Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-08-20
vist er det, at flere stærke og forvovne Guerillaer under berømte Anførere gjennemstreife Egnen og Cadix med Cornes's Samtykke. J Algesiras skal Commandanten have givet efter for de franske Krigskibes Trudsler og ladet alle franske Priser fare. Om Gen. Ballesteros og hans Tropper meldes, at disse har rykkede ind i Jgen, men at han selv sværmede omkring med Villacampa, Zayas og Placencia uden at foretage Noget alvorligt, ventende paa, hvad der vilde komme udaf de Forslag, han skal have gjort Grev Bordesoult. Men følge en senere fransk Efterretning har nu Gen. Molitor den 29de f. M. svunget hans første Brigade, bestaaende af 3500 Mand, til Slag. Først blev 300 M. Ryttere, hverfaldet, og af dem undslap kun 7, derpaa tog Man fat paa Resten, der havde forskandset sig mellem utilgængelige Klipper, de bleve snart omringede af franske Bayonnetter, og saaledes blev hele Brigaden dræbt, saaret, fangen og adspredt. Dagen efter skulle 500 Mand være komne til Jaen for at overgive sig, blandt Andre ogsaa Musiken til Et af de slagne Regimenter. - J Madrid have Soldaterne grebet til Vaaben paa Efterretningen om, at en Hof Constitutionelle nærmede sig Staden. Nogle sagde, at det var 600 Mand, der havde forladt Lopez Bannos, og nu vilde underkaste sig den legitime Magt; de Liberale sagde, at de havde borttaget en fransk Post paa 20 Mand; det var da ikke saa meget venskabeligt, Om Begivenhederne ved Corunna haves endnu ingen officiel fransk udførlig Beretning, derimod En, taget udaf en Adjutants Brev, hvori fortælles, hvorledes de Franske paa deres Tog til Corunna i Betanzos bleve modtagne af Jndbyggerne med udstrakte Arme og kaldte Stadens Befriere, hvorledes de kastede Constitutionsstenen om, og udkradsede Jndskrivterne i Væggene for Heltene paa Øen Leon, med deres Nægle, da de ingen andre Redskaber havde, og gnede sig saaledes Hænderne itul! Man seer ogsaa deraf, at Spanierne havde undermineret Een af de Franskes Positioner, hvorved Disse ogsaa synes at have lidt Tab. Endelig er der ogsaa her, ifølge samme Beretning, mødt de Franske en Bataillon Oprørere, der præsenterede dem en uhyre trefarvet Fane, ved hvilken Leilighed der da ogsaa, som det sømmer sig tro Franskmænd, kun hørtes raabe: vive le Roi. - Senere Efterretninger over Engelland melde, at Franskmændene, der siden den 15de f. M. Jntet af Betydenhed have foretaget sig, have den 31te oprettet et Batterie af 10 24 Pundinger, for at beskyde den nye Stad i Corunna. Gen. Bourke havde iforveien skrevet et meget venskabeligt Brev til Qviroga, som den 30te f. M. er afgaaet med et Dampskib fra Engelland til Andalusien, for at formaae ham til at overgive Corunna til de Franske, at denne Stad efter Kongens Befrielse kunde overleveres ham. Denne Opfordring har Qviroga besvaret med en Vægring i en meget høi Tone, og tillige udstædt en Proclamation til Tropperne, hvori han roser dem for deres Mod den 15de, og opmuntrer dem til fremdeles Standhaftighed. Han siger, at han havde ifinde, at samle Tropperne i Vigo og Orense og falde Beleirerne i Ryggen; denne Plan havde han imidlertid opgivet, men overdraget dens Udførelse til duelige Officerer. - Gen. Morillo blev ved Vigo den 24de f. M. angrebet af 700 Eliter, der ogsaa indtog en Broe, som han forsvarede, men da han fik 2 Batailloner til Hielp, tog han snart Broen tilbage og for og Fjenden.