Berlingske Tidende, 1782-07-15
Ved Tal=Lotteriets 340 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 81, 18, 8, 45. 87. Fortsattelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1782. (See No. 55). Orden ved det hele og Pligt mod Alle, uden at glemmes Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken og Frugt=Haver, eller andensteds Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle Maaden meere sees paa end den yderste Konst i Skonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skjønt noget, af det vigtige uden for KogeKunsken dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders, Hoved Egenskaber ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre især i Mangel, i Sygdom. Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og HandleMaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid høiere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden god Bog efter de høiere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres og Huus=Andagt med sine Børn og Tvende samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=Handle= og Leve Maade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ej at blive for vidtløftig, og for dets oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunde gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forsatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1782. 7. Da Selskabet anseer det for mueligt, at Kjøbenhavn herefter kunde have en større Nytte af sine Felleder til Græsning end hidindtil; saa udsætter det sin anden GuldMedalje eller 50 Rdlr. For den beste Efterretning om den beqvemmeste Plan og Jnddeeling til Kjøbenhavns Felleders fordeelagtigste Anvendelse til Græsning for Byens Kreature. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1783. 8. Felledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan domme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie: For den merkelig ste, derhos oplyselige og paa Erfaring grundede Efterretning om de gode Følger, som Fælledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strekninger paa Agerbrugets, HøeAvlens og Qvæg=Avlens Forbedring m.v. den første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed eller de forbedrede Strækningers Størrelse vil Selskabet forhøje denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien maatte æskes inden 1ste November 1782, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes. 9. For en Agerdyrknings=Have- og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbejderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien er forfalden til 1ste October 1783. 10. Foren paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandlingen om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet for Veirligets skadelige Jndflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet sin første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1784. 11. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mangde falder, og hvor tillige Lejlighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de brusser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed med Efterretning om det f. E. ligger langt fra Strandbreder, eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ei; om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Eier m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste No. vember 1782. 12. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrknings=Maade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøiagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie at dets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende 1.) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil en best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at iagttage? 2.) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Lejlighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre Huse eller i Ovne? J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at (Fortsættelsen følger.) merke,