JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Bekjendtgjørelser. En Silke Mands=Handske er tabt enten i eller udenfor Compagniehuus-Salen. Douceur for dens Tilveiebringelse betales paa Stiftsbogtrykkeriet. Peder Nielsens iboende Sted i Nørresundbye med eller uden Jorder attraaes underhaanden jo før jo heller bortsolgt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Vanille-Jis og Marendser kan faaes daglig i Portioner hos Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Rettelse. J Avisen No. 20, stod seilagtig anført Le
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Jfølge en Skrivelse fra London af 18de December har en Afhandling i det engelske Tidsskrivt Foreige huarterly Review om den græske Revolution og den kuropæiske Diplomatik, som støtter sig paa officielle Actstykker, der ikke hidtil have været offentliggjorte, bakt flere høie Personers særdeles Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Bladet Morning Advertiser melder, at baade Hertugen af Wellington og nogle andre Lorder, som med ham hele Ansvaret for Styrelsen af de udenlandske Anlighender, ved denne Leilighed have befundet sig i nogen Forlegenhed, og at der skal anstilles Undersøgelser, for sit opdage Forfatteren, og om muligt, ogsaa de Personer, som have tilladt sig at rykke ud med sine Doumenter. Samme Blad tager heraf Anledning til at gjøre endeel drøie Udfald imod Hertugen af Welling sion, hvem det andet Blad ved samme Leilighed lyksønsker til, at han i det mindste er døv paa det ene Øre. Underligt nok maa det forekomme ham, at see sit Ministerium fremsat i et saadant Lys, som det staaer i, i følgende Titader, tagne af omtalte Blad Nogle have den russiske Gesandt, Andre Admiral Codrington mistænkt, for at have røbet hine Actstyklier. Vi kunne imidlertid forsikkre, at begge disse Herrer ere ligesaa uskyldige i denne Sag, som Keiseren af China. Men hvilket billede af det brittiske Ministeriums Svaghed ligger ikke for os i hiin Afhandling, lige fra Protocollen i Petersborg til Freden i Adrianopel. Det er smerteligt - ja det er modbydeligt, lat kaste sit Øie derpaa. Da Hertugen af Wellington traadte ind i Ministeriet, ventede vi at blive hiin Fasthed og Bestemthed vaer, som en Tathams, en Pitts, sin Cannings Forvaltninger bare Præg af. Men i dets Sted opdage vi ikkun Vankelmodighed, Frygtsomhed, og aldeles Mangel paa den almindeligste Opfatning af Tidens Tegn. Vi see, hvorledes Rusland anmasser sig den øverste Styrelse af de politiske Forhandlinger, hvorledes Frankrig, for at forfølge sine særegne Hensigter, danner sig en egen Politik, hvorledes Grækenland ved sine Capodistrias ligefrem byder vore Tractater Trods og hvorledes derimod vort Ministerium, stedse vaklende og ubestemt, tiltræder og bifalder Forslag i Dag, som det i Morgen frafalder og forkastet. Vel vide vi ikke, om det er sandt, at Fyrst Liewen og overhovedet alle fremmede Gesandte, som man forsikkrer, daglig drive Spot med vor Politik og haanligen belee en vis Persons berømte Bestemthed, men det vide vi, at vort Land aldrig nød mindre Agtelse i Udlandet, end nu, og, saafremt vi havde et Parle ment med tilstrækkeligt Talent og den Redelighed, der udfordres til at udforske og undersøge Gangen i vor udenlandske Politik, saa vilde vort Ministeriums Ny, med Hensyn til dets politiske Skarpsindighed, vist synke ligesaa dybt, som de spanske Cortes-Obligationer og Actierne i Potosis Miner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Hans K. H. Hertugen af Bourbon har adopteret Hertugen af Nemaurs, Hertugen af Orleans næstældste Søn, til sin Søn og tilkommende Arving til Navnet Conde og den dermed forbundne store Familie-Formue. Kun skal han afgive til den yngste Broder, Hertugen af Anmale, fjerde Søn af Hertugen af Orleans, til hvem Hertugen af Bourbon har staaet Fadder, en liden Faddergave af 500000 Frances aarlig Revenne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Man erfarer nu over Paris, at Jnfanten Dou Carlos af Spanien i sin Kongelige Broders Navn den 9de December par procurationem har ægtet Prindsesse Drune Maria Christina af Neapel. Den 10de degav den rongelige Brudom sig selv til Aranjue; og den 11te skulde det høitidelige Jndtog finde Sted, hvilket maa have været overordentlig glimrende. Corrigidorens Protocol indeholdt Navnene paa ikke mindre end 97000 Fremmede og 10000 nyt uniformerede Frivillige vare endnu i Vente. At Gaderne under disse Omstændigheder maatte være saa overfyldte med Mennesker, at man neppe kunde trænge sig igjennem dem, kan man slutte sig til.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Brunsvig. Et Circulair-Reskript er udstædt i Brunsvig og forelagt samtlige Stats-Embedsmænd til Underskrivt. Det lyder saaledes: "Paa allerhøieste Befaling forbydes det paa det Strængeste enhver brunsvigsk Statstjener, at pleie eller underholde nogensomhelst Omgang, enten mundtlig, skrivtlig eller paa andre Maader med den uden Afsked af Tjenesten udtraadte forhenværende Kammerherre v. Cramm paa Sambleben, da han i Modsat Fald vil blive anseet for at foretrække denne forbudne Omgang for Statens Tjeneste". Circulairet er undertegnet af de hertuglig brunsvig-lüneborgske Statsministre v. Bulow og v. Münchhausen. Nogle Dage efter at det var udstædt, forlod Kammerherre v. Cramm Brunsvig og har, efter Forlydende, valgt Celle til sit tilkommende Opholdsted. Det er iøvrigt i Vinter saa stille i Brunsvig, som ingensinde før, da største Delen af de ellers der indtræffende Fremmede, saasom Greverne, Weltheim, Stolberg, Oberg o. fl. ere udeblevne. Faruden Kammerherre Cramm og Oberjægermester v. Sierstorff (nu i Hannover) have ogsaa Hofraad Petri (nu Geheime Cancellieraad i Ballenstedt), Geheime-Justitsraad Eschenbura (nu Cancellie-Directeur i Detmold) og Geheime Justitsraad v. Bülow (nu Geheime-Regjeringsraad i Münster), som det synes aldeles sagt Landet Farvel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Blandinger. Ved Donauen vil man vide, at en Arving af et afde største tyske Fyrstehuse vil formæle sig med en Søster til Prinds Gustav Vasa. Jfølge Efterretninger fra Wien skal Prindsen selv af Keiseren være udnævnt til Generalmajor og have faaet Ansættelse som Brigader i Armeen. Han tituleres Hs. Kongl. Høihed!
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
J Berlin viste Thermometret den 23de December mellem 6 og 7 om Morgenen 21 Graders Kulde. 15 Minuter førend 8 reiste sig paa det Sted, hvor Solen, var i Begreb med at hæve sig over Horizonten, en purpurfarvet Støtte, som paa hver Side endnu havde 2 andre Støtter, af noget mindre Høide, men spillende i Regnbuens skjønneste Farver. Da Solen endelig efter Kl. 8 var hævet over Horizonten, straalede den midterste Statte, endnu i en blændende brillant Jld, imedens begge Side-Støtterne viste Regnbuens Farver endnu tydeligere og i det skjønneste Lys. Henimod Kl. 9 forsvandt Phenomenet lidt efter lidt. Det varsler mueligt og mere og strængere Kulde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
J Gent i de forenede Nederlande har man gjort en Opdagelse, hvis Troværdighed man med Føie kunde drage i Tvivl, naar den ikke berettedes med altformegen Omstændelighed til at kunne være aldeles opdigtet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
En Herr Abbe Zinzerling, Medredacteur af Bladet leCatholique og Directeur for Vaisenhuset i Gent anklagedes for grusomt Medfart med sine Opdraglinger og ved den nærmere Undersøgelse kom en heel Deel Afskyeligheder for Lyset. To Medlemmer af Magistraten besigtigede hans Opdragelses-Anstalt og lode sig, efterat have taget Lærestuerne i Øiesyn, ogsaa forevise Fænslerne. J et hvælvet Hul paa 7 Alens Længde og 6 Alens Bredde havde han anbragt 5 Aflukker, hvor Mure og Gulve vare fugtige og hvor Lyset kun trængte ind gjennem et lidet Gitter over Døren. En smule Straae udgjorde Leiet for de stakkels Børn, som man hele Uger igjennem indspærrede i et saadant Huul paa Vand og Brød. Nogle af dem havde en heel stræng Vinter igjennem ikke havt noget andet Tilflugtsted om Natten. Hvert af disse Fængsler havde Stank i den Grad forpestet, at Magistratspersonerne i Hast maatte træde tilbage for at drage Aande. Foruden disse rædselfulde Fængsler gaves der endnu et fugtigt hvælvet Hul, kaldet Jernburet, som var bestemt for saadanne Drenge, der skulde afstraffes, for sværere Forseelser. (?)J dette Hul kom hverken Luft eller Lys og Stanken, deri var utaalelig. Børn paa 6 til 12 Aar have hele Uger igjennem maattet tilbringe Dage og Nætter i dette Fængsel, i hvilket de oven kjøbet plagedes af Rotter, hvorover de arme Børn imidlertid beklagede sig allermindst. Denne Herre havde endnu opfundet en egen Art Tortur, bestemt for saadanne smaae Børn, som endnu ikke vare ganske vante til Reenlighed. Efter først at være hudslettede, bleve de uskyldige Smaae lagte paa Sengesteder, bestaaende af Jernstange, i hvilke de, uden Dækker eller andre Sengeklæder maatte tilbringe de strængeste Vinternætter. Fire Børn paa 10 Aar have udholdt denne Tortur fra Februar Maaned til den 11te Mai og bleve derpaa uden Barmhiertighed bortjagede. At mange Børn i disse Fangehuller have paadraget sig alvorlige, ja endog ulægelige Sygdomme, kan man tænke sig. - J Beretningen om disse Afskyeligheder, som er dateret fra Haag den 22de December, opkastes det Spørgsmaal, om den nederlandske Regjering vel har saa ganske Uret, naar den ikke vil give Slip paa Overopsigten over den offentlige Opdragelse og betænker sig paa at indrømme den catholske Geistlighed den uindskrænkede Underviisnings Frihed, som den med Anmasselse giør Fordring paa J Paris gik, efter Coureren, det Rygte, at der. i Rom var opdaget et høist farligt Anslag imod Pa en og hele det hellige Collegium. En Krudt Explosion skulde paa een Gang gjort Ende paa den hellige Fader med samt hans Cardinaler. Denne gruelige Plan (ifald der ellers er Noget om det Hele) tilskreves naturligviis Carbonarerne, og en stor Mængde Arresteringer vare, som følge deraf, allerede foregaaede i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Fædrenelandet. (Af Kjøbenhavnsposten, den 22de December.) Jgaar Aftes Kl. 9, udbrød Jld paa Nørrebro No. 36, i en Muur- og Bindingsværks Heeltagsbygning, tilhørende Hr. Dreiermester J. Ulriksen, boende her i Byen. Bygningen, som kun bestod af een Etage, afbrændte aldeles, med Undtagelse af Omfatningsmurene og nogle enkelte Skillerum. Jlden var slukket Kl. 12 1/2. Bygningen var aldeles ubeboet, uden alt Fyrsted; der havde kun den Dag været nogle Saugskjærere paa Gaarden. Hvorfra Jlden kan være kommen, er endnu ikke oplyst ved de Forhører, som have fundet Sted i Nat. Samme Nat mellem Kl. 12 og 1 opkom Jld i Dronningenstvergade No. 356 i et Huus, tilhørende Snedkermester Ewers. Da Jlden var opkommen i en Trappe imellem For= og Baghuset maatte nogle af Beboerne gjennem Vinduerne redde sig ved Stiger. Jlden blev forresten slukket uden Sprøiters Hjælp. Den 24de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Paa Hr. Universitets Boghandler Reizels Forlag, har nylig en af Hr. A. Anthon i Ringsted udarbeidet alphabetisk Postadressebog, forladt Pressen. Den indeholder Navnene paa de fleste af de i Danmark og Hertugdømmene værende Byer, Gaarde og Steder, med vedføiet Stations-Adresse, samt en Tabel, som viser Portoen for et enkelt Brev. Almeengavnliheden af dette Skrift er indlysende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Hr. Pastor Licent. theol. Brammer har, under Titel af "Christelig Høitids=Glæde" udgivet en Samling af 3de Festprædikener, der er ledsaget med en Fortale af Hr. Dr. og Prof. J. Møller, R. af D. Enhver vil ved Gjennemlæsningen af disse i en sandchristelig Aand skrevne Prædikener bittræde Hr. Profesforens Anbefalingsord, at Forfatteren forstaaer at tale opbyggeligt til Menigheden." - "Dette tilføier han, burde, vistnok enhver Pra dikant forstaar; nen vi vide desværre alfor vel, at der findes Menigheder saavel i vort Land, som andetsteds, hvor der end ikke paa Kirkens store Høitidsdage tales til Opbyggelse. (Skriftet faaes for 40 sk. i den Reitzelske Boghandel.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Det alt i tvende Aar i Schleswig udkommende Tidsskrift: "Schleswig=Holstein=Lauenburgischer Gewerbefreund", redigeret, under Medvirkning af flere Kammeralister, Technikere og Fabrikanter, forlagt og udgivet af P. C. Biel, Privatlærer i Mathematiken, har nu erholdt Bevilling til at maatte forsendes med Posten til Danmark, og Udg. har omsendt et Prøvenummer af samme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Vor Landsmand Hr. Prof. L. Kruse, indtager, som bekjendt, ei alene selv en hæderlig Plads blandt Tydsklands originale Roman, og Novelforfattere; men har ogsaa forplantet flere af vort Fædrelands fortrinligste Arbeidet i dette Fag paa tydsk Grund. Saaledes har han ogsaa, som tidligere nævnt, iaar, hos Herold i Hamborg, udgivet tydske Oversættelser af: Gjensynet; Brudstykker af en Deens Dagbog; Prindsessen med Roserne, og Kunstberiderfamilien." En tydsk Anm., i Blatter for litterar Unterhaltung, Novbr. d. A., roser den sidstnævnte Jngemannske Novelle, som et ægte gediegent Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Kjøbenhavn. Qvartalscoursen for Januar, Februar og Marts Maaneder i 1830 er ifølge Kgl. aabne Brev bestemt til 206 1/4 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Birkedommer= og Skriver-Embedet paa Læsøe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de December er Krigsraad og Revisor i Generalqvarteermesterstabens Bureau, J.H. Sveistrup, udnævnt til virkelig Justitsraad; Consumtionskasserer og Postmester i Mariboe, J. Møller, til Justitsraad, Den 18de, Birkedommer og Skriver paa Læsøe, Z. Berbom, i Naade entlediget fra sit Embede med Pension.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 28de November er anden Militair=Deputeret, Contra Admiral Kammerherre Baron Holsten, Commandeur af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, udnævnt til 1ste Medlem af Directionen for Søe-Etatens Hospital.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 24de November er Adjunct ved Colding lærde Skole, C.F. Ploug, forundt Prædikat af Overlærer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Under Landmilitair=Etaten: Ved det jydske Regiment lette Dragoner er under 19de Debr. skeet følgende Afgang og Avancements: Chefen, Oberst v. Simonsen, R. af D. og Domdafskediget, efter Ansøgning, i Naade, som Generalmajor og med Pension; Oberstlieutenant, Oberst v. Christensen, R. af D., og Escadronschef, Ritmester v. Rømler, afskedigede i Naade og med Pension, Første som Generalmajor, og Sidste som Major. Oberstlieutenant ved Hs. K. H. Prinds Fr. Ferdinands Regiment lette Dragoner, Oberst v. Wildenradt, udnævnt til Chef for det jydske Regiment lette Dragoner; Premiermajor v. Funch til Oberstlieutenant; Ritmester v. Sønnichsen, R. af D., til Premiermajor, Secondritmesterne v. Astrup og v. Ludvigsen, R. af D., til Escadronschefer, og Premierlieutenanterne v. Schaumburg, R. af D., og v. Jacobsen, R. af D., til Secondritmestere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Kjøbenhavns Børs, den 22de December. Hamb. 2 M. - : v. 207. Species 208. Species solgtes til 12 Rbmk. 2 1/2 s. Bank-Disconto Norske Speciessedler pr. 100 Species 147 1/2 a 148 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 1/2 a 49 Rbs. T. pC. kongl. Obligationer (u. R.) 95 a 95 1/2 Rbd. Sedler, Dito Dito 92 i Banco. Nationd. Odl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. -Obl. 101 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 i Banco. 4 pC. Dito Dito 99 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito - - r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. 64 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 73 1/2 a 73 3/4 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bemk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Cours. Hamborg den 29de Decbr. Bordeaux 188. Petersborg 9 1/2 s. London 2 M. 13 Mk. 10 3/4 sk. k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Cadix 45 3/4. Lissabon 40 1/2. Amsterdam k. S. 35, 35, 2 M. 35, 50. Kjøbenhavn 210. Spe. 2/3 A. Disconto. - Frederikshavn, den 30te Decbr. Ogsaa her er nu Havet, saalangt Øiet naaer, tillagt med Jis, hvilket dog nogle Timers vesten Kuling er istand til at skaffe bort. Jndtil da er vistnok den Deel af Byens Jndvaanere der befatter sig med Fiskeriet at beklage. Nærved var det imidlertid at hele Byen for faa Dage siden endnu havde faaet større Aarsag til at beklage sig over Skjæbnen, i det, den bekiendte, værdige og almeenagtede Told- og Consumtionsbetjent Hjorth, paa et hængende Haar, ved egen Haand var bleven dræbt ved en Pistol som han uforsigtigen skal have omgaaets i egen Stue. Held ham, Familie og hans mange Venner heri Byen, at Lykken dengang var bedre end Forstanden, Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
En fra Hornbek den 16de December her til kommet Jagtbaad, for at hente fersk Fisk, vilde, med Skibsmandskabet fra den ved Raaberg Sogn indstrandede Danziger Brig Maria Wilhelmine, afseilet herfra 27de næstefter, men maatte, efterat være kommet en Miisrei tilsøes, vende tilbage for Jis, og er nu igjen sat paa Land. Skjøndt man heraf skulde troe Skibsfarten at være standset, er dog om Morgenen den 28de seet en Seiler, men saa langt tilsøes, at det ikke kunde skjønnes hvad Slags Skib det var, eller hvad Vei det seilede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Blandinger. Under "Meddeelt" læses i den Nord=Cimbriske Tilskuer: "Det til Seilads paa Jsen i Nyekjøbing byggede Fartøi, gjorde i Aar sit første Forsøg, der lykkedes over al Forventning. Uagtet Fartøiet betynget med 16 Personer, der med Hensyn til dets Størrelse synes at være en temmelig Last, gjorde det dog en saadan Fart, at det omtrent kan regnes, at kunne tilbagelægge 6 Miil i Timen. - Det lader sig styrre og vende som et andet Fartøi, og seiler ligesaa godt, og næsten hurtigere, bie de Vind, end for Vinden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Af det første Regnskab for Viborg Byes og Omegne Sparekasse sees, at samme efter det første Aars Forløhar indbetalt i den Kongelige Kasse ialt 12175 Rbdlr. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Ved Tallotteriets 1322de Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 37. 56. 13. 79. 43. Paa No. 13, 56 og 79 vandtes en Terne. Collegeringen skeer hver Søndag til Kl. 6 Aften. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Bekjendtgjørelser. Efter 5 Ugers Sygeleie behagede det den gode Gud, i Dag at bortkalde til et bedre Liv, fra mig, Svigermoder og Datter, min inderlig elskede Mand, Kirkesanger og Skolelærer David Jacobsen, i sin Alders 23de Aar og vort Ægteskabs 1, Aar. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner. Bidslev Skole, den 29de December 1829. K. sal. Jacobsens.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
At det Marked med Trævare, der hidtil aarlig i Januari Maaned har været afholdt ved Nyegaard i Serrizlev Sogn, nu - ifølge kongeligt allernaadigst Reskript af 24de September d. A., for Fremtiden aarlig skal holdes den 25de Marts og at saaledes det til den 7de Januar i Almanakken for Aaret 1830 fastsatte Marked sammesteds, først vorder der afholdt den 25de Marts næstkommende, bringes herved til almindelig Kundskab. Børglum Herredscontoir, Hjørring, den 30te December 1829. Sparck. Den gode og bekvemlige Leilighed i 2den Etage, for en Familie, i den ny opbyggede Gaard, paa Hjørnet af Jomfrue Ane= og Bispensgaden, som for Tiden beboes af Kjøbmand Plaate, er til Paaske Flyttetid at erholde til Leie. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Nye feede Trondhjems Spegesild, kan faaes i halve 1/2 Tønder, og mindre Partier hos Aalborg, den 4de Januari 180. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Stedet Petershaab er at faae tilleie til Paaske Flyttetid; man accorderer med Peter Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
De Værelser og Leiligheder som Hr. Kammerraad og Districtschirurg Riber for Tiden beboer ere at faae til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid. Aalborg Svane-Apothek, den 29de December 1829. C. J. sal. Johnsons.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Prædikener holdne i Viborg Domkirke i Aaret 1823, at L. Schjødte, Stifsprovst og Sognepræst ved Domkirkens Menighed, 1 Bind, bes. 10 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin. Contoir-Calendere, Dito Huus., Dito opklæbet paa Pap, Skrive- og Reise=Dito, Almanakker for 1830 faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-04
Extra fiint Hvedemeel til billig Priis er at faae i MadamJeegs Gaard ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-06
Nyeste Post-Efterre Tyrkiet. Efter en Skrivelse fra Donauen af 10de December, vedbliver Paschaen af Scutari endnu stedse at hverve Albanesere, hvorved han, ligesom stiltiende, opfordrer Montenegrinerne til at være paa deres Post. Andre Albanesere hverves ikke for tyrkiske Paschaer, og da sædvanlig de yngre Sønner af Grundeierne, gjerne træde i fremmed Krigstjeneste, eller ligge i Feide imellem hinanden indbyrdes, saa er det krigerigske unge Mandskab beredt til, i tusindviis, at tage Krigstjeneste, hos den, som giver dem god Sold eller Leilighed til at plyndre. De fleste Aas ere næsten ligesaa urolige, da de frygte Sultanens nye Paalæg og ere vel bekjendte med hans System at lade sine Paschaer sørge for at svække Grundeiernes Magt. Anarkie og Mistillid hersker saaledes overalt blandt Osmannerne; de saae gjerne, at de Christne og Jøderne maatte bidrage alene til de nye Skatter, men de føle, at dette vanskelig vil blive at opnaae. Hvor lykkelig vil nu Servien blive, naar den talrige christelige Befolkning af store og smaae Grundeiere og med en Dannelse, der i Sammenligning med Landmændenes i Moldau og Wallachiet kan kaldes udmærket, kan drive frie Handel, baade til Tyrkiet og Østerrig, og benytte Transithandelen til og fra Macedonien. Saasnart Tyrkerne have rømmet Servien, synker ogsaa Sultanens Anseelse i Bosnien af sig selv. Af Fyrst Milosch har Bosnien intet at befrygte og Paschaen af Stutari vil neppe anvende sin skjønne Hær imod Bosniakerne. Før ville hans Krigere, tase imod de macedoniske Paschaliker, hvor Aar nes Uenighed ikke kan stille lige Kræfter imod ham. Saaledes seer det ikke ud til, at Freden vil forskaffe Sultanen, der desuden ikke er yndet og oven i Kjøbet ingen Penge har, nogen synderlig Rolighed. Man har saaledes seet, at han maa tage sin Tilflugt til at give efter, der hvor Urolighederne allerede have grebet om sig. Saaledes har han i Lille-Asien, i den Deel, som nyelig var Skuepladsen for alvorlige oprørske Optrin, igjen maattet indsætte Hovedet for den mægtige Familie Kara-Osman-Oglu i sine Rettigheder og gjengive den største Delen af dens forrige Besiddelser. Denne Forholdsregel stemmer baade med de christelige og musselmanske Jndbyggeres Ønske, og Porten haaber, ved at opfylde dem, at have fundet et Middel til at sætte Grændser for hine Uroligheder, som vare foranledigede ved dens befalingsmænds sædvanlige Undertrykkelser, uden at gribe til voldsomme Midler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-06
Skrivelse fra Weichselen af 14de Decbr. Vi erfare fra agtværdige Kilder, at Grækernes Sag vel endnu i Petersborg anbefales Hofferne i London og Paris af humane Grunde, men at det russiske Cabinerpaa ingen Maade har i Sinde at paalægge de forbundne Magters Anskuelse i denne Sag den mindste Tvang. J hvormeget derfor Rusland er tilbøielig til at forskaffe Grækerne den mueligste Uafhængighed og Udvidelse af deres Grændser, lægger den dog altformegen Vægt paa Vedligeholdelsen af den gode Forstaaelse mellem de enropæiske Magter, til i nogen Maade at ville compromittere den, ligesom det heller ikke med billighed kan fordres, at Rusland skulde bringe Grækerne et Offen af sin øvrige Politik. Et stort græsk Rige vilde snarere hindre end fremme Udviklingen af Ruslands Jnteresse, naar altsaa de andre Hoffer, i den Troe, at Tyrkiet igjen kan reise sig, paa en afgiørende Maade ere imod Grækernes fuldkomne Emancipation, saa kan det umuligt stemme med den russiske Politik, at bringe disse Anskuelser til at vakle, men den maae snarere 3 tat ud paa at fremstille Tyrkiets Tilstand i den nærmeste Fremtid, som forenelig med Europas Rolighed og see den almindelige Opmærksomhed henledet paa de Forhold, som i det vestlige Europa muligt kunde true den almindelige Freds Sikkerhed. Saaledes maae ogsaa Østerrigs Venskab være af megen Betydenhed for Rusland, da det i denne Magt erkjender en Borgen, for Roligheden i Vesten og ikke kan ønske, uden Nødvendighed at hendrage dens Opmærksomhed paa Orientens Anliggender.