JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Fattigvæsenet angaaende. Fredagen den 10de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa det Kongelige Opfostringshuus i store Kongensgade No. 269, bortsolgt paa 3 Maaneders rentefri Credit, et Partie af omtrent 4000 Par deels gode og nye, hvide, sortfarvede og melerede, deels stoppede graae, hvide vadskede og sortfarvede Uldstrømper, 1 Balle eller omtrent 10 Lpd. 2 Pd. Klædelister, tilligemed en betydelig Mængde forskjellige Slags Kork Medicin Propper, nogle Stykker Floneller, Sengetæpper, Hestedækkener, Bordtæpper, Klæde, (hvoraf noget tienligt til Vognklæde), m.v., imod Betaling til Fuldmægtig Stub, boende paa Auctionsstedet, hvor Varerne dagligen ere til Eftersyn. Fortegnelserne erholdes sammesteds og tillige hos Portneren i Vartou.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Løverdagen den 11te April førstk., om Eftermiddagen Kl. 2 – 4, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, 4de og sidste Gang, uden flere Auctioners Afholdelse, til absolut Salg opraabt: Eiendommen Nr. 38 paa Vesterbroe med tilliggende Grund og Hauge, assureret for 10,240 Rbd. Sølv. Conditionerne, med flere Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen, som holdes paa ovennævnte Sted, til Eftersyn paa mit Comptoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal, og bemærkes det, at af offentlige Midler kan blive indestaaende 4,300 Rbd. Sølv. Kiøbenhavn, den 30te Marts 1835. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Vandagen den 13de April førstk., om Eftermiddagen Kl. 3 – 5, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, 4de og sidste Gang, uden flere Auctioners Afholdelse, til absolut Salg opraabt: Eiendommen Nr. 117 i Holmensgade, assureret for 2000 Rbd. Sølv. Conditionerne, med flere Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen, som holdes paa ovennævnte Sted, til Eftersyn paa mit Comptoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal, hvorhos bemærkes, at af offentlige Midler kan blive indestaaende 500 Rbd. Sølv og 240 Rbd. Sedler, at den aarlige Lei tildeels efter Leiecontracter anslaaes til circa 350 Rbd. Sølv, samt at de aarlige Skatter, Bankrenter og Brandpræmie &c. ei overstige 42 Rbd. Sølv. Ved 3die Auction er ikkun budet 1100 Rbd. Sølv. Kiøbenhavn, den 31te Marts 1835. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Stævning. Fregorius Nicolai de Klaumann, Kongelig Majestæts Kammerjunker, Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Herredsskriver i Bjerge Aasum Herreder. Giør vitterligt: at for mig haver Birkedommer Procurator C. E. Møller af Odense andraget, hvorledes han, som Fuldmægtig for Proprietair Cæsar Georg Lorenzen af Bubelgaard under Odense Amt i Fyen, skal finde sig beføiet til at erhverve Mortificationsdom paa en afFeldtberedermester Niels Wardtlow i Odense til Kancellieraad Branddirecteur Theil i Svendborg, under 11te Decbr. 1820 udstædt og 14de Juli 1817 ved Odense Kiøbstads Byeting tinglæst Obligation paa 1200 Rbd. N. V. med første Prioritet i den bemeldte Waidtlow da tilhørende Gaard No. 205 uden for Odense Møllebroport, hvilken Obligation, nu stor til Rest 800 Rbd. Sedler, senere er transporteret til fornævnte Proprietair Cæsar Georg Lorenzen, men tilligemed den derpaa til ham meddeelte Transport, frakommet ham. Tei indstævnes, som Følge heraf og i Medfør af dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te Decbr. 1834, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have forbemeldte Obligation med den derpaa meddeelte Transport i Hænde, at møde inden Odense Byetingsret, som holdes paa Odense Raadstue, den første Mandag i Juni Maaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for med Obligationen og Transporten at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre, da, saafremt Ingen dermed skulde melde sig, Citanten vil forvente og paastaae, at meerbemeldte Obligation og Transport ved Rettens Dom mortificeres til Udslettelse af Pantebogen, efter nærmere inden Retten nedlæggende Paastand. Forelæggelse eller Landag kan ikke ventes, ifølge Forordn. 3die Juni 1790. Til Stadfæstelse under min Haand og Embeds Segl. G. Klaumann. Odense Byefogedkontoir, den 10de Marts 1835. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Aar 1835. No. 80. Hans den 3die April. Fredagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter det. ske politiske og Avertissements-Tidende. Violin Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
(Over Hamborg den 30te Marts. – J Overhusets Mede den 24de fremlagde Lord Aberdeen en Petition fra Montreal i Canada, undertegnet af 11,000 Jndvaanere, hvori disse, idet de anerkjende Coloniens Forbindelse med Moderlandet og de, denne første meddeelte Privilegier som store Velgierninger, erklære sig mod nogle af de nyeste Resolutioner af Coloniens Repræsentant=Huus, der nemlig havde indeholdt Besværinger over Colonial=Departementets Forhold. Lord Aberdeen troede, ikke at burde lade denne Lejlighed gaae forbi, uden biløbigt at dadle sine Forgængere i Colonial=Departementet, Lord Stanley, og især Hr. Spring-Rice; men han blev af Lord Lansdovne, som antog sig sine tidligere Collegers Sag, ved Fremlæggelsen af Kjendsgierninger, underrettet om sin Feiltagelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Jfølge Oppositionsbladenes Udsigende, hersker der i forskjellig Dele af England, men især i Portshire stor Virksomhed mellem Torverne, der holde sig beredte paa en nærforestaaende Opløsning af Parlamentet, og som, ved Indretning af Valg-Comiteeropbyde Alt, for ved de, i saa Fald indtrædende nye Valg af gaae af med Sejren.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra New-York havde man Efterretninger af 2den Marts, der i Førstningen vakte nogen Skræk paa Londons Børs; det heel nemlig, at Præsidenten havde tilbagekaldt den americanske Gesandt fra Paris; men senere erfor man, at denne Tilbagekaldelse kun skulde være eventuel, og alle Udsigter til Krig forsvandt. Præsidenten har sendt et Budskab til Congressen, hvori han tager Hensyn til de vigtige, Forholdet til Frankerig angaaende Documenter, og tilføjer, at han har befalet Hr. Livingstone at forlade Paris, hvis det tilomtalte Fordrag ikke antages af Kamret; men nu vilde han aldeles overlade til Kongressen, at handle saaledes, som den maatte finde det passende for Nationens Værdighed og Ære.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Paris, den 24de Marts. - J Deputerede Kamrets Møde i Dag fremlagde Hr. Thiers Regjeringens Forslag, med Hensyn til Bevillingen af en yderligere hemmelig Credit for det løbende Aar. Til alle Tider sagde han – have Regjeringerne havt Pengebidrag nødige til Bestridelsen af hemmelige Udgivter. Skjøndt nu Minister-Conseillet med Glæde anerkjender, at Statens Forhold i de senere Tider væsentligt have forbedret sig, saa mener det dog, at netop disse Forhold bydende kræve Bevillingen af hemmelige Fonds. Regjeringen maa uafbrudt være virksom. Factionernes lidenskabelige Aand synes rigtignok ved en overfladisk Beskuelse at være forsvundet; men om den ogsaa ikke længer gjør sig Luft ved Ementer, saa existerer den dog derfor ikke mindre. Vi have ingenlunde i Sinde, ved et alt for mørkt Billede af Landets Tilstand at forurolige Kamret, men vi bør dog ikke fordølge det, at der paa den ene Side endnu gives Tilhængere af det afsatte Dynastii, og paa den anden Side Partisaner af et Demokrati, med hvis Anskuelser Frankerigs Lykke aldrig vilde kunne bringes i Samklang. Hvis derfor Partierne endnu existere, saa vil man ikke finde det upassende, at vi, ligesom forhen, foreslaae Bevillingen af hemmelige Fonds, der især skulle anvendes til at iagttage dem. Have Factionerne endog ophørt at gaae angrebsviis til Værks, saa ere de dog derfor ikke mindre virksomme. Navnlig søge de at skaffe sig Tilhængere i Armeen. De politiske Foreninger ere rigtignok, ifølge Loven fra forrige Aar, opløste; men dog er Regjeringens bestandige Aarvaagenhed nødvendig, hvis ikke nye Foreninger skulle opstaae, eller de gamle komme sammen paany. - Paa disse og lignende Grunde byggede Taleren sit Forslag, endnu at bevillige Regjeringen 1,200,000 Fr. til hemmelige Udgivter for det løbende Aar. Beretningen og Debatterne over denne Gjenstand ville formodentlig endnu lade vente nogen Tid paa sig. OppositionsBladene see i de herover opstaaede Debatter den beqvemmeste og bedste Lejlighed for Kamret, aabent at udtale sig for eller mod Ministrene, idet man nemlig ej skulde turde betroe et Ministerium, hvilket man i Almindelighed ej kunde skjænke Tillid, Penge til hemmelige Udgivter, men derimod ej med Føje kunne afslaae et Cabinet, som man vilde understøtte, dette Penge-Bidrag, som det erklærer at have nødigt til sit Systems Opretholdelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra den spanske Grændse melder "Journal de Paris, at Mina er den 20de afgaaet fra Elisondo og har ført de, Jnsurgenterne fratagne Kanoner, samt alle Fangerne med sig. Han har ladet General Barena blive tilbage i Bastan-Dalen med otte Batailloner. San Estevan, Urbach, Roncevaur og Burgette skulle have Besætninger og befæstes. J Bastan-Dalen har Mina desuden bevæbnet en Mængde Frivillige. Jernstøberiet af DonelMaria, Krudtmøllen i Estevan og flere Huse i Aviz ere paa hans Befaling lagt i Aske. Quotienne" blev – som allerede meldt – dømt for nogle Dage siden i Hr. Diendes, den ansvarhavende Redacteurs Person, for Angreb paa Kongens Rettigheder, til sex Maaneders Fængsel og 5000 Franker Pengestraf, i Gaar er samme nu tildømt en, i begge Henseender dobbelt saa stor Straf, for en Artikkel, som personlig fornærmede Kongen, ved en Satire paa hans foregivne personlige Jnteresse i de americanske Fordringer.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Spanien. Over Frankerig, den 24de Marts. J Catalonien er der endnu stedse talrige Bander; en vis Grau strøg omkring i Nærheden af Vich til Befolkningens store Skræk. Den 8de lod han i et Landsted opslaae en Proclamation til Gunst for Don Carlos, og truede Eieren med Døden, hvis den blev afrevet. Paa den Sidstes bemærkning, at han kunde vente en lige Straf af Regjeringen, hvis den vedblev at være opslaaet, svarede Gran, han gjorde klogere i at adlyde ham, thi han vilde uden Videre lade ham skydes, medens Regjeringen dog maatte iagttage legale Former!
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Tydskland. Vien, den 19de Marts. – Breve fra Belgrad forsikkre, at man ved overordentlig Leilighed havde faaet den Efterretning fra Constantinopel, af 4de Marts, at den ægyptiske Fregat virkelig var ankommet til denne Hovedstad med de 16,000,000 Piastre ombord, som Mehemed Ali sender til Afbetaling paa sin Tribut. – Jfølge Skrivelser fra Pressburg, er Udkastet til Adressen, hvori den ungarske Nation paa en særdeles loyal Maade udtaler for H. M. Kejseren og Kongen sin Kummer over Hans durchlauchtigste Faders Hedengang, og sin Lykønskning til Hans egen Tronbestigelse, i et Møde blevet antaget med Stemme Eenhed. En talrig Deputation fra Landdagen vil i dette Øjemeed komme her til Vien, næste Søndag i 50 Vogne holde sit Jndtog i den Kejserlige Borg og nedlægge Adressen ved Tronens Fod.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra Hildesheim meldes af 15de d. M.: "En, til vor Allerhøieste Landsherskab nylig rettet Forestilling, hvori omtrent 600 Jndvaanere af Hildesheim udtale den Bøn: ved Oprettelsen af en homsopathisk Lærestol og et homoopathiske Hospital ved Gottingens Universitet at bære Omsorg for den theoretiske og practiske Underviisning i Homsopathien, gjør for Øjeblikket stor Opsigt. Om denne, af flere Grunde understøttede Ansøgning vil finde Bifald, lade vi staae ved sit Værd, skjøndt nogle, i vor Omegn stedfundne Kure tale for, at tage Hensyn til samme. Bajerske Blade forsikkre, at Grunden til Klostrenes Gjenoprettelse i Bajern ligger deri, at i Concordatet med Paven er Gjenoprettelsen af nogle, Klostre gjort til udtrykkelig Betingelse. Offentlige Blade paastaae, at der siden 1826 er fornyet 55 Klostre her. Assise=Retten i Mainz har faaet et Tilfælde at afsige Domi, der vil vække megen Opsigt: En skrækkelig, som Øvrigheden, i en kort Udsigt meget rigtigt bemærker, i de tydske Retsforhandlingers Annaler exempelløs Anklage hviler paa tvende Fruentimmere, der have givet Anledning til denne Sag. Margaretha Jæger, født Toll, fra Abenheim, sidst i Tjeneste hos sin Medskyldige, skal med Gift have dræbt otte Personer, der, med Undtagelse af een eneste, vare hendes Slægtninge, og Si billa Cath. Renter skal af hende være forledet til, at forgifte sin Mand, og have fuldbragt denne Forbrydelse med hendes Hjelp.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Brunsvig, den 21de Marts. – J Anledning af Hs. Majestæt Keiser Frants 1stes Død blev, efter Foranstaltning af den herværende K. K. Østerrigste Gesandt, Friherre Hruby Geleny, i Dag Formiddag Kl. 10 holdt i den catholske Kirke en høitidelig Sørge-Gudstjeneste. Hs. Durchlauchtighed Hertugen, de høieste Hof- og Stats-Embedsmænd, Garnisonens hele Officeer-Corps, Stadens Magistrat, Geistligheden bivaanede i Sørgedragt denne alvorlige Ceremoni.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Rusland. St. Petersborg, den 18de Marts. En Kosak ved det sorte Hav, navnlig Potapenko, saae en Dag, det var blevet stærkt Tøvejr, efter sit Ræt, som han havde udstændt en Fjerding ve fra Kysten i Aabningen paa Jsen. Pludselig mærkede han, at det Jisstykke, hvorpaa han stod, var løsrevet og gleed hurtigt hen paa Vandet. Da han ikke saae noget Redningsmiddel, saa overgav han sig til sin Skjebne og ventede sex eviglange Dage paa Døden. Han havde vel et Stykke Brød hos sig, men han havde aldeles ingen Appetit og stillede kun undertiden sin Tørst med Regnvandet, som samlede sig i Jisstykkets Huller. Han var varm klædt, det var Tøvejr og saaledes leed han næsten ikke af Kulden. Han sov lidet og det siddende paa Jsen. Den syvende Dag saae han en steil Kyst for sig, hvorhen Strømmen drev ham; men - i dette Øjeblik tiltog hans Udmattelse, han sank i Afmagt og først den niende Dag var han i Stand til at stige i Land. Han befandt sig paa Forbjerget Casan Dit, mellem Kersch og Arabat. Man bragde ham til Theodosia, hvor han snart kom sig, og derpaa til Kertsch. Han var i otte Dage svømmet ni og tredive Miil omkring paa sit Jisstykke.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Holland. Brüssel, den 25de Marts. – Jfølge-Jndependant skal der i den gode Forstaaelse mellem det Hollandske og Londoner-Hoff være indtraadt en mærkelig Kulde. Kong Wilhelm er meget misfornøjet med nogle Forslag, Hertugen af Wellington sig have gjort ham, og det engelske Ministerium har derved funde sig foranlediget til, at udsætte en Gesandts Afsendelse til HaaHaager-Cabinettet har fra sin Side erklæret, at det ikke vil indvillige i, at begynde Underhandlingerne igjen om det belgiske Spørgsmaal, førend Londoner-Hoffet har accrediteret en diple matisk Agent i Holland. – Skibet Sophie Dorothea, de var afsendt paa en Expedition til Sincapore, er kommet tilbagtil Antwerpen. Ladningens Salg skal have indbragt Entrepreneurerne en saa stor Gevinst, at et andet Skib sandsynligviis snart vil afgaae til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Jndenlandske Efterretninger. Nyborg, den 29de Marts. – J Gaar Middags havde man her det skjønne Skue, at see den af Kjøbmand Kruuse i Vinte ved Skibsbygmester R. Bonnesen byggede nye Skonnert, som fik Navnet "Ceres, løbe af Stabelen. Ligesom dens Eier er den virksomme Mand i sit alt meer og meer udvidede Fag, saaledes maa det indrømmes, at Skibets Bygning ogsaa gjør Skibe bygmesteren Ære. Mængden af de Forsamlede forlod der Skuet med Ønske om, at dette og lignende Foretagender maae bære opmuntrende Frugter til Vedkommendes og det almene Veie, Fremme.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Odense, den 31te Marts. – Efter en nordvestlig Storm i Fredags fulgte om Natten temmelig stærkt Sneevejr. Solens Varme smeltede imidlertid snart Sneen, hvorefter Vaarens Grønt end skjønnere fremspirer. Marts Maaned gav os adskillige saare skjønne Dage. Den kolde Luft føles i de sidste Dage atter temmelig stærkt, hvor Solens Straaler ikke kunne virke. – Post dampskibet "Mercurius har i Søndags atter indtaget sin Station i Beltet og overfører nu de forskjellige Poster. Den Forhøielse af tre Mark, som har fundet Sted i Fragten for Reisende med Personposten, er kun lagt paa Overfarten over det store Belte. Forøvrigt er Farten uforandret. – J Søndags Nat imellem Kl. 11 og i faaes Jldebrand paa den sydlige Kant af Landet. Som man siden har erfaret, var det i Landsbyen Hay bye, en Miils Vei herfra, hvor tre Huse bleve lagt i Aske. En Mand og en Kone skulle være temmelig forbrændte.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra Stifts=Physicatet i Fyen er under 28de Marts bekjendtgjort, at de naturlige Børnekopper ere udbrudte i Huset No. 513, Litr. C. i Vindegaden i Odense.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Kjøbenhavn, den 3die April. Under 23de Marts har Hs. Majestæt Kongen udnævnt Ridder af Danebrogen og Danebrogsmand, Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, Conferentsraad Nicolay Abraham Holten, til Commandeur af Danebrogen; samt Medlen af bemeldte Direction, Etatsraad Wilhelm Ferdinand Johnsen, til Ridder af Danebrogordenens 4de Klasse.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
J Gaar, den 2den April, lod den K. K. Forretningsfører, Kammerherre Baron v. Langenau, i det Østerrigske Gesandtskabs Capel holde en høitidelig Sjælemesse for den forevigede Kejser Frants. Deres Kongelige Høyheder Prinds Christian og Prinds Ferdinand, Deres Durchlauchtigheder, Prindserne af Hessen, det herværende overordentlige Gesandtskab fra Keiser Ferdinand . Greverne Esterhazy og Zichy, de Herrer Statsministre, der diplomatiske Corps og de fornemste Hof- og Stats-Embedsmænd, bivaanede denne Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Maskeraden, Comoedie i tre Acter af Holberg; imellem første og anden Act det til Stykket hørende Jntermedium, i hvilket en Maskerade fremstilles; og Hovmesteren i Knibe, Vaudeville i een Act af Melesville, oversat og localiseret af Hr. Skuespiller, Overskou. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2. Det averterede Syngestykke: Ungdom og Galskab, kan, formedelst Hr. Schwarzens Upasselighed ikke gives.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
J Morgen opføres: Rekruten, Vaudeville i een Act af Merle, Simonin og Ferdinand, oversat og localiseret af Hr. Skuespiller Overskou; og Kong Salomon og Jørgen Hattemager, original Vaudeville i een Act af Hr. Professor J. L. Heiberg. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 3/4 Kjøbenhavn, den 3die April.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Af de med Dagsposten i Morges Kl. 7 1/2 ankomne Aviser meddele vi følgende Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Den preussiske Statstidende af 30te Marts indeholder Følgende: Den 28de om Aftenen Kl. 10 1/2 er den virkelige Geheime-Stats- og Cabinets-Minister, Grev von Bernstorff, her afgaaet ved Døden, som følge af et Slagslod, der havde truffet ham den 18de d. M. Kongen har i ham atter tabt en af sine troeste og dygtigste Tjenere i Statens høieste Stillinger, og Historien vil vide at værdige hans daadrige Virksomhed. Hans virkelig ædle og elskværdige Personlighed er uforglemmelig for alle dem, som nogensinde havde den Lykke at træde i nærmere eller fjernere Berørelse med ham. Vi forbeholde os at levere en Recrolog af denne i enhver Henseende udmærkede Statsmand. Man vil vide, at Hr. Thiers og Hr. Duchatel havde i Ministerraadet udtalt sig for den Mening, at tilstaae de for Pairskammeret Anklagede fuldkommen Frihed til at vælge deres Forsvarere; men at de Herrer de Broglie og Guizot havde vidst at sætte den modsatte Anskuelse igjennem. Jfølge Efterretninger fra Mexico af 4de Februar, havde Sta. Ana trukket sig tilbage paa sit Landgods i Nærheden af Vera-Cruz og, med Forbigaaelse af Vice-Præsidenten, Gomes Farias, ladet Herr Barragon udnævnes til Præsident i sin Fraværelse. Sta. Anas pludselige Afreise ansees af Mange som et Forbud paa nye Omvæltninger; foreløbig yttrede Bladene sig i heftige Udtryk mod de i Mexico værende Fremmede. Man anseer et nyt mexicanske Laan for uundgaaeligt.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Meddelelser fra Bolivia rose Præsidenten, Santa Cruz's gode Forvaltning. Man anseer det for vist, at han vilde blive valgt paany, og maaskee for Livstid. Man talde om Oprettelsen af en Dampskibsfart paa Amazonfloden til Bo livias Grændser, og der er allerede udsat en Præmie af 20de, Dollars for det første Dampskib, der befarer denne Flod. Arequipa og Cuzco, Perus rigeste Provindser, havde vægret sig ved at anerkjende Limas Regjering og viiste derimod Tilbøielighed til, at slutte sig til Bolivia; derved vilde ogsaa dette LandsHovedtrang blive afhjulpet, det kom i Besiddelse af Havne ved det stille Hav. - Ogsaa Chili synes meer og meer at fremblomstre under Præsidentskabet af General Prieto, som i Januar 1829 blev sat i Spidsen for Regjeringen af det aristoratiske Parti. Hovederne for det modsatte Parti. Generalerne Freyre, O'Higgins og Pinto, leve i Landflygtighed, og man haaber derfor, at det nye Præsident Valg, der i Aar skal finde Sted, efter de lovmæssige som Aars Forløb, vil gaae af uden Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
De sidste Beretninger fra Para give nøiere Kundskab om det, der for kort siden stedfundne Blodbad. Den 9de Januar brøde 600 Jndianere, understøttede af Regjerings-Tropperne, indi Staden, stormede Regjeringens Pallads, myrdede Præsidenten, Plads-Commandanten og Capitainen paa et brasilianske Krigskib, de tre anseeteste Mænd, og gjorde derpaa en fra Fængslet hentet Person til Præsident af Para. Tumulten varede i 24 Timer, og i denne Tid bleve 80 Portugisere myrdede. Grunden til denne Opstand kjender man ikke.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Den 18de Marts er D. Antonio da Taboada, en Fortrolig af Zumalacarregii og Forfatter til det Carlistiske Flyveskrivt: Et Grito de Espanna- fængslet bragt til Bayonne. Breve fra Civita vedchia melde, at Marschal Marmont, var fra Malta ankommet der paa en ægyptisk Fregat. Efter at have holdt Qvarantaine i elleve Dage, vilde han begive sig til Rom.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
J St. Quentin har et Huus gjort Opbud med 1,500,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Som man erfarer vil Prinds Henrik af Nederlandene med det Første gjøre en Reise til Vestindien paa den K. Fregat Maas, under Capitain Ariens Commando, J Rouen var der den 26de Jldløs, ved Efterretningernes Afgang var allerede sex Huse lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Times, melder i en Skrivelse fra Madrid af 18de Marts, at det var der almindeligt udbredt, at Hertugen af Wellington havde ladet Prætendenten vide, at det brittiske Mini, sterium paa ingen Maade vilde understøtte hans formeentlige Ret, tigheder til den Spanske Krone.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra Berlin meldes, at Hs. M. Kongen af Preussen har forlehnet Hertugen af Cumberland med en Cavalleri-Generals Rang.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Dampskibet Hambourg, bringer Pariser-Efterretninger fra 27de Marts, men de indeholde intet Mærkeligt. Rygter vare i Omløb igjen om en afgjort Splid mellem Hr. Thiers og hans Colleger. Det heed, at Fyrst Talleyrand vilde komme til Paris, for at yde Hr. Thiers Bistand mod de Doctrinaire. Deputerede Kamret var endnu bestandig beskjæftiget med Loven og de ringere Regjerings-Embedsmænds Ansvar.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra Lyon og St. Etienne havde man faaet Efterretning om, at Complot Processens Anklagede nu virkelig vare afgaaede til Paris. Telegraphen meldte, at deres Reise fortsættes uden nogen Hindring.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Fra det nordlige Spanien var indberettet, at Espartero var rykket ind i Bilbao, efterat han først havde adspredt de i Omegnen stationerede Bander.
Berlingske Tidende, 1835-04-03
Den schlesiske Avis melder. J Grevskabet Glaz ved Carlsberg har man den 28de f. M., om Aftenen Kl. 10 1/2, sporet et Jordskjælv, der varede sex til syv Secunder. Vinduerne klirrede og Husene vaklede, og, skjøndt man ikke mærkede noget egentligt Stød, hørtes dog, med aldeles skyfri Himmel og rolig Luft, en stærk Brusen deels over og deels under Jorden, i Retningen fra Ost-Nordost til Vest-Sydvest J Følge Breve fra Holland af 24de Marts havde der i Amsterdam fundet Uroligheder Sted, hvis Beskaffenhed og Usædvanlighed let kunde ængste Regjeringen. De bestode i Folkets Tvistigheder med Huusskattens Oppebørsels-Betjente disse sidste bleve tilsidst forjagede. Det skal være den første Gang, siden den belgiske Revolution, at man i Holland offentlig har vægret sig ved at erlægge Afgivter.