Københavns Adresseavis, 1772-11-04
Om Sverrigs Manufacturer og høye Vexel Cours. Siden 1734 har man begyndt at tale meget ivrig om Manufactur=Indretninger, og at den store Undervægt i den Svenske Handel med andre Nationer allene reyser sig af de mange fremmede Vare, som indføres i Riget. Til at bevise dette, blev Aar 1738 forfærdiget en Handels Billance, hvori Forfatteren vilde gotgiøre, at de Svenske Producter ikke vare nok til at betale Halvdelen af de fremmede Vare, som blev indført. Det blev da fatteligt for mange, at en saadan Handling var meget skadelig, og at denne Mangel kunde erstattes ved Manufacturers Oprettelse. Aar 1742 har man allerede ladet udstrøe i trykte Skrifter, at Riget ved Fabrikerne til den Tid havde vundet mange Tønder Guld. Men de, som har sat deres Capitaler i Fabrikerne, have enten mistet deres Penge, eller dog med store Tabdraget sig ud derfra. Man har vel vildet slutte, at efterat saa mange Fabriker ere anlagde, skulde Forde en i Handelen tage til; men dette har gandske slaget feyl. Nu er Følgerne heraf nok bekiendte, og man vil skyde alt dette paa Under billancen i Handelen, og Snighandelen, som mange bifalder, som ikke forstaaer meere deraf, end hvad de hører af spitsfindige Projectmagere. Den bemeldte Handels Bilance er paa denne Grund blevet indrettet, nemlig: Forfatteren har af den store Told Journal uddraget alle indkommende Vare efter den Værdie, de ere anslagne for i Told Taxten, ligeledes de i samme Aar af Riget udskibede Svenske Producter. Ti Beviis paa Urigtigheden i saadan billance=Forme ring, vil vi antage den for Aaret 1735, thi da kunde de fleeste fremmede Vare indføres. Dersom der den Gang havde været en Under billance i vor Handel, maatte vi vist have mærket den paa en meget høy Vexel Cours. Efter 1735 Aars Told Journal her i Stokholm, beløber alle indbragte fremmede Vare efter Told Taxten 11067578 Dal. 20 Øre K. M. De samme Tid indførte, Svenske Producter = 7273931 - 8 Mangler saa 3793647 Dal. 12 Øre K. M. Saa maatte Stokholm i 3 Aar have mistet et heelt Aars Roulance. Paa en saadan Maade at formere en Handels Billance er gandske urigtig, og kan sees af følgende Omstændigheder. Til fremmede Vares Jndkiøb sendes formodentlig ikke flere Penge af Riget, end Varenes Jndkiøb paa Skibet koster, og ikke efter den Værdie, de staae for i Told Taxten, f. Ex 1 Pund Caffe Bønner er ansat for 6 Daler Kobber=Mynt, som dog ikkun koster 1 Daler 16 Øre Kobber Myndt. Med andre Vare forholder sig ligeledes, saa der neppe er eet Slags, som jo er anslaget dobbelt mod Jndkiøbet. Med de udskibede Svenske Producter forholder sig ligeledes. 1 Skippund, Jern er i Told=Taxten ansat for 30 Da er Kobber=Myndt; men i Aaret 1735 har 1 Skippund Jern kostet paa Skibet. 50 Daler Kobber=Myndt, og naar alt Jern den Tid var gaaet ud for fremmed Regning, havde i det mindste denne Summa maattet inddrages for hvert Skippund. Paa det, som er udgaaet for Svensk Regning, har man med Rette maattet formode en Avance, og Jndtægtens Summa større; Med alle øvrige Svenske Producter forholder det sig paa samme Maade. For tydelig at bevise, hvorledes Handels Bilancen har været bemeldte Aar i Stokholm, ville vi ansætte de Svenske Producter for den ringeste Priis, de den Tid ere udskibede for, nemlig: 11781 1/2 Tylter enkelte Bredder, 824170 Dal. 16 Øre, a 7 Daler. 16677 Dito halve Bredder a 13. Daler 41112 Tønder Tiære a 12 Rdlr. Tønden. 7551 Tønder Beeg a 32 Daler, Tønden. 1196 Skippund 141 Lspd. Messing Traad a 50 Daler, 106 Dito 73 Dito raat forarbeydet Kobber. sita Klink: Munkter, 28 Dito 8 3 Lspd. Skatte=Kobber. 206603 Dito 1 1/2 Dito StangJern a 48 Daler. 1777 Dito 18 Dito Staal. Hertil kommer for 6430 Læster,