JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Hovedgaardens Jorder og Hollænderie samt Hemmeshøi Kirketiende ere for nærværende Tid under Forpagtning imod aarlig Afgivt 150 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg, betalt efter hvert Aars Capitelstaxt, og Penge 1000 Rbd. Sølv, foruden at Forpagteren til svarer alle Skatter og Onera, som paahvile det Overdragne, samt vedligeholder de til Brug overdragne Bygninger m.v., og er Forpagteren, i Tilfælde af Salg, pligtig at fratræde Forpagtningen, efter et Aars Opsigelse, til en 1ste Mai, uden nogen Godtgjørelse. De trykte Conditioner for dette Salg saavelsom Extract af Jordebogen ville, fra 8 Dage forinden første Auction, henligge til Eftersyn i Hotel Royal ved Amagertorv, og paa Gjestgiverstedet de 3 Hjorte paa Vestergade i Kjøbenhavn, paa Post- og Gjestgiver gaardene i Roeskilde, Ringsted, Slagelse, Corsøer, Vordingborg, Odense, Nyborg, Middelfart, Aarhuus, Aalborg og Veile, og paa Taarnholms Godses Skriverstue, hvor og den udførlige Jordebog henligger til Eftersyn, og hvorfra Eiendommen, ved Forvalter, Copmann, paavises. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse, den 19de April 1835. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde herunder Jurisdictionen, nemlig: 4) Gjordemoder Madame Dorthe Marie Rasmussen, Enke efter forhen afgangne Tømmermand Jørgen Rasmussen, 2) Forhenværende Kjøbmand Hans Kold, 3) Smakskipper Hans Jversens Enke Magrethe Nielsdatter, 4) Tjenestepige Anne Johanne Pedersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 18de April 1835. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Farver Thomas Rasmussen Fischer og forhen afdøde Hustrue Kirstine Andersdatter heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; ligeledes ere indkaldte Arvingerne efter forbemeldte 2de Afdøde med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Samling i Boet, hvorved vil blive taget Beslutning i Henseende til Realisation af Boets Eiendele, bliver afholdt paa mit Contoir heri Byen Fredagen den 1ste Mai næstkommende Kl. 10 Formiddag. Skanderborg, d. 9 April 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Stervboer: 1) Efter Enken Mette Jensdatter i Trustrup og forhen afdøde Mand, Søren Jensen Snedker; 2) Efter Enken Kirsten Andersdatter. i Hald og forhen afdøde Mand, Jens Madsen. 3) Efter Enken Sophie Jensdatter i Vorup og forhen afdøde Mand, Christen Nielsen Lærche, og 4) Efter Fæstehuusmand Peder Rasmussen, i Hadberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage det videre Fornødne under Skiftebehandlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Det bemærkes: at Stervboerne foretages her paa Contoiret Fredagen den 2de Mai og Onsdagen den 22de Juli, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 31te Marts Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Over- og Under=Retter, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afg. Gaardmand Christen Christensen Winther i Enslev By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Heredsfogedcontoiret i Mariager, den 9de April 1835. Claudi. Johannes Gottschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets=Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev Onsild Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Gjørvitterligt, at efter Begjæring af Procurator Brask i Mariager, som befalet Sagfører for Tjenestekarl Peder Larsen af Randers, og i Kraft, af en denne under 27de forrige Maaned allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af hans afdøde Fader, Lars Christensen, den 19de December 1812 udstædt og den 21de samme Maaned tinglæst Obligation til Gjerlev Onsild Herreders Overformynderie for 401 Rdr. 1 Mk. 7 s. d. C. hvorfor er givet 2den Prioritet i den Jens Thøgersen nu tilhørende Gaard i Hvornum, Onsild Herred, Randers Amt, af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., samt 1ste Prioritet i dennes Besætning og Jndbo, og i hvilken Obligation Citanten er lodtagen for 266 Rdlr. 4 Mk. 15 1/2 s. d. C., omskreven til 53 Rbd. 2 Mk. 3 1/2 s. Sølv, til at møde inden Gjerlev=Onsild Herreders Ret, som holdes paa Mariager Raadstue den første Mandag i Julii Maaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation, forsaavidt hans Andeel i samme angaaer, ved Dom mortificeret. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 21de Marts 1835. Claudi. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Fjerde Classe. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter, Falkenskjold. Claf Stephani Stephensen, Kongelig Majestæts Overauditeur, Byefoged i Eveltoft og Herredsfoged i Sønder= og Mols Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Gjørvitterligt: at efter Begjæring af Procurator Seidelin her af Byen, som Befuldmægtiget, af Skifteretten i Boet efter afgangne Capitain ExiChristian Müller til Møllerup, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de f. M., indstevnes herved, med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af Capitain Moldrup til Kammerherinde de Reet; Thott den 24de Juni 1815 udstædt, og den 10de Julii næstefter tinglæst Obligation med 2den Prioritets Panteret i en, ovennævnte Capitain Müller forhen tilhørende, og nu hans Bo til Rasmus Zacho solgt, Selveiergaard i Peerstrup Bye, Nødager Sogn, Sønder Herred, Rander Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. Fdkr. 3/4 Alb. med dens tilkjøbte Konge- og Kirketiende, hvilken Obligation, forsaavidt angaaer 160 Rbd. Sølv af dens oprindelige Beløb, staaer undslettet i Sønder og Mols Herreders Panteprotocol, og er til Hinder for, at den nuværende Besidder af Eiendommen, ovennævnte R. Zacho, kan erholde frit og lovligt Skjøde paa Samme; til at møde inden Sønder og Mols Herreders Ret, som holdes paa Ebeltoft Raadstue den første Mandag eller ordinaire Retsdag i August Maaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for der og da med bemeldte Obligation at fremkomme, og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten ellers, i Medhold af den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation, forsaavidt det anførte Beløb angaaer, ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forordn. 3die Juni 1796 har afskaffet Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Ebbeltoft, den 4de April 1835. Stephensen. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
J forrige Jndr. stod den Trykfeil, udslettet, istedetfor uudslettet, som herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Eieren af et Bogtrykkerie i en af Danmarks største Kjøbstæder agter strax at afhænde samme paa meget billige Vilkaar, saa vel som det derved forbundne Privilegium paa at udgive en politisk og Avertissements-Tidende; den Kjøber, som heri kunde ønske at indlade sig, og er dertil duelig, har man grundet Haab om at kunne erholde kongelig Tilladelse til at vedblive den politiske Deel af Bladet. – Lysthavende ville behage inden 6 Ugers Forløb at melde sig desangaaende i portofrie Breve, for Sjælland, Fyen og Øerne, til Hr. Apotheker Baage, Eier af Svaneapotheket paa Østergade i Kjøbenhavn; for Jylland til Hr. Cancellieraad og Postmester Sørensen i Aalborg, eller til Hr.Doctor Rector Mülertz i Horsens; for det Slesvigske til Hans Høiærvdh. Hr. Provst Strodtmann i Haderslev; og for Holsteen til Høivelbaarne Hr. Oberst v. Bardenfleth, Chef for Liv=Regimentet lette Dragoner i Jtzehoe. Et Boelsted i Raunholdt, Raarup Sogn, Bjerre Herred, 2 Mile fra Horsens, som har Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af circa 20 Tdr. Land, af god Bonitet, hvorpaa aarlig kan faaes 1 Tde. 6 Skpr. Rug, 5 Tdr. 2 Skpr. Byg, 1 Tde. 6 Skpr. Ærter og Vikker, 2 Tdr. 4 Skpr. Havre, og hvorpaa kan holdes en Besætning af 2 Heste, 4 Køer, 2 Qvier, 6 a 8 Faar, er underhaanden at faae tilkjøbs. Jorderne ligge beqvemt for Stedet, de egne dem til Avl af Kløverhe, og desuden kan aarlig avles 5 a 6 Læs Ho. Bygningerne ere vel vedligeholdte. Eiendommen kan tiltrædes 1ste Mai 1835, eller 1ste November f. A. Lysthavende vilde henvende dem til Gaardmand Jørgen Christensen i Raun holdt, som paaviser Eiendommen og om Vilkaarene, meddeler Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Friske Appelsiner og Citroner ere igjen arriverede, og kan faaes saavel i Kasser som i mindre Partier til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Nye Flamske Sild og ægte Christiania Anschjoser ere at faae hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Rød og hvid Kløverfrøe kan faaes i større og mindre Partie hos J. F. V. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Hviid Christiansfeldter=Sæbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Foruden denne til fiin Vask saa meget yndede Sæbe, faaes ogsaa parfumeret Sæbe hos N. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Friske Appelsiner og Citroner faaes hos N. F. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Et lidet Partie tørre Drammens Bord af 1ste Sort og i forskjellige Dimentioner faaes hos N. F. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Russisk og dansk Hørfrøe, rødt og hvidt lollandsk Kløverfrøe, Alt af udmærket Godhed, sælges af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Lyst St. Cr. Sukker, fr. Svedsker, gast. Saffrannorsk Kommen, og kjøbenhavnsk Punschextract, faaes billigt til videre Forhandling hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Chocolade i alle Sorter a 36, 33 40, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt 6 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann 8 Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed sælges i Aarhuus hos Chr. L. Schmidts EnkeS. Lind, L. P. Schmidt og A. W. Sti gaard, og i Ringkjøbing hos J. F. Nyeboe. F. Stareteer flyttet fra Aaen til Studsgade, lige over for Hr. Kjøbmand Søegaard. Aarhuus, den 20de April 1835. At jeg er flyttet fra Studsgaden til det store Torv i Hr. Kjøbmand Sabroes Gaard, hvor jeg fremdeles fortsætter min Profession, tør jeg ikke undlade herved at tilkjendegive for mine Venner og Velyndere, der endnu som for ville unde mig Arbeide. S. M. Ruben, Bogbinder og Paparbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Den administrerende Direction for Brand=AssecurantzeForeningen i Altona meddeler herved Jnteressenterne, som have ladet tegne Asse, i Tidsrummet fra den 1ste Juli 1833 til den 30te Juni 1834 incl. at af Bilanzen for Aaret 1834 tilbagebetales 52 pr. Ct. af Præmien, som nu mod Qvittering er at modtage hos Agen terne, ved hvilke Assecuranzerne ere afsluttede. Altona, den 19de April 1835. J. P. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Køhler. H. W. Stoppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Mine ærede Tilhørere i 1832 tilkjendegives: at jeg har tydelige Tegninger 1) over Kometen Halleys Bane og Sted i Universum Aar for Aar mellem Aphelium og Perihelium. Ligeledes: 2) over dens Gang imøde, fra og atter imøde Jorden iaar og adaare, samt 3) dens tilsyneladende Gang fra 10 til 10 Dage under Stjernerne, hvilke jeg med Fornøielse skal forklare Enhver, som ønsker det. Hos Dem, der have et Stjernekort, skal jeg indtegne denne Gang paa Samme, at de iforveien kunne gjøre sig bekjendt med disse Stjernebilleder, hvortil jeg ogsaa, om behøves, skal være Dem behjælpelig. J. V. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En Geed, som har sat Lam i dette Foraar og giver god Melk, er at faae tilkjøbs. Procurator Schmidt i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En Geed, som malker udmærket godt, er strax at faae tilkjøbs hos Skomager P. N. Müller i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En confirmeret Dreng af god Opdragelse, der regner og skriver godt, kan paa særdeles gode Vilkaar, blive antaget ved Handelen. Har han tillige nogen Kyndighed i det tydske og engelske Sprog, vil dette meget anbefale. Et Par Drenge, som have Lyst dertil, kunne strax blive antagne i Farverlære; ligeledes kan en Dreng, helst fra Landet, blive antaget i Lære ved Boutikhandel. Det Nærmere erfares hos Fæstemanden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
En Dreng med gode Skolekundskaber ønskes anbragt enten paa et Contoir eller ved Handelen. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Jnstitutbestyrer Lindhard i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Paa Veien imellem Aarhuus og Soelberg Kroer Fredagen den 24de April tabt en Tegnebog, hvori et Document, flere forskjellige Papirer, og i Penge omtrent 20 Rbd. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme, imod at erholde en raisonabel Douceur, paa Adressekontoiret i Aarhuus. Huuslærerpladsen er besat paa Wiuffgaard. Jngersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
No. 67. den 28de April. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Tarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Nyheder fra Udlandet. Pesten i Alexandria dræber saamange Mennesker, at man ei kan tælle dem mere. Hele den folkerige Stad er derved bragt i en grændseles Elendighed. Sundhedskordonen var bleven ophævet som unyttig, hvisaarsag de Pestsyge havde i hobeviis forladt deres Huse, saa Gaderne laae fyldte med Liig. Den skrækkelige Smitsoet havde udbredt sig lige indtil det frankiske Qvarteer, samt paa den ægyptiske Krigsflaade og flere paa Rheden og i Havnen liggende Koffardieskibe, blandt hvilke der nævnes to engelske og et fransk Vesuvs Udbrud begynder nu at ængste de Omkringboende. De sidstommeldte Eruptioner havde kun været Forspil til en stor Explosion som fandt Sted den 3die April om Aftenen. Hele Dagen havde man hørt en stærk underjordisk Buldren, der om Aftenen forvandlede sig til en saa bedøvende Torden, at den rystede Bjerget lige ned i dets Grundvold. Pludselige lød nogle rædsomme Slag, med et frygteligt Brag, og i et Nu vare alle de nyligt fremkomne Kratere, i Tallet, aldeles forsvundne og forvandlede til en eneste skrækkelig Afgrund, hvoraf der fremsteeg kolosalske Jldsøiler, hvis Flammer stege op mod Skyerne og gjorde Nat til Dag. Fra Vulkanen udkastedes der uhyre Steenmasser indtil en overordentlig Høide, og Lavastrømme spyedes omkring til alle Sider, saa at Beboerne i de nærmestliggende Byer belavede sig paa at flygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Portugal. Den 2den April har der været Uroligheder i Lissabon. Pøbelen var ved de opslagne Plakater bleven opægget mod Hertugen af Palmella, som man gav Skyld for Hertugen af Leuchtenbergs Død, for derved at undgaae Ansvaret for 2 Millioner som han staaer til Restance med, for at formæle sin Søn med Dronningen, og endelig for, i Forening med Wellington, at styrte Konstitutionen. Store Folke hobe havde samlet sig udenfor hans Palais, og kun Hertugen af Terceras Kjækhed og Aandsnærværelse havde frelst hans Liv. Han havde nemlig stillet sig iveien for de fremtrængende Tumultuanter, blottet sit Bryst og tilraabt dem: "See her, dræb mig. Jeg har fortjent det, fordi jeg har frigjort et saadant Folk som Jer!" Dette Tilraab standsede Hoben et Øieblik, imidlertid kom der Tropper som drev den fra hinanden. Men mange høie Embedsmænd, som man holdt for Palmellas Venner, vare blevne insulterede. Man siger, at Hertugen af Leuchtenberg skal paa sit Yderste have bedt sin Gemalinde om at formæle sig med Prinds Max, hans yngre Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Spanien. Den Spænding, hvormed Alles Øine vare henvendte paa Krigsbegivenhederne i de nordlige Provindser, er pludselig bleven afbrudt ved aldeles uventede Efterretninger fra den sydlige Deel af Halvøen, Folket i Mallaga har proklameret Konstitutionen af 1812, og flere andre Byer have fulgt Exemplet. Gouverneuren var flygtet bort derfra, og Folket havde selv indsat en Anden i hans Sted. J Gaderne var der opkastet Barrikader, og Oprørerne. havde besluttet, at sætte Magt imod Magt. Anledningen havde, som forommeldt, været den, at Gouverneuren vilde forbyde Borgerne at synge patriotiske Sange. Landfolket rundtomkring strømmede ind til Staden, for at gjøre fælleds Sag med Jndvaanerne, hvis der, som naturligviis vil skee, kommanderes Tropper imod dem. Begivenhederne i Saragossa ere ikke meere glædelige, Klostre vare stormede, Munke myrdede, og Erkebiskoppen flygtet. Alle Dom herrernes Vaaninger vare ødelagte, og selve Bisperesidentsen var ikke bleven forskaanet. Pøbelen havde raabt uophørlig: "Konstitution, Konstitution, Ned med Munkene!" Selv i Madrid er der en stor Gjæring. J denne Stad gives der 4 Partier: et for Enkedronningen og det kgl. Statut, et andet forD. Carlos og Absolutismen, et tredie for den lille Dronning og Konstitutionen 1812, og et fjerde, men svageste, for D. Francisko som Regent. Borgermilitsen skal være Konstitutionen hengiven, saa man befrygtede ogsaa her blodige Optrin. Der gik dumpe Rygter i Staden om et Komplot mod Regentinden, om et forehavende Mord paa alle Munke, om hemmelige Klubber til Konstitutionens Jndførelse, ja man gaaer endog saavidt at betegne den stille Uge som Udbrudstiden. Stærke Patrouiller vare derfor Nat og Dag paa Gaderne, og Regjeringen syntes belavet paa Alt. Slottet, som Dronningen nu aldrig tør forlade, er omgivet af hele den kgl. Garde, 3000 Md. stærk. Skildvagter heraf findes ofte myrdede paa deres Poster. Hertil kommer endnu det, at man har meget foruroligende Rygter om de Carlistbander som streise omkring Hovedstaden. Deres Dristighed gaaer endog saavidt, at en saadan havde nylig overfaldet det kgl. Slot i Aranjuez og bortført 50 Heste af den kgl. Stald. Men hvad der af alt dette næsten ansees for det Allerværste, er det: at Mina har bedt om sin Afsked, da han ikke længere kan udholde de svære Strabadser, Krigsministeren, GeneralValdes, var derfor selv afreist til Armeen, for at overtage dens Kommando som Generallissimus med uindskrænkede Fuldmagter, Spanien befinder sig saaledes i dette Øieblik i en særdeles ulykkelig Forfatning, og hvis ikke snart et af de to Hovedpartier ligger under i denne Ødelæggelseskamp, da vil et tredie sandsynligviis bringe dets længe nærede Planer for Lyset, ja man vil saagar have authentiske Efterretninger omen republikansk Sammensværgelse. At Munkene gjøre alt muligt fra deres Side for at styrte den nærværende Regjering er ikke at undres over, da den frisindede Premierminister, Martine de la Rosa, har gjort Forslag til at ophæve 820 Klostre, og bruge Jndtægterne deraf til Nationalgjældens Betaling. Jntet Under derfor, at han i deres Prædikener betegnes som en ugudelig Kjætter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Engelland. Dette Land har nu atter faaet et nyt Ministerium, bestaaende af følgende Medlemmer: Lord Melbourne, Premierminister og første Skatkammerlord; Lord John Russell, Statsseer, for det Jndenlandske, og Lord Palmerston for det Udenlandske. Hr. Grant for Kolonierne, Lord Howick for Krigsdepartementet, Lord Aukland for Marinen, Hr. Spring Rice Skatkammerkantsler, Marqv. Landsdowne Præsident i Geheimeraadet, Hr. P. Thomsen for Handels kollegiet, og Sir Hobhouse for det ostind. Bureau; Lord Duncannon Geheimeseglbevarer, Lord Holland Kantsler for Hertugd. Lancaster. Endvidere uden Sæde og Stemme i Kabinettet: Grev Mulgrave til Statholder i Jrland, Lord Plunckert Kantsler af Jrland, Oberst HayGeneralfelttøimester, Marqv. Conningham til Generalpostmester, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Om nu dette vil svare mere til Folkets Forventninger end det forrige, vil Tiden vise. At det aftraadte Ministerium og dettes Tilhængere vil gjøre det nye det saa broget som mueligt, kan man nok tænke sig, især vil man kunne vente sig dette af to Mænd hvis Haab ere blevne skuffede ved det nye Valg: Brougham og O'Connell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Frankrig. Under Discussionen i Deputeretkamret over den amerikanske Tractat er det bleven oplyst, at Kongen har formeligen ratificeret den, og lovet ved sin Ære og sit kgl. Ord: at den skal ukrænkeligen overholdes. Om dette skeer er endnu uafgjort, thi endnu debatteres der stærkt om den skal erklæres ugyldig eller ikke. Den amerikanske Fregat som, i Tilfælde af at det første skeer, skal afhente de forenede Staters Gesandt, krydser udenfor Havre de Grace; Fregattens Chef er i Paris. – J Anledning af den forestaaende store Komplotproces ere alle Kasser ner i Paris blevne forsynede med Munition fra Vincennes. Hver Morgen ere Murene som omgive Slottet Luxembourg beklistrede med foruroligende Plakater, og det uagtet der hver Nat drage talrige Patrouiller gjennem Stadens Gader. - De medicinske Studenter i Paris have saaledes udpebet og haanet den nye Professor Royer=Collard, der beklæder flere betydelige Poster i Ministerial=Departementerne, at han har maattet ophøre med sine Forelæsninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Tydskland. Ubeskriveligt er det Jndtryk som Hertugen af Leuchtenbergs Død har gjort i München. Længe varede det inden Nogen torde paatage sig det sørgelige Hverv, at gjøre hans svagelige Moder bekjendt med Ulykken. Hun havde nogle faa Dage iforveien havt Brev fra den høitelskede Søn, hvori han havde skildret hende sin Lykke som uovertræffelig. Enkedronningen af Bayern paatog sig endelig at sige hende det. Hvorledes dette skrækkelige Slag ramte Moderhjertet, kan Enhver nok forestille sig. - Staden Hamborg har sendt Senator Jen i sch som overordentlig Gesandt til Ludvigslyst, for at bringe Storhertugen, af Mecklenburg-Schwerin Senatets Lykønskning til hans 50aarige Regjeringsjubilæum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Norge. Høiesteret har sidstl. 10de April afsagt Dom over Forfatteren til en for nogen Tid siden i Bladet: "Statsborgeren, indført Artikel, som var fornærmende mod Chefen for Finants-Departementet, Statsraad Collett. Artiklens Forfatter er bleven dømt fra Æren og at indsættes i Forbedringshuuset. - En anden Trykkesag var anlagt af Generalmajor Baron Wedel-Jarlsberg mod Udgiveren af Morgenbladet, Factor R. Hviid, for fornærmelige Beskyldninger i en anonym Artikel. Underretten havde mortificeret beskyldningerne mod Generalen og idømt Factor Hviid, som Bladets Udgiver, en Mulkt af 400 norske Specier, hvilken Dom Overretten nu har stadfæstet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-28
Fædrelandet. Rhvn. den 25de April. Hs. Maj. Kongen har ved et allerhøieste Rescript til Cancelliet befalet, at derskal anstilles Undersøgelse angaaende det paa Søeqvæsthuset indrettede Koppehospitals Tilstand. (CT.)