JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Den 21de Octbr. fandt en mageløs Charivari Sted i Paris. Denne Concert gjaldt Hovedstadens berømteste Postelbager, Hr. Lesage, der havde faaet Æreslegionens Kors, man formoder formedelst hans Fortjenester i Gastronomien, da man ingen andre kjender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Angaaende det i de preussiske Rhinprovindser opdagede Komplot meldes fra Cølln. "Den her indledte Undersøgelse angaaende en høiforrædersk Forbindelse med Udlandet, vækker almindelig Jnteresse, især da man har sat en høi Officeers Selvmord i Forbindelse dermed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
En med 1600 Underskrifter forsynet Adresse fra Storhertugd. Churhessen, indeholdende en Reservation mod de nyeste Forbundsbeslutninger, er af Forbundsforsamlingen bleven sendt tilbage til Regjeringen, for at lade Deeltagerne tiltale. Enhver Sammenkomst ansees mistænkelig. Da Forfatteren af et lidet Skrift "Republiken, Hr. Freyeisen, den 25de Octbr. blev arresteret i Frankfurt, var man i slig en Frygt for Uroligheder, at Vagten maatte forstærkes, men det Hele blev ved, at omtrent 300 Personer bragte den Arresterede et "Leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Den bebudede subjective Reorganisation af Universitetet i Freiburg er nu paafulgt, og Prof. Rotteck og Welcker satte paa Pension. J Anledning af de stedse fornyede Opløb i Staden Mannheim ere ved en Ministerial-Forordning flere tildeels meget strænge Politiforskrifter indskjærpede. Der skal nemlig: "saalænge Publikum viser Tilbøielighed til Tumult og Excesser, skee Vistatser i Værts- og Kaffehusene, og efter Tappenstre, maa der ikke findes mere end 6 Pers. samlede paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Zeitung für Pferdeliebhaber fortæller om et Hestevæddeløb ved St. Petersborg imellem 2 Kosakhest, og to engelske Fuldblodsheste. Væddemaalet gjaldt fra hver Side 25,000 Rubler, og Strækningen som skulde løbes udgjorde 10 geogr. Mill. Den ene af Englænderne kom til Maalet i 2 Timer 48 Minuter, den anden havde det Uheld, at et Stykke af Hoven, formedelst Veiens Haardhed, sprang af i Løbet. Den ene af Kofakhestene styrtede paa Halvveien, den anden kom til Maalet 6 Minuter efter den engelske Det engelske Dampskib som gaaer imellem London og Hamborg, der meentes forulykket, kom til Hamborg den 6te Novbr. Fortuna, et Skib med dansk Flag, var sjunket ved Helgoland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Fædrelandet. Skagen. Den 7de ds. om Aftenen strandede her N. O. paa Revet et svensk Skib, kommende fra Brasilien, lastet med Sukker, bestemt til Stockholm. Paa Grund af den sildige Aarstid og det farlige Strandingsted ka man neppe gjøre sig Haab om at see hele Ladningen bjerget, saameget mindre da Sukkerkisterne, formedelst deres Størrelse, ere meget uhaandteerlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Frederikshavn. Natten imellem 9de og 10de ds. er paa Jerup Forstrand forliist Kufskibet: "de goede Hoop, af Schiedam. Ladningen, Rug og Byg, var bestemt for Holland. Skibet er fuldt af Vand, og ansees som Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Aalborg. J Søndags løb en ny Skonnert: "Aurora, paa 40 C. L., tilhørende Kom. S. Winkel, og bygget af Hr. Bonnesen, af Stabelen - Den 6te ds. afbrændte Høiriis Mølles Vaaningshuus med alt paa Loftet værende Korn &c. – Af det ved Fjaltring strandede svenske Slupskib skal den halve Deel af Ladningen, som er havareret (51 B. Tvist, sælges den 19de. Fartøiet skal allerede være solgt. – Jfølge Privatefterretning fra Drammen af 5te ds. var der i de sidste 4 Dage ikke indtruffet noget nyt Choleratilfælde. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Bekjentgjørelser. J Overeensstemmelse med Forordn. 27de Septbr. 1799 § 20 betjendtgjøres herved Domslutningen i Sagen No. 11 Bogbinder Soldin i Aarhuus etr. Gjørtler Kandelstorff ibidem, paadømt ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den 29de Octbr. 1832. Thi kiendes for Ret: Forsaavidt Citanten, Bogbinder Soldin, ved den paaankede Byetingsdom er dømt til at betale Jndstævnte, Gjørtler Kandelstorff, 3 Rbd. 4 Skl. i Sedler og Tegn, afvises Sagen fra Overretten. Jøvrigt bør bemeldte Dom ved Magt at stande, dog saaledes at den Citanten idømte Mulct bestemmes til 50 Rbd. Sølv. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Jnden Aarhuus Byetingsret er i samme Sag den 26de April 1832 dømt saaledes: "Jndstævnte Bogbinder C. W. Soldin bør til Citanten Gjørtler og Graveur H. K. Kandelstorff betale de under nærværende Sag for leverede Typer paastævnte 3 Rbd. 4 s. Sedler og Tegn, med Renter fra Dato af Klagen til Forligelses-Commissionen den 13de Januar d. A. indtil Betaling skeer, og bør de af Jndstævnte i Annoncen i Aarhuus Stiftstidende No. 1833 brugte og her paaankede fornærmelige Udladelser: "Med slig en løgnagtig Svend som Gjørtler, H. K. Kandelstorff finder jeg mig for god at indlade mig i Avisfeide, imidlertid skal nok ved Retten Sandheden komme for Dagen, og jeg skal da ikke undlade offentlig at bekjendtgjøre dette misserable Subjects usle Fremfærd imod mig." ei alene døde og magtesløse at være, saaledes at de ikke komme Citanten til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte, men Jndstævnte bør derhos ogsaa herfor at bøde til Aarhuus Byes Fattigkasse 1000 Rbd. Sølv. Saa bør han og til Citanten udrede denne Sags Omkostninger med 16 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Gjenpartens Rigtighed bekræfter Justitscontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, den 8de November 1832. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Da der ans Holm adelichen Guts Seegaard geburtige im Grosserzoglich Oldenburgtschen Militair-Dienstegestandene Unterofficier Christian August, Zander in Oldenburg mit Tode afgegangen, auch mehrere Geschwister und Geschwisterkinder hinterlassen. har, deren Aufenthaltsort undekannt ist, und die Gerichtshalterschaft der adelichen Güter Seegaard und Ahretoff, per rescriptum Augustisimi vom 17tem August d. J. committirt ist, wegen Ausmittellung der Erhen des Verstorbenen das Erforderliche warzunehmen, dem ufor ge auch die Erlassung eines Proclams an die Erben des Verstordenen nityig erachtet worden; so werden hieburch vom Gerichtswegen die Voll-Geschwister und Vollgeschwister Kinder des verstorbenen Christian August Zander, mit Ausschlus der Halbeschwister und deren Kinder, welche nach dem im Grosherzogthum Oldenburg geltenden römilchen Rechte nicht zum Erbegelangen, hiedurch bet der gesetslichen Straf der Pracclusion angewiesen und befehligget, sich innerhalb 12 Wochen al dato der let ten Bekanntmachung dieses Proclams mit ihren ErbAnspruchen an die proclamitte Masse im adelich See gaarder und Ahretoffter-Justitiariat in Apenrade unter, Bestellung der Achten Procuratur in so ferne ste Auswartige sind, schriftlich zu melden und zu legitimiren, unter der Verwarnung, das nach Ablauf des Proclams und nicht geschehener Angade siemet ihren et wanigen Anspru chen an den Nachlas praccludirt und derselde den sick angegebenen und legitimirten Erhen werde aurgekort, werden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Apenrade im adel. Seegaarder und Ahretoffter Justitiariate, den 14ten November 1832. Schow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Creditorerne i Kjøbmand her af Byen AndreaSchiødts til Skiftebehandling opgivne Boe indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 til at møde i en Skiftesamling, der afholdes paa Edeltoft Byes Raadhuus Onsdagen den 5te December førstkommende Kl. 10 Formiddag, for at tage Beslutning angaaende Afholdelse af en Auction over de Boet tilhørende Varer, Proclamas Udstædelse, m.m. Cheltost, den 14de Novbr. 1832. Stephensen. Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Alle og Enhver som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Anders Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue Mette Marie Laursdatter af Hedebakhuusi Hinge Sogn, Lysgaard Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre Samme for undertegnede Skifteforvalter. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dals gaard, den 13de Novbr. 1832. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Jfølge vedkommende Arvingers Begjæring, bliver Gaarden Sønder=Holmgaard i Lemb Sogn, Ringkjøbing Amt, i næstkommende Foraar, inden Vaarsæden; skal lægges, ved offentlig Auction bortsolgt. Gaarden er beliggende 1 1/2 Miil fra Ringkjøbing, staaer for Hartkorn 14 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb. Hovedgaardstaxt, er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden; Stuelængden 17 til 18 Fag, Udhusene 54 Fag, og en Smedie ved Gaarden, Alt Grundmuur og straaer tækket. Paa Gaarden holdes for Tiden 67 Stkr. Køer, Stude og Ungsvæg, 9 Heste og 50 Faar, hvilke ligeledes ved Auction vil blive bortsolgt. Vinterudsæden er 31 Tdr. Rug, og Vaarudsæden omtrent 15 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, og desuden avles til Gaarden 180 til 190 Læs Høe. Hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres til Efterretning for de mulige Liebhavere, hvorhos bemærkes: at nærmere Oplysning om Eiendommen og Conditionerne kan erholdes paa Undertegnedes Contoir, og hos Procurator Albinus i Warde. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Peters minde i Skjern, den 9de November 1832. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Et Meierie paa 150 a 200 Køer i Jyllands Øster egn, ønskes til 1ste Mai 1833 i Forpagtning. Vedkommende Reflecterende vilde behagelig henvende sig til Krigsraad og Procurator Deigaard i Veile, der opgiver den Søgende, og ialfald nærmere Oplysning, efterat Hovedvilkaarene ere meddeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Undertegnede udsælger sin Varebeholdning, som bestaaer af nyeligen arriverede moderne Varer, til betydelig nedsatte og bestemte Priser, saasom, sorte og couleurte Merinos 30 sk. al., couleurte Thibet Merinos i smukkeste Farver 3 Mk. 8 s. al., Luster Merinos fra 2 Mk. 8 s. indtil 2 Mk. 10 s. de bedste, Tartans i smukke Mønstre 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. de bedste, smukke ægte Bomuldstøier fra 28 s. ind til høiere Priser, Moi ren i alle Couleurer 2 Mk. 14 s. al., hvide Schirtings fra 11 s. indtil høiere Priser, couleurte dito 3/4 brede 12 s. al., Bobbinetter fra 2 Mk. 12 s. indtil 4 Mk. 8 s. al. de fineste, store ægte 1 brede Thibet Shawl, som tilforn kostede 24 Rbd. 14 Rbd., ligeledes andre lange og fiirkantede Shavler til meget billige Priser, Borddreil 2 Mk. 14 s. all., ligeledes afpassede Thee duge i forskjellige Størrelser og Fiinheder fra 8 Mk. Stkt., Hampelærreder fra 20 sk. al. indtil høiere Priser, Cambrigs, glatte og tærnede Jaconetter, GardinMuseliner i smukke Mønstre 22 s. al., Bommeste, en Deel Crep og Silke=Tørklæder, med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til W. M. Cohen. yderst billige Priser hos Galeasen De fire Sødskende", drægtig 30 Commercelæster, er underhaanden at faae tilkjøbs. Liebhavere ville, ved at besee Fartøiet og dets Jnventarium, bedst kunne blive overbeviist om dets Godhed. Det fornødne derom kunne afhandles med undertegnede. Mouriz Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
den 20de November. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus aarTiltalter¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Nyheder fra Udlandet. Hertuginden af Berry er nu virkelig taget fangen. Denne Begivenhed er for Øieblikket af megen Vigtighed. Den franske Regjering synes at være bleven sat i en slem Forlegenhed derved, da Kongen hellere havde seet at hun var kommet bort. Men GeneralSolignac, som havde en Kommando i det vestlige Frankrig, havde fundet sig forurettet af Regjeringen, og true de nu med at offentliggjøre, hvorledes det slet ikke var dens Hensigt at gribe hende. Ministeriet maatte derfor i en Hast udsætte en Præmie af 600,000 Fr. for hendes Paagribelse, og kort efter fik man hende fat i Staden Nantes, hvor hun en Tidlang allerede havde opholdt sig under forskjellige Forklædninger, snart som Malkepige, snart som Bondekone, Møllerdreng, o. s. v. En gang blev hun endogsaa baaret ud derfra paa en Kodri vers Skuldre, skjult i et Knippe Høe. Den 6te Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
om Aftenen blev pludseligt et Privathuus, som beboedes af to Frøkener Dugvigny, omringet af Tropper. Man vidste at hun var der, men kunde dog ingensteds finde hende. Hele Natten gik hen under Eftersøgelser. For medelst den strænge Kulde havde man gjort Jld i all Kaminer. Som man i en af disse var ifærd med at rag Jlden sammen, hørtes en gandske sagte Bevægelse bagved den. Man lurede, og forstærkede Jlden, indtil en Stemme lod sig høre: "Vi ville overgive os!" Kamipladen blev løsnet, og man saae 4 Personer i den elendigste Tilstand. Frøken Kersabie, klædt som Tjenestepige, blev først trukket frem, derpaa Hertuginden af Berry, og tilsidst Hr. Mesnars og Guibourg. Hertuginden sagde strax til Gensd'armerne: "J behøve ikke at søge videre. Her er jeg Jeg er Hertuginden af Berry. Jeg er Eders Fange!" Hun var saa tilsmurt af Kaminen, hvor hun havde opholdt sig i 20 Timer, at man taler umuligt kunde kjende hende, og saa hungrig tillige, at hun bad om et Stykke Brød og et Glas Vand. Grev Mesnar, en gammel Mand, saae mere død end levende ud, og Hr. Guibourg besvimede da han kom frem forDagens Lys. Rummet som de havde været skjult i, var ikke større end at de akkurat kunde staae lige op og ned alle Fire. Hertuginden blev strax bragt op paa Slottet, og paa det allerstrængeste bevogtet af 800 Soldater. J Huset fandtes endvidere mange vigtige Ting, som f. Ex. en Korrespondence med adskillige regjerende Personer, hvoraf erfores, at Carl X og hele den fordrevne Kongefamilie stod i den nøieste Forbindelse med hende. Der fandtes ogsaa en heel Deel Mynt Apparater og 35,000 Fr. rede Penge; endvidere: en Bogtrykkerpresse og mangfoldige Proclamationer, blandt hvilke en til Nanteserne, hvori Hertuginden lovede dem, at dersom Staden vilde erklære sig for Henrik V, saa skulde den under hele Regentskabstiden, blive Frankrigs Residentsstad. Saasnart Efterretningen om Hertugindens Paagribelse indtraf til Paris, lod Hs. M. Kongen strax Kamrene sammenkalde, for at bestemme hvad der skulde gjøres med hende. J Ministerialkonseilet blev der foreløbigen besluttet, at transportere hende til Citadellet Blaye. Man siger, at de udenlandske Gesandter havde indgivet en Protest imod at berøve hende Livet. Det Kamrene forelagte Lovudkast skal være affattet saaledes: 1) Prindsessen deporteres og for evigte landsforvises. 2) Hendes Godser og Eiendomme konsiskeres. 3) Ethvert Medlem af den styrtede Kongefamilie, som fremtidigen lader sig see i Frankrige, skal straffes med Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Spanien. Den 30te October var det Rygte almindeligt i Madrid, at Kongen vilde den 1ste November selv igjen personlig overtage Regjeringen. Hs. Majestæt skal virkelig være saa sindsvag, at han til visse Tider slet ikke veed noget af sig selv, men i et lyst Øieblik havde hans Skriftefader benyttet sig af Leiligheden mens Dronningen holdt Konseil med sine Ministre, og faaet ham til at underskrive et Dokument, hvori han erklærte Regentskabet for ophævet og alle dets Foranstaltninger ugyldige. Men endnu staaer Dronningen fast ved Roret, og Dagen efter blev ovennævnte Munk, Biskoppen af Leon, ført bort som Fange, og Hr. Calomarde, den nylig saa almægtige Minister, ligeledes, under stærk Eskorte til Øen Mahon. De Apostoliske vilde benytte denne Leilighed til Oprør, men ogsaa det mislykkedes. Det vilde blive en skrækkelig Forandring hvis Kongen kom til Regjeringen igjen, thi han er i Munkenes Vold, og disse ere Dronningens argeste Fjender. Hs. Majestæt havde nu opfordret Tropperne til at erklære sig, og de have lovet at staae Regentskabet bi. Men værst seer det udi Provindserne, hvor Munkenene have mere Spillerum, oc gandske offentligt prædike, at Dronningen er en Jødinde, og saaledes en Fjende af Religionen. Baade i Navarra og Katalonien havde derfor viist sig bevæbnede Bander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Privatbreve fra Madrid omtale som Rygter, at D. Carlos staaer Fare for at blive arresteret, og at D. Miguels Gesandt havde forlangt sit Reisepas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Nederlandene. Jfølge de nyeste Efterretninger skulde den franske Armee den 16de No. vember om Morgenen rykke ind i Belgien, den 19de indtræffe for Antwerpen, strax opfordre General Chasse til Overgivelse, og kun inddrømme ham to Dages Frist til at indhente Jnstructioner fra Haag. Den franske Nordarmee er 80,000 Md. stærk. Der er givet Ordre til at bringe hele den franske Flaade i Krigstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Jnden Aarets Slutning skulle 21 Linieskibe, Fregatter og en Snees mindre Krigskibe være færdige, foruden de som allerede haves i Activitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Den 8de November indtraf Admiral Villeneuve lykkeligt i Dünerne med hele den franske Eskadre og 5 engelske Krigskibe. Syv engelske og 4 franske seilede lige til den hollandske Kyst, for strax at begynde Blokaden. J alle brittiske Havne bliver der rustet paa det stærkeste, og Matroser hverves allevegne. Adskillige hollandske Koffardieskibe vare allerede opbragte, og engelske Krigskibe, krydse baade i Kanalen og Nordsøen. Den 13de Novbr. havde et stort Antal Londonner Kjøbmænd og Bankører indgivet et Bønskrift til Kongen mod Krigen med Holland. Ogsaa i alle franske Havne var der lagt Embargo paa hollandske Skibe. Men Kongen af Holland vil ikke gjøre Giengield: han har befalet, at franske og engelske Skibe maa vedblive som før at gaae ud og ind i alle de hollandske Havne. Den franske og engelske Gesandt befandt sig endnu i Haag, men havde truffet alle Forholdsregler, til at afreise strax paa første Ordre fra deres Regjeringer. Fra Haag var udsendt Emissairer med Duer, for i en Timeat kunne have Efterretning om de Franskes Jndmarsch i Belgien. Den 11te Novbr. om Morgenen Kl. 5 vare begge Kongen af Frankrigs Sønner, Hertugerne af Orleans og Remours, afreist til Armeen. "Det truende Uveir - siger en Beretning: trækker nu saa tykt og fra alle Sider, at et Udbrud synes uundgaaeligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Paris, den 8de Novbr. J de diplomatiske Circler underholdt man sig i Gaar almindeligt om Sammentrækningen af en Armee paa 70,000 Md. imellem Metz og Mezieres, under Marskal Soults personlige Kommando. Ogsaa paa Børsen var Talen om at mobilisere Nationalgarden. J Krigsministeriets Contoirer hersker en Virksomhed uden Lige, man skiftes til at arbeide uophørligt baade Nat og Dag. Fæstningsværkerne omkring Paris, Lyon, o. fl. St. skulle i største Hast fortsættes. den 9de Novbr. Ordren til at trække et Armeekorps sammen ved Frankrigs Østgrændse, har gjort megen Sensation. Tyve Jnfanterie- og 6 Kavallerieregimenter ere alt paa Marschen, for i to Hovedafdelinger at opstille sig ved Mose len. De i Metz, Verdun o. fl. St. værende Regimenter have indkaldt deres Reservebatailloner. Desforuden skal en Division af Grenaderer og Voltigeurer, kommanderet af General Schramm, der saa hæderligt udmærkede sig i Julidagene, opstilles som Reservekorps. Nordarmeen er parat til Afmarsch, og Reserven samlet. Den bestaaer af 4 Divisioner eller 8 Brigader Jnfanterie, til sammen 16 Regimenter. Avantgarden, der kommanderes af Hertugen af Orleans, bestaaer af 2 Kavallerie= og 2 Jnf. R. Kavalleriet er deelt i 3 Divisioner, hver paa 4 Regimenter. Det Hele, foruden Reserven, circa 50,000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
London, den 10de Novbr. Dagsbladet Times melder, at der i Gaar var kommet Ordre til Deal om at modtage 5000 Søesoldater. Ogsaa var befalet, at opkjøbe store Forraad af Levnetsmidler for den engelskefranske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Berlin, den 13de Novbr. Hertug Carl af Mecklenburg er udnævnt til Generalissimus for de preussiske Armeekorpser der forene sig ved den nederlandske Grændse. Mange Officerer af Generalstaben ere allerede afreiste til Aachen og Cleve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Fæstningen Venloos Besættelse vil sandsynligviis blive den første Militairoperation Preusserne foretage sig. Her siges, at Fyrst Paskewitsch har tilbudt vor Regiering en talrig Hær, hvis den behøves, og at den staaer parat til Kongen af Preussens Disposition hvad Øieblik han ønsker den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Julich, den 10de November. Det 77de Armeekorps, som staaer i Westphalen, er allerede parat til at bryde op. Alt skal den 15de holde sig beredt til Afmarsch. Reserverne indkaldes, og ikke een eneste Mand maa mere permitteres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Resel, den 9de November. De preussiske Tropper have faaet Ordre, at de skulle gaae over Rhinen den 16de, og at Landeværnet skal holde sig parat. Ved Cølln, Dusseldorff og Wesel skulle Tropperne gaae over. Alt er i krigersk Bevægelse. Prisen paa Rug og Havre er steget 1/2 Rdr. Preusserne ere fulde af Mod og Lyst til Kampen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Hamborg, den 15de Novbr. Lløyds Agent har ved en opslaaet Bekjendtgjørelse paa Børsen raadet engelske Skibsførere, som ville afseile. at blive i Curhavn indtil det næste Dampskib kommer fra London, og man kan erfare hvilke Foranstaltninge der ere trufne for at beskytte de Skibe som komme fra Elben; ogsaa raader han de Skibe som udseille, at holde sig i rum Søe saameget som muligt. Jfølge Privat breve har den gamle Chasse erklæret, at skyde Antwerpen i Bund og Grund saasnart han faaer Øie paa de første franske Tropper. Den 7de var der kommet en russisk Koureer til Haag med en Depesche fra Keiseren af Rusland, der maa have været meget vigtig, eftersom Kongen strax derpaa havde sammenkaldt sine Ministre Dronningen af Holland er reist til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Tydskland. Den berømte russiske DiplomatikeGrev Pozzo di Borgo besøger i denne Tid næsten alle tydske Hoffer, og har i Frankfurt bivaanet en af Forbundsdagens Forsamlinger. Man taler om vigtige Forslag fra russisk Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Sverrig og Norge. Frederikshald er nu ogsaa erklæret mistænkt for Cholera. Paa Grændsen mellem Sverrig og Norge er opstillet en Kordon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Fædrelandet. Rhvn. den 17de Novbr. Fædrelandet har i denne Uge tabt to af dets Hædersmænd, Professor Rask Universitetsbibliothekar, der allerede i en ung Alder ved sine linqvistiske Skrifter havde erhvervet sig en vidtud strakt Celebritet, døde i Torsdags, 45 Aar gl. Hans Skrifter, der ere berømte i hele Europa, bevare hans hædrede Navn. Natten imellem Fredag og Løverdadøde pludseligt af et apoplectisk Tilfælde, i sit 63de Aar, Conferentsraad Dr. phill. Schmidt Phiseldeck, R. af D. og D., Deputeret a. udmærket som Embedsmand, berømt som Skribent. Danmark bevarer taknemmelig begge disse Lærdes Navne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Den kgl. Landsover- samt Hof= og Stadsret har nu afsagt Dom i Sagen. Chefen for Fyenske Regimenlette Dragoner Oberst Chr. Høegh Guldberg, paa egne og bemeldte Regiments Vegne; contra: afskedigeEsqvadronschirurg M. Winther, der er saalydende "De brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtes løse at være, og ikke komme enten Citanten, Oberst HørgiGuldberg personligen eller Regimentet til Skade paa Ære, eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bør til Khvns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 60 Rbd. Sølv. Saa bør han og betale Sagens Omkostninger."J Dag forsvarte Licentiatus med og Cand. chirurgiæ C. M. Hansen sin Dissertation for Doctor graden i Medicinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Hs. Excellence Generallieutenant og Generaladjutant v. Bülow skal efter Forlydende være meget (Veile Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
– Den berømte Thorwaldsen er reist til Jnspruck, for der at høitideligholde sin Datters Bryllup med Oberstlieutn. v. Paulsen. Derfra vil han, efter Forlydende, komme hertil, for at tilbringe Vinteren. (HC.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
Det kongl. danske Cancellie har beordret Sag anlagt mod Udgiveren af Bladet Skjærsilden, Typograph F. Møller, i Anledning af de i samme Blad No. 1 indeholdte Beskyldninger mod offentlige Autoriteter. (Statst.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-20
J Forgaars havde kgl. Skuespiller Phister Bryllup med Frøken Ohlenschlæger.