JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Kongen af Spanien er bleven vor Sag troe og har liidt for den. Han bliver betalt med billig Giengield. En Prinds af hans Blod bliver sat paa Toskanas Trone. Han vil aldrig glemme, at han skylder Spaniens Troskab og Frankerig Venskab dette. Hans Rheder og Havne vil blive spærrede for vore Fiender og derimod Tilflugtstedet for vor Handel og Skibsfart, Østerrig - og dette er Fredens Underpant, er nu adskilt fra Frankerig og vil ikke meere føle den Jalouste og Mistanke, som i mange Aarhundrede har plaget begge Stater og styrtet Europa i Elendighed. Ved denne Tractat er alt tilendebragt for Frankerig og det har ikke meere at kæmpe mod Formaliteterne og Intrigerne ved en Kongres. Regieringen skylder den befuldmægtigede Minister, som har bragt Underhandlingerne til denne lykkelige Ende, et Beviis paa Tilfredshed. Der bliver ingen Mistydninger at befrygte, ingen Erklæringer at forlange, hvorved Diplomatikens Konst kan lægge Spirer til en ny Krig. Hvorfor kan denne Tractat ikke være en almindelig Fredstractat? Dette var Frankerigs Ønske og en bestandig ødrene Gienstand for Regieringens Bestræbelser, men disse vare alle forgieves. Europa veed alt, hvad der brittiske Ministerium har anvendt for at kuldkaste Underhandlingerne i Luneville. Forgieves erklærede Regieringen den 9de Oct. f. A. ved en authoriseret Agent, at Frankerig var tilbøielig, til at træde i særskilte Underhandlinger med Engelland. Denne Erklæring fik et afslaaende Svar under det Paaskud, at Engelland ikke kunde lade sin Allierede i Stikken. Da denne Bundsforvandte har siden beqvemmet sig til at underhandle uden Engeland, søger denne Regiering andre Midler for at bortfierne den saa nødvendige Fred. Den fornærmer Conventioner. som Menneskeligheden havde helliget og erklærer usle Fiskere Krig. Den fremstaaer med Fordringer, som stride mod alle Nationers Værdighed og Rettigheder. Den hele Handel med Asien og deres overmaade store Colonier ere ikke nok for deres Ærgierrighed. Alle Havne skal være underkastede Engellands udelukkende Overherredømme. Dette Land ruster sig mod Rusland, Danmark og Sverrig, fordi disse Riger ved en Sikkerheds=Tractat vil garantere deres Flags Souverainitet og Uafhængighed. De uretmæssig angrebne nordiske Magter ere berettigede til at giøre Regning paa Frankerig. Den franske Regiering vil tilligemed dem hevne fælleds Fornærmelse mod alle Nationer, uden tillige derved at tabe af Syne, at de kun skulle sægte for Verdens Fred og Held. Det lovgivende Korps og Tribunatet sendte herpaa en Deputation til den første Consul for at ønske til Lykke med Freden. Høitideligholdelsen bliver udsat til Fredens Ratification.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Spaniens Krig med Portugal synes at være ganske bestemt. Prindsen af Sangro kommanderer den spanske Armee, som sammentrækker sig paa de portugisiske Grændser og Fredssyrsten vilde afgaae derhen den 8de d. M.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Da Fredstractaten til Campo Formio af 17de Octbr. 1797 er i adskillige Puncter lagt til Grund for den i Luneville under 9de Febr. afsluttede Fredstractat (indført i forrige Avis No. 17), saa synes det ikke overflødigt at bringe de Artikler, hvorpaa man har havt Hensyn ved nærværende Fredsslutning igjen i Erindring. Den 8de Artikel af Tractaten til Campe Formid, som angaaer den cis alpinske Republik, lyder saaledes : 3) Hans Majestæt Keiseren, Konge af Ungarn og Bøhmen, erkiender den cisalpinske Republik som en uafhængende Magt. Denne Republik indbefatter det forrige østerrigske Lombardie, det Bergammesiske, Brescianske, Cremonesiske Staden og Fæstningen Mantua, der Mantuanske, Peschiera den Deel af de forrige venetianske Stater i Vesten og Sønder af den i den 6te Artikel til Grændse for Hans Majestæts Stater i Jtalien bestemte Linie, det Modeniske, Fyrstendomme, Masse og Carrara, og de 3de Legationer Bologna, Romag, na og Ferrara. Følgende ere blevne fornyede ved den 17de Art. af Tracteten i Luneville, og skulle bringes i Udførelse, som om de Ordtil andet vare indrykkede: 12) Alle indgaaede Contracer og Forbindtligheder af Stænderne eller Regieringen, eller af de borgerlige og forvaltende Autoriteter i det forrige venetianske Land, angaaende de tydske og franske Armeers Underholdning skulle indtil nærværende Tractats Undertegnings Datum ansees som bekræstede og gyldige. 13) Domaine=Documenterne og Archiverne i de forskiellige Lande, som ved nærværende Traktat ere afstaaede eller ombyttede, skulle inden 3 Maaneder efter Ratificationerne: Udvexling blive udleverede til de Magter, som have erholde samme til Eiendom. Planer og Charter af Fæstninger, Stæder og Lande, som de contraherende Magter ved nærværende Traktat bekomme, skulle troelig blive dem udleverte.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
De militaire Papirer og Protocoller, som i nærværende Krig ere blevne tagne fra de respective Armeers Staber, skulle gives tilbage. 15) Der skal strax blive sluttet en Handels=Tractat, som en bygget paa billige og saadanne Grunde, som forsikkre Hs. Keiserl. Majestæt og den franske Republik samme Fordeele, som de meest begunstigede Nationer nyde i deres respective Stater. - Jmidlertid skulle alle Handels-Communicationer og Forholde blive satte igien i den Tilstand, hvori de vare for Krigen. 16) Jngen Jndbygger i alle af de Østerrigske og Fransk Armeer besatte Lande skal hverken for sin Person eller Eiendom blive forfulgt, formedelst sine politiske Meninger eller borgerlige, militaire og Commercialhandlinger under Krigen imellem begge Magterne.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
17) Hs. Keiserlige Majestæt kan i Følge Neutralitetens Grundsætninger ikke indlade i enhver af sine Havne flere end 6 bevænede Krigsfartøier, som tilhøre enhver af de krigsørende Magter, medens nærværende Krig varer. 23) Hs. Keiserlige Majestæt og den franske Republik ville, i Henseende til Rang og øvrige Etiquetter, beholde det samme Cerenniel, som bestandig er bleven iagttaget for Krigen. -
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Bemeldte Hs. Majestæts og den cicalpinske Republik ville ligeledes iagttage imellem sig det samme Ceremoniel og Etiquette, som sædvanlig er bleven iagttaget imellem benævnte Hs. Majestæt og Republiken Venedig.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Skrivelse fra Wien den 18de Febr. J Forgaars er Fredens Ratification afsendt herfra til Lune, ville. Da Coureren med Fredsbudskabet ankom hertil befandt Keiseren sig i Kirken. J Mandags bleve deres keiserlige Majestæter modtagne med største Jndel i Stuespilhuset. Man forfærdiger meget prægtige Foræringer for Joseph Bonaparte og General Moreau og der skal i Anledning af Freden uddeele 10000 Gylden til de Fattige. - Den 16de fik Baron Thug sin Afskeed som befuldmægtiget Minister i Jtalien med 14000 Gyldens Pension og tillige Ordre at vælge sig en Stadi Provindserne til sit Opholdsted i Fremtiden. Han har valgt Cracau, hvorhen han reiser om nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Det Condeiske Korps gaaer nu til Minorca. Det hedder, at den russiske Flaade i det sorte Hav skal under visse Tilfælde afseile til de ægyptiske Kyster for at bruges medde Engelske.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Skrivelse fra London den 6te, 10de, 17de og 20de Febr. Rygtet og Forandringen i Ministeriet er nu for en De gaaet i Opfyldelse. Premierministeren Hr. Pitt, Hr. DundasLord Spencer og Hr. Windham have nedlagt deres Poster, dog er den nye Premierminister Henry Addington og det øvrige nu Ministerium endnu ikke sat i Virksomhed; imidlertid er Rygtet almindeligt, at det ny Ministerium vil ufortøvet aabne en Fredsunderhandling med den franske Republik. Efter den Liste, som staaer i de offentlige Blade, er Lord Ankland i Grenvilles Sted bleven udenlandsk Statssecretair, LordHobart bleven Thef for det ostindiske Departement i Hr. Dundas's Sted, Grev St. Vintent bleven første Lord i Admiralitetet istedet for Lord Spencer, og Hr. Pellham Krigssecretair i Hr. Windhams Sted; men da alle disse nævnte ere ivrige Venner og Tilhængere af de forrige Ministre, saa kan for det første ikke med Grund ventes nogen Forandring i Forholdsreglerne, som man havde været berettiget til, dersom (efter det første Rygte) Marqvis Landsdown, som sluttede Freden med Frankerig 1783 og stedse har været mod Krigen og de hidtil tagne Forholdsregler, var bleven udnævnt til Premierminister. Uventet var det, at i en saa vigtig og afgiørende Crisis, hvori Landet befinder sig, ingen anden Aar. sag til Ministrenes Afskedigelse er bleven bekiendt end den, at Hr. Pitt i Cabinettet havde foreslaaet at give de Katholske i Jrland lige Rettigheder med de Reformerte, hvori Kongen og Hertugen af Portland havde været af anden Mening. Hva Aarsagen end er, saa bliver det at ønske, at denne store Forandring maa bidrage til enanstændig Fred med Frankerig, til Misforstaaelsernes Bilæggelse med de nordiske Magter og til til vor betrængte Handels Oplivelse. De aftakkede Ministre have imidlertid uafbrudt bestyret deres Poster til i Gaarden 16de. Samme Dag afsluttede Hr. Pitt det nødvendige Laan af 28 Millioner Pd. Sterl. for dette Aar med Banqvererne Robarts, Curtis, Angerstein, Goldsmith, Salomon og Brødrene Thelluson. Disse 28 Millioner Pd. i red Penge koste 49 Millioner i Papiir. Harrison, Whilbred, Richels og Scheridan talte heftig mod dette uhyre Laan (destørste som endnu er bleven giort); i Henseende til de ny Ministre paastod Hr. Western af Oppositionen, at de, som man nævnede, ikke fortiente den offentlige Tillid, da det var Hr. Pitts Kreaturer, som han selv havde dannet efter sine egne Grundsætninger og vare forpligtede til at fortsætte det System, hvorved Landet er bragt paa Randen af sin Undergang.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
15 danske og svenske Skibe ere fra den 2den til den 10de opbragte til vore Havne.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Man paastaaer, at Regieringen har sendt den Efterretning til alle Gesandtere, Consuler og Kommandeurer, at Malte skal udgjøre en uadskillelig Deel af det brittiske Rige og ansees saaledes i alle tilkommende Tractater, imidlertid tvivler man ge paa Sandheden heraf.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Skrivelse fra Frankfurt den 21de Febr. I Dag bekiendtgjorde den franske Kommandant Freden for Garnisonen ved Paraden. Man seer en stor Deel sørgmodige, som nu have tabt deres sidste Haab om den venstre Rhinbred.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Efter de her udspredte Rygter om Planen til Skadesløsholdelse blive alle geistlige Stater uden Undtagelse seculariserede.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Storhertugen af Toskana, siger man, faaer Bamberg og Würsburg og bliver Churfyrste. Prindsen af Oranien faaer Münster, Osnabrück, samt Hertugdommet Westphalen og bliver Churfyrste. Landgreven af Hessenkassel og Hertugen af Würtemberg blive Churfyrster og den første faaer tillige det Fuldaiske og en Deel af Paderborn. En fransk Armee er rykket ind i Rom og trænger frem mod Neapel. Pirmønt skal nu organiseres, og det som ligger paa den venstre Bred af Pofløden lægges til den cisalpinske og det paa høire Bred til den liguriske Republik. Marchese Galle ilede den 17de igiennem Angsburg til Paris for sammesteds at underhandle Freden for Neapel.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Skrivelse fra Amsterdam den 21de Febr. J adskillige af Republikens Stæder har man overladt sig til de lydeligste Glædesyttringer over Freden. De franske Soldater have offentlig under Musik dandset paa Gaderne og den franske Gesandts Hotel var illumineret. Præsidenten: det første lovgivende Kammer sagde i Fredstalen: Den store Bonaparte har nu bestemt Grændserne for sine Erobringer, Vor Glæde maae forkyndes for hele Nationen og dens Lyd maae være et Tordenskrald i Pitts Øren.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
De nyeste Breve fra Bryssel og Calais melde, at det sidste fra Dover til Calais ankomne Cartelskib har medbragt en Depesche fra Borgeren Otto til Ministeren Tallayrand, og at man almindelig paastaaer, at den engelske Regiering arbeider paa at fornye Fredsunderhandlingerne.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Nylig udbragte den første Consul ved Tafselet en Staal paa en lykkelig Reise for Admiral Gentheaumes Eskadre.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Ved Bonapartes korte Nærværelse i Piceardiet viste de derværende Jndvaaneres Godmodighed sig fra flere Sider. En Hyrde nærmede sig ham med et skiønt Lam under Armen og sagde: "Jeg har lovet at offre den første Consul mit bedste Lam, naar han eengang kom til St. Qvintin, og jeg holder Ord. Adskillige Fabrikantere bragte ham Linons og andre Slags Tøier. Han talte fortrolig med dem alle og besaa deres Værksteder.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
J de sydlige Departementer har den Strænghed, hvormed man forfølger Røverne, havt de gode Følger, at de Borgere, som forhen levede i Toedragt med hinanden, nu glemme deres Tvist og forene sig med Krigsfolket til Røvernes Forfølgelse. J Landskaberne Trest og Pourrieres, hvor Nøverne hidtil have havt deres Smuthuller, tør nu ingen mere vise sig.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
En fransk Coureer blev nylig angreben af: stratenrøvere i Nærheden af Pjortheim; men ved sin Uforsaathed og Aandsnærværelse reddede han baade sig og sine Depescher. Jtalien. Paven indserer nu alle muelige Besparelser, og Arbeidet ved de continske Sumpers Udtørring, som har kostet det pavelige Skatkammer saa uhyre Summer, bliver ikke mere fortsat.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Pave Pius den 2de har faaet den Forsikkring fra Paris, at Kirkestaten skal ved Freden ikke tabe meere end de 3 Legationer Bologna, Ferrara og Romagna, som allerede vare aftraadte under hans Formand.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Tydskland. Princesse Friderike Charlotte af Schwarburg Søndershausen er død i hendes Alders 38 Aar.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Blandt de franske Armeer circulerer et lidet trykt Skrivt, hvori de opfordres til at følge de romerske Legioners Exempel, som efter endt Krig forevigede sig ved Arbeider paa Veie og Kanaler og derved omslettede Borgerkronen med den tilsægtede Laubærkrands.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Overgeneral Moreau vil efter Fredens Ratification giøre en Reise til Tydskland og Jtalien med sin unge Gemalinde.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
J Salsburg fik han et egenhændigt Brev fra Dronningen af Neapel, hvori hun beder ham at give Marqvis de Galle er gunstigt Brev med til den første Consul. Preussen. Kongen har kjøbt Saltværkerne ved Colberg Pommern, som vare komne i Forfald, for en Summa af 180500 Rdlr. Ludvig den 16des Datter, som nylig ankom til Memel med hendes Onkel, Ludvig den 18de, spiste den 4de ombord paa et Koffardieskib i Selskab med at skillige Damer. Den danske Consul førte hende til Skibet. Da Selskabet skildtes ad, trak hun en Ring af sin Finger, som hun til Erindring forærede den Dame, som ejede Skibet. J Ludvig den 18des Følge befinder sig over 200 Personer af begge Kiøn.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Arveprindsessen af Mecklenborg har skienket 1000 Ducater. til de Fattige i Berlin.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Tyrkiet. J Servien begynder Oprørsilden at lue op under Asken. De der boende Christne ere forbittrede og have nedgravet store Forraad af Vaaben, som man har forbudt dem at bære. J Belgrad er den græske Erkebiskop bleven arresteret paa Paschaens Befaling og efter nogle Dages Arreser han bleven qvalt i Fængslet.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Den franske General Sallette, forhen Kommandant paa Øen Corfu, er bleven bragt fra Fængslet i de syv Taarne til Arresthuset i Pera. Denne mildere Behandling, som rimeligviis er et Forbud paa hans Frihed, kan han takke den russiske Gesandt for, som desangaaende har henvendt sig til den tyrkiske Regiering. Helvetisk Republik. Uagtet den virksomme Partiaand, tage de indvortes Anliggender i Schweiz en meget fordeelagtig Vending, hvortil den franske Minister Reinhard, hvis Opførsel gandske bliver billiget af hans Regiering, ikke bidtagen lidet.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Helsingøer den 2den Martii. Siden den 27de ere 4 Skibe passerede fra Nordsøen og 1 fra Østersøen. Jblandt de fra Nordsøen, hvilke alle vare Preussere, var en fra Hull, som medbragte en svensk Capitain fra et af de opbragte Skibe. Han berettede, at daglig flere danske og svenske Skibe bleve opbragte. J Nordsøen, var han blevet praiet af en engelsk Fregat, som da han befandtes at være preussisk strax lod ham gaae. J de sidste 3 Dage ere 180 Mand norske Matroser passerede herigiennen fra Sverrig. Daglig ankommer hertil Transporter af Ammunition fra Kiøbenhavn og Frederichsværk.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Kiøbenhavn, den 2den Martii. Under det danske Cancellie: Den 21 Februar ere Kapitainerne ved Brand=Korpset i Kiøbenhavn, A. Kirkerup og Sihm, beskikkede til Med=Direkiører ved Brandvæsenet sammesteds; Kantor ved Kathedral Skolen i Christiania, J. A. Flintenberg, efter Ansøgning, i Naade og med Pensionentlediget fra sit Ember; den residerende Kapellan for Dalum og Salderum Menigheder, H. Christensen, konfirmeret til Sognepræst for Lunde Menighed i Fyen; Kand Theol. R. Hørning ligeledes til Sognepræst for Sevel Menighed i Ribe Stift; Præsten ved St. Hans Hospital uden for Kiøbenhavn, N. C. B. Cruse, formedelst Svaghed entlediget med Pension, Eieren af Frederiksdat i Lolland. S. A. Dons, beskikket til virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under det tydske Cancellie: Den 17 Februar er Kand. Juris C. D. A. Jessen, fra Kiel, beskikket til Underrets=Advokat i Hertugdømmene Schlesvig og Holsteen. Den 20, Doktor Medicinæ og Professor J C. Unzer i Altona, i Naade entlediget fra sit Embed som Physikus sammesteds, og den hidtilværende Physikus i Herskabet Pinneberg, samt Grevskabet Rantzau, J Mumsen, igien beskikket til Physikus i Altona; Over= og Landrets Advokat F. H. v. d. Lieth i Gierding konfirmeret som valgt 2den Borgemester og Stads=Sekretær sammesteds.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under Generalitetet: Den 20 Februar ere Kapitainerne v. Bich og v. Würtzen af det kongelige Artilleri=Korps benaadede med Majors Karakteer af Artilleriet; RegimentsFeldtskiær Sørensen, efter Ansøgning afskediget fra det jydske Infanteri lette Dragoner med Pension. Under Finance Collegium, Ved Transport-Kontoiret. for de ved Plakaten af 18 Febr. d. A., oprettede bestandige transportable Stats=Fondere, under samme Datum, følgende Betiente udnævnte: Til Bogholder Bogholderen ved den islandske og finmarkske Handels Realisations=Kommission, H. C. Thomsen; til Kontra Bogholder, forhen værende Landmaaler A. Flinthoug; til Jnspektør, Mynt=Revisor og General Lotto Jnspektor L. C. Sylow; til Registrator, Fuldmægtigen i Kontra Bogholder=Kontoiret under Finants kasse=Direktionen F. C. Schaler.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under General Toldkammeret: Den 21 Januar er Kopiisten i Siællands Landvæsens Kontoir under Rentekammeret, J. S. Smith, beskikket til Tolder i Rørvig. Den 18 Febr. er Prem. Lieutenant ved det vestindiske Jnfanteri, C. v. Holten, forundt Karakteer som Kapitain af Jnfanteriet, med Anciennetet fra 19 Sept. 1800; Kontrolløren i Utersen, H. W Hansen, beskikket til Told=Kontroller i Gottorff, J. Moritzen til Told=Kontroller i Utersen; Kontroller J. C. Voltmar i Neumünster i Naade afskediget med Pension, og Kopiisten i det holsteenske Kontoir under General=Toldkammeret, H. Ahlmann, beskikket til Told=Kontroller i Neumünster.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under Admiralitetet: Kommandor Fischer er udnævnt til Chef for de til Kiøbenhavns Rehds Defension føiede Forsvars=Anstalter. Til Skibs-Chefer ere udnævnte: Kommander=Kapitain P. Riegelsen for Orlogskibet Siælland; Kapitainerne N. S. Gyldenfeldt for Blokskibet Mars; J. Arenfeldt for Orlogskibet Holsteen; F. A. Bruun for Blotskibet Dannebrog; H. C. Sneedorff for Fregatten Frederiksværn; P. C. W. Brown for Fregatten Jris; C. Bruun for Desensions=Skibet Charlotte Amalia; H. H. Kofod for Fregatten St. Thomas; P. G. v. Thun for Blokskibet Elephanten; A. de Thurah for Blokskibet Jndfødsretten; Kopitain-Lieutenanterne H. B.v. Holsteen for Fregatten Elven; C. T. Egede for Skietprammen Rendsborg; C. F. Fabritius v. Tengnagel for Briggen, Sarpen; J. Gether for Briggen Nidelven. C. P. Holter mann for Kavalleri Prammen Aggershuus; C. A. Rothee for Kavalleri Prammen Nyborg, Premier=Lieutenanterne J.E. Hauch for Fregatten Cronborg; P. C. Lillienskjold for den synkefrie Fregat Hjælperen; C. Hohlenberg, L. Fabritius C. N. Meier, T. Fasting, G. F. Leiche, C. C. Linstow og T. Wilde, samt Second=Lieutenanterne J N. Müller, J.N. K. Hensler, C. Grove og C. C. Lous hver for sin Kaneneerbaad, som Kommander Fisker anviser dem, og de to førstnævnte desuden at kommandere hver een af de to Divisioner, hvori disse Kanoneerbaade ere inddeelte.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Den 13de Februarii er karatteriseret Second Lieutenant, P. W. Valentinsen, antaget til Maaneds=Lieutenant med Premier Lieutenants Karakteer. Ligeledes ere under 2 og 19 d. M. følgende private Søfarende nemlig: H. B Randulff, J. F. Smith, A. Frantzen, C. Jørgensen, C. E Maton, P. H. Bohne, S. H. Helt, J Hermand, sen, D. C. Flor, J Frahm, P. P. Vagt, D. H. Lorent, zen, H. Meinertz, J. Cortsen, J J. Rosenkilde, H. W. Bang, C. Møller, L. Steege, P. G. Aarestrup, J. C. Kroyer, J. A. Tellesen, J. J. Kornbek, J J. Høier, C.F Lyndbye og C. Mengel antagne til Maaneds Lieutenanter, ved Sø=Etaten, og tilladte strax at anlægge Friettegn og Sø Officeers Mundering, dog uden Epaulet paa Skulderen.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under 21de d. M. har det Kongelige Danske Cancellie tilskrevet Hof= og Stadsretten følgende: Da det er befundet, at mange Skifteforvaltere ere seendrægtige i, til vedkommende Øvrigheder at indsende deres SkifteDesignationer, samt at de fleeste heller ikke indrette Designationerne saa ordentlige som Cancelliets Skrivelser af 5te Decbr. 1767 og 30te April 1768 og de introducerede Schemata foreskrive, eller anføre Aarsagerne til Skifternes Ophold saa tydeligen og fuldstændigen, som behøves, ligesom og at der fra de fleeste bevilgede Skifte= og Opbuds Commissarier samt Executores Testamenti aldeles ingen Efterretning indkommer om de af dem behandlede Boer; saa skulle man herved tienstligst anmode Kiøbenhavns Hof= og Stadsret behageligen at ville tilholde vedkommende saavel ordinaire som extraordinaire Skifteforvaltere, at de nøiagtigen efterkomme de herom udgangne Anordninger, og især Forordningen af 12te Febr. 1790, ligesom De og ville behage at paasee Jagttagelsen heraf for saavidt Deres District angaaer. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning og Efterlevelse af samtlige extraordinaire Skifte=Commissarier og Executores Testamenti under Kiøbenhavns Jurisdiction. Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 23de Februarii 1801.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Under Rettens Seigl. Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
23 Februari S. S. V. Uvis. S. S. V. V. S. V. 1 Martii. 27. 2. 2. Uris.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
J Anledning af Madame Terkildsens dødelige Afgang den 13de Februar 1801. O! tunge Savn af Dig saa kier, Som Døden Budskab bragte, Og sagde: Timen er nu nær Til bedre Liv, at tragte; Du Tiden, Sallige, forlod, Til Evighed Din Hu da stod, Du sank i Dødens Arme. Dit Levnet her en Banding var Af Vel, af Vee og Smerte; Dog Korset Du taalmodig har Med Gud hengivent Hierte; Du sagde: Fader, som du vil, Lad skee med mig - det sigte til Min Sallighed at fremme. Min Glæde, Fryd jeg mistet har, Saa lyder Mandens Klage, Og Børnene, hvis Lyst Hun var I Ungdoms muntre Dage, Begierer nu en Moder de J Graven lægges ned maae see For tidlig dem berøvet. Ja hver, som kiendte hendes Værd, Med billig Veemod siger. O. Sallige, Din Jordefærd, Hvorved Du fra os viger, Giør at vi Taarer fælde maae Og ved Dit Gravsted stille staae, Vor Sorg Dig at bevidne. Du Lønnen nyder nu hos Gud For overstanden Møie, Hvorfra han naadig hialp Dig ud Vort Ønske vi tilføie: O! at vi her maae ligne Dig Da hisset udi Himmerig, Med Dig igien vi samles. N. N. Aver SSIS.
Berlingske Tidende, 1801-03-02
Nestved borgerlige Fugleskydeselskab agter at holde dets A. sædvanlige Generalforsamling hos Hr. Viinhandler Sorterup her i Byen Tirsdagen den 2de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, hvilket til samtlige respective Herrer Medlemmers behagelige Efterretning herved bekiende giøres. Nestved den 24de Februarii 1801. Ravn, Selskabets Secretair.