Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-22
Holland er fuldkommen Herre over Scheldens Udløb; thi i hvor bred at den bliver ved Mundingen, saa bliver den igien smallere lige i Udløbet selv, imellem Cadsand og Viiessingen, hvor dens Bredde efter Ferraris store Kaart ikke kan udgiøre over en Fierdingvei, og Bliessingen er en overmaade stærk Fæstning med en Havn, som kan rumme 80 Skibe, og omkring hvilken hele Terrainet kan sættes under Vand. Foruden denne Position er Holland i Besiddelse af hele det sydlige Terrain for Vestschelden fra Havet og til henimod Antwerpen, som kaldes det Hollandske Flandern, og som bestaaer af lutter Øer, hvilke dannes af smalle Arme af Schelden; disse Øer ere forsvarede af mangfoldige Casteller saaledes: Swin, Ostburg, Sluis, Ardenburg, Øfendick, Bierwliet, Philipine, Terneuse, Axel, Hulst, St. Anna, Sandberg, Lies og Liefkingsboeck, Landet er desuden et fedt og dybtliggende Marskland, som bestaaer af Poldere eller Landstrækninger omgivne med Diger og som kunne sættes uuder Vand. At fratage Hollænderne Herredømmet over Scheldens Udløb er derfor et høist vanskeligt Ardeide og kan allene bevirkes ved Jndfald i deres Land fra andre Sider, eller ved at en stærkere. Søemagt ødelægger deres Søehandel og tvinger dem saaledes til at opgive det. Fordi Casteller bliver indtaget, er den frie Seillads paa Schelden ikke vundet; den kan allene blive Prisen for en politisk Seier ved en tilveiebragt Overeensstemmelse imellem de store Magter, eller ved at de Magter, som ere stemte for den belgiske Jnterresse faae Overhaand over dem, som have erklæret sig for den Hollandske. Qvæstionen er af en ganske overordentlig politisk Vigtighed og den er paa mange Maader flettet ind i den politiske Jnterelse. J Grunden maae alle Handelstater i høi Grad interressere sig for Scheldens Friehed, især England og Tydskland; thi er Schelden spærret, enten total eller partiel ved høie Afgifter, saa skal hele Rhinhandelen nødvendig gaae igiennem Holland, hvilket kan betynge den ved svære Afgivter, hvorover man ogsaa hyppig har klaget, saa at der kan ikke være nogen Tvivl om, at man i de Preussiske Rhin lande interesserer sig meget for Scheldens Friehed. Tilstaaes denne, saa gives der to Udgangs Veie til Havet for Rhinlandene, igiennem Belgien og igiennem Holland, hvilket vil nøde begge Stater til at paalægge lave Toldafgifter formedelst denne indbyrdes Concurrence. Men denne mercantille Jnterresse finder en Modvægt i den Familie-Jnterresse der forbinder det Russisie og Preussiske Hof med det Nederlandske; da Kongen af Nederlandene er formælet med en Preussisk Princesse ligesom hans anden Søn Prins Frederik, og hans Datter Mariana har ægtet Prins Albrecht af Preussen; Prinsen af Oranien er formælet med Storfyrstinde Anna, den Russiske Keisers Søster. Begge disse Magter kunne derfor ikke give deres Minde til Hollands Ruin, og denne vil blive en uundgaaelig Følge af Schel dens Friehed. Desuden er Kongen af Nederlandenne en ædel og retskaffen Mand, han er uskyldig i Belgiernes Frafald, som var en Virkning af en National og en religiøs Antipathie, saa mankan sige, at den juridiske Ret er fuldkommen paa hans Side. - Men fra den anden Synspunct betragtet, have Belgierne en moralsk Ret paa deres Side: De Belgiske Provinser toge ikke Deel i de nordlige Provinsers Opstand, da de reve sig løs fra Spanien, som havde til Følge, at Holland blev til en egen Stat, og da Holland var seierrig i Kampen med Spanien, saa betingede den sig udtrykkelig i den Westphalske Fred af 30te Januar 1648, at Schelden skulde spærres; fra den Tid af stege Amsterdam og Rotterdam til en stor Handelsvælde og Antwerpens gamle Flor gik til Grunde. Dette Skridt have nu Bel gjerne altid betragtet, som et egennyttigt Foretagende af Holland, hvorved deres Velstand er bleven svækket, og derved er et undslukkeligt Had antændt i Belgiernes Hierte mod Hollænderne, hvilket den Franske Revolution af 1830 gav Leilighed til at udbryde. Foruden at denne moralske Grund taler til Belgiernes Fordeel, saa har u ogsaa Englands og Frankeriges Familie-Jnterresser ved Prins Leopolds Valg til Konge i Belgien og Formæling med Prinsesse Louise lagt si i deres Vægtskaal. Man kan derfor sige, at der ikke har existeret i Europa en saa solid Bevæggruntil en almindelig Europæisk Krig siden den Spanske Successions=Krigs Dage.