JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Da jeg ved at vilde sagsøge Phillip Levin af det mosaiske Troessamfund for hans fornærmende Avertissementer imod mig, udi Aalborg Stiftstidende No. 5 1821, og siden i Aarhuus Stiftstidende No. 13 s. A., har erhvervet Underretning fra Øvrigheden i Horsens, at han ikke der har Borgerskab, saa indvarsles han herved 3de Gange i Rad udi denne Stiftstidende samt Aalborg Stifts Addresse-Avis, til at opgive mig hans lovlige Opholdsted, saafremt han ikke vil taale, at jeg anlægger Søgsmaal ved det Værneting, hvorunder han mig bekiendt har sorteret. Aarhuus, den 22de Mai 1821. Vendix Davidson.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Da jeg har erhvervet mig allernaadigst Privilegium paa at drive en Handskefabrik samt Feldberederie og Garverie, saa tager jeg mig den ærbødige Frihed, herved at bekiendtgiøre, at hos mig kan saaes alle Slags Skindhandsker, ligge saadanne som forhen af Hr. Agent Galsters Fabrik er blevet leveret, saa og Semslædersskind, Allunsskind og barkede Skind af forskiellige Slags og Størrelse, i min Boepæl i Aalborg, i forrige Agent Galsters Gaard paa Algaden, dens nordre Side, ved Ladebroen. Peder Floridong.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Proclama. Jfølge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade, Kon til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterlig: At Vi, efter Arvingerne efter afgangne Amstue=Fuldmægtig Lars Melsen i Vor Kiøbsted Aalborg, udi Vort Land Nørre-Jyllan, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclu& perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats-Tidende, den Altonaiske Merkur, samt begge Aalborgs Aviser 3de Gange efter hinanden maae indkaldt alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos bemeldte Afdøde, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Prokurator Spreckelsen i Nibe at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have af rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 9de Mai 1821. Under Vort Kongelige Seigl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Aagesen. Hansen. Fischer. Wilse. Bevilling for Arvingerne efter afgangne Fuldmægtig Melsen i Aalborg til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde dennes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Aalborg Byeting, den 14de Mai 1821. Wølfferdt. Og samme Tid protocolleret. Brorson. Læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Mandagen den 28de Mai 1821, og protocolleret. Leth. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Amtstue=Fuldmægtig Lars Melsen af Aalborg, til, su poena præclusi & perpetui silentii, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for vor Befuldmægtigede, Prokurator Spreckelsen i Nibe, at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg og Nibe den 12te Juni 1821. Cathrine M. Melsen. Niels P. Klitgaard Som hendes beskikkede Curator J Ægteskab med Frede L. C. Nørgaard rikke Melsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Jfølge Praclama som i Dag er læst ved Hann-Herredernes Ret og uden Henstand vil vorde læst ved den Kongelige LandsOver=Ret i Viborg, indkaldes herved, overeensstemmelse med Placaten af 2den Junii 1819, Credie og Debitorerne i Peder Jacobsen til Sønderskousgaard, i Øster Svenstrup Sogn, under Øster Hann Herred, i Hiøring Amt, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, de Første til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de Sidste for at betale deres Skyld. Hann Herredernes Contoir i Kliim den 9de Juni 1821. Kjer, constitueret Skifteforvalter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
J Overeenstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved Creditorerne i Stervboet efter den fornylig ved Døden afgangne Geheime-Conferentsraad von Pentz, Storkors af Dannebrogen, til inden 12 Ugers Forløb, for undertegnede Executores testamenti, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Aarhuus den 1ste Junii 1821. Voss. Fulling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
De som maatte have Noget at fordre efter her i Byen af gangne Borger og Værtshuusholder Poul Schallerup, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for, ifølge Placaten af 26de October 1792 at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 23de Mai 1821. Hornsyld. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Ved Proclama som idag er læst ved Aalborg Byetingsret og som bliver læst ved Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer efter min ved Døden afgangne Mand Kiøbmand Andreas Krogh indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for min antagne Lavværge Procurator Juul her af Staden; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aalborg den 21de Mai 1821. M. sal. Kroghs. Som Lavværge. Juul.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
De som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afgangne Værtshuusholder Jørgen Elsted, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 1792 at anmelde og legitimere deres tilgode, havende Fordringer. Arvingerne indkaldes ligeledes med lovlig Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 21de Mai 1821. Hornsyld. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
J Overeensstemmelse med det, under Dags Dato, udstædte Proclama i Peder Bodilsens af Grønlandslykke i Hals Sogn, til Skifteretten opgivne Boe, der for vedkommende Metter vil blive læst, indkaldes herved Boets Kreditorer, med 2 Ugers Varsel at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, med Ligitimation for deres Krav. En Skiftesamling i Boet, afholdes paa mit Kontoir den 16de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Herreds-Contoiret i N. Sundbye den 9de Mai 1821. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Auctioner. Den afgangne Cancellieraad Byefoged de Kløckers Dødsboe tilhørende Gaard Nr. 398 paa Ahlgaden i Aalborg, hvilken er bestaaende af: b) Et Forhuus til Gaden, 12 Fag, 2 Etager høi, indrettede Værelser som ere gibsede og afvudsedde. b) Et Huus østen i Gaarden 13 Fag, 2 Etager høi, med en Tilbygning samt Kielder under 4 Fag, indrettet til Beboelse, og Huusholdningsbrug. f) Et Tverhuus sønden i Gaarden, 7 1/2 Fag, 2 Etager høi, indrettet deels til Beboelse og deels til Stald samt Fourage, Lofter. a) Et Huus vesten i Gaarden 6 Fag, 2 Loft høi, inddrevet til Tørre- og Brændehuus. e) Et Huus i Baggaarden 8 Fag, 1 Loft høi, indrettet til Beboelse. ) Et Dito paa 13 Fag, 1 Loft høi, med en Tilbygning paa 8 Fag, indrettet til Garverie og Lade. a) Et Halvtag med Enden til Agen paa 4 Fag, 1 Etage. Alt af Muur- og Bindingsværk. b) En Lyst= og Frugthauge af Jndhold 180 - Alen. Samt 11 Stykker i Gaarden værende Kakkelovne, bliver ved 3de derover anstillede Auctioner bortsolgt til Høistbydende. Auctionerne ere berammede at afholdes i Gaarden selv saaledes: 1ste Gang Torsdagen den 12te Julii næstkommende, 2den Gang Løverdagen den 28de Juli 3die Gang Løverdagen den 11te August - hver Dags Formiddag Kl. 10, efter Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Aalborg den 8de Juni 1821. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Afgangne Kiøbmand Joseph Echive Blochs Dødsboes udestaaende uvisse Boggiældsfordringer til Beløb 2433 Rbdlr. 4 Mk. 2 s. Sedler og Tegn, samt Bemk. 124 Rbd. 12 s. og Contant i Danskcourant Sedler 12 Rbdlr., bliver efter derover tagne Bestemmelse, stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction, der holdes paa Aalborg Raadstue, Torsdagen den 28de Juni om Formiddagen Kl. 10 slet; hvortil Lysthavende indbydes. Aalborg den 11te Juni 1821. Wølfferdt. Gaardmand Jens Christensens Fallitboe tilhørende Gaard med den paa Marken staaende Afgrøde, i FierritzlevBye, Kollerup Sogn, under Vester Hann Herred, i Thisted, Amt, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 Fdkr. og hvortil hører en Parcel af 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, der eies i fællig med Jens Nielsen Mand af bemeldte Fierritzlev stilles til 3de offentlige Auctioner paa efterstaaende Steder og Tider, nemlig: 1ste Gang den 21de Juli paa Tingstedet i Fierritzlev, 2den Gang den 4de August sammesteds, 3die Gang den 20de f. M. 1821 paa selve Gaarden, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. Saa hastig 3die Auction over de faste Eiendomme er afholdt, bortsælges samme Dag Fallitboets Besætning og Løsøre. De Lysthavende indbydes at møde paa de bestemte Tider og Steder hvor Conditionerne erfares. Hann Herredernes Contoir i Kliim den 9de Juni 1821. Kjer, constitueret Auctionsdirecteur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Tirsdagen den 26de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved offentlig Auction i afgangne Cancellieraad og Byefoged de Kløckers Stervboes Gaard heri Byen bortsolgt fornævnte Afdødes efterladte Jndboe, bestaaende af Sengeklæder og Sengesteder, Speile, Borde, Stole, Skabe, Linned, Kobber, Messing, og Jerntøi m. m., hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 31te Mai 1821. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Gaarden Grønlandslykke, i Hals Sogn, Kier Herred, Aalborg Amt, med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme, af Hartkorn, Ager og Eng, samt Skovskyld, 5 Tdr. 2 Skpr. 1/5 Alb., tilhørende Peder Bodilsens til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver stillet til trende Auctioner saaledes: første Auction Mandagen den 25de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 paa mit Contoir her i Byen. Anden Auction den 2den Juli Formiddag Kl. 10, og tredie og sidste Auction paa Gaarden selv den 9de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvor Bortsalg absolut vil finde Sted. Med Gaarden, hvis Bygninger ere beqvemt indrettede og vel vedligeholdte, følger dens egen Kirketiende og halve Konge-Korn- og Qvægtiende, samt en betydelig Fiske rettighed i Limfjorden. Naar tredie Auction over Gaarden er endt, bortsælges sammes Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Kakkelovne, Sengeklæder, Borde, Stole, Bænke, en Grubekiedel, Meierieredskaber, Kobber og Tin, samt 8 Heste, 40 Fæekreature, Vogne, Plouge, Harver, Avlsredskaber m.v. Kiøbesummen for den faste Eiendom erlægges i Terminen 1822, og Løsøret betales strax. Conditionerne ere, forinden Auctionen, til Eftersyn paa mit Contoir. N. Sundbye den 28de Mai 1821. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
J Følge indgaaet Forliig, bliver den Christen Sørensen i Biersted tilhørende Gaard og Eiendomme, som har Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr., samt en Parsel paa 4 Skpr. Hartkorn, med Afgrøde, ved een eneste Auktion bortsolgt den 26de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 paa billige Vilkaar, og kan Eiendommene strax efter Auctionen tiltrædes. N. Sundbye den 4de Junii 1821. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Tirsdagen den 3die Juli, Onsdagen den 13de Juli og Torsdagen den 2den August dette Aar, hver Gang om Formiddagen ved 10 slet, opbydes ved Auction, som holdes paa Tingstedet i Nibe, 1ste, 2den og 3die Gang, for til Høistbydende, om antageligt Bud skeer, at bortsælges: Afgangne Major og Ridder af Dannebrogen A. v. Gluds og efterlevende Enkes fælleds Boes Eiendomme her sammesteds, nemlig: 1) En Gaard til Beboelse beliggende i store Grønnegade, Forhuset af Grundmuur, 14 Fag, indrettet for en stor Familie, og de øvrige Huse tilsammen paa 59 Fag, af Bindingsværk og Muur, alle med Tegltag. i disse Huse er for det første Jndretning til Siltesalterie i det Store, Pakhuus til Salt og Foustager m.v.; dernæst til Stald for 7 a 8 Heste og 10 Køer og til et Avlsbrug derefter. Til Gaarden er 2de betydelige Gaardspladser og en Hauge, samt Brønd. 2) Et Huus, opført af nyt for faa Aar siden, af Muur og Bindingsværk, som Kammerraad Lund beboer til Leie, med Hauge, beliggende i Tyrdalgaden, stor 7 Fag. 3) Et andet Huus, af samme Bygning, indrettet til Pakhuus og Tiærehuus for Fiskergarn, 12 Fag, beliggende i Tyrdalgaden, med en Hauge. 4) 3de Jordlodder paa Nibe Mark, een paa 9 Tdr. Land, een paa 16 Tdr. 3 Skpr. Land og een paa 3 Tdr. Land a 14000 Alen, med den nedlagde Sæd 2 Tdr. 2 Skpr. Rug, 4 Tdr. 5 Skpr. Byg og 11 Tdr. 2 Skpr. Havre. 5) 2de indhegnede Tofter i Siden af Byen, een paa 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. og een paa 1 Td. 7 Skpr. 3 Fkr., ligesaa a 14000 Alen. Samtlige Jorder har Hartkorn 3 Tdr. 2 Fkr. J disse Eiendomme hæfte en Capital Umyndiges Midler, stor 6500 Rbdlr. Sølv, som mueligt heelt kan blive indestaaende der. Vurderingsforretningerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, og Eiendommen blive anviste Enhver, som derom melde sig hos mig. Nibe, den 22de Mai 1821. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-14
Torsdagen den 21de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction i Rostrup Kroe 105 Tdr. 7 Skpr. 3 1/2 Fkr. Rug, 119 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fkr. Byg og 165 Tdr. 6 Skp. 3 Fkr. Havre af det Tiendekorn, som Beboerne i Vive, One og Valsgaard Sogne ere pligtige for Aars 1820 at yde til Hr. Proprietair Foss til Duegaard, efter det Conditioner, som paa Auctionsstedet vil blive bekiendtgjorte. Hellum Hindsted Herredscomptoir den 9de Juni 1821. Haasum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Udlandet. Grækerne. gaae med raske Skridt fremad paa deres hæderlige Friheds bane. Larissa, Hovedstaden i Thessalien og En af Grækenlands bedste Byer, er i deres Hænder. En græst Bisp, ved Navn Chrysanthe, har, i Spidsen for en modig Hærskare, angrebet og stormet Staden. Alle de Mahomedanere, som fandtes deri, bleve nedsablede uden Naade. Tyrkernes Stilling bliver betænkeligere Dag for Dag. Paa alle Kanter af deres europæiske Besiddelser, trues de af den dem meget uvelkomne græske Friheds Morgenrøde. 500 Tyrker, der vilde vove et Angreb paa Patrasso, ere blevne nedhuggede til sidste Mand. J Epirus ligger Tyranniet i sidste Aandedræt. Man venter hver Dag Efterretning om, at den forenede helleniske Hær styrke er rykket ind i Thessalien. Den nye Thrasybulus (Alexander Ypsilanti) staaer i Wallachiet ved Tergowist og venter paa Budskab fra Epirus og Servien, for at bryde, lop. Hans Hær tæller 30000 Mand Fodfolk og 8000 Mand Rytterie, foruden de 12000 Mand, Theodor anfører. Blandt Tropperne hersker den priseligste Samdræglighed og meest brændende Enthusiasmus. Daglig gaae væbnede Græker fra de syv joniske Øer til Peloponnes, uden at Engellænderne hindre dem deri. Allerede ere over 4000 Mand, veludrustede, herfra komne til den forbund me Hær. Ogsaa i Livadia og Salona var Oprørsløsenet, givet. Aly Pascha har, i Forening med Grækerne, over pundet Tyrkehæren i et Hovedslag. Fem Paschaer ere faldne, de Øvrige have reddet sig ved en skiændig Flugt. Herpaa bleve Parga og Arta besatte af Seierherrerne og Prevesa indsluttet tillands og tilvands. Sultanen, der har underrettet og Grækernes Bevægelser og Aly Paschals daglig voxende Magt, har sendt Denne et Benaadelsesbrev og Aly har derpaa med sin Fortrolige, Waja, en Græker, overlagt, hvad han skulde giøre. Waja ahner Forræderie mod de øvrige Græker, der fægte for ham og den almene Sag, underretter de græske Høvdinge herom og derpaa have disse, i Forening med Waja, stranguseret den drabelige Pascha. - Grækerne komme i store Skarer til Galag. To Skibe have hidbragt 40 Kanoner, 20000 Geværer, ligesaamange Sabler, og andet Krigsforraad. - Man bemærker nu, at Grækerne ville faae et betydeligt Forspring for Tyrkerne, formedelst Disses store Faste, der begynder den 31te Mai og varer til den 29de Junii. J den Tid maa de Jntet spise eller drikke før So gaaer ned, ei heller tør de ligge hos deres Koner. Dagen sove de derfor gierne bort, men om Natten gaaer Gildet for sig. De holde denne Fastetid saa hellig, at de mene, Paradisets Dørre ere aabne i den, men Helvedes lukte, og at hver den, der vanhelligger den ved noget Slags Arbeid eller Nydelse, er skyldig til Døden. Russerne pleiede altid, i deres Krige med Tyrkerne, at benytte denne Tid til deres Angreb, og det følger af sig selv, at de sloge dem uden mindste Møie. Saa gid de da nu vilde giøre ligesaa Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
En Publicist, der i sit Blad havde brugt følgende Udtryk om Dronningen: "Skal en Quinde, der, som hvermand kiender og veed, er lige forfalden til Dobbel og Uteerlighed; skal en Quinde, som, naar hun blev funden paa Gaden, vilde vorde pidsket og transporteret i Tugthuset. fremstilles som Billed paa lidende Uskyld?" er dømt til 8 Maaneders Arrest og maa, naar han slipper ud, stille Caution for, at han herefter vil føre sig bedre op. Manden er alt 74 Aar gammel og har 12 Børn. Kronens Generalfiskal førte Processen mod ham i Kongens Navn. Dronningens Proces mod Præsten Blacow, der, som bekiendt, fra Prædikestolen beskyldte hende for Hoer, ventileres flittig. Herr Brougham beviste, at Hendes Majestæt ei behøvede at fralægge sig beskyldningen ved Eed som Man havde fordret, men naar Retten vilde indestaae hende for, at hun derved Jntet bortgav af sin Værdighed, var hun beredt og villig til, at møde for Retten og giøre Eden. Lord Overdommeren ansaae Sagen for yderst vigtig, og da den er saa exempelløs, holdt han det for godt, at betænke sig paa, hvad han hertil skulde svare. Nu er det afgjort, at Eden ei kan finde Sted, men at Sagen mod Præsten skal fremmes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Det er i Underhuset kommen til levende Debatter om de 43000 Pd. Sterl., der ere medgangne i Omkostninger ved Processen mod Dronningen. Herr Bennet vilde paa ingen Maade tilstaae denne Sum, men sagde: "Jeg bevilger aldrig en Skilling til disse Udgifter. Det har været en unyttig Proces, og jeg er viis paa, at hele Landet agter den for En af de sletteste, uforsigtigste, skiændigste, grusomste, ondskabsfaldeste og æreløseste Handlinger, der nogensinde have vanæret Storbrittanien. Hvorledes Man endnu tør vove, at fordre en Sum af 43000 Pd. St. til at dække Udgifterne ved denne forargelige Fremfærd, forekommer mig ligesaa ubegribeligt som nederdrægtigt. Jeg holder det for en Skiændsel, at Folket skal tvinges til at betale, hvad det afskyer. Jeg stemmer for, at Man skal lægge Beslag paa Ministrenes faste Eiendomme, for at betale Omkostningerne ved en Sag, de mod Folkets Villie have indledt." Herpaa svarte Skatkammerkantsleren saa sagte, at Jngen kunde høre et Ord af hvad han sagde. Herr Hume tog derfor Ordet, understøttede Herr Bennets Mening i kraftigste Maade og sagde blandt Andet: "Den hele Fremfærd mod Dronningen er en Plet, den brittiske Lovgivning aldrig vil vaske af sig. Jeg ønsker at vide, om den afdøde Konge har gjort noget Testament: er dette ikke skeet, da tilhører hans Privatformue Landet og af disse Penge kunde Man allenfals anvende en Sum til at dække Omkostningerne ved den ækle Proces." Efter flere Debatter om denne Gienstand kom det til Stemning og Sagen gik igiennem til Ministrenes Fordeel med 106 Stemmer mod 79.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Jfølge Efterretninger fra St. Helena skal Napoleon, have bedt om en Samtale med Gouverneuren Sir Hudson, Lowe, hvilket ei har været Tilfældet længe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Sverrig og Norge. J sit før anmeldte mærkværdige Reskript til Storthinget, siger Hs. Majestæt tilsidst: "En Grundlov behersker Norge. Denne Lov har intet Angreb lidt fra Regieringens Side, og skiøndt Storthingets Beslutninger med Hensyn paa Adelen syntes Kongen at være en Overtrædelse af de ved Constitutionen. foreskrevne Regler, saa har han dog i sine bemærkninger udtrykt sig meere som en ældre Broder, end som Monarken, der i sin Haand holder hver Mands Ret. Da Hs. Majestæt, til Fordeel for Norges Nationalitæt, renoncerede paa alle de Rettigheder, Kieler=Traktaten havde hiemlet ham, ledtes han af den Tanke, at Norge hellere ønskede dette, end at staae under den absolute, ved Kieler Traktaten stipulerede Kongemyndighed. Vil altsaa Storthinget holde over Norges Constitution, da fordrer Kongen, det skal sætte ham istand til, tro og ærligt at opfylde de mellem Danmark og Norge bestaaende Conventioner. Hs. Majestæt fordrer af Storthinget en promte Besked. Den norske Nations Værdighed kan ikke længere blive kompromitteret for hele Europas Øine, og det er Kongens Pligt, at forage en Mistro til det norske Folks Ærlighed, der, hvis den vedvarede, ville forstyrre alt Samfund mellem det og den øvrige Deel af Continentet. Kiærlighed til Frihed er en Følelse, der snart bortdunster, naar den ikke understøttes af Kiærlighed til Retfærdighed Viisdom og Religion.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
- Dette kongelige Reskript blev den 22de f. M. af Statsraad Motzfeldt forelæst i det norske Storthing. Den 24de dernæst besluttede Man, at tage samme i Overveielse. Da det ei kan feile, at jo dette Forhold mellem Kongen og det norske Folk maa vorde udlagt paa forskiellig Viis, meddeles herved de nærmere, af gode Kilder øste Efterretninger desangaaende: Da Kongen ved Kielertraktaten havde faaet den samme souveraine Magt over Norge, den danske Konge hidtil havde været i Besiddelse af, bevilgede han det strax en konstitutionel Forfatning, skiøndt han vel indsaae dennes Ufuldkommenheder; men han meente paa den ene Side, at denne Grundlov havde de fleste Borgeres bifald, og paa den Anden, at Tiden efterhaands vilde afhielpe dens Mangler, uden at det gjordes fornødent at skride til Voldsomheder. - Hans Majestæt har viist megen Taalmodighed med det for nærværende Tid i Christiania samlede Storthing. De to vigtigste Spørgsmaal, det havde at forhandle, angik Adelen og den norske Gield til Danmark. Kongen appellerede til Storthingets Retfærd og Fornuft. J Sagen angaaende Adelen blev den kongelige Villie ikke fulgt. - Det vil Hans Majestæt endnu finde sig i, men aldrig til lader han, at høitideligen afsluttede Traktaters Hellighed krænkes. Derfor vil han med Magt undertrykke alle did sigtende Forsøg. Dog vil han prøve ethvert konstitutionelt Middel, før han betiener sig af sin kongelige Myndighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-06-16
Kiøbenhavn. Det maa glæde enhver Dansk at erfare, at Hs. HøihelPrinds Christians Gemalinde, Prindsesse Amalig, befinder sig fuldkommen vel. Den Hendes Høihed af vor Landsmand, Dr. Ridder Schønberg foreskrevne Kuur bifaldtes ganske af de italienske Lægers Nestor, Professor Cotugno, den eneste Læge, som Hendes Høihed, foruden vor Landsmand, et Par Gange saae). For at bevidne Dr. Schønberg sin fuldkomne Tilfredshed, behagede det Hendes Høihed med de naadigste Yttringer ved Afskeden af overrække Samme en meget pragtfuld, høist ziirligt udanbeidet, og med herligt Miniaturmalerie besat Gulddaase Ved Kongelig Resolution af 30te f. M. er allernaadig tilladt, at de Geistlige, som fra dette Aars Begyndelse staae tilbage med Afgivter til Seminariefonde, maae indtil videre blive ukrævede for disse.