Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-08
Alle Geistlige kunne ikke blive Biskopper eller Amtsprovster, og der gives dog blandt hine ligesaavel Fortjente som blandt disse, hvilke man vel og kunde unde et rigeligt Udkomme; men hvad hertil hører i vore Tider, veed Enhver. Misundelse over, at nogen af Byens øvrige Præster skulde faae for meget i Jndkomster ved St. Hans's Sogns Nedlæggelse, kan og bør vel derfor ikke tilbageholde Jværksættelsen af et Forslag, hvorved det Offentlige saa betydeligt vinder, og Byens fattige Jndvaanere lindres i deres mange trykkende Skatter. Odense, den 1ste August 1818. Om Pladsen og Boutikerne paa Nicolai Kirkes Tomte. Man er nu i Færd med at bortkjøre Gruset fra St. Nicolai Kirkegaard, og en stor Deel Vogne ere dagligen sysselsatte med dette Arbeide. Det hedder, at der snart skal begyndes med Taarnets Jstandsættelse, og man tillader sig derfor i den Anledning at gjøre følgende bemærkninger. Da Hovedstaden efter Kjøbenhavns store Jldebrand 1798 og Bombardementet 1807 er blevet saa meget forskjønnet, vil det sikkerligen være hensigtsmæssigt at sørge for, at denne Plads ei skal være en Vanzir for Staden, især da saa mange Reisende komme forbi her fra Hotel du Nord og den forrige Rauske Gjæstgivergaard paa Kongens Nytorv, til Hotel Royal ved Gammelstrand, og saa mange Herskaber dagligen kiøre her forbi, naar de tage fra de Kongelige Palæer og Amaliegaden til Omegnen af Christiansborg og Prindsens Pale. J de ved den afbrændte Kirke anbragte Træhytter udsælges Kjød= og andre Spisevarer, hvorved de, især i varmt Veir, ikke allene udbrede en ubehagelig Lugt, men tillige yde et Syn, der i Middelpunkten af Residencen og paa et saadant Sted just ikke synes at være det meest passende. Disse af Bræder sammenslagne Boutiker have tillige den Egenskab, at de let gjennemvarmes af Solen, at de deri værende Varer letteligen derved kunne bedærves, og at de ere farlige i paakommende Jldebrandstilfælde. Naar her endeligen skulde være saadanne Udsalgsboder, saa var det at ønske, at de, som paa andre Steder, bleve regelmæssigen byggede af Steen. Enhver Leier vilde da nok heller betale noget mere for en Bon tik, der, beqvemt indrettet, var fri for Kulde og Træk om Vinteren, og hvori Varene bedre kunde bevares mod Hede om Sommeren. De vilde ikke trænge saa tidt til Reparation, og de Penge, der anvendes paa deres Indretning, vilde godt kunne svare Renter; og neppe behøvede man at frygte for at de vilde komme til at staae ledige. Blandt vore Bygmestere vilde der ikke være saa, som vilde opføre dem paa deres Bekostning, naar det tillodes dem at trække Leien deraf i visse Aar. Ogsaa vandt man derved den Fordeel, at Gaden, fra Admiralgaden til Østergaden, kunde blive lige. De to Piller af Nicolaitaarn, der vende ud til Kirkestrædet, kunde tages bort, da de, efter Sagkyndiges Forsikkring, nu saa meget mere kunne undværes, som Taarnet kun er halv saa høit som før og altsaa ikke har nogen Overvægt mere, og Fundamentets Omfang er saa stort, at det fuldkomment svarer til Høiden, er at tale om at det nu, efter at have staaet i 227 Aar, nødvendigen maa have sat sig. Man seer desuden, at Rundetaarn, som ikke er bredere øverst som nederst, og er langt høiere end Nicolai Taarn, staaer, skjøndt det mangler Støttepiller, uden mindste Fare for at rokkes.