JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Indenlandse. Stænderforsamlingen i Roeskilde er, som tidligere sagt, sluttet: i selve Kong Roars By med et Gilde hos den kgl. Commissarius, og i Kjøbenhavn med Sang af Studenter udenfor Præsidentens, Hr. Clavsens Vinduer. Med bittre Følelser see vist Mange hen til nogle af Forsamlingens Forhandlinger og forundre sig over det Jldebefindende, det slette Lune, den Arrighed, der stundom monne have været at spore hos flere af Kongens og Nationens Udkaarede. J denne Avis kan der virkelig ikke optages den yppige Fylde af Forhandlingerne, der i andre rummelige Blade sluges, men denne Avis maa indskrænke sig til engang imellem at løfte Teppet op og lade sine Læsere ligeind i Salen. Velan da kommer hid! her gives en stor Forestilling i Landbosagen. J dette Stykke ere Personerne ikke Dis og ikke Dus, men platud Js. Etatsraad Neergaard giver Kammerraad Drewsen og Procurator Balthasar Christensen dygtigt paa Hovedet, fordi de ere saakaldte Bondevenner." Etatsraadens Argumentationer ere naturligviis slaaende. Præsidenten: "der er en Erindring, hvortil jeg finder Anledning paa det nærværende Standpunct af Sagen. Jeg vil bede den optaget som en Henstilling, hvortil jeg finder mig opfordret ved det Jndtryk, som de stedfundne Forhandlinger have gjort paa mig, der har maattet følge dem fra først til sidst. Hvad jeg ønskede at henstille er: om ikke i hele denne Sags Forhandlinger, saavel de foreløbige som de der ere paany optagne, en Polemik imod to enkelte Medlemmer af Forsamlingen, som endog er gaaet ind paa og har dvælet ved deres Virken og Færd udenfor denne Sal, har spillet en større Rulle end nødvendigt og ønskeligt for Forsamlingen. J alle Tilfælde troer jeg, at der er bleven sagt saameget i denne Retning af saamange, ja, at saameget er gjentaget saamange Gange at jeg ikke troer, at noget Nyt eller Yderligere i saa Henseende kan blive fremført, og jeg skulde derfor ansee det ønskeligt, om den tilbagestaaende Deel af Forhandlingerne lod dette Gebeet uberørt, og henholdt sig til selve den i og for sig allerede omfattende og vanskelige Sag, saaledes som den foreligger concentreret i Committeens Jndstillinger og de fremsatte Amendements. (Forts.)(Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Jfølge Hamb. Corr. skal Slottet Bernstorff, som Kongen havde kjøbt til Sommeropholdsted for den afdøde Storfyrstinde Alerandra, og hvis elegante Jndretning allerede blev fuldendt i Løbet af sidste Sommer, nu være bestemt til Sommer-Ophold for Deres Maj. Kongen og Dronningen, medens Sorgenfri skal underkastes en fuldstændig Reparation. Kronprindsessen vil ikke vende tilbage i denne Vinter til Danmark, og befinder sig vedvarende i en lidende Tilstand, der vel turde egne sig til Bekymringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Hr. Muth Rasmussen gav anden Juledag Aften i Horsens en Kirkeconcert, der var stærk besøgt og gjorde en dyb Effect i den smagfuldt oplyste Kirke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Medens man i de offentlige Blade - hedder det i en Beretning fra Ribe i Fædrelandet." – fra forskjellige Egne i Landet høres Klage over Tyverie og Jndbrud og Politiets Utilstrækkelighed, synes Forholdet at være det omvendte her, idet man her mindre bliver overfaldt af Tyve, men meget meere maa frygte for Politiets overdrevne Jver. Til Exempel herpaa kan en Tildragelse tjene, der nylig er forefalden her i Byen i en Kroværts Huus. Samme var om Aftenen, noget beruset, gaaet tilsængs, efterat han Kl. 10 havde tillaaset sin Dør, hvorved et i Huset boende Jndivid, der blev underholdt af Fattigkassen, blev lukket ude. Denne henvendte sig derfor til Fattigforstanderen, med hvis Bistand han gjorde forgiæves Forsøg paa at komme ind. Forstanderen førte nu Personen paa Politicontoiret, for at forskaffe ham Natteqvarteer et andet Sted. Men neppe havde Politimesteren erfaret det Forefaldne, førend han begav sig, ledsaget af en Politibetjent og to Vægtere, til Kro værtens Huus; men da Manden laa i dyb Søvn, og man ei kunde komme ind i Huset, sendte Borgermesteren Politibetjenten gjennem et Nabohuus ind i Kroværtens Gaard, hvor han blev beordret til at opbryde en Bagbør og trænge ind i Huset. Da det høie Politi paa denne Maade havde banet sig Vei, traadte de for den Sovendes Seng, hvem nu Borgemesteren med egen Haand, bevæbnet med en Stok, vækkede paa en meget ublid Maade. Over denne Justits blev Manden naturligviis bragt i Forbittrelse der fulgte en bæftig Ordstrid, som fra begge Sider just ikke blev ført i de meest pyntelige Udtryk, og Scenen endte med, at Retfærdighedens Jernbaand paany bearbeidede Manden. Efterat Hovedet for det stærkere Partie saaledes havde kjølet sin Harme, forlod man Valdpladsen. Næsten 3 Uger ere nu forløbne og Manden har endnu ikke ganske forvundet Følgerne af Politiets Nidkjærhed. Den af Amtet over dette Øy trin indledede Undersøgelse er pludselig efter det første Forhør udsat, men vil dog formodentlig blive optaget paany, da det maa være Publikum altfor magtvaaliggende at erfare, hvorvidt en Politiembedsmand er berettiget til at gaae. Vi maae i ethvert Tilfælde paa det Bestemteste protestere imod deslige Nattebesøg(Rd. Av.) af en Politimester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
J Kjøbenhavns Adresseavis læses, i Anledning af Turens Død, følgende Mindevers: En Snillets Søn, en af de gamle Blaae, Der slog for Danmark Flag, har kastet Anker; Kanonchalouperne vel vare smaae, Men Kraft og Modstand bag de skjøre Planker. Han var en trofast Søn, og Korsels Tegn Har aldrig smykket noget bedre Hjærte, Hans Bryst slog roligt midt i Kugleregn, Men Øiet græd, naar han faae Andres Smerte. For sidste Gang slaaer Flaget Fligen ud, Min brave Turen, om din sorte Kiste, Med Længsel foer din rene Sjæl til Gud, Men Dana græder - hun en Søn forliste, J den bekjendte Mordsag paa Lilleeng ved Aalborg har Underretten nu dømt begge Arrestanterne Jens og Niels Chr. Christensen - den Første forat have forøvet Mordet paa Jndsidder Jens Christensen, og den Sidste for at have formaaet ham dertil, samt være tilstede under Gierningen - til at have deres Liv forbrudte, og at lægges paa Steile og Hjul. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Thisted Fjord, som var gandske belagt med Jis er ved Tøeveiret og Vinden i Onsdag Nat aldeles brudt op; at dette skeede saa hurtigt, har desværre havt et føleligt Tab for flere fattige Fiskere til Følge som havde udsat deres Garn og hvilke nu dreve bort med Jisen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
(Jndsendt.) Efter Opfordring i Thisted Avis Nr. 150, følger. Svar til de Nysgjærrige B. N. H. D. Tvisten om den udmærkede Qvies Udeblivelse fra Dyrskuet, er afgjort saaledes: Hr. Sognedegn Hvidberg i Hurup, frafaldte hans imod mig begyndte Søgsmaal, i flere Vidners Overværelse, og tilbagekaldte hans ærerrige Beskyldninger imod mig, samt forpligtede sig til under 1 Species Mulct til Fattigkassen – ei oftere at skrive mig Grovheder til. Aldershvile den 31te December 1844. O. A. Hjardemaal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
AVERTISSEMENTS. Efter Skifterettens Foranstaltning blive følgende Kjøbmand Georg Steenbryggers Boe tilhørende og her i Byen beliggende faste Eiendomme nemlig: 1) en Gaard paa denne Byes Nørregade under Brand Nr. 139 med tilhørende Udhuse og Grund; 2) en Gaard beliggende paa samme Gade, hvoraf Forhuset er 2 Etager høit af nyt opført for 3 Aar siden, med tilhørende Ladebygning og Grund; 3) 111 1/2 Tønde Sædeland paa Byens Mark, Munkholm kaldet; stillede til Bortsalg ved 3 Auctioner som afholdes: Tirsdagen den 17de December, den 31te f. M. og Onsdagen den 15de Januar næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. de 2 første Auctioner paa Byens Raadstue og den tredie i den sælgende Gaard. Det bemærkes at Bygningerne ere vel vedligeholdte og at der sammesteds har i lang Tid været drevet en betydelig Kjøbmandshandel. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthavere, og andre Vedkommende til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Byfogedcontoiret i Thisted, den 19de Novbr. 1844. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
At Prisen paa de ordinaire Tobaks sorter af Undertegnedes Fabricat fra idag af er eens for Røgtobak og Car duus til Skraae, og indtil videre pr. Contant 5 Rbd. 20 Sk. pr. Matte, tilkjendegives herved, ligesom og, at de finere Tobakssorter fra idag udsælges: til nedsatte Priser. Thisted den 31te December 1844. F. C. Bendixsen. Jnstitut.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Det af mig, med den høie Directions Tilladelse oprettede Jnstitut, som over et Aar har været freqventeret af henved 50 Elever, der efter upartiske Kjenderes Bedømmelse have gjort saa ønskelig Fremgang, nær i Tydsk, Engelsk, Mathematik, og de almindelige Skole=Videnskaber, som Omstændighederne kunne fordre. – vil med næste Aars Begyndelse, ved Hr. Semingrist Westergaards Fratrædelse, blive endnu fuldstændigere organiseret, idet jeg ved Hjælp af Timelærere og en fast Underlærer, naar et tilstrækkeligt Antal vedbliver eller melder sig, agter at oprette 3de særskilte Klasser, hver Klasse bestaaende i det høieste af 20 Elever, nemlig: Realklassen, hvori undervises i gamle og nyere Sprog, Historie, Mathematik, Naturlære, Tegning, Sang o. s. v. for 12 a 15 Rbd. aarlig. Borgerklassen, som oplæres i alle sædvanlige Skolevidenskaber, Tydsk og Begyndelsesgrundene, i Mathematik (10 a 12 Rbd. om Aaret.) III.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Pigeskolen som herefter i Skoletiden undervises i Tydsk og Fransk, Historie, Geographie m.m. 4 Timer og Formiddagen og 2 Timer om Eftermiddagen i Haandgierning, Tegning og alSlags Brodering. Skoletiden bliver, de korteste Vinterdage undtagen, Timer og Vinteren og 8 Timer om Sommeren, Da Underviisningen i Realklassen er i det hel videnskabelig og grundet, saa følger af sig selv at Discipler som forberedes til Studeringer isærdeleshed have Nytte deraf og helst antages i denne Klasse og at de Jntet unyttigt lære, da mine Bestræbelser stedse gaae ud paa at danne Eleverne til kundskabsrige oplyste Christne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Tvende Elever kunne endnu modtages i Kost og Logie for 6 Rbd. maanedlig, hele Underviisningen iberegnet. Hver Aften fra 6 til 9 kunne voxne Personer erholde Underviisning for 4 a 8 s. Timen. Thisted, den 22 December 1844. Petersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Fra den Reeske Kunsthandel, i Aalborg er mig som Commissionsvarer tilsendt et Partie, Papirer, Pap- og Papeteriarbeider. Lurus=, Lithochromi= og Kniplings=Papirer, Visitkort, Etuier og endeel andre her henhørende Gjenstande. Skriver, Tegne- og Damearbeids Materialier v. des. Div. Blækhuse, Einier, Stambøger, Bestikker, Barbeer og Reisetnier, Signeter, Penneknive, Sye= og Strikkeeter, fine Æsker N. B.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Lommebøger, Cigaretuier i Saffian og præsset Læder osv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Lithographier, Kobberstykker osv., sorte og conlenrede; Thorvaldsens Buste af Porcellain, Speile i forgyldte Rammer, samt en lille Assortement af Parfumeartikler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Foruden mange andre smukke og elegante Gjenstande, passende til Jule- og Nytaars-Præsenter, som udsælges til de billigste Priser. J. L. Grishauge. Nøgle skikkelige Huusmænd paa Mors, kunne erholde Beskjæftigelse som Kludesamlere for Strandmøllens Fabrik, naar de desangaaende snarest muligt henvende sig til J. L. Grishauge. Elias Møller i Aarhuus har et Oplag her i Byen af et betydeligt Partie Træ stoe af den Facon som er brugelig her i Egnen og forøvrigt af udmærket Godhed. De ere at erholde til ualmindelig billige Priser og til solide Kjøbere paa Credit til 11te Juni 1845. Reflecterende ville behage at henvende dem til Undertegnede, der er befuldmægtiget til at afslutte Handel, dog bemærkes det, at der ikke sælges mindre Partie end 1 Læs. Thisted den 16de December 1844. J. L. Griishauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Efter at jeg i 11 Aar har været ansat som Districts-Jordemoder i Vilsted, er jeg nu saa frie at bekjendtgjøre, at jeg for Fremtiden attraaer at bosætte mig her i Byen som practiserende Jordemoder, anbefalende mig til de ærede Familier som godhedsfuld ville skjænke mig deres Tillid. Gode Anbefalinger kunne forevises. Min Bopæl er hos Bager Kjærsgaard. Thisted den 26de Decbr. 1844. ærbødigst. A. M. Jensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Hos Undertegnede er til Udsalg: gode Oste, Smør, fiin Bygmeel, Pillegryn, Hvedemeel, Hvidkaal, Lys Caffe, Sukker, Rum, Brændeviin, Tobak, Spicerie= og Farvevare m. m.; alt til billige Priser mod contankBetaling. Thisted den 27de December 1844. Hendrik Jepsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-02
Almisselem Ernst Hjørring er for længere Tid siden bortgaaet fra Hvidberg v. A. Pastorat Thisted Amt. Hvor han træffes, ønskes han venligst ved Sognebud tilbagetransporteret. Ank. til Kreiberg Bogh. i Thisted. Love og Anordninger vedkommende det militaire Medicinalvæsen i Danmark af Windsløv 6 Mk.; Diffenback den operatine Chirurgie 2det Hefte 4 Mk. 8 s.; Engelske og Skotske Folkeviser af S. Grundtvig 3die H. 2 Mk. Huus=Psalmer af H. A. Timm 7 Mk. 8 s.; Skandinavisk Folkekalender for 1845. 4 Mk.; Huusmoderen eller Anviisning for unge Fruentimmer som selv ville besørge deres Huusholdning 6 Mk.;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Aar 1845. Nr. 2. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende, eller Den uordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 4de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Udlandet. Fra Berlin skrives, at den lille preussiske Corvette "Amazone" overvintrer i Danzig; man venter med Bestemthed at til næste Aar vil man gjøre sikkre Fremskridt til Begrundelsen af en Krigsmarine, og et Værst blive oprettet til Bygning af større Krigskibe. Commandanten paa Corvetten Amazone, den danske Baron von Dir ting-Holmfeldt er ikke mere i Statens Tieneste; det synes som om Baronen hverken har forstaaet at erhverve sig sine Foresattes eller Undergivnes Kjærlighed, og overhoved ikke rigtig har opfattet sin Stilling, til den ham undergivne Besætning som for det meeste bestod af dannede unge Mennesker, Elever af Navigationsskolen. (Baron Dirking-Halmfeldt er imidlertid bekjendt for en duelig Søeofficeer, at der ombord paa en Krigs corvette maa herske Subordination er meget naturligt!) Det synes som Hs. M. Kongen af Preussen har paaskjønnet Baronens Fortjenester, da han for nylig har gjort ham til Ridder af den røde Ørns Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Den 26de December ere Kammerne i Paris blevne aabnede af Hs. Maj. Kong Ludvig Philig i egen Person. Linietropperne og Nationalgarden dannede et Svalier paa hele Veien fra Tuillerierne til Palladset. Et talrigt Følge af Generaler ledsagede Kongens Vogn. Under Kanonernes Torden steeg H. M. ud af Vognen og blev modtaget af Kantsleren Hertugen af Pasquier og en Deputation af Pairskammeret. Dronningen, Prindsesserne, den lille Greve af Parie, Belgiernes Konge og Dronning befandt sig paa den kongl. Tribune, og hvad der gjorde megen Opsigt var, at de arabiske Høvdinge, som opholde sig i Paris, ogsaa var tilstede. Kongen oplæste selv Throntalen, hvoraf det Vigtigste er følgende: "Mine Herrer, Pairer og Deputerede, i det Øieblik, da vores sidste Forsamling blev sluttet, vare Forviklinger indtraadte, der fordrede min hele Opmærksomhed. Nødvendigheden af at sikkre vore besiddelser i Afrika fra fiendtlige Jndfald, tvang os til at begynde Krigen mod Marocco. Vores tappre Armee til Lands og til Søes har i faa Dage med Berømmelse opfyldt dette Øiemeed. Freden var ligesaa rask, som Seieren. Min Regjering var indviklet i Underhandlinger med Dronningen af Engeland, som man kunne frygte ville virke forstyrrende paa det venskabelige Forhold mellem begge Lande; men besjællede giensidig af god Villie og billighed blev den gode Overeensstemmelse mellem Frankerig og Engelland opretholdt Mine Forhold til alle fremmede Magter ere venskabelige. De, mine Herrer ere selv Vidner til Frankerigs blomstrende Tilstand; De see paa alle Punkter af det franske Gebet vores National-Jndustrie beskyttet af vise Love. J Midten af Landets Velstand, har Himlen ogsaa velsignet min Familie Forsynet har paalagt mig store Foretagender, men ogsaa smertelige Prøvelser; jeg har ofret mig og min Familie til Fædrelandets Tieneste, at begrunde dets Lykke og dets Eenighefor længere Tid, det var i 14 Aar Øiemedet, for mine afbrudte Bestræbelser. Jeg nærer den faste Tiltroe at med Eders Hielp, vil Gud tillade mig at naae dette Øiemeed, og at det fri og lykkelige Frankerigs Erkjendtlighed, Prisen, for vore giensidige Bestræbelser, vil være en Æde for min Regjering!" Paa denne Tale fulgte et Vide le Roi! Paa Tribunen saaes en Mængde elegante klædte Damer, hvoriblandt Siælen for det østerrigske Gesandtskab Grevinde Appond, Fyrstinde Liewen o. fl. der glimrede af Diamanter af det reneste Vand; thi noget engle reent skulle der vel være! Den lille Greve af Paris i med hans aandrige Træk og lokkede Haar vakte Opsigt; Hertuginden af Orleans har endnu dyb Sorg. Den unge Hertuginde af Aumale gjorde et særdeles gunstigt Jndtryk, hun har en himmelblaae Robe og en Rosahat, der tog sig herlig ud til hendes lille blege smukke Ansigt. Men den største Opsigt vakte dog Araberne i deres kostbare Nationalcostume og deres hvide folkerige Burnus, man har næsten aldrig seet smukkere mandlige Skikkelser, deres Forhold var frit og utvunget, de imponerede mere, end de lod sig imponere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
J Bremen hændtes det den 25de Decbr., om Aftenen, at tvende paa et derværende Handels contoir ansatte unge Mennesker paa en offentlig Promenade, som Følge af en høist ubetydelig Anledning, bleve overfaldne og grovelig mishandlede af 6 fremmede Haandværksvende, hvoraf den ene bibragte Hr. K. fra Leer et saa farligt Knivstik i Ryggen, at det unge Menneske endnu samme Nat døde deraf. Det er allerede lykkedes Politiet at faae fat i den formeentlige Gierningsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Det rige Engelands rigeste Arving Mis Burdett, Datter af den afdøde Baronet Sir Francis Burdett, staaer nu, efter at have uddeelt utallige Kurve til adelige Beilere, i Begreb med at ægte en ung Londonner Saarlæge; – Beviis, at Chirurgen har practiseret med Held.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
To Bortførelseshistorier gjøre i denne Tid stor Opsigt i Paris. En af Keiserrigets berømteste Generaler har en Søn, som er bortrømt med en Generalsdatter. En Marquis, der var gift med en Marschalsdatter, er bortløben med sine Børns Lærerinde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
J Berlin har der, med En af Stadens første Geistlige i Spidsen, dannet sig en ny Forening, hvis Formaal er, at forebygge Slagsmaal. mellem Ægtefolk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
7 München gjør i denne Tid en Dominospiller som gjennemreiser Verden under Navn af Profesfor Mohr, stor Opsigt ved sit udmærkede Spil Jngen kan staae sig for ham. Denne Professor Mohr er – en Hund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
udenlandsk. Hs. Durchlauchtighed Prinds Friederich af Hessens Reiseplan" hedder det i en Beretning fra Kjøbenhavn i hamb. Correspd. er paa en uventet Maade bleven forandret, og Man anseer det nu for sandsynligt, at Prindsen vil residere i Vinter i Kjøbenhavn. Til Foraaret skal det være hans Durchlauchtigheds Agt, atter at foretage en Reise til Petersborger=Hoffet, hvilket Man bringer i Forbindelse med Hs. Durchlauchtigheds Gjenformæling. J denne Henseende maa imidlertid bemærkes, at Keiseren af Ruslands eneste Datter, den for sin overordentlige Skjønhed berømte Storfyrstinde Olga, efter Forlydende, har far tet den Beslutning at indtræde i et græsk Kloster, og at Keiseren kun har formaaet hende til foreløbigt at udsætte denne Beslutnings Jværksættelse. Derimod turde Man nok være betænkt paa een af Storfyrst Michaels Døttres Formæling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Fra Berlin skrives under 20de Decbr.: "KongensGeneraludjutant og Chef for Hs. Majestæts Militair Cabinet, Generallieutenant v. Neumann, er tilsomst reist til Kjøbenhavn. Hans Reise angaaer, som af paalidelig Kilde kan forsikkres, den danske Kronprindses og hans, fortiden i Neustrelitz værende, Gemalindes ægteskabelige Anliggender. Den preussiske Statstidende af 24de melder allerede Generalens Tilbagekomst fra Neustrelitz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
J Frederikshavn er i denne Tid begaaet en sand Niddingsdaad. En sammesteds bosat Tømmermester, der er en velhavende og hidtil med Agtelse anseet Mand, befandtes uventet at have flere Steder svigagtig tilvendt sig af de Materialer, der anbetroedes ham ved Bygningsarbeider, og da han havde en i hans Tjeneste staaende Tømmerlærling mistænkt forat have røbet dette, søgte han at hævne sig paa denne derved, at han practiserede et Lagen i Lærlingens Kiste, lod derpaa foretage Undersøgelser efter det og beskyldte saa det unge Menneske, i hvis Gjemme det fandtes, for at være Tyven. Under de Forhør som derpaa optoges, vedblev Tømmermesteren sin Paastand, og tilbød endog med Eed at bekræfte, at Lagenet var ham imod Villie og Vidende frakommet; men omsider da Jndicierne imod ham bleve ham for skarpe, maatte han dog gaae til Bekjendelse. Det er den constituerede Politimester, Hr. Procurator Kübnell, hvis inqvisitoriske Conduite og Udholdenhed det lykkedes at afsløre Forbrydelsen og at frelse et ungt Menneske fra uskyldigen at see Ære og timeligt Vel vorde Offeret for en saa afskyelig Hævnelyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-04
Jfølge Breve fra Hamborg - hedder det i Madet Fædrelandet af 27de Debr. – skal der i Byen circulere Rygter af den meest nærgaaende Beskaffenhed om nogle høit betroede danske Collegiemedlemmers Embedsførelse i Anledning af de i Hamborg i sidstafvigte Foraar saa letsindig tegnede Actier i Jernbaner fra Rendsborg lige indtil Aarssund. At der ikke er et Ord fandt i disse Rygter, derom er vistnok Enhver, der har nærmere Kundskab til vore Regjeringscollegiers Sammensætning, overbeviist; thi hvad Man end kan have at sige om Virkningen af Titler, Stjerner og Baand paa den politiske Mening, saaer der vel neppe nogen Dansk, der for Alvor tvivler om de Deputeredes og Committeredes Jntegritet ligeoverfor Publikum. Det er een af den danske Regjerings Lyssidder, at det i flere Lande herskende, afskyelige Bestikkelsessystem hos os synes aldeles forglemt. Naar vi altsaa her omtale dette Rygte, saa er det ikke for at fralægge vedkommende Embedsmænd den mod dem gjorte beskyldning; thi dertil behøve de ikke vort Forsvar, men for i en anden Retning at træffe dem det rammer. At en eller flere hamborger Speculanter, naar de see sig letsindig indviklede i en Affaire, hvori deres Velfærd staaer paa Spil, kunne falde paa at gjøre en Prøve med den gyldne Nøgle paa deres Samvittighed, af hvem Speculationens Udfald synes væsentlig at afhænge, er temmelig naturligt: men, naar Røglen ikke passer, hvor den skulde anbringes, medens dog Speculanternes Ønske af andre Grunde bliver opfyldt, saa er det skammeligt at udsprede, og især for dem der ere i den Stilling, at deres Ord maa staae til Troende med fuldkommen Paalidelighed, Pligt at modsige et uværdigt Rygte. J denne Stilling forekommer det os at den Art Deputation af hamborgske Pengemænd maa være, som opholdt sig her i Byen for nogen Tid siden i Anledning af den omtalte Actietegning, og som enten ikke have givet deres Colleger fuldstændig Underretning om Anvendelsen af de til deres Disposition stillede Penge, eller i alt Fald med Ligegyldighed høre paa, at de Mænd, som have foranlediget den Resolution, de skylde deres Velfærd, sværtes ved et udspredt skammeligt Rygte. Som vi tidligere have antydet, troe vi hverken Resolutionen er rigtig eller klog; men at Hanseaternes Penge i vor Tid skulde kunde indvirke paa de Beslutninger, der fattes af den danske Konges Raadgivere, er et saa utroligt og skammeligt Paasagn, at vi opfordre Deputationens agerende Medlem til herover at erklære sig; det skylder han baade sig selv og de danske Embedsmænd.