Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-03-06
Følgeblad til Fyens Stiftstidende. Addrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Odense Amtstuedistrict, i Mødet den 9 Februar 1846. Grev Bernstorff-Gyldensteen var fraværende. De øvrige Medlemmer vare tilstede. Kammerraad Hillerup overtog Protocolførelsen. Formanden gjorde Raadet bekjendt med, at han under 3 December f. A. har paa Raadets Vegne expederet en Sag foranlediget ved et fra nogle Beboere af Vissenberg Sogns søndre Deel indkommet Andragende om at Arbeidet paa Sognets offentlige Biveie maatte, i Henhold til Amtsraadets Resolution af 23 August 1844, skee særskilt for hver af Sognets 2de Deele. Ved nysnævnte Skrivelse af 3 December f. A. blev de Vedkommende tilkjendegivet, at da den citerede Amtsraadsresolution udtrykkeligen viser, at det er hele Sognets Sag at bære Byrden af de offentlige Biveies Vedligeholdelse, og at derfra ikkun ifølge de særegne Omstændigheder blev gjort en Undtagelse med Hensyn til den saakaldte Sveltegyde, der er en Sognefoged Veipart, saa vil det have sit Forblivende ved den af Sogneforstanderskabet, overeensstemmende med Lovgivningens Forskrivter, trufne Fornstaltning hvorefter Arbeidet paa bemeldte Biveie udføres under Eet for hele Sognet. Fremdeles fremlagde Formanden til Raadets Efterretning: 1. Det Kongelige danske Cancellies Skrivelse af 25 November f. A. angaaende at den Graabrødre Hospital tillagte Godtgjørelse for Klædningsstykker til Patienter er forøget til 20 Rbd. for Mandfolk og 15 Rbd. for Fruentimmer, 2. Samme Collegii Skrivelse af 24 November f. A. angaaende at Districtets Amtsfattigkasseregnskab for 1844 er qvitteret; 3. En Jndberetning fra Capitain Recke angaaende den Landeveis=Dæmningen mellem Gyldensteen og Bogense samt Veien ved Kjerteminde til Nyborg ved Høivandet den 22 og 3 Februar tilføiede Beskadigelse og de i den Anledning trufne Foranstaltninger. Derefter bleve følgende Sager foretagne til Behandling A. Vedkommende Veivæsenet; 1. Andragende fra endeel Beboere af Nordskov Bye i Stubberup Sogn, deels om at Grundforbedringsarbeidet paa Veien over den saakaldte Skyttehuusbanke maa skee under det offentlige Veivæsens Opsyn, og deels om at Veien fra bemeldte Banke gjennem Nordskov og indtil Korshavn maa undergives Grundforbedring. Sagen sendtes til Capitain Recke, hvorhos man tillige anmodede ham om at meddele Underretning om, hvorvidt Veivæsenet seer sig istand til at overlade Sognet en Veibetjent til at bestyre Arbeidet, samt hvormeget Omkostningerne derved kunde beløbe sig til. 2. Andragende fra Møller Peder Hansen af Bjerne Mølle om at den gjennem Møllegaarden samt over Møllebroen, løbende Vei ikke maa ansees som offentlig og kun være aaben for Møllegjæsterne. Amtsraadet vedtog at lade Andrageren tilkjendegive, at da uhindret offentlig Passage i mere end Mands Minde har fundet Sted gjennem Møllen, ligesom Veien dertil paa begge Sider er anført i Regulativet blandt Sognets offentlige Biveie, saa fandt man ikke Anledning til paa det Offentliges Vegne at renoncere paa denne fri Passage, hvorhos Peder Hansen, dersom han maatte finde sig beføiet til at søge om Bevilling til at hæve Bropenge, ikke kunde vente at man vilde anbefale dette. 3. Andragende fra Beboerne af Langøe under Baroniet Schelenborg om at en Vei maa anlægges over den inddæmmede Strand mellem Langøe og Schelenborg, hvilken Vei, ifølge de fra Kammerherre, Baron Juel Brockdorff og Cancellieraad, Birkedommer Møller indhentede Erklæringer, tillige skulde tjene som Kjøbstad, Kirke- og Hovvei for Egense. Sogneforstanderskabet underrettedes til videre Bekjendtgjørelse for Vedkommende om, at da der ifølge de indgivne Forslag til Veiregulativer haves en Communicationsveimellem Langøe og Hindsholm over Bogensøe, saa fandt Amtsraadet ikke Anledning til at det Offentlige skulde komme Districtet til Hielp ved Anlæggelsen af en anden Vei, men saafremt Sognet maatte ønske, at Veien over den inddæmmede Strand blev optaget imellem Sognets offentlige Biveie, man da derom maatte forvente nærmere Forslag, 4. Taxationsforretningerne over Tab og Skade for vedkommende Jordbrugere i Anledning af Arbeidet paa Districtets mindre Landeveie for 1844 i Odense Herred, Odense Kjøbstads Jurisdiction, Lunde=Skam Herreder, Skovbye Herred, Bjerge=Aasum Herreder, Kjerteminde Kjøbstads Jurisdiction samt Hindsholm Herred, bleve fremlagte. Ved at tilbagesende Forretningerne til Capitain Recke, forsynede med paategnet Approbation til Afhjemling, fandt man at burde gjøre opmærksom paa, deels at Gruusgravene paa Odense Heed formeentligen vare forholdsviis alt for store, endog efter Afgang af det til Sløjfning ansatte Areal, og deels at endeel Veie til Gruusgravene i Lunde=Skam Herreder vare ansatte til en Middelbredde af 22 Alen, hvilket burde forebygges, saafremt Saadant ikke er uundgaaeligen fornødent. 5. Jndstilling fra Capitain Recke om at der, da der nu ingen Tilforordnede ere for Veiarbeiderne i Lunde og Skam Herreder, maa af Amtsraadet blive udmeldt 2de saadanne Tilforordnede. J Henhold til Frdn. 29 Septbr. 1844 blev Forpagter Larsen paa Nislevgaard og Forvalter Møller, paa Østrupgaard udmeldte til Tilforordnede ved Landeveis arbeiderne i Lunde-Skam Herreder, hvorom Capitain Recke, tillige meddeeltes Underretning. 6. Det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 31 Jan. d. A., hvori det henstilles til Amtsraadets Overveielse, hvorvidt der maatte være Anledning til at foranstalte Veivisere anbragte ved de mindre Landeveie i Districtet paa saadanne Steder, hvor flere Landeveie skjære hinanden. Capitain Recke anmodedes om, til Amtsraadets nærmere Overveielse, at meddele Forslag om, paa hvilke Punkter saadanne Veivisere hensigtsmæssigen kunde anbringes, samt hvor store Omkostninger der vilde være forbundne derved. 7. Skrivelse fra Capitain Recke af 5 d. M., hvorved han indsender Forslag til et Grundforbedringsanlæg af 200 Favne Vei paa Landeveien mellem Bogense og Faaborg, sydlig for Hindevad, imod Padesøe. Amtsraadet anmodede Capitain Recke om, foruden de til Grundforbedring ansatte 200 Favne Vei, endvidere at foranstalte 100 Favne paa samme Vei grundforbedrede, naturligviis efter nærmere Overlæg med de Vedkommende, da Amtsraadet ikke fandt Noget at erindre derved. 8. Andragende fra Herredsfogden i Lunde-Skam Herreder angaaende Jstandsættelsen af den saakaldte Jordvadbroe, der er beliggende i Skjellet mellem Vigerslev og Søndersøe Sogne, og hvis Omsætning Vigerslev Sogneforstanderskab har formeent at paahvile Søndersøe Sogn. Amtsraadet meddeelte Herredsfogden, at man formeente, at begge Sogne bør deeltage i Jstandsættelsen og Vedligeholdelsen. B. Vedkommende Fattigvæsenet. 1. Andragende til det Kongelige danske Cancellie fra Eieren af Rullekroen, Lars Rasmussen, om at fritages fordet ham af Sogneforstanderskabet for Næsbyhovedbrobrye og Allesøe Sogne paalignede Bidrag til Fattigvæsenet efter Formue og Leilighed. Ved dette Andragendes Jndsendelse til Cancelliet oplyste man, at lignende Besværinger af Lars Rasmussen om samme Gjenstand tidligere af Amtsraadet ere afgjorte, uden at man har fundet Anledning til at gjøre nogen Forandring i Sogneforstanderskabets Bestemmelse, og man maatte, i Henhold til de af Sogneforstanderskabet fremførte Oplysninger, vedblive denne Anskuelse af Sagen. 2. Da Hans Kongelige Høihed Gouverneuren under 4 November f. A. havde opfordret Directionen for Odense Tugt- og Forbedringshuus til at foranstalte, at den for Brandstiftelse i bemeldte Straffeanstalt indsatte Dreng Jørgen Mathiesen af Stegsted kunde anbringes i en af Anstalterne for moralsk fordærvede Personers Forbedring, og da en slig Anbringelse ifølge de indhentede Oplysninger ikke kunde skee for Tugthuuskassens Regning, havde fornævnte Direction, henvendt sig til Amtsraadet angaaende hvorvidt Omkostningerne derved kunde afholdes af Amtsfattigkassen. Amtsraadet tilskrev Paarup Sogneforstanderskab, at man fandt det ønskeligt, om bemeldte Jørgen Mathiesen kunde oversendes til en Anstalt for moralsk fordærvede Personers Forbedring, og saafremt Sognet ikke saae sig istand til at udrede hele den dertil medgaaende Bekostning, vilde det paa nærmere Andragende blive afgjort, hvorvidt nogen Hjelp dertil kunde tilstaaes. 3. Andragende fra Forstanderskabet for Nørre-Lyndelse Sogn om at erholde Hielp af Amtsfattigkassen til Bestridelse af Udgivterne ved Abelone Rasmusdatters Cuur og Pleie, der har paadraget Sognet en Udgivt af noget over 24 Rbd. Amtsraadet fandt ingen Anledning til hertil at tilstaae nogen Hjelp. 4. Andragende fra Provst Colding paa Frue Land sogns Forstanderskabs Vegne om, at Sognets specielle Skolekasse maa inddrages under Skolevæsenets almindelige Jndtægter. Der indhentedes Underretning om, hvorvidt der befandtes nogen Beholdning i den specielle Skolekasse. 5. Begjæring fra Forstanderskabet for Høibye Sogn om Godtgjørelse eller Liqvidation i anden Befordring for den Byrde, der paadrages Sognet ved løsladte Arrestanters og andre Transportanderes Befordring til næste Sogn. Sogneforstanderskabet opfordrede til at indgive Regning over de til Transporten medgaaede Omkostninger, hvorefter disse kunde ventes anviste. 6. Begjæring fra Rønninge og Rolfsted Sognes Forstanderskab om Erstatning af de i 1845 udlagte 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. til Transport og Logis for Arrestantere og Transportandere. Beløbet anvistes. C. Vedkommende forskjellige Gjenstande: 1. J Skrivelse af 6 Decbr. f. A. har det Kongelige Rentekammer approberet de med de vedkommende Frikjørselsberettigede indgaaede Accorder om Pengegodtgjørelse istedetfor Befordring in natura, og bemyndiget Amtsraadet til at indgaae Forening med hver især. Under Forudsætning af, at Amtsreiser til de øvrige Befordringsberettigede, med hvem ingen Accord er indgaaet, ville blive præsterede in natura mod Betaling, forlangte Rentekammeret sig derhos til Approbation tilstillet et Regulativ, indeholdende de Regler, hvorefter saadan Befordring skal præsteres og betales. De ifølge Rentekammerets Opfordring med de vedkommende Befordringsberettigede indgaaede Foreninger bleve fremlagte og forsynede med Amtsraadets Underskrift. For at Befordring in natura kunde aldeles ophæves for dette Districts Vedkommende, vedtog man endvidere: Med Hensyn til Procuratorerne: at de, der maatte være villige til at befordre sig selv mod en Godtgjørelse af 1 Rbd. pr. Miil uden særskilt Betaling for Retour, maatte overtage Befordringen selv, og at der for de øvrige fra Amtsraadets Side vilde blive draget Foranstaltning til at forskaffe dem leiet Befordring; med Hensyn til Lægdsmænd: at Befordringen kunde overlades dem selv, ligeledes mod en Godtgjørelse af 1 Rbd. pr. Miil uden Betaling for Retour; og endelig med Hensyn til de øvrige i Frdn. af 26 Juni 1844 §4 nævnte Fribefordringsberettigede: at disse selv leie Befordring og derfor indgive Regning. 2. Fra Overkrigscommissair, Branddirecteur Købke var til Formanden indløben en Skrivelse, hvori han, efterat være kommen til Underretning om, at hans Befordring til Taxationer i Sogneanliggender ikke ere indbefattede under Godtgjørelse for Amtsreiser, tilbyder at overtage sin Befordring for 265 Rbd. Amtsraadet ansaae det for rigtigst, at Brand directeuren leier Befordring til de fornødne Reiser og derfor indgiver Regning. 3. Da det var blevet nødvendigt at drage Omsorg for, at en nye Jordemoderbolig bliver opført i det 5te District, og der i denne Anledning var opstaaet Meningsulighed mellem de to Sogneforstanderskaber i Districtet, Verninge og Tommerup, om Boligen skulde opføres paa samme Sted, hvor den hidtil har staaet, eller flyttes til et Verninge nærmere beliggende Sted, udbad Formanden sig, i Henhold til Cancellieskrivelse af 15 October 1844, Amtsraadets Formening om denne Sag, hvis Documenter i denne Anledning havde circuleret blandt Raadets Medlemmer. Amtsraadet fandt det hensigtsmæssigst, at den paatænkte nye Jordemoderbolig opføres ved Veien mellem Tommerup og Verninge i Nærheden af førstnævnte Bye. 4. Andragende fra Herredsfogden i Skovbye Herred om at erholde en aarlig Godtgjørelse for Afgivelse af Locale til Tingets Holdelse, saalænge indtil Herredet erholder Tinghuus ved Opførelsen af den paatænkte nye Bygning. Herredsfogden, Cancellieraad Baadsgaard, underrettedes om, at der for den forløbne Tid og for Fremtiden indtil videre, efter indgiven Regning vil blive ham anviist 20 Rbd. aarlig som Vederlag for afgivet Locale til at holde Tinget. 5. Forespørgsel fra Formanden for Dalbye & Stubberup Sognes Forstanderskab, om det er tilstrækkeligt, at Sogneforstanderskabets Møder tilvarsles fra Prædikestolen, saaledes som hidtil har været vedtaget, eller om Formanden er forpligtet til særskilt at underrette hvert Medlem om Modets Berammelse. Efter Frdn. 13 August 1841 kunde Amtsraadet ikke ansee Medlemmerne af Sogneforstanderskabet forpligtede til at lade dem nøie med den skete Bekjendtgjørelse, hvorimod hvert enkelt Medlem, der forlanger det, maa være berettiget til at erholde særskilt Varsel. Forøvrigt maa et Medlem, der har været fraværende, være berettiget til at erholde Adgang til Protocollen og tage Afskrift af det Passerede. 6. Directionen for Landstutterivæsenet har i Skrivelse af 30 Decbr. f. A. anmodet Amtsraadet om for dette Districts Vedkommende, i Henhold til allerhøieste Resolution af 21 Decbr. 1843, at udvælge en saakyndig Mand, med hvem Directionen kunde træde i Forbindelse med Hensyn til Alt, Landstutterivæsenet i Districtet betræffende, ligesom Beboerne, gjennem ham kunde forebringe Directionen deres Ønsker. Directionen for Landstutterivæsenet underrettedes om, at Amtsraadet havde udnævnt Proprietair Berg til Lindved til at overtage bemeldte Hverv. 7. Det Kongelige Rentekammer havde under 24 f. M. forlangt Amtsraadets Betænkning over en Ansøgning fra Veiopsigtsfører H. Tornøe i Kjerteminde om en Understøttelse, ligesom ogsaa fra forhenværende Veimand Jens Mathinesen af Næsbyehovedbrobye var indkommen en Ansøgning om en Understøttelse. Amtsraadet vedtog til det Kongelige Rentekammer at anbefale Supplicanterne til en Understøttelse af respective 20 Rbd. og 5 Rbd. 8. Med Hensyn til at Odense Borgerrepræsentation havde i en Stiftamtet fra Magistratet tilsendt Skrivelse besværet sig over den betydelige Bekostning, det for Byen medfører at magasinere den Fourage, der skal præsteres til det 6te Dragonregiment, naar denne Fourage leveres efter Udskrivning saaledes som hidtil i 2 Terminer, hvorfor Repræsentationen havde foreslaaet, at Fouragen herefter maatte leveres i 4 Terminer om Aaret, udbad Formanden sig Amtsraadets Formening, om der for Landdistrictets Vedkommende maatte være nogen Grund til at modsætte sig en slig Forandring. Under Forudsætning af, at Repartitionen af Fouragen kan indrettes saaledes, at hver enkelt Yder ikkun leverer Fourage, een Gang om Aaret, vil Amtsraadet paa Landdistrictets Vegne ikke finde Anledning til at modsætte sig Kjøbstad-Communens Ønske og 4 Leverance-Terminer, uagtet det unægteligen vilde medføre nogen forøget Byrde for Yderne at opbevare og levere Fouragen længere hen paa Aaret. 9. Det blev derefter sat under Overveielse, hvilket Bidrag til Amtsrepartitionsfondet der i indeværende Aar skal paalignes Districtet, hvorom Amtsforvalterens Erklæring var indhentet. Amtsraadet blev enigt om at bestemme Bidraget, til 11 Mk. pr. Td. Hartkorn Ager og Eng. Addrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Assens Amtstuedistrict, i Mødet den 11 Februar 1846. Kammerherre Fonss havde anmeldt Forfald; de øvrige Medlemmer vare tilstæde. Pastor Krag overtog Protocol førelsen. Formanden fremlagde til Raadets Efterretning: 1. Det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 15 f. M., angaaende at Amtsfattigkasse=Regnskabet for 1844 er qvitteret. Samme Collegii Skrivelse af 29 f. M., angaaende at hele Udgivten til Fattigvæsenet i Balslev og Eibye Sogne for Fremtiden vil være at ligne under Et paa begge Sogne. (see forrige Møde). 3. Samme Collegii Skrivelse af 25 Novbr. f. A., angaaende at den Graabrødre Hospital tillagte Godtgjørelse for Klædningsstykker til Patienter, er forøget til 20 Rbd. for Mandfolk og 15 Rbd. for Fruentimmer. Derefter bleve følgende Sager foretagne: A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Fra Kammerjunker Bye- og Herredsfoged Wedel Heinen var indløbet et Andragende, hvori deels oplyses, at Spørgsmaalet om Vedligeholdelsen af de Gielsted Præstegaard, tildeelte 104 1/2 Alen Vei, nu er bortfaldet, da den nuværende Beneficiarius havde erklæret sig villig til at overtage Vedligeholdelsen af dette Veistykke, men at derimod de Vedkommende ikke have kunne forenes om Vedligeholdelsen af de 8000 Favne Vei, der af Gielsted Byes Veiparter ifølge Amtsresolution af 5 April 1821 vare udlagte for Præstegaardens Hartkorn til Vedligeholdelse af Gielsted-Rørup Sogne; deels indstilles, at bemeldte Amtsresolution, som formeentligen ikke tilstrækkeligen motiveret, maa blive hævet og Veistykket foreløbigen istandsættes efter Licitation. Amtsraadet ansaae det ønskeligst, at Sagen ordnedes saaledes, deels at den omhandlede Præstegaardsvei strax istandsættes efter Licitation, saa at Udgiften i sin Tid afholdes af den, der kjendes pligtig til at overtage Vedligeholdelsen, deels at Spørgsmaalet om Vedligeholdelsespligten søges afgjort derhen, at der i nærværende Tilfælde forholdes paa samme Maade som andetsteds, nemlig at Præstegaards hartkornet aldeles udelades ved Vriinddeling af Sognets offentlige Biveie. Amtsraadet overdrog Amtmanden at foranstalte det videre Fornødne.