JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Da den Franske Jntendant Tournan forlangte en Contribution af 2,500,000 Fr. af Baireuth, lod det derværende Domainekammer d. 16 Nov. indgaae en Bekjendtgjørelse, hvori det blandt andet hedder, at ingen kunde fritages for dette Paalæg, at alle muelige Slags Privilegier ophøre, at enhver maa holde saa mange vede Penge i Beredskab, som hans Bidrag omtrent beløber sig til, da enhver Forseelse, uden Persons Anseelse, straffes med Execution. M. Andræg, Præst i Grosherringen ved Naumburg, en Landsby, som i det berømte Slag d. 14 Oct. var nærmest udsat for Krigen, har i offentlige Blade leveret en rørende Skildring af Krigs optrinene der i Egnen. Slaget begyndte om Morgenen under en stærk Taage med en Bragen, som lignede et frygteligt Tordenveir. Kuglerne susede i Luften og faldt tildeels ned i Byen. J Husene og i Haverne var Faren lige stor. Henimod Middag forsvandt Taagen, og rundt omkring faaes nu intet andet end opstigende Jld, Røg= og Damp skyer. Præsten flygtede med sin Familie og sin fire Aars Søn paa Armen, omspændt af Frygt for Kuglerne, der gjennemstreifede Luften, hen til en Huulvei, hvor han skjulede sig tilligemed adskillige Venner og Naboer. Her forbleve de indtil Kl. 4, da Slaget var aldeles tilende. Bedøvede af ni Timers Canontorden vendte de hjem igien. J Aftenskumringen stod Nabobyen Auerstadt i Lue. Henimod Kl. 9 ankom Franske Soldater eller rettere sagt Marodeurer (Ransmænd) med stor Støi til Landsbyen. Tolv af dem trængte voldsomt ind i Præsteboligen; kun de veemodigste Bønner og 300 Rdlr., som Menigheden skjød sammen, afholdte dem fra at plyndre eller stikke Byen i Brand. Men desuagtet blev der dog plyndret begge de følgende Dage; Præstens hele Huus blev ødelagt; Døre, Skabe, Kister a. sønderhuggede, Linned, Penge, Ringe, mathematiske Jnstrumenter &c. hentede frem af de dybeste Kieldere og de meest skjulte Vraaer og ranet, eller som f. Ex. Præstens Tegninger og Manuskripter, fordærvede og gjorte ubrugbare. Han maatte være Vidne dertil, og turde ikke aabne Munden. Han forlod sin usikkre og udplyndrede Bolig, søgte med sin Familie Skiul hos Bønder, og skjulede sig selv tilligemed en flygtet, ulykkelig Ordensbroder paa et Loft. Først d. 17 Oct. eller tre Dage efter Slaget fik han et Depot af Saarede, som Sauvegarde, og disse beskyttede ham mod Plyndring &c. Førstinden af Auersberg skal have gjort et Knæfald for den Østerrigske Keiser og bønfaldt om Naade for sin Gemaal, der i Krigen mod Frankrig i Fjor har været saa ulykkelig. Men Keiseren, svarede, at den almindelige Stemme krævede Straf og Satisfaction; den idømte Pengestraf har han imidlertid eftergivet den Skyldige Keiser Napoleon har tilladt adskillige anseelige Folk i Tydskland, især i Rhinforbundets Lande, som have ansøgt derom, at sende deres Børn tilligemed Hovmestere og Betjentere til det Franske Lycæum i Maynz. Tilsinde Mand Svenske Tropper have faaet befaling at begive sig til Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Fabrik= og Manufacturvarers Udstilling i Paris (fortsat). Fortræffelige vævede Tøier af Hestehaar til Stolebetræk a. leverer Bardet i Paris. Silkefabricationen, hvori Frankrige overgaaer alle andre Lande, har denne Gang gjort ny Fremskridt. Gensoul i Lyon har for Silkens Forædling faaet en Guldmedaille, Camille Pernon har den anseeligste Fabrik af Silketøier og broderede Tøier. Allerede for 4 Aar siden fik han den store Guldmedaille for 1) en Kjole af hvidt Fransk Netteldug, saa fortræffelig indvirket med Guld og Silke, at det saae ud som broderet, og var paa begge Sider eens; 2) for skarlagenrød Fløiel, en Farve, som man hidtil ikke forstod at give Silken, og endelig 3) for det skjønneste Atlask og Taft, som er meget bredt og paa begge Sider eens. - Brødrene Dugas & Comp. i Saint Chammond havde faaet Guldmedaillen for de skjønneste Atlask-Fløiels=Damaskes Baand med en ganske usædvanlig Appretur. Bonnard i Lyon har faaet den store Medaille for Silke Til, som ikke allene lader sig vaske, uden at der gaaer en Maske op, men som endog ved Vaskningen bliver hvidere; han kan ogsaa væve Til efter et opgivet Mønster. - Kniplingers og Blonders Fabrication er endnu ligesaa fuldkommen som forhen. J tre Fattighuse i det forrige Flandern er denne Fabrication indført og drives med Held. Blandt de indsendte Luxus=Artikter vare ogsaa Pudevaar af Kniplinger for et saakaldt Couvre pied). - Gnys i Amiens har indsendt Hamp, der efter Bralles Anviisning er bleven ristet i hedt Sæbevand, og for Udførelsen i det Store har han faaet den store Guldmedaille. Brødrene Vignoles og le Roi i Orleans have indsendt fortræffelige Touge, som ere forfærdiget ved Machiner. - For Seildug har Queval & Comp. i Fecamp faaet den lille Sølvmedaille. De have opfundet hertil en Væverstoel, som drives ved en Hest. Den kan stilles efter Behag ligesom Tøiet skal være tykt eller tyndt til Det er 3 til 4 Meter bredt, og maa forfærdiger med denne Stoel 10 Metere om Dagen, istedet for at en god Arbeider med den sædvanlige Væverstoel kun kan forfærdige 6 om Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J en Udase af 10 Oct. har Keiseren af Rusland befalet, at den nedsatte Told af Viin, Olie og tørrede Frugter, som indføres med Skibe fra den Joniske Republik til Russiske Havne i det sorte Hav, i Henseende til disse Skibe ogsaa skal gielde for Havnene ved det Assovske Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Da man i Engelland nu mangler Tilførsel af Byg fra Østersøen, saa har man foreslaaet at bruge grovt Sukker til Destillering. 30,000 Fade ville omtrent blive anvendte dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J Kentucky er der udbrudt Uroligheder, Folket skal have erklæret sig for uafhængigt. Mod den bekjendte Oberst Burr har Præsidenten for de forenede Stater udstædt en Arrestbefaling. Præsidenten er meget syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J Haag er der lagt et forhøiet Paalæg paa alle Vine og Brændeviin, som skal gielde fra 1ste Jan. 1807 af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Erkehertug Ferdinand, som ligger syg af Vatersot, befandt sig d. 6 Dec. noget bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J det Würtembergske ere alle Directeurer og Vicedirecteurer i Collegierne og Departementerne, saavelsom den civile Fortjenesteordens Storkors, Comthurer og Riddere faaet Tilladelse til at kalde sig vion. Det er ligeledes blevet enhver, der kan godtgjøre at han eier 40,000 Gylden, tilladt, at søge om Adelsdiplom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Juristen v. Beaufort i Strasburg har udgivet et Forslag paa 50 Sider til alle Christelige Menigheders Forening, og tilegnet Keiser Napoleon, det. Af Pauli Epistel til de Epheser, Cap. 4. v. 4-6 har han valgt følgende Motto: Een Gud, een Keiser, en Religion, en Tro, een Daab, eet Almeenvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
En vis Paly Rasch har i Paris udgivet sin Troesbekjendelse, hvori han siger: "Jeg troer paa Jsraels Held, udvirket ved hans Salvede Napoleon, Bonaparte, Corsicaneren fra Østerland, efter Propheten Jesaias 44 og 45 Cap. Corsicaneren er min Yndling, siger Herren, han vil opfylde alle mine Ønsker &c. Saa taler Jehova til sin Salvede, Corsicaneren &c." (J det Franske hedder det Corse.) Her beviser Forfatteren critisk (?) at det ikke kan hentydes paa Kongen af Persien, da der i Esthers Bog tales om en Spaadom af Jeremias, som sigter til hans senere Befrielse. Præsidenten for den Jsralitiske Congres, Furtado, er bleven stukket i Kobber i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Adelen i Grevskabet Mark bidrager en Tiendedeel af den paalagte Contribution af 2 Mill. J Giesthudel, en By i det Østerrigske, som ligger meget høit, døde d. 14 Nov. en Kone i en Alder af 107 Aar. Hun havde været to Gange givt, aldrig syg og bestandig fattig. Hun havde født 8 Børn og beholdt Brugen af sine Sandser, lige indtil det Sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J Tours nedstyrtede d. 27 Nov. i en Forstad et Klippestykke, omstyrtede adskillige Huse og knuste en Mand, en Kone og et Barn paa 4 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Rhinen er i kort Tid og især d. 3 og 4 Dec. steget 4 1/2 Fod; i Wesel stod den d. 4de 16 Fod 5 Tommer, og den 5de 18 Fod 1 Tomme høir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
J Paris er der forfærdiget mesterlige Seiersmynter, hvis Gienstand er Napoleons og hans Hæres Daad i forrige Aar. Jdeen dertil har den berømte Denon givet, og de fortrinligste Pariser Stempelskjærere: Dros, Andrien, Brenet, Joley, Golte have udført den under hans Opsigt. Prægede i ædle Metaller skulle disse Medailler først uddeles ved den forestaaende Seiersfest. Men alle disse 15 Mynter faaes allerede i Paris i Bronze for 24 Livres. Hovedsiden forestiller Keiserens Brystbillede, ligesom paa Kroningsmynten. Bagsiden er tilegnet den store Armees Afmarsch. Man seer her Tronen, hvorpaa den rigdrapperede Fredskjole ligger udbredt; Keiseren har nemlig forladt den, for at stille sig i Spidsen for sin Armee. Scepteret læner sig op til Tronen. En hvilende Ørn staaer forved samme, og ovenfor sees Tordenen i antigne Form. Paaskrivten siger, at Keiseren anfører den store Armee, at Leiren ved Bologne er afgaaet, og at Rhinen allerede er overskridt. Paa den anden Side taler Keiseren til Hest, paa Lechbroen, til Soldaterne. Han og Krigerne ere klædte i gammel Romersk Costume, Over Keiseren sees Seiersgudinden, som rækker ham Krandsen. Paa den tredie Mynt iler Imperatoren med sine to Spænd fremad. Under Hestene række to smaa Figurer med Muur kroner ham Nøglerne. Det er begge Stæderne Ulm og Memmingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Efter de seneste Beretninger, som i Berlin ere ankomne fra Hovedqvarteret i Posen, er d. 11 d. M. undertegnet en Fredslutning mellem Keiser Napoleon og Kongen af Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
De Uroligheder, som ere udbrudte i Preussisk Polen, have især i Først Lubomyrskyschs Besiddelser kostet mange Mennesker Livet. - En Russisk Proclamation truer enhver Bevægelse, der sigter til Uroligheder, med de skrækkeligste Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Den Østerrigske Feldtøimester v. Bellegarde er bleven udnævnt til Civil og Militair=Gouverneur i det Østerrigske Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
De Russiske Tropper ere d. 23 Nov. rykkede ind i Vallachiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Antallet af de i Lübeck condemerede Svenske og Pommerske Skibe beløbe sig til 25. Capitainerne og Mandskabet ere frigivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Petersborg d. 20 Dec. Feldtmarchal, Greve v. Kammensky, er ankommen her. Han vil, som det hedder, paatage sig Overcommanden over Armeen, med meget udbredt Magt. Man venter daglig hans Afreise til hans Bestemmelse. Han er bekjendt i den Russiske Militairhistorie for sine Jndsigter i Tactiken, sin Tapperhed og strænge Krigs disciplin. - Til den nyfødte Storførstindes høitidelige Daab foranstaltes store Jlluminationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Paa den Berlinske Avis findes endnu den gamle Preussiske Ørn, endskjønt den taler i en Tone, som den aldrig har kjendt til før. Den udbreder ligesom tilforn sine Vinger over Laurbær, Krigsbasuner &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Fra Krigsskuepladsen vides endnu intet andet, end at den Franske Armee bestandig rykker videre frem, medens den Russiske bestandig trækker sig tilbage. Et heelt Preussisk Regiment, som for det meste bestod af Polakker, er gaaet over til de Franske, og denne Overgang opvækker just ikke de bedste Tanker og Polens Hengivenhed for Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Hertuginden af Brunsvig afreiste d. 27 Nov. fra Malmøe til Stralsund, hvorfra hun videre vil fortsætte sin Reise. Kongen, Dronningen, Kronprindsen og Prindsesserne begave sig til Hertuginden kort før Afreisen, for at tage Afsked. Hele Hofstaten og andre Embedsmænd vare ligeledes ved denne Leilighed forsamlede. Generalgouverneur Toll. a. fulgte hende til Østad. Hertugindens to Sønner, ere blevne tilbage,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Fra d. 22 til d. 25 Dec. er til Hovedstaden ankommen: Fabrikør Mentz fra Helsingøer, Grev Stroganoff f. Slesvig, Kjøbmand Ansitaloff f. Helsingborg, Musicus Rheinstein og Fløitespiller Dulon, fra Hamborg, Cancellietat Dunker f. Hessen-Cassel, Kjøbm. Wohrmanns f. Riga, Rawald f. Flensborg, Handelsbogholder Malm fra Malmøe, Fransk Emigrant Fitzherwick f. Kønigsberg, Sølieuten. Lund f. Corsøer, Consul Bille f. Hirschholm, Gen. Maj. v. Waltersdorff f. Kiel. - Afreist ere Duckmaller og Benecke til Helsingøer, Hallberg til Malmøe, Kherre Scheel t. Slagelse, Russ. Adelsmand Wisitovsky t. Sverrig, Proprietair Rich og Kjøbm. Kollin til Møen, Baron Munk til Malmøe, Justitsr. Marcussen og Capit. Sinckert. Jylland, Handelsbogh. Malm t. Malmøe, Lieuten. v. Seidelin og v. Weideborg t. Nestved, Fru Maj. Flindt paa Landet, Raadm. Estrup t. Helsingøer, Kjøbm. Mührer t. Stockholm, Baron Stjernblætt og Borgermester Landstrimt. Sverrig, Candidat Duncker og Kjøbm. Seidel til Holsteen, en Coureer fra den Svenske Minister til Helsingøer, Capit. Munk og Lieutenant Krebs til Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-27
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. germester Fjerde Aargang. No. 23. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 30 December, 1806. Giver Retten os alle nok Hr. Landsdommer Baden har i Politievennen No. 452 leveret et meget læseværdigt Stykke med Overskrivt: Retten gier os alle nok, som paaanker den Skik, at paaminde uvillige Betalere i Avisen, og indeholder et forslag til en hurtigere og mindre bekostelig Retspleie i Sager angaaende visse Slags Gieldsfordringer. - Dette Æmnes Undersøgelse er virkelig af større Vigtighed end man ved første Øiekast skulde troe, og den lader sig lettest anstille ved at gjennemgaae det her anførte Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den i Oldtiden hæderlige Skik, at Landets Høvding reiste paa visse Tider af Aaret omkring i Riget og holdte Ting, kunde her lede os paa en Jdee til at forskaffe alle Landets Jndbyggere Ret, uden at Frastand eller Forbindelser skulde kunne lægge nogen Hindring i Veien derfor. J enhver stor Kjøbsted i begge Rigerne kunde der hvert Aar holdes en overordentlig Ret, hvor saadanne Gieldssager kunde paadømmes, og hvor visse dertil beskikkede Sagførere, som aarligen reiste omkring i et bestemt District, kunde paatage sig, at føre fraværende Creditorers Sag. Saadanne Sagførere behøvede aldrig at frygte for, at mangle Sager; thi der gives nok, som hos Folk i Provindserne have Penge tilgode, de ikke kunne faae ind. Den uforsvarlige Misbrug, at kunne unddrage sig Lovenes Herredømme, ja endog at kunne trodse dem, fordi man lever 100 eller 150 Mile borte fra sine Creditorer, vilde da ophøre af sig selv. Vel gives der i Provindserne Procuratorer, men enten boe disse i samme By som Debitoren, og da møde, som sagt, ofte Hindringer, der ere en Følge af Forbindelser a., eller og boe de saa langt derfra, at de hver Gang maa foretage en Reise, som for en enkelt Sags Skyld ikke lønner Umagen. Men saalænge som vi mangle en Jndretning, der kan skaffe en saadan Creditor Ret, vilde det være ubilligt, ogsaa at negte ham den Rettighed, at mane en Debitor, der f. Ex. ikke vil besvare hans skrivtlige Paamindelser, paa den eneste muelige Maade i Avisen. Trykkerettighedens Forordning forbyder ingen at kalde endog en Embedsmand offentlig en Løgner, og man skulde formene en Creditor at kalde sin uvillige Skyldner offentlig ved sit rette Navn, En saadan Modsigelse lader sig her ikke tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Hvad vilde desuden al Publicitet tilsidst blive til, dersom man vilde sætte saadanne Steengjærder omkring den, J dette Tilfælde maatte jo heller ingen Høiesterets= eller Hof= og Stadsrets dom bekjendtgjøres, thi ogsaa den kan ofte *) Den Beskyldte kan vel siden sagsøge Beskylderen, men han kan alligevel ikke formene ham, at sige det offentlig, førend han søger ham. bidrage til, at en agtet Borgers Stilling nedværdiges til Tab i den Nytte, Manden ellers kunde udrette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Den 2 Decbr. 1805 bragte to Koner fra Flekken Norborg den derværende Øvrighed et dødt Barn, indsvøbt i Klude, som de havde fundet i en Vandrende ved en Landevei mellem Stene. Der blev strax optaget et Obductionsforhør, i hvilket Lægen formodede, at Barnet havde levet. Da det nu rygtedes, at et Fruentimmer, (en Handskemagers Datter fra Faaborg, 29 Aar gammel),der tjente i Meelsgaarde, og som allerede tilforn havde født to uægte Børn, nylig atter havde været frugtsommeligt, saa blev hun paagreben, men efter at hun i Begyndelsen havde negtet Gjerningen, tilstod hun omsider, at hendes første Barn 15 Uger efter Fødselen døde hos hendes Forældre, at det andet endnu bestandig var i Huset hos dem, og at hun ved sit tredie Svangerskab var kommen til Als, hvor hun fra det Øieblik af, hun følte sig frugtsommelig, besluttede, at føde sit Barn i Dølgsmaal og rydde det af Veien, for at undgaae Skam og Straf, efterdi adskillige Piger, fra Fyen havde kjendt hende og hendes Forfatning; at hun derfor bestandig havde negtet sit Svangerskab, saavel for Jordemoderen, som frittede hende, som for hendes Sovekammerater, at hun en Morgen da hun skulde ud og malke, fødte et Barn, der rigtig nok ikke skreg, men dog bevægede sig; at hun uden mindste Medlidenheds=Følelse qvalte det og lagde det hen i Laden; at hun derpaa gik hen og malkede, at hun siden d. 21 Decbr. puttede Barnet i Forklædet og lagde det hen paa det Sted, hvor det blev fundet. Den norborgske Criminaltet dømte hende til at kagstryges og arbeide for Livstid i Tugthuset; men dommen blev siden formildet til blot Tugthuusstraf for Livstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Fridericia, d. 26 Decbr. J Morges Kl. mellem 4 og 5 hørtes her 3 temmelig stærke Tordenslag med Lynild, stærk Hagel og Regn. Hele Natten igjennem og endnu i Dag, blæste en Storm af V. N. V. Bogtrykker Stephanson, der nu er ansat som Jnspecteur over Tugthuset i Trondhjem, anfører i sin Avis, at et behageligt Rygte siger: at de ulykkelige Radesyge=Huuslemmer snart skulle henflyttes i det ny opbygte store prægtige Sygehuus, der ligger paa et sundt og behageligt Sted, hvori i denne Tid 4 store og et lidet Værelse med Kakkelovne, ere ledige. Dette Rygte maa glæde enhver, som har mindste Følelse for den lidende Menneskehed. Disse beklagelsesværdige Syges nærværende Forfatning er i høieste Grad skrækkelig; 40 til 50 ere indspærrede i Tugthuset i fire smaae Værelser, hvoraf det største er paa 2 Fag Vinduer og der 13 Sænge; det næststørste, som er 10 Alen i Fiirkant, har 2 Fag, Vinduer og 10 Sænge. Saaledes have disse Lemmer hver især langt fra ikke saa megen Plads, som Malificanterne i de fleste Arresthuse. Den fri Passage til og fra disse Syge har hidtil ogsaa medført den Uleilighed, at Tugthuuslemmerne ikke have kunnet nyde den friske Luft i Gaarden, hvilket nu, ved denne Flytning vil kunne skee Omtrent 30 Mennesker have hidtil været indspærrede i et Værelse, og have især om Vinteren aldeles ikke kunnet komme ud i den frie Luft. Det gjør Stephanson Ære, at han paa denne sin ny Post søger at være Ulykkeliges Beskytter og Fader, og at han bærer Omsorg for at Tugthuset bliver et Straffested, der opfylder Straffens Øiemed, uden at beskjæmme Menneskeligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Det Angelske Legat til Bedste for Trondhjems Fattige, beløber sig til 176, 102 Rd., Boghandlerne Röbs, Christiani og Korte have forenet deres Handel, og føre fra næste Aar af dette Firma.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Naturforskerne spaae nu, at det nærværende milde Veirlig vil vare den største Deel af Vinteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Den 26de steg Vander ved Cronborg saa høit, at omtrent Kl. 10 om Aftenen den ene Bro efter den anden flød omkring i Gravene. Kl. 3. om Natten var Vandet høiest og de nye Batterier laae alle under Vand. Vagten og Slaverne maatte flytte ind i Slottet, hvor Vandet steg indtil Jndgangsportene og fyldte Cassematterne. Først to Dage derefter kom Fæstningen og Byen atter i Forbindelse ved Hielp af Baade. - Mærkeligt er det at Vandet samme Dag og samme Klokkeslæt steg saa høit ved Hamborg, at man i adskillige Gader maatte seile i Baade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Udenlandske Efterretninger. Staden Frankfurt, hvis Forfatning nu opløses, er allerede i flere end 1000 Aar, meget berømt. Den hedte først Helenopoles til Hæder for Constantin den Stores Moder Helena. Det første Keiservalg skede her 877. - J den derværende store Keisersal, der Romer kaldet, findes alle Romerske Keiseres malede Portraiter lige indtil Leopold H.; men mærkeligt er det, at der ikke har været Plads mere til Franz den Anden. Den Bygmester, som har indrettet denne Sal, maa have været en sand Prophet. Mange Sjeldenheder, og deriblandt Pocaler af Rav, rare Gemmer etc. ere allerede vandrede fra det Berlinske Konstkammer til Museumet i Paris. Ogsaa de fornemste Malerier i det Kongl. Palais og nogle Statuer paa Slottet have gjort samme Pillegrimsreise. Anclam den 16 Decbr. Det Franske Troppecorps, som findes her, vil endnu forblive her i adskillige Dage, for at oppebie Sverrigs Svar paa de Forslag, man har gjort det. De Porte, som støde til Broerne ved Siden af Byen, ere spærrede, ingen Franskmænd tør passere over dem, ingen tilstædes at komme ind eller ud, undtagen Koner med Grønt, Madvarer eller Lærred, Marquis Lucchesini og General v. Zustrow, som nu ere vendte tilbage til Kongen af Preussen, overbringe nye Fredsforslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Keiser Napoleon har udnævnt Førsten af Jsenburg til Brigadegeneral ved sin Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Det hedder, at Fæstningen Wesel skal sløifes og at kun Büderich og Øen skal befæstes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Fra Madrit meldes: at man virkelig maatte være meget ubekjendt med Spaniens Stilling, dersom man et Øieblik kunde tvivle paa dets Oprigtighed mod Frankrige, og dersom man vilde antage, at det vilde holde med en Fiende, som allerede i 13 Aar har pønset paa Spaniens Undergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Paven tilbringer i denne Tid adskillige Timer, om Dagen med at bede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Ved Kysterne af Florenz rasede d. 2 Dec. en frygtelig Storm. J Havnen af Livorno bleve 1, Skibe løsrevne fra deres Ankere og dreve paa Grund, 3 andre sank, men Besætningen blev reddet. J Staden løftede Stormen Tagene af Husene, styrtede Mure sammen a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-30
Man forsikkrer, at de confordererede Polakker, allerede have frataget Russerne adskillige Artillerietrainer og Bagagevogne. J Russisk Polen anvendes de skarpeste Midler for at holde Jndbyggerne i Tømme. En Afdeling Preussiske Krigsfanger satte sig nylig op imod den Franske Nationalgarde, der escorterede dem, i en Skov paa hiin Side AlzeyDe Franske maatte fyre paa dem, for at bringe dem i Orden igjen. Da disse Krigsfangers Escorte sædvanlig ikke er stærk, saa undkommer bestandig mange, der opholde sig i Skovene og stiele og røve i Omegnene. Adskillige Districter paa Hundsrück ere derfor usikkre.