JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-16
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28de Februar 1835 saalydende: "Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter Fuldmægtig og Examinatus juris Ludvig Martin Hofgaard, af Bor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for Jnteressenterne i det hidtilværende Aarhuus-Callundborgske Færgelang herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Jnteressenter ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger, Aarhuus Stiftstidende, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ovennævnte Jnteressentskab, Pantecreditorerne i Færgelaugets Smakker undtagne, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Jnteressentskabets Befuldmægtigede at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 27de Februar 1835. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. wilse. Bevilling for Jnteressenterne i det hidtilværende Aarhuus-Callundborgske Færgelang til ved Proclama i Aviserne at indkalde dets Creditorer. der bliver at læse for vedkommende Under- og Overretter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos indbemeldte Aarhuus=Callundborgske Jnteressentskab, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for en af indbemeldte Jnteressentskabs undertegnede befuldmægtigede, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 9de Marts 1835. Anne sal. Herschind, Nielsen, L. M. Hosgaard, Enkefrue, Procurator og PolitieassiFuldmægtig, boende i Callundborg. stent, boende i Aarhuus. Lille Kiøbmagade. No. 77, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-03-16
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret den 9de Marts d. A., ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afdøde Anne Lucie Boyesen og forhen afdøde Mand, Grosserer Peter Thyge Boyesen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og legitimere deres Krav her i Skifte-Commissionen. Ligesaa ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de Marts 1835. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-16
Ved Proclama af 28de f. M., som under 2den dennes er læst inden Mariebo Byting og vil blive læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Capellan og Bogtrykker, Christian Lichenbrech Schultz's her i Byen afdøde Enke: Charlotte Lucilie Schulz, født Petersen, og efter hendes fornævnte Mand, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariebo Skifteret, den 5te Marts 1835. Valentin.
Berlingske Tidende, 1835-03-16
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere alleDe, som formene at have Noget at fordre i her i Staden ved Døden afgangne Mad. Ane Bolette Bærentzen, fød Lund, og forhen afdøde Mand, Kiøbmand Hans Bærentzen, deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 5te Marts 1835. J. A. Stenfeldt. C. B. Røgert. J. B. Olrik. irectionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör fore 1 løbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniet Huus i Slutningen af April Maaned d. A. over chinesiske Varer. Christianshavn, den 7de Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Aar 1835. No. 65. Hans Tirsdagen. den 17de Marts. og Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske i g Avertivsenniv-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Paris, den 5te Marts. – En herværende Banquier savnede ved sin Hjemkomst fra et Bal i Opera-Huset sin Kone, sin Casserer og sin Casse. Han besluttede, især for den sidstes Skyld, at forfølge de tilfældige Spor af den, af Kløverbladet tagne Vei; og han overraskede samme i et Gjæstgiversted i Havre, hvorfra Reisen skulde næste Morgen gaae til America. Cassereren, opjaget af Søvne ved sin Principals Stemme, faldt ham bønlig til Fode og anraabte ham om, dog at skaane Madamen, som han netop havde forladt i Sideværelset. Vær De kun ganske rolig, svarede den godmodige Principal; jeg søger ikke min Kone ingenlunde – kun min Casse. Cassereren skyndte sig at hente en Portefenille ud af Secretairen og at overlevere den til Principalen. Denne saae den efter, fandt den complet og udbetalte Cassereren 10,000 Fr. i Bank-Billetter med de Ord: Tag, dette, kjære Ven! til Tak for, at De befrier mig for min Kone, der saa hurtigt kunde glemme sine Pligter. Rejs De uhindret til America. Men for en Ordens Skyld kan De give mig et Beviis for, at De har modtaget 10,000 Fr. til at bestride Reise omkostningerne med for Dem og Madamen. – Cassereren udstedte det forlangte Beviis, og Banquieren vendte ufortøvet tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Tydskland. Vien, den 5te Marts. – Kejserindens og Tronfølgerens Smerte, saavelsom de øvrige Medlemmers af Keiser=Familien, der begræde en Fader, kan ikke beskrives. Ærkehertug Johan indtraf her netop tidsnok, for at byde sin døende Broder Farvel. Ærkehertuginden Marie Luise var ikke saa heldig; hun fik Sørge=Budskabet paa Hidreisen. I Gaar Morges sammenkaldtes Besætningen i Casernen, for at aflægge Kejser Ferdinand den første Troskabseden. Den hedengangne Keiser vilde ikke tilstede, at Carnevals-Lystighederne afbrødes for Hans Sygdoms Skyld; først kort for Hans Død forstummede Musikken i Stadens Dandsesale, og en Time senere i Forstædernes. Da Kejseren sidste Gang bortsendte Lægerne, rækkede Han hver af dem Haanden, takkede dem for deres Bestræbelser, forsikkrede dem om sin Huld og Kjærlighed og tilføjede, at han vidste ret godt hvor meget de elskede Ham og at de havde gjort alt Muligt for at friste Hans Liv, men at han nu havde overgivet sig til Guds Villie. Alle, der faae og hørte Ham, vare grebne af Forundring, og de Geistlige yttrede, at Han forekom dem som en HelgenHofsorgen skal vare i sex Maaneder; begge Hof=Theatrene lukkes i sex Uger, de øvrige i fjorten Dage.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Tirsdagen den 3die Marts, om Formiddagen, blev det Kejserlige Liig, i Overværelse af Livlægerne, aabnet og balsammeret, og om Aftenen Kl. 10, efter foreløbig Jndvielse, højtidelig bragt fra Vaaningsværelserne, over Søile- og Gesandtskabs-Trappen ned i Hofborg Capellet. Foran gik tvende Hoffourerer, derpaa fulgte Sognekorset, derpaa de Geistlige, lydeligt bedende, og tilsidst Hofborg Sognevicaren. Tvende R. K. Kammertjenere bare Kjedelen med Jndvoldene, og en K. K. Kammertjener fulgte med Hjertet i et Sølvbæger. Derefter blev den Høisalige Kejsers Liig, i Feldtmarschals-Uniform med alle Ordenstegn, baaret af K. K. Kammertjenere og Liv-Lakajer i en pragtfuld, aaben Liigkiste. Ved Siden af Liigkisten gik tolv K. K. adelige Ynglinger med brændende Vorfakler. K. K. Arcierer- og Kongelige ungarske adelige Livgardister med blottede Sidegeværer, og desuden K. K. Drabant Livgardister med Hellebarder dannede Sidefølget. Efter Ligkisten fulgte den K. K. Kæmner, Ferdinand Fyrst Lobkowitz, som Stedfortræder for den ved Upasselighed forhindrede K. K. Overlæmner. Livgarde-Capitainerne og den efterladte General=Adjutant sluttede sig til Følget.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
J Hofborg-Sognekirken blev Liget atter endviet og udstillet paa den, fire Trin høie Paradeseng, der var omgivet af brændende Lys paa Sølvstager. De Kejserlige og Kongelige Kroner, tilligemed Riigsæblet og Scepteret, Ærkehertugshatten, Ordensinsignierne, Sværdet, Stokken, Hatten og Handskerne bleve henlagte til begge Sider af Kisten paa sex Hynder af GuldstofBægeret med Hjertet og Kjedlen med Jndvoldene bleve satte paa det første Trin ved Ligets Fødder. Livgardisterne besatte Postene ved Kisten. Bedetimerne, der hidindtil vare blevne holdte i Vaaningsværelserne, fortsattes nu i Kirken.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Vien, den 6te Marts. Følgende Angivelser ere at betragte som omløbende Rygter. Efter det sidste, af Hans ophøiede Broder paa Dødssengen udtalte Ønske skal Ærkehertug Karl atter overtage Førelsen af Militair=Forretningerne; Ærkehertug Reiner skal komme hid, for med sine høje Kundskaber at staae den nuværende Keiser bi i Forretningerne. Ærkehertug Franz Karl, den nuværende Keisers Broder, og tillige Hovedarving til den afdøde Keisers Privat-Formue, skal i Ærkehertug Reiners Sted gaae til Majland som Vice-Konge.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Den Siebenburgiske Tilforordnede v. Vesseleni, som egenmægtig har ladet Landdagens Forhandlinger trykkes, er flygtet til Servien, for at undløbe Fiskalens Tiltale og den Straf, der ventede ham.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Berlin, den 7de Marts. – Man erfarer nu følgende nøiere Omstændigheder, med Hensyn til den forestaaende Minister-Forandring: Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen har i de sidste otte Dage beklædt en Rigs-Stor-Cantslers Embede. Herr von Nagler udnævnes til Minister for det Jndre, og Herr von Brenn til Over-Præsident af Pommern. Herr Ancillon skal i Frih. Stein til Altensteins Sted træde ind som Minister for den offentlige Cultus. Grev von Alvensleben, forhen Finants-Directeur, skal indtage Herr Ancillons Post som Minister for de udenlandske Sager, og overgive sit Embede, nemlig Finantssaget, til Grev Arnim-Bozenburg. Cabinets-Befalingerne desangaaende skulle allerede være undertegnede. Dog maa herved bemærkes, at den Preussiske Statstidende, hvoraf vi have No. 71, indtil den 12te Marts for os, aldeles Jntet meddeler herom.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Tyrkiet. Constantinopel, den 13de Februar. Efterretningen om at Mehemed Ali atter har ladet de otte Millioner Piastre, udskibe i Alexandrien og haanligt bortsendt den tyrkiske Commissair har høiligen opbragt Sultanen. Han lod øjenblikkelig Divanet sammenkaldes, og skal have forelagt det Spørgsmaal, om Mehemeds fornærmelige Forhold ikke fordrede den strengeste Tugtelse og Fjendtlighedernes Begyndelse paany. Divanet var rigtignok af samme Mening, men troede dog, at, da Mehemeds Sundhed efter al Sandsynlighed var forstyrret og da hans Forhold forraadte en Aandsforvirring og iøvrigt Londoner- og Pariser-Hofferne dreve Underhandlingerne i Alerandrien, og paa en vis Maade havde medforpligtet sig til Tributtens rigtige Erlæggelse, det vilde være bedre, ikke strax at skride til det Yderste, men først at komme paa det Rene med begge disse Sømagter og da at handle efter Omstændighederne. Denne Anskuelse vandt Sultanens bifald, og Reis-Effendi fik det Hverv at raadslaae med Frankerigs og Englands Gesandter. Den 9de Februar fandt der altsaa en Conferents Sted mellem begge Gesandterne og Reis-Effendi, der dog intet andet Resultat havde end at hine sendte Courerer til deres Hoffer for at gjøre den bekjendte med hele Sagen og forlange Forholdsregler. Jmidlertid har Sultanen besluttet, at vore Alt, og man seer af de Rustninger, der begynde paany, hvor alvorligt han mener det med at skaffe sig Fyldestgjørelse. En Krig med Mehemed vilde for Ojeblikket neppe være meget farlig for Porten, hvis den kun havde med ham at gjøre alene og hvis de tvende andre Sømagter ikke vilde blande sig i Striden. Men man taler allerede om, at Lord Ponsonby har sendt befaling til Malta, angaaende Flaadens hurtige Tilbagekomst til Smyrna. Det fortælles ogsaa, at den russiske Flaade skal mod Foraaret concentreres ved Sewastopol, og at den russiske Gesandt har ladet alle sin Nations Skibe i Archipelet advare om, ufortøvet at vende tilbage til det sorte Hav. Sagerne faae saaledes et meer forviklet Udseende, end nogensinde for.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Den russiske Jagt-Corvet American er for nogle Dage siden ankommet hertil; dens Mandskab udmærker sig ved en fortreffelig Holdning. Den gaaer til Ny-Holland.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Thermometret i mit Huus viser nu en Hede af 25 Grader Reaumur.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Als, den 26de Februar. En her paa Øen allerede i flere Aar bosat Landsbysmed, havde bemmelig forladt sin Kone i Jylland, med hvem han havde flere Børn, og her givtet sig igjen, og ligeledes med denne Kone havt adskillige Børn. Den første Kone har nylig opdaget sin bortløbne Mands Opholdsted, og anmeldt det for Øvrigheden, der nu har ladet ham fængsle.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Randers, den 11te Marts. Den fra Udlandet nylig tilbagevendte udmærkede Violinspiller, Kgl. Capelmucicus Koch, har i denne Tid tvende Gange glædet os ved sit herlige Talent; første Gang i sin Concert i Torsdags i forrige Uge, og anden Gang ved godhedsfuld at udføre et Par Rummere i herværende musikalske Forenings Concert i Mandags. Ved sin egen Concert havde han, desværre, Tonekunstneres sædvanlige Skjæbne, næsten tomt Huus.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Aarhuus, den 12te Marts. Den første Grøndlandsfarer, som vor By, saavidt man veed, nogensinde har ejet, er i Gaar afgaaet herfra til sin Bestemmelse, hvortil vi ønske den megen Held og Lykke. Det er Briggen Theris, Commandeur R. Møller, med otte og tredive Mands Besætning, udrustet til Robbe og Hvalrosfangst, tilhørende et herværende Jnteressentskab.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Odense, den 13de Marts. Med sidste Post indløb hertil den sørgelige Efterretning, at den her hjemmehørende Slup Johanne Vilhelmine Capitain E. Boyesen, er i den stærke Storm den 23de Februar om Aftenen ganske forliist ved Jndsejlingen til Berrefjord, en Havn halvanden Miil fra Flekkefjord i Norge, hvilken Havn Capitainen nødsagedes at søge, efterat have mistet Bugsprydet, Bommen, den ene Pompe, samt Skandsklædningen. Kun tvende af Mandskabet ere reddede, nemlig Matros Hans Petersen og Jungmand Niels Alminde. Capitainen, Styrmanden, to Matroser og en Dreng, fandt deres Død i Bølgerne. Den var to Lodser ombord, af hvilke den ene druknede; den andens Liv havde man Haab om at redde. Det var den første Reise, Capt. Boyesen en Søn af den afdøde Justitsraad og StiftsPhysicus Boyesen, hvis Enkefrue nu oplever den bittre Sorg), gjorde herfra; ved hans Død beklages Tabet af en agtet, brav ung Mand og en bygtig Sømand, som i Kjøbenhavn efterlader sig en sørgende Enke, der havde haabet, snart at finde et lykkeligt Opholdsted her i Odense. Ved Fartøiets Forliis skal hans sidste Bestræbelse have gaaet ud paa at redde den medhavende Skibsdreng, med hvem han styrtede sig i Bølgerne, for svømmende at bringe ham med til Land; men under denne Bestræbelse blev han selv Dødens Offer. Skibets Besætning regnedes til vore dueligste Søfolk. – Man erfarer med temmelig Vished, at den undvigte Lars Berggreen i Gaar Eftermiddags skal være fundet i et Huus i Kjøng Sogn og indbragt til Arresten i Assens.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
J No. 21 af den Vest-Siellandske Avis gives følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for afvigte Februar Maaned. De sydlige og vestlige Vinde havde i denne Maaned en bestemt Overvægt over de nordlige og østlige. (Fløjet stod 18 Gange i Sønden og Vesten, men kun 12 i Norden og 10 i Osten). De østlige Vinde herskede i Begyndelsen af Maanedens anden Halvdeel; Sydostvinden holdt ved at blæse fra den 15de og til den 19de, men den medbragte ingen Kulde af Betydenhed, saa at Vinterens milde Characteer blev afgjort. – Det kunde fryse lidt om Natten, imellem kunde man see om Morgenen nogen Jis paa Ruderne og Vandet, men det smeltede strax. Nogle Dage havde man Sneefog, (saaledes den 6te, 9de, 19de, 21de og 23de); men det varede knap til Aftenen, saa var al Sneen borte. J Begyndelsen og Enden af Maaneden var Veiret meget mildt, især i Begyndelsen; Markerne vare grønne som i Enden af April; Vintersæden stod livfuld og i al sin Skjønhed. Det var den 5te at man vilde have følt en Jordrystelse i Frederikshavn, og det var den 6te at man havde Jordskjelv i det midterste Jtalien, og stærke Tordenvejr næsten over hele Tydskland. J disse to Dage var det her i Egnen blot noget vindkoldt; Dagen tilforn, den 4de, havde det været saa mildt som i September. Den 5te stod Barometret over Storm, uden dog at medbringe den; det stormede blot engang den 27de med Sydvest; dog vare Vin denne ofte stærke, men sjeldent skarpe. Denne Maaned var langt mere fugtig end den forrige; det sneede, haglede eller regnede i 24 Dage, ofte stærkt og vedholdende, især om Natten. Solen lod sig vel see i 16 Dage; dog havde man kun fire kare og rene Solskindsdage; men disse vare ogsaa meget skjønne. Barometret stod næsten altid meget lart og hævede sig kun to Gange over Ustadigt. – Stikkelsbærbuskene vente paa Foraarets Komme; thi de staae lige paa Udspring, og Hasselerne (Nødderne) have allerede udfoldet deres Blomster-Rakler. – Vejr ligget i Februar i Fjør var omtrent af samme Beskaffenhed. Maaskee man tør i Aar gjentage den Formodning, at Foraaret vil blive koldt og tørt og Aaret ikke udmærket frugtbart; det sidste indtraf, men det første ikke.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Vi meddele Fortsættelsen af Reultaterne af den i Hertugdømmen den 1ste Februar foretagne Folketælling: Amtet Traventhal (halvanden Qvadrat-Miil stort) har 3487, Amtet Reinfeld (to en ottende Deel Quadrat-Miil stort) 7224 Jndvaanere. J Aaret 1803 blev Folke-Antallet i det første angivet til 3325, i det sidste til 4823, saa at det altsaa i hiint var forøget ikke ganske en tyvende Deel og i dette Hælvten, en Afvigelse, der vel fortjente nærmere at undersøges. Begge holsteenske Amter hørte med Pløn, Ahrensbock og Rothwisch – som bekjendt – for 1761 til Hertugen af Plons Andeel. – Det Slesvigske Landskab Stapelholm, (halvtredie Quadrat-Miil, hvis Folkemængde i Aaret 1803 angaves til 4540, tæller nu 5938 Jndbyggere. Det hører altsaa til det District, hvis Befolkning kun er forholdsmæssig lidet tiltaget (11 pCt.) Byen Frederikstad, som grændser til dette Landskab, er Folkemængden siden 1803 neppe mærkelig forøget, da Dørfer angiver den til 2207 og Folketællingen i Aar udviser 2235 Jndvaanere, ja den synes i de sidste Aar endog at have aftaget, da man der i 1827 talte 2336 Jndbyggere. – Altstadt Pløn tæller 1660 Jndbyggere. (Dorfer angiver deres Tal til 1282). Neustadt hører til Amtet.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Preetzer Ugeblad meddeler Udtog af en Skrivelse fra Dr. Ross i Athenen af 5te Januar d. A. til hans Forældre i Altekoppel, hvoraf vi udhæve Følgende: Skriveren synes ved Regjeringens Forsættelse til Athenen den 13de December, som Præsident for Bygnings-Commissionen, ikke at have havt nogen behagelig Stilling. Om denne Stad hedder det: "Det seer her rigtignok ikke saa hovedstadmæssigt ud som i Nauplia; den største Deel af Staden ligger endnu i Ruiner; de saa gode Huse ligge meget adspredte, og man kan neppe komme igjennem Gaderne, da vi have en regnfuld, uvenlig Vinter. – Om Landsmændene skriver han: Den holsteenske Colonie er blevet forøget med et Par Brødre af Fabricius, en Marine-Lieutenant Koster og en Corporal v. Moz fra Slesvig (tidligere Officeer i Belgien. Fabricius og hans Kone ere endnu i Nauplia; de kunne intet Huus finde her. - Over Leyesættet: "Jeg har et taaleligt Værelse, da jeg endog havde Valget; jeg lader selv koge, Men min Karl kan kun lave fem til for Retter, og saaledes begynde vi hver tredie Dag forfra. Hidtil er her ogsaa alting dyrere end i Nauplin, og Noget umaadeligt dyrt. Saaledes bruger jeg daglig for ti til sexten Skilling Brænde. – Over hans Forretninger: "Jeg har nu begyndt Rydningen af Akropolis. Hele Klippens Overflade er fem til sex Fod høj bedækket med Gruus og Ruiner af sildigere tyrkiske Bygninger; og Foretagendet er intet mindre, end at bortskaffe denne hele Jord- og Steenmasse indtil Grunden af den gamle Borg, for atter at frembrage for Lyset Levningerne og Ruinerne af det gamle Tempel og dets billedstøtter. Jeg treffer ikke sjelden paa tyrkiske Grave, og jeg har allerede nedkastet over Murene tredive til fyrretyve Muselmænd. Hidtil har jeg kun tredive Arbeidere, men deres Antal skal forøges fra 60 til 70, naar jeg først kan erholde Trillebøre. For en saadan forlanger, man her 40 Drachmer (20 Mark Hamborger Banco). Naturligviis maa jeg i denne Tid stige to tre Gange daglig op til Borgen, og tilbringe hele Timer deroppe. Derpaa maa jeg til Priræs, for at kjøbe Træ, eller for at lade de nedkastede Stene, vurdere og sælge, eller jeg maa gjøre skrivtlige Jndberetninger, correspondere med Embedsmændene i Provindserne osv. Over mine Arbejder paa Akropolis vil der vorde Beretninger bekjendtgjorte i Morgenbladets Kunstblad. – Af en anden Notits seer man, at den unge Konge er vel tilfreds. Forfatteren har spiist hos ham Nytaarsaften, og siger ved denne Lejlighed: Da han (Kongen) elsker Speg, saa have vi leedt ret meget. Ellers berettes endnu. "Det lidet Besøg af Vinteren, som vi havde i December, er forbi, vi have atter herligt Foraarsvejr, Sol sken og blaa Himmel, og man kan hele Dage have Vinduer og Dørre aabne. – Fra Mai Maaned vil en Englænder oprette Dampbaade mellem her og Frankerigs forskjellige Havne; og hvis der da ingen Qvarantaine var, saa kunde jeg i det seneste i tyve Dage komme til Altekoppel.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Kjøbenhavn, den 17de Marts. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Jægerbruden, Syngespil. J Morgen: To Aar efter Brylluppet, eller Hvis er Skylden, Lystspil i een Act, oversat efter Scribe og Mølesville, og Høstgildet, originalt Syngespil i een Act af Th. Thaarup, med Musik af Schulz, Dandsen componeret af Galleotti. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. Logerne tilfalde Løverdags Abonnenterne.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Da Redactionen sluttede, denne Morgen Kl. 9 1/4, var Posten ikke ankommet.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 13de Marts Brændeviinsbrænder Augustinus fra Odense, Kiøbmændene Reitemeyer og Sørensen fra Kiel, Forpagter Vittrog fra Agershvile, Apotheker Arnesen fra Kierteminde, Strømpehandlerne. Sønnichsen og Nissen fra Colding, Forvalter Furman fra Aarhuus, Skibscapitain Martsson fra Maande, Kiøbmand Lorenzen fra Christiansfeldt, Capitain og Toldbetient Hofman fra Rønne, Branddirecteur Wiedebeck fra Sorø, Handelsbetient Meyer fra Wordingborg. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Barom. Therm. Vinden. 8 Marts. 27, 7. 8, 2, 3 Varme. S. O.S. O.S. O.S. V. S. V. S. V.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
Ost det behagede det alvise Forsyn den 11te dennes ved en blid og rolig Død at bortkalde til en bedre Verden min gode og uforglemmelige Tante, Catharine Dorthea Hummelgaard, fød Thill, i hendes Alders 29 Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst for Familien og Bekiendter. S. T. Hr. Pastor Timm takkes for hans ved Graven uanmodet holdte trøstende Tale; ligeledes takkes de Herrer, som ledsagede hende til hendes sidste Hvilested. Kiøbenhavn, den 10de Marts 1835. Paa egne og fraværende Families Vegne F. W. Busch, Studiosus Theolgiæ.
Berlingske Tidende, 1835-03-17
AVERTISSEMENT. Et ungt Menneske af honet Familie, som har lært Landvæsenet hos en bekiendt duelig Landmand, ønsker sig til 1ste Mai en Emploi i ovennævnte Fag. Reflecterende vilde behage at aflægge billetter paa dette Blads Contoir, Pilestrædet Nr. 118, mrkt. R. H. No. 100.