JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
(Af Altona Mereur og Hamb. Corresp.) Tydskland. Den 17de Junii om MorgeKl. ofreiste Keiser Napoleon igien fra Kønigetil Gumbinnen, og samme Dags Middag si Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hertuaf Bassano (Maret) Allerhøistsamme efter. J nyere Efterretninger skulde Keiseren allerede være i truffen i Wehlau. - I Hertugdommet Warsherskede der ved de sidste Efterretningers Afgang der den største Bevægelse under Armeerne. General A. niocky, Øversikommanderende over Fortropperne, General Funk med Sachserne vare trukne op mod Til pol ved Bag (14 overfor Briest), og General Regninvar fra Pulawp (i det Lublinske) gaaet over Wild Floden. - Den Franske Divisionsgeneral Høgendog ved Keiserens Afreise fra Kønigsberg til Armeen, blive udnævnt til General-Gouverneur af hele Preussen, irthauen indtil Weichselen, og General Verduun til Kommandant i Kønigsberg. - Efter Forlydende erholder den bekiendte General Wrede Overkommandoen af den hele Bayerske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Ogsaa imellem det Franske og Østerrigske Keiserhof er lunder 14de Marts d. A., ved de fra begge Sider dertil, udnævnte Befuldmægtigede, sluttet en Defensive AlliAnce-Tractat, hvori de høie kontraherende Magter giensidigen forbinde sig hinanden et stedsevarende Venskab, sen oprigtig forening og Alliance, og forpligte sig at vise hinanden al giensidig Bistand, i Tilfælde at en eller anden af dem skulle blive angreben eller truet, til hvilken Bistand enhver af de kontroherende Magter altid skal holde en Armee paa 30,000 Mand, bestaaende af 24,000 Mand Jnfanterie og 6000 Mand Kvallerie i fuldkommen komhiet Krigstand; saavelsom og et Artillerieverk af 60 Kasoner, der paa den angrevne eller truede Deels første Vink skal staae reede til dens Hielp, saaledes at den, i det allerseneste efter 2 Maaneders Forløb fra den kundgjorte Opfordring, kan sættes i Bevægelse. De tvende høie Kontrahentere gorantere hinanden giensidigen de ses nuværende Staters Besiddels, saavelsom og den Ottomanske Ports B siddelser i Europa. De erkiendes og garantere ligeledes den neutrale Skibsfarts Grundsetninger, saaledes som samme ved Utrechter Freden er leven antaget og bekrættiget, saa at og Keiseren af Østerrige fornyer det allerede forhen mod England antagne Forbuds System, under nærværende Søekrig. Denne Tractat er af begge de høie kontraherende Magter bleven Natificeret i Paris den 15de, og i Wien den 25 Martii, saavelsom og Rarificationerne udvexiede. Ligeledes er der ogsaa millem begge disse Magter afsluttet en Kir til-Convention, angaaende Deserteurers giensidige Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Rusland. Kelser Alexander indtraf den 22de Maji igjen til Hovedqvarteret i Willa, efter at have varet i Grodne (ikkun i det høieste 30 Mile fra Friedland) og holdt Revue over de der i Egnen forsamled Tropper. Den af Østerrigsk Tjeneste afskedigede Generllieutn. Wiezina odt, er gaaet i Russisk Tjeneste da det udnævnt til Generalmajor og Generaladjutant hos Hs. Krisetl. Majestat. England. Det synes, hedder det nu fra London, som om den forargelige Minier=Komedie, hvor enhver af de Spillende har kiævl des om et faae de første Roller, snart er til Ende. Og hvad blev saa Resultatet? at Regenten paa en eller to Personer nær, beholder alle de gamle Ministre, saa man kan være forsikret at Kabinetsorderne ikke ville blive tilbagetagne og at Krigen, med Amerika vil være sikker. Det nye Ministerium er sammensat saaledes: Lord Liverpool, førske Skatkammerjord; Lord Bathurst, Statsekretair for KrigsDepartementet; Lord Castlerragh, Statsekretair for de udenlandske Anliggender; Lord Sidmouth, for det Jndre; Grev Buckinghamshire, Præsident for Board of Control; Lord Melville, første Admiralitetslord; Vansittart, Skatkammerkantsler; Lord Eldon, Lordkantsler; Grev Westmoreland, Geheimes alforvarer; Lord Mulgrave, Stormester af Artilleriet, Lord Harrowby, Konseil Præsident; Lord Cambden til at have Sæde i Kabinettet; Hr. Wellesley Pole trækker sig tilbage og erstattes af en Hr. Arbuthnot: Hr. Peele skal efter Forlydende udnævnes til Skatkammer=Secretair. - Paa Verf tet 1 Plymouth har været en betydelig Jldebrand, hvorved næsten alle derværende Galleie fartøieti skal være opbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Spanien. Fra denne Kant ere følgende korte Details det væsentligste af de derfra sidst erholdte Efterretninger: Den 25 April begav den franske General Harispaa sig med et Troppecorns lige til Alicantes Mure. General Gudin, som efter hans Ordre gik sammesteds hen gjennem Mushamiel, maatte underveis udholde en Kamp mod næsten den hele fiendtlige Garnison, der var 4 til 5000 Mand stærk, samt en Deel bevæbnede Bønder, hvorved han mistede nogle faae Mand, men tilføiede Fienden megen Skade. Da General Deloet lod sig see med sit Kavallerie, maatte Fienden trække sig inden for Murene, og har ikke siden vovet at komme frem igjen. - Medens Tropperne marscherede til Alicante, havde nogle Sværmere opmuntret Jndbyggerne i Benigamin og Omegnen til at gribe til Vaaben, og (800 Mand i Tallet) at overfalde Posterne i AdzanetaDe efterlode sig 110 Døde, hvoriblandt Jnsucrectionschef Cartes og mange Munke. De Franske havde 1 Mand dræbt og 4 Saarede. - Paa samme Tid som Arragoniens Armeen haandhævede sin Agtelse ved Tarragona, og Alicante, gav den paa Ebros venstre Bred for sine Røverier og Grusomheder, berygtede Bande Chef Mina en Belærelse, som han vil kunde erindre sig. Da General Panger havde hørt at Mina med alt sit Kavallerie vilde gaae til Rodres om Natten, gik han ud med et Kavalleriekorps, og ankom, uden at mærkes af Fienden til denne Landsbye før det endnu var Dag. Lieutenant Sourdis giennemfor Byen i Gallop, nedsaalede alt, og udbredte Skræk og Forviering blandt Røverne. Mina, Maicatrado og flere andre Chefer flygtede nogne; men størstedelen af Tropperne bleve dræbte eller sangne. Resultatet af dette glimrende Foretagende blev Erobringen af 150 Heste, og en betydelig Mængde Vaaben. Minas Skat, hans Korrespondents, hans rige Eqvipage, hans Neven og to af hans fortroeligste Officerer o. s. v., faldt i de Franskes Hænder. Men den lykk ligste Frugt af denne Seier var Udleve ingen af en stor Deel franske Fanger af forskellige Korpser, der ved denne Leilighed erholdt deres Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Bekiendtgiørelser. Ved en bille og rolig Død, behagede det den algode Gud i Dag Formiddag at bortkalde fra det Jordiske, til sit Himmelske Rige, Min gode og uforglemmelige Mand Peter Kaarsberg Schmidt, hvilket herved sørgeligst kundgiøres fraværende Familie og Venner, Condolence frabedes der hans ville forøge min Sorg. beltoft, den 26de Junii 1812. Birgitte Sabroe. sat Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Onsdagen den 15de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Generalforsamling i Aarhuus Amtsorconomiske Selskab. De respective Medlemmer ville til bemeldte Tid behage at møde i Bispegaarden. Aarhuus, den 29de Junii 1812. Røgind. Medlem af Bekyrelses, Commiteen og Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Ved Hr. Farver Asmussen er indleveret 5 Rdlr., som efter S. T. Hr. Byefoged Schumachers Kiendelse bør tilfalde Fattigkassen af et lidet Partie Viinsteen, som skal være funden paa Landeveien. Ligeledes er ved Hr. Frandsen levere 1 Rdlr. som er betalt i Mulct af en Tienestepige for utilladelig Udeblivelse af hendes Hosbondes Huus om Natten. Aarhuus, den 29de Junii 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Fattigvæsenscommissionen. For 8te Dage siden tabtes imellem Aarhuus og Lisberg en Læder Brevtaske hvori der var foruden 2 1/2 Rdlr. i Penge et Amtspas og et Borgermesterpas lydende paa Handskemagersvend Christian Rasmussen Kock, Finderen heraf loves, endnu foruden de deri værende Penge en billig Douceur, naar den leveres paa Handskemager Laugshuset i Aarhuus I Gaarden No. 135 paa Rosensgade i Nærheden af Torvet er et meubleret Overværelse til 2 Personer at faae til Leie i Olufsmarkedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Efter at i en Tid af et Aar, af vores Kiøkken iblandt andet efterhaanden er bortkommen 4 Sølv Spise Skeer, bortkom forrige Uge den Femte, af Kiøbenhavnsk Prøve, med sædvanlige 4 Stempler og Bogstaverne L. O. Fo Opdagelsen af disse Skeer, af hvilke alle kan forevises Magen, loves herved den fulde Værdie, af det Opdagede og Navnet om forlanges fortiet. Aarhuus, den 21de Junii 1812. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
En Pige søger Condition enten strax eller til Michelsdag som Huusholder eller Stuepige, helst paa Landet, gode Beviser mangler ikke, Nærmere Underretning erfares No. 124 i Skidengyden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Det omspurgte nye Sportel-Reglement af 7de April 1810, med den nye Forordning mod forbuden Handel, og det nye Oplag af Alterbøger som og Hr. Pastor KrukTale, holden i Dronning Maries Jnfiilut i Aalborg, er med øvrige litteratur Sager at faae i Aarhuus hos Schyt Under 13de dennes har Hs. Majestæt Kongen allerne digst befalet undertegnede at sammentræde i en Comme sion for at føre Control med de i denne Bye og dens Omværende Forraad af Vare, som ikke maae indføres ; is heraf, og i Overeensstemmelse med Hs. Majestæts al høieste Forordning af 23de f. M., angaaende skierpede s. holdsregler med forbuden Handel, samt den os meddeel specielle Jnstrux, have vi i Dag ved Plakater, som og alle offentlige Steder ere publicerede, opfordret alle, vel denne Byes Jndvaanere, som Landbeboere i AarhuTold Distriet, til inden foreskreven Tid for os at fremkom med anordnet Angivelse af alle de Vare, som Forord gen ommelder. Vi anmode endydermere herved enhv om at giøre sig nøie bekiendt, saavel med Forordningen som Placaternes Jndhold, og derved at sætte sig istand at giøre Angivelserne inden den foreskrevne Tid forløb, og med den fornødne Nøiagtighed; og da de Vare, so kan bevises lovligen at være indførte, ere fri for al Afg. de derimod, for hvis lovlige Jndførsel ikke kan tilveiebr. ges saadant tilstrækkeligt Beviis, kuns ere underkast en moderat Afgift, hvorved Eierne sikkres i deres Be delse, saa tør man saa meget mindre drage i Tvivl, i jo enhver redeligen vil opgive deres Beholdninger af at Slags Vare, og at ingen, ledet af foragtelig Vindesyn vil ved falske eller tilbageholdte Angivelser fremtvinge strængere Forholdsregler, som imod saadanne modtville Overtrædere af den gode Borgers Pligter ere os foreskeven. J øvrigt tiener til Efterretning, at Commission i det til Angivelse bestemte Tidsrum, holdes alle Eftmiddage; Søndagen undtagen, fra Kl. 3 til 6, i m. Justitsraad Styrups Huus paa det store Torv, hvor end skal blive meddeelt al muelig Oplysning, og hvor tilBlanquetter til Angivelser kunde erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Kongelig Vare-Control-Commission i Aarhuus, i 25de Junii 1812. Styrup. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Et Fruentimmer af fat Alder ønsker sig en Condiher i Aarhuus som Syepige som og tillige vil gaae til haande i Huusholdningen naar behøves. Nærmere Underretning giver Sadelmager Johnsen. paa Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-30
Et Huus i Fladstrand Kiøbstæd, er underhaanden faae tilkiøbs. Dets Beliggenhed og beqvemme JndretninHaugeplads med mere, er passende for en Embedsman Handlende, Fabrikant, eller enhver anden honet FamilLiebhaberne vilde behagelig henvende sig skriftlig el mundtlig til undertegnede, hvor Conditionerne erfares. Fladstrand, den 18de Junii 1812. M. C. Thuren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Indenlandske Efterretninger. af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Fra Hs. Majestæt har det Kongelige danske Cancellie modtaget følgende allernaadigste Reskript, ved hvis Kundgiørelse bemeldte høikongl. Collegium opfordret Enhver, sin Virkekreds, til at bringe denne Kongel. SkrivelsesJndhold til almindelig Kundskab og Eftertanke, som en for Fædrenelandet magt paaliggende Sag, og da det ved dette Reskript sees at være Dannerkongens landsfaderlige Hensigt, ved at opfordre hver Dannemand og Danne vinde til at give Landets egne Frembringelser Fortrin for fremmede, at fremme samtlige Hans Undersaatteres Vel, saa ber Cancelliet ikke mindste Tvivl om, at Kongens Mænd, fremfor Andre, ved Opmuntring til de dem Underordnede, og ved Exempel for disse, end ydermeere bille bidrage til at fremme den Tarvelighed og Opmærksomhed paa indenlandsk Huus- og Konst-Flid, hvortil Hs. Majestæt gientagende opfordrer, hvortil han allerede for flere Aar siden har opmuntret, og hvoraf mange velgiørende Frugter allerede ere sporede. Dette Collegium har derhos den Tillid til dem, at de med Nidkiærhed vil benytte den nu værende Tidspunct - hvori Tarvelighed ikke længer mødes med Ulyst, og hvori Huuslighed og Konstflid synes at paaskiønnes, til at anvende alle Midler, som anstaae den retskafne Statsborger, paa det at Kongens velgiørende Hensigt og Fædrenelandets Held ogsaa i denne Deel kan vorde opnaaet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Det Kongelige allernaadigste Reskript, lyder saaledes: Tilfulde overtydede om, at intet værre undergrover Statens Velstand, end den Yppighedslyst, som giør skatskyldig til Fremmede: at intet er meere stridende mod sand Nationalaand; intet mere undertrykkende for den fremstræbende Vindskibelighed, end en uheldig herskende Forkiærlighed for al fremmed Frembringelse; have Vi siden Vor Regierings Tiltrædelse paa flere Maader stræbt at sætte Grændser for et Onde, der er saa indgribende i hele Borgersamfundets og hver Enkelts Vel. Vor Forordning af 14de Obtbr. 1808, Vor Opfordring af 14de December f. A., Placaterne af 24de Januarii 1809. 10 Novbr. 1810, 29de December 1810, Vor Forordning af 11te Junii 1811, Placaten af 20 September, 1811 og flere af Os allernaadigst givne Befalinger sigte alle til dette Øiemeed. Vel have disse saaledes trufne Foranstaltninger ikke manglet Virkning, men samme have dog langtfra ikke svaret til hvad Vi ønskede, og hvad Vi med Rette kunde have ventet af Opfordringer og Lovbud, der nærmest havde Vore troe og kiere Undersaatters eget individuelle Gavn, til Formaal. Landsfaderlig Pligt har desaarsag opfordret Os til i en senere Anordning af 23de f. M. at anvende skiærpede Forholdsregler mod forbudne Varers Jndsmugling og Handelen med disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Ved Vore Lovbud og de iværksættende Embedsmænds alvorligste Anstrængelser for at overholde samme, vil imidlertid Øiemedet aldrig ganske kunne opnaaes, saalænge Fleertallet af Landets formuende Jndvaanere ikke skamme sig ved, at giøre en saadan Anvendelse af de Midler de besidde, at vindesyge Contrabanditer med deres Anhang af Hielpere finde Fordeel paa den for Staten skadelige Vei af hvilken de søge samme. Saalænge disse for Statens Velstand farlige Personer, see sig istand til at indhøste den skiændige Vinding de hige efter, formedelst fleres usle Lyst til ved fremmed Prunk og Overdaad at erstatte, hvad en straffende Selve følelse maae tilsige dem, at de mangle i egen Værd, saa lange er det ikke at vente, at de skulle lade sig afskrække fra, med tilvant Frækhed, at tilsidesætte Lovene, saalidet ved Tanken om den Straf der hier paa dem, som ved Forestillingen af den Ulykke de skifte, i det de undergrave Familiernes Velstand, de Yppiges umiddelbart, de tarvelige Vindskibeliges middelbart. Skal det Onde udryddes fra Grunden af, som det bør, da maae det skee ved en hensigtssvarende Medvirkning af Almeenaand og Nationalfølelse, som i denne Henseende trænger til at vækkes. Den, der af forfængelig Stolthed, søger ved Lyrtkjøbt fremmed Pragt at fænd en tankeløs Hobs intetsigende Beundring; den, hvis ørkesløse Ladhed ikke kan finde sig tilfredsstillet uden ved Beqvemmeligheder, som hentes fra Udlandet paa den indenlendske Vindskibelig heds Bekostning; den, hvis forvente Nydelseslyst stedse vil vrage mellem kostbare fremmede Overflødigheder og Overdaadigheder, medens Tidsomstændighederne nedsætte utallige brave Medborgere til den meest indskrænkede Nydelse af Livets første Fornødenheder; kort, enhver som beriget af Lykkens Gaver, troer sig derved berettiget til al selvvalgt daarlig Nydelse, uden at staae i nogen Forpligtelse til Konge, Stat eller Medborgere for Midlernes Anvendelse dertil, maae den almene Stemning, frembragt og vedligeholdt af Nationens skjønsomme og bedre Deel, paaminde om: at hvis det end maatte lykkes en eller anden at undgaae Lovenes Straf, vil det dog ikke blive muligt for nogen at prange med den forbudne Overbaad, uden at møde den Foragt, som bør falde paa hver og een, der har saa liden Børgeraand, at at han underordner Statens og Medborgeres Velgaaende, under Tilfredsstillelsen af egne personlige Særheder, Lyster og Lidenskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Den almene Stemning maae henvise hver Formuende til at gjøre det ædlere Brug af fine Midler, at indenlandsk Flid og Vindskibelighed kunne finde Opmuntring og Hielp ved samme. Den maae overtyde hver, som har Evne til at anskaffe sig Overflødigheder om, at ene den Vished at Frembringelsen er et Foster af Flid, og Vindskibelighed som er fremmet og understøttet i Landet selv, formaaer at ophøie udvortes Pragt til at blive nogen sand Prydelse, medens endog den meest fuld bragte Fiinhed og Skjønhed af udenlandsk tilkjøbt Overdaadighed, ikke er istand til at overslette det dermed nadskilleligen forenede Begreb, at Anskaffelsen har været forbunden med Tilsidesættelse af Pligter, hvis Ringragt nedværdiger Medborgeren og Medborgerinden, endog i sit private Forhold som Huusfader, Huusmoder, eller Familielem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Vi tælle blandt Nationens Mænd saamange tænkende og virk ligen oplyste Fædrenelandsvenner; Vi erkiend hos den større og bedre Deel af dens Fruentimmer, en saa varm og ædel Følelse for alt hvad der angaaer Fædre nelandets Vel; at Vi intet Øieblik kunne tvivle om at en saadan ønskeligere almeen Stemning, der vil hæve egen Flid og Vindskibelighed op til at erkiendes for hvad den virkeligen er, Statsborgerens største HædeStatsborgerindens skiønneste Prydelse, maatte blive de gieldende og herskende, naar Tænksomhed, sand Følen for Fædrenelandet og oprigtig Hengivenhed til Os, faa afvristet Modeslaverne og Pragtdaarerne de usle Lattelighedsvaaben, hvormed de hidtil ene have vidst at snige sig et Herredom over Tænkemaaden, som haan Tarvelighed, lænkebinder Vindskibelighed, og fortærVelstand. Hver Mand i Vore Kongeriger og Hertugdømme, som føier sig at være Fædrenelandets Mand - hver af Qvinde, der har følelse for Statsborgerindens høi Kald og Pligter; hver Vor Embedsmand og Statstiensom erkiender, at hvo ærligen vil tiene sin Konge og Land, bør troeligen arbeide paa at fremme Fædrene dets og Medborgernes Vel - hvert Samfund af særnelandske Mænd og Qvinder, hvis for maal er at udbreHeld og Gavn, være derfor af Os, som Konge og Lan fader, høitideligen opfordret til, saavelv deget Exempsom ved Opmuntring, Tilskyndelse og Jndvirkning op andre, af al Ævne at bidrage og samvirke til, at det Fædrenelandets Vindskibelighed og Vilstand saa hos vigtige Maal kan vorde opnaaet: at Brugen af fremme Frembringelser i Almindelighed indskrænkes til det alle uundværligste, og at den af fremmed Overdaad og Drei Særdeleshed, aldeles ophører, som hanlyst ved den fentlige Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Da vi især af de Vore Statscollegier, Departemter og Embedsmænd til hvilke Vi allernaadigst have a betroet Udførelsen af Statsbestyrelsens enkelte Orle, . Føie kunne vente den anstrængede Medvirkning for de Anliggende, som de hidindtil i intet almeentvigtigt J fælde have ladet Ossavne, saa vill Vi herved have Ve danske Cancellie allernaadigst paalagt, at meddele ethoaf Vore Collegier og Departementer, samt alle OverUnderøvrigheder, civile og geistlige Embedsmænd beder i denne Henseende er Vort Ønske og Vor Vil hvilket saaledes ogsaa maatte bringes til offentlig Ku skab for alle Vore kjære og troe Undersaatter. Vi hden tilfredsstillende Overbeviisning, at de, saavel i et Familiekredse og private borgerlige Stillinger, som og Særdeleshed forsaavidt de maatte være Medlemmer, et eller flere af de gavnvirkende Somfund, hvis for nings Aarsag og Formaal er Borgeraand og Borgerheville lade sig det være en kiær Pligt, at udøve og va over udøvelsen af de Tarveligheds og Nøesomheds de der, som Tidsomstændighederne saa bydende fordre, i uden hvilke Kierlighed til Fædrenelandet og Hengive, hed til Os, kuns et tømt Mundsvær. Befalende Eder Gud! Giret paa Vort Slot Frederiksberg den 15de Ju 1812. Frederik R.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Den i Huusbye Kirke hidtil bisatte engelske Flag Capitain Atkins Liig af Orlogskibet Defence, som forgik her paa Vestkysten sidste 2den Juledag, blev som 3 Dage siden ført derfra til Udbyehøi for at afleveres til da Parlementair. Admiral Reynolds Liig blev ikke den fundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
At Randler og Bierager Sogne ikke staae tilbage for deres Naboer i Hensyn til ædel Godgiørenhed, det maae sluttes af følgende Træk: Løverdagen den 20de hun i sidst mestede Dogn og Skolelærer Hr. D. C. Bech i Randlev, ved et Vanheld den bedste af fine to Køer. Juden næstfølgende Onsdag havde begge Sognes Behvere sammenskudt 84 Rd., hvorfor han, inden samme Dags Aften havde en bedre Koe, end den han mistede. Glæd ligt for Menneskevenner, at underrettes om ædle Handlinger!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Aarhuus. Døbte. Den 14de Junii, Tømmermand Christen Jensens Søn Jens; Fadd. Mad. Nielsen, Jfr. P. Due, Dyr. Prier Møller, H. Bierring og Bonnesen. S. Dat. Vertshuu mand Lars Jensens Datter Ane Margrethe Fadd. Kresten Andersens Kone, Zidsel Rasmusdatter, Sø sen Haubroe, P. Gandersen, Thomas Jespersen. S. D. Matros Peder Jensens Datter Anger Katrine; Fadd. Niels Bergors Kone, Ane Sophie Rasmusdatter, KresterJensen, Hans Krestensen, Niels Onderboe. Den 17de: Apotheker Reddelens Datter Charlotte Mariane: Fadd Barnets Moder Mad. Reddelien, Jfr. Che Holbech, Dhrr. Overauditeur Petersen, Kiøbm R. Holbech og Chr. kinaae. Den 19de Kammager Conrad Fespermanns Søn Jens Christopher; Fadd Karen Andersdatter, Mette Sørensdatter, Snedkermester Schou, Bagermester H. Møller, Skrædermester Kresten Hasle. Den 26de: Orhanisk C. H. M. C. Ebelings Søn Carl Anton Emil Fadd. Mad. Marsing, Jfr. Houberg, Dhrr. Postmester Lund, Kiøbm. Jens Bech, Lic. Mediemæ Frach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Begravne. Den 19de Junii, Dagleier Rasmus Lau sen, 65 Aar gl. Den 20de: Tømmermester Søren Bang, 56 Aar. Den 23de: Handelsmand Joseph Riger, 54 Aar. Den 23de: Avlsmand Niels Alling, 62 Aar. Den 24de: Hans Christian Pedersens Enke, 60 Aar. S. D. Bødkermester Niels Poulsens Datter Ane Severine Marie, 5 Maaneder gl. Den 25de: Avlsmand Søren Pedersens Kone, 37 Aar. Den 27de: Kammerherinde og Baronisse Friderikke Lovise de Rosenkrantz, for Wolda, 61 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Copulerede. Paa Jgaard den 19de Junii, Hr. S. Asch til Kongsgaard og Jomfr. Mariane Marcussen. Hr. Ch. M. Preisler af Edelief og Frue Marcussens Pige, Jomfrue Kierstine Thorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-07-01
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Meceur og Hamborg Correspondent.)