Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 28de Februari kundgjordes paa sædvanlig Maade Høiesterets Aabning Torsdagen den 4de Marts paa Rosenborg Slot, ved to, af en Commando af Garden til Hest, ledsagede Herolder. Disse vare, som sædvanlig, iførte Heroldsdragt af rødt Fløiel, rig besat med Guld, og havde hver en forgyldt Heroldstav i Haanden. Ved denne Leilighed vil det maaskee ikke være uinteressant at anføre her et Par Ord om Oprindelsen til Benævnelsen Herold og de med denne Betjening fordum forbundne Bestillinger. Endskjøndt de Lærde ere uenige om Ordets Etymologie, saa synes det dog vist, at det kommer af det Angelsachsiske Herhault (Hærfører). Da de høit delige Ridderspil kom i Brug, var Heroldernes Forretning derved, at undersøge Riddernes Vaaden og fornødne Egenskaber, forkynde Kamplovene, udraabe Kæmpernes Navne og Priisbelønningerne. De besadde udbredte Kundskaber om Familierne og deres Vaaben (hvoraf Benævnelsen (Heraldik), og vare længe Hovedbevarere af Vaaben konsten, hvorfor de ogsaa kaldtes Vaabenkonger. De spillede ved store Høitideligheder, som ved Kronninger, Formælinger, Liigbegjængelser etc. en betydelig Rolle, ja bleve endog høitideligen indsatte i dette deres Embede. J Frankrig vare ialt 30, der udmærkedes ved særegne Navne. Den første kaldte sig Montjoye Saint Denys (efter Kong Dagoberts Feldtskrig); de andre benævntes efter franske Provindser, som Guienne, Bourgogne etc. - Med Ridderspillenes Forfald kom ogsaa deres Embede i Aftagen; men dog betjente endnu Ludvig XIII. sig af Herolder, da han besøgte Kongerigets sydlige Provindser, for at prøve deres Lydighed, og Ludvig XIV. 1649, da han fendte en Herold til det oprørske Paris's Porte med en Skrivelse til Prindsen af Conti, Parlamentet og Staden. Depecherne bleve ikke modtagne, og man undskyldte sig med, at Herolder kun afsendes til souveraine Herrer og Fiender, og at de hverken fortiente dette eller hiint Navn. – J Engelland haves en Heroldsret, Herald-Office, som staaer under Greven Marchallen af Engelland. De bestaae af tre Vaabenkonger, som kaldes: Garter, Clarencieur og Norroy; sex Herolder, Richemond, Lancaster, Chester, Windsor, Sommerset og York, og fire Persevanter. De ledsage alle Kongen, naar han begiver sig til Overhuset, og ved Hosebaands Riddernes Jndsættelse have de deres Forretninger. De ordne Høitidelighederne, ikke allene ved Kronninger, Formæ linger, Begravelser, men ogsaa, efter visse blandt dem fordeelte Departementer, og ved lignende Tilfælde hos den høiere og lavere Adel. De have et eget Forsamlingshuus i London, et heraldisk Bibliothek og et Archiv, hvori de adelige Familier Slægtregister og Vaaben, saavelsom andre Efterretninger, opbevares. – J Wien tæller man fem Herolder, nemlig den tohovedede Ørns, og den romerske, den ungerske, bøhmske og østerrigske Men disse have intet andet at gjøre med Vaabenene, end ved alle offentlige Høitideligheder at være tilstede, og iøvrigt kundgjøre Kongens Befalinger, naar de skulle offentligen udraabes. – J Danmark har Ordenscapitulet siden 1808 sin Herold, der ved Ordenshøitideligheder proclamerer de udnævnte Ridderes Navne. - De to Herolder, der proclamere hvert Aar Høiesterets Aabning, ere en gentligen to Hoffourerer, der fungere for denne Dag Heroldsposten. - Almuen kalder endnu denne Høiesterets Proclamation Herredags Jnd blæsning. Men den sidste Herredag i Kjøbenhavn, eller Rigsraadets Forsamling, blev holdt i October 1660, og 1661 indførte Kong Frederik den Tredie Høiesteret. Jmidlertid kaldtes paa den Tid Høiesteret ogsaa Herredage (see Holbergs Danmarks Hist. T. 3, S. 610-11), og denne Benævnelse har altsaa nu vedligeholdt sig hos Almuen i henved 160 Aar.