JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Sygdommens Symptomer og Kiendetegn. De vigtigste Tilfælde ere uophørlig Brækning og Laxeren af vandagtig og undertiden seig Slim. Galde pleier ikke at findes derimellem, hvorfor Navnet Cholera (Udtømmelse af Galde) ikke er rigtigt. Efter Burells bemærkning opstaaer undertiden i Begyndelsen en overordentlig Mathed med flygtige Smerter og en Følelse af Bedøvelse (Soven) i Lemmerne, forbundet med flygtig Hovedpine og stærk Tørst, hvorpaa snart følge Qvalme og Brækning; tilsidst opstaaer saa heftig Krampe, at man neppe kan holde den Syge. Undertiden begynder Sygdommen med en vandagtig Diarthe uden Kniben og Smerter, og strax, eller nogen Tid efter, begynder Brækningen af en vand agtig Slim. Strax derpaa følger Mathed, Pulsen synker, Legemets Yderdele blive kolde, Øjnene falde ind, lukkes halvt og det Hvide i Øiet bliver underløbet med Blod. Den Syges Aasyn udtrykker den høieste Grad af Angst, han klager over en frygtelig Hede i Maven, og forlanger uophørlig koldt at drikke. Stolgangen tiltager, Uroligheden og Angesten stige i den Grad, at Patienten kaster sig omkring og det neppe er muligt at finde et roligt Øjeblik for at undersøge Pulsen, der er saa lille, at man neppe kan føle den. Nu begynde Krampetrækningerne, som sædvanligen stige fra Tæerne opad, og, saasnart de angribe Brystet, foraarsage den største Beængstelse og besværligt Aandedræt. Man har ogsaa bemærket Tilfælde, hvor Sygdommen begyndte med Krampe, og Brækning og Diarrhe fulgte efter. Davi lagttog paa Øen Ceylon, at Blodet baade i Puls- og Blodaarene havde en sort Farve, og at den af de Syge indaandede Luft indeholdt en tredie Deel mindre Kulsyre end af sunde Mennesker. Finleson fortæller, at der paa Ceylon døde adskillige Mennesker efter nogle Timers Forløb uden Krampe eller characteristiske Tegn paa Sygdommen. Man har ved Armeen endog gjort den bemærkning, at en Mængde Qvæg paa den Tid pludselig døde og paa en ubegribelig Maade. Alt Haab om Redning er næsten tabt, naar Kulden paa Legemets Overflade tiltager og naaer Hjertekulen, naar Tungen bliver iskold og en stærk kold Sved bryder ud over hele Legemet, hvorunder Huden inden i Hænderne og under Fødderne bliver rynket. Sædvanligen aftager Krampen, naar disse Symptomer tiltage, og baade den og Smerterne ophøre ganske for Døden, og skjøndt Hjertets Slag ikke engang længere kunne mærkes, føler den Syge sig dog bedre. Corbyn har dog seet nogle, som lige indtil det sidste Øjeblik lede de frygteligste Qvaler, nogle stønnede, væltede sig paa Jorden og hylede, hvilket især var Tilfældet, naar Sygdommen varede til den tredie Dag. Naar derimod Krampen er ophørt, naar der ved Brækningen og Stolgangen ikke længere udtømmes vandagtig Slim, men vel nogen Galde, og naar Kulden paa Legemets Overflade ikke tiltager, saa kan man have godt Haab om Helbredelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Hvad man fandt efter Døden ved Legemets Aabning. Havde Sygdommen varet mere end 24 Timer, fandt man Maven og Tarmene udspændte af Luft og tykagtig Slim. Hverken i de tynde Tarme eller Maven fandtes Galde. Leverens og undertiden Tarmenes Blodkar vare udspændte af Blod og Galdeblæren af fortagtig Galde. Musklerne vare saa bløde, som hos dem, der bleve trufne af Lynild, og Lungerne sammenfaldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Den af de engelske Læger i Ostindien anvendte Lægemethode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Denne frygtelige Sygdom, som ikke varer over tre Dage, og ofte er dødelig i 24 Timer, helbredes næsten aldrig af sig selv, men kræver meget hurtig og virksom Hjelp af Lægen. Marquis Hastings bekjendtgjorde overalt i den ostindiske Armee den af Dr. Corbyn beskrevne Kurmethode, som Erfaringen har vist at være den virksomste. Denne Læge foreskriver strax at give den Syge 20 Gran Calomel i Pulver, men ikke i Pilleform, og derpaa en Blanding af 60 Draaber Laudanum og 20 Draaber Pebermynte=Olie i 2 Unzer Vand. J Sygdommens første Periode anvendes Aareladning; tillige bliver Legemet gnedet med varm Spiritus, varme Bade, varme Bedækninger og hjertestyrkende Midler (Cardiaca) forordnes. Calomel og Opium blive, naar Omstændighederne fordre det, gjentagne efter en Times eller længere Tids Forløb, enten i den samme eller i mindre Dosis. Et Tilfælde gav uventet Anledning til disse store Doses, i det en Patient af Feiltagelse paa engang tog en Scrupel Calomel og strax derpaa 60 Draaber Opiumtinktur, og kom sig derefter. Erfaringen bekræftede siden Nytten af disse store Gaver Mercur. Naar Lægen bliver kaldet for silde, brækker Patienten ofte Medicinen op igien. J et saadant Tilfælde blandede Wallace 2 Gran Opium og 15 Gran Calomel med 2 Drachmer Honning og smurte denne Blanding lidt efter lidt ind i Munden. Patienten synker dette Middel lidt efter lidt og sover ofte ind derefter. Et Tilbagefald kræver en gjentagen Anvendelse af Medicinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Paa Isle de France gav man den i mindre Dosis, men derfor ogsaa med mindre Held. De franske Læger brugte i det Sted 2 Drachmer Bittersalt pro doni, men man seer af deres Beretninger, at en af dem af 440 Syge mistede 194, og en anden af 133 Syge 99. Taylor og Kinnys tilraade Trækmidler paa Underlivet, men da Spanskflueplaster virker for langsomt, bestryge de Hjertekulen med Skedevand, ved Hjelp af en Fjeder, og vaske Stedet, naar Midlet har virket nok, igjen af med Vand eller en Potaskeopløsning. Millvood giver i Begyndelsen 1 Drachme Calommel med fem Gran Antimonialpulver (James pouder). To Timer efter giver han 10 GranCalomel og 5 Gran Antimonialpulver. Til den Syges Drikke sættes Spix. nitri dulle. Hører Brækningen op, og Huden bliver varm og fugtig, bruger han den sædvanlige Magnesig til 4 Scrupler pro dos, hvilken efter hans Udsigende ikke foraarsager Brækning, men to til tre Afføringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Denne Læge tilskriver tidlig Aareladning en særdeles velgjørende Virkning; men ofte vil Blodet formedelst krampartig Sammentrækning ikke flyde udaf den aabnede Aare. Tiller raader at forordne rent Opium istedetfor Opiumtinkturen, fordi denne efter hans Paastand undertiden forøger Brækningen istedetfor at stille den. Af denne Grund anvender ogsaa Boyle, Optumtinkturen i Klyster. Overhovedet ansee de engelske Læger, som have iagttaget Epidemien i Ostindien, Calommel og Opium for Hovedmidlerne imod denne Sygdom og betragte de øvrige kun som Hjelpemidler. Slutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Da denne frygtelige Sygdom aldrig har hersket hos os, kan Medicinalraadet ikke foreslaae andre Midler end de, som ere anvendte af de engelske Læger i Ostindien, og som ovenfor ere nævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Efter de hurtige Fremskridt, denne frygtelige Sygdom i Rusland i kort Tid nu har gjort fra den chinesiske Grændse indtil Moskau, trods alle Forsigtigheds Forholdsregler, og det uhyre Antal af Syge, som den har bortrevet, er det ikke at undre over, at derover selv i Tydskland og i Norden er opstaaet nogen Bekymring og Jnteresse for hvad der angaaer denne Landeplage, og derfor optage vi ogsaa det følgende Stykke, som i en Petersburgsk Tidende er meddeelt. Det temporaire Medicinal Conseil er forelagt til Undersøgelse en Kurmethode, som en Borger i Smolensk, Jwan Warsolomejew Chlebnikov har foreslaaet, nemlig: Man maae i Sygdommens første Anfald give Patienten en Skeefuld Magnesia, paa Grund af, at Magne sig opløst i Vand standser Brækning. Derefter lægger man den Syge paa Sengen, bedækker den Syge med Sengelagnet indtil Brystet, og bestrøer ham fra Brystet indtil Fødderne med Høfrøe (mpyra), der først er bleven beredt paa følgende Maade. Man kommer tørt Høfrøe i en stor Krukke og hælder derover kogende Vand, men kun saameget som der er nødvendigt, for ikke at gjøre Massen flydende, rører omkring i det med en Træ sløv og tildækker det strax, at det ikke skal bortdunste. Efterat det har trukket godt, bliver den Syge, som ovenfor er sagt, bestrøet dermed. Patienten vil strax komme i Transpiration, saa at Sveden vil dryppe ham ned af Panden. Efterat Transpirationen har vedvaret i nogen Tid, lader man ham skifte Linned og tørrer Legemet vel af dog at han ligger i Sengen, og med Forsigtighed, at ingen Deel af samme bliver kold. Efter at have skiftet Linned, og den Syge igien er kommen til Rolighed paa Sengen, tildækkes han paa nye med Sengetæppet, hvilket ligesom før bliver bestrøet med den omtalte Masse. Denne Procedure bliver foretaget nogle Gange efter hinanden. Patienten sporer Lettelse derefter; Brækningen og Durkløbet ophøre, og han falder i en Søvn, under hvilken det Onde fuldkommen forlader ham. Saasnart samme er veget, styrker man Patienten med gode Hoffmansdraaber, som daglig gives ham to Gange, ti Draaber paa Gangen Morgen og Aften, ligeledes med nærende Spiser, nemlig Bouillon kogt paa godt færskt Oxekjød med Havre, eller Byggryn til en tyk Suppe. Til denne Spise nyder den Syge godt Hvedebrød, for alting intet Surbrød; heller ikke andet Surt eller Salt. Som Præservativ Middel bliver foreslaaet. Man henter fra Apotheket et Fjerdingspund (en Unge er tilstrækkelig) Guayakharpix, hælder det i en Flaske Rum, lader det efter tilbørlig Omrystning sie, og tager deraf hver Morgen og Aften en Theeskeefuld i Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Med Hensyn til det udvortes anvendelige Middel har det nævnte Medicinal-Conseil billiget samme, saavel fordi Legemets Opvarmelse er en Hovedgjenstand for denne Sygdoms Behandling, som ogsaa fordi Høfrøet overalt let kan erholdes. Hvad det indvendige Middel angaaer, saa er til en Prøve den benævnte Chlebnikow bleven anbetroet Behandlingen af nogle Syge under to Lægers Opsyn. L. Bl. d. B. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Aphorismer. Tildeels af det Tydske Udholdenhed er en af de nødvendigste Egenskaber i Livet, thi Vane gjør ogsaa det ubehageligste taaleligt, om ikke endogsaa kjert. En glødende Solhede fortørrer Alt, opliver intet, den er Billedet paa et lidenskabeligt Menneske uden Aand. Forstanden er det Nul, der giver enhver Dyd tidobbelt Værd, dog uden Hjertensgodhed er det slemmere end aldeles værdieløst. Almindeligen stride retskafne Mænd ligesom Soldater uden Anfører; de gjøre et heftigt Angreb; men det første Uheld gjør dem modløse, og de opgive Kampen; dog skulde Sejren ved Udholdenhed have været dem vis. Stivsind eller Selvklogskab er den Enfoldiges, den udannede og uerfarne Persons uadskillelige Skygge; det er en vis Secundant for ham, naar hans Modpart gjør ham en Udfordring paa at komme med Grunde. Hidsighed, der let gaaer over til Rasen, er hans Vaaben; hvad Under da at den med ubeleilige Grunde kommende Udfordrer synes at saares, fordi han viger for den der er ude af sig selv; og nu bliver da Tvekampens Udfald, at den Enfoldige krones med nye Styrke i Tanken: jeg har dog Ret." Intet – Intet vil jeg høre, er Stivsindsalmindelige Vaaben. Kjællingen vil have sin Trættetraad, sagde Peder Lolle. Det skal være klippet er en anden mere brugelig Talemaade, som Peder Syv anfører, hvorved, som Nyerup bemærkede, sigtes til en bekjendt Fortælling om Konen, der var halstarrig nok til, endog efterat hun var kommen i Vandet, at række Haanden i Veiret, og ved Gebærder med Fingrene at betegne den Klipning, hun ikke kunde udtale. Ypperligen har Sporon udviklet Begreberne af Ordene: Stiv, trodsig, modvillig, fortreden, En stiv Mand lader sig ikke bøie, en trodsig Mand ikke tvinge, en modvillig Mand ikke bevæge, en fortreden Mand ikke behandle." En stiv Mand vil en Ting, fordi han vil en trodsig Mand, fordi han ikke vil. Hiin troer at han har Ret, denne bekymrer sig ikke om hvad der er Ret. Et modvilligt Menneske vil altid det, som andre ikke vil et fortredent Menneske hører ikke engang hvad andre vil See det i sit Slags vigtige og interessante Skrift, Dansk Synonymik, af Hr. Biskop Det. Th. P.C. Müller, paa den gyldendalske Boghandels Forlag, En stiv Mand mangler Lempelighed en trodsig Mand Føielighed, en modvillig Mand Villighed, en fortreden Mand Venlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
En stiv Mand er uskikket til fælles Arbeide med andre, fordi alting skal blive som han eengang vil, en trodsig Mand er uskikket ogsaa til Samqvem med andre fordi ingen Ting maa blive som andre vil. En modvillig Mand er uskikket til Venskab med andre, og en fortreden Mand ogsaa til Omgang, thi hiin vil ikke fordrage andre, denne kan ikke fordrages med nogen. Stivhed har sædvanligt sin Grund i Selvklogskab, Trodsighed i Arrigskab, Mod villighed i Avindsyge, Fortredenhed i Luner. Mangel af Klogskab kan gjøre, at Bestandighed udarter til Stivhed; Mangel af Sindighed, at Kjækhed bliver til Trodsighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
En Tjenestebeviisning af et i sig selv ring Værd bliver til et stort Nul, naar den bruges tilat broute af. Et saadant stort Nul hører ofte til Hidsig hedens Grunde. Det hverken duer i sig selv, eller som et godt og gyldigt Overbeviisningsmidde i Tvistighed. Venskab har sin ganske særegne Samvittighe- og sit eget Mod, den første gjør sig Bebreidelse, over Forseelser, som man ikke havde annet at være det; den anden giver os Kræfter til at foragte Farer, man ellers vilde bæve tilbage for Forunderligt hurtigt blive Personer af lige Smag og lige Følelse dyrebare for hinanden. De kunne næppe tro, at det var kun ganske kort siden de bleve Bekjendte. Miss Anna Seymour Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Denne Kunstnerinde, som d. 28 Marts 1829. døde i London, udmærkede sig i en Green af Kunsten, som sædvanligen er utilgiengelig for hendes Kjøn. Som Billedhuggerinde var hun ustridigen den første i vor Tid. - Miss Anna, eneste Datter af Feldtmarskal Convay, blef Arving efter den berømte Horace Walpole, en Beslægtet af hendes Fader, og som testamenterede hende sin skjønne og i den engelske Literairhistorie, velbekjendte Villa, Strawberry ved Twickenham. Hun udmærkede sig tidlig ved sin Sands for Kunsten, og navnligen for Plastiken. Kjerlighed til Kunsten og Øvelse i Sculpturen var hendes Livs Element. Hendes første Lærer var den bekiendte Billedhugger Ceracchi, siden blev den ældre Bacon hendes Mester. Efter nogle Aars Undervisning hos disse Lærere reiste hun selv til Jtalien, for der at fuldkomme ved Oldtidens Mesterværker den dannende Haand og den bedømmende Smag Siden og efter hendes Tilbagekomst til England levede hun næsten udelukkende for sin Kunst. Hendes Værker ere næsten udstrøede over den hele Jord. Nelsons Buste af hende blev sendt til Indien, som en Gave for Sultanen af Tanjore. To kolossale Hoveder paa Steenbroen i Henley, den ene forestillende Tyemsen, den anden Jsis ere ligeledes lovprisede Værker fra hendes Meisel. Georg 3dies Statue, af hende, er bleven opstillet i Register office i Edinburg. Sir Joseph Bank Buste pryder det brittiske Museum, og talrige andre Buster og Sculpturer af hendes Haand ere i Privates Besiddelse. Hendes Værkers Charakter er høi Opfatning, og møisommelig, noget smaalig Udførelse; de vise samtlige, uden at gjøre Fordring paa Mesterskab, et ømt Sind, en fin og dannet Smag, en dristig og original Charakter hos dette i enhver Henseende udmærkede Fruentimmer, som Naturen havde givet Udholdenhed og Kunstkjerlighed nok til lykkeligen at overvinde alle de Vanskeligheder, der sædvanlig møde hendes Kjøn i Udøvelse af den Green af Kunsten, som hun havde valgt sig. Vi vide ikke rettere, end at med hende døde den eneste europæiske Billedhuggerinde af nogen Berømmelse. (Ludemann. Zeiteenossen XV. 1830.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Ved Jnstitutet for Metal-Arbeidere blev i Mandags d. 15 d. M. Elevernes Prøve-Arbeider foreviiste Jnstitutets Overbestyrelse, og befandtes, at siden 1828 havde Institutets Elever, gjort god Fremgang i forskjellige Grader, saasom 24 i Dreining, Gravering, Drivning og Cicelering og sexten i Ornamenttegning. Desuden var adskilligt andet Metalarbeide foreviist, hvoriblandt to udmærket gode Mesterstykker. Det hele har nu været udstillet i Institutets Lokale fra sidste Onsdag d. 17 d. M. og vedbliver at være det indtil Søndagen d. 5 Dec. inclusive, hver Middag fra 12 til 2, og de som ville tage denne Udstillini Øiesyn og ikke have Adgangskaart, erlægge 16. Skl. til Institutets Fond ved Indgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Topographie over en Langeland. Af J. N. Lange. Discipel i Roeskilde-Cathedralskole. Forlagt af Universitets Boghandler Reitzel. Dette lidet Skrift, som faaes hos Forlæggeren for 24 Sk., og indeholder en liden kort Oversigt over bemeldte skjønne Øe, viser Forfatterens Kierlighed til denne hans Fødeøe, og vidner om gode Evner, der i sin Tid, naar hans Studeringer ere fuldendte, vil kunne levere en fuldstændig Topographie over Øen, hvortil det Danske Atlas, Begtrup's Beskrivelse, Olufsens Breve i økon. Annal. Marts 1806, Jørgensen's Efterretninger og Rudkjøbing, Tregders Haandbog, m.M., og i Henseende til det Historiske det, som Nyerup, i Tidsskriftet: Politik og Historie 2 Bind, leverede om de spanske Troppers Ophold paa Øen i Aaret 1808 m. M. indeholde adspredte gode Materialier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Blandede Efterretninger. Under Titel: "Juridiske Arkis. Udgifvet af Carl Schmidt, Hofratts Assessor. Christianstad 1830. er i Sverrig et nyt juridisk Tidsskrift begyndt, hvis 1ste Hefte indeholder: 1. Den engelske Criminalret i dens Uddannelse, fornemmeligen ved nyere Parlementsakter. Af Mittermeier. 2. Undersøgelse angaaende Burke og Mougal. Af det Engelske. 3. De svenske og norske forenede Lovkommitteers Protokoller, holdne i Stokholm i Aaret 1830. Da det var bleven bestemt, at der for hvert af de forenede Riger, Sverrig, og Norge, skulde udarbeides Udkast til nye crim nelle Love, og Lovkommissioner i den Henseende i hvert Rige vare anordnede, og det maatte ansees vigtigt for Retfærdighedens Haandhævelse, at fornævnte Love, forsaavidt det med Rigernes forskjellige Statsforfatning, Indretninger, borgerlige Forhold og civile Lovgivning kan bestaae, blive i det Væsentlige af ens Indhold, blev det bestemt, at en Conference imellem bemeldte Lovcommissioner skulde foregaae; Stokholm blev valgt til Samlingsstedet, saaledes at to af den norske Lovkommissions Medlemmer, efter indbyrdes Overeenskomst, maatte begive sig didhen. Conferencerne begyndte i Febr. d. A. og Udkast til de almindelige Bestemmelser for Criminalloven blev i 7 Capitler fra begge Sider i mueligst Overeensstemmelse udarbeidede. Den holdte Protokol og de udarbeidede Udkast ere her meddeelte. 4. Mindreaarighed som lovlig Hinder mod Ægteskab. Hvert Hefte af dette Tidsskrift bliver omtrent paa ti Ark. Tre Hefter udgjøre et Bind og udkomme i Løbet af et Aar. Prænumerationsprisen for tre Hefter er 3 Rd. Banco. - Det er sørgeligt at see, hvorledes Forbrydelser have tiltaget i alle Stater. J Hitzig's Annal, der deutsch. u. ausland. Criminal Rechts Pflege XV. H. 1830 meddeles nogle Tabeller og Efterretninger herom, i Forbindelse med hvad forhen er meddeelt. J England var i Aaret 1811 Antallet af de til Fængselstraf dømte Forbrydere 3163. - J Aaret 1826. 11095, og i Aaret 1827. 12564. - Wilhelm IV. og Carl I. Engelske Blade have optegnet som et bemærkelsesværdigt dog ikke med paafølgende Begivenheder i Forbindelse staaende Træk, at en af Wilhelm IV. første Handlinger, efterat have besteget Tronen, bestod at lade et Portrait af Carl X, som Greve af Artois, hvilket hang i et af hans Palais Værelse, borttage, i hvis Sted han lod Nelsons Portrait ophænge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
- I Dresden er for de kongl. Lakajer og Staldkarlem. fl. et Hospital kaldet HofpatientborgEn derværende Syg underskrev sig derfor i et Bønskrift: kongel. sachsisk Hofpatient.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
- Den fortjente Reisende Naturforsker Dr. Heinrich Mertens fra Bremen, fra hvem en Deel af hans paa en Reise omkring Jorden gjorte Reiseberetninger ere modtagne, er des værre død, 34 Aar gammel, d. 30 Sept. i St. Petersburg af en Nervefeber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 154 155 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 4 Rbd. Sedler, Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . . . . . 81 Nationalbank-Obligationer. 119. Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 107 1/2 i Sedler. Dito Dito. . . . . . . 107 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 100 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer. – i Sedler. Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-22
Deri noget om hans Virksomhed i Aarene 1789 og 1790 for Gustav den 3dies Plan til at faae Norge forenet med Sverrige. (Derom i Argns Bacallao, i den spanske, og Bacalhav i den portugisiske Handel, ere de der brugelige Navne paa Kabliau og Stokfisk. (Vare lexikonnet.) Den 22 November 1830. nann Novemberdagen straaler skjøn J Østens Blaae; Algodheds Fader, hør vor Bøn Skjænk Ferdinand din Himmelløn, Med Sundheds Krandsen, eviggrøn, Han blandt os gaae! Dig Kjærlighedens Blomster groe, Ved Sommersol i huuslig Bo, De huld bestaa Med Jubelklang, trofaste Lag. Lykønsker Dig! Prinds paa din skjønne Fødselsdag Højt toner Fæstens Rosenslag; Danfolkets Offer fro modtag: Lev lykkelig! Dit Held fremblomstre lig en Vaar, Ved Caroline, Aar for Aar, Paa Glæde rig Du, Danmark, lykkelige Land, Stig i din Glands Her sikkrer Freden hver en Stand, Tro Bonde, Borger, Adelsmand; Landsfader, trygt Du hvile kan Med Hæderskrands. O. Gud, tag i din Varetægt Vor elskte Konge og hans Slægt!! - Hil Ferdinand!!J. M. Abildgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-22
Kjøbenhavns Børs d. 23 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 217. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1543 155 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 18 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 86 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . ....... Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820. 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-22
Asiatiske Compagnies Actier. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammandanSyvogtyvende Aargang. No. 94. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Blandinger, Grønland vedkommende. (Fortsatte fra Nr. 89.) appen. 13. Under 5 Febr. 1723 blev udstædt Skibs Artikler for dem, som sig udi det Kongelige octroierede Bergenske Grønlandske Compagnies Tieneste opholder. Under samme Dat. skal Octrojen for bemeldte Compagnie være udstædt, efter den Fogtmannske Reser. Samling. 14. (Efter et originalt Aftryk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Den nu med Skibet Fridericus Quartus følgende Feldtskjer, Johan Wilhelm Jordan, løser den i Landet værende Feldtskjer af, saasom han har begiert at blive af sin Tjeneste forløvet, og kan han da ikkun med Skibet Kronprinds Christian hjemkomme, thi denne nu udgaaende er en allene beordret at blive udi Landet, men endog t han skal følge Skibet. udi tilkommende Foraar 1724 paa Hvalfiskefangsten.