JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Udenlandske Efterretninger. J No. 32 af Kjøbenhavns lærde Efterretninger findes en meget interessant og anbefalende Recension over Prof. Nyerups Oversigt over Fædrenelandets Mindemærker a. ved vor fortjente Abrahamson. Recensenten søger blandt andet at udvikle Begrebet om den himmelhøie Forskjel imellem de Gamles Altere og Begravelser, som mange have saa urigtig en Jdee om. Den aabnede Pragtgrav viser nemlig tre Stene af næsten parallelipipedisk Form, hvilke med den uhyre Overligger danne et firekantet, allevegne lukket Rum, paa Forsiden nær, hvor den lukkende Steen er borttagen. Et Alter derimod viser tre coniske Stene, som paa deres Toppe bære den store Overligger saaledes, at Rummet under denne har brede Aabninger paa tre Steder. At saadanne Altere undertiden findes ovenpaa en Gravhøi, gjør den ikke til Grave. Disse Altere stige maaskee op over den Odinianske Epoke. Endnu for nogle og tyve Aar siden saaes tæt ved den for sin i Cirkeler opkastede Gravhøi, saa mærkelige Ringsted Mark (Aamarken) et saadant dobbelt Altar, nemlig to overhaands store Stene, der laae saa meget tæt sammen, at de i deres hele Længde rørte ved hinanden, og saaledes laae paa opreiste mindre, at hver af de overliggende hvilede paa sine to, men begge tilsammen paa den femte, altsaa hver, som sædvanlig, paa tre. - Recensenten er af samme Mening som Hr. Justitsraad Thorlacius, at de i Figur af et Knivsblad eller Spydodd tilslebne Flint stene, hvoraf der næsten i alle Grave findes en eller flere, ikke ere andet end Symboler af Thor, som personificerede Torden, ligesom de ogsaa jevnlig fundne Steenører kun ere Symboler paa den samme Guddom, som Styrkens og Kraftens Gud. De lagdes i Graven, for at bortskræmme Trollene. Branddirecteur J. C. Smith i Christiania har gjort sig fortjent ved at meddele Politiemester Wulfsberg et Udkast til den forhen omtalte offentlige Hauges Anlæg, som fandt Repræsentanternes bifald, og overlade 122 Vognlæs god og feed Muldjord, som blev brugt ved Plantningen til Grundens Forbedring. Hr. Gartner Balle har uden mindste Vederlag været behielpelig ved Træernes Plantning. Man er for nogen Tid siden bleven færdig saavel med Træplantningen som med Grundens Planering. 303 Træer, staae allerede i fuld Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Trondhjem d. 3 Julii. J en Tid af som Uger have vi ganske manglet Regn; Agrene og Engene staae de fleste Steder fortørrede. J denne Tid har Søfarten til og fra næsten været standset formedelst Vindstille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
I Christiania Avis har der været indrykket et Forlig angaaende et Stokkeslag i Vidners Overværelse. Udgiveren af Trondhjemsavis har i den Anledning fremsat den Yttring, at dette Forlig umueligt kan være bekjendtgjort med Forligelsescommissairernes Vidende. Da den Jndklagede ned pe har formodet, at hans Modstander ved Publiefteten vilde tilføie ham et større Onde end det, han troede at undgaae, ved ikke at indlade sig i Proces.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J all. Hall. Litt. 3. Jntell. Bl., Maji 1806, S. 523525 findes Prof. Todes Levnet, uddraget af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J Fredags Formiddags blev der i Raspehuset, atter begaaet et skrækkeligt Mord. Et Raspehuus lem, ved Navn Peder Andersen, havde en Tidlang savnet nogle Penge, som han havde en anden Forbryder, der arbeidede tæt ved ham, mistænkt for, at have stiaalet. Han kom i Odstrid med ham, og huggede ham derpaa med sin Arbeidsøre tre, fire Gange over Hovedet, og i det den anden vilde værge sig, afhuggede han ham adskillige Fingre. Den Saarede døde en Time derefter og ved Obductionsforretningen d. 11te d. M. befandtes et af Hullerne at være over tre Tommer dybt. - Delinqventen er en Sjællænder af Fødsel og omtrent 29 Aar gammel. Han var oprindeligen bleven dømt til at arbeide i Slaveriet formedelst Heste tyverie. Men da han deserterede, og blev paagreben, blev han kagpidsket og brændemærket, og derpaa for Livstid hensat i Raspehuuset. - Ved denne Leilighed kan Anmeld, ikke undertrykke det Ønske, at der maatte skee en Forandring med den Bygning i Raspehuset, hvor Forbryderne raspe, og at enhver kunde have et Lukaf for sig selv, som ikke stod i Communication med hans Sidemands. Da det ved Raspningen er nødvendigt for disse Forbrydere, bestandig at have drabelige Jnstrumenter ved sig, saa kunde saadanne Ulykker saa meget lettere indtræffe, naar der ikke er et ordentlig Skillerum imellem hvert Lukaf. Blandt Forbrydere, som saa at sige ere bestandig sammen, kan der let opkomme Uenigheder, som kunne foranledige blodige Optrin. J Morges blev den Deelinqvent, der for en Tid siden huggede saaledes en af Fangerne i Raspehuset med en Øre, at han døde syv Dage derefter, kagpidsket og brændemærket. Han blev kjørt hen og tilbage paa en Rakkersluffe, med Hænderne bagbundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Hr. Jameson, en ung Engelsk geistlig Mand, som opholder sig i Riga, fik under sit forte Ophold her et Exemplar af Peder Syvs Kjæmpeviser. Med utrolig Flid har han erhværvet sig megen Kundskab i det Danske Sprog, og med særdeles Held har han begyndt at oversætte disse vigtige Levninger af vort Fædrenelands gamle Sange. Disse blive i den gamle Ostscotske Dialect eller Balladesproget, trykte hos Scott i Edinburgh. En Prøve af sit Arbeide har han i Manuskript sendt til Hr. Justitsraad Thorkelin Den indeholdt blandt andet Oversættelse af: Jeg lagde mit Hoved til Elverhøi &c. De Røvere vilde stiele gaae s. og kjær Moder. J strax kjender mig Raad. - Den første Engelskmand, som egentlig har begyndt at øversætte enkelte af vore Kjæmpeviser, er den bekjendte Forfatter af Ambrosto og the Monk. Han har ikke allene indført en af dem i denne Roman, men endog udgivet en egen Samling af saadanne Ballader, hvori der findes endeel Oversættelser af Kjæmpeviserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J det Skandinaviske Litteraturselskabs Møde d. 19 Julii forelæste Hr. Justitsraad Kjerulf Fortsættelsen af sine i Skandinavisk Museum for 1802 aftrykte Breve om Moral i Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Af Hr. Assessor Høsts Ugeblad, Ei blot til Lyst, er nu No. 20 udkommet. Udgiveren agter i Fremtiden at levere to Numer, hvert paa et halv Ark, ugentligen. Hvert Numer sælges særskilt for 2 s. Anmeld. vilde ønske dette Blad al muelig Fremgang, thi baade i Henseende til Jndhold og Foredrag udmærker det sig som eet af Dagens bedste Blade. Jsær er Udgiverens Brevvexling en høist interessant Læsning. Ogsaa Theater bladet af samme Forfatter loves fortfat til Vinter. - Et andet Blad, som fortjener hver Menneskevens varmeste Understøttelse, er Penia, som udgives af Hr. Assessor Bærens. Det leverer de interessanteste Efterretninger og Kjøbenhavns fortræffelige Fattigvæsens vidtløftige Bestyrelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Udenlandske Efterretninger. J Wezlar er der sammentraadt et Selskab af unge Mennesker paa 12 til 15 Aar, hvis Øiemed er at udvikle deres Forstandsævner. De komme sammen hver Søndag Eftermiddag. Der fremsættes Opgaver, som snart bestaaer af historiske, naturhistoriske eller geographiske Gjenstande, snart af Charader og Gaader eller Digte &c. Der anstilles af og til Declamationsøvelser, og de Arbeider, som ere blevne indleverede hele Ugen igjennem, oplæses og prøves. Een af Selskabet har bestandig Forsædet og Bestyrelsen over det Hele, og overlader efter fire Ugers Forløb sin Post til en Anden. En paa fire Uger udnævnt Secretair sørger for, at ogsaa udenlandske Venner og Bekjendter, kunne tage Deel i Selskabet; han meddeler f. Ex. Resultaterne af de ugentlige Sammenkomster, og i næste Sæde forelægges ham nogle af deres nye Arbeidsproducter til Oplæsning. For at forekomme Uorden, bliver alting afgjort deels ved Statuter, som de selv have udkastet, deels ved Stemmefterheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Den berømte Geheimeraad D. Thaer har med Kongen af Preussens Understøttelse anlagt i Moyelen i Preussen, hvor han i Aaret 1804 nedsatte sig, et Agerdyrknings-Jnstitut. Kongen har under d. 24 Junii tilskrevet ham en Cabinetsskrivelse, hvori det hedder, at H. Majest, tager Jnstitutet under sin Beskyttelse, at den fortjente Lærer, Einhof skal være Professor derved, og at fire Bønderkarle, som imidlertid ikke maae være udmærket høie, skulle, saalænge de ere Elever her, være fritagne for Krigstjeneste. Hvormeget Almeenheden understøtter denne Indretning sees deraf, at der efter faa Ugers Forløb var subskriberet for 8000 Rdlr. til Bygningens Opførelse, og at endog en dobbelt saa stor Sum blev tilbudet. Bygningen er snart færdig, og til Michaelis tager den første Cursus sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Fra den 1 Aug. af tør intet Skib, som giver sig af med Slavehandelen, forlade nogen Britisk Havn, for at drive Slavehandel. 2000 Mand Engelske Tropper afgaae med Admiral Stirling til det gode Haabs Forbierg. Den Britiske Magt paa Sieillen bestaaer nu af 10,000 Mand. General Stuart opretter et Regiment, hvis Officierer for største Delen bestaae af Landets Prindser, Marquis, Hertuger &c. Miranda er virkelig afseilet til Spansk Sydamerica med en ny Forstærkning af Sydamericanere, og det hedder, at Admiral=Conchrane har forstærket ham med nogle Krigskibe. Det ny Rhinforbunds Oprettelse, og den Tydske Rigstats Opløsning ere begge saave i Henseende til deres Aarsager, som Virkninger een af de vigtigste Begivenheder i det nittende Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Tydsklands forrige Forfatning var det eneste i sit Slags. Hver af de større og mindre Tydske Stater, som ialt bestode af flere end 300, havde vel en egen Regjeringsform og Indretning, men det Hele stod dog under Rigets fælles Overhoved, den Tydske Keiser. Han blev valgt af Churførsterne; Rigets samtlige Anliggender bleve besørgede ved Rigsstændernes Sammenkaldelse; men i denne Forvaltning deeltog kun Churførsterne, Rigsførsterne og 26 Rigstæder. Churførsterne havde, efter gammel Skik, egne Embeder, som de fordum beklædte ved Keiserhoffet, og i de senere Tider ved Kroningen. Rigsdagene ere siden 1662 blevne holdte i Regensburg, Rigscammerretten, det hele Romerske Riges almindelige Ret, blev stiftet 1495 af Keiser Marimilianol., og holdes siden 1693 i Wetzlar; den blev egentlig indført da Næveretten afskaffedes. J denne Ret maatte ofte Sagerne henligge i mangfoldige Aar. Dens Domme kunde ikke appelleres, men de mægtige Rigstænder vilde ofte ikke respectere dem. Keiseren havde, uagtet han var Rigets Overhoved, ingen uindskrænket Magt, men ved hans Valg opsattes visse Betingelser, der kaldtes Valgcapitulationen, som han ved Kronningen edeligen maatte forpligte sig til at holde. Dens fornemste Puncter vare, at han skulde beskytte Kirken og Riget, nøie iagttage Rigsgrundlovene, og vedligeholde Churførsternes og Stændernes høie Jura. Han er ogsaa indskrænket ved den gyldne Bulle, som han ligeledes maa besværge. Den er forfattet paa Latin i Aaret 1356, og indeholder Bestemmelser, som skulle forebygge Stridigheder ved Keiservalget, og Fundatiogen af Churførsternes og Vicariernes Forrettigheder. De 16,000 Mand, som beleirede Gaeta, kunne nu bruges mod Calabrien. Da den saarede Gouverneur, Prindsen af Hessen Philipsthal, var bragt ombord paa et Skib, paarog en Engelsk Officier sig Commandoen over Fæstningen. Denne begjerte derpaa ved Bombarderingen en Frist af 15 Dage, for at capitulere. Men Marchal Massena tilstod ham kun 15 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J Gaetas=Capitulation blev det bestemt, at den Catholske Religion skulde beskyttes og haandhæves, at Garnisonen skulde have Tilladelse at indskibe sig med Vaaben og Bagage, men dog paa det Vilkaar, at den ikke skal bære Vaaben, og i en Tid af et Aar ikke tjene mod Frankrige eller dets Bundsforvandte, eller Kong Joseph, hverken paa Fastlandet eller Øerne Den 19 Julii skulde hele Besætningen være indskibet og Citadellet være besat med Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
General Lauriston kastede sig med 2000 Mand Franske Tropper ind i Ragusa og bød 16,000 Fiender Spidsen, og ved fortræffelige Marcher og Manoeuvres jagede han dem med stort Forlis tilbage. De Franske havde kun 2 Døde og 7. Saarede. Russerne have trukket sig tilbage til Corfa- og Montenegrinerne til Bjergene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Prindsen af Hessen Philipsthal blev stærkt saaret i Armen og Hoften. Den Engelske Officier, som paatog sig Commandoen efter ham, udholdt endnu tre Dage de Beleirendes frygtelige Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Den lærde Portugisiske Jøde Furtado, fra Bourdeaux er bleven udnævnt til Præsident i den Jødiske Forsamling i Paris. Da dette Bureau var organiseret d. 26 Julii, besteg han Præsidentsædet og holdt en kort Tale. Forsamlingen har yttret det Ønske, enten tilfælles eller ved Deputerede at gjøre Keiseren sin Opvartning i en egen Andience.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Det hedder, at der paa Øen Rigen skal anlægges en ny Stad med en Havn, hvorfra Paquet baadene i Fremtiden skulle afgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Den sydlige og vestlige Deel af det Tydske Rige faaer nu en ganske ny Forfatning. Den Franske Charge d'Affaires Bacher har d. 1 Aug. ladet overlevere Churerkekantsleren, en Note til Dictatur, hvori Aarsagen til disse store Forandringer vidtløftigen anføres. Kongerne af Bayern og Würtemberg, de souveraine Førster af Regensburg, Baden, Berg, Hessen Darmstadt, Nassau og de øvrige betydeligste Førster i det sydlige og vestlige Tydskland have besluttet at oprette en indbyrdes Conføderation. Den Presburgske Tractat og disse Staters forandrede Forhold til Frankrige har gjort en saadan Forandring nødvendig og kunne ikke bestaae med den sædvanlige Rigsstat. Det Tydske Statslegeme har tabt sine oprindelige Kræfter; Rigsdagen havde ingen Stemme mere; de øverste Domstoles Kiendelser kunde ikke fuldbyrdes. De tre sidste store Coalitioner have bragt denne Afmagt og den deraf flydende Uenighed til det Yderste. Keiser Napoleon har derfor erklæret, at han ikke erkjender meere den Tydske Constitutions Existence, men at han derimod erkjender hver af de nu existerende Tydske Førsters fuldkomne og absolite Souverainetet, og vil vedligeholde med den de samme Forhold, som med andre afhængige Magter i Europa. Keiser Napoleon har antaget Titel af Rhinconføderationens Protector, for paa denne Maade bestandig at være Fredsmægler imellem den Stærkeste og den Svageste. - Det ny Rhin=Forbunds væsentligste Puncter ere: 1) at de Bayerske og øvrige i Forbundet indbegrebne Stater skulle for bestandig være skilte fra Tydskland; 2) at alle Tydske Love, undtagen de, der angaae Creditorer, Pensionister og Rhinoctroien, skulle være ophævede; 3) at hver af de forenede Førster skal give Slip paa hver Titel, som blot har Hensyn til den Tydske Rigsforfatning; 4) at Churerkekantsleren antager Titel af Primas og Altesse Ementissime, og faaer Staden Frankfurt, hvor Conføderationen har sit Sæde, som tager sin Begyndelse d. 1 September. Som Primas har han Forsædet, men Beslutningerne forelægges bestandig Keiser Napoleon; 5) de forenede Førster, ere souveraine i deres Stater og have indbyrdes en Austregal-Jnstance. Efter den Frankfurtske Forsamlings Begjering levere de bestandigen deres Contingent. Napoleon lover i Tilfælde af et Angreb at levere 200,000 Mand, Bayern 30,000, Wartemberg, 12,000, Baden 8000, Darmstadt 4000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
D. 6 Julii rykkede General Lauriston ud af Ragusa, og General Molitor af Stagne, og fik et Corps Russer og Montenegriner imellem en dobbelt Jld. De dræbte mange af dem, og deres Folk fordreve dem fra det Ragusaniske District, fratoge dem deres Artillerie og Munition, hvoriblandt otte 36pundiger og Mørsere. Montenegrinerne have begaaet store Excesser mod Jndbyggerne i Castole og Ragusa, medens det ubetydelige Antal Franske Tropper, som var indsluttet i denne Plads, lod dem beholde Herredømmet over de forskjellige Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J Tydske Blade læses følgende naive Stykke. Erklarung: Wenn Julius meint Jch werde sein Feind, Sonkenne er mich nicht. Wenn Julius meint. Jch werde sein Freund, Sokenne er sich nicht. Churerkekantsleren er den første, der har begyndt at realisere en hensigtsmæssig Theaterskole. Der er for det første ansat 3 Lærere, hver med en Lønning af 400 Fl., nemlig Prof. Koller i Declamationen, Musikdirecteur Burgller i Syngekonsten, og Fegte- og Dansemester Müller i Dansekonsten. Skolen tæller allerede 2 Elever af Qvindekjønnet og 9 af Mandkjønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J hvert Fag gives dagligen en Times Underviisning. For at forene Praxis med Theorie, ere Eleverne forpligtede til at tjene som Chorister og Statister. Efter det første Aars Forløb sættes de i Forhold til deres Talenter og Brugbarhed paa Gage. Selv Udlændinger ere ikke udelukkede fra denne Skole, som iøvrigt staaer under den Churførstelige Theater=Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J Hamburg er der nu prettet en Livassurance-Casse, indrettet efter den Londonske. Den har en Cautionsfond af 1 Mill. Mark Banco, inddeelte i 200 Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Dr. Mendeel i Breslau har havt den heldige Jdee, at oprette en Læreanstalt for Syge opvartersker eller Vaagekoner, hvori der optages Personer af en god moralsk Characteer og den fornødne Legemsconstitution. De undervises her i et halvt Aar, uden Betaling, og naar Underviisningstiden er tilende, examineres de af en Commission, der bestaaer af Medlemmer af det Kongel. medicinske Collegium, og de, som ved denne Examen findes duelige, faae et Approbationsbeviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
J Benestedt, en Landsby i Grevskabet Manns feld, udbrød d. 17 Junii en skrækkelig Jldsvaade, som i den store Tørkegreb saa hastig om sig, at inden nogle faa Minutter Alting stod i lys Lue. 17 Gaarde bleve lagde i Aske, og 4 andre meget beskadigede. Nogle Bønderbørn, hvis Forældre var ude i Marken, befandt sig ene hjemme. En Drenpaa 8 til 9 Aar sprang, da han blev Jlden vaer, ud i Stalden, tog de to Køer, som Faderen pleiede at dyrke sin ubetydelige Jordlod med, spændte dem for Vognen, satte sine smaa Sødskende paa den, og kjørte disse, saavelsom nogle Børn, han mødte underveis, ud paa Marken. Forældrene, som blive Luerne vaer, skjelve for deres Børn, og ile hjem for at redde dem, men til deres Forundring erfare de, at den lille Dreng allerede havde bragt dem i Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Den Wienske Redningsanstalt for Skindøde har i en Tid af et Aar reddet 9 Druknede og andre forulykkede Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Handels- og Skibsefterretninger. J Uddevalle opkom d. 29 Julii en Jldsvaade, som lagde hele Staden i Aske, uden at spare et eneste Huus. Ulykken og Elendigheden er forfærdelig; mange Mennesker ere aldeles ødelagte. Uddewalla er en temmelig stor og beqvemt beliggende By og Stapelstad i Bahuslehn, ved en Bugt af Nordsøen og paa begge Sider af en Elv, 9 Mile fra Gothenborg, 40 fra Kjøbenhavn og 50 fra Stockholm. Den er over 800 Aar gammel, og havde før Branden to Torve, en smuk Kirke, et Sukkerraffinaderie, en Reberbane, et Hospital, et Kornmagazin og henved 4000 Jndb., hvis vigtigste Næringsveie er Handel, Haandværker, Skibsfart og Fiskerie. Handelen er temmelig vigtig og føres meest paa udenrigs Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
London d. 1 Aug. Lord Landerdale er endnu ikke afreist til Paris; det er tillige endnu uafgjort, om han eller Lord Holland gaaer did. Det siden nogle Dage almindelige Rygte, at Hr. For formedelst sin Sygelighed med det første vil nedlægge sit Embede, og at han, naar han bliver frisk igjen, vil atter antage det, synes ikke at være troværdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Den i Portsmouth endrustede Expedition er i Onsdags seilet til St. Helene, hvor Admiral Stirling venter paa den, for at ledsage den til Godthaabs Forbierg, som den er bestemt til. Man taler om et Angreb paa Martinique.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Paris d. 29 Junii. Siden i Gaar har der udbredt sig et Rygte, at Underhandlingerne med Engelland ere komne saavidt, at man snart kan vente Preliminairerne undertegnede. Vore Fonds ere stegne til 67 Fr. 2 Cents.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Amsterdam d. 2 Aug. D. 29 Julii ankom i Tessel: S. Strøm, P. Jacobsen, M. Bug, J. Bull, H. N. Holst, C. Pauls, P. Balruhs, N. Petersen, og N. C. Langaard, alle fra Norge. - D. 30 ankom: A. Wiers fra Kjøbenhavn, A. Jensen, K. Gundersen og H. Onger fra Drammen. Til Plymouth er indsendt det Danske Skib Catharine, Skipper Frein, fra Livorno til Tönningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Løverdagen den 16 Augusti, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Penges Omsætning. Meddeelt.) Blandt de mange ypperlige og gavnlige Foransaltninger, vor Tidsalder kan rose sig af, fortjener den Opmærksomhed, som værdiges vor Penge-Omsætning, især at nævnes. Regjeringen har endog for ganske nyligen ladet ud sade nye Statsfonds for en meget betydelig sum, og enhver af vore Medborgere, som har Evne og Leilighed dertil, arbeider paa at sætte vor Mynt i saa stort et Omløb, som mueligt. langt fordeelagtigere er det unegtelig, at Landets Mynt gaaer fra Haand til Haand, end at den skal henlægges i eet eller andet skjult Gjemme, eller, som det hedder, forvares paa Fistebunden. Eieren af saadan en skjult Capital kan kun betragtes som et Barn, og hans Skat som Legetøi. Klogere handler derimod den, som i det Øieblik, han kommer i Besiddelse af Penge, søger at gjøre dem frugtbringende paa en fornuftig Maade. Foruden de Leiligheder, man allerede har givet os til at opnaae dette Øiemeed, har jeg tænkt paa en som jeg troer Kjøbenhavn endnu mangler, og som ikke savnes i de fleste andre Handelstæder, i Europa. Planen er simpel, og derfor ikke vanskelig at iværksætte. Jeg tvivler aldeles ikke paa, at den jo vil blive til væsentlig Nytte for mange, der enten til visse Tider af Aaret eller paa eengang blive Eiere af en Capital, den være stor eller liden, som de ikke strax behøve at udgive, men kun Tid efter anden kunne gjøre Brug af. Dette vilde, efter min Formening, kunne opnaaes ved en Laanebanque.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Kjøbenhavn, d. 5 Aug. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Udenlandske Efterretninger. J Torsdags blev den Skibscapitain, som uden Redernes Vidende havde solgt Skib og Ladning og derpaa begivet sig til Boston, offentlig kagpidsket, tilligemed en Slave, som har villet desertere fra Stokhuuset. Tilskuernes Antal var overordentlig stort,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Af det philosophiske Facultet i Kiel er af egen Bevæggrund Doctorværdigheden tildeelt de i Videnskaberne og Skolevæsenet fortjente Mænd, Hr. Pastor Georg Sammel Franke i Sønderborg, forhen Rector i Husum, og Hr. Ber hard Ludvig Konigsman, Rector i Flensborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Bogtrykker Stephanson i Trondhjem har sat sin forrige Antagonist, Regimentschirurg Steffens, et Hædersminde i den Trondhjemske Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Trondhjemsavisen læses følgende af dens Udgiver:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Det hører nu til Dagens Orden, At jage Fanden bort fra Jorden, Jeg gjerne troer det lykkes kan, Men spørger blot, hvad vinder man, Naar at han reent maa emigrere? Og rolig i sit Hjem logere: Profiten er saa saare fiin: For Fanden fik vi Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Mechanicus Lichey agtede d. 10 Aug, at lade en stor Luftballon opstige i Grændsehaugen i Christiania. Machinen er 30 Fod høi og 90 Fod i Omkreds, og præsenterer sig - efter Konstnerens egen Bekjendtgjørelse - for Tilskuerne som en liden Fugl (af 30 Fods Høide og 90 Fods Omkreds!!!). - Samme Lichen foreviser os der sin konstige Bramin, som han i Norge ligesom i Kjøbenhavn kalder et Arbeide, hvilket Konstneren har arbeidet paa i 15 Aar, og viser især hans Jndsigter i Naturkyndighed, Mechanik og Mathematik.