Norske Intelligenssedler, 1808-04-29
Til Herr Professor O. Pihl i Anledning af hans Til en elsket Menighed. En Mand, der gjerne ønsker at begribe hvad han læser, giver sig den Frihed at spørge Herr Prof. om, hvorfra han har faaet alle de historiske Urigtigheder, som han har fremsat i sit Blad? – 1) Hvad er det for et Land, som 9 Gange mindre end vort i Udstrækning forsvarede sin Selvstændighed i 205 Aar, Menes derved Holland, hvilket man efter Angivelsen af Arealet skulde slutte, da er samme aabenbar urigtigt; see Gallettis Lærebog, udgivet af Kierulf, p. 242 og 247, menes derimod Helvetien, da er samme ingenlunde 9 Gange mindre i Udstrækning end vort Land, men i Folkemængde tvertimod dobbelt saa stort, desuden blev det først erklæret for en selvstændig Stat i Aaret 1648. - 2) Fortæller Hr. Prof., i vore "trange Passer, i vore mange Huulveie haver hiin udødelige Spartaner lært os at der kan udrettes meget ved faa Folk, og Spartaner-Kongen Leonidas med 6000 Mand kuede saaledes de flere hundrede Tusende Perser, at Berres blev nødt til at gaae tilbage igjen til Asien Nei, Hr. Prof., behag at eftersee O. Guldbergs Verdens Historie 2. D. 1. Bind. p. 64, og De vil bedre blive underrettet om Leonidas's (og hans tre Hundredes) Heltedød, men p. 72, 73 vil De erfare den sande Aarsag til Perser-Kongens Tilbagetog, nemlig Slaget ved Salamis. - 3) Vedbliver Hr. Prof. saaledes: "Hine Norges Mænd droge ud, o. s. v. under tvang England, Holland o. s. v." Er da Normanner og Norske det samme, Nei, Hr. Prof. see Suhms Udtog af Danmark og Norges Historie for de første Begyndere, p. 16. - 4) Skriver Hr. Prof., (for at bevise, at ingen Fremmed har oprettet Rige i Norge, "Vor Harald Haarfager seirede over 31 Konger, men ingen seirede over Harald!" Hvor i at Verden regierede da disse mange Konger, hvis det ei var i Norge, Snorro Sturleson siger det dog Nei Hr. Prof., vort Lands Historie er alt for rig paa skiønne og ædle Træk af ægte norsk Karakteer, usvigelig Fædrelands-Kiærlighed, heeltemodige Opoffrelser, mandig Kraft og modig Orlogsfærd, samt ubrødelig Troskab mod Konge og Land, til at man skulde behøve at vælge sine historiske Exempler saa saare urigtigt. Altsaa med Hensyn til Deres Blads historiske Jndhold (i det mindste, gielder upaatvivleligen det gamle: si tacuisses, philosophus mansises Tvivl i Anledning af Stykket den sund og nærig Føde og Drik, af Professor Pihl, indrykket i No. 34 af Christiania Jntelligentssedler: Justitsraad Rafn raader til, at rense, ved en Afkogning, de Been, som man har bestemt til at stødes; men han siger ikke, at man først skal koge Kjødsuppe paa dem. Mon der voxer Karve (Carum carvi) i alle fede Sæterløkker? Naar 2 - 6 store Huller boredes lige ind til Marven, saares let, endog det stærkeste og mest saftrige Birketræ, maatte man ikke falde paa at tvivle om, at samme Træ næste Aar kunde tappes: Almindelig Ener, (Juniperus communis) Fl. D. T. 1119 Fl. N. 280., indeholder et farvende Væsen, der bruges i Garverie, og en harpixagtig Materie. Bærrene anvendes til Røgelse, til Genever og til en egen Drik. De have en urin- og vanddrivende Egenskab. Men - "at 8te Potter Enebær kan give et Anker godt Øll, er en saa overordentlig vigtig Opdagelse, at hver Fædrenelands Ven sikkert vil strax bidrage til at der bliver anlagt et Bryggerie. Almindelig Pors, Myrica Gale, Sim. Pau. T. 31. Fl. D. T. 327 F. N. 142., har en balsammisk campherlignende Lugt, og en bitter sammensnærpende Smag. Den er fortrinlig til Jndsprøitning i ondartede Saar: den sættes, tilligemed Humle, eller i smaa Qvantiteter, i Mangel af Humle, paa Øl, for at give det en berusende Egenskab, og foraarsager da Hovedpine, de tørrede Blade kan blandes med Tobak. Men at denne samme Pors skulde afgive et Surrogat for Maltet, er en af de meest velgiørende Opdagelser, der er sket i Naturvidenskaben i den seneste Periode. - Enhver, ved Brødres Trang følende, længes inderlig efter, snart at kunne faae tilkjøbs Øl, brygget af Enebær og Pors - !!" Om man bør sætte meere Tro til, de over hele Europa bekiendte lærde Botanikers, Rasus, Hornemans, Lilieblads og Qvenzels Theorier, eller til Hans Høiærværdigheds Hr. Professor Pihls, vil ethvert Menneske kunne dømme omVedømmelser over udkomne Bøger have til Hensigt, at give Læserne et rigtigt Begreb om dem, førend de kjøbe dem. Hvad Dom der i Trondhjem fældes over Professor Pihls Plan vil man lære af neden staaende Stykke, tagen af Trondhjems Efterretninger No. 32. Plan til en, for hvert Sogn og hver By anvendelig, nu saa høist nødvendig udvidet Fabrikation af Klædevare, Værkener og linnede Tøier, af Professor O. Phl. - Meget forlegen var jeg for at eie denne Plan og blev end mere lysten, da jeg saae i Bekjendtgjørelsen, at den Kongelige Regjerings kommission havde givet den fri Porto, saa at den paa alle Postkontoirer kunde bekommes indbunden for 40 s. - Men jeg maa her med salig Wessel sige: Naar at man dig Karper byder, og du faaer kun tørre Jyder, du da bliver noget flau - Man maa her tage sig den Frihed, at spørge Forfatteren; En Norge det Land, hvis Befolkning er saa stor og dets Hænder saa mange at de ere uundværlige ved Ploven, Det er en afgjort Sandhed, dyrker man Jorden, bliver Klimatet sundere og mildere, og man kan ei antage Norges Folkemængde for en Trediedeel af hvad det kunde nære, og dog vil man rive dem fra Ploven; Maven maa man sørge først for, siden er det Tid at tænke paa fine Cassimirer og bløde Klæder, og man maa ei troe at det er saa slet bestilt i Norge dennessinde, jeg har her Nordenfields seet Dreiler, Værkener og Bomuldstøier, som man kunde henregne til skjønne, og Hr. Justitsraad Pram har forsikkret mig, at han her har seet Værkener som han andensteds ei har fundet smukkere og smagfuldere, men dette er, som Professionisten kalder det, Fyhrabensarbeide, og da er det roesværdigt, men skulde dette drives fabrikmæssigt, da fri os kjere Herre Gud, først da, naar jeg hadede Norge, da skulde dette være mit Raad. Norges faa Byers Folkemængde er ubetydelig mod Landbeboerne, og disse sidste forfærdige for det meste sine Klædnings-Nødvendigheder og endda Noget til Salg, og i Byerne har i de senere Aaringer Husflid temmelig tiltaget, jeg kjender de, selv af første Embedsmænd, der bære Klæder, der ligefra den raa Uld ere bearbeidede i deres huslige Sirkel, vore Fryndser, Gardindusker, Vanter ere ligesaa smukke som de Udenlandske, og skjøndt vi boe saa lidt hen ad Verdens Ende til, har vi dog i nogle af vore Børneskoler sat Tingen paa en Fod, som allerede nu viser sig heldig og i Fremtiden vil give de skjønneste Frugter; dette spaaer Norge blidere Udsigter, men ikke en ilde anbragt Orivhusvarme, og hvad vilde man ønske meere i et Land, hvor Ageren end ei kan føde os. - Jeg vil her ei tale om den store Patriotism., at sælge 2 Ark Papiir, thi Fortalen, Dedikationen a. regner jeg ikke, slet indbundet for 40 sk., for at ofre paa Fødelandets Alter. Stephanson. Tildgiveren af Bladet Tiden En af Subscribenterne paa Bladet Tiden indstiller til Udgiverens nærmere Overveielse, om det ikke skulde synes upassende i fornævnte Blad, at indføre Extracter af Budstikken, siden sidstnævnte periodiske Skrift maa antages at være vel saa bekjendt som Tiden og i en hver Henseende kan vente, ligesaalidet som dette Blad, at faae en sædvanlig Avises Skjebne, hvoraf fölger at Publicum foruden den Ubehagelighed at læse forud bekjendte Ting, maa betale dobbelt for Underretningerne fra Krigstheatret. udstikken, Num. 7 og 8, et officielt Blad, udgivet af Etatsraad Falsen, sælges i Bogtrykkeriet for 2 s. hvert Nummeroverdagen den 30te April førstkommende holdes Generalforsamling udi Norske Brødre-Klub. antonneringsvengene, for Hr. Lieutenant Selmers under Commando havende nationale Artillerister, for Marts, udbetales Qvarteerværterne paa Raadstuen Løverdagen den 30te April, fra Kl. 3 til 6 Eftermiddag. dsalget af saltet Kjød til Trængende af Byen og paa Byens Grund, for 3 1/2 s. pr. Mark eller 3 1/2 Mark Bismerpundet, fortsættes i Sygehospitalets Gaard, hver Mandag og Fredag Formiddage fra Kl. 10 til 12.