Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-04
Uagtet alt hvad der berettes fra Frankerige om den Franske Regierings fredelige Stemning og som er bekræftet af Hertugen af Mort mart i en Erklæring til den Preussiske Regiering paa hans Reise til Petersborg, hvilken ogsaa skal have forespurgt, sig hos den Franske og hvad de store Krigsudrustninger vilde sige, da ingen Anledning dertil synes at finde Sted, saa kan man dog ikke nægte at Enropas Tilstand synes at være høist tvivlsom, og at mange Symptomer vise sig, hvoraf en almindelig Krig i denne Jordens Deel kan befrygtes. Vel synes de Belgiske Begivenheder, som en lang Tid maatte ansees for at kunne blive den vigtigste Anledning til en saadan Krig, nu at blive i Mindelighed bilagte; men mange andre truende Udsigter give sig tilkiende, den Østerrigske Regiering sætter sig i en kraftfuld Krigstilstand, Landværnet bliver organiseret i de Østerrigske Stater. En Armee paa 50,000 Mand under Gen. Stutterheim concentrerer sig i Gallizien; Heste opkjøbes i Bøhmen; alle permitterede Officere indkaldes; de Pensionerede skulle ansættes ved Landeværnet. Kongen af Sardinien har ved et Edikt indkaldet tre nye Classer af Conskriberede, og vil bringe sin Armee til 120,000 Mand. Det hedder at han har rappelleret sin Gesandt fra Paris. - Staden Genf omgives med Fæstningsværker for at forebygge pludselige Overfald. – Forholdene med Spanien ere truende; Staden Bajonne sættes i en frygtelig Forsvarstilstand og provianteres paa 6 Maaneder Mange Tropper marschere til Pyrenæerne, og man siger at en Armee paa 50,000 Mand under Command af Gen. Lamarque skal trækkes imellem Toulouse og Bourdeaux. Den Franske Ambassadeur Greven af Harcourt er vel bleven bøfligt modtaget af Kong Ferdinand; men forresten koldt ved Hoffet. Man ved at den Spanske Regiering udruster sig stærkt, og det er afficerende, at Greve d'Espagna er bleven Krigsminister. Hvad der især foruroliger Gemytterne er, at den Spanske Gesandt i London staaer i en uafbrudt Brevvexling med den forrige Franske Regiering i Holyrvod House, og man taler om at Hertugen af Angouleme vil gaae til Spanien og i Forbindelse med Generalerne Marmont og Bourmont trænge med en Spansk Armee ind i Frankerige, hvorved der giøres Regning paa den gunstige Stemning for Carl den 10des Regiering, som skal herske i de sydlige Provinser af dette Rige. - Paa den anden Side trækker der nogle Uveirskyer op over Oceanet. Marquisinden af Loule er afreist den 8de Januar paa en Franil Fregat til Rio Janeiro. Det er lykkedes Keiseren af Brasilien at negotiere i London et Laan paa 1,100,000 Pd. St. for Regentskabet i Terceira ved det bekiendte Parlamentslems Hr. Maberlys Underhandling. De Portugisiske Flygtninge i Paris og i London erholde nu Passer for at begive sig til denne Øe, hvor en Expedition paa 8000 Mand udrustes for at angribe Lissabon, convoieret af Brasilianske Fregatter. Don Miguels Blokade Eskadre har ikke i lang Tid ladet sig see for Øen, og denne er bleven fra Brasilien overflødigen forsynet med Levnetsmidler. Kongen af England skal være i høi Grad misfornøiet med Don Miguel, og det Engelske Blad Coureren siger, at Kongen ikke er forbunden til at holde sit betingede Løfte om at erkiende ham, da han ikke han villet antage det gjorte Forslag om at tilstaae en Amnestie. Til de truende Udsigter for Freden i Europa kan man nu ogsaa begynde at regne, at der berettes fra Constantinopel: at Sultanen udruster sig med den største Kraft, uden at man veed hans Hensigt dermed. J Paris vil man vide, at han tøver med at betale sine Contributioner, og at han har sinde at erobre sine tabte Provinser igien. Det er mueligt, at alt hvad der tales om Misforstaaelse imellem Frankerige, og Spanien, og Sardinien, er ikke andet end en politisk Maske for at skiule den sande Hensigt af Krigsudrustningerne i hiint Land; eller ogsaa den Franske Regiering betiener sig af de udspredte Rygter for at faae Leilighed til at opstille en Troppemagt i de sydlige Provinser, for derved at kunne holde Øie med de Carlistiske Giæringer, som der skulle finde Sted. - Men Opstanden i Polen er unægtelig det store Contrum for Nutidens Politik, som kan udbrede sine Grene og Machiationer videre og paa flere Punkter end man skulde formode eller man kan bemærke. - Den polske Oberst Hr. Alexander Vielopolski er nu ankommen som Gesandt fra Jnsurgent=Regieringen i Varschau til London. Det Engelske Blad, Coureren siger imidlertid, at uagtet der hersker saavel i England som i Frankerige en levende Deeltagelse for Polakkernes Sag, saa er det dog langt fra at nogen af disse Regieringer har den mindste Jdre om at ville indblande sig i denne Tvist imellem Keiseren og Nationen paa en Maade, som kunde fortørne ham eller hans Allierede; men derimod forven er man i begge Lande, at naar Keiseren først har betvunget Polakkerne; saa vil han af frie Villie afhielpe deres Besværinger, hvilket han ikke kunde giøre saalænge de med Trods forlange det af ham (Jmidlertid vil man dog vide at den Engelske Statssecretair for de udenlandske Anliggender Lord Palmersion skal være en stor Ven af Polakkerne og selv staae i Correspondence med det berømte Landbud. Hr. Ostrowski.) Vel hersker der en Lyst til Krig i Fra kerige, men denne finder dog egentlig Sted, hos Ungdommen, som ikke har nogen politisk Jndflydelse. Dog skal som sagt den gamle Lafnyette høre til dette Partie; han har allene contribueret 20000 Franker til Polakkerne, og 60000 Franker ere allerede subskriberede for dem i Paris. Disse Bidrag vil imidlertid kun hielpe lidet ved denne blodige og som det nu synes aldeles uundgaarlige Kamp der forestaaer. Den Russiske Keiser bar lagt Beslag paa alle de Personers Eiendom som have taget Deel i den Polske Revolution og hvoriblandt der ifølge Ukosen ogsaa skulle være nogle Personer, som opholde sig i Rusland selv.