JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Af det første er Kronprindsen Franz Januar Joseph, født den 19de August 1777. - De, som høre til det ny Ministerium, have alle været ansatte under Murat. Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Campochiaro, var under Murat Kongel. Neapolitansk Gesandt ved det franske Hof, derpaa Politieminister og endeligen Murats Befuldmægtigede ved Kongressen, i Wien; Justitsministeren, den nuværende Grev Ricciardi, var tidligere en udmærket Advocat, og under Murat Storseglbevarer og Justitsminister; Krigsministeren Caroscosa er bekjendt som en talentfuld Officier, og har under Murat anført den anden Division, hvormed han gjorde et Jndfald i Kirkestaten; Finantsministeren Amati var ansat i den forrige Finantsminister Hr. v. Medicis Burcan, og Ministeren for det Jndere, Marqvis Serreri, var allerede tidligere af Kongen bestemt til Porteseuillen. - Neapels naturlige Frugtharhed er saa stor, at en tre Aar med hele Fanatismens Raserie ført Krig, i det Hele ikke havde skadet Befolkningen, og at der, efter en i Aaret 1808 foranstaltet Tælling, fandtes 4,927,680 Jndbyggere, hvoraf Hovedstaden allene talte 751,893. - Murat gjorde tildeels Ende paa de Røverbander, som i Aarhundreder have havt privilegerede Tilflugtsteder i de sydlige Provindser. Det er bekjendt, at der endnu i den anden Halvdeel af det 18de Aarhundrede gaves her en stiltiende erkjendt Røverfyrste, hos hvem de Reisende, naar de ville være betryggede mod Mord og Plyndring, maatte løse Leidebrev. Den daværende Arveprinds af Brunsvig, Carl Wilhelm Ferdinand, løste saaledes i Neapel et saadant Brev. En anden Landeplage ere de saakaldte Lazzaroni, der baade findes i Neapel og Sicilien, og som, naar de mangle Arbeide, hvilket de sjeldent skjøtte om, leve af at tigge og stiele. Allene i Hovedstaden Neapel pleier man at anslaae deres Tal til 40,000. De kaldes ogsaa Banchiori, fordi de om Natten sove paa Bænke under Veirtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
J April Maaned d. A. gav. H. M. Kongen af Neapel, paa det derværende Residentsslot, et Maskeradebal, der var udmærket glimrende, og som i adskillige Dage havde sat en stor Mængde Skrædere, Skomagere, Pyntmagere, Hattemagere, Forgyldere, Juvelerere, Kræmmere og alle Slags Professionister i Virksomhed. J de prægtigt udzirede Kgl. Værelser, især i den store Dansesahl, paraderede de skjønneste Characteermasker. J et Hjørne af Sahlen underholdt Kongen sig med en nydelig Bondepige, hvis Tale var ledsaget af de yndefuldeste Gebærder. Noget derefter tog den delige Landsbypige Masken af, og nu saae man H. H. Prinds Christians Gemalinde. Ved hendes Side stod H. H. Prindsen, klædt i en lignende Dragt. Begge deres Høiheder kappedes om at bevidne Kongen deres Deeltagelse i den Glæde, som beherskede hele Forsamlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Friherre v. Zack har leveret en Afhandling om den Solformørkelse, som vil finde Sted d. 7de næstkommende, hvori han mener, at ved denne Astronomerne ville kunne besvare det Spørgsmaal, om Maanen virkeligen er forsynet med en Atmosphære, Han tilraader, blandt andet, at være opmærksom paa Lysningens Dannelse og Sønderrivelse, hvor samme bliver synlig. Hvis Maanen har en mærkelig Atmosphære, saa vil Lyset, hvor det lader sig see paa Maanens Rand og forsvinder, foranledige et Spil, til hvis Udseende og Beskaffenhed der maa lægges Mærke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
En af de største Boghandlinger i Verden er uden Tvivl Longmanns, Hurfts, Rees, Ovens og Browns & Comp. i London. Den har foruden disse fem endnu to unævnte Handelsfæller og over 60 Commis. J Aaret 1814 udgav den en Fortegnelse i 4 Octavbind, indeholdende 9198, for det meste meget kostbare Artikler, hvis hele Beløb udgjorde en uhyre Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Den engelske Brygger Elstob & Comp. havde i October 1800 faaet et af de største Bryggerkar færdigt, som der findes i Engelland. Han anrettede deri et stort Gjæstebud, hvortil 40 Gjæster vare indbudne, som havde magelig Plads deri. Om Aftenen havde man Musicanter, og der blev paa begge Siden af Spisebordet opført engelske Danse. Dette Optrins Nyhed drog en Mængde Tilskuere derhen, som dog ikke vovede sig længer end til Randen af Karret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Politiepræfecten i Paris har ladet komme 8 Newfoundlandhunde, med hvilke man i Veterinærskolen i Alfort har gjort saadanne Forsøg, at man paa Grund af deres store Færdighed og Tilbøielighed til at gaae i Vandet, nærer det Haab, med Fordeel at kunne benytte dem til at hente Forulykkede op af Seinen. (Burde sligt et Forsøg, ikke ogsaa anstilles i Danmark, hvor man overalt er omgivet af Vand?)J Nederlandene er udkommet en Anordning, at alt Klæde, Tøier re, som forfærdiges i Landet af det første raa Material, skal betegnes med et Stempel, og udelukkende bruges til Land- og Sømagtens, Waisen= og Fattighuusbørns Beklædning. Hele det Kgl. Huus og dets Personale vil ligeledes kun klæde sig i saadant Tøi, og alle Kgl. Embedsmænd, saavel i Kongeriget som Colonierne, opfordres til at gjøre det samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Kjøbenhavns Børs d. 5 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 267. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedl. 17. Svenske Sedler 59 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Rettelser. J No. 70, S. 1114, Lin, 33 og 34 istedetfor 720 Miles Brede og 550. Miles Længde, læs: 720 Miles Længde og 650. Miles Brede, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
da Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Tvende pædagogiske Methoders gamle Forening i Jndien. At den indbyrdes Undervisning skylder Jndien sin første Oprindelse, er ofte bleven omtalt; men at den der udøves i Forening med den Pestalozziske Methode, har jeg endnu ikke fundet bemærket. Og dog bliver dette fat uden for al Tvivl ved en Fremstilling af Jtalieneren Pietro della Valle, der paa sin Reise i Orienten ogsaa kom til Indien, og i Beskrivelsen over dette Lands Mærkværdigheder fortæller som følger: (Efter den tydske Oversættelse af 1674, 4de Deel, "Jmedens vor Bagage blev oppakket, fordrev jeg Tiden i en af Templets Gange (paa Bjerget Sat i Nærheden af den Bengalske Bugt) med at see paa nogle Børn, som lærte at regne paa en ganske usædvanlig Maade, hvilken jeg ikke kan undlade her at fortælle. Der vare fire Drenge, hvilke Læreren havde givet en og samme Lectie for For nu desto bedre at beholde denne i Hukommelsen, som ogsaa for at gientage og ikke glemme de forrige Lectier, sang een af dem en vis Sang i en stedse vedvarende musikalsk Tone, formedelst hvilken man lettelig kunde lære Alt udenad. Men den, som sang, fremsagde et Stykke af den opgivne Lectie, f. Ex. een Gang En er En, og i det han fremsang dette, skrev han det selvsamme Tal, som han nævnede, for desto bedre at beholde det i Hukommelsen, dog ikke med Pen eller paa Papir, for ikke uden Nytte at smøre det til, men med Fingeren paa Jorden, da den Plads, hvorpaa de sadde i en Kreds, var overstrøet med ganske reent Sand. Efterat nu den første Dreng havde saaledes sjunget og skrevet, gjorde de andre Drenge det selvsamme. Derpaa begyndte den første Dreng igjen, og sang og skrev en anden Regel af Lectien, som f. Ex. To Gang To er Fire hvilket derpaa alle de Øvrige ligeledes (ebenmassig gjentoge, og saaledes stedse videre den ene Regel efter den anden. Naar nu Pladsen var ganske overskrevet med Bogstaver og Tal, udflettede de den igjen med Haanden, og bestrøede den, hvis det gjordes nødigt, paa Ny med Sand af en Dynge, de havde liggende for sig, for at skrive nye Bogstaver, og vedbleve dermed i saa lang Tid, som var bestemt til Underviisning. Disse Drenge sagde mig ogsaa, at de paa samme Maade lærte at skrive og læse uden Papir, Pen og Blæk. Men, da jeg spurgte dem, hvo der underviste dem og hialp dem tilrette, naar de havde glemt et Stykke af deres Lectie eller begik en Feil deri, gave de mig, og det med god og sandfærdig Grund, beskedent til Svar, at det ikke var muligt, at de alle Fire kunde tage Feil i eet og samme Stykke, eller ganske glemme det; thi just derfor lærte de deres Lectie paa een Gang med hverandre, for at naar En feilede, de Andre kunde rette ham. Hvilket, tilføier Forfatteren, i Sandhed er en skjøn Maade at lære Noget let og med Sikkerhed. *) Om end dette Udtryk ikke ligefrem skulde indeholde Begrebet af Taktmæssighed, saa følger det dog næsten af Tingens Natur, at Børnene ikke samlede kunde gjentage Lectien. uden efter Takten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Jndenlandske Efterretninger. Vi havde her i Torsdags det skjønneste Veir, man kunde ønske sig, til at lagttage den mærkværdige Solformørkelse; thi Luften var næsten aldeles skyfri. Det var morsomt at see, hvorledes Alle, lige indtil Børn paa 8 til 10 Aar, havde trault med at betragte dette Phænomen. Hele Byen var forvandlet til astronomiske Jagttagere, og enhver løb med sit Apparat - et Stykke sværtet Vinduesglas. Mange havde egne dertil indrettede Glasse. Da Formørkelsen næsten var paa det Høieste trak en lillebitte tynd Sky forbi Solen, og syntes at ville drille de opmærksomme Observateurer; men den forsvandt i Øieblikket igjen. Uagtet Luften under Formørkelsen var klar, var Skumringen dog saa stærk, at store Slagskygger saaes paa Husene og i Gaderne. Det skjønne Veir i Torsdags uagtet havde vi i Gaar kun omtrent 10 S. R., og mørk og tyk Luft hele Dagen til henimod Aften, da Luften igjen blev fuldkommen klar. Temperaturen syntes saaledes virkeligen at have forandret sig, men dog ikke i den Grad, som 1737 og 1748, da der, ved en ringformig Solformørkelse, paa adskillige Steder reiste sig en Orcan med Snee og Regn, og en følelig Kulde sporedes. - Vi ville nu ikke faae at see nogen ringformig Solformørkelse førend (den 15 Mai) i Aaret 1836, netop det Aar, da det bliver 400 Aar siden Bogtrykkeriet blev opfundet, og 300 Aar siden Kepler døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
J Statstidenden No. 71 meddeles den Efterretning, at Wilsons Sanskrit-Lexicon er ankommen til London. Det havde ikke været upassende at tilføie, at det, med flere indiske Bøger, for et Par Maaneder siden fra Calcutta ankom til Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Aarhuus, d. 2 September. Skibscapitain Lunne, der farer for Agent Meulengracht & Søn, er i Gaar ankommen hertil fra Bordeaux med en Ladning Vine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Viborg, d. 2 Septbr. Høsten begyndte heri Egnen for 14 Dage siden med godt Veir, hvorved noget lidet blev bragt i Huus, førend det urolige Veir indtraf, som ved dets stærke Jlinger afbrød Høsten. J de sidste 3 Dage have vi havt vedvarende tørt Veir, hvorved alle Hænder atter ere satte i Virksomhed, og tør vi haabe at beholde dette gode Veir, da Barometret efterhaanden til idag vedvarende er steget og staaer nu paa smukt Veir. Rugen er især god iaar, og vil Sæden, i det Hele taget, fylde meget i Laderne. Det fugtige Veir har vedligeholdt Græsset i disse skarpe Egne, saa Landmanden iaar har havt Overflødighed paa Græsning til sine Kreaturer, derfor koster Kjødet ogsaa 10 a 12 s. pr. Pd. paa Torvet her. Paa flere Steder i Haverne ødelægge Bladlusene ganske Hvidkaalen, saa den ingen Hoveder vil sætte. Et Par paalidelige Reisende berette, at Kornet, i det Hele taget, staaer i Jylland særdeles godt paa de skarpe Egne tvers igjennem Landet, og egentlig meget bedre end paa den federe Østkant, især mødte dem mellem Horsens og Aarhuus et saare ubehageligt Syn, da der paa Markerne groede ligesaa frodigt Tidsler, som Korn, saa man næsten kunde fristes til at spørge, hvilke af Delene der var saaet?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Viborg, d. 4 Septbr. Samleren har i disse Dage personlig overbeviist sig om de forhen i dette Blad omtalte Ødelæggelser af Oldenborrernes Larver. Ved Thiele Skov fandtes paa et Stykke Jord, hvori der havde været saaet Byg, hvilket Oldenbortens Larve havde ødelagt, Jordskorpen, underhullet af samme, og endskjøndt det den Dag var koldt, da Larven søger dybere i Jorden, fandt man den dog, blot ved at gribe i Mulden, af forskjellig Størrelse, almindeligen som de to yderste Led af en Lillefinger. Oldenborren (Scarsbæus, melolontha) kryber, som bekjendt, strax efter Par ringen omtrent 1 1/2 Qvarteer ned i Jorden, lægger der sine Æg, hvoraf Larven frembringes, der i 5 Aar voxer i Jorden, indtil den endeligen fremkommer som Oldenborre. Jkke i Mands Minde har man, indtil paa de sidste 10 Aar, mærket til denne Slags Ødelæggelse; dog gaaer det Sagn der i Egnen, at man i de ældre Tider har anstillet offentlige Kirkebønner for Befrielsen fra dette Onde. Alle Fugle bidrage til Larvernes Ødelæggelse, isærdeleshed søger Kragen, Larverne af Torbist=Arten, hvorfore man bør frede om den i Egne, hvor dette ødelæggende Kryb findes, ogsaa Svinet æder med Begierlighed Oldenborrens Larver; det vilde derfor bidrage til disses Udryddelse, at man tidligen, medens det endnu var varmt, førend Larverne søge dybere i Jorden, høstede den Sædemark, hvor de findes, og da overlode til Svinene og Kragerne at rense Ageren fra disse uvelkomne Gjester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske, af 2 Septbr. 1820. Ved det ustadige Regnveir have nu Storken og andre Fugle begivet sig bort fra us. Paa vore Marker har været Guds Velsignelse af Rug, Byg, Hvede og Havre, og fordet meste er Alt indhøstet med temmeligt Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Paa nogle Steder er ogsaa mange Havefrugter, som Æbler, Pærer og andre Træfrugter, paa andre derimod kun faa Kirsebær og Blommer haves overalt i Overflødighed. Høsten af Rapsæden, i Marskegnen har været maadelig. Den, som havde saaet Rapsæd, og ventede at høste 100 Tønder, har kun faaet 30. Sædvanlig udføres et stort Forraad af denne Artikel til Holland, hvor den finder god Afsætning, og hvorved stedse mange Penge komme ind i Landet. J Aar vil denne Handel derimod ikke kaste saa meget af sig som ellers. - Paa de herværende Markeder ere blevne solgte mange smukke og store Heste til fremmede Hesteprangere, og ere bleven godt betalte. Sviin og Øxne ere ogsaa blevne godt betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Næsten overalt høres Klage over Pengemangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Fornuftige Huusfædre og Familier indskrænke deres Udgifter saa meget, som mueligt, og maa vel ofte gjøre Dyd af Nødvendighed. - Den paa Pension staaende Oberst von Strahlendorff saavel som den pensionerende Oberst=Lieutenant von Ladehoft i Rendsborg og den afskedigede Major von Kospoth i Pinneberg, ere nylig ved Døden af gangne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Efter Carracas Tidende viste den der foranstaltede Folketælling, at Venezuelas Befolkning, som en Følge af Borgerkrigen, Epidemier, Jordskjælv, uagtet Jndvandringen af mange Tusind, har formindsket sig 2/3 Dele siden Aaret 1806 paa en Jordbund, der leverer Alt, hvad Mennesket behøver. Jmidlertid er det dog kun Negerne, hvoraf mange ere erklærede for fri, som saa meget har formindsket sig. Classen af frie Mennesker har derimod formeret sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
J en Biographie af Digteren G. A. Bürger i Qvartalskriftet "die Mittwelt", 3die Hefte, anføres følgende af ham selv yttrede Ord angaaende en meget slibrig Sag. "Til flere flau Anecdoter, siger han: "som Meffert og Consorter have fortalt af mit poetiske og prosaiske Liv hører ogsaa den, at jeg med min Ven F. L. Grev af Stolberg kappedes om, hvo af begge der kunde frembringe det største Mesterstykke af Smudsighed, og Væmmelighed. Min Ven havde endeligen vundet Seier og sammenskrevet et Digt, der, under Titel af den tilkommende Elskede", som et non plus utra i dette Slags, er blevet temmelig bekjendt i Haandskrift. Nu protesterer han ivrig for sin Ven og sig, men - tilføier Biographen om Sagen er uden al Grund, bliver uafgjort. Efter nogle andre Læsearter skulle ogsaa HoltyVos og adskillige andre have havt Deel i denne smudsige Kappestrid, og saa meget er vist, at der endnu gives i mangfoldige Afskrifter en Samling af 7 saadanne Digte, og at Veteraner, som paa den Tid studerede i Göttingen, bestemt paastaae, at de vare Frugter af de Sammenkomster, som endeel unge Genier (Hölty, Votz, Millerne, Stolbergerne, Cramer, Hahn, Leisewitz), holdt Göttingen, og hvorfor der af høi Haand i Rusland, var udsat en Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Den store italienske Sanger David har havt en besynderlig Skjebne. Neppe var han bleven reddet fra et Skibbrud, hvorved han af Frygt mistede Hørelsen, førend han i Oprøret i Palermo blev dræbt af en Kugle, Man læser nu et smukt Træk af den vakkre Kosciueko. Han overgav en Fond af 200,000 Dollars i den forrige americanske Præsident Jeffersons Hænder, for at kjøbe for Renterne deraf unge Slavinder, lade dem omhyggeligen opdrage og derpaa frigive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 267. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. a 15 Rbmk. 9 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedler 177/5 a 17 3/4 Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-09
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 74 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 September 1820. Tydskmands Dom over Danmark 1818. (Meddeelt.) Det kan et Andet, end være ret saare behagegeligt at erfare, hvorlunde monne en Mand, der kommer hid fra fremmede Lande, er følgeligen langt anderledes, end vi Hjemmesiddere, istand til at sammenligne og altsaa til at dømme, vel taler om os og vort Fædreland, især naar Dommen er os fra mange Sider fordeelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Skulde herved der endog af og til gives En, som ærgrer sig, en Anden, som skammer sig, de flere Bedre, der ei selv tænke Ondt i deres Hjerter, ville dog altid glæde sig ved det mere Gode, han finder og udvikler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Friherre von Hallberg Broich, Storkors af den hellige Michaels- og Ridder af den hellige Anna-Orden, har udgivet en Beskrivelse over sin Reise 1817 gjennem Danmark, Sverrige, og Norrige. Den er det, her skal omtales. Jeg vil, saa begynder han, jeg vil see, hvorledes Mennesket trives paa raae Fielde og Klipper, i evig Jis og Snee, i det kolde Norden, og hvad Hjælp, Naturen der yder. Menneskets første Studium er dog Mennesket; allevegne kommer han frem; Ørkener blomstre op, og himmelske Egne vorde øde og tomme. Jeg vil engang til Norden, did, hvor de gamle oprindelige Love, udspirede fra Barbari, lykkeliggjøre Folkene; jeg vil hen til Nationernes oprindelige Værksteder, ikke til Jtaliens Palladser, men til de Heltes Grave, der ødelagde dem. Efterat have gjennemvandret Holsten og Schleswig nærmer han sig omsider det lille Bælt. "Hvormeget end Regjeringen har sørget for Orden, Taxter og Alt, hvad den Reisende behøver, gives der dog altid endeel Mennesker, som holde Hænderne frem, og Betalinger i det Smaae faae ingen Ende. Som allevegne kalde de det Drikkepenge; ret ligesom Drikkeriet var Menneskets første Fornødenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Øen Fyen er et veldyrket Land. Saare indbydende trækker den smukke Landevei sig hen i uoverseelige lange Linier af Odense til. Paa begge Sider af Veien seer man den stærkere Befolkning i de mange Landsbyer, adspredte Bønderhuse og Kirker; kun ere de fleste Huse, sammenlignede med de holsteenske, heelt slette, og Jntet ligner hiin Provindses Velstand. Ved Odense have nogle Landsbyer Navn efter tydske Stæder, saasom: Leipzig, Braunschweig, Nürnberg, Wittenberg, hvilket lader os formode, at de ere tydske Colonier (?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
National-Physiognomiet har ogsaa her tabt sig meget. Faa have endnu de oprindelige Folkeslags kjendelige Udseende. Flere Børn saae jeg, som aabenbare havde den spanske og franske Blanding. Ligerviis vil man i Frankrige see Russere og Kalmukker, i Rusland Franske. De gamle Racer ere næsten intetsteds meer at finde. Man forædler Faar, Heste, alle Slags Creaturer; i Henseende til Mennesker derimod, mener man, er Jntet at forbedre, og Mennesket er ogsaa virkeligen uforbedreligt, som hans Historie lærer. "Odense er en venlig By, ved en Canal forbunden med Nordsøen. Ad Nyborg til er Landet smukt og veldyrket; smaae Landsbyer og mange enkelte Boliger ligge spreedte over den hele Slette; men Husene ere flette, og Beboernes Klædning forraader Armod. Overalt savner man Schleswigs Velstand; hvilket er saa meget meer paafaldende, som i de slette Egne, paa Sandgrund og uoverseelige Heder, udvise baade Husene og Menneskerne større Velstand, Noget, der her, paa den gode Jordbund, slet ikke er Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Til alle Sider seer man Kirker, der tilhobe ere hvidt overstrøgne og give det Hele et reenligt Udseende i det Fjerne. Overhovedet boer Gud meget godt i dette Land; men ogsaa her have Menneskerne aflagt den gamle, priselige Skik, at helligholde Hviledagen. Jeg saae ofte arbeide om Søndagene. Koner og hele Fruentimmerkjønnet, bære røde Klæder, Mandfolkene røde Huer i det mindske, efter de i Herren hensovne Jacobineres Viis. Sielland er et meget smukt Frugtland, har god Jordbund og Skove; men Husene ere slette, og Menneskerne see ikke velhavende ud. En Aarsag kan vel ligge deri, at deres Ploug er for tung og ubeqvem. De bruge altid fire og sex Heste, nagtet vi dog pløie langt tungere Jord med een og to. Ei heller styrer Plougføreren Hestene, men gaaer ved det bagerste Tvekløftstræ, hvormed han regierer den lange Tingest, altid lænet ganske krumt derpaa, hvilket maa være baade meget byrdefuldt og usundt. Pløiebekostningen er følgeligen tre Heste og eet, eller ogsaa to Mennesker større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Landeveiene ere meget smukke. Man kjører saare hurtigt. Husene ere vel lave, kun Stuer langs Jorden. Hestene ere ikke længer saa skjønne. "De Danske ere høflige, gode, brave Folk. Der gives mellem Pigerne artige, nysselige Skabninger, i hvis Mund, formedelst et deligt Organ, det bløde danske Sprog lyder saare behageligt. J de fleste Stæder ere Frimurerloger og Privattheatre. Landet forbliver sig selv ligt, er frugtbart og veldyrket. "Synet af Kjøbenhavn sætter i Forundring; det er en anseelig, en skjøn Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Kongen af Dannemark tilhører den store Ære, først at have afskaffet Negerhandelen, hvorved han gav Europa et stort Mynster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Det danske Sprog, der tales i forskjellige Mundarter, er saa nær beslægtet med det tydske, at man der gjenfinder saare mange af vore plattydske Bønders Ord, ja, Talemaader og Ordfølge. Det er blødere, end det høitydske, blidt og visseligen Øret behageligere, end dette, men derfor og vanskeligere at lære, end en haard og skarp udstødt Lyd. De Danskes Udseende, deres Haar og Øine bevise umiskjendeligt, at de høre til den germaniske Folkestamme. Hine gamle Danske vare umættelige Erobrere; de nulevende ere fredsæle og kun lidet oplagte til Foretagender. De vise relig, kold Fornuft; til Enthusiasmus kan Fædrelandet ene opflamme dem, og jeg troer, at de ville være saare tappre, naar man anfører dem vel, og naar Nationalæren vækkes, der er vel meget afkjølet. Mod Fremmede ere de høflige, men noget kolde i deres Meddelelser; i det Hele et godt og bravt Folk, der med mere Jndbildingskraft, vilde, som sine Forfædre, have udvidet sine Grændser vidt og breedt.