Københavns Adresseavis, 1762-09-13
K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 13 Sept. de holdes derudi med al Beqvemmelighed; men de fornemste indvortes Zirater, saasom Alter, Orgelverk, Prædikestoel med videre, ere allerførst deels i Kong Friderich den Fierdes, deels i høylovlig Kong Christian den Siettes Tid komne i Stand. Jndvielsen skede den 17 April 1696. J hvor meget Kirkens Patroner, som er Magistraten i Kiøbenhavn, og andre længtes efter at see dette Taarn bragt til sin Fuldkommenhed, saa skede det dog ikke før mange Aar derefter; thi Kong Christian den Siettes hastige og alt for tidlige Død foraarsagede, at dette gode Ønske ey fil Fremgang i hans Tid, saa at denne Ære blev vores nu regierende allernaadigste Konge Friderich den Femte forbeholden, som allernaadigst befalede, at bringe Taarnets Bygning til den forønskte Ende. - Hans Kongelige Majestet befalede General=Major og General=Bygmester Laurids de Thurah at giøre Forslag af en Tegning til dette Spiirs Bygning, hvilket han efterlevede, og præsenterede et Model dertil, som blev approberet. Kongen befalede derpaa, at Begyndelsen med Spirets Opreysning skulde tage sin Begyndelse i Foraaret 1749, hvilket og skede, og Arbeydet gik lykkelig for sig. Man seer nu denne Kirke at prunke med et Spiir, hvis Indretning i visse Maader ligner det Taarn, som sees paa Kirken della Sapienza i Rom. Spiret blev efter Forslaget fra det nederste til det øverste gandske af Steen, og udvendig forsynet med en Snegle=Trappe, som leder en Curieur lige til det allerøverste uden mindste Fare eller Ubeqvemmelighed; og som Kirken fører Navn af vor Frelseres Kirke, saa sees øverst paa Spiiret Verdens Frelser, overalt forgyldt, staaende paa Verdens Kugle, som er Herrens Fødders Fodskammel. Foruden adskillige Potter og deslige, hvormed Postemmenterne i Balustraden ere zirede, sees paa det nederste Gallerie de fire store Propheter, og de fire Evangelister, alle af Steen og overnaturlig Størrelse. Kirken i sig selv er stor, og i alle Stykker indrettet efter Bygningskunstens nu brugelige Regler. Man betragter det udvendige store Steen=Portal for Hoved=Indgangs Døren, i hvis Frontispice sees Kong Christian den Femtes Navn i Trek, og omkring Navnet paa en sammenvunden Seddeel den Høysalige Herres Livsprog: Pletate & Justitia. Paa det underste af Trappetrinene, hvorpaa man stiger op til Indgangen læser man Aarstallene, naar denne Bygning er bleven begyndt og fuldbragt, med disse Ord: Anno 1682. den første Steen lagt. Anne 1694. fuldendt. Den er ikke opført uden umaadelig stor Bekostning, hvilket man kand slutte sig til deraf, at Fundamentet eller Grundvolden kostede allene 19000 Rdlr. - Jnden udi er Kirken af herligste Anseelse, og falder strax, naar man træder ind, det store prægtige Marmor=Alter i Øynene, som er det største og kostbareste ey allene i Kiøbenhavn, men i hele Dannemark. Af et Vers, som var opsat da dette prægtige Marmor=Alter i Aaret 1732 paa St. Mikkels Fest første Gang blev aabnet, seer man, at Kong Christian den Femte allerede har anskaffet Marmoren dertil, at det i Friderie den Fierdes Tid er kommen i Stand, og at høy salig Kong Christian den Siette har skienket Alterklædet og andre Prydelser dertil. Man betragter derpaa i sær adskillige fortreffelige billeder af hvid Jtaliensk Marmor, saasom Christum i Urtegaarden, med en hosstaaende Engel; Engelen, som rekker vor Herre Christo Kalken; to Billeder, som staaer imellem Støtterne, alle i fuld Legem Størrelse, og paa det ypperligste udførte. Paa Gelænder=Verket, som skiller Kirken fra Choret, sees paa Postementerne to staaende billeder, som forestille Michael og Uriel; to knalende, som betyder Jeremiel og Gabriel, og to siddende, som ere Cherubim og Raphael, alle i fuld Legems Størrelse. Orgelverket er stort og prægtigt, prydet med mangfoldigt herligt Bildthugger=Arbeyde, og er, siden det kostbare Verk i vor Frue Kirke i den store Jldebrand forgik, det største og ziirligste i Kiøbenhavn. - Fonten er af Alabast, i Circulrund Form, uden til ziret med adskillige Bibelske Historier, som i en liden Forhøyning derpaa ere udarbeydede. Samme er i høysalig Kong Friderich den Fierdes Tid bleven skienket til Kirken af en fornemme Frue, nemlig den samme, til hvis Jhukommelse følgende Linier i det Tydske Sprog ved hendes Gravsted her i Kirken ere opsatte: En grosser Kønig hat vor andern mich geliebet, So mich zuerst erfreut, dennoch zulent betrubet; Denn als ich kaum zur Welt die Liebefrucht gebracht, Habrich dadurch die Bahn zum Tode mir gemacht. Die Lieb ist mit mir aus; ein Graflich Kind allein Das mag von meinen Glück und Unglück Zenge seyn. Paa den store Klokke i Taarnet findes denne Skrift; Palm. 113. Jfra Solens Udgang alt indtil Nedengangen være Herrens Navn lovet, og videre: Anno 1676. er denne Klokke taget udi Wennersborg, og givet igien til Christianshavns nye Kirke af Norges Riges Stadtholder og General=Feldt=Marechal Ulrich Friderich Gyldenløve.