Norske Intelligenssedler, 1764-04-25
Sedler hefterliger. to Nees No. 17. Onsdagen den 25. April 1764. VeSe Nu følger: 2.) hvad vi have at sige imod Oversættelsen. Pag. 9, 10 Lin. Mit Haab og mine Sorger opvækker forskrækkede, opvækker er ikke ret her, men burde hedde vækker, hvilket efter den Norske Talemaade betyder at springe op i Forvirrelse, mine Sorger, den tydske Oversætter har betient sig af dette Ord for at udtrykke det Engelske (my fears) men vi synes at det Engelske er her meget stærkere, og tillige en sandere Modsætning til Haab, end Sorg, Det er sandt, at al Frygt er Sorg; men ikke al Sorg er Frygt. Frygt er en Sorg over et tilkommende Onde, ligesom Haabet er en Glæde over et tilkommende Gode. Den Tydske har maaskee betient sig af Sorgen for at beskrive mange, ligesom den Engelske (my hoves and fears) hvilket er meget kraftigere, siden det er værre at stride med mange Ting, end med een. Vi kand ikke vel efter Vedtægt sige: mine Haab og mine Frygter, Vi kand sige: mit Haab og min Frygt. Sammestæds 13 Lin. undgrundelig, burde været bundløs eller umaalelig. (Fathomless) den Tydske sætter unergrundtlich, og det er ret, thi de Tydske sige: eine Tiese ergrunden, at maale et Dyb, ikke at udgrunde. 16 Lin, jeg som lever av en Times Velgierning: "Her følger Oversætteren den Tydske, men det Engelske Udtryk er meget stærkere (poor pensioner og the bounties of an hour) jeg arme Pensionist av en Times Raade. d. er jeg Usle som lever av en Times Naade, eller Almisse. 18 L. Hvor fattig, hvor rig, hvor herlig, forunderlig i stæden for fattigt, rigt, herligt, forunderligt. Pag. 10, 7 L. Tilkommende, Verdener, burde været fraliggende Verdener (distant Words.) P. 11, 14 L. Sprung i stæden for Spring. 19 Lin. Kien er utydeligt for Danske; for at føye begge, kunde man sædt Kien, d. r., Kiær. Pag. 13, 3 L. uteendt for ukiendt. Pag. 14, 7 Lin, ufuldkomne Fostere udtrykker ikke Embrioner, maaskee ufødte Fostere var bedre. P. 15, 2 L. avstækker for stækker, 8de L. begavet for begavede. 10de L. i sin fulde Glands, hvis Glands, Druernes eller Guds? (What golden Joys ambrosial clustring glow in his full beam) hvilke gyldne Himmelske Glæder skinner der i heele Druer i Hans fulde Straale. Det tydske Seinem henhører til det foregaaende Gottes; thi dersom det skulle henføres til Trauben, maatte det heede Jhrem. Pag. 17, 18 L., den med Spindelvæv behængte Hytte med sine forfaldne Muure er mod mig at regne et Kongeligt Pallads, saaledes har og den Tydske oversadt disse Ord (The cobwebld cottage-is royalty to me vi viide ikke hvorledes den Tydske kommer til her at oversætte to me, gegen mich, og den Norske, imod mig at regne. Det er sandt, det Engelske to har ofte den bemærkelse; men alt det foregaaende viser, at det her er en reen Dativ, og bør forklares: for mig. Pag. 20, 17 Lin, overskridet din Virvel, ligesom i det Tydske, dennen Wirbel ubertroffen zu sehen træffer ikke det Engelske (Hy wheel outwhirsd) din Kreds, dit Omløb udvirvlet fuldendt: P. 21, 3 L. Beliggenhed, posture og det Tydske Lage vilde maaskee bedre oversættes: Stilling eller Leje. 8de L. Moder trykt for Morder. 20 L. ellers, burde været før at forhen (once den Tydske har begaaet samme Feyl, og brugt sonst for chemals. Pag. 22, 5 L. udbreeder Solen sin Glands, er efter det Tydske, det Engelske Udtryk er meere Poetisk. Hænger Solen sin Lysekrone ud for mig det eneste Menneske, (hangs out the Sun his lustre.) P. 23, 15 L. fradømmer for fordømmer dertil, er uden Tvil en Trykfeyl. P. 24, 20 L. Viisdom for Kloghed. Pag. 29, 5 Lin Skiæbnens smukke Soelskin for: Skjebnens muntre Smile. P. 31, 5 L. dette længe forventede Klenodie, for dette Klenodie som du saa længe havde stridet for (long labourd prize.) 18 Lin. vise, trykt for viis. Disse ere de faae Anmærkninger vi have havdt at giøre. Originalens Vanskelighed undskylder disse Feyl. Vi ønsker at Oversætteren vil blive ved. Vi spaae, ja vi forsikkre Ham om det Almindeliges Yndest. De Tænkende. Velyndere. Denne Seddel er den sidste vi have den Ære at opvarte med under vores Navn. Vi frasige os hermed al Opsyn med dette Værk, just i en Tid vi tænkte det skulle modne. Men, det er besluttet. Vi overlade det fra nu av til en uvis Skiæbne, og ville for Eftertiden allerne være blotte Læsere, hvis disse nyttige Blade herefter nyde den Lykke vi saa gierne ville unde dem. Anledningen til denne Frasigelse er uformodentlig. Vi ønske at kunde fortælle den; men en dyb Ærbødighed befaler os at tie Vi avlegge i den Sted vores forbintligste Taksigelse for det biefald, hvormed de have belønnet os, som Fornuft og Ædelmodighed ophøyer over Mængden. De forkaste alle skadelig Fordomme; de røres aldrig hæftigere av Sandheden, end naar den er usminket, og de kalde intet smukt, uden det tillige er naturligt Kort de have Smag og Skiønsomhed og med dem en ædelmodig Attraae efter at berige sine Medborgere med samme Gode. Disse ere deres Fortienester. Ved saadanne Egenskaber ere de blevne vore Mynstre, og vi have tænkt at giøre vel i at ville ligne dem. Saaledes ere vi komne paa de Tanker at udgjøre et Sælskab, paa det vi med forenede Kræfter kunde deffyrigere arbeide for os selv og for det Almindelige. Hertil syntes os Jntelligenz-Sedlerne for det første nogenledes tienlige. Vi ansaae dem for et Middel til efter Haanden at udrydde det raae og avsmagende hos vore kiære Landsmænd, og ligesom uformærkt at tilbringe dem en ordentlig Tænke-Maade og en reen Smag. Til den Ende toge vi os blandt andet for ved dem at skille det nette og rigtige fra det vanskabte og falske i de her udkommende trykte Sager, allerhelst i Digte-Kunsten, da samme ved en hemmelig Magt allersnarest tilriver sig Læserens Beundring. Nu holde vi reent op med alt, dog ikke uden for ved en fuld Tone-Strøm at kunde giøre tilstrækkelig Erstatning for en Pause. Et aarligt Skrivt under Navn af Vore Tanker skal betale den Gield, hvortil vi hermed offentlig have forbundet os. Det skal blive en Blanding af allehaande Jndfald og Betragtninger, saavel i bunden som ubunden Stiil, og til Slutning agte vi alle Tider at anhænge nogle Betænkninger og hvad her fra Pressen imidlertid maatte være udkommet. De Tænkende.