Jyske Efterretninger, 1784-06-11
En Reisende kom til et Vertshuus i en Landsbye ved Rouen i Frankerig, hvor han vilde opholde sig Natten over, her fandt han en artig og uskyldig Tienestepige, i hvilken han saaledes forelskede sig, at han tilbød hende sin hele Guldbørs, om hun vilde overgive sig til ham. Pigen, som endnu ikke havde noget Begreb om, hvorledes Uskyldighed kunde erstattes ved Guldet, afslog ham hans Begiering med al den Foragt, som slige Anmodninger fortiene. Liebhaberen fordoblede sin Priis, men Pigen forlod ham med en dobbelt Foragt og en ædel Vrede, og fortalte sin Madame denne uforskammede Begiering. Vertinden, som bedre kiendte dette almægtige Metals Værd, og forundrede sig meget over hendes Piges Dumhed, sagde ved sig selv, hvad, 2 Punge fulde af Dukater, og det for intet andet end en smule Dyd? – Hun ilede til den Fremmede, undskyldte sin Piges Uforstand, at hun ikke saa strax havde begrebet den hende tiltænkte Lykke! men at hun nu havde betænkt sig, og i Midnatten vilde indfinde sig; udbad sig allene, for Undseelsens Skyld at Lyset maatte være slukt. Man slutter læt heraf den suilde Vertindes Hensigt, og at hun agtede at træde i den, i hendes Tanker, eenfoldige Piges Sted. Den Fremmede var svag nok for at troe sig lykkelig i sin Jndbildning; han nød sine Ønskers Opfyldelse, og drømte ikke om, at han blev bedraget, men Vertinden modtog sin Belønning og forlod ham, førend det blev Dag. Dagen efter fortsatte den Fremmede sin Reise; men ikke langt fra dette Sted blev han pludseJunii. lig anfaldet af en Sygdom, som nødte ham til at tage ind i et Herberge. Svagheden tog meere og meere til og han mærkede det blev Døden. Han lod derfor kalde Rettensbetientere der paa Stedet til sig, og i deres Nærværelse testamenterede den formeentlige forførte Uskyldighed, Tienestepigen, et Legat af 60000 Livres, og i Fald hun var bleven svanger ved ham, endnu 40000 Livres; en Summa i alt af omtrent 30000 Rixdaler. - Han døde, Testamentet blev gjort bekiendt, og nu tilegnede baade Vertinden og Pigen sig Rettigheden dertil Pigen, efterdi hun udtrykkelig var nævnt og indsat i Testammentet, og fordi Testator Villie alene var sigtet paa hende, som han elskede, og ikke Vertinden. - Men denne derimod grundede sin Paastand derpaa, at Testator havde nydt sin Fornøielse med hende og ikke med Pigen, og at hun følte sig svanger ved ham. Trætten kom til Proces, og Parlementet i Rouen skulle afsige Dommen imellem de stridende Parter. Men de forbeholdt sig deres Kiendelse, indtil de havde indhændiget en høiere Rets Gotbefindende. Sagen blev omsider indberettet for Regieringen og paa Kongens befaling førte Præsidenten i Rouen den uskyldige Pige i sin Vogn til Hoffet i Versailles. Vertinden derimod skulle tillige føres derhen, men transporteres som en Forbryder paa den sædvanlige Maade. Paa en til Dommens Afsigelse bestemt Dag, lod saavel Kongen som Dronningen sig see i deres kongelige Pragt paa Thronen, omgivet af den hele Hofstat. Derpaa blev den uskyldige Pige af Dronningens Hofmesterinde, og hendes Anfører Præsidenten, ledsaget op til Thronen, for der at høre sin Dom, men Vertinden maatte opholde sig nede ved Gemaksdøren i den Stilling, som passer sig paa en Forbryder, nemlig knælende; i hvilken Stilling hun maatte imodtage sin Dom.