Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-04-27
1. Af de saakaldte Lectier, eller latinske Classer, skal der for Fremtiden hverken være flere eller færre i nogen Skole, end fire ialt. Hvor en Skole hidtil har havt færre, skal den, saasnart mueligt, sættes i Stand, til, at kunne bestride Omkostningerne ved een eller flere nye Læreclassers Jndretning. Dette bør skee, enten ved taalelige Skolepenges Oppebærelse af ikke uformuende Forældres Sønner, eller, saafremt denne Jndtægt ikke skulde findes tilstrækkelig, ved Bidrag af en Naboe Skoles Overskud. Men i de Skoler, hvor der hidtil har været flere Lectier, skulle disse nedsettes til fire, og Lærerne i de Lectier, som indgaae, være forpligtede til, at undervise i saadanne Lærefag, hvortil de af vedkommende Rector foreslaaes og befindes duelige. De Efterretninger, som behøves til at indlede, og siden at udføre disse Forandringer, skulle, paa Forlangende, uopholdeligen meddeles den angaaende Universitetet og de lærde Skoler nedsatte Commission. Hvorhos Hs. Majestæt paalægger bemeldte Commission, at den saafremt det efter anstillende Undersøgelser befindes, at en eller anden Skole aldeles kunde undværes, skal giøre allerunderdanigst Forslag til Sammes Ophævelse. 2. Hvad Skolebygningerne angaaer, da, som det er upassende, at to eller endog flere Afdelinger af Disciple paa eengang undervises i een fælleds Læresal, have Skolens Forstandere, med Rector, og i fornødent Fald med en bygningskynding Mand, at overlægge, hvorledes den med en saa ubeqvem Jndretning forbundne Uleilighed paa den mindst bekostelige Maade kan afhielpes, og i det ringeste 4 til 5, fra hinanden adskilte, lyse og rummelige Lærestuer i Skolebygningen bringes tilveie. Tillige skulle Vedkommende angive alle de Mangler ved Skolebygningerne, der kunne giøre Opholdet i samme modbydeligt for Lærere og Disciple, eller vel endog have skadelig Jndflydelse paa deres Helbred. De Planer, der vedkomme saadanne Forbedringer af Skolebygningerne og deres Jnventarium, skulle, tilligemed Overslag over Omkostningerne, indsendes til Skolecommissionen, fra Stifts Øvrigheden, der har at ledsage dem med sin Betænkning. 3. De gamle Sprog og de Discipliner, der i Skoleforordningen af 11te Maii 1775 nævnes som Grene af Underviisningen i de lærde Skoler, bør fremdeles dyrkes i disse med den Flid og Omhue, hvorved Grundighed i det lærde Studium og den Ungdoms hensigtsmæssige Dannelse, som bestemmes dertil, ene kan fremmes og opnaaes. Men, da det med Hensyn til SkoleUngkommens tilkommende Bestemmelse, er af megen Vigtighed, at den, foruden en vis Grad af Færdighed, i mundtligt og skrivtligt forredrag i Modersmaalet, ogsaa allerede fra Skolen medbringer til Universitetet Bekiendskab med eet og andet af de nyere fremmede Sprog og nogle mathematiske Forkundskaber, saa er Hs. Majestæts Villie og befaling: 1) At Underviisningen i den danske Gramatik og, som en Fortsættelse deraf, Anviisning tilde forskiellige Slags skrivtlige Udarbeidelser, og dermed forbundne practiske Øvelser, skal fra 1ste Maii dette Aar, i alle lærde Skoler, udgjøre en særskildt, igiennem alle disses Klasser fortgaaende, Lection; 2) at, hvor og saasnart en Skoles Omstændigheder tillade det, ogsaa, af de nyere fremmede Sprog, Fransk og Tydsk der skulle læres; 3) at Underviisningen i Arithmetik skal fortsættes igiennem alle Klasser, men at istedet for Sphærica, der hidintil var et eget Lærefag, Underviisning i Elementargeometrien skal indføres, og, hvad af Spærica er fornødent for Skoleungdommen, forbindes med den geographiske Cursus, deels ved dens Begyndelse, deels ved dens senere Gientagelse og Udvidelse; 4) at Underviisningen i Kunstfærdigheder, i de lærde Skoler, for nærværende Tid, skal indskrænke sig til Calligraphien, men Øvelserne heri fortsættes igiennem flere Klasser. 4. Da den offentlige Underviisning i ethvert Lærefag betydeligen vinder i fastere Sammenhæng og plan rigtig Enhed, naar den af samme Lærer fortsættes igiennem alle Klasser, skal enhver Rector eller p. t. Vicarius Rectoris, inden 6 Uger fra denne Placats Bekiendtgiørelse, ved Stiftets Biskop, til Skolecommissionen indsende en mueligst nøiagtig Besvarelse af følgende Spørgsmaal: 1) hvilken eller hvilke af de hidtilværende, eller nye tilkommende Læregienstande, han ønsker at forbeholde 2) til hvilke han anseer de alt ved Skolen ansatte Lærere, i den Grad duelige, at Underviisningen i dette eller hiint bestemte Læresag, igiennem alle dets Klasser, uden Betænkelighed kunde betroes dem, og 3) hvilke Sprog eller Discipliner, eller hvilke Klasser i disse, der endnu vilde fattes Lærere, som tilstrækkelige vare dem voxne, og som følgeligt, saafremt de ikke ellers allerede skulde være der paa Stedet, eller i Nærheden, maatte kaldes derhen. (Fortsættelsen følger.)