der staaer for Ager og Engs Hartkorn: 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Album og Skovskyld 1/2 Album. Den aarlige Udsæd er i Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg og 4 Tdr. Havre. Der avles aarlig circa 30 Læs Hs. Som Besætning, kan der, Vinter og Sommer, holdes 2 Heste, 12 Fækreaturer og 10 Faar. Men Udsæden og Besætningen kan, ved endeel Kjærjorders Opdyrkning, med Tiden ikke ubetydeligen forstørres.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Agerjorderne, der tilligemed noget af Engen ligge tæt ved Gaarden, ere fortrinlig gode, og Bygningerne ere solide og vel vedligeholdte. Foruden fornødent Torveskiær, ha hves til Gaarden en Skovparcel, som kan afgive ikke alene Jldingsbrændsel, men ogsaa Gavningstræ. Paa en til Gaarden hørende Lod er opført et Huus, der er bortfæstet mod 2 Rbd. aarlig Afgift. Hvor, der attraaer at kjøbe denne liden, men gode, Eiendom, hvilken iøvrigt kan faaes enten med eller uden Besætning, og kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai, ville behagelig henvende sig til Undertegnede. Helberskou, den 25de Januar 1833. Søren Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
En stor holstensk Reisevogn er indsat til Salg hos Pe yder Christensen i Nørre-Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
2de Overværelser med Kjøkken, Spisekammer og Loftsrum, er at faae tilleie til Paaske Flyttetid, i mit Sted, ved Almeen=Kirkegaarden. M. Møller, Snedkermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Hos R. Kiærsgaard paa Nytorv er en Sal, med eller uden Meubler, samt et Sovekammer, med flere Bekvemmeligheder, strax eller til Paaske at faae i Leie. Værelser ere at faae til Leie til Paaske=Flyttetid paa Hjørnet af Urbans= og Vestergade Nr. 104. P. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
To Beboelser i Urbansgade ere at faae til Leie næste Fløttetid hos M. Garden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Til Paaske Flyttetid kan faaes en Beboelsesleilighed i Marenturisgade hos Friedr. Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Auctioner. Det saakaldte Ragtigals Huus, med Hauge og Fortoug, i Nørre-Sundby, Cancellieraad Spiis i Helsingøer tilhørende, bliver, efter Vedkommendes Forlangende, stillet til offentlig Auction, til Bortsalg den 10de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Huset selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Lund i Voerberggaard. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 19de Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-29
Ifølge Forlig og passeret Udlæg, bliver Jens Christian Larsens iboende Huus i Trustrup By, Kjettrup Sogn, Vester=Han-Herred, Thisted Amt, med tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 3 Skpr. 2 1/2 Album, stillet til 3de offentlige Auctioner: Mandagen den 23de Februar, - 9de Marts og - 23de f. M., førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de Første paa Herreds-Contoiret i Skjerpinggaard, og den Sidste i selve Huset, hvortil Lysthavende herved indbydes; og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige til Efterretning for Panthaverne, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Conditionerne erfares ved Auctionerne og hos Undertegnede, Udlægshavernes befuldmægtigede. Aagaard, den 24de Januar 1835. Silkeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Frankrig. At Diferentserne med Amerika endnu, og rimeligviis paa lang Tid, udgjøre Hovedgienstanden for de politiske Discussioner i de franske Journaler, er en naturlig Følge af Sagens Vigtighed. Det Allernyeste derom er Kundgjørelsen, af et Brev fra den forhenværende franske Gesandt ved de forenede Stater, som senere har været fransk Marineminister, nemlig Hr. Hyde de Neusville. Skjøndt Brevet har gjort endeel Opsigt, indeholder det dog just ikke egentlig noget Mærkværdigt. Forfatteren nøies med at gjøre nogle Udfald baade mod den franske Regiering og mod General Jackson, og forfægter den Mening, at den første stod i en ganske anden Anseelse under Restaurationen end nu, dengang, mener han, vilde Gen. Jackson vel have vogtet sig for at føre et saa fornærmeligt Sprog mod den franske Regiering. Mod Fordringens Størrelse anfører han ingen andre ny Beviser, end sin egen personlige Mening, og om denne troer man at kunne godtgjøre, at den støtter sig paa aabenbare Vilfarelser. Tractaten vil faae ganske andre Modstandere og ganske andre Argumenter at fægte imod, end Hr. de Neusville og den Paastand han kommer frem med. Journal des Debats, som har optaget benævnte Brev, gjør den bemærkning, at de Documenter, som ere Kammeret meddeelte, ville være tilstrækkelige til at modbevise den. Dette Blad, som synes at interessere sig meget for Tractatens Anerkjendelse, rykker frem med følgende vægtige Grunde: "Af alle Krige, som Frankrig nogensinde kunde føre, vilde en Krig mod de forenede Stater være den allertaadeligste, uhensigtsmæssigste og allermeest upolitiske. Den vilde vække Jubel i Petersborg, Berlin og Haag og alle Frihedens Venner i hele Europa, vilde sørge. Man kan tænke sig, hvilke Glædesudraab den vilde fremkalde hos alle dem, som ønske atter at bringe Liv i den hellige Alliance, naar de paa eengang fik at see, hvorledes Frankrig, i en Kamp med de forenede Stater paa ny forødede alle de Kræfter, det har samlet siden Juli=Revolutionen, naar de paa eengang kom til at nyde det Skuespil, at Frihedens Repræsentanter baade i den gamle og den nye Verden vare uforstandige nok til slaae løs paa hinanden. En saadan Krig vilde frembyde Frihedens Fjender en fortræffelig Leilighed til at udføre alle deres Planer. Hvor stærke vilde de ikke føle sig, medens en Krig mellem os og de forenede Stater stod paa Blandt alle optænkelige Combinationer, som Frankrigs Fjender kunde ønske at virkelige gjøre, lod sig neppe tænke nogen, der kunde komme dem beleiligere end om smaalige Lidenskaber ved denne Leilighed kom til at gjøre sig gieldende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Otienten. Den østerrigske Jagttager har villet gjøre de tidligere omtalte, i Albanien udbrudte, Uroligheder aldeles ubetydelige; men de seneste Efterretninger fra Scutari, som gaae til 1ste D., lyde ganske anderledes. Tafil Busi, Oprørernes Høvding, er fræk nok til at betegne Mehemmed Ali som Den, han alene agter at modtage befalinger af, og i hvis Jnteresse han handler, og seer sine Stridskræfter daglig tiltage. Han skal ikke alene være Herre over hele Landet i Nederalbanien, men ogsaa have erobret Citadellet i Berat samt flere andre befæstede Stæder, og byder over en Armee paa 10000 Mand. Ogsaa fra Overalbanien, hvori Regjeringen først nylig har tilkjendegivet sin Hensigt at indføre det nye Recrutteringsystem, strømmer daglig Hobe af Utilfredse til Rebellens Faner, og udentvivl vil Oprørsaanden ogsaa finde Veien did. For at bane den, har Tafil Busi allerede truffet Anstalter til at marschere til Scutari, hvorved han tillige har til Hensigt at række de Jldesindede i Herzegowina og Bosnien Haanden. Scutari med Omegnens har rigtignok en Besætning af nogle tusind Mand af Storherrens Tropper, men deres Tal er langtfra ikke tilstrækkeligt til at nære Haabet om, at de ville kunne lægge Jnsurreclitionen virksomme hindringer i Veien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Blandede Efterretninger. Tripolis var den 24de Nybr. haardt betrængt af Jnsurgenterne, der truede den med en Storm, som Sidi=Ali neppe vilde kunne modstaae. Den engelske Consuls Huus i Staden var bleven ødelagt af Pøbelen, og Consulen selv, Hr. Warrington, havde, uden Bistand af Sidi=Alis Vagt, sikkert sat Livet til. Siden har han forladt Staden, og opholdt sig nu blandt Jnsurgenterne, med hvem han ganske havde taget Partii, og som han opmuntrede ved sin Nærværelse. J de sidste Dage blev Staden bombarderet. Dersom England ikke tilbagekaldte sin Consul i Tripolis, vilde der her lover maaskee opstaae Uenighed mellem England og Frankrig. J Warschau og flere af de større polske Provindstæder, skal det siden den ulykkelige polske Revolution ikke have været saa levende, som i denne Vinter, da Adelen ellers holdt sig stille paa sine Godser. Denne Omstændighed er for saa hvidt mærkelig, da man deraf seer, at Polakkerne nu begynde at vænne sig til deres russiske Gjester, og ikke meere, som hidtil, søge at undgaae enhver selskabelig Berørelse med dem. I det sydlige Europa er denne Vinter ulige barskere, end Uher i Norden. J Neapel lider Folk svært af Kulden; alle Mennesker gaae der tæt indhyllede i deres Kapper, og de gomliggende Bjerge ere ganske bedækkede med Snee. Loiren der tillagt ved Orleans. J de schlesiske Kæmpebjerge ligger Sneen 4 Alen høi og derover. Julenat havde man et svært Uveir med Torden og Lynild.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Den ved Thorvaldsen forfærdigede Marmorstatue af Lord Byron er nu ankommen til England; men der gjøres, efter Forlydende, Vanskeligheder ved at faae den opstillet i Westminster=Abbediet, paa Grund af den umoralske Tendents som indeholdes i Digterens Skrifter. Westminster=Abbediet har aarlig en Indtægt af omtrent 16000 Pd. St. alene af Folk, som tage det i Øiesyn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Prindsen af Oranien er, efter sin Hjemkomst fra Leien. den 18de D., bleven meget syg. Han lider af en Lungekatarth, der har antaget en meget alvorlig Caracteer og lader befrygte det Værste.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Det i næstforrige Uge i Hamborg afholdte Hestemarked, ger falden særdeles godt ud. Mange fremmede Kjøbmænd havde indfundet sig og forsynede sig rigeligt, vel ikke med Remonte, men destommere med Luxusheste.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Det kunstige Seltzervand, hvoraf der aarlig forbruges en stor Mængde, kan man tilberede sig selv med saa ringe Bekostning og ubetydelig Umage, at ingen behøver at nægte sig denne Vederqvægelse. Recepten dertil er følgende: Man fylder en Steendunk med klart Brøndvand, og kommer deri 20 til 25 Gran Acidum tartaricum, eller: Acidum citricum, samt dertil 2 ½ Qvintin Bicarbonas sodae, propper Dunken vel til, dypper Proppen i Harpix, for at lingen Luft kan trænge ind i Dunken, og sætter denne paa et kjoligt Sted, saa har man en fortæffelig, i Smagen aldeles lig det ægte Selvervand, meget sund og forfriskende Drik, naar man blander den, ligesom det ægte, med nogen Sukker og Viin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Den 1ste Januar opdagede Arbeiderne, som i Lyon vare beskjeftigede med Jstandsættelsen af det til Collegiet ved Rhone=Ougien hørende Capel, en Skat, om hvis Tilværelse der længe havde existeret et dunkelt Sagn; men som man flere Gange forgiæves havde søgt. Skattens Beløb er endnu ubekjendt; men den skal hidrøre fra Jesuiterne, som for fleren Aarhundreder siden forestode dette Collegium.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
I den ostindiske Tidende Hurkarer, finder man følgendes overordentlige Angivelse, der hidrører fra agtværdige Kilder og skal være stadfæstet ved 1 engelske Herrers Vidnesbyrd, Den 12te April 1834, Kl. 6 om Aftenen, fandt et stærkt Hagelveir Sted i Nærheden af Pubna. Et Hagel deraf blev maalt og befunden at holde en Fod i Omfang. Et andet vog 11 Unzer. Jntet Tegltag var istand til at modstaae disse Jismasser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Kjøbenhavn, den 26de Januar. Formedelst Hendes Majestæts Dronningens Upasselighed, er den til Onsdagen den 28de Januar, i Anledning at Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Fødselsdag, bestemte Cou- og Apartement udsat indtil videre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Til indeværende Qvartals theologiske Embedsexamen meldte sig 16 Candidater, af hvilke 4 ikke indstillede sig til den mundtlige Prøve. Af de 12, som fremstillede sig til denne sidste, erholdt Carl Edv. Müller Caracteren landadilis, Joh. Fr. Pape hand illandabilis, Chr. Linde Holst hand ill., Henrik Christopher Glahn land. Joh. Ludvig Møller haud ill., Wilhelm Øllgaard hand ill., Chr. Ferd. Wahl land, Cæsar Aug. Bolbroe haud ill., Niels Olsen hand ill., Jac. Henningsen Bang land., Napoleon, Secher haud ill., og Halvor Arnzen hand ill. Tvende, af disse havde fremstillet sig til og erholdt en forbedret Ca cacteer. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 10ta 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 10 a 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Hamborg, den 27de Januar. Bordeaux 1893. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 s. Madrid 46. Cadix 471. Lissabon 521. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 205. Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Kiel, den 16de Januar. Ugeblads=Redacteurerne i Hertugdømmet Slesvig ere blevne bekjendtgjorte Forbundsdagens Beslutning, at der ikke maa offentlig meddeles noget om de stedfindende Undersøgelser angaaende politiske Forseelser. Er ikke derved - spørger Correspondentsbladet - Forbundsdagens Supremati ogsaa bleven anerkjendt over Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Slesvig. J det herværende Mariahospital oplevede sidstl. 11te Januar et skikkeligt Ægtepar dets halvthundredaarige Bryllupsdag. De havde engang været velhavende Folk, men befinde sig nu i trængende Kaar. Konen har to Søstre i Byen, som staae sig meget godt. Da hun er sengeliggende, kunde hun ikke selv gaae hen til disse, men sendte sin gamle graahaarede Ægtefælle til dem, for at bede dem om, paa denne vigtige Dag, som kun saa Faa opleve, at glæde hende med et Maaltid varmt Mad. Denne beskedne Bon maa sikkert have dybt rørt de formuende Søstre, saa de kappedes om at glæde den gamle trængende syge Søster, Saaledes tænke vistnok de Fleste, men nei. Den Ene undskylder sig med, at hun havde en anden Fattig at give varm Mad om Søndagen, og den Anden: at hun ikke havde Nøgen, som kunde bringe det.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Horsens, den 20de Januar. Jdag fandt i vor By et saa høitideligt Jordefærd Sted, som vel Jngen i mange Aar heri Horsens har bivaanet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Den som kundskabsrig og dannet Kriger hæderlig bekjendte, gsamt som ivrig Patriot og som varm og oprigtig Menneske- og Borgerven, høit agtede Premiermajor og Ridder af Dannebrogen, Peder Hansen v. Balle, af det her garnisonerende slesvigske Curasseer=Regiment, bragtes idag til sit Hvilested. Faa Krigere havde, saaledes som han, forstaaet at vinde baade de Militaires og Civiles Høiagtelse og Kjerlighed, og da begge paa en vis Maade betragtede ham som sin, viiste der sig ogsaa ved hans Begravelse en, vel sielden, Kappen imellem begge Stænder, om at bevise den Hedengangne den sidste Ære. Uagtet det ublide Veir, indfandt sig en stor Deel, endog udenbyes geistlige og verdslige Embedsmænd og af Borgere et høist betydeligt Antal, for frivilligen at slutte sig til Ligskaren. En Deputation af Borgere udbad sig og erholdt Tilladelse til at bære Liget, og udtoge derfor den med Ridderorden og den Afdødes Kaarde prydede Kiste af Sørgehuset, og bar den, afvexlende med de Militaire til Klosterkirken, hvor den imodtoges af Regimentets yngre Herrer Officerer, der bare den op i Choret. J en skjøn Talle udviklede Sognepræsten, Hr. Consistorialraad Ridder Rosing, den Afdødes Værd som Kriger, Statsborger, Menneske= og Borgerven, hvorefter de militaire og civile Embedsmænd, hensatte Kisten i et Kapel i Kirken, indtil den, efter den Afdødes eget Ønske, til næste Foraar kan blive begravet paa den nye Kirkegaard, der til denne Tid vil blive indviet. - Fred med den Hedengangnes Støv, og Fred over vort kjere Fødeland, Men kunne vi her, hvor en ædel Kriger falmede i sin Manddoms fulde Kraft, dog ikke sørgende spørge: Var ei denne Ædle værde Heltens Død i Ledingsfærd, Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
D. 5te Jan. blev, ligesom ved Varde Bytingsret, Procurator Albinus tilpligtet at betale Gromd. Hans Nielsen i Jandrup 1 Erstatning, fordi et Skib, hvori Førstnævnte havde Anpart, henlaae paa Sidstnævntes Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
S. D. er Hiørring Kjøbstæds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Glarmester Hans Svensen Grinnerud for at have forsøgt at bibringe Slagter Nicolai Schmidt et Stik med et Huggejern, blev tilfunden at burde af Øvrigheden sættes i Forvaring. S. D. er Christen Christensen Kjær for Tyveri, Løsgængeri og Betleri, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Ved Hiørring Kjøbstæds Extraret var han dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. blev Agnete Sørensdatter, sigtet for forskjelligen Tyverier samt Betleri, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Ved Viborg Kjøbstæds Extraret var Straffetiden bestemt til 10 Dage. Holstebro. Vor Consumtionsforvalter, som af Enkemadame Gleerups i Lemvig var bleven sagsøgt, fordi han endnu ikke havde udleveret det af ham anholdte Parti Tobak, som tilhørte, hende, og som ved Landsoverretsdom af 7de Octbr. 1832 var bestemt, ikke at være Gienstand for Confiskation, er nu atter ved Landsoverretsdom bleven tilpligtet at udlevere hende to anholdte Sække og desforuden betale hende 55 Rbd. rede Sølv. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Paa Statholms Forstrand i Horns Herred, Hjørring, Amt, er Natten til den 28de Januar, blandt nogle Vragstumper, tillige inddreven en Aare, hvorpaa fandtes fastbunden en Skibsjournal, der, i Forening med en derved værende Folkeliste, maa antages at have tilhørt Skibet, Sweaaf Hudikswald, Capt. A. Bachmann, paa 12 Mands Besætning. I det forøvrigt haarde Veir, som i den senere Tid har fundet Sted, ere lykkeligviis ingen Søskader skeete paa denne Kant af Landet. Aalborg