JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Jblant de nye Forandringer, som atter forestaae Tydsk. land, taler man om at Regensburg, imod anden Gotgjørelse for Fyrst Primas, skal tilfalde Bayern, der li ligeledes skulde faae Salsburg, Berchtolsgaden og Jnviertel af Østerrig. Dette skulde desuden afstaae sin Deel af Pohlen; men derfor igjen bekomme sit forrige Schlesien. Den franske Statsminister, Prindsen af Benevent, har paa Grund af disse Arrangements sendt Hr. Durand til Vien, og der skal paa fransk Side være protesteret imod Sammentrækningen af en Østerrigsk Arme paa den Pohlske Grændse, som man ikke heller troer vil gaae for sig. J det mindste mærker man ikke mindste Tilberedelser til nogen Troppemarsch fra Vien. Til fransk Gesandved det Viener Hof er allerede igjen udnævnt General Andreossy.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Fra øvre Jtalien ere ankomne nogle franske Karasseer, Regimenter til Augsburg, hvor de skulde have kantoneret til videre Ordre, men strax ik Befaling, at fort sætte Marschen uden Ophold lige til Berlin. Staden Lüttich er bestemt til Samlepladsen for det nye Regiment lette Kavallerie, som efter Keiserlig befaling skal oprettes under Hertugen af Ahremberg. Det 25de Militair=Divisions Hovedqvarteer kommer fra Lüttich til Wesel, hvilken Stad, med en Omkreds af 4000 Favne nu formelig skal forenes med det franske Rige. - Paa Elben er ankommen 21 Skibe med 800 Stykker Skyts fra det Dresoner og andre Sach. siske Tøihuse samt 9 Skibe med 6000 Centner Krudt til Magdeburg, hvor Alt udlosses under Opsyn af en Sachsisk Kapitain og en fransk Artillerie-Officeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Fra Triest meldes at Engellænderne bombardere Venedig. J Jstrien ere de landede ved Pola og have anlagt et stort Magasin. Ogsaa i Dalmatien skulle 6 Russiske Fregatter have sat Tropper i Land ved Macarsca, hvilke spærre Kommunicationen med Ragusa. - Fra det franske Hovedqvarteer er en Koureer af Mammelukgarden den 15de f. M. passeret igjennem Vien til Konstantinopel. Spanske Efterretninger foregive nu, at de Krigsproklanationer, hvorover man har forundret sig saa meget, vare en Følge af, at Hoffet i Marocco paa Engelsk Anstiftelse havde i Sinde at lade 40,000 Mohrer gjøre Landgang paa Andalusiens Kyster, hvilken Trudse man dog siden erfarede ikke vilde gaae i Opfyldelse. - Pariserne synes ikke tilbøielige til saa lige at troe dette Eventyr, (Fortsættes i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Befordring og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 28 November er Under=Cancellist i Cancelliets 3die Departement, N. Aagesen, udnævnt til Cancellist i bemældte Departement samt til Cancellie-Secretair, Cand. Juris H. Callisen til Under-Cancellis, i Cancelliets 5te Departement; Cand. Juris D. G. R. Bentley til Under=Cancellist i det 3die Departement, og Cand. Jn ris M. Skibsted til Under Cancellist i Archiv Contoiret under fornævnte Cancellie: Under-Cancellisterne J. C. Juul og F. Brandt udnævnt til Cancellie=Secretairer. Under Generalitætet. Den 14 November er Underofficeer ved det oplandske Dragon-Regiment, T. G. Heramb beskikket til Cornet a la suite ved Regimentet; charact. Ritmester ved HusarRegimentet, A. C. v. Voigt, forsat i lige Qvalitæt til det aggershusiske Dragon-Regiment. Den 21de Regimentschirurg ved det jydske Regiment lette Dragoner, N. Tønder, beskikket til at være tillige Stadschirurg ved den danske Armee; det kongelige Artilleriecorps er charact. Capitain P. L. v. Wolsbeskikket til Stabs=Capitain, og charact. Pr. Lieut. T. T. v. Antzee til virkelig Premier=Lieutenant; Artillerie=Kadet J. El bricht beskikket til Stykjunker ved det kongelige Artillerie=Korps og Efterfølgende udnævnte til virkelige Artillerie=Kadetter, nemlig, Volontair S. A. Grove, Overkomplet Kadet J. F. Gülcke, Volontairerne H. M. Schmidt, A. F. Hauch N. P. Balle, C. W. Jahnson J. S. Fibiger N. V. Krossing, C.F. A. Schlegel, J. C. Wibe T. Bræstrup J. v. Søllinger, Magens, N. C. Købte, N. J. Splittorf, G. F. Krog; P. J. Kjerulf. A. P. Schmidt og N. G. Olsen Artillerie=Kadetterne C. F. Nielsen, og C. C. Carlsen i Naade afskedigede fra Artillerie=Korpset; de 2de virkelige Kadetter ved det kongelige Landkadet Korps, P.C. v. Ring og P. F. W. Flyg, i Naade afskedigede fra Korpset. ogde Jndskrevne, T. S. v. Hiermann og N. v. Duncker, beskik kele til virkelige Kadetter ved bemældte Landkadet-Korps Underofficeer H. Kjøller beskikket til Second=Lieutenant a la suteved de bornholmske Dragoner; i Hs. Høihed Prinds Christiin Frederiks Regiment er charact. Pr. Lieut. A. S. v. Hirsch, nich beskikket til virkelig Premier=Lieutenant, og charact. SecLeutenant G. F. v. Strambon til virkelig Sec. Lieutenant Prem. Lieut. ved det 1ste jydske Jnf. Reg., F. v. Haar, efter Ansøgning, i Naade af Krigstjenesten afskediget
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Vacancer under det danske Cancellie: Byefoged og Byeskriver Embedet i Kragerøe; Sognekaldet til St. Nortens Kirke i Nestved, 266 Rd. 84 s.; heraf svares 100 Rd. aarligen Pension til Formanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Hos Kjøbmand Simon Hempel i Faaborg er nye hjemkomme Gaasefjeder og Norlans Fuglefjeder, at faa tilkjøbs. Faaborg den 3die December 1806. Medailler til Nyeaarsgave og andre Anledninger ere som sædvanlig at faae tilkjøbs her paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Torsdag Aften den 11te Decbr. bliver Ball i den ældste Klub i Odense som tager sin Begyndelse Kl. 5 1/2. Valdirectionen. Sørgeligst har jeg den Ære herved at melde Paarørende og Venner, at min gode Mand Kjøbmand Hans Storm Smith efter en ligesaa kortvarig som pludselig paakommende upasselighed, blev Fredagen den 14 Novbr. i sit Alders 49 Aar, bortkaldet fra mig og 5 uforsørgede Børn. Forvisset paa, at alle som kjendte ham, beklage mit og min Børns Tab, vil jeg ansee det for sandeste Deeltagelse i vor billige Sorg, at vi forskaanes fra skriftlig Condolence. J. øvrigt anbefaler jeg mig til enhver, som hidindtil har staaer i Handelsforbindelse med min Sal. Mand, og lover at vist samme Redelighed, ærlige Behandling og Accuratesse imod alle, der herefter ligesom forhen ville vedblive deres Handel med vort Huus. Assens den 19de November 1806. Charlotte Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Hos From Bager kan bekommes 60 til 70 Traver god nye Langhalm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
For en Huusholderske, som kan forevise paalidelige Skudsmaal om hendes gode Opførsel og Duelighed, bliver en Tjeneste ledig til næstkommende Majdag paa en Herregaard heri Landet; Ligeledes for en Stuepige under samme Vilkaar, Nærmere Anviisning faaes paa Adressecomtoiret. toiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
2de kælvefærdige Køer anvises tilkjøbs fra Adressecom- og Ruggaards Amter, samt Odense, Assens Kjerteminde. Middelfart og Bøgense Kjøbstæder, saa bekjendtgjøres herved, at jeg opholder mig i Dahlum Mølle pr. Odense. Herschend. De som maatte være noget skyldige, eller have Fordringe, til Stervboen efter ved Døden afgangne Fæster Peter Hansen Møller i Sandhols Mølle, under Stamhuuset Sandhøit, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel; de første for at betale hvad de til Boen maatte være skyldige, og de sidste for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for undertegnede som Boets Skifteforvalter. Sandholt den 15 Novbr. 1806. J. Schurmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Ved Registerings og Vurderingsforretning efter Jndsidder, og Træskoemand Peder Nielsen, som døde i Hundstrup, Salling Herred Svendborg Amt sidste 4 Juuli, bleve hans Arvinger anmeldte at være i en Fuldbroder navnlig Rasmus Nielsen boende i et Huus ved Høirup i Hillerslev Sogn. 2 en Halvbroder Anders Nielsen Gaardmand i Hundstrup. - en Halvbroder Christen Nielsen i Gielskovs Mølle, som skal være død og have efterladt en Datter, Petronelle, der endnu skal opholde sig i bemeldte Mølle. Men efterat den meget ubetydelige Boe ved Auction er bortsolgt, er det anmeldt at den Døde endnu skulde have efterladt en Brodersøn eller Søstersøn, der skal være Chrirurg i Kiel og hvis Navn ei vides. Denne saavelsom øvrige Arvinger, Umyndige med Værger, blive tilligemed Stervboens Creditorer herved indkaldede, enhver for sit Vedkommende, at møde paa Salling Herreds Contoir i Faaborg næstkommende 13 Decbr. Kl. 10 Formiddag, da Skiftet efter bemeldte Døde foretages og formødentlig sluttes. Faaborg den 21 Novbr. 1806. Tolstrup. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Da Kæmner Kasserer Starup har i Kommission, at bortforpagte 2de Lykker, beliggende her ved Odense Sortebrødre, Kirkegaard, og den derhos værende Reebslager-Bane, der ene paa østre og den anden paa vestre Side paa 3 Aar fra 1ste Mai 1807, til Pløining og Græsning; saa ville de Lysthaven, de derom behage at adressere sig til ham, for at erfare Vilkaarene. NB. Skillinge Mark bortgaaede Vester hvoraf den ene er en sort Hest, den andenen en sort stiernet og snuppet Hop med hvid Rand paa den høire For= og Bagfod hver omcrent 10 a 12 Aar gamle, vilde de mod en passende Douceur melde sig hos Hans Mortensen Selveiergaardmand i Skrillinge ved Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Undertegnede haver herved den Ære at mælde at jeg nu som før gaar Ærender paa Landet og i Byen; og tillige gjør Opvartning for enhver som forlanger mig. Boendes i Hr. Procurator Fabers nye Huse uden Vesterport. Ole Løber. For dem, som i Odense og andre Stæder her i Fyen holde vore fyenske Aviser, har Prisen hidtil været den ringeste nogen Avis af lige Størrelse haves for, da sammes Expedition og Ombæring dog medfører for Udgiverne meere Bekostning og Tidspilde end ved de Aviser der gaae udenfor Provinsen. - J Forhold deraf kan (ved den bestandig stigende Priis paa alle Livets Fornødenheder, og især paa hved der udfordres til Papiir og andre Tryk=Omkostninger, det siden Aviserne begyndte, er steget meere end treefold) fra Nytaar af hverken Hempels eller Jversens Aviser leveres ringere i Odense og overalt i Fyen, end at derfor erlægges 1 Rd. hvert Halvaar, som er endda en saare ringe Priis. Paa begge Sider af Beltene, over hele Danmark og lige til Hamborg og Lübeck inclusive, er Prisen derimod uforandret somhidtil, nemlig med Porto og Alt 14 Mk. danske aarlig, der som sædvanlig betales Qvartalolis til Postkomtoirerne hvor de modtages. Odense den 24de November 1806. C. Jversen. S. Hempel. For omtrent 14 Dage siden er bortkommet fra mig en sort stjernet Hest 7 a 8 Aar gl. og af omtrent 10 Qvarteers Høide, mærket paa den venstre Forbov MR. Uagtet Eftersøgelse har jeg ei kunnet opspørge samme, hvorfor den herved offentlig efterlyses, med Anmodning om, at de hos hvem bemeldte Hest findes ville derom give mig Underretning, da jeg derefter skal lade den afhænte og betale alle anvendte Omkostninger. Sommerholmgaarden ved Frederiksgave den 12 Novb. 1806. Morten Rasmussen, Gaardmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Da Odense Frue Kirkes Altertavle ikke blev bortsolgt ved den derover holdte Auction, saa bliver samme underhaanden at faae tilkjøbs. Men skulde Nogen have Lyst at kjøbe den behage de at melde sig saasnart mueligt hos Hans Philipsen. God Leilighed for en Garver eller Skoemager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Formedelst Forandring af Boepæl er paa Hjørnet af Bagergade og Fruens=Stræde her i Byen underhaanden at faae til Kjøbs et got Huus, for faa Aar opbygget, 6 Fag 2de Etager. J Gaarden er beste Pumpevand, medtølger i een af Byens nærmeste Marker og allerbeste Jord, ongefær 3 Tønder Sædeland. Det er et Sted som er passeligt for mange, og især til en Garver, hvortil er nedsat 8 Kar i Gaardsrummet. Skind og Huder ere i denne Egn at bekomme i Overflødighed; giver ogsaa beste Lejlighed her til at afsende og at sælge dem i Kjøbenhavn; de Lysthavende vilde behage at henvende sig paa bemeldte Sted, hvor de kan accordere med Vedkommende. Svendborg den 11te November 1806.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Hvor en smuk 3 Etages Kakkelovn med tilhørende Dørre og Tud er at faae tilkjøbs anvises fra Adressecomtoiret, naar man der i melder sig jo før jo hellere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Efter Jndkaldelse i Hr. Jversens Fyenske AvertissementsTidende No. 154, 162 og 169 dat. 30 Septbr. d. A. blev Skiftet efter Frue Lieutnantinde Puschel atter foretaget her i Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Som Arving mødte da Peter Ottesen Obenhausen fra Hedegaard paa Meilgaards Gods i Jylland, som med Attest godtgjorde, at han er en Søn af Corporal Otte Obenhausen, og at bemeldte hans Fader er død. Han anmeldte tillige, at han har en Broder Otte Obenhausen, der er eller har været CommandeerSergeant i Glückstadt ved Dronningens Regiment, og at Børnene af den i Testamentet af 26 Novbr. 1784 nævnte Lieutnant Jørgen Obenhausen, som skal være død i Skanderborg, ere døde, hvorom han lovede at forskaffe Beviis. J Anledning af denne Anmeldelse og siden Sergeant Otte Obenhausen ikke mødte ved Skiftet, blev det udsat til næste 20 Decbr. Kl. 10 da det igjen til formodentlig Slutning foretages paa mit Contoir i Faaborg, hvilket bekjendtgjøres alle Vedkommende til Efterretning. Faaborg 14 Novmbr. 1806. Tolstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Extra god Punsch-Extrace med Arrac bekommes hos Undertegnede for 8 Mk. Flasken. Odense den 20 Novbr. 1806. Christian Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
En duelig Teglmester søges til at forestaae et betydeligt Teglbrænderie her i Fyen. Gode Vilkaar kan ham tilstaaes, saasom frie Boelig, Jldebrændsel en Koes Græsning o. s. v.,men uden at forevise troeværdige Vidnesbyrd om Dueligheden i sit Fag nytter det ingen at melde sig. Aviserpeditionen giver nærmere Anviisning. Svendborg den 25de October 1806. M. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-04
Nylig hiemkommen af bedste Sort Compai Congo Thee, er 2 at bekomme for 2 Mk. 8 s. Pd. hos David Jørge. i Overgade,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
rigsskuepladsen paa Fastlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
(Fortsættelse af Torsdagsavisen. Denne Gang meddele Aviserne blot den 31te Bullet, tin fra Berlin den 12 November, hvis Jndhold allerede findes angivet S. 612 i No. 141 af disse Aviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Den anden af Ministerens Beretninger har følgende Jndledning: Tree Aarhundredes Kultur har givet Europa en Folkeret, som, efter en berømt Forfatters Udtryk, den Menneskelige Natur ikke nok kan erkjende Denne Ret beroer paa den Grundsætning: at Nationerne i Fredstider vise hinanden det meest muelige Gode, og i Krigstider skader hinanden saa lidet mueligt. Efter den Grundsætning, at Krigen er intet Forhold af det ene Menneske til det andet, tillader Folkeretten ikke, at udstrække Krigen til Privatpersoner eller deres Gods. Derefter skildres, hvorledes Engelland, som først har hentet alle Civilisationens Velgierninger fra Fastlandets Nationer, nu vil berøve alle andre dem, ved sit Blokadesystem, Hvad kan man gjøre andet mod slig en Magt der saa meget miskjender alle Retfærdigheds Jdeer og alle Menneskelige Love, end for Øjeblikket selv forglemme disse, for at nøde det til, ikke at overtræde dem mere, Den Naturlige Forsvarsret tillader at stille de samme Vaaben imod sin Fiende, hvoraf han betjener sig, og om jeg saa maae tale, at anvende hans eget Raserie og Daarskab imod ham. Herpaa foreslaaes de bekjendte Forholdsregler imod Engelland der siges ikke at være uretfærdige, fordi Retfærdighed imellem Nitionerne er blot en nøiagtig Reciprocitæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Ved at underrette Senatet om samtlige foranførte Foranstaltninger siger Keiseren i sit Budskab: "Vort overordentlige Maadehold efter enhver af de tree første Krige har været Aarsagen til den paafølgende. Saaledes har Vi maatten kjempe imod en 4de Koalition 9 Maaneder efter den tredies Oplysning, 9 Maaneder efter hine udmærkede Sejre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Uden en varig Fred med Engelland kan Vort Folk ikke nyde Fredens Velgierninger som er det første Maa for vore Arbeider og den eneste Gienstand for vort Liv. Ul agtet Vor triumferende Stilling saae vi ved vore sidste Underhandlinger med Engelland hverken paa dets arrogante Tone eller de Offere det paalagte os. Malta Krigens første Aarsag - havde Vi afstaaet. Vi havde samtykt i at Engelland foruden Ceylon og Riget Mysore ogsaa beholdt Gothaabs Forbierg. Men alle Vore Bestræbelser maatte strande; ingen Velstand kan være af Varighed for Engelland, nart det vil grunde samme paa en overdreven og uretfærdig Politik, hvorved 60 Millioner Jndvaanere, som ere dets Naboer og rige og brave, skulle berøves al Handel og Seilads. Strax efter den Engelske Principal. ministers Død mærkede Villet, at man ingen anden Hensigt havde med Underhandlingernes Fortsættelse, end at tilhylle Sammenspindet af hiin i Fødselen qvalte 4de Koalition. Vi have sat de Brittiske Øer i Blokadestand, og anordnet Forholdsregler imod samme, hvorimod Vort Hjerte krymper sig. Det har kostet Os Overvindelse at gjøre Privatpersoners Jnteresse afhængig a Kongernes Stridigheder, og efter saa mange Aars Civilisation at vende tildage til de Grundsætninger, som karaktisere de første Tidsaldres Barbarie. Men Vort Folks og vore Allieredes Velhar nødsaget Os til at vende den fælles Fiendes Vaaben imod ham selv. Disse Beslutninger ere hverken Følger af Lidenskab eller af Had. Hvad vi tilbød efter Oplysningen af de tree Koalitioner, som har bidraget saa meget til Vore Folks Hader, det tilbyder Vi endsin, da Vore Vaaben have erhvervet Os nye Triumfer. Vi ere beredte at slutte Fred med Engellandt Viere beredte, at slutte den med Rusland og Preussen; men kun paa slige Grundvolde, at Jngen, hvo det end maatte være, tilmasser sig nogen Ret til Overmagt imod Os. Kolonierne maae gives deres Moderland tilbage og Vor Handel og Jndustrie garanteres den tilbørlige Velstand. Vi ere overbevist om, at Vore Folk ville indsee med Os at en partiel Fred er blot en Vaabenstilstand, hvormed Vi atter tabe alle vore tilkjempede Fordeele og give Anledning til en nye Krig, J dette vigtige Tidspunkt have Vi befalet at forelægge Dem et Senatus=Konsult, hvorefter Konskriptionen, som ellers under sædvanlige Omstændigheden først skulde skee i Septbr. Maaned, skal stilles til Vor Disposition i de første Maaneder af Aaaret 1807. Det vil af Fædrene som af Børnenvorde fuldbyrdet med Jver. J hvilket skjønnere Øjeblik kunde Vi ogsaa kalde de unge Franzoser til Vaaben. For at begive sig til deres Faner skulle de passere Vore Fienders Hovedstæder og de Valpladse, som ere blevne berømte ved deres ældre Vaabenbrødres Seire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. I Dalmatien haabe Franzoserne at komme efter de i Oldtiden saa berømte Guldminer, af hvilke Plinius beretter, at man i Keiser Naros Tid fremdrog halvtredsindstive Pund Guld daglig, da det te kostbare Metal ikke laae dybt i Jorden, men fandtes i de øverste Jordlag. - Regner man et Lod Guld til 10 Rd., saa var dette en smuk Kapital af 16000 Rd. om Dagen!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Den franske Kaper Reciprocite har den 15de f. M. udført et suildt Vovestykke paa den Engelske Kyst, ved at entre en Engelsk Brig med 6 Kanoner og 120 Md. af det 53de Engelske Jnfanterie-Regiment. Endskjønt Dækker var fuldt af Engelske Soldater, blev man dog saa forfærdet over, paa engang at see 8 Franzoser komme springen. de op paa Dækket, at man ingen Tid fik til at tænke paa noget Forsvar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Den Pohlske Grev Potoky og flere fornemme Pohlere, ere nylig ankomne til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Paa Vaudeville Theatret opføres jævnlig i denne Tid et Stykke kaldet Rosbachs Støtte J en af de første Loger sidder ved hver Forestilling 6 gamle Jnvali der, som ere rørte til Taarer, naar en Skuespiller som Adjutant anmelder, at Keiseren sender dem Frederik den 2dens Kaarde og andre Jnsignier, for at de kunne glemme deres Nederlag og velsigne deres Hævner. Arien derpaa gjentages oftere under Parterrets Klap og Braveraab. Den eneste Betænkning, man finder ved at optage Kardinal Maury, som Medlem af Nationalinstitutet, er den Tvivl om Præsidenten, naar han tiltaler ham, skal sige Monseigneur eller Hr. Kardinal, og om han skal mode i en geistlig Fyrstes Costume eller samme Dragt som de andre Medlemmer. Man søger nu Beviser af Historien for, at Fontenelle, der var en ivrig Forsvarer af den sande Akademiske Lighed, titulerede Kardinal Dubois Mon. seigneur og Deres Eminen;" ved dennes Optagelse i Aaret 1723.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
I Paris er udkommen et trykt Svar paa det Preussiske Manifest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Hr. Pons i Marseille har den 10 November opdaget en liden Komet, som er den 97de efter Fortegnelsen i La landes Astronomie. Den kan ikke sees med blotte Øjne. Nationalinstituttet har faaet Prøver af Platina, som man har opdaget i Gandalcanalo Miner i Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Jtalien. Fra 1ste Januari 1807 er Jndførelsen af alle fremmede Varer og Fabrikata i Kongeriget Jtalien, Lærred og Læder allene undtagen, forbuden. Handelstanden i Majland har ved ladet gjøre Forestillinger herimod; men fik det Svar: at Frankerig kan levere Jtalien alle de Artikler til billige Priser, som det ikke selv producerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Kronprindsen af Bayern er over Marseille ankommen til i Nizza, hvorfra han agter sig til Mayland. Den fangne Broder Diævel blev først kjendt af en Apotheker, som han kom ind til for at tigge om et Par Sko og noget Salve, efterat han havde søgt at gjøre sig ukjendelig ved at bortslænge alle sine Vaaben og beste Klæder, En stor Pung fuld af Penge og Klenodier samt en prægtig Fane, som Admiral Sidney Smith havde foræret ham var nedgravet i en Skov, hvor man fandt det efter hans er gen Angivelse, og Fanen blev derefter baaren i Triumf foran den arme Diævel ved hans Jndtog i Neapel. Holland. Det saakaldte Prinds Moritz's Hotel i Haag, hvor Krigsraadet og nogle andre Bureaux hidtil holdtes, skal nu indrettes til et Kongeligt Bibliothek. Tydskland. Preussens Frederik den Store synes allerede i sin Tid i en vis Henseende at have forudseer sit Riges Skjebne. Alle Stater - siger han i Slutninger af Memoires de Brandenburg - have gjennemgaaet en vis Bane af Begivenheder førend de naaede den høieste Gradaf Fuldkommenhed: Monarkierne naaede den med meget langsommere Skridt end Republikkerne, og have mindre kunne blive paa denne Punkt, og dersom man kan sige, at en velbestyret monarkisk Regjeringsform er den bedste, ler det ikke mindre vist, at Republiker have bedst opfyldt Øjemedet af deres Stiftelse, og have længst vedligehold sig, fordi de gode Konger døe, men vise Loveere udødelige." Mærkeligt er det ellers, at denne store Konge allerede som Kron prinds sagde om Frankerig 1735. Mod Øften har Frankerig ingen andre Grændser end dets Moderations og Retfærdighed. Det vilde være at ønske, at Rhinen maatte forblive Grændserne for Frankerigs Herredømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Fra Magdeburg er nylig forskreven 30 Chirurger til Berlin - Tegn til at de nok snart vilde blive nødvendige! Sammesteds ere 27 Fæstnings=Arrestantere undvigte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Som en Skrivelse fra Jena melder, er Universitætet i Halle opløst og næsten alle ved samme studerende Meklenburgere søgt til Jena.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Prag og det hele Bøhmiske er ogsaa opfyldt af Flygtninge fra Nabolandene Sachsen og Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-12-05
Storhertugen af Baden har forfremmet Arveprindsen til General, til Erindring af hans første Feldttog, som var i det berømte Slag ved Jena.