JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
Da jeg har etableret mig her i Byen, tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til det ærede Publicum med alle Sorter moderne Skomagerarbeide efter nyeste Facong. Enhver, saavel Uden som Jndenbyes, der vil forunde mig sit Arbeide, forsikkres reel Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
Min Bopæl er paa Middelgade No. 150, hos Hr. Skipper Jørgensen. ærbødigst Aarhuus, d. 3die Novbr. 1834. S. P. Svendsen, Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
En skikkelig Bondepige som kan malke og tillige paatage sig Madlavning, kan faae Condition strax, naar hun melder sig paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
Fra Norlund Hovedgaard er bortgaaet en bruun og sortstribet castreret Mynde, med fiin Blis og Snup, høire Forbeen har i sin Tid været brækket. For Tilveiebringelsen heraf loves 5 Rbd. i Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
En mørkebruun castreret Hønsehund med en liden Stribe i Panden, er for omtrent 5 Uger siden kommet tilløbende til Hvitvedgaarden i Torsager Sogn. Den rigtige Eier kan imod Erstatning faae den udleveret, naar han inden 8 Dage melder sig, i modsat Fald vil den vorde solgt eller skudt. Nærmere Oplysning kan faaes enten paa Gaarden eller her i Aarhuus hos Aarhuus, d. 11te Novbr. 1834. A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
For tre Uger siden er en gandske sort Hoppe, 5 Aar gl., mærket paa begge Forbovene og begge Laarene med de indbrændte Bogstaver R. O. bortkommen fra Røgen Mark. For Tilveiebringelsen loves en Dou Jens Andersen, ceur af mig. Røgen, d. 8de Nov. 1834. Selveiergaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
En gammel sort Folhoppe er for en 3 Ugers Tid siden kommet til Eskild Eskildsen i Vibo, hvar den af Eieren kan afhentes mod dette Avertissements Betaling og en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
En liden vævet Silke-Pengepung, hvori befandtes 1 hollandsk Ducat, 1 Specie, og en Deel mindre saavel Sølv, som Kobbermynt, er tabt Tirsdagen den 21de October paa Veien fra Aakjær, igjennem SvinballeThorup, Trustrup, Søvind og Haldrup forbi Væhr indtil Steensballe. Finderen af bemeldte Pung vilde, mod en god Douceur, indlevere den paa Aviskontoiret enten i Aarhuus eller Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
den 13de November. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Den ældgamle Hovedgaard Saltøe, beliggende en Miil fra Nestved, tilhørende Grev Scheel=Plessen, er afbrændt den 30te Octbr. Dog skal den stærke grundmurede Hovedbygning være bleven reddet. Det nyformælte høie Par, Hs. D. den regjerende Hertug af Anhalt-Bernburg, Alerander Carl, og Hs. D. Prindsesse Frederike Caroline Juliane til Slesvig-Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Sønderb. Glücksborg, agtede at reise fra Gottorff den 6te Novbr. Vielsen var forrettet af Provst Callisen, den 30te Oct. om Aftenen Kl. 7. Staden, Slesvigs Borgerskab havde sendt en Deputation til Slottet for at gratulere det høie Par. Brudens ærværdige Bedstefader, den 90aarige Landgreve CarlaHessen, havde ved Aftentaflet med megen Enthusiasme udbragt de Nyformæltes Skaal. Ved et den 10de Juni d. A. konfirmeret Testamente har nu afdøde Glarmester Christopher Hauschildt i Kjøbenhavn legeret følgende Summer til offentligt Brug: 1) til Trinitatis Kirke, 8000 Rbd. Sedler, hvoraf 4000 Rbd. skulle anvendes til Betaling af Kirkens Gield, og de øvrige 4000 Rbd. udbetales til Kirkens Præster og Værger, som i Forening skulle besørge det Fornødne af denne Sumanvendt til at vedligeholde Testators og Families Begravelsested, og Resten til Kirkens Forskjønnelse; 2) til Trinitatis Kirkeskole 1000 Rbd.; 3) til Døvstum me-Jnstitutet 1000 Rbd.; 4) til Blinde-Jnstituter 1000 Rbd.; 5) til den tydske Kirke paa Christianshavn 1000 Rbd.; 6) til den danske Kirke sammesteds, til Taarnets Vedligeholdelse, 1000 Rbd.; 7) til almindelig Hospital 1000 Rbd., hvoraf Renten skal anvendes til Understøttelse for de faste Lemmer, som findes meest trængende, især af Glarmesterlauget; 8) til Glarmesterlauget 4000 Rbd., hvoraf Renterne hvert Halvaar skulle uddeles til Understøttelse for de af Laugets Enker samt faderløse og moderløse Børn, som dertil i Laugssamlingen findes meest værdige og trængende; og 9) til Skolelærernes forenede Understøttelsesselskab i Kjøbenhavn 2000 Rbd. Paa de i disse Dage af Rodemesterne til Hovedstadens Huuseiere ombragte Skatte=Sedler for 3die Qvartal d. A. findes anført den ved Placaten af 5te Marts d. A. paabudne Commune=Skat til Vedligeholdelsen af det herværende Tugt=, Rasp- og Forbedringshuus, hvis Udgifter hidindtil have været udredede af Finantserne. - For 4 Aar siden blev Hovedstadens Fattigskat, som bekjendt, forøget til omtrent det Dobbelte, og omendskjøndt dette Paalæg, der forhøiede denne Skat for hver især af de fleste Gaardeiere heri Staden, efter et Middelforhold, til omtrent 100 Rbd. om Aaret (meere eller mindre efter deres Eiendoms Størrelse, saavidt man mindes, ikkun oprindelig skulde vare eet Aar, vedbliver Forhøielsen dog endnu, og det uagtet Administrationen for Fattigvæsenet, erkjendende hvor særdeles byrdefaldende en saa høi Fattigskat maatte være for Staden, især i en saa næringsløs Tid, selv i Aar har foreslaaet en Nedsættelse i samme af 20,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Under saa trykkende Omstændigheder vilde det upaatvivlelig være en Trøst for de Skatteydende, om et fuldstændigt Fattigvæsens=Regnskab - eller, til en Begyndelse, idetmindste Regnskab over de nylig Hovedstaden paalignede Udgifter ved Straffeanstalterne aarlig blev aflagt, uden Forbeholdenhed, saaledes som dette skeer i Preussen og andre Lande. Den med Skatter noksom betyngede Borger, der under den vedvarende Byrde af en saa enorm Fattigskat, aarlig meere og meere maa frygte for, selv at blive et Lem af Fattigvæsenet, vilde saaledes dog kunne trøste sig ved Overbeviisningen og Nødvendigheden af den store Summa, der til de Fattige opkræves, og at dette er et Onde, som hverken god Administration, Oeconomie eller Arbeidsomhed hos Lemmerne kunne formindske. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Blandt de Tjenestepiger der i dette Aar som de Værdigste for lang og tro Tjeneste have faaet Understøttelse af det søsterlige Velgjørenhedsselskab i Khvn er en Berthe Hansdatter som tjener Fru Oberstinde Flindt i 53 Aar, Anne Rasmusdatter, 47 Aar hos Bogtr. Jversens Enke i Odense, Anne Møller 47 Aar, hos Tobakshandler Erichsen & C., Berthe Terkelsen, hos Mad. Junker 46 Aar, o. s. v. 20 af de Længst, tjenende faae hver 30 Rbd. aarlig. Kirstine Marie Aarestrup, som tjener i 26 Aar hos Professor Stougaard i Aarhuus, var ogsaa blandt de som Selskabet havde fundet værdige til Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
J Professor Davids Blad, Fædrelandet No. 6 læses den af Committeen afsagte Kjendelse imod 9 forskjellige Selskaber og Jnteressentskaber, der i Hovedstaden, have reklameret imod deres Udelukkelse fra Valgbeføielsen. Bemeldte Eragtning støtter sig især paa, at efter Forordningens § skulde den tinglæste Adkomst enten navnligen indeholde Medinteressenterne eller dog være saadan, at man kunde erholde nøiagtig Kundskab om disse, og Valgrettighedens Overdragelse være given eenstemmigen af samtlige Medeiere, samt at et Samfund som moralsk Person ikke kan overdrage til sig selv, og at endelig deslige Selskabers individuelle Deeltagere eller Aktiehavere ikke ere i Besiddelse af det jus reale, der karakteriserer egentlige Grundeiere. Redaktøren kan i sin Drøftelse ikke finde hine Paastande om Valgrettens eenstemmige Overdragelse, eller at den tinglæste Adkomst burde navnligen indeholde Medinteressenterne, begrundet i Forordningen, hvis § 2 siger: "at Valgretten kan udøves af den iblandt Medinteressenterne, til hvem de Øvrige forene sig om at overlade Rettigheden, og troer derfor ikke, at Committeens Kiendelse vil blive erkjendt af Stændeforsamlingen selv, naar Sagen, som det er at haabe, bliver bragt for den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
J Kjøbenhavnsposten læses følgende Anmodning til Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Kynde: "Da Committeen for de Brandlidte i Hillerød ikke synes at ønske, at hiin Jldebrand skal belyse flere Ting end alt er skeet, og da man ikke kan sige til den, som Hr. Visberg til Smeden i Gulddaasen: "Siig kun Sandhed min gode Mand, thi Forvalteren er afsat, han kan ikke meere skade Ham!" – saa henvender man sig til Hr. Justitsraad Kynde, en Mand, der paa Frederiksborg i et halvt Sekulum er bekjendt for sin Sandhedskjerlighed, Frimodighed, og Foragt for al Kryben og Usselhed, med Anmodning om at han vilde underrette Publikum om hvad der har foranlediget hans Udtrædelse af Committeen, hvorved det Spørgsmaal, der tidligere er gjort til Committeen, formodentlig vil blive besvaret.""Nogle Ord til Christendommens Venner paa Grevskabet Holsteinborg, af Kammerherre Greve F. A. Holstein, hvori Hr. Forfatteren erklærer sig imod de store gudelige Forsamlinger, hvori der tales og formanes til, ikke at dømme ilde om Præsterne, fordi de ere skrøbelige Mennesker, samt endelig ikke finder, Sognebaandets Løsning" saa nødvendigt, og yttrer sig imod, at de Christne udtræde af Statskirken, er alvorlig gjendrevet af Skolelærer Rasmus Sørensen i et lidet Skrift under Titel: "Nogle Ord til Høibaarne Hr. Kammerherre Greve F. A. af Holstein" og af Magister Lindberg i den Nordiske Kirketidende, med Overskrift: "Om Grev Holsteins nyeste Yttringer og de Christne og deres gudelige Forsamlinger." Formændene for disse paa Grevskabet Holsteinborg, Skolelærer Rasmus Sørensen og Gaardmand R. Ottesen, giver Hr. Magisteren det Vidnesbyrd, at de have en saadan Kundskab i Guds Ord, at man vel maa kalde dem danske Theologer", og Begge Greven velbekjendte som saadanne gandske dygtige Mænd, derunægtelig ere de fleste Præster aldeles overlegne." Naar man nu tillige betænker, føier Hr. Magisteren til at det frie Ord slet ikke raader i Forsamlingerne paa Grevskabet Holsteinborg, at man der virkelig læser Luthers Huuspostil, og husker paa, at de eneste Forsamlinger paa Grevskabet, hvor det frie Ord udelukkende føres af en Lægmand, er dem som Grev Holstein selv holder, Forsamlinger, som han aldrig kan faae saa store, at han dog ønsker dem meget større, da vil man vist finde, at Forfatteren er i en stor Forvirring i denne Sag, og fremtræder egentlig der som sin egen Anklager af de Forsamlinger, han holder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Kieler Correspondent mener, at det endnu er umuligt at have nogen bestemt Mening om de slesvig-holsteenske Stænderforsamlingers politiske Characteer. "At Valgene", siger det: "i Almindelighed ere faldne udi liberal Aand, ville vi gjerne troe, forsaavidt der blandt de Candidater, der have fremstillet sig, oftere valgtes dem, der gielde for frisindede, end omvendt; men hvor intensiv den liberale Synsmaade er, og til hvilke Jndskrænkninger i samme de enkelte Deputerede af politiske Hensyn ville beqvemme sig, derom kan Jntet med Sandsynlighed bestemmes. Kun saameget torde man med temmelig Vished paastaae, at begge Forsamlinger efter deres Sammensætning ingenlunde give Rum til at befrygte at de torde falde i det libe rale Extrem. Det vil for Slesvig allerede være indlysende deraf, at Prinds Friederich af Augustenborg og Grev Moltke regnes til de liberaleste Medlemmer; thi ere begge de Nævnte end liberale, saa kan man dog forudsee, at deres resp. Stand og Stilling, om de end skulde gaae i en fra Regjeringens Synsmaade divergerende Retning, vil anvise dem snevrere Skranker for Mouvementet, end Oppositionen i andre konstitutionelle Stater i den nyere Tid har troet at maatte iagttage. Men andre liberale Mænd, som Lorenzen i Hadersleben, Wehtje i Obdrup, og A., vilde staae altfor isolerede, naar de ikke i alle Hovedsager vilde slutte sig til de Nævnte. J Holsteen derimod beroer de Liberales Haab især paa flere udmærkede Advocater, som Dr. Bahlemann, Løs og v. Prangen, maaskee ogsaa paa Lorentzer i Neustadt, og i een Henseende sikkert ogsaa paa de adelige Medlemmer. Thi om der endog ere dygtige og bestemte Mænd blandt de valgte Landmænd og de øvrige Deputerede, saa torde disse dog savne de Egenskaber, der ere ufravigelig fornødne til at bringe vigtige almindelige Spørgsmaal paa Bane og sætte dem igjennem. Men hine Førstnævnte ville let kunne komme dertil, at de, naar Samtrædet ikke virker opløftende paa Alle, ikkun stræbe at naae en overeensstemmende Samvirken indbyrdes og med Fleertallet af Forsamlingen derved, at de nedstemme deres individuelle Ønsker i den Grad, at der ikke længer er at tænke paa noget decideret, fra Regjeringens Synsmaader væsentlig afvigende Skridt af Stænderne. Desuden vil idetmindste i den holsteenske Forsamling – let en Divergents kunne finde Sted, hvis det forviklede Toldspørgsmaal giver Stoffet til den første vigtig Discussion. Det torde derfor være passende, forinden man gaaer ind i dette Spørgsmaals Detail, at bringe under Discussion almindeligere Gjenstande, ved hvilke alle Stænder ere lige interesserede, og der, som man hører, ogsaa ville komme under Qvæstion i Danmark."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
J "Allg. Zeitung af 17de Octbr. læses en Skrivelse fra det Holsteenske, som tildeels omhandler de i Hertugdømmerne stedfundne Valg. Ref, bemærker, hvorlunde Resultatet hidtil har været, at Pluraliteten af disse ere faldne paa Borgere og Bønder. "Med Rette, siger Refer. "fæster man tillidsfuld Blikket paa disse af Folkets Midte fremtrædende Repræsentanter thi vi ere overtydede om, at en retsindig Tænkemaade og en frimodig Patriotisme, tilligemed mangesidig Kjendskab til Lokalforholdene, ville ledsage dem paa deres vigtige Post. Rigtignok ryster ogsaa mangen En paa Hovedet, naar atter og atter en Borger eller Bonde gaaer af med Seiren over videnskabelig Dannelse og Embedsindflydelse, og i vore Ugeblade føres ogsaa mangen Pennekrig i denne Henseende; imidlertid venter Fædrelandsvennen med Tryghed, at de valgte Mænd ville retfærdiggjøre den Tillid, man har sat til dem, hvorvel vor første Landdag vel ikke vil udmærke sig ved mange store Talere.""Bøn til Hs. Majestæt om en forbedrende Forandring i Sønderjyllands kirkelige og juridiske Stilling." Under denne Overskrivt omtales i Khvns Politiven for 18de Octbr. sidstl. den Ulempe som er forbunden med den forunderlige Sammenblanding af det tydske og danske Sprog, som finder Sted baade i geistlige og verdslige Forhandlinger i en stor Deel af Sønderjylland. J Apenrades eneste Kirke prædikes og synges der Tydsk om Formiddagen; om Efterm. prædikes der Dansk, men synges Tydsk. Mennesker af Almue- og Tyendeklassen, som ere fødte paa Landet i Byens Omegn, kunne saaledes aldrig deeltage i Kirkesangen. Ligeledes ere Bønderne ikke istand til at læse hvad der paa Amtstuerne indskrives i deres Skattebøger, efterdi disse føres paa Tydsk, og dog er det jo efter dem, de have at erlægge de paabudne Skatter og Afgivter, ja Bønderne ere endog nødte til at anmode Forvalterne og Andre, som forstaae begge Sprog, at forklare Øvrighedens Bekjendtgjørelser fordem, &c. Hvilke Misligheder derved kunne opstaae, er let at indsee, da ofte et enkelt Ords rette Forstaaelse kan være af Vigtighed, og en Families Velfærd beroe derpaa. Man tænke sig, at danske Bønder have en tydskfødt Øvrighed som ringeagter de Menneskers Sprog, af hvilke de modtage deres Embedsindkomster! Neppe finder sligt Sted i noget andet kultiveret Land under Solen. Deres Ringeagt for Sønderjyllands Sprog er saa stor, at de ved en Høitidelighed i Anledning af Prinds Frederik Carl Christians Formæling udbragte Skaalerne paa Latin, fordi de ikke vilde tale Dansk, og fandt det altfor galt, ved slig Leilighed at bruge det tydske Sprog. J Haderslev spores samme Stræben som i Apenrade o. fl. St., at fortrænge eller om muligt udjage Dannersproget. Ungdommen i denne By taler Dansk, men undervises kun i Tydsk, konfirmeres paa Tydsk, lærer altsaa ei at læse og skrive sit Modersmaal, og det saa nær ved Nørre-Jyllands Grændse. Ogsaa her skee alle Udfærdigelser paa Tydsk til danske Bønder og Kjøbstæd mænd, Retssagerne forhandles ved Domstolene paa Tydsk, ligeledes Tillysning af Auctioner, Jndskrivter, paa de offentlige Veiviisningstene, endog tæt udenfor Kolding, Vægterraab, Gadenavne, Skildter, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Sønderjylland eller det saakaldte Slesvigske er saaledes en dansktalende Provinds under en dansk Fyrste, men bestyres af tydsksindede og tydskskrivende Oprigheder. Nogle Egne deraf staae i kirkelig Henseende under det danske Cancellie, i verdslig under det holsteenske, o. s. v. "Nu, da den sjeldne Casus er indtruffen - hedder det til Slutning: at den høieste kirkelige Øvrighed i begge Hoveddele af Dannerstaten, nemlig Siellands Biskop og Hertugdømmernes Generalsuperintendent, næsten paa een Tid forlode Verden, vilde det sikkert være Tiden, at regulere en Deel af disse Uregelmæssigheder, at sørge for en mere naturlig og gavnlig Jnddeeling, nemlig Forening af de Provindser som staae hverandre nærmest i Sprog, Sæder, Beliggenhed, m.v. under en fælleds kirkelig og verdslig Forvaltning. Gid dette, som Utallige have ønsket i mange Aar, nu maa gaae i Opfyldelse!"J Anledning af den Hr. Krigsraad Schmidt, Cancellist i Generalstabens Bureau, meddeelte Bevilling paa i 10 Aar at udgive Statskalenderen, bemærkes i "Apenrader Wochenblatte, at en af de valgte Deputerede til den Slesvigske Stænderforsamling nylig har yttret, at "det skulde være Tendentsen, for hans stænderske Bestræbelse at reducere Statskalenderen til Halvdelen af dens hidtil havte Størrelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Øvrighederne i de holsteenske Kjøbstæder meddele nu efterhaands en offentlig Udsigt over Communer nes Jndtægter og Udgifter i de sidstforløbne Aar. Saaledes har nu ogsaa Borgemesteren Justitsraad Schow i Apenrade nylig i denne Byes Ugeblad leveret en Udsigt over Stadskassens Jndt. og Udg. i Aaret 1833, samt over Stadsgieldens Status, Kirke-Skole- og Fattigvæsens=Regnskaberne, &c. Borgemesteren. har derved, som han siger, villet give enhver Contribuent Leilighed til at underrette sig om bemeldte Communal-Anliggender, for at kunne overbevise sig om, at ingen unyttige Udgifter skee, og at man er betænkt paa at formindske saameget muligt Gielder i enhver Green.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
J den holsteenske Landsbye Henstedt, Rendsborg Amt, blev i Octbr. Maaned D. A. slagtet en stor Stud, hvis Tænder, efter Tilsyneladende, vare alle overtrukne med en glindsende Metælmasse. En af disse Tænder er, formedelst sin Sjeldenhed, blever sendt til det hamborgske Museum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Den 2den ds. er Forbedringshuusfange Carl Christian Strue undvigt fra Viborg Tugt- og Forbedringshuus. Han er født i Kiel, 23 Aar gammel, 64 T. høi, har et langt Ar over det høire Øie, et dito ved den ene Skulder, og nok et dito over den høire Pegefinger. Han har smaa Ører uden Ørelæder, brune klare Øine, en lille Mund, lange Hænder med lange Fingre og lange Regle. Han taler baade Tydsk og Dansk, og har en særdeles kraftfuld Sang(V. S.) stemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Hr. Kjøbmand Lars Bøggild bekjendtgjør i Aalborg Avis for deeltagende Familie og Venner, at hans Kone i Løverdags Aftes lykkelig fødte en Dreng, deres 15de Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Khvns Torvepriser den 7de Novbr.: Rug 3 Rbd. 6 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk. Hvede 4 a 4 Rbd. 3 Mk. Byg Rbd. 3 Mk. a 4 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk. Erter 4 a 5 Rbd. T. Flesk 1 Rbd. a 7 Mk. Lisp. Smør 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. P. Havnepriser: Rug 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. Byg, 2 Rbd. 2 a 3 Mk. Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 1 Mk. Erter 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. Hvede 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk. Smør, holsteensk, 60 a 64 Rbd. Fyensk 44 a 56 Rbd. Siellandsk 50 til 62 Rbd. Tdn. Bøgebrænde 10 a 11 Rbd. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Dødsfald. Enkefrue Roepstorff f. Hey, kgl. Kapelmusikus Schall, Camilla Fleischer, Jfr. Frederike Bradt, Berteline Rud, Hans Fasting, Jens Bangert, Johan Dalhoff Alle af Skarlagensfeber, Discipel i Metropolitanskolen N. Schartau, Adolph Nicolai Ove Thomsen, Helene Thorsen, Emma Benser, Helena Kongsted, H. Køhler, Alle i Khvn. Antoinette Kynde i Frederiksborg. Lieutenant og Havnefoged Møller i Svendborg. Styrmand Chr. Anderschou fra Skibhusene ved Odense, druknet paa Hjemreisen fra Engelland Jomfrue Adelaide Durut i Kiel. Kjøbmand Niels P. Lund i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Copulerede. J Ribe den 31te Octbr.: Hr. Fuldmægtig Dichmann og Jfr. Annanie Hanssen. Hr. Cand. theol. og Adjunct ved Horsens lærde Skole, N. K. Bechmann og Jfr. Juliane Bønne lycke Jndsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Naar den 15de § i Forordningen af 15de Mai d. A. læses i Forbindelse med den foregaaende 13de §, synes deraf at fremgaae den Formening: at Vælgerne i Valgdistricterne for de mindre Landeiendomsbesiddere ogsaa kunne stemme paa en Valgbar i Kjøbstædernes Valgklasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Mindeblomst. paa Madame 3. M. Hansens Grav. Under Sorg og Taarer plante Venner og Veninder en liden bly Kjerminde paa denne friske Gravhøi, der bedækker Sto vet af en from og blid, i enhver Henseende agtet og elsket Danneqvinde, Qvarteermester Hansens altfor tidlig hedenfarne Ægtefælle. At hun var en fortræffelig Hustrue, en oprigtig Veninde, en elskelig Qvinde, det Vidnesbyrd gives hend af Alle som kjendte hende, og Mange fælde derfor, med hendes efterladte Mand og tvende Smaaglutter, bittre Taarer ved hendes Grav. Vi Alle velsigne hendes elskede Minde, og nedbede Fred over det kjære Stov,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Bekjendtgjørelser. J Forbindelse med de forhen skeete Publicationer, hvoraf sees at Valgene for 2det Valgdistrict: Aarhuus og Skanderborg Kjøbstæder, vil blive endte den 22de paa Skanderborg Raadstue, bekjendtgjøres herved, at Valgenes endelige Conference og Bekjendtgjørelse vil skee ved en Samling af Valgbestyrelserne paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 24de dennes, Formiddag Kl. 10 slet. Aarhuus Stiftamthuus, den 10de Novbr. 1834. Rosenørn,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-13
Valgbestyrer. Det Møde, som, ifølge Forordningen af 15de Mai d. A. § 43, behøves til den endelige Afgjørelse af de nu foretagne Valg for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 9de Valgdistrict (Hobro, Mariager, Grenaa og Ebeltoft) er berammet at afholdes paa Raadstuen i Randers Mandagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Randers Amthuus, den 13de Novbr. 1834. W. Lorentz, Valgdirecteur. Tid efter anden er her til Politiekammeret indleveret følgende Hittegods, en grøn Paraplye, en Sølvuhrkjede; et Sølvblyantsfoutteral, en blaae Paraplye; et Staal=Armbaand; et stort Katuns Tørklæde; et Træe pibehoved med Sølvbeslag og Rør, en Messing Uhr kjede med Nøgle, en Brystnaal med klar Steen, indfattet i Sølv, en Opstander-Pibe med Porcellains Hoved og Blysvampe; en Læder Tegnebog, en Pakke, indeholdende et Par Træklodser, et Par Træskoe, et Par Buxer, en Vest, 2 Flipper og en Træskee; en Tobakspung med noget Tobak og 4 Mk. Tegn; et bruunt Silke Tørklæde; et Tørklæde og et Par Bomuldstrømper; en Skruenøgle til en Vogn; et Træ Pibehoved med Messing Beslag; et Stk. Uldgarn, en Perpendikkel, en Pellerine; et Piberør med et Beslag til et Pibehoved; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politiekammer, den 25de Octbr. 1834. Fleischer.