JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Ved det sidste russiske Gesandtskab til Schachen af Persien udgjorde en Deel af Foræringerne Crystalvarer og Porcellain fra det Keiserlige Manufactur. Disse have behaget Schachen i den Grad, at han har ladet bestille i Manufacturet en stor Mængde lignende Slags, som nu ere færdige til Afsendelse til Therean, Schachens Residents. Uden at tage Hensyn til, at Schachen har bestilt samme, gjorde Keiseren ham atter en Foræring dermed, og de staae nu offentligen til Skue i det Keiserl. Manufactur. De fortrinligste Artikler ere store Speile, store Vaser og store Skaaler, og især et stort ottekantet Bassin af Crystal med slebne Facetter. Bunden er belagt med en Speilplade, i Midten af hvilken der er indsat et Rør, hvoraf Vandstraalen springer frem. Naar Springvandets Straaler falder ned og Bassinet er opfyldt dermed, saa flyder det ligesom en Cascade i et derunder værende stort Marmorbækken. Dette Bassin er bestemt for eet af Schachens Stadsestuer, for om Sommeren at forfriske Luften. Tegningen dertil er sendt fra Persien til Petersborg, og det koster Fabriken selv 20,000 Rubler. Porcellainet bestaar af store Vaser, Skaaler, Røgelseskar, Tobakspiber, og paa adskillige af de største Stykker læses Schachens udførlige Titel. Hr. Lesuer, den ved sit Værk over Molluskerne bekiendte Naturforsker, der hørte til Expeditionen under Baudin, til Nyholland, er reist til America, i det Øiemed at bidrage til Fødemidlernes Forøgelse i Frankrig og Europa. Paa de nordamericanske Jndsøer har han samlet Færskvandsfiskene og sendt Exemplarer til Museet i Paris. Han er endog gaaet videre, og har bragt Fiskene paa Dampbaade levende til Philladelphia, hvorfra han vil føre dem til Frankrig, forat sætte dem i franske Vande. At dette ikke er umueligt, har Erfaringen bevist med den chinesiske Guldfisk, som paa denne Maade ere komne til Europa. (Hos os var det Peder Oxe, som indførte Karper.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Den engelske Chemiker Davn, som nyligen har undersøgt de herkulaniske Haandskrifter i Neapel, ere af 1696 Papirroller, som i det Hele ere fundne, 88 oprullede og fuldkomment læselige, men 319 vare ulæselige; 24 bleve forærede til udenlandske Fyrster. Af de øvrige 1265 kunde 80 til 120 endnu reddes ved en af Hr. Davn udtænkt chemisk Operation. Den gaaer ud paa, at bortskaffe den Tufjord, hvori Rollernes vegtabilske Stof ved Fugtigheden decomponeres, og derved, at lette Opviklingen af de lige som i een Masse sammenklæbende Blade. Tidligere, af andre anvendte Midler have vel ogsaa frembragsamme Virkning, men Bogstaverne bleve altid udslettede derved. Dog, ved det af Davy paa et latinsk og græsk Brudstykke prøvede Middel forekom derimod alle dem, der betragtede samme, Bogstaverne endnu fuldkomnere end før. Han har imidlertid endnu ikke aabenbaret det, og foreslaaer at lade en med den gamle Literatur fortrolig Lærd have Opsyn med en Chemiker ved den chemiske Deel af Arbeidet, og bruge 15 til 20 Persone til Oprullingen og Afskrivningens Fuldbyrdelse Med en Bekostning af 3000 Pd. St. vilde ma efter et Aars Forløb, have faaet Oplysning op Alt, hvad Samlingen indeholder af Sager, som fortjene at opbevares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Den 6te Juli indtraf i Paris den ulykke lige Hændelse ved Mad Blanchards Luftreise for Tivoli, at hendes Ballon, da hun var komme et betydeligt Stykke op over Haugen, geraadede i Brand. Gondolen faldt ned i en Gade, og det ulykkelige Luftskipperinde blev uden Liv bragt til bage til Tivoli. For at forherlige den store Fest steg hun om Aftenen Kl. 10 op i en med Fyrværkerie forsynet Ballon. En Raket stødte mod Ballonen og antændte den. Efter Publicums Begjering holdt man strax op med alle øvrige Forlystelser. Den ulykkelige Kone var 45 Aar gammel
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Amst. 2 M. 218. London 2 M. - . Spec. 236. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 2 1/2 s. a 14 Rbmk. 35. Oblig. (foruden Renter) 76. Commitees. 97. a 98. Norske Rigsbanksedler 15 1/4. Svensk Sedler 57 a 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Rettelser. P. 885, Lin. 13. Rufus læs: Wilhelm Rusu887, 11: den grønne Mai læs: de grønne April Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn de Grotsaa den Sextende Aargang. No. 59. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Juli 1819. Fædrelandssang. Duftende Enge og forrige Vange, sølverblaae Vover om skovkrandste Kyst, gangende Snekker og indlende Sange. i det er vort Fædrelands Vælde og Lyst. Tidt pløier Dansken de fjerneste Bølger, stundom han færdes i fremmede Land stedse dog Mindet om Danmark ham følger, er tryller ham født til dets elskede Strand. Her var det, Kjømper, paa Vang og i Lunde. værned om skyld, og knusede Vold kneisende Høie, hvor Fædrene blande, a vidne om Kraftens og Frihedens Old. 1/2 Høit have Konger, ved store Bedrifter, Helte, ved fik og berømmelig Ford Skialde, ved Sange, og Vise, ved Skrifter, at havdet vort Danriges aldgamle Værd End throner Kraften i Egenes Skygger, Frihed end boer under Nordboens Tag, Æten af Kjømper vor Arne betrygger, 2. Retfærd omsvæver vort Banner og Flag. Retfærd og Frihed vort Løsen monn være dem ikkun hylder den nordiske Mand. Fred om vor Hytte, og Skjold om vor Ære! a Himlen velsigne vor Drot og vort Land J. Jetsmark. Om den indbyrdes Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
I et nyligen udkommet lidet Skrift om den indbyrdes Undervisning, af Hr. Pastor Harder i Lolland, opkastes en stor Deel Spørgsmaale angaaende denne Undervisningsmaade. Det er at beklage, at Hr. Pastoren, hvis gode Villie og velmeente Hensigt vi ingenlunde miskjende, synes at have skrevet om en Sag, hvis Udførelse han ikke har seet og om hvis egentlige Væsen han hverken har læst noget Fuldstændigt eller Grundigt, hvilket fremlyser klarligen af de af ham fremsatte Spørgsmaale. Bevidstheden herom er uden Tvivl nok Grunden, hvorfor Hr. Forfatteren deels ikke formoder eller ønsker noget Svar, endskjøndt man i denne Henseende kunde spørge: Hvortil da de fremsatte Spørgsmaale, deels at disse ere blevne opkastede, uagtet de ikke behøve noget Svar. En stor Deel af Spørgsmaalene vilde det være ubehageligt for Vedkommende at besvare, da disse, imod deres Villie, vilde see sig nødsagede til at svare i samme Tone, som der er bleven spurgt. Jmidlertid vil følgende Stykke, der findes aftrykt som Jndsendt i Morgenbladet No. 36, ikke staae her paa sit urette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Talen er om den lille Pibe eller Fløite som i Casernen bruges. - Det er hverken Jndfald eller Efterabelse af det militære Jnstrument, som bragte Piben til at blive valgt fremfor andre Jnstrumenter eller Maader at give Signalet med; men det er følgende Sammenligning, der anstilledes: 1) En Klokke gjør længere Allarm, Ringning tager mere Tid, og Klokken er ei saa transportabel. 2) En Hammer og en Plade at slaae paa gjør en overordentlig Støi og har en anden Ubehagelighed, den: at Læreren ingen Haand har til Brug, naar han gaaer omkring i Skolen, har Hammeren i den ene Haand og Pladen i den anden, – eller han skal stedse lade Hammer og Plade blive liggende paa Bordet, og har saaledes Jntet at give Signalet med, naar han er i den modsatte Deel af Læresalen. 3) Det Samme gielder om at slaae med til Stokke paa hinanden. 4) Haandklappen er en idelig Plage for Lær ren og giver heel megen Uleilighed. 5) Dette gielder ogsaa om at give Tegn ved Armene. Hvad mon der desuden er meest paa faldende for den lille Dreng, at høre en liden Lyd af Piben, eller at see Læreren skjære Lufte nu med een Arm, nu med dem begge &c. Dertil kommer, at et lydeligt Signal først maa skaf Læreren Børnenes Opmærksomhed, idet de, seende paa deres Arbeid, ei kunne have Øiet paa Lær ren. Piben derimod giør ei Allarm, er et kor og bestemt Signal, gjør ei Uleilighed og føres Vestelommen letteligen med af Læreren overalt Stuen; thi blev den valgt. Det er den Forkl. ring, man paa Spørgsmaal desangaaende modtager af Vedkommende i Skolen i Casernen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
For nu atter at komme til den bemærkning i Morgenbladet "at denne (Piben) ogsaa kan undværes efter den nye Methode, viser den Proveskole, som efter Kjøbenhavns Almueskoledirections Foranstaltning er oprettet i Bredgaden, saa tillad mig eet Spørgsmaal: har De seet denne Skole, hvorved er Piben erstattet, De findes: 1) en Klokke, hvormed der jevnligen ringes, 2) en Hammer, hvormed slaaes paa en Plad 3) Læreren giver mange Signaler med Armen, bragte i flere Bevægelser; 4) hvert 2det, 3die Minut høres Hyssen i Høire og Venstre. Kan man billigen ansee dette tredobbelte Sign system, som dog ei opnaaer sin Hensigt, hvilke den evige Hyssen beviser, for bedre, end den en simple Pibe, der med een eneste Lyd styrer de Hele, og hvad er det da, som er saa ubehagelig ved denne Lyd, end hørte jeg ingen antagelig Grund. "Det støder, det er ei behageligt, – ja min Gud! Ondt have Vedkommende i gjøre, skulle de behage Alle. "Læreren seer ud som Piber, som Spillemand" - og er det de værre end at see ud som Klokker eller Smed eller en Gjøgler, der gjør Kunster, Endnu Noget om Climatets Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Spørgsmaalet om Climatets Forandring fortjener saa meget mere en Undersøgelse, som en Crisis i den Henseende for Øjeblikket virkeligen synes at finde Sted. Det vil ved denne Leilighed ikke være unteressant at kaste et Blik paa Forverdenens Clima, der aabenbar synes at være heel forskjelligt fra det nuværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem General-Postdirectionen er, under 17de d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har, paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling, ved allerhøieste Resolution af 25de forrige Maaned allernaadigst bifaldet, at den Bestemmelse i Placaten af 15 Mai 1810, at den Vægt, som Vognmændene efter Forordningen af 27de Januari 1804 §. 25 skal paatage, naar de befordre Pakkeposten med Holsteenske Vogne, indtil videre vedsættes til 800 Pd., og paa de mindre Vogne til 700 Pd., forandres derhen, at Vognmændene skulle for Eftertiden være pligtige til ved Pakkepostens Befordring at paatage 1000 Pd. paa de store Vogne, og paa de mindre 900 Pd. om Sommeren og 800 Pd. om Vinteren, samt naar de paatage høiere Vægt da godtgjøres 10 Rbs. Sølv pr. Miil for 100 Pd. Overvægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Mariboe, den 20 Juli. Afvigte Løverdag bleve de første Sommerkartofler faldbudne her i Mariboe for 8 Rbdlr. Tønden. 1 Pd. Oxekjød, koster for Tiden 8 Rbs. - Veiret er særdeles gunstig for Rughøsten, Høe og Tørvebjergningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Forleden Nat har Nogen, af Kaadhed eller Ondskab skaaret Ørerne af begge Anders Andersens Heste i Broholms Steenløse i Brylle Sogn, og noget længere tilbage bortreden en ung He fra Hans Rasmussen i Bolbroe, og derefter stukket en Kniv i Bringen, som de lod sidde, hvormed den blev funden omtrent en halv Miil fra hans Hjem. - Forslag. (Jndsendt.) Som bekjendt sættes de der reiser fra Kjøbenhavn med Dampskibet i Land ved Kragenæs. Da der nu er intet ordentlig Foermandslaug, saa sættes de Reisende undertiden i den skrækkeligste Forlegenhed for at blive befordret videre til deres Bestemmelsested. Kunde det da ikke være saare nyttigt og godt, om et ordentligt Foermandslaug blef indrettet der, hvorved de Reisende bleve forskaanede for enhver vilkaarlig Behandling, og at dette undertiden er Tilfældet kan sluttes deraf, at omendskjøndt der er kun 2 1/2 Miil imellem Kragen og Mariboe, saa kan dog, efter megen Tigger og Beden, en Vogn ikke erholdes uden for 5 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Odense, den 20 Juli. Ved Stutterie=Besigtigelsen den 12te i Odense, tilkiendtes først Præmie (50 Specier) for en Hingst som tilhøre den unge Hr. Lassen i Querndrup, og anden Premie for en Hingst fra Blangsted Mølle. - St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Knuds Marked var dennegang meget brillant, baade af kostbare Varer og Mængden af Beskuende Det bedste Marked gjorde det Narrerie med Carousel=Spillet, thi det var aldrig tomt for Lysthavende. Den første Aften var imidlertid dog mindst heldig for Eieren, thi da han havde opstillet sit Spilleværk paa Graaebrødre Kirkegaard, erkjendte Gadedrengene snart, at det var passende Legetøi for dem, og i Hast gjorde de sig til Herre af hele Machinen, hele 6 paa hver Hest, vel 16 i hver Kane, og Resten dreiede selv Machinen, gratis, saa Eieren var aldeles tilovers, indtil Politie= og Militair=Vagt satte ham igjen i roelig Besiddelse, og for at nyde denne Rolighed fremdeles, flyttede han da sin Herlighed til et mere indelukt Sted, Ridebanen i Provstegaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
- J forrige Tider kom ogsaa Boghandlere fra Kjøbenhavn med store Ladninger Bøger til Ste Knuds Marked i Odense, hvor de falholdt samme i St. Knuds Kirke-Gangen ved Siden af Charet, og lode uddele trykte Cataloger over de med havende Bøger med Priserne ved, nu derimod komme Galanteriehandlere fra Kjøbenhavn med alskens Nips og Luxusvarer hvis Navne man den Tid neppe kjendte. Men da savnedes ikke Penge blandt Folk til at kjøbe det Nyttige og Fornødne for, som nu mangen en maae savne - saaledes kan Tiderne forandre sig i et halvt Seculum! Da var der Læselyst og grundige Videnskaber blandt Folk, nu har man Oplysningens Overfladelighed og Forfængelighed. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Randers, den 15 Juli. Sidstafvigte Nat imellem 12 og 1 bleve vi her vaagnede af den tryggeste Søvn ved det frygtelige Brandraab. Jlden var udbrudt i et af Udhusene i Hr. Brygger Chr. Halds Gaard paa Slotsgaden og havde saa pludselig grebet om sig, at Bygningerne allerede paa flere Steder stode i Lue, inden selv Folkene i Huset bleve det vaer. Da der først var gjort Allarm var ogsaa Brand-Corpset, hvis Sprøiter vare i en fortræffelig Stand, strax ved Haanden, og næst Gud have vi disse vakre Folk og Byens andre Jndvaanere, der baade fornemme og ringe med en ædel Kappelyst søgte at overgaae hinanden ved at redde Boehave og bære Vand til Sprøiterne, at takke for at Jlden ei fortærede langt mere end den gjorde. 2 Udhuse af Hr. Halds og en Deel af Bryggeriet, samt et splinternyt af Hr. Procurator Brønnum opført 2 Etage Udhuus, vare i en Tid af 2 til 3. Timer afbrændte til Grunden. Da Stuehusene, paa begge Stederne kun bleve noget beskadigede, saa blev Jndboet reddet, hvilket dog ogsaa var Tilfældet med Kreaturene. En Lykke var det tillige, at det ikke blæste. Da Jlden allerede havde taget saa meget Overhaand inden Folk vaagnede, saa er det umueligt at bestemme paa hvilket Sted den først opkom og endnu mindre hvad der har været Aarsag dertil. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Blandede Efterretninger. Skrivelse fra Keiseren af Rusland til den forrige Kronprinds, unværende Konge af Sverrig. St. Petersborg, d. 19 Nov. 1819. - Efterat jeg har opfyldt mine Forbindtligheder mod Kronprindsen, være det mig tilladt at henvende mig til det ved Talent, Characteer og Grundsætninger udmærkede Menneske. Jeg ønsker oprigtigen Deres Viinskab, Deres Fortrolighed; jeg stræber med Jver derefter, fordi De allerede har erhvervet Dem min Høiagtelse, den Gang da De endnu var General. Jeg er istand til at forstaae hvad De for Czernisheff har yttret, og at opfylde det, og som Menneske mod Menneske (cest d'me) vil jeg være Deres Ven. Opdragen af en Republicaner har jeg allerede tidligen lært at skjælne imellem Mennesket og dets Værdigheder og Titler. De Baand, der binde imellem os Mennesket til Mennesket, ville smigre mig mere, end hvad der forbinder os som Souverainer. Jeg har afsendt Eiernisheff kun i den Henseende og i det Øiemed at berolige Dem angaaende den Bekymring, som man har indgydet Dem angaaende mig. Alt hvad han har meddeelt mig om Deres Sindelag har foraarsaget mig uendelig Glæde, fordi jeg deri gienkiendte den Mand, som jeg altid elskede i dem. De kan stedse regne paa mit Venskab, og lad Dem ikke forlede ved den Bekymring, man i Henseende til Rusland kunde indgyde dem. Dets Jnteresse er det at bevare Sverrig. - Svar mig paa samme Maade. Et Brev fra Dem uden Erikettens Former vil foraarsage mig stor Glæde. – Aller ander. Keiser Alexander og hans Broders Opdrager. og Lærer var, som bekiendt, den berømte laHarpe (Frid. Cæsar), født i Rolle (Canton Bern) 1754, og det var i Aaret 1782 at han blev ansat i denne Egenskab. For sine høie Elever blev han en sand Mentor, og opoffrede sig ganske til sit vigtige Kald. Han lever endnu, og skal, som Keiserlig Russisk Generallieutenant, have befundet sig ved Kongressen i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
De berlinske Aviser af 12 d. have en Artikel af følgende Jndhold: Paa flere Steder saavel i Preussen som andre Lande, have høist vigtige og fuldstændige Beviser for Tilværelsen af revolutionaire, ja selv majestætsforbryderske Planer foranlediget alvorlige Foranstaltninger til videre Opdagelse af hemmelige dæmagogiske Forbindelser. Man har fundet et fuldstændigt Udkast til en republikansk Forfatning for hele Tydskland. De trufne Forholdsregler, mod nogle Studerende staae kun i Forbindelse hermed, for saavidt En eller Anden findes at have deeltaget i hine Planer. Mere kan naturligviis endnu ikke bekjendtgjøres om disse saa udbredte Forbindelser uden Skade for det tilsigtede Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Efter de i Berlin, i Overeensstemmelse med de trufne Forholdsregler, under Beslag tagne Papirer har Dr. Fr. Ludv. Jahn ikke allene tvertimod Forbudene og hans helligste Forsikringer, drevet paa Turnpladsen alskøns demagogisk Politik, men ogsaa fortsat forsøgt, at indtage Ungdommen mod den bestaaende Regjering og at forføre den til revolutionære og andre farlige Grundsætninger, f. Ex. at under visse Betingelser Stats betjenternes Snigmord var retmæssigt, at Dolken var en Prydelse for hver Mand - hos ham selv fandt man to. Han er derfor bleven d. 14 Julii arresteret og bragt, til strængeste Undersøgelse, paa Fæstningen. - Ogsaa adskillige Studenter, ere blevne arresterede, og Boghandler i søges efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Da Buonaparte den 6 Juli 1816 overgav sig paa Discretion til den engelske Capitain Maitland, der paa Skibet Bellerophon commanderede den franske Blocade for Rochefort, og derpaa bragtes ombord paa Linieskibet Northumberland, med hvilket Admiral Cockburn skulde bringe ham til St. Helena, vægrede den franske Livchirurg, Maingault sig for at ledsage ham did, og Grev Bertrand udbad sig i Bonapartes Navn af den commanderende Admiral Lord Keith, den Tilladelse, at turde medtage i hans Sted Skibschirurgen OMeara, som Bonaparte personligen havde lært at kjende ombord paa Bellerophon. Lord Keith lod Hr. O Meara kalde, tilkjendegav ham Bonapartes Begjering, og tilføiede: befale Dem kan jeg ikke at antage dette Tilbud, men vel kan jeg raade Dem dertil, og giver Dem, som commanderende Admiral, Tilladelse dertil, med det Tillæg, at Pladsen er hæderfuld, at en Engellænder med fuldkommen Sømmelighed kan beklæde den, og at Regjeringen vil vide Dem Tak for, at De har beqvemmet Dem dertil. Paa denne Forsikkring tog OMeara Tjeneste hos Bonaparte. Den 26 Juli 1818 erholdt han af Gouverneuren paa St. Helena, Sir Hudson Lowe, pludseligen befaling, øieblikkeligen at forlade sin Tjeneste, og fem Dage derefter blev han ombord paa Skibet Griffon sendt tilbage til Engelland. Hvorved han har paadraget sig Gouverneurens Uvillie, vides endnu ikke, men ved hans Ankomst til London tilkiendegaves ham, at hans Navn var udslettet af Listen paa de Kongel. Skibslæger. Han er nu til sit Forsvar i Begreb med at udarbeide en omstændelig Fortælling om Alt det, der, under hans Ophold paa St. Helena, har tildraget sig hos og med Bonaparte. Jmidlertid udgav i London en Ubenævnt, der foregiver at have, som reisende Passageer, opholdt sig i nogen Tid paa St. Helena, en Beretning om hvor behageligt Bonapartes derværende Ophold er, og med hvilken Lempe Gouverneuren der behandler ham. For at gjendrive dette Flyveskrift har Hr. O Meara endnu før han fik sit større Værk færdigt, udgivet et lidet Skrift, under Titel: An Exposition of some of the transactions that have taken place at St. Helena since the Appointment of Sir Hudson Lowe af Governor of that Island byBarry E. OMeara, gr. 8. London 1819. (Skildring af nogle af de Begivenheder, som have fundet Sted paa St. Helena siden Sir Hudson Lowes Ansættelse som Gouverneur paa denne Øe &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Af dette Skrift uddrage vi her nogle interessante Efterretninger, saavel om Øens Clima som om Bonapartes physiske Tilværelse. - Den St. Helena er en Klippeklump, gjennemskaaren af endeel Fordybninger, hvoraf mange naae til nogle Fod over Havets Flade. For at klattre fra disse bort over de mellemliggende Høje, staaer man Fare for, at erfare i Luftens Temperatur en Forskjel af 10 Grader, for saavidt nemlig Luftens Varme fra 200 til 200 Fod pleier at aftage een Grad, og Øen rager over 2000 Fod frem over Havets Overflade. Hele Aaret igjennem kan man en Maaned lang kalde Veiret virkelig behageligt, i to Maaneder er Heden saa trykkende, som den pleier at være under Vendekredsen (i Skyggen 66 til 100 Sr. Fahrenh.), de øvrige 8 eller 9 Maaneder igjennem er det taget og regnfuldt med afvexlende Solskin, men uafladeligen blæser den skarpe Sydost-Passatvind, der er saa ubehagelig for Følelsen, at af den Side, hvorfra den blæser, alle Huse paa Øen ikke have Vinduer. Hvad Fugtigheden angaaer, da beløb i de næst forløbne 4 Aar Mængden af det nedfaldende Regnvand sig i Gjennemsnit aarligen til 33 1/2 Tommer, medens den i London i de sidste 11 Aar kun i Gjennemsnit faldt 21 1/2 Tommer høit. Denne Fugtighed, den tropiske Hede, Temperaturens ofte hurtige Afvexling og den skarpe Sydost-Passatvindfrembringe hos de Europæere, der opholde sig paa St. Helena, Catarrah, Diarrød, Tarme=Betændelse, Leverbesværlighed og mange Slags Febere, der altid ere af en meget heftig og betændelig Art. Derfor er ogsaa blandt det her garnisonerende Militaire Dødeligheden meget stor. Saaledes mistede f. Ex. den anden Bataillon af det 66de Regiment, af 630 Mand i eet Aar 56.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Af Skibet Conqueror 600 Mand stærke Besætning døde siden 1817 i 18 Maaneder 110 Mand, og 107 Mand maatte efterat de vare helbredede, vende som udygtige til fremdeles at tjene, tilbage til Engelland. Skibet Musquito, der ankrede ved St. Helena, mistede af sin 100 Mand stærke Besætning 24, Ruchun af 100 Mand 16, Leveret 76 Mand 11 og Griffen af 86 Mand 15, (Fortsættes.)