JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
En Nat i denne Uge indtraf det Ulykkestilfælde ved Randers Veirmølle, at en Karl, som skulde gaae fra Møllen over i Vaaningshuset for at vække Folkene til Afløsning paa Værket, kom ved Uforsigtighed Vingen for nær og fik derved Hovedet knust. Slaget havde ramt ham næsten lige i Tindingen, saa at Døden upaatvivlelig øieblikkelig maa være paafulgt; men Ulykken blev først opdaget en halv Times Tid efter at den var skeet. (Rd. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
J Thorsager Præstegaard har man i dette Efteraar havt det ualmindelige Tilfælde, at et Par Storke kom tilbage til Reden den 8de October, og ere, saavidt vides, siden forblevne der, med mindre at den senere indtraadte Vinter nu skulde have forjaget dem. (Rand. Av.) Aalborg, den 20de December. Hovedgaarden Kjølskegaard i Hjørring Amt, af hvilken ved Auctionen d. 18de de, intet Salg fandt Sted, er senere solgt underhaanden af Hr. Thielemann til Hr. Stænderdeputeret Nyholm tilBaggesvogn pr. Commission for 18000 Rbd. uden Besætning. - Det blæser idag her en Orkan af Sydost.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Copulerede. J Sinding Kirke, den 14de December: Proprietair Fenger til Breininggaard, og Jomfru Frederikke Mathilde Fielstrup. J St. Mortens Kirke i Randers den 6te Handelsbetjent Jørgen Rudolph Ewaldsen og Jfr. Marie Evaldsen. Den 12te: Uhrmager Hans Christian Stangaard fra Aarhuus og Jfr. Olie Fr. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Handels- og Skibsefterretninger. Den atter indtraadte Kulde har nu betaget de i Vinterhavnen ved Udbyhøi indtyede Skibe alt Haab om at komme op til Byen, hvortil sidste Uges To ellers havde givet gode Udsigter, da Fjorden derved tildeels igjen var gaaet op. (Rand. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Med Dampskibet Frederik den Sjette ere iaar befordrede 2784 Passagerer, eller 591 flere end i 1838. Med Løven" bleve befordrede 300 Passagerer, altsaa ialt 5801.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
(Kieler Correspd. Bl.) Det ved Vixo Strand i Nærheden af Hanstholm strandede Barkskib "Activ var paa en c. 1300 Tønders Drægtighed. Skibet er bjerget, men først den 13de de har man været istand til at redde noget af Ladningen. En stor Deel af Jnventariet og Takkelagen er bjerget. (Over endeel af den biergede Ladning er i "Thisted Aves averteret Auction til den 23de ds)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Kbhvns Børscours, d. 17de Decbr. Hamb. k. S. 196 1/2. Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sv. Sedl. – a - Rbd. 4 pCt. kgl. Obl. 94 1/2 a 95 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 101 101 1 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier 73 1/2 a 74 Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Hamborg Borscours, 17de Decbr. Bordeaux 1903, Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 6. Madrid 14 1/2 Lissabon, 17 1/2. Amsterd. k. S. 35, 95. Spec. 2 1/2 pCt. Agio. Louis & Frederiksd'orer 10 Mk. 11 3/4 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Helsingørs Torvepriser. Fra 13de til 14de December: Rug 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 72 s.; Byg 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 64 s.; Havre 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 64 s.; Alt pr. Td. Kartofler 10 a 12 s.; pr. Skjeppe. Smør 22 a 24 s.; Oxekjød 7 a 10 s.; Flæsk 10 a 12 s.; Alt pr. Pund.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Hals Skibsliste. Jndk. D. 17de Decbr.: L. P. Møller f. Lissabon m. Salt. - Udg. Den 17de: H. Clausen t. Horsens m. Kalk. M. P. Winther t. Randers m. Viin. C.M. Hansen t. Stralsund, H. Hansen t. Nyborg og P. Dam t. Kallundb., Alle ball. H. Griis t. London og C. N. Brandit. Kbh. m. Kornv. (Sluppen "Opland, J. H. Duus, som indkom den 9de for Modvind, afseilede til Kbhon, den 17de Jagten "Det gode Haab, M. Lund, bestemt til Drammen, som gik herfra den 26de Novbr. og 2de Dage efter kom tilbage for Modvind, gik op til Aalborg den 17de med varmt Korn. H. K. Holm, F. Andresen og N. Hellmann, ligge ved Blødens Pæle, og Nordmænd ligge her, Alle for Udg. En Jagt er under Jndseiling og 2de Titto ere isigte, styrende herpaa.) – Vinden den 19de St., haard Kuling, tyk Luft. Døde. Enke efter Skibscapit. Gielstrup, Edel Cathrine, f. Bredal, 55 A.; Mad. Sophie Fred. Larsen, f. Olsen; Begge i Kjøbenhavn. Gartner F. V. Klug, 76 A., i Odense. Overauditeur, By- og Herredsfoged Stephensens Hustru, Birgithe Christine, f. Petersen, i Cheltoft. Borgerrepræsentant N. Lange, 70 A., i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Bekjendtgjörelser. For deeltagende Familie og Venner maa jeg herved med dyb Veemod bekjendtgjöre, at det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde fra dette Jordeliv, efter nogle Ugers heftige Bryst sygdom, min inderlig kjere ældste Sön, Gustav Christian Orsin Bock, Discipel i Kolding, lærde Skole, 18 Aar gammel, den 11te Decbr., Aften Kl. 8. I denne smertelige Sorg er Haabet, om Gjenforeningen med de forudgangne Elskede min eneste Trøst. Christiansfeld, den 14de Decbr. 1839. R. M. Bock, föd Reiersen. At vort yngste Barn Ursula, 1 Aar gammel, i Dag ved Døden er os berøvet, bekjendtgjøres herved, med Veemod for deeltagende Slægt og Venner. Brøndum Præstegaard, den 19de Decbr. 1839. A. K. B. Tetens, H. W. Tetens. født Hoff.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Leiebibliotheket i Aalborg, er, og bliver stedse forsynet med saavel den nyeste Morskab, som anden for den Dannede interessant Lecture, i et berydeligt Antal Exemplarer. – Jndenbyes Læsere kunne som sædvanligt bytte 3 Gange om Ugen og Udenbyes hver Dag, Helligdagene undtagne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Den Leilighed i min Gaard, som Hr. Conditor Schumacher beboer, kan erholdes til Leie til April Flyttetid. Gaardens Beliggenhed, saavelsom Localets Jndretning, er fortrinlig for Handelsdrift, da der ogsaa i Gaarden kan faaes tilstrækkelig, god og beqvem Pakhuusleilighed. Olsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Stedet Nr. 353 i Skolegaden er til Leie til Paaske Flyttetid, hvorom accorderes med H. Ramff paa Gravens Gade Nr. 120. Binderup Vandmølle, 1/2 Miil fra Nibe, for faa Aar siden af Nyt opbygt og siden betydeligt forbedret, med 2 Meelqværne og et Grubevært, drives med Underfaldsvand og bygget paa en rigelig Vandstrøm, har en fortrinlig Søgning og paa yderste Kant af Eiendommen en Stampmolle, som drives med Underfalds=Vandhjul, samt hvor der kan aarlig græsses og fødes 2 Heste, 6 Køer og en halv Snees Faar. Denne Eiendom kan kjøbes paa billige Vilkaar, og tiltrædes næste Foraar, hvorom handles med Eieren, som boer i Møllen. Skoe til smaa Børn, i alle Størrelser, der ere vel indrettede, sælges binigt ved Vesteraa Nr. 140 1ste Sal. Kragh.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Fiin rusisk, holsteensk og dansk Hvede Meel, samt friske Citroner faaes hos J. Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
St. Croix Sukker.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
af udmærket Godhed, fiin Melis=Sukker og Syrup, sælges til billige Priser af Br. Møller. Chocode, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrikations-Handels, Damp-Chocolade=Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. hos Dhrr.:S. Karup i Frederikshavn,
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Kjøbmand Hiiche i Hjørring, A. Lund i Thisted, Consul F. Schade i Nykjøbing paa MorsøR. Andrup i Lemvig, F. C. Bruun i Holstebro. L. K. Damgaard i Skive, F. Berthelsen i Løgstøer, O. C. Lohmann i Hobro, Agent Galster i Nørre-Sundby, samt i Aalborg hos Dhrr.: C. Hassing, C. Valeur, N. Warberg, Jens Vadum og Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Foruden de sædvanlige Sorter Chocolade, af hvilke især anbefales Schweitzer- a 8 Mk., og med dobbelt Vanille a 7 Mk., indpakket i valset Tin, Vanille Nr. Æsker a 1 Rbd., samt Fiin med Vanille a 4 Mk., erholdes hos disse sidste tillige følgende nye Sorter: Sundheds Chocolade med Carragheen Moos, 80 s. pr. Pd.; Homopathisk Chocolade af Carracas-Cacao, 64 s. pr. Pd. Medaillon Chocolade, i Æsker med 12 Stkr. a 36 s. pr. Æske, Jagt, Dessert og Reise-Chocolade med kom ske Vignetter, i Æsker med 12 Stkr. a 36 s. pr. Æske.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som ortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld udstyring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Bomuld, Citroner og Figener faaes hos J. H. Schibbye 6 Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Raffineret Lampeolie og Ratlamper faaes billig hos J. H. Schibbye & Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Et smukt Udvalg af Nürnberger-Legetøi er i disse Dage arriveret og faaes billig hos J. H. Schibbye & Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Forskjellige Slags sorte Silketøier, sort Thibet, Merinos i prima Qvalitet, fiintsort Klæde samt flere til Manufactur-Handelen hørende Artikler, sælges billigt paa Gammeltorv hos B. H. Cohn. Rasmus Brix's Boutique. paa gammel Torv. er i disse Dage bleven forsynet med en Deel nylig hjemkomne Varer, saasom fiin & middel Kaffe, lys L middel Candis, Raffinade, Melis, stødt Ditto, St. Croix Sukker, raffineret Puddersukker, Sirup, nye Rosiner, Svedsker, Riis, fiint Hvedemeel, Stempelblyant m. fl. Urtekramvare, samt Malervare, sammensat Farve, diverse Tobakker, hvid 4 bruun Rum, Punschextract, Kjøbenhavns Brændeviin, raffineret Lampeolie, Linolie, Tran, Salt, Kul, Jern, hvid & graae Rakitsker Hor m. m., hvilket vel assorterede Varelager paa det Bedste anbefales til de ærede Jnden og Udenbyes boende. Reel Behandling og Nutidens billige Priser forsikkres. Aalborg, den 13de December 1839.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Jeppe Jensen Bisgaards afdøde Enke Ane Marie Jensdatter Møller af Tandrup, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 5te Decbr. 1839. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Creditorerne i efternævnte Stervboer under Kjær og Hvetbo Herreders Skiftejurisdictioner, nemlig: 1. Efter den i Mai Maaned dette Aar afdøde Lods og Huusmand Christen Pedersen i Hals, Kjær Herred; efter den under 4de Mai dette Aar afdøde Huusmand og Postbud Svend Larsen i Hals, Kjær Herred, og 3. efter den under 8de Mai dette Aar afdøde Pige Ane Sørensdatter af Riisager i Jetsmark, Sogn, Hvetbo Herred; indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvortil de Afdødes Arvinger ligeledes indkaldes, men med Varsel efter Loven, at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 10de December 1839. Lange. Det Tommersvend Peder Poulsen tilh. Sted i Tiendeladen Nr. 19 litra b. bliver, efter Eierens Begjæring, stillet til Salg ved een Auction, som afholdes i selve Stedet Mandagen den 23de dennes, Formiddag Kl. 10, hvor Conditioner for Salget vil blive fremlagt; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de Decbr. 1839. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Veir-Jagttagelser. Barom. 28 – Den 20de Decbr.: Therm. Vinden, St., stærk Blæst, – Luften tyk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-20
Rettelse. J Bekjendtgjørelsen fra dHerrer Overkrigscommissair Christensen og Propr. v. Støcken i denne Avis Nr. 246 er Generalforsamlingen i Brandassuranceforeningen for Hjørring og Aalborg Amter ved Trykfeil ansat til den 8de istedetfor den 18de Februar.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Tilløbet Triceprivende Adresse-Avis. Aar 1839. No 232. Løverdagen den 21de December. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Røe's Enke og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Gudstjeneste. Fjerde Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. – Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. – J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Messefald. – J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1. Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 17de December. Den af Moen boerne til Hs. M. Kongen overrakte Adresse troe vi, ordlydende efter "Berl. Tidende" her at burde meddele "Allernaadigste Konge!
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Det danske Folk har i lang Tid ei udovet den skjønne Skik, at bringe sin Konge sin Hyldning ved dennes Thronbestigelse; men det selvstændigere Liv, hvortil Folket ved Deres Majestæts Forgængers Velgierning er blevet vakt, fremkaldte og i vor Kreds Trangen til for D. M. Thro Ene at nedlægge de Lykønskninger, at udtale de Forhaabninger, som Deres Majestæts hele Færd saa naturligen maatte vække. "Jkke kunne vi glemme, hvad vi skylde den Konge, derover i et halvt Aarhundrede styrede Danmark. – Nei, med Beemod erfarede vi, at han ei var meer iblandt os, og med fordobblet Kjærlighed dvælede vi ved Erindringen. om de Velgierninger, han har viist sit Folk. – Ved at give Bonden sin Frihed, sørge for Almuens Oplysning og ved Stændernes Jndstiftelse, har han lagt Grunden til hele Folkets aandigere Liv og Selvirksomhed, saa hans Minde vil være helligt, saalænge Danmark staaer. Den Almægtige skjænke Deres Majestæt, skjænke Danmark mange saadanne Foretagenders Fuldførelse, han afværge de haarde Trængsler, som det blev Danmarks og den Hedengangnes Lod at friste. "Men idet vi, dvælende ved den forbigangne Tid, offre hans Minde en heed Taare, sømmer det sig nu for os at henvende Blikket paa Fremtiden, og vi prise da et allviist Forsyns naadige Styrelse, at D. M. nu kaldes til Rigets Throne; thi det kan ei fordølges, at Rigets Stilling udfordrer Kraft og Anstrængelse hos Konge og Folk; men da nære vi tillige den glade Overbeviisning, at de mørke Skyer, der maatte true vort Fædreland, ville forsvinde, ja, en friere Fremtid vil blive Danmarks Lod, naar Folk og Konge forenede virke til dette Maal – men at Kongen baade kan og vil dette – det er, hvad der nu glæder det hele Folk, hvad vi nu føle og opfordrede til at udtale for Deres Majestæt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Folket modtager en Konge, hvis hele aandige Udvikling netop har fundet Sted i Historiens meest bevægede og vigtigste Periode, i hvilken meer end nogensinde forhen Betingelserne for Menneskehedens statsborgerlige Vel ere bragte til Klarhed og Erkjendelse. Folket maa da glædes, naar det veed, at dets Konge ei alene med spændt Opmærksomhed har fulgt denne Historiens Gang, har benyttet ethvert af de mange Midler, der tilbød sig ham, for at tilegne sig denne Periodes store og vigtige Resultater, men selv kraftigen har grebet ind i Tidsbegivenhedernes Række. Med Glæde og Tillid seer Folket en Fremtid imøde, hvor Deres Majestæt fra Thronens ophøiede Sæde er kaldet til at anvende disse Granskninger, disse indsamlede Erfaringer til Bedste for det elskede Fædreland. "Med Glæde og Tillid see vi Nutidens Foster, de at Sjette Frederik indstiftede Stænder, overantvordede Deres Majestæts Pleie og Omsorg. Deres Jndstiftelse er en lysende Stierne i hiin Konges Regjering, men det er DeM. forbeholdet, at give dem den Betydning, den Uddannelse, som meest vil fremme Rigets Vel. "Folket modtager nu en Konge, der ikke alene skatte Dygtighed, Retsindighed og Kundskaber, men som veed at udkaare saadanne Mænd, der besidde dem. Folket har seet, hvorledes D. M., saavel her, som i fremmede Lande, har vidst at vælge og underholde Forbindelser med Mænd, hvem disse Egenskaber prydede fremfor Andre, og har udverletJdeer og Anskuelser med dem. Denne Dyd skattes høi hos Alle, men den erholder en særegen Vigtighed, en høi Betydning, naar det er Rigets Konge, der besidder den thi den er Borgen for, at de Dygtigste, de Bedste ville blive kaldede til at deeltage i Kongens Raad, at deres Stemme vil agtes og deres Mening værdiges.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Danmark erholder nu en Konge, der ei alene kjende Fædrelandets Jndretninger og Hjælpekilder, dets Fuldkommenheder og Mangler, men som har anvendt Aar for personligen at sammenligne disse med de vigtigste europæiske Staters. – Dette berettiger til den glade Overbeviisning. at ligesom alt Fortrinligt i Statsbestyrelsen har fundet OM.s Anerkjendelse, saaledes er nu den Tid kommen, at de med fornyet Kraft skal udvikle sig i Danmark. – Ogsaa Folket giver denne Vished ny Kraft, og lader det tillidsfuldt haabe, at de Bekymringer, Rigets finantsielle Stilling hidtil har vakt, maae svinde; thi det veed, at D. M. vil anvende de Midler, som ene kunne føre til Maalet, og vil undgaae de fordærvelige Afveie, som alle Staters Finants historie have godtgjort at føre derfra. "Ja Danmark modtager en Konge, hvis Hjerte føler varmt for alt Ædelt og Stort, der ikke alene høit skatter Kunsten og Videnskaben, men som fra Ungdommen af har trængt ind i deres Væsen og Betydning. Glade see vi derfor en Fremtid imode, hvor de ville indtage den Plads, der tilkommer dem, erholde en for hele Folkets Udvikling veldædig Retning, og virke til Opnaaelsen af Statsamfundets Formaal. Fremfor Alt vil D. M. og dyrebare Dronnings Gudsfrygt og Kjærlighed til Religionen og den christelige Børnetugt være et lysende Exempel og til Velsignelse for Folket, som D. Mis forevige Forgjænger og hans Enkedronning have efterladt som Thronens Arv.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Det er disse Betragtninger, der lade Folket i D. M. Thonbestigelse erkjende et allviist Forsyns kjærlige Styrelse det er disse Betragtninger, vi føle os kaldede til at udtale for D. M., men idet vi nærme os Thronen for at bringe vor ædle Konge vor Hylding og Lykønskning, da gribes og saa vi af en stolt Følelse; thi endskjøndt kun Enkelte, saa tilhøre vi et Folk, hvem Kjærlighed til Konge og Fædreland stedse prydede, et Folk, der besidder Kraft og Dygtig hed til at understøtte sin Konge i alle store og ædle Foretagender, et Folk, der fortjener sin Konges Kjærlighed og Tillid. "Ja, ædle Konge! det er denne Overbeviisning, der fremkalder saa glade Forhaabninger; thi naar gjensidig Kjærlighed og Tillid besjæler Konge og Folk, naar Dygtighed og kraftig Villie findes paa Thronen og i Hytten, da skal skjønne Dage lyse over vort elskede Fædreland! Dertil give Gud sin Velsignelse, Gud velsigne Fædrelandet, Gud velsigne Kongen!"
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Af den fra Roeskilde til Hs. Maj. Kongen overrakte Adresse udhæve vi Følgende: Deres Majestæt, som selv er en Søn af en nyere Tid, vil ogsaa erkiende dennes Krav, og fortrolig med Verdensbegivenhedernes Gang og den nyere Histories Lærdomme, vil Deres Majestæt erkjende, at Folkets Deeltagelse i Stats bestyrelsens Ledning knytter Baandet mellem Folket og Thronen fastere, er det sikkreste Værn for Begges Rettigheder er det sikkreste Middel til at hæve Folket i Selvfølelse, til at øve og styrke dets Kræfter, og til at grundfæste Landets indre Magt. – Deres Majestæt har eengang givet Verden et lysende Vidnesbyrd om Deres ophøiede Sindelag og om Deres Erkjendelse af, at et Folks Lykke og Velvære sikkrest grundes paa dets Frihed, idet Deres Majestæt har givet et elsket Broderfolk en Forfatning, der er dets Stolthed, og der har vundet Europas Beundring. Deres Majestæt har saaledes vundet et Navn i Verdens Aarboger, hvortil ogsaa vi knytte de gladeste Forventninger for Danmark. Himlen forunde Deres Majestæt Kraft og Helbred, til i uforstyrret Fred at fuldføre dette Gjenfødelsens Værk for Danmark, og dets Lykke vil da være Deres Majestæts ædle Bestræbelsers skjønneste Løn. Hs. Majestæt modtog denne Adresse naadigst, og svarede, at det havde været ham kjært at modtage dette Beviis paa Borgernes Hengivenhed, at han i sit aabne Brev havde tilkjendegivet, hvorledes han havde besluttet at regjere, at Stænderinstitutionen, som hans Forgænger havde givet, var den Grund, hvorpaa der maatte bygges, at han gjennem Stænderne, de Mænd, som han havde kaldet til sit Raad, og hver tro og retskaffen Borger (enhver i sin Stilling), vilde modtage Forslag til Forbedringer, men at disse maatte gaae gradeviis frem. J de naadigste Udtryk yttrede han sig om Byen Roeskilde, til hvilken hans Følelser i saa mange Henseender vare knyttede, og bevidnede, hvor høit han agtede Communens Bestræbelser for at forbedre Havnen og forskjønne Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Slutningen af den igaar afbrudte Artikel af Fædrelandet om Adresserne: "At ville foretegne Monarken den Vei, hvorpaa han skulde vandre, eller at angive de Grundsætninger, som han skulde følge i sin Regjering, er vist aldrig faldet noget Menneske ind. Det vilde ligesaameget have røbet Mangel paa Erkjendelse af Undersaattens Stilling, som Mangel paa Besindighed og Klogskab. Heller ikke kan det være faldet Nogen ind, at ville tilraade Kongen uoverlagt og uprøvet at vælge de Midler, hvorved Folkets Lykke skal grundfæstes, thi Jngen kan tvivle om, at hvad der skal gjøres for at betrygge et heelt Folks Skjæbne i Nutid og Fremtid, kræver det sindigste Overlæg, og er selv for den modneste og meest klartseende Aand en alvorlig og betydningsfuld Opgave. Men aabent og frit at udtale, at der i Folket lever den Bevidsthed, at det føler Kraft og Mod i sig til at deeltage i sine egne Anliggenders Ledning, at deri Folket, som har en urokkelig Tillid til sin Konge, lever der Overbeviisning, at det fortjener, at der ogsaa vises det Tillid, og at de Skranker bør bortryddes, der hæmme dets friere Udvikling aabent og frit at udtale dette, det maa ikke blot være Trang, men ogsaa Pligt for dem, som i denne betydningsfulde Stund ere kaldede til i Folkets Navn at lykønske Kongen til hans Thronbestigelse, og at bringe ham et Udtryk af dets Følelser. Thi hvilke Midler han end i sin Viisdom maatte vælge for at sikkre Landets Held, ikke blot for Øieblikket men ogsaa for Fremtiden, saa er det uundgaaeligt nødvendigt, at han maa vide, hvorledes Folket føler og tænker. Vi ere derfor langtfra at misbillige, at der i enkelte Adresser, ved Siden af Udtrykket af undersaatlig Hengivenhed og af nedarvet Trofasthed, udtaler sig en Aand, der viser, at den enkelte Stands Medlemmer ikke længere betragte sig blot som en afsondret Afdeling med særskilte Jnteresser, men at de ogsaa føle sig som Statsborgere og Sønner af det fælleds Fædreland, og derfor henpege paa Folkets Fornødenheder og Landets Trang. Tvertimod føle vi os overbeviste om, at den sande Tillid til Kongen og den sande Erkjendelse af hans ophøiede Charakteer, ligesom den sande Fædrelandskjærlighed, gjøre det til en hellig Pligt ikke at lade Kongen være uvidende om Folkets Forventninger og Ønsker, men med den oprigtige Lykønskning og Hyldest at bringe ham et ligesaa oprigtigt Vidnesbyrd om, hvad der lever og rører sig i Folkets Bryst. – "Dersom Kongen kun vidste det – Det er ikke blot en Enkelt, men Mangfoldiges Fortrøstning, thi fast er det Haab, at den Konge, som nu har besteget Danmarks Throne, vil ordne Statens Forhold i Samklang med Folkets sande Fornødenheder. Det er derfor om disse, om hvilke de bør tale, der have faaet det skjønne Hverv, i deres Medborgeres Navn at bevidne ham, hvor høit Folket elsker ham, og hvilken Tillid det har til ham.