Corsaren, 1844-07-12
Geographi. Kjære Læsere! J Anledning af Skamlingsbankefesten, og før vi fortælle Eder rigtig om den, er det bedst, J lære lidt Geographi, for at J kunne "orientere Eder", som Heiberg pleier at sige. Seer J. Geographien eller Jordbeskrivelsen er en Ting, hvoraf man lærer Jorden ligesaa nøiagtig at kjende, som man lærer at kjende Stændernes Forhandlinger af Stændertiden. J indsee derfor, at man uden Fare kan lære Eder Geographi. J Grunden beskylder man denne Videnskab for at være lidt tør og ferst, men skulde I finde den saaledes, da kunne J jo fugte den med Eders salte Taarer, ligesom ,flere Mænd have gjort ved Sprogpatentet, hvilket sidste vi forresten maae rose, da det er den eneste Leilighed, ved hvilken vi have seet den danske Følelse fremtræde i Handling, og det i en ægte national Handling, en Handling, som man næsten kunde græde ved. Dog, tilbage til Geographien. Geographien lærer os i Reglen vor Jord at kjende paa tre Maader, nemlig paa en mathematisk, en physisk og en politisk. Hvad nu den mathematiske angaaer, da maa det være Eder nok at vide, at Jorden er rund og huul som Hovedet paa en Hofjunker, og render omkring Solen for at bade sig i dens straalende Lys og velgjørende Varme og selv være en lille bitte Deel af Solsystemet eller det himmelske Hof. Forresten tilbagelægger den en Tour omkring Solen to Gange imellem hver Stænderforsamling og tyve Gange mellem hvert Gode, man har af Stænderne. Den Side, som vender fra Solen, har naturligviis Nat, og som en Følge deraf sover bestandig en Deel af Jordens Beboere; men, naar de vaagne, bliver det Morgen, bliver det Dag. Jordens Gjennemsnit er omtrent 1720 Mile; men den maa bestemt være meget for lille, siden de store Herrer bestandig slaaes om at faae mere, og de smaae Folk lade sig slaae ihiel derfor, uagtet de selv vilde komme til at betale hver Fodsbred Jord med store Skatter, Hoverier og deslige. Paa Jorden er der forresten to Puncter, som staae ganske stille, nemlig Syd- og Nordpolen, medens hele den øvrige Jord dreier sig omkring dem. Det er Grunden, hvorfor de Folkeslag, som boe i Nærheden af dem, staae saa meget stille. De høieste Steder paa Jorden ere de, som ere nærmest Solen, de laveste de, som ere nærmest Polen. Dette foraarsager stor Forskjel i Varmen; paa de høieste Steder har man Carte blanche, paa de lave har man Lov til at fryse. Med Hensyn til den physiske Geographi maa jeg fortælle Eder, at Jorden er omgiven af et tyndt, flydende, gjennemsigtigt, clastisk Legeme, en Slags Trykkefrihedslov, som holder den i Ligevært, og som man paastaaer er nødvendig for de levende Væsners Velbefindende; forresten foraarsager dette Legeme, som kaldes Luft, baade Taage, Lyn og Torden, ja, endogsaa Beslag og Domfældelse kan man undertiden ene udlede af Luftens Beskaffenhed. Jorden bestaaer af Land og Vand. Landet er skabt for Kongernes Skyld, Vandet for Vandcommissionens. Jkkun en Trediedeel af Jordens Overflade er Land, hvilket er stor Skade, da vi ellers vilde have tre Gange saamange Konger, Hertuger o. s. v. Vandet inddeler man deels i drikkeligt, som det man faaer i Dyrehaven, deels i udrikkeligt, som det man faaer i Kjøbenhavn. Man inddeler det ogsaa i Have, Søer, Jndsøer og Aar; f. Ex. Jishavet, som begrændser det forjættede Land Siberien; Østersøen, som adstiller og forener os med Rusland; Sortesø, eller Gudmund Repps Turneerplads, og Ladegaardsaaen, hvor vort Politi lærer at svømme. Man paastaaer, at Havet mange Steder skal være uendelig dybt; men det troe vi ikke, for vore Orlogskibe stikke i det mindste altid dybere. De høitstaaende Dele paa Jorden kaldes enten Souverainer eller Bjerge, og ere som oftest Gjemmesteder for kostbare Naturproducter, undertiden ogsaa for Naturgaver. Nogle ere ildsprudende som f. Ex. Keiseren af Marokko, Vesuv, Æina og Hekla, og foraarsage store Ødelæggelser. Nogle give ogsaa varmt Vand fra sig; men det er kun de danske, og det er maaskee dem, der ere Skyld i, at næsten hele Nationen er lunken. Paa Jorden findes en utallig Mængde forskjellige Legemer, som deels have Liv, deels ere livløse, f. Ex. Franskmænd og Sjællændere. Forresten inddeler man dem sædvanlig i Dyre-, Plante- og Mineralriget; til det første hører naturligviis Borgere og Huusmænd, til det Andet, Bambusrøret, og af det Tredie faaer man baade Diamanter til Kroner og Jern til Dampvogne, Plouge, Lænker o. s. v. Den politiske Geographies Bestemmelse er egenlig, at den skal lære os at kjende Jordens Jnddeling i Stater og Lande, deres Størrelse og Forfatning, Jndvaanernes Antal og Maaden, hvorpaa de ernære sig og adlyde deres Konger. Den os bekjendte Verden bestaaer af: Rusland og det øvrige Europa, Asien, Afrika og Amerika. J den første Verdensdeel, nemlig Europa, ligger Danmark. Disse Verdensdeele inddeles igien i en utallig Mængde Stater, som staae under Keisere, Konger, Fyrster, Stor- og Smaa-Hertuger, Grever, Baroner, o. s. v. (see Statskalenderen). Landenes Jndvaaner kaldes Undersaatter, mærk Eder det, og maae adlyde de Love, Regenten foreskriver til det almindelige Bedste og Landets Forsvar, ja selv de, som ikke strax maatte synes at sigte til det almindelige Bedste og Landets Forsvar. Det er deres Pligt. Jkke alle Jordklodens Beboere ere hvide, saaledes som de holsteenske Curasserer, nei, Nogle ere sorte med røde Kraver, Andre røde med blaae Kraver, atter Andre blaae med røde Kraver, og atter Andrerøde med grønne Kraver. Disse Sidste ere de værste og Mange paastaae, de ere Menneskeædere; saa meget er idetmindste vist, at de see uhyre glade ud, naar de kunne faae fat paa et Menneske, om det saa er nok saa magert. See, nu have J faaet et Overblik over Jorden i sin Heelhed, og vi ville nu begynde at tranchere den for Eder, og med det første byde Eder et lille Stykke Danmark.