JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Norske Efterretninger. Ved Storthingets Møde den 28de Juni fremlagde Præsidentskabet Udkast til en Skrivelse, hvorved den Norske Regjering meddeles Underretning om de i Storthinget i Anledning af Hs. Majestæts naadigste Proposition af 14de Decbr. f. A. fattede Beslutninger, betræffende Statens aarlige Jndkomster i 181611817 og 1818, og om de Summer, de af Storthinget foreslaaede Skatter ere anseede for aarligen at ville udgjøre. Dette Udkast blev eenstemmig bifaldt. - J bemeldte Skrivelse gives følgende Oversyn over Kongeriget Norges Jndtægter og Udgifter i ethvert af Skatteaarene fra 1 Juli 1815 til 30 Juni 1818. Jndtægter. 1) Told- og Consumtions-Jndtrader 650000 Spec. (Hvad disse Jndtrader maatt afgaae, saafremt Hans Majestæt maatte behage naadigst at sanctionere de fra Storthinget indgivne Lovforslage om Brændeviinsbrænden i Landet og om Forbud mod Kornbrændeviins Jndførsel, vil blive erstattet ved den i dette Tilfælde af Storthinget foreslaaede Afgift af Brændeviinsbrænden). Den almindelige Landskat. 480000 3) Den almindelige Kjøbstædsskat 120000 4) Jordebogs Afgifterne og Jnd taterne af Statens Eiendomme, 8) Afgifterne af Jern- og KobberVerkerne 5000 Spec. 6) Afgifter af Sauge. . . 7) Afgifter af Arv, samt 6te og 10de Penge 3) Jndtægter af stemplet Papiir og Kort 9) Departements= og Rets=Sportier 20000 - 10) Post-Jndtreder. . . . 11) Adskillige Jndtægter: a) Smaaskatter, 1600 Spec. b) Otte Procent skatten 2000 - c) Rangskatten, 1000 - d) Afgiften af Gjæstgiverie og Krohold. 1500 - e) Tilfældige Jndtægter 2000 12) Renter af Stats-Fordringer 1437100 Spec. Udgifter. Spec. s. 1) Hs. Majestæt Kongens Holstat og Deres Kongl. Høiheder Prindsernes Appanage. 2) Storthinget, 3) Civil-Administrationen. 4) Justits= og Politie=Væsenet, Almeennyttige Anstalter: Spec. s.a) Geistligheden, Universitetet, Kirker og Skoler m.m.b) Fattigvæsenet og milde Stiftelser, c) Midicinalvæsenet d) Communi-Udgifter, 8300 - e) Opmaalingsvæsenet 4000 -f) Kjøbstædsanlægget paa Hundholmen. g) Land-Jndspecteurers Lønninger m.m. 5000. 6) Kongsbergs Sølvverk. . Spec. 8. J Pensioner = = 8) Renter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
9) Udenlandske Anliggender. 10) Land-Militair-Etaten 11) Søe-Eteten, 12) Adskillige Udgifter: Spec. a) tilfældige Udgifter 100000 b) Skatte Godtgjørelser og andre Om drag i Oppebørsels Regnskaberne. 13) Saldo ved Budgettets Afslutning Efterr. om Norges Storthings Forhandl.) Den prophetiske Bonde i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
J London Tawern forsamlede et talrige Selskab sig d. 29 Juli, for at tage de lavere Classers nærværende trange Kaar i Overveielse, og søge at komme dem til Hielp, ved de virksomste Midler. Hertugen af York tog Forsædet, ved hans Høire satte Hertugen af Kent sig, ved hans VenstreHert. af Cambringe; tilligemed ham indtraadte Erkebispen af Canterbury, Biskoppen af London, Hert. af Rutland, Lord Manners, Skatkammer kantsleren, Hr. Wilberforce og andre udmærkede Mænd. Hertugen af York udviklede Forsamlingens Formaal: "at undersøge og lette, saa megessom muligt, de arbeidende Classees nærværende Elendighed og Lidelser." Hertugen af Kent sagde blandt andet, at Selskabet har fundet mange Modstandere, da man troede, at det ikke var af patriotisk, men af politisk Natur, hvilket den hedengangne Whitebread fuldkomment har gjendrevet. Elendigheden er i mange Dele af Kongeriget stegen til en mageløs Høide. Det er derfor først og fremmest nødvendigt, at stifte en Fond til milde Gavers Uddelelse. Overgangen fra en uddrede Krigsvirksomhed til Fredssystemet, har frembragt i Forretningerne en Forstyrrelse, og i Haandteringerne en Stilstand, der virke ufordeelagtigen paa mange Communers Bestanddeele og have stor local Elendighed til Følge. - Hr. Frend meente, at Selskabets Ævne var for ringe til at afhielpe hine Besværinger. Blot af det forstyrrede Pengeomløb syntes ham den almindelige Nød at have havt sin Oprindelse. - Lord Cochrane søgte Roden til det Onde i andre Aarsager. Var det Freden, sagde han, der har bragt alle Landers Frembringelser til at falde, Komme de erhvervende Classers Lidelser ikke snarere af den uhyre overdrevne Bebyrdelse med Afgivter, En kort Fremstilling er noktil at vise, at Landets finantielle Stilling, tilintetgjør Selskabets Formaal, og gjør hver virksom Hielp umuelig. - Efter Jndkomstskattens Fradragelse, vedblev han, er hele Kongerigets Statsindtægt 62,667,450 Pd. St. Renterne af Nationalgielden beløber sig til 40 1/2 Mill., følgeligen har Regjeringen kun til sine Udgivter 16,380,000 Pd. St. Statsgieldens Byrde er uhyre og med hvert Aar er den voxen. Disse ere Sandheder, som Folket burde vide; de ere Grundkilderne til vor Elendighed. Ministerne have bevilget uhyre Renter, for at kunne faae Laan. Nu ere 1,578, 900 Pd. St. forfaldne. Skriget var her saa stærkt for og imod, at Lorden maatte afbryde, men da Hert. af Kent anmodede Forsamlingen om at høre ham, og saa at dømme, begyndte Lorden igjen, og sagde: at Nationalgieldens uhyre Byrde, ligesom og den store Militairetat og Statsformuens ødsle Anvendelse, vare de fande Aarsager til den nuværende Elendighed. Hr. Løwe erklærede, at Lande aldrig havde været i en mere trængende Tilstand; vi ere belæffede, sagde han, med Afgivter, derfra vor Elendighed, som er almindelig Handelen og Haandteringerne gaae med hver Time alt mere og mere over fra denne Øe til det faste Land. Manufacturisterne i Manchester vide, at Tvist kan kjøbes for lettere Priis udenlands end hjemme; i Stockport gaae 15000 Arbeidere, der tilforn levede deraf, nu ledige. Afgivtssystemet paa Arbeidslønnen har forplantet Landets Haandteringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
J et Sideværelse tegnede man sig til Understøttelse for Trængende. Prindsregenten for 500 Pd. St., Dronningen, Hert. af York og af Cumberland, hver for 300 Pd. St., Hert. af Wellington, Sir Pole, Thornton, Drammond, Buring og Mortlock, hver for 200 Pd.; 25 Personer hver for 100, J. J. Angerstein for 300 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Jblandt de mange Berigelser, det Kgl. Bibliothek i Berlin, i de sidste Aar har faaet, fortjener især at omtales en Samling af 33 islandske Sager i Originalsproget, bestaaende af 6 Bind. Det er nye Afskrifter, men, som ere forfærdigede med stor Omhyggelighed af islandske Lærde, og af den, ved adskillige Værker angaaende hans fædrenelandske Litteratur, bekiendte Jslænder, Prof. Finn Magnussen, collationerede. Deriblandt findes de vigtigste af Jslændernes historiske, hidtil utrykte Mindemærker, som vanske ligen ville komme fuldstændige for Lyset. Hovedværket er Sturlunga Sag, dernæst Laxdæle, Reikdele, Sværfdæle Sag, og adskillige andre berømte Mindemærker af den oldnordiske Historie; fremdeles indbefatte disse Bind adskillige mythiske Fortællinger, f. Ex. de om Stærkodder, Hoari Vidsami- og Browella-Slaget. Nogle faa ere aftrykte i Biørners nordiske Kæmpedater, men meget skjødes. løst. Det Kongl. Bibliothek besidder saaledes unægteligen de vigtigste og betydeligste islandske Sager, der endnu ere til. Det Udvortes af Exemplarerne viser, uden at være til Skade for deres Brugbarhed og calligraphiske Tydelighed, det uophørlige Brug den menige Jslænder gjør deraf, og saaledes ere de den, der tager dem i Øiesyn, ærværLige som non indecoro situ fordida. (Hall. Litt. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Berlin er blevet beriget med det forrige quistinianske Gallerie, hvilken i hele Jtalien berømte og udmærkede Maleriesamling, Kongen af Preussen har tilkjøbt sig for en betydelig Sum, under Sit Ophold i Paris. Strax ved dens Ankomst til Kongestaden blev den, efter Monarkens Befaling, udstillet, til Fordeel for det derværende qvind delige Velgiørenheds-Selskab. Galleriet indbefatter 132 Malerier af den italienske, 11 af den franske, 10 af den nederlandsk tydske, og 4 af ubekiendte Mestere. Hertil kommer endnu 14, ikke til Marchesa Guistiani hørende, men dog ligeledes fortræfselige Malerier. - J den hele rige Udstilling af 171 Mesterværker, findes, blandt andre, 1 Michael Angelo, 1 Raphael, 9 Titianer, 13 Caraccis, 8 Caravaggios, 2 Guido Renis, 4 Dominichos, 1. Sebastiniano, 2 Salvator Rosa, 5 Poussins, 1 Claude Lorrain, 1 Albrech Durer &c. C. Rophaels Johannes er eet af denne store Mesters ypperste Malerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Den 23 April blev i München lagt Grundstenen til den store Bygning, hvori Kronprindsen af Bayern vil lade opstille de af ham sammenbragte Konstværker. Samlingen har faaet det Navn Glyptothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Mad. Moreau spiller, efter engelske Blade, een af de første Roller ved det franske Hof, og blandt dem, der hylde hende, regnes ogsaa Marschal Macdonald. Den preuss. Legationsraad ved Gesandtskabet i Paris, Hr. Schoel, har oversendt Keiseren af Rusland Abrege de Histoire de la Litterature romaine, og modtaget derfor af Monarken en prægtig Ring med Diamanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
J Bayreuther Zeit, hedder det, at den bekiendte Hofraad Schmalz kan, i Anledning af nogle Steder i hans Skrifter om Dydsforbundet, vente en svær JnjurieprocesDen franske Juveleer Bondon, der for en Fordring af 150,000 Fr., havde adskillige Øsenburgske Skove til Underpent, og som af Mangel paa Betaling vilde holde sig til Pantet, har over dette hans Uheld, mistet Forstanden, og sidder nu i Daarehuset. Han er Fader til 10 Børn, og hans Formuesomstændigheder ere meget slette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
En Dame paa tyve Aar i Neapel, forsvarede nyligen sin Arveret for Apellationsretten i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
De sytten Figurer, som prydede et Tempel i Arcadien, og som Kronprindsen af Bayern her tilkjøbt sig, lader Prindsen nu reslaurere af Tho valdsen i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Ros Re Trettende Aargang. No. 66. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Om Selvmordere. (Slutning; see forr. No.) Denne Afvigelse fra Hovedæmnet forekom os nødvendig, da Hypochondrie, i Almindelighed, maa betragtes, som Selvmords Forløber, i det mindste det Slags Selvmord, hvis Grund ikke kan søges i egentlig Hervisme eller i en af Øleblikkets Trang fremkaldt Beslutning. Blandt ti Selvmordere, vil man neppe træffe to, hos hvilke man ikke, længe førend Handlingens Udøvelse, har fundet mærkelige Spor af Hypochondrie. Men selv i det meest herviske Selvmord, naar man undtager det Slags, der udøves i den Hensigt, at redde mange Tusindes Liv, og hvorpaa Keiser Otto har givet os et Exempel, finder man Hypochondriens Særkjender, Ængstelighed for og overdrevne Forestillinger om Fremtiden. Selv naar Cato jaget Dolken i sit Bryst, saa skeer det, for ikke at overleve Roms Frihed, det er med andre Ord, af Frygt for at opleve Roms Ufrihed. Naar Arstarch, haabeløst lidende i en Vatersot, vælger en frivillig Hungersdød, skeer det af Frygt for de Smerter, han ved et længere Liv endnu vil komme til at udholde, og naar en Cleopatra aabner sin Barm for en giftig Slanges Bid, saa er det først, efter at have tømt Nydelsens Bæger, indtil den sidste Draabe, at hun, nedsjunken i Tungsindighed, tyer til en Dødsmaade, som Gothe kalder en Dronning værdig. Selv Saul, som faldt i sit Sværd, for ei at falde i sine Fienders Hænder, var i høi Grad hypochondrisk, førend han valgte denne Dødsmaade; havde han ikke været dette, saa vilde han maaskee have søgt en anden Vei, at undkomme fine Fiender paa, og virkeligen fundet den. Men ogsaa her møde vi det Characteristiske hos Hypochondristen, at han heller vil overskjære Knuden end opløse den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
En af vor Tidsalders meest udmærkede Mænd viste sig virkeligen stor deri, at han heller vilde overleve sin Ulykke, end frivilligen ende den med sit Liv, og man kan derfor næsten sige om ham, at han viiste sig større i Ulykken end i Lykken; hvorvel det er en afgjort Erfaringssætning, at Mennesket sædvanligen lettere kan finde sig i hiin end i denne. Jo mere man altsaa overtydes om, at Selvmord almindeligst er en Følge af en hypochondrisk Sindsstemning, desto lemfældigere vil man bedømme denne Handling. Maaden, hvorpaa den udføres, beroer gjerne paa den tilfældige Leilighed, og det er denne, ikke Selvmorderen, der bestemmer, med hvilken Nøgle Evighedens Port skal aabnes for ham; man kan derfor ikke med Grund antage Kants Mening, at Maaden, hvorpaa Selvmordet fuldbyrdes, i visse Henseender tilkjendegiver Forskjellen i Gemytsstemningen. J Almindelighed seer enhver Selvmorder nok mere paa det Middel han har først ved Haanden, og som mindst udsætter ham for Overrumpling, eller Standsning i Handlingen. Den, som er vant til at omgaaes Geværer, og Pistoler, vælger helst at skyde sig, og forfeiler sjeldent sin Hensigt; den, som har Leilighed til at forskaffe sig Gift, som deels ikke er saa let at overkomme, deels ikke af enhver kjendes saa nøie, at han veed hvilken Dosis der virker, omkommer sig helst dermed. J Almindelighed er det Selv mordernes Dødsmiddel her tillands, at drukne sig, hvortil naturligviis det Vand, som næsten overalt omgiver os, er saa indbydende. Den første, der, saavidt man mindes, fandt paa at styrte sig ned fra Rundetaarn, var et ungt Menneske, der for en deel Aar siden gjorde det, efter Sigende, af een alt for overdreven Æresfølelse. Blandt alle frivillige Dødsmaader synes denne at være den græsligste; thi ikke allene overgiver man sig her til den skrækkeligste Lemlæstelse, men udsætter endog den uskyldige Forbigaaende for at lemlæstes eller dræbes, da det meget let kan hænde, at den, der saaledes nedstyrter sig fra en stor Høide, tilfældigen kan falde paa ham. For henved 50 Aar siden, gaves her i Kjøbenhavn et eget Slags qvindelige Selvmordere, der næsten kunde kaldes Dobbelt mordere, da de, for ikke at lægge Haand paa sig selv, toge Livet af et uskyldigt Barn, i det Øiemed, siden at blive dømte fra Livet, hvilket de ansaae for hæderligere end selv at skille sig derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Durchl. Landgreve Prinds Carl til Hessen har, i Anledning af sit og høie Gemalindes forestaaende Guldbryllup, i Altonaer Merkur ladet bekjendtgjøre Følgende: "Louisenlund, den 5te August. Jeg erfarer, at ikke faa af mine Venner og Bekiendtere i Hertugdommen agte personlig at lykønske Os her til Vort Guldbryllup. Saa meget jeg med sand Taknemmelighed erkjender deres gode Deeltagelse; saa troer jeg dog at maatte melde dem, at Vi agte at tilbringe denne Dag, om Gud vil, i huuslig Stilhed; ikke troer jeg heller, at Vi til den Tid blive her. Derimod beder jeg alle dem, som kierligen tage Deel i Vor Lykke, samme Dag om Middagen Kl. 12 at tænke paa Os, og med Os opløfte Hjerterne til den algode Gud, og love, takke og prise ham, hvorved Dagen paa værdigste og herligste Maade høitideligholdes. Carl, L. 3. Hessen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Jfølge et under 6 Decbr. 1815 udkommet Patent, angaaende Forvaltningen af Forretningerne m. m. i Hertugdømmet Lauenburg, hvis Overleverelse til Danmark før er anmeldt, har Hs. Majestæt Kongen optaget Titelen. Hertug af Lanenburg. Embedsmændene skulle inden fire Uger aflevere deres Bestallinger, og Besiddere af Privilegier disse til den kongelige Kommissarius, Grev Cay von Reventlow, for at indsendes til nye Bestallingers Udstædelse eller Privilegiernes Bekræftelse. uden Betaling; de Sager, som hidtil indstævnedes for Overappellationsretten i Celle, skulle herefter indstævnes til Overretten i Glückstadt, som nu derfor kaldes, "holsteensk lauenburgsk Overret", og der paadømmes efter de i Lauenburg gieldende Love; de forhen til Regjerings-Kancelliet i Hannover, sendte Sager skulle ligeledes gaae til det slesvig holst. Kancellie, og de forhen til Kammeret i Hannover sendte nu gaae til Rentekammeret eller til General-Told=Kammeret. Odennævnte Kommissarius forbliver indtil videre i Lauenburg, for deels at indhente Efterretninger om Forfatningen der, deels at meddele Vedkommende de fornødne Oplysninger over Forretningernes Fordeling, med Hensyn til hvad der skal sendes til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Efter de til Kancelliet indkomne Fortegnelsers Udvisende er ved Forligelses=Kommissionerne i Kongeriget Danmark, i Aaret 1815, i alt foretaget 22,385 Sager, af hvilke 15, 159 ere forligte eller hævede, 512 udsatte, 6814 til Retten henviste, og 1716 der indstævnede; af Politiesager, saavidt de kunne forliges, er i bemeldte Aar ved Retterne foretaget 6823, af hvilke 577 ere forligte, 187 udsatte, og 1052 paadømte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Skrivelse fra Fredrichstadt, af 14de August 1816. Den Storm og det Uveir, som i mange Egne har raset med frygtelig Voldsomhed og anrettet endeel Skade, er ogsaa bleven sporet i Marsk egnene, men dog uden nogensteds at foranledige nogen Oversvømmelse. - Vi have i denne Sommer havt megen Regn og koldt Veirligt; mange lave Marskegne og Marker staae derfor under Vand. Høet vil blive dyrt, og det lidet Forraad, som deraf haves, er ikke engang gode bjerget, formedelst det urolige og fugtige Vikr. Skjøndt Rugen har liidt endeel af Kulde og Regn, sees dog overalt en Mængde Sæd paa Markerne. Kap sæden er alt afmeiet. Den pleier i Almindelighed at blive udført i Mængde til Holland og andre Lande, men hidtil har den kun funden faa Kjøbere; derimod søges Uld meget og betales dyrt. Fedevarer forsendes ikke mere i den Mængde til Hamborg, som før, og ere i lav Priis i denne Stad. Kornpriserne ere vel stegne noget; men Heste søges ikke mere saa stærkt, og ere ikke heller saa dyre, som for kort Tid siden. Colonialvarer ere ikke i høi Priis, og adskillige Speculanter, have derved tabt betydeligt. - Krigen har tilføiet os Saar, som der naturligviis vil Tid til at lægge. Da imidlertid vor gamle Jord, uagtet de mange Spaadomme om dens Undergang, endnu er i ubeskadiget Tilstand, trøste vi os med Haabet om bedre Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Mariboe, den 12te August. Fredagen den 9de dennes trak et Tordenveier op over Mariboe, der, skjøndt det kun var af kort Varighed, dog var meget alvorligt med skyllende Regn og stærke Vindstød, hvorved endeel Høstakke i Omegnen her ved Mariboe, bleve hvirvlede op i Luften. - Ved Auctionen den 9de dennes over RudbjerggaardsGodser skeete ingen Bud. - Den 10de dennes havde en Gaardmand i Slemminge det Uheld, at blive ihielslaget, ved det at et Læs Høe veltede oven Byg paa ham op imod et lidet, Steengjerde. vil i Aar blive meget afsættelig i de sydlige Lande, da Vaarsæden er paa mangfoldige Steder aldeles ødelagt ved Oversvømmelser, Hoglesv., og Byg paa sine Steder, som i det Hannoverske, er den eneste Kornsort, der maae bruges til Brændeviin, og Øll, ogsaa til Brød vil komme til at erstatte, Rugens Savn. J Fyen bydes allerede paa sine Steder 12 Rbd. for Tønden af den endnu uhøstede - Den ulykkelige Rust i Rugen spores allerede Byg. paa sine Steder i Fyen. Ligeledes i Lolland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Odense, d. 13de August. Hverken Hundedagenes Midte eller Fuldmaane, bragte os endnu stadigt Veir. Nu faae vi da at see hvad Synsoverdagens syvende Uges Udgang, eller Hunde dagens Ende, vil virke paa Luften; thi hidtil Fags alle vante Bemærkelser seil i denne Tid. Barometret stiger eller falder og Veiret Alver uforandret, det regner ligesaa godt med Nordost som med Sydvest og med alle Vinde, og Maanen synes i Henseende til Luftens Forandring at have tabt sin Jndflydelse paa vor Dunstkreds. - Kort, det skulle være sært, om vi ikke bedre hen, spørge en eller anden langt fra os foregaaet Revolution i Naturen, som vi hidtil ere uvidende om. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
J Aarhuus Avis læses følgende snorrige Dekjendtgjørelse: "Da jeg har bragt i Erfaring, at Pigen Karen Marie skal have fæstet sig paa to Steder, saa spørges, hvad hun tænker paa Vil hun holde mig for Nar, Er der da ikke mindste Spot eller Skam i hende Bedes alle og enhver at vogte sig for denne forføriske Tøs, hun har bedaaret flere Mennesker end mig. Ærede Medborgere! lad dem ikke smøre om Munden med hendes søde Ord og Karesser, men lad hende gaae for den hun er. – J. Nielsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Til skyldig Giensvar paa forestaaende, læses i det følgende Numer af samme Avis, efterstaaende. J forrige Avis, finder jeg som en Nederdrægtighed af mig, at jeg havde fæstet mig paa to Steder, men da jeg paa dem begge troer at have afbetalt de lumpne Fæstepenge jeg fik, ved adskillige Villig heder, lader jeg ham vide min gode Mand at jeg forlader Byen, for at forsøge min Lykke i Kjøbenhavn, og lader saa skoftisere derover hvem som vil Han har ingen Ære af at omtale sligt i Aviserne, men hvem kan tage sig i Agt for slige Katte, som gjerne vil kratte. - Karen Marie Jensdatter."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
J Aarhuus Avis af 13de August, læses følgendt med Overskrift: (Jndsendt). Da der atter findes Rust paa Rugen i Aar, som paa enkelte Steder, har tilintetgjort Dyrkerens Forhaabning om denne Kornsæd, og det af Aarhuus Avis No. 115 for afvigte Aar, udi en Bekjendtgjørelse fra Nim Herred, sees: at der gives Aarsager andre end Berberissen, hvoraf Rust paa Rygen saa kjendelig og øiensynlig kommer, har saadant foranlediget det Ønske hos Jndsendeven heraf: at den ærede Forfatter til hiin Bekjendtgjørelse, behageligst ville meddele Publikum hans Opdagelser eller sikkre Resultater om Aarsagen til Rygens Rusti Almindelighed. Vel trom man ikke længere, at Berberisserne have bevirkes denne Rugens Beskadigelse; thi paa Steder hvor denne Plantes forrige Dyrkning er tilintetgjort, fandt Rusten Sted, endog førend det vaade Veirlig indtraf, men den forventende Meddelelse fra hiin Forfatter vilde udentvivl være ønskelig, ei allene for at bortrydde Mistanken imod Berberissen, men tillige for at satisficere Jagttageren, der efter anmeldte Bekjendtgjørelse venter en nærmere Oplysning og Forklaring om Maaden at undgaae Rustsygens Følger paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Viborg, d. 10 August. J Gaar Morges Kl. 3 begyndte det stærkeste Tordenveir vi endnu i Aar der have havt, og trak rundt om Horisonten og endte ikke før Kl. 7 1/2 i Nordost og Øster. SkjønSkraldene vare meget stærke og Lynet hyppigt, skeede dog her ingen Skade. En stærk Regn faldt tillige. Med nogle faa Dages Mellemrum har det nu regnet her over 3 Uger. (Viborg Samler.)