JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
En Tobaksdaase med Sølvrydder er funden paa Veien fra Aarhuus til Wibye. Eieren kan faae den betaler Avertissementet. paa Addresse=Contoiret, naar han angiver Mærkerne og en kulsort Folklod i 2det Aar, mærket H. 1, paa ven Fra Undertegnede er for 5 Uger siden bortkommet: stre Bov. Hvem der om samme kan give nogen Op Omkostninger og en billig Douceur skal blive erlagt. lysning, beder jeg ville underrette mig derom, da alle Hadslund ved Randers, den 12 Nov. 1805. Søren Bødker. Tid af 14 Dage en Rodhielmet Koe 9 Aar gammel J Pdum Sogn Selling Bye, er indtaget for en med klipper Ba paa venstre Side og paa venstre Hofte, sig til Huusmand Willads Jensen i Selling, hvor Koen et klipper Kors. Eieren til denne Koe kan henvende imod Omkostningernes Erlæggelse kan bekommes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
en sveybruun Hest med en Stierne i Panden og 2 hvide Herred er den 6 Novbr bortkommet 2 Bæster, den ene Fra Jens Rasmussen i Søndergalten i Framlev Bagfødder; den anden et sort Og med en hvid Stierne rede med et Kors paa den venstre Lænd, og JR i hinne i Panden og den høire Bagfod hvid, begge ere klip anden, begge ere 2 halvgamle Bæster; hvem som giver Eieren Oplysning derom lover godtgjort al Uleilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Omtrent for en Maaned siden er fra Gaardmand Peder Jacobsen i Bieregrav Bye ved Randers bortløben, en gulbruun Hest uden Skoe, 7 Aar gl. og noget ramskoppet. Man har kundet spore ham giennem Tierbye, og Albæk til Randers Fiord, men ei længere. Skulle nogen antræffe denne Hest, ombedes det anmældt til Præsten sammesteds. C. Brandt. Bruusgaard Hovedgaard, med de derpaa staaende Træer, Bruusgaard Store Skov, forhen henlagt under Skovskyld 6 Skpr. totrediedeel Alb., alt beliggende ved samt Skovgrunden, der er matriculeret for Hartkorn, det privilegerede Kroe Ølstvad, lader Eieren ved en eneste offentlig Auction bortsælge. hvor Liebhaberne ville behage at give Møde, Conditio 4de Dec. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet Auctionen holdes udi Ølstvad Kroe, Onsdagen den nerne, som vil findes for Lysthavende meget gode, skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 15de Nov. 1805. Carøe, Auctionsdirectur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
J Gunderup Bye, Hørning Sogn, Randers Amt, 1 enfierendeel Miil fra Randers, er et lidet Eiendoms sted underhaanden tilkiøbs, Stedets Hovedbygning er 16 Fag, som for 3 Aar siden ved Bygning og HovedReparation er indrettet til Beboelse for en Enke eller anden Familie uden for Bondestanden, ved og omkring Stædet er a) 3 Kiøkken= og Frugthaver, samt en Jnd lukning til Giæs og Sviin, med Vanstæder og Huus til samme, b) en indhegnet Agerparcel paa 5 a 6 Tønderland hvis Jordbund er af første og bedste Klasse c) en dito Agerparcel (ikke heller langt fraliggende) paa circa 100 Tønder Land, d) en Eng paa 4 Læs Høe, aarlig, e) overflødig og beqvem Tørvejord. Disse Eiendomme kan enten samlet eller separat faaes tilkjøbs, naar derom jo før jo hellere accorderes med Undertegnede som eier og beboer samme; til Stædet kan holdes paa Græs og Forder, 3 Køer, 6 Faar med Yngel, foruden andre smaae Creature. Stædet kan tiltrædes 1ste Mai eller før om forlanges, Kiøbesummen kan paa antagelige Vilkaar blive staaende til Snapsting 1807 og endeel deraf længere om forlanges. Gundestrup, den 11te Nov. 1805. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Creditorerne i Stervboet efter Skipper Niels Bastrups afdøde Hustrue Philippine Cicilia Maria Schulz, her i Byen, indkaldes herved, i Følge Placaten af 26 October 1792, for os som Skifteforvaltere at anmælde deres havende Fordringer. Aarhuus den 19de November 1805. N. Hvid C. A. Petersen. Borgermester. Over=Auditeur, Raadmand, Bye og Herredsfoged. Michel Jacobsen Elkier af Wilhelmborgs Gods lyser efter en blakstiernet Qvie 3 Aar gammel og klipper paa den høire Side med Me og storstiernet i Panden, og lidt hvidt over Krydset, hvem som den forekommer vil Eieren betale for sin Umage, til al takke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Fra Niels Laursen i Stier Bye og Sogn er den 5te Nov. bortgaaet 2 halvgamle Heste, den ene sortebrun og den anden sort og Sludsret, klippet paa den venstre Bov N. og paa det venstre Laar paa dem Begge N. Hvem som til Eieren kan give nogen Oplysning om bemeldte Heste loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Hos mig Undertegnede er ankommen en sortbroget Stud, hvilken Stud har fulgt mine Creature i en 3 Uger, og maaskee over, og i en Tid af 14 Dage har indtaget ham paa Foder, ønsker derfor giærne om den rette Eier vilde indfinde sig for at modtage samme, imod Foderløn og dette Avertissements Bekostning. Terp ved Raadstedbroe, den 19 Novbr. 1805. Jens Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28 Junii 1805, som er læst i Aarhuus Byetingsret den 3 Oct. 1205 og i den Kongel. Lands Overret i Wiborg den 14de samme Maaned, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min sal. Mand, Doctor Hector Friderich Janson, Professor Theologi og Biskop, hvorfra saadan Fordring end maatte reise sig, at anmelde og legitimere deres Fordringer for mig hans Enke inden forbemeldte Tids Forløb, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt. Aarhuus d. 20 Nov. 1805. Som Lavværge A. M. Stendrup R. Jansen, Sal. Jansous Stiftsprovst i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Jeg undertegnede, som siden sal. Schmidts Død har forestaaet forrige Mad. Schmidts Kaabersmed Værksted, agter at fortsætte Professionen i samme Værksted, som for en Tid er bleven mig tilladt. Dette skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre, forsikrende derhos, at forsvarlig Arbeide og redelig Behandling, skal blive de Midler, hvorved jeg vil søge at anbefale mig. Aarhuus den 22 Nov. 1805. Lauriz Egelund, Kaabersmedsvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Tvende af mine Kieldere er at faae til Leie til førstkommende Paaske. Chr. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Fra Søren Sørensen i Heest, er for en 3 Uger siden bortkommet en blakstiørnet Qvie, 2 Aar gammel, noget hvid under Maven. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves en billig Douceur og alle Omkostninger godtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Fra mig Søren Sørensen i Uldun, som boer paa Landeveien imellem Skanderborg og Weile, er bortgaaet 7 Bæster, en rodblisset Hoppe med 4re hvide Been og en brun Hest med en Klokke paa, uden denne skulle være bleven aftagen, og 2 brune Mærplage, paa den enes Fod staaer tre SS., og 2 brune Hopper, paa den ene staaer der et 9 B. paa hver Side, og 1 sort Mærplag med 2de hvide Bagfødder. Hvem som disse Bæster maatte forekomme beder jeg, at de ville optage dem og bringe dem til sin Eier. Denne giver jeg en god Douceur og betaler alle Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-27
Fra Peder Bang i Ladegaarde, Essenbek Sogn, er for en 3 Ugers Tid siden bortkommet 2de Plage, den ene er en Mærplag 2 Aar, sort, brændt paa det venstre Laar med Bogstav L. G.; den anden er en Heste plag 1 et halvt Aar, brun med en stribel Blæs paa Panden og hvidt paa Fødderne, brændt ligesom den første med L. G. paa det venstre Laar. Hvo som kan give nogen Oplysning om disse 2de Plage, da beder jeg mig underrettet derom, da jeg til al Takke skal betale de deraf flydende Omkostninger. Ladegaarde den 20 Novbr. 1805. Peder Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Udenlandsk. Da Viborg Tugthuus ikke kan bestaae som Tugthuus for hele Jylland, med mindre det faaer 10 til 12000 Rd. mere i faste Jndkomster, har Kongen ved Rescript af 5 Nov. befalet, at foruden hvad der ifølge Reskr. af 7de Febr. 1766 svares af complette Sædegaarde, Præstegaarde, Kiøbstæder og Hartkorn i N. Jylland, skal fra næste Aar af til Tugthuset i Viborg udredes aarlig af en complet Sædegaard 2 Mk., af en Præstegaard 10 sk. af hver Td. Hartkorn enhalv s. og af samtlige jydske Kiøbstæder 3000 Rdr. Jtem at denne Afgivt skal vedvare. indtil de nye Forbedringshuse i Jylland ere indrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Paa Kongsberg anlægges adskillige Fabrikker, saasom Pladehamre, Traadtrækkerier, Sømsmedier, Messing værker, Kniplerier, Spaanskiererier, Æskemagerier, Sye og Knappenaalsfabrikker, Toismedier o. s. v. hvortil Stedet er overmaade beqvemt, da der er Vand nok til deres Drivt, og Hænder nok af dem der før ladte efter Sølv, og Skove i Nærheden. Rentekammeret har indbudet Private, der at giøre Fabrikanlæg, da de dertil kunne vente Understøttelse enten aarlig eller engang for alle, naar fornødne Beviser anbefale deres Ansøgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Til Ditectionen for det asiatiske Compagnie er fra Kompagniets Correspondentere i Plymouth indløben den Efterretning af 19de Nov. d. A.: At Capit. Smith, Skibet Kiøbenhavn, paa Retouren fra Bengalen var lykkelig ankommen uden for Plumouth den 9de hujus, samt at Capit. From, Skibet Norge, fra China, ved fornævnte Capit. Smiths Afseiling fra St. Helena, laae sammesteds næsten seilkiet for at fortsætte Hiemreisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 24de om Morgenen tildrog det sig paa Kbhvns Rhed, at Folkene i en lille dansk Jagt havde foret dygtig i Kabyssen, og for at giøre sig dette Sted end lunere bredet Stagfukken derover. Denne tog imidlertid Jld og brændte ins Lue, uden at enten Folkene i Kabyssen eller Skipperen, som som i Kahytten, mærkede dertil førend en anden Jagt tilsendte sin Baad for at advare dem om den truende Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
J forrige lige ankom paa Kbhvns Rhed en stor Dan tiger, der havde stødt paa Anholt. Den var af Gille leierne indbragt til Helsingøer, uden at man veed hvad de til derfor, men Helsingøers Færgemænd have derfra bragt den herhid for imellem 2 til 3000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Da der ved St. Thomas's Jldebrand den 22de Nov. f. A. tabtes af Umyndiges Midler 20,000 Rdr., foruden de andre store Forliis, og da St. Thomasianerne havde bidraget 5800 Rdr. til de Brandlidte i Kbhavn. 1795, har Kongen bevilget, at Collect maae ombæres i Kbhvn til Fordeel for Øen St. Thomas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 22de blev i Odense den gamle navnlandigeendog i Nineraa af 20 Lüttede raae saaksomme Lars Fisker, som kolde paa Nysbyehoveds Slotsbanke, bragt til sit Hvilested med Harmand, Hantue, d. c. har vil endnu til Sal, efter sin Dør, og blev, efter hans eget forskrigt, bragt i en Baad, og tillet og af Kanale. fra Fiskerynet hvor han boede, in til Bassinet, hvorfra han da blev haaret til Kirkegaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Tronhiem den 15de Nov. Onsdagen den 13de November, om Aftenen, begyndte her og overhængig Storm af Nordvest, som endnu vedvarer i Dag den 14de med Aftenen; et engelsk Skib ladet med Boet, er drevet paa Grund nær ved Landet og i Almindingerne ere endeel Baade sønterslagne; da man ingen Skibe eller Baade seer paa Søen, kan er haves Efterretning om hvad Skade andensteds er skeet; men da Veiret brød ud mod Aftenstunden, har man timelig Formodning at ikkun faa Baade har været paa Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
En Bonde i Norge har for kort Tid siden ved at grave i Jorden funden en ikke ubetydelig Klump Guldtraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Aarhuus. Jndkomne og udgaaede Skippere. Jndkomne fra den 27de til i Dag: J. Tønnesen fra Frederichsted, J. Halling fra Naschou. Udgaaede: F. Rieber til Horsens, N. Holst til Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Jfr. S. Erreboe, Kiøbmand G. Goldtschmidt, Skibshovmester C. Frølich, Bogbinder, N. Cortzen, Kiøbmændene J. Raae, Malling og Sødring, Hestehandlerne N. Mouritzen, A. Faurschou, Rasmus Faurschou, A. Brendstrup og M. Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Copulerede i Holme Præstegaard den 29de Nov. Muurmæster Hr. Liisberg og Jfr. Anna Bering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Udenlandsk. Tydskland. Da man i Wien fik Efterretning om at det franske Tropper vare fremtrængte til St. Potten, begav en Deputation sig til den Keiserlige franske Leir, som bested af de 3 øverste Stænder, samt Borgermæsteren og 2 Statsraader, for at til kiendegive den Commanderende Hs. Majestæt den østerrigske Arvekeisets Tanke, som var, at han ville skaane Hovedstadens Jndvaanere for de skrækkelige følger af en Modstand, og derfore kunde samme, i fuld Fortrolighed til Hs. Majestæt den franske Keisers Stormodighed og Redelighed, overgives ham. Fra Hofcommissairens Side er derpaa giort de bedste Anstalter til de franske Troppers forpletning, og til Ordens og Lovenes Overholdelse. Til at afhielpe Mangelen paa Kaaberpenge og Pengeomløbets Standsning, har den østerrigske Keiser authoriseret Wiens Magistrat til, i denne nuværende Tidsforfatning, at udstæde for en Million 12 a 24 Krinden Mand, sedler, der af alle Keiserlige Kasser og enhver skal modtages i Betning. Den 11te blev det offentlig bekiendtgjort et te franske Tropper ville indrykke i Byen, og enhver handet at holde sig ordentlige, rolige og besaae, da at Uerden ville paa det strængeste blive straffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 12te Nov. er derpaa 25000 Franskmænd, rykkede ind i Staden Wien og dens Forstæder. Disse har fordret store Leverancer af Viin og Klæde, og ladet alle de ungerske Magnater, som har Borvæl i Wien, kalde ind for sig, under deres Eiendommes Confikation. J Armaturer og Monderinger er der falden over for 1 Million i de Franskes Hænder samt 25000 Flinter. Prinds Murat tog sit Hovedqvarteer i det Lichtenstede Palats og Keiser Napoleon, sit i Burskaderff. 2 Mile fra Wien. Prinds Murat og Marschal Lannes ere siden efter trukken overDenanstoden og rykke imod Brünn. Keiser Nopeleon, skal førend den 19de Novbr. alt have varet i Presburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Det Keiserlige Hof vil begive sig fra Brünn til Cracau. Den Brünner Tidende siger: General Kattulow, som efter Affairen ved St. Pölten, gik over Donauen ved Krems, sandt paa den venstre Bredde en Colonne af 10,000 Janskmænd, under General Mortier, som modsatte sig ham. Russerne omringede strax den fiendtlige Avantgarde, og bleve tilbagetrængt. Men strax derpaa fik de igien Overhaand. Henimod 6000 Franskmænd bleve paa Valpladsen, og de øvrige kastede sig ind i det ved Richard Løvehiette berømt blevne Slot Dürrenstein, hvor de maatte overgive sig paa Capitulation, og hvor der blev gjort over 20000 Franskmænd til Fanger, foruden 40 Officerer. Man savner General Mortier og holder ham for at være død. Russernes Tab anslaaes til henimod 20000 Md. hvoriblant 1 General og 80 Officerer. Jsær beklages den østerrigske Feldtmarschal=Lieutnant Schmidt, som blev truffen af 5 Kugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 21de Dag og fra den franske Hovedarmet, dat. Hovedqvarteret Mølt den 10de N. er, siger :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 7de Novbr. marscherede Marschal Dappuste Armekorps over Waldholen, Mariazell og Lilienfeldt, og bragte ved denne Bevægelse den venskre Fløi af den fiendtlige Armee, som man troede opstilt paa Høiene af St. Peten og Lillenfeldt, udaf sin Stilling. Denne tog Veien til Wien. Den 9de stødte Marschauens Fortiop paa General Meervelds Korps, der ilede til Neustadt, for at dække Wien paa den Side. General Hendeler som commanderede samme angred Fienden med Forrighed, bragte ham i Uorden, og forfulgte ham i 5 Timer. følgen af denne Fegtning, var Ertbringen af 3 Faner, 16 Kanoner og 3000 Fanger samt 2 Oberster og 5 Majottr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Foruden de 10,000 Franskmænd, som den Statrakigiennem Valdmünchen til Bøhmen, er endnu 10000 tilsatte at følge dem. J Trinii tog de 35 Høne fra Grev Trantmansdorf, samt indhentede der Osterrigernes Eftertrav og sloges med det. Strax derpaa besatte de Pusen. Narschal Bernadette har affordret Staden Sal burg, foruden Naturalreqvisitioner, en Contribution af 470,000 Franker. J Augsburg har han affordret i Contribution 2 Million Gulden, som skal betales strax og 3 Million 308850 Gulden som skal betales om 2 a 3 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den tapre østerrigske General Woliskehl, som ved Jnspruckel Besættelse af de Franske, fandt sig afskaaren, sattede den store mandige Beslutning, at trænge frem med sit Korps igiennem Schwaben til Donauen, og derpaa gaae igjennem Bøhmen til Oberpsal. Paa Marschen traf han paa det stærkere Angercauske Korps. Han slog sig brav. Hans Jnfanterie led meest. Men hans Cavallerie derimod, 1500 Mand stærk, var alt den 16de ankommen til Dünckelsbühl, paa den venstre Donaubredde, og den 17de over Anspach til Egnen af Nürnberg. De har paa deres Marsch igjort Franskmændene megen Skade og gjort stort Bytte. Mellem Feuchtwangen og Dünckelsdahl, traf de Churfyrstinden af Bayern paa hendes Reise til München. Hende lod de passere, men toge begge hendes Adjutanter med sig. Den 18de brød de op fra Egnen af Nürnberg og tog Veien over Eschenau og Grisenberg. De vare end ikke sikkre og hvad Tour de skulle tage, da de frygtede Franskmændene i Bøhmen, og derfor maaskee tager Veien over Coburg til Sachsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
General Kutasow har alt forenet sig med Reservearmeen under Fyrst Lichtenstein i Bøhmen, og derpaa den 18de Novbr. med den 2den ruenske Armee, under General Burhöiden, hvis Forposter da vare ankomne mellem Ollmütz og Brünn. Denne Armee bestaaer af 45000 Md., til hvilken Storfyrst Constantin støder, med 12000 Md. Keiserlige Gardere. Geneneral Meerveld er retireret til Ungarn med 12000 Mand. Sammesteds hen trækker og Erkehertug Car sig, ved et mesterlig Tildagetog, efterat han har efterladt en stærk Garnisen i Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Fra Hanover skrives: Den 13de Nev er Commandeur en Chef for den Hanoverske Legion og de dertil ankomme engelske Tropper samt den russisk S., neneral Tolstoy afreiste fra Lüneburg til Heltagen af Brunswigs Hovedqvarteer i Hudeshelm, samt 6 Mand af de skiønneste russiske Tropper, lamme Dagudrykket derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
J det Hanoverske skal der nu overhovedet hverve 20 til 30000 Mand. Hver Recrut erholder 3 Su neer i Haandpenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
England. J begge Scirene ved Tilsler og Fortol, har Fienden mistet 23 Linieskibe, 1700 Kanoner, 20 til 30,000 Matroser, 4 Admiraler og sine dueligste Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Efter den sidste Efterretning fra Collineword, dat 28de Octbr., har hans Flaade siden den 24de Octbr. været i en critisk Forfatning. Heftige Vindstød havde adspredt Skibene, og Priserne. Han beskieftiger sig nu med at ødelægge alle Priserne, da der ingen Udstet er til at redde et eneste deraf, og han haabede, hvis Veirliget blev godt, at de alle skalle være ødelagte den 29de Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
J Slaget den 21de har Admiral Gravina mistet en Arm og paa hans Skib blev hans Capitain, 18 Officerer og 300 Md. dræbte og 254 saarede. Paa 2 andre spanske Tredækkere tæller man 1268 i Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Efter Hoftidenden af 15de har Admiral Colling wood med 7 engelske Skibe, angrebet Gravina, som med 13 spanske Skibe paa nye vare udløben fra Ca dir- og erobret et Linieskib, samt skudt Masterne af 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Alt venter nu paa Efterretning fra Sir SidneuSmith. Han er den 17de Nov. afseilet fra Dover med 34 Bombeskibe og Brandere til Boulogne, hvor der er 150 til 200 Skibe i Beredskab til at tage imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Den 14de Nov. blev atter 300,000 Pund Sterling i Mynter bortførte fra Banken til Danerne, hvorfra de paa Fregatten Orpheus skal føres til Curhaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Frankrig. Fra Jtalien haves over Strasburg, den Efterretning: At Marschal Massena var den 4de Nov., gaaet over Brenta, General Verdier var indrykket i Padug og General Serras i Bassand. Fienden havde nu kun Staden Venedig i Behold. Den 6te var Massens Hovedqvarteer i Casicifranco. Senateurerne Rampon og Jacqueminot ere paa det ivrigste beskieftigede med at formere National- garderne i Departementerne Nord, Pas de Calais Sambre og Lys. De vil komme til at bestaae af 125000 Mand. J Lille, Arras, Dankirken, Boulogne og Abeville, ere alt 30 Cohorter organiserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Blandede Efterretninger. Abbediet Molk, hvor Keiser Napoleon den 10de November havde sit Hovedqvarteer, er et af de skiønneste i Europa der gives ingen enten i Frankrig eller Jtalien, som kan sættes i Ligning med det. Det er meget for- og behærsker Donauen. Det var og en af Romernes fornemste Standpunkter, som derfor kaldte det Jern huset. Keiser Comodus har bygget det. Kielderne og Gehvælvterne fandt man opfyldt med de bedste ungerske Viine, hvilket var en stor Vederqvægelse for Armeen, der i lang Tid havde havt Mangel derpaa. Det ligger i den skiønneste Viinegn. Reisende har paa Veien fra Drannen til Linz, funden over 50ve øde Bønderdyer, hvedeg alle Jndvaanerne vere flygtet og hed i den ikke sandtes et levende Menneske. Derimod laae der mange Soldaterlig uden for Husen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Nyerork Tidenden af 22de Octbr. melder Dessalines Dødsfald paa St. Dominge. Det hedder at Christoph følger ham i Kriserværdigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
J den 723de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 6. 87. 15. 20. 73.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Bekiendtgiørelser. Af en fattig Karl er i Dag ved Aftens Tid tabt et grøn Hæstedækken fra Røde Mølle til Aarhuus, dersom samme skulde findes af en Retskaffen da om bedes at levere samme til Bagermæster Petersen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
En rød 5 Aars Hest, med en liden hvid Snup paa Næsen, er af Gaardfæster Michel Daniel, i Sangstrup Bye, under Grevskabet Scheel, i denne Tid indtagen paa Forder. Denne Hest, som sidste Vinter af bemeldte Michel Daniel blev solgt til Søren Teriigien i Hommed Bye i Sønderherred, kan til Eieren vorde udleveret, mod lovlig Ligitimation og Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-30
Söndagen den 1ste Decbr. Kl. 5, opføres i det foreenede dramatiske Selskab, Menneskehad, og Anger: Comoedie i 5 Acter af Kotzebue, Directionen. Bruusgaard Store Skov, forhen henlagt under Bruusgaard Hovedgaard, med de derpaa staaende Træer, samt Skovgrunden, der er matriculeret for Hartkorn, Skovskyld 6 Skpr. totrediedeel Alb., alt beliggende ved det priviligerede Kroe Ølstvad, lader Eieren ved een eeneste Auction bortsælge. Auctionen holdes udi Ølstvad Kroe, Onsdagen den 4de Dec. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet hvor Liebhaberne ville behage at give Møde, Conditionerne, som vil findes for Lysthavende meget gode, skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 15de Nov. 1805. Carøe, Auctionsdirecteur. Stædet Langbroekroe i Hammer Sogn, Kiær Herred, Aalborg Amt, bliver næste 17de Dec. Formiddag Kl. 10 slet ved offentlig Auction i samme Langbroekroe til Bortsælgelse opraabt fra Stervboet efter afdøde Peder Christensen Brøndlund, og, da der formodes antagelig Bud, er ikke bestemt flere Auctioner. De som kiende Stedet, og andre, som vil giøre sig det bekiendt, vil befinde Jorderne dertil at være fordeelagtige til Korn afgrøde, god Græsning og Tørveskiær i Overflødighed, ligesom og at det er meget beqvemt til fordeelagtig Kroehold. Kornafgrøden for dette Aar, samt de saaede 2 Tdr. 5 Skpr. Vinterrug følger i Kiøbet paa billige, Vilka¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-04
Udenlandsk. Deherrer Riffelsen og Friling, som vare nedkomne til Helsingøer for at prøve Melodicas Lykke hos Hesinggranerne, ere yderst fornøiede med deres Modtagelse. Øresunds Klub, der besidder de skiønneste Leiligheder nogen Klub i Verden kan have, overlod dem med den forekommenste Velvillighed deres mageløs skiønne Sal. Concerten gaves med meget biefald i Søndags. Blandt de talrige Tilhørere vare ogsaa engelske Officerer og endeel fra Sverrig. De Reisende have faaet en formelig Jndbydelse fra Helsingborg, og de reiste derover i Onsdags. Den 23de gik 4 Vestindiefarere paa engang under Seil fra Kbhvns Rhed.