Københavns Adresseavis, 1783-07-11
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Sælskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1783. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt Nørre=Jylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel og Nødvendigheden, deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være at tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed, eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troeværdighed Premier og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen, Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal en allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æstningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand, og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Præmier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6. Kap. 3. F. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som blive belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premie, eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøie iagttager alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomme og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selstabets Bekjendtgjørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Bevis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres, eller sendes Postfrie. 15. Premie=Æskninger, Attester, ForSlag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 17. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de forflere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer det paa denselv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skjønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 23. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Divise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller teoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Ikke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte enropæiske Sprog modtages dog ogsaa 28. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Her ker korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30, Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog her Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boer, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og ud uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, som Selskabet. herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkom nende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sig bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke.