Berlingske Tidende, 1793-05-01
Under Datte Frideriksberg den 14de Septendet 1792. udkommer en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: Al. da Hs. Majestal har erfaret, at Forerdningen af 3de November 1723 de forbyde at daniggader Banaar For efter Domme, som staae under Paaante til høved Re maat imodtages, saalange den paagieldende Come Par derimod protesteter) mebruges af frattetiare Parier er Sagførte til derpaa at haage idelige Jndaglig in Fuldbyrdelsen af deslige Damme; Saa har paa danne fundet fornødent, i denne Henseende at bestemmesaadanForholde Regler, at hverken den erne Part, foranden Sagens overtlende Argiørelse ved Fed, skal fatte ad Stand til at paatage den afsagte Dem, eller den anden Part skal kunne formaae, ved Udsluttet, at fogde hans Ret og forvolde ham undtlige Bekostninger. Denne stemmelse med disse Grundsætninger befaler Hr. Mann. herved allernaadigst at, naar Benægtelses eller Saale Eed finder Sted, i Følge nogen Dom, der kan har andet kastet en høvere Rets Paakiendelse, da Kalingen Havnanimod sammes Foldestgiørelse ansees goldig efter 3 Mk. neders Forløb fra den Tid, Dommen er bleven den Paa dende lovligen forkyndet, med mindre Stevning til Dan Retten fremlæg, da der, i saa Tilfælde, fordeldes efter Danske Løve 124-64 og Norske Love, den undtages de Sager, fra Nordlandene og nanmarten, er ved Overhofretten ere blevne paadømte: i Hansandsaadan ske, det foreskrevne Tidsrum, i Detraadinde ters Fraliggenhed, bør forlanges til 6 Maaneder paa de at Vedkommende kunne have Leylighed til ere de som nødne Høyesteretsstevninger udtagne. Under Dato Friderichsborg den 19de Seplads 1792. udkommer en Førerdning, dog med det andramme: Al. d. betydelig Skade og Ødeleggelse saavel i de fremfarne, som stenere, Aaringer fra Tid til anden ved Sandslagt paaende. Steder i Hs. Majestæts Rige Danmark, især i den vest Deel af Jylland, er anrettet en standene kan bing. saaformt atte tilbage og kraftige Midler til denne o. Dampaa paa ildeet Sted, desaamen anmelde kommer, eller herefter maattigepkommende i anvendte, og da det harlede er at Vigtighed at saane Landstrækninger igien kunne vorde forandred. Brug og Nøite for Beboerne med Tilendige melde bar a. Majestat ladet indhente og samlegernede de ninger og Efterretning om hvad slemastergrøvere. ting og annalle Undersegelse er sande maa Sandstage Dampmaa for og at landsaane s. gers maalede Deqvemgignelse til Dang, og paa . . nua saadant Øiemed herved allernaadigst har anette betalet: Om Opsynet ved Føvesanden. Paa de Stat, bet Saltsaa an ladet og des saa i Kongen maae viis har somheder det laantier har ufortøvet giøre Jndberetning. gende Amtmand, skal en Komminen somme kengende at herredsforden og tvende andre Maade en sammensen udganger blandt Landsage. allene og de kandsager Maradensinde hvedegade. - gene, saa alle og have sigdomme paa da at Sild. Den saadan Commegang saa i det minde. deret Komman skab hagte Dagsaa deres eller og sørgsel paa og deres. digsen Nørregaden over det Diald. ligge det kange det Arman og sangaden saa alte Destandighedernelandet sammater. gelgesser staae, havde hørende Haarsage. Damegen enten allerede saa slettigede. egetdaale er Massages Delsaasnart 100 Filgningen Sandsessegad og haae. Sted alter Sandsom aasende Dage ges hans saa de vise den gaard. - mand og Kansøger serne hans Dage. anmands ere assagererne ogsaa get om hvad der man andet omtagessedde. udsælge paa at sagdesendes Sal. i en sagde Mølle Deledes og ergangaasat i de Mand Rigeledes havendes de. sande og Krigsdelse det ogsaa de den Sanesteds Dagenaade Hs. gives skal lade ansands Danmagergaaede eget te saane Mening havde lader paalag og en bortledes med sammet over Daledersegade. comman skalter høret Steder vare saa ande, saa sandsaget Stratning er sat i den Stand, men og den at kan bares for nør Udbind, og den følgeligen igien ud hatte Grasning. Medlemmerne nyde imidlertid, naar i det Ditmed behøves og af dem forlanges, fra Amt : Tier delig i Dietpenge for de Dage, som anvendes i disse Herat Anviisning paa fri Befordring, ligesom og hver 1 Ferninger. Naar enhver enkelt Mand har faaet sin Lod for sig selv ud tet og dæmpe enhver opkommende Sandslagt strax i Bo. tet og indhegnet, er det hans Pligt, selv derpaa at afGadelsen. Gier han det ikke, og derom til Hs. Majestære Rentekammer indkommer Klage, maat han vente efter OmJndighederne paa det alvorligste at blive anseet. Hver derimod Udskiftningen og Indhegningen ikke er komen saavidt, der maat Commissionen, efter ethvert Stedet. standigheder vælge de bedste og paalideligste Opionsmaad, som narningen bør detage Kietterne, for at holde Fattenderne til deres Patter være berettigede til at fore at hans Undersøgelser, hvor Mistanke kunde gives omGennen oprykkede eller indhønnede Tiltvertere have Opna Tid Plantningen hvorde Arbeidere og Vippernes Jnd Hinge fore Dag over Mulcterne og førelegge Comm og sine ved de aarlige Basigtelser. Begaar disse Opmand paaen Forseelse, der Commissionen paa beds gelser komme rettet, eller efter Omstændighederne deren sorsamling til Ammanden aller Rentekammer. det hans Afgiørene. Da indgaalennem giøre. Til at lendiges eller andres Forseier, da staae de alle T. Jøvrigt kande Opsynsmændene, efter ledes saattemt de der forlange, entlediget sinde. ne og deres Sted andre af Kommis*** ***** formedeig Sandskaarene. skabenheds dige Opsynsmand ere utilstratten. delst forgaden Orden tildning, der maae i deres Sild paa nogen Tid antage en Kitider med passende Løn. Graden Orsynsmandene skal at høit Darutnavnes en tenantenant Bander til Kitsagede, som hver tredie Aar neste kansestaftes, ogsmidlertid nøder af Dinere. legge vestende Belønning efter Commisonens forslag og . Ostemme. Denne Kiltfogeds Pligter, essegatsertil Kanten, for at optage Kiering, som lidet Steder, og at anholde enhver. Teglgaaer aller paa nogen anden Maade adelegger Kilder. Fine eller nades mad bestaae maalne Sandvarer, samt Fien at melde saadanne Uordener for Opsynsmændene, paa del at Betkommende derfor kunne blive anseete og straffede. Han bet og vare nærværende ved Jndsamlingen og Plantningen af Klitverterne, for at have Opsigt med Arbeiderne, og gaae Opsynsmandene til Haande, og i øvrigt, saavelsom disse, rette sig efter de dem af Commissionen meddeelte Forholds Ordres. Befindes nogen Kiirfoged at være forsommelig, og Dæmpning: Anlegget eller Fredning i hans Distriet er beskadiget enten af Mennesker eller Kreature, som han ikke veed Rede til, hvorfra eller ved hvem er skeet, da bør ham af Commissionen paalegges en til hans Forsømmelse passende Straf, og seer han igiennem Fingere med andres Forseelser, da bøde han desuden lige Mulet med den Skyldige. Om Udskiftningen og Deelingen af Klitterne. De store falles Sandklitter bør, saasnart mueligt, der let, for det første Sogneviis. Til den Ende skal Commissionen paa ethvert Sted sammenkalde Lods Eierne i Klitten, ser, om mueligt, imellem dem at træffe en mindelig Foreening om dens Deeling. Skulde saadan Foretning ikke kunne opnaaes, bor Deelingen skee enten efter de havende Udkomster, eller, i Mangel af samme, efter Veiledning af kandmaalings Forretningen, hvoraf i saa Fald efter Commetionens Forlangende, en Udskrivt uden Betaling bliver at meddeele; men skulde Landmaalingen at heller kunne at ve den fornødne Oplysning, da i Forhold til Hartkornet. Behøves ved denne Udviisning nogen Hielp af Stiftets kand Jnspecteur, da bør han, hvis Lodstierne det begiære, dervedvageligen gaae til Haande, imod at nyde, foruden sel Befordring, 2 Rdle, daglige Diætpenge, som Lodseerne udrede efter Amtmandens Ligning. J oprigt forholdes i Henseende til Delingen selv. Stiællenes Bestemmelse og orkommende Tvigtsmaale eller ulige Meeningers Afgiørelse. i fornødne Tilfalde ved Amtmandens og Landvæsens Commissariernes Fragtning og, naar denne paaankes, ved Hs. Majestæts Rentekammers endelige Afgiørelse, paa ligeMaade, som ved Forordningen af 23de April 1781, angaaende Jordfalledskabets Ophævelse og Udskiftninger i Almindelighed er anordnet. Dettingen af ethvert Sogne Part imellem sammes enkelte Byer, Gaarde og Steder skeer derefter paa lige Maade, som alle andre Udskiftninger, efter enhvers Adkommer, Rettigheder eller Hartkorne Størrelse, hvorefter Stial og Marker med Pale bør sættes for enhvers Deel til Efterretning for Fremtiden. Da dersom Fælledskab imellem Gaard anden i en Borundes skabeligt for Fredningen, da bør og saa, hvad enten Ladstierne forlange Klitten udskiftet, eller ikke, hver Byes Klit Gaardviis deles, ligesom det førresten. altid skal staae hver Gaardeler frit for at forlange sin Kir særskilt udlagt. De til Forsende. Jndtræffer det, at nogle Sagne, Byer eller Stuer tilkommer ved Deelingen i deres Laden saadan Parti Slitten. hvor Grunden er sletten, og hvor i Begyndelsen ikke kan høstes saa meget Klifrøe, som til Desaaningen udkræves, da skal ved Deelingen fastsættes : at det eene Sogn, Bye eller Sted, bliver det andet behielpeligt med Frøe, saaledes, at det Sogn, den Bye eller det Sted, som samme behøver, selv aftlipper og indsamlet Frat Vipperne paa Tilgade Steder, som dem af vedkommende Oreensmænd med Lommissionens Forevidende bliver tilsagt og anviist. Jndtræffe fordeles Hindringer, som paa een eller anden Sted maatte opholde foranførte Svernes Uldstaltning fra hinanden og Udbygningen af enhvers særskilte Dart i Kine. ten, da der Fredningen og Besaarningen dag arretter udsættes, men strax skee efter Commissionne Bestemmelse. ser saa meget beste mere at opmuntre enhvet Paagieldende til disse for deres eget og Efterkommerte Velnyttige foranstaltninger, og tillige at lette de dem herved paalagte Udgivter, bevilger Hr. Majestal allernaat andet kan holde. Deel af Opmaaling, og Ustaltnings Omtagningerne s. Lodderiere, som ønske Udskiftning, maae udredes af Hr. Majestæts Kasse. Kan tilstrækkelig Jndbraning omkring een eller anden udskiftet Kiel ikke opføres, og de besaaede Steder saaledes anstrattingen fiedes, da bør enhver Byg aller Sildre da Andtil paa bedste Maade begaae, indtil samme, efter Commissionens Skiønnende, igien kan udlegges til Søe. ning. ni Angaaende Klitternes Fredning. Klittetaget, som bruges til Plantning, bør efter Udviisning, tages paa de østlige Sidet af er indvendige Land. kuner, fordi Gravning paa de unge Sidet og Hart terne vilde foraarsage ny Sandslagt. Vippinge af Kline. taget maae og allene, naar strøttermodent, udvises i Landtillierne, da de i Hauliuterne kunne saa sin videre indmodLandrinten, hvorhen de føres af Vesten inde, som fød vanlig hersker paa den Aarets Tid, naar dette modne. Til dette Brug og paa førstnævnte Steder maae og marn Grund rier modsatte sig disse Vippers Aftlipning naar han selv bruger samme, imod derfor at nyde en billig Godtgiørelse, ester Commilliens Bestemmelse. Undergaar angen og at tar mer tiltaa da at Sandvitier i Kinterne eller andre sandsagde Sted og ham er udrust, eller paa andet Sted og til anden Dag end der er bestemt, da bør han, 1 Steder for den i den Løvs 6te Dagt 17de Kapitels 29de Att. saadant St. foruden at oprette al den Skade, som deraf kommer, og første Gang 2 Rdlr., anden Gang 4 Rdlr., og tredie Sal. hensattes til Arbeide i nærmeste Tagthuus paa een Mad. Strædes nogen oftere, en mende Gange, ilige sorte de maattet han efter Omstændighederne paa eet eller i L. til net Tagthuus Arbeide. Findes paa eller uden for almindelige Bismed af af Sanderier, som tte ere udgie, eller Rørene og tiente, Ogiggemandog aller Sognstanderer maatte ande saada tingens Haas, og han atte deraaben. vist sin Adkom, da forholdes, i Henseende til hans og straffelt, paa lige Maade. Antraffes Gierningsmanden ikke paa Stedet, min sindes Saabtil hvorhande haritagne Danderier ere for en maae Dattenden over de, som have Dage med S. staaen, overganings Klittigningade Salse. og en haves Minigstrom, at det Dernaade og - ført, da enhøre ileggaldmagaarligdergaae, andre gruerti der ham, og Kalet stat Daaet Jngen Vidnesbyrd, have malet andet kan haves varanges. digt, som i Konsumtions=Sange og Skovinterie=Sag. erdnet. Overbevises ogsaa at har nedlagt Sandsmand. taart Slagstaviantiinsraade raaar Side af Landre at eller paa de Sider, have Kinderiererede Ka ristede, eller at have saadet Maaned paade denne S. et Hartanterne, da han den Stair, saanden at oven. Staden, bage forne Gang 10 Rale, saa dog hans maaer at udt og denne Maalig begaaes atte Dag og Gandsen Drods anden Gang kommes han aldrende Ma gadens Aldade i Laan aller gerettigede ogsaaen. han siden brandes skyldig, forkyndes Strang. Det maae raskeradet Uttenmedallier, trede. gaar paa de mod garde Sandag havde dog der denne kong, Baskereder Tiær, som var paa Sanden, efter Omslandighederne, derfor der ansees og strattes. Jngen Bedebrand maae forstaaes paa saadanne Stedet. der Sandslagt derved anden opkommegesen. denne. saare Lottelere med Grund befrygtes. Til den Ende skal, hans paa saadanne Steder nogen Heede afbrændes, Am: havde i Forten lade undersøge, hvorvidt Fare virkingen ogsaa, eller ikke, og altsaa Haldens Afbrændelse i Overarstemme med Lovens 6te Dags 19de Kapitel kan til det, ere bør være forbuden under den der foreskrevne nal. Hade Tørvs Skiørsel paa saadanne Steder, hvor Sand endeel kanerkomme, tillades aldeles ikke, men de OmHensinde, saavelsom Døttigheden paa Embeds Vegne, et forbinde saadant, indtil paa den i forestaaende ge. me Maade forad er undetig hvorvidt det kan skee. Gren store, eller alkan hver anden Torv igaar opgraves og er anden blive anvande, eller Gravningen ganske kal være Franden. Hanaler nogen derimod, da bør han bøde 1 Rd. den andet opaaper sitter paa hans Regning foranstaltet. eet eller sat i samme Stand, som der var, for Grav. sen. Det tildes vel fremdeles aboerne at lade deres Crea drag paa Slettergangne Laurtiniere, nang anT. saae de deplantede Birtgaaer, maat Pennen tosat. Ogsagemandensdøre rierteren. Palle Martergang hvorvidt Karrigien maarkomme efter Regnegange Commegionen domme Grandser. Dog alle enkelte Gland, hvis Grands paasindede en digede Stratninger bleve opsagtigerende. sees som saaledes af Ulteds forsaaviergange Gang. sandeiendogsdalerende Kogniets andrag. gives Statsia, eller eete, naar Klitienden af Steslaase, at Krain ene have varer oven eller inden le galdning: Ling, da han tilkalder rundgierne og ved langes Syge oprinder dem om, at deres Dyrden. ogsaa haver overtraadt Grændsene, hvorefter de forsal. Filtet Mant, samt om Kreaturene fandtes der. Naar Kreatart antraffet i te fredede Strammer af Statnin, der de strax optaget, og Citten, saastemt. s. dredes dering, da han, saadan at erstatte. engelige Manda Skiønnend, dan Staden, Kreaturer. er ameget og hvad anderes Underhold er medgaaet, for Halen de afleveres, skal et lægge i Malet første Gang for en dig og de for et Stalte Horngpaa 16 s for et 2 a 1 Bans Udgaad de for en Gaard foret staae 128. flere Gald 16 for at ringet Spaa 16 s., og for en min saa dag ga. Trages desamt Stature anden Gang, de at talrat Mala, og tredie Gang tredobbelt, ogsaa v. og dere. Skulde Eieren ikke, førend 2 Gange 24 Timer, efterat Optagelsen er ham bekiendtgiørt, besørge Mulet og Omkostninger erlagte, da foranstaltes saa mange af Statu rene ved Auction bortsolgte, at deraf kan udbringes det, har haver at tilsvare. (Slutningen følger.)