JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
der Grafiner von Carliste, nedste nem Versuch der ubersetzerinn uber. weibliche Deelikatesse 1791, 134. Begge Dele, baade Engelænderindens Grundsetninger og den Tydske Oversetterindes Forsøg ere skrevne med megen Menneskekundskab, Skarpsindighed, fiin Følelse for Dyd og Vil anstændighed, saa de fortiene at anbefales unge Fruentimmer., Winterthur, b. Steiner u. Comp. Bekenntnitze merkurdiger Manner von sich selbst. Herausgegeben. von Joh. G. Müller, nedst einigen einleitenden Briesen von Hr. Vicepræsident Herder. 1sten Band 1791, 279. S. 8. (18 Gr.) Forfatteren vil tidefteranden levere. os merkværdig Mænds Bekiendelser. om dem selv i en fuldstændig Samling. Et Foretagende, der ei allene lover megen behagelig Underholdning, men er tillige af største Vigtighed til enkelt. Menneskekundskab. Dette fortiener, ogsaa bifald, at Udgiveren udelukker. Jngen, fordi han ei er af hans Meening, saavelsom ogsa, at han anfører ei blot Lærde, men ogsaa Folk af den bisarreste Tænkemaade og Sindelav. Endog deri kan man ei andet end give ham sit bifald, at han vælger flere smukke end grimme Former. Leipzig, b. Kummer: Die gefahrliche Wette. Ein kleiner Roman in 12. Kapitler, 1790, 124 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
En Ven af nærværende Forfatter, (Hr. von Kotzebue) opgav ham 12 Ord. Skomager, Ring, Tobaksdaase a. hvoraf hans Jndbildningskraft, udrikklede en Fortælling, der virkeligen er skreven med megen Vid og Lune og i det ringeste af Recens. læst med ulige større Fornøielse end maage af hans roeste Skuespil., Weimar, Don Juan Andres Reise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
durch verschiedene Stadte Italiens in den Jahren 1785 und 1788. Aus d. Span. ubersetzt von E. A. Schmid 1sten und 2ter Band 1792. 8. Forfatteren har allerede levet 12 Aar. i Mantua og har for denne Reise fordeelagtigen udmerket sig ved adskillige i Skrivter, især ved et stort Verk om samtlige Litteraturens Oprindelse, Fremgang og nærværende Tilstand. Han forretog sig fra sit Hiem 1785 og 1788 2de lærde Reiser, den ene overFerraræ, Bologne, Florentz, Rom til Neapel, og den anden fra Mantutil Venedig og over Padaa, Vicenze og Verona tilbage igien. Omendskiøndt Hr. A. tog allevegne det See værdige i Øiesyn, skildrer de Lærde og deres Fortienester for Videnskaberne, undersøgte Sieldenhederne ved Bibliotheker og Musæer og beskriver ethvert bereist Steds Konstværker snart kortere, snart udførligere, saa ere dog alle disse Gienstande ved Florentz, Rom, Neapel og Venedig behandlede med fortrinligere Nøiagtighed. Ofte kalde Forfatterens Jagttagelser os den salige Biørnstahl tilbage i Hukommelsen. Som denne allevegne opsøgte sine Landsmænd, og i Bibliothekerne udforskede Efterretninger og Haand skrivter over sit Fædreneland, saaledes: forfeiler Hr. A. ikke at anføre de nu eller fordum i Jtalien levende berømte Spanier, at drage mange forglemte Spanske Skrivter frem af Bibliothekerne, for at giøre de nye Udgivere af Antons Bibliothek opmerke samme paa de mange i Jtalien skiulte Skatte. Leipzig, b. Dyk; Betrage zur Kennt nis vor uglich des Jnnern von England und seiner Einmohner. Aus den Briesen eines Freundes getogen v. d. Herausgeber, 1stes Stuck. 1791, 120 S., gr. 8. Dette Lands Udvortes er saa ofte beskreven, at man kan ei andet end glæde sig ved ogsaa at erfare noget om de indre og næsten ubekiendte Egne af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Forfatteren har reist over Dover til London, til Monchester, over Nonttwich Chester ac., igjennem det nordlige Wallis til Polybead og igiennem Jrland og er derved satistand til at meddeele os noget. fuldstændigt om disse Stæder og omligger de Egne. Stuttgaard; Annalen der Teutschen. Akademien. Stuck 1, 1790, 144. S., Stuck 2, 191, 132 S. 8. (16 Gr.)Et vigtigt Verk bliver dette med Tiden for dem, der ønske at kiende ret de Tydske Akademier. Copenhagen, b. Holm. De usu glandularum supra renalium in anmalibus nec non de usu adspis. Dissertatio anatomicophilosophica1790, 59 S. in 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Dette Skrivt nævne vi som en af de lærdere Materier der ei slaae ind i enhver Læsers Fag, blot fordi det er skrevet heri Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Leipzig: Sokratische Unterhaltungen. 3 Bander 8. Roses overmaade. Senne: Index librorum ab inventatypographiaad annom 1500, chronologice dispositus cumnotis historiam litterarium illustrantinus Huncdisposuit Franc. Kav. Laire, ma Pars 475 S. 2da pars 464 S. 1781. Parsi, b. de Bureaine, Catalogne des lirres de la Bibliotheque de M223 falsant suite at index librorum ab inventa typographia. Auct. Fr. Kav. Laire, 1792. Tom. 3. 112 S. Fr. 8. 112 S. Fr. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Fortsettelsen for Mai følger i næste Tillæg.) Dette er et nyttigt og kierkomment Verk for Litteraturelskere. Leipzig, b. Heinsius: Geheime Nachrichten von der Regiering Ludvigs Kund Vaus dem Franzoschen. des Hreen von Duclos, 1792, 12 Tom. 466 S. 2 Tom. 588 S. 8. Den samme i Berlin ogsaa oversat med Anmerkninger: Denne sidste har det forud for hiin, at den er ledsaget med gode kritiske Anmerkninger, som mangler hos den første Oversettelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-01
Leipzig, b. Buschels Wittwe Grundliche Geschichte der Turken und ihrer mit den Morgenlandischen Deutschen, Russischen, Kassern und andern Christlischen Machten gefuhrten Krige, Aus dem Jtalienischen des Abts Becattinin Mit berichtigenden Anmerkungen 1792. 1 B. 539 S. gr. 8. (1 Rthlr. 8 gr.)De hyppigt Feil saaael i Begivenheder som Tidsregningen, som findes hos den Jtalienske Forfatter, ere rettede i Oversettelsen og hele Verket igiennem. er Flid, Nøiagtighed, Tilforladelighed og en flydende Stil forenede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
J No. 895 af Brissots bekiendte Tidende, Le Patriote Francois af 22de Januar. d. A. læses et Brev af følgende Jndhold. Til Carl Vilette." Jeg har ikke uden Deeltagelse læst hvad Dehar skrevet og galne Hundes Bid; jeg er eenig med dem, at man ikke kan tale nok om en Sag, hvis Følger ere saa sørgelige og skrækkelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Efter given Definition paa en Skribent saavel i det større, som i det mindre, samt en vidt løftig Optegnelse paa alle Arter og Underarter af Skribentere i alle muelige Henseender, ble ver endelig Resultatet dette, at man i Almindelighed kan antage 4 Classer af Skribentere. Til første Classe henhøre Forfattere til gode, nyttige og lærde Værker, hvilke skrive af gode Hensigter, godt og forsynede med de fornødne Kundskaber; Originalskribentere; Udgivere af gode, brugbare, almeennyttige, angeneme Skrifter, moersomme Skribentere, som undervise og fornøie tillige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Den anden Classe indeholder Forfatterne til saadanne Skrifter, som man kan indbefatte under Navn af Mellemgods; altsaa til Skrifter, som ere sammenskrevne med liden Anstrængelse, der vel ikke gavne meget, men dog heller ikke Skade; der vel ikke giøre Forfatterens Hoved nogen Skam, men heller ingen Ære; kort Mellemgods. Under 3die Classe henføres Skriblere, Bogmagere af Haandværk, Folk ikke uden Hoved, men som skreve med al Skiødesløshed blot forat have skrivet, blot for at faae deres nærværende Trang tilfredsstillet; Folk, som uden ædel Hensigt skrive alt for Penge, og dog ikke skrive ganske slet, naar det betragtes æsthetisk og moralsk, og for hvilke det er Skade, at de ikke bedre anvende deres Talenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
J 4de og sidste Classe staae Smørere, Bogfabrikante uden Hoved, uden Flid, uden ædel Hensigt, som allene ere begavede med sunde Fingre, som af 999 Bøger giøre den 1000de, eller samvittighedsløs hensmøre deres egne Taabeligheder uden Respekt for Publikum, Broschure=Fabrikante af hverdags Slagset; Folkelærere uden Kald; Menneskeer, som invita Minerva fuske i det lærde Haandværk, og ansee sig selv for Skribentere af første Rang, naar de ved Sort paa Hvidt mandigen have beviist, at de ere Æseler. Man seer let heraf, til hvilken Classe det største Antal af vore Skribentere henhører, naar enhver, som kan føre en Pen, troer og sig at have Kald til at være Skribent, og da synder hen paa Publikums Godhiertighed, hvis Smag vel er fordervet, men dog først ved de mange Smørere, som forstaae smukt at opstuve deres elendige Produkter vil i Bund og Grund blive fordervet. Derfor blive lærde, almeennyttige, gode Skribentere stedse færre, ligesom Antallet. paa Skriblere og Smørere daglig tiltager. Man betænke ikkuns, hvor meget der udfordres til at være en god Skribent; hvor mange Kundskaber den maa besidde, der vil moere og undervise et saa stort Publikum, og hvor vigtig en saadan offentlig Lærers Embede er, og man vil vist agte den gode Skribent høit, men foragte Svaghovedet, som vil flyve uden Vinger. Man er dog overbeviist om, at endog det ringeste og foragteligste Haandværk maa læres; og dog kan man taale Skribentere og Bogmagere, som ikke engang forstaae de første Elementer af deres Kunst? Hvilken Jnconseqvents!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Det tydske Publikums forstemte Smag legger desværre heri Synd paa Synd. Man seer allene paa Glandsen, og det er let at glindse. Virkelig lærde Værker læses ikke; thi for at synes lærd er det ufornødent at læse lærde Værker. Alt hvad det gode Publikum forlanger, ere velsmagende Ragouts, om de endog ere 10000 Gange opvarmede. Saucen udgiør Alt. Glimrende Bagateller behage; det Solide bliver tilsidesat. Man fortælle i vore Modegeniers Kraftsprog hvad allerede Milliongange forhen er blevet fortalt, og det finder Smag; man opvarme gamle Fabler efter nærværende Møde, og der sattes ikke Lysthavende. Literariske Charlatane behøve ikkun at paatage sig den kiedsomme. lige Umage at giennemlæse, eller cavalierement at plyndre gamle forglemte Bøger (de kunne, endog være Skatkamre til sand Lærdom), og udpynte det Plyndrede efter Moden, den literariske Pøbels bifald vil sandelig ikke savnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Det er skrækkeligt, som vore Skribentere trække og med det godhiertede Publikum. De fleste skrive blot for at skrive, for at erhverve sig Brød og Penge, for at tilsuige sig derhos nogen Ære, for at forderve Læsernes Smag, fuldkommen, eller for ikke at døe af Hunger, efterdi de ikke have lært noget bedre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Da fremkomme Taabeligheder, føderydrede Narestreger, Samlinger af hundrede Gange forglemte Forglemmelses Merkværdigheder, udvalgte for lang Tid afskummede Kraftsupper, Magaziner af Jammerligheder, Archiver af Ubetydeligheder, Bidrage af almindelig bekiendte Ting til almindelig bekiendte Ting, o. s. v. Slutningen bliver denne: at Skribenterne af første Classe ere meget faa, af anden saare mange, men af tredie og fierde Classe gives det utallige. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Frankerig. Det er ikke Paris allene, som i afvigte September Maaned har været Gruesomhedernes Skueplads, men Lyon, Meur, Troyes og i Egnen og Chatillon ere ogsaa forefaldne blodige Optrin, hvorved især en Deel ubeedige Præster have mistet Livet; dog skulle disse selv have givet Anledning til de udøvede, Voldsomheder paa sidste Sted. - De marseiliske Foedererte have nu endelig forladt Paris, og ere dragne hiem for at fægte imod Sardinien, efterat have omtrent i 6 Uger laant deres Hænder til megen Blodsudgydelse i benævnte Hovedstad. De andre Foedererte vare der endnu, og ventede paa de fornødne Vaaben for at begive sig til Grændsen. - Om Krigsbegivenhederne af 14de og 16de September veed man nu, at General Dumouries ikke har tilføiet de Allieredes Fortropper det store Nederlag, som de franske Tidender have forkyndet, og at Hertugen af Brunsvigs Seier over Generalissimus Luckner ikke forholder sig efter den coblentske Beretning. Derimod er det unægteligt, at de allierede Armeer under Hertugen af Brunsvigs Anførsel have paa bemeldte Dage tilfægtet sig betydelige Fordeele over de franske Tropper under Generalerne Luckner, Dumouries og Kellermann, som alle bleve tvungne til at forlade. deres fordeelagtige Stillinger imellem Biergene omkring Chalons i Champagne, og maatte trække sig tilbage over Aivne Floden, hvorved Doumouriets Corps endog forliiste sin Krigskasse og nogle Canoner. Dette Corps kom under Striden, i en meger stor Forvirrelse, og Anføreren tilstod selv, at havde Fienden kundet formode en saadan Uorden, var Nederlaget paa hans Tropper, blever fuldkommen. Man seer ellers af disse Begivenheder, at de franske Corps ikke have næret nær saa mandstærke, som Ordet gik, og at det altsaa er ikke saa let eller saasnart gjort at stille nogle 100000 Mand imod den med samlet Magt indtrængende Fiende. Maaskee er man ikke heller uden for Paris saa ivrig at gaae til Feldts, som Jacobinerne foregive, især da Lysten til dette Arbeide synes allerede ikke lidet at kiøles i Hovedstaden. J Temple var en større Friehed forundet Kongen og den kongelige Familie, og der indrettedes adskillige Beqvemmeligheder for Høistsamme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Den 21de September ophørde Nationalforsamlingen, og den nye National=Convent, som dog ikkun bestod af 321 Deputerede, tog sin Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Tydskland. Paa den forestaaende Congres i Luxemburg skulle Lord Elgin møde som engelsk, og Hr. von Simolin som russisk Gesandt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
General Fævette og Følge ere bragte til den preussiske Fæstning Wesel, hvor de holdes i nøie Forvaring, indtil de Franske Sager ere tilendebragte. – J Kirkerne i Wien bedes offentlig for den franske Konge og kongelige Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
- Den preussiske Statsminister, Greven af Schulenburg, var virkelig afreist fra Armeen til Berlin, men Kongen havde, siden Efterretningen om Morderseenerne i Paris den 2den og 3die September, forandret sin Beslutning om at reise tilbage, og vil fremdeles blive ved Krigshæren. - De østerrigske Tropper i Briesgan under Fyrste Efterhazy er blevne forstærkede med Emigranternes Corps under Prindsen af Conde og General Bouille og true med et Jndfald i Elsas. - Om Montmed Overgivelse til Østerrigerne havdes endnu ingen vis Eftterretning. - J Wien vilde man vide, at Kongen af Polen vilde nedlegge Regieringen og henbringe sin øvrige Levetid i Jtalien. - Den iblant de franske Emigrantere bekiendte General Mirabeau, der var en ligesaa stor Fiende, som hans afdøde Broder havde været Forfægter af den franske Constitution, er død i Freyburg. i Briesgau, hvor han var henlagt med den Legion, som han havde oprettet til Printsernes Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Dødsfald. Slesvig, den 29de September. Hr. Kammerraad Marcus Gerhaad Drøhse, Medlem af den Slesvig=Holsteenske Landcommission, 68 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Subskriptionsplan, Frederik Sneedorffs Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Det bifald, hvormed Prof. Sneedorffs Forelæsninger over Historien og Statistiken ere optagne af hans Tilhørere, saavelsom hans Reise=bemærkninger af Minervas Læsere, og det Ønske, han ved sin Afreise yttrede til en Ven, i hvis Værge han betroede sine Manuskripter: At disse, i Tilfælde af Dødsfald, maatte ved hans Venners Omsorg blive befordrede. til Trykken, giør, at jeg troer hans Landsmænd med Fornøielse ville modtage en Udgave af de Arbeider, som han vel, om han havde levet, vilde have giver en større Fuldkommenhed; men hvilke, uden Tvivl, endog i den Tilstand, han har efterladt dem, ville kunne tiene til at sætte ham et hæderligt Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
J denne Betragtning har jeg formaaet trende af hans Venner, Doct. og Prof. A. Birch, og Secretairerne C. Birch og R. Nyerup til at paatage sig Umagen med Udgivelsen af hans Arbeider, hvilke, saavidt man kan skiønne, vil komme til at bestaae af 4 Dele, hver omtrent paa et Alphabet, indeholdende følgende Materier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
1) Politisk statistisk Reise i Tydskland, Schweitz, Frankerig og England, i Aarene 179192. Til denne Reise, som det danske Publikum tildeels kiender af de i Maanedsskrivtet Minerva indførte Breve fra en dansk Reisende, ventes anseelige Bidrag af hans Mannskripter i England; der tilføies desuden a) hans endnu utrykte Dagbog paa en Reise i Norge, i Aaret 1790. b) Breve fra Gottingen og Leipzig, aftrykte i Minerva 1788. 2) Danmark, Ruslands, Sverrig, Polens og Tyrkiets Statiftik. 3) De vigtigste Statsbevolutioner i Europa, i de tre sidste Aarhundrede. 4) Den Danske Historie indtil vore Tider. Forved den første Deel af disse Arbeider, hvilke man agter at udgive i den her nævnte Orden, agte hans Venner at sætte hans Biographie, og det som i Anledning af hans Død er skrevet til hans Minde. Til Subskription paa disse Skrivter, hvilke skulle udgives i een Samling, under Titel af Frederik Sneedorffs Skrivter, har jeg herved den Ære at indbyde Publikum. Prisen skal blive, som sædvanlig 3 Skilling for Arket af Trykpapiir, og 4 Skilling paa Skrivpapiir. Enhver som tegner for 10 Exemplarer, faaer det 11te frit. Subskriptionen staaer aa den til Nytaar, da den første Deel ventes at blive færdig fra Pressen førstkommende Paaske 1793, og siden hver halve Aar en Deel, indtil det Heele er udkommen. Skulde et nogenlunde tilstrækkeligt Antal Subskribentere tegne sig for disse deres saa meget yndede Landsmands Arbeider, da ville Udgiverne pryde dem med Forfatterens, af Professor Juul malede, veltrukne Portrait, hvis Stik skal overdrages een af vore bedste Kunstnere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Subskriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendahl, Pelt, Proft og Hegelund. P. F. Suhm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Bekiendtgiørelser. Den Gaard som General=Major Vohmer boer i, - som ligger paa den østre Side i Princesindegaden, er underhaanden tilkiøbs, naar Liebhaberne vilde adressere dem til Jfrael Carl Wulf som eter samme. Ermedelst min og min Hustrues tiltagende Alder O og Legems Svaghed, agter jeg, underhaanden, at bortsælge min paaboende frie indkiøbte SelveierGaard, beliggende i Eltang Sogn og Bye, Brusch, Herred, Coldinghuus Amt, skyldende for Hartkorn, Ager og Eng 12 Tønder, samt Skov 3 Fkr. 2 Album Gaarden er beliggende 3 fierdedeel Miil nær Colding, og 2 Mile nær Fridericia. Dens Beliggenhed er noget afsides fra det øvrige af Byen, og er saa meget meere behagelig, som den tæt indtil Porten paagrændses af dens betydelige Engbund og Agermark; Skoven ligger neppe et Bøsseskud fra Gaarden, og tæt forbi Bryggerhuset rinder en Bæl med det herligste Vand. Bygningerne bestaaer af 77 Fag Huus, god EgeBindingsværk, foruden; Leiehuse i Byen, fornk. kret i den almindelige Brand=Casse for 1220 Rdlr. Stuehuset bestaaer af 13 Fag; Jndeholder 6 reele Værelser foruden Kiøkken, Spisekammer og gade bord, saa at en honet Familie vil her finde en beqvem og god Boepæll. Til Gaarden er Skov af Eeg og Bøg, ei allene til egen Fornødenhed, men endog til betydelig Salg; Ligeledes god Tørveskier i Overstødighed. Gaardens Jorder ere udgiftede at gælledskab, og indhegnede med dobbelte Grøfter, og tillige for de meeste med levende Gierde. Dens Udsæd er, det ene Aar mod det andet 28 Tønder Rug, 20 Ta Byg, 55 Tønder Havre, 16 Tdr. Boghvede, 1 Tønde Erter eller Vikker, samt 4 Skpr. Hørfrøe, Høe=Avlen er aarlig 130 a 140 Læs. Gaardens Besætning, som den kan forre og græsse, er 10 a 12 Bester, 60 Fæeshoveder og 20 Faar. Gaardens øvrige Herligher vil jeg forbigaae her at berøre eller rose, da Liebhabere ved at tage Eiendommene i Øiesyn, selv bedst kan bedømme dem. Gaarden kan tiltrædes af Kiøberen næstkommende 1ste Mai, og hvem som maatte have Lyst at arcordere derom ville behage at henvende sig enten til mig selv pr. Colding, eller til Raadmand Buhl i Fridericia. Colding, den 2den October 1792. Søren Bunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Den 22de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Raadhuset her i Weile, Skiftet til endelig Slutning efter den her i Byen, afg. Regimentsqvarteermesterinde. Rasmussen, til hvilken Tid de samtlige respective Arvinger behageligen ville møde, eller modelade, for at lagttage deres Tarv. Saa ville ogsaa Boets Credi= og Debitorer forinden anmelde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter. Weile, den 16de Septbr. 1792. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
Den 10de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Fridericia Raadstue, ved 3die og sidste Auction bortsolgt følgende Eiendomme tilhørende den ved Døden afgangne Kongelige Consumptions Betient Niels Madsen PaghsStervboe heri Staden, nemlig: 1) Stervboegaarden beliggende paa den østre Side af Wenders Gade, bestaaende af 12 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden, 7 Fag nye Stuehuus i Gaarden 2 Loft høi, altsammen vel i standholdt, samt af en god og beqvem Jndretning, endog til en talrig Familie; Desforuden 12 Fag Udhuus i Gaarden til Stald, Lade, Rullestue m. v., tilligemed een ved Gaarden liggende smuk Hauge, der er forsynet med gode Frugttræer. 2) Et Huus beliggende paa den nordre Side af Prindsens Gade, bestaaende af 5 Fag, med en dertil hørende anseelig Hauge, som ved at grændse til Stervboegaardens Hauge, giver en ligesaa fornøielig som beqvem Udgang til Volden, uden at passere forbie noget Huus i Byen. 3) Stervboens halve Deel af en Gaard, som med Hiørnet grændser til Danmarkes Gade og KirkeStrædet, bestaaende af 14 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden og 18 Fag Huus til Strædet. 4) En Ager beliggende paa Fridericia Mark i det saa kaldede Trelle Kobbel under No. 3. bemeldte Dag og Sted, saavelsom efterfølgende Dage, bliver for samme Stervboe bortsolgt endeel Vahre, Medailler og Mynter af Guld og Sølv, saavelsom endeel Meubler, bestaaende af Chatouller, Borde, Speile, Stole, Senge, Jern=Kakkelovne, Kobber, Messing, endeel smukke Skilderier, og endelig en anseelig Bogsamling, over hvilket alt kan faaes trykte Cataloger paa Adresse Contoiret heri Staden. Over Gaardene, Huset og Ageren holdes 1ste Auction den 3die, og 2den Auction den 8de October, alt om Formiddagen Kl. 9. Fridericia, den 14de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-04
J Følge det høi Kongel. Rentekammers Ordre, N bliver paa Fridericia Raadstue den 13de October næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 holdet offentlig Licitation over 464 Tdr. Rug som behøves til Kongelig Tieneste, og som ved næstkommende November Maaneds Udgang leveres i Fridericia og modtages af Hr. Amtsforvalter From; Thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Dag og Tid hvor Licitations=Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Under 12te September 1792 har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: st, ligesom Vi ved Forordningen af 15de October 1778 om Consumptions=Afgivternes Oppebørsel udi de danske Kiøbstæder have givet Haab om Forandring i de paabudne Vielsepenge, saa have V. nu til Lettelse for Vore Undersaatter allernaadigst fundet for godt aldeles at ophæve denne Afgivt for Fremtiden, hvor og for saavidt denne indflyder udi Vor Casse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
J Følge denne Vor allernaadigste Beslutning fritages alle og enhver udi Vore Riger, Danmark og Norge, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, som herefter indtræde udi Ægte skab, for at betale de hidtil paabudne Vielse penge, naar Vielsen skeer uden for Kiøbenhavn. og dens Grunde, hvor denne Afgivt oppebæres for Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Herefter have alle Vedkommende sig allerunderdanigst at rette.