JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Fredagen den 22de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ved Auction paa Sorøe Academie, bortsolgt en betydelig Deel, tildeels meget gode og i det Hele taget brugbare Tagstene, Muursteene, Dørre med Karme og Gerichter, Vinduer med Karme, Paneler, Lofts- og Gulvbrædder, samt Over- og Undertømmeret, som findes i Directorboligen, der er bleven bestemt til at nedbrydes. Sorøe den 14de Mai 1835. Povelsen. Først i Juni Maaned næstkommende, lader Enkemadame Durkop paa Cathrineholm, formedelst Forpagtnings Fratrædelse, ved offentlig Auction, bortsælge endeel Jndboe, bestaaende af forskiellige Meubler, endeel godt Linned, Sengeklæder, Vogne Plouge og Harver, Avls- og Meierieredskaber, 3 gode Heste og 41 gode Qvægshøveder samt endeel Faar med Lam; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres. Dagen til Auctionens Afholdelse, og den derved givne Betalingsfrist, vil nærmere vorde bekiendtgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Fredagen den 22de Maj bliver paa Kattrup afholdt offentlig Auction over circa 80 Stkr. Sviin og Grise af forskiellig Alder, Kiøn og Race, efter Conditioner som nærmere ved Auctionsstedet vil blive bekiendtgjort, hvoriblandt den, at vederhæftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag d. A. Løverdagen den 23de Mai 1835, bliver til de nedenanførte Klokkeslet, ved offentlig Auction paa Raadstuen i Ringsted, opraabt til Bortforpagtning Oppebørselen af Kongetienden paa 3 a 6 Aar: 1) Klokken 10 Formiddag, af Ringsted Landsogns Hartkorn 302 Tdr. 6 1/2 Skp. 2) Klokken 12 Middag, af Wettersløv Sogns dito 138 Tdr. 2 1/2 Skp. 3) Klokken 3 Eftermiddag, af Sneesløv Sogns dito 233, Tdr. 4 1/2 Skp. Efter Conditioner, som paa Auctionsstedet vil blive bekiendtgjorte. Ringsted den 10de Mai 1835. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Et nyt Partie moderne Sirtser er arriveret, tilligemed meget sine og billige Shirtings, ægte chinesiske Krev-Shawler i forskiellige Størrelser og Couleurer, hos J. F. David. Stueetagen, samt Kielder og flere Beqvemmeligheder, i min for Handel særdeles godt beliggende Gaard paa Hiørnet af Rosengaden og Sveitserpladsen heri Byen, er strax eller til førstkommende Michaeli Flyttetid at faae til Leie for en Handlende. Slagelse den 11te Mai 1835. Axel Graae Rye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Et Huus for en simpel Familie, paa Slagelse Grund, tætved Hovedlandeveien, med tilliggende Jord til Hauge, er underhaanden tilkiøbs paa meget fordeelagtige Conditioner. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Den Vognmand Rasmus Rasmussen tilhørende, paa Smedegaden beliggende Gaard, bestaaende af 13 Fag godt Egebindingsværk til Gaden, 13 Fag dito Baghuus og 5 Fag Sidehuus, med stort Gaardsrum, hvori en vandrig Brønd, og Kiøkkenhauge, samt tilliggende Grundtaxtslod paa circa 1 Td. Lands Størrelse, og en Eiendomslod paa 6 1/2 Tdr. Land, er underhaanden at faae tilkiøbs paa meget favorable Vilkaar enten med eller uden Jorder, naar man desangaaende vil behage at henvende sig til Undertegnede. Slagelse den 11te Mai 1835. Arel Graae Rye. Græsning paa et Areal BEG. a circa 50 Tdr. Land ønskes paa 6 Uger, fra medio denne Maaned af regne. Man behage at henvende sig til Vagtmester Frederichsen i Nestved eller paa Postgaarden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
I en smuk Egn ønskes af en liden Familie uden Børn, i en Kiøbstad eller i Nærheden af samme, tilleie 4 reelle Værelser, Kiøkken, Kjælder, Pigekammer, samt Adgang til Hauge. Frankerede Breve, hvori Leien samt hvad øvrige Aarements der mueligt ellers maatte kunne tilbydes, bedes opgivet, modtages i Løbet af 14 Dage, naar de addresseres til Postcontoiret i Helsingøer under Mærket "Boepæl."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Kiøge borgerlige venskabelige Skyde=Selskab afholder den aarlige Generalforsamling Onsdagen d. 27de Mai næstkommende, Kl. 5 Eftermiddag, paa sædvanligt Sted, hvortil Dhrr. Medlemmer indbydes. Directionen. Kiøge den 17de Mai 1835. En nye Hamborger=Vogn med tvende laqverede og betrukne Agestole, henstaaer hos Sadelmager Trautner i Sorøe, enten til Salg for en billig Priis eller til Bytte med en FielleEenspændervogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
En confirmeret Dreng, der har Lyst til at lære Malerprofessionen, kan blive antaget i Lære hos Maler Cantor i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Hos Madame till paa Bredegaden i Slagelse modtages Straahatte til Vadsk og Blegning. Ved Holme Kalt og Muursteen, gaards Teglværk, beliggende ved Fensmark Skov, er den ande, 26de og 27de d. M. vel giennembrændt Faxøe Steenkalk at bekomme til 11 Mk. pr. Td. samt frit leveret i Ringsted eller lignende Afstand, med Tillæg af 2 Mk. pr. Td. for Transport. Hele Sommeren vil ligeledes, af og til, Steenkalk være at faae, hvorom Anmeldelse i dette Blad vil skee. Større Bestillinger kunne til enhver Tid præsteres med 14 Dages Varsel. Fortrinlige, heelrøde Tagsteen til 22 og 24 Rbd. pr. 1000; velbrændte hvide Muursteen til 7 1/2 Rbd. pr. 1000 ; i store Bestillinger med Rabat; Gulvfliser, Steen til Brøndsætning, Krybber og Sluser erholdes sammesteds efter Bestilling, som bedes adresseret: Holmegaards Teglværk pr. Nestved. Den 9de Mai 1835. Torsdagen den 21de Mai afholdes Generalforsamling i Slagelse bestandige Fugleskyde=Selskab paa Postgaarden, om Aftenen Kl. 7, hvortil Selskabets Medlemmer indbydes. Slagelse den 10de Mai 1835. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-19
ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos Hr. H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. – J Sorøe hos Hr. Tronnier. - J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. - I Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. – I Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Faxøe hos Hr. O Grum. - J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd, i de Byer hvor der ei findes fuldstændigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp. Hermed følger 1ste Vinds 20de Art af Historiens Pytlosophie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
21de Aarg. Lad No. 41. at a eller: H. P. C. Flagelsengeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den 23. Mai 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om Almuens Tilstand og Maade at leve paa i Rusland. (Sluttet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Førend de europæiske Skikke bleve indførte i Rusland, var det allene overdraget til Forældrene og Slægtningene at afslutte Ægteskabs=Contracten. Brudgommen maatte ikke see sin Brud førend Forlovelsen. Denne Skik blev selv iagttaget i Zarernes Familie. Da Keiser Frederich den 3die sendte i Aaret 1498 en Gesandt til Zaren Johan Wasieliewitsch for at forlange een af hans Døttres Haand for et Medlem af den keiserlige Familie, og Gesandten bad om Tilladelse til at faae Storfyrstinden, at see, fik han det Svar: de russiske Prinsesser kan ingen faae at see førend deres Forlovelse. Peter den Store afskaffede denne Skik i Aaret 1700, og befalede at de Forlovede skulde herefter tilstaaes, Leilighed til at faae hinanden at see, og tale flere Gange med hinanden, og at ingen Præst maatte foretage en Kopulation førend de unge Folk havde givet deres Samtykke dertil; ogsaa forbød samme Keiser den fra gamle Dage indførte Skik, at forlove Børn tidligt med hinanden. Han forordnede, at Brudgommen skulde i det mindste være 20 og Bruden 17 Aar; Katharina den 2den forandrede det dertil i Aaret 1775, at Kopulationen maatte finde Sted, naar Brudgommen kun var 17 og Bruden 13.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Aar. J Aaret 1831 giorde Keiser Nikolaus en nye Bestemmelse: Alderen blev fastsat for Brudgommen til 18, og Bruden til 16 Aar. Denne Forordning blev udstrakt til alle Protestanter og unerede Grækere i Riget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Russernes Navnedage og Fødselsdage ere to store huuslige Feste; de blive samvittighedsfuldt celebrerede af alle Folkeklasser, og alle Slægtninger og Venner af Familien blive dertil indbudte, eller indfinde sig af sig selv. Ved denne smukke Skik har ethvert Medlem selv det yngste, og selv af den fattigste Familie i det mindste to glade Dage om Aaret. Navnedagen, eller den Dag, som er benævnt i Almanakken med den Helgens Navn, hvorefter Personen er opkaldet, ansees for den vigtigste af disse Dage; men paa dem begge er det Skik at giøre Personen Presenter, drikke hans Sundhed ved Bordet, og at vise ham al muelig Opmærksomhed. Jblandt de russiske Kiøbmænd inde i Landet hersker endnu den gamle Skik, førend Festens Begyndelse, og i alle Giæsternes Overværelse, at skiære en stor Kage, som er bagt af Boghvedemeel og Æg, i Stykker over Hovedet af Jmieninniken (saaledes kalder den Person, til hvis Ære Festen holdes, og naas der bliver liggende meget af Kagen paa Hovedet og Skulderne, saa tiener det til et Tegn paa, at han vil forblive frisk og lykkelig i alle Henseender hele Aaret igiennem. Fordum fandt selv denne Skik Sted i den Keiserlige Familie og blandt Bojarerne, og det fortælles, at i Aaret 1671 begav Zaren Alexis Michaelovitsch sig til Patriarken paa hans Navnedag, ønskede ham til Lykke, og forærede ham en stor Kage. - Naar Tienestefolkene og de Livegne ville celebrere deres Navne- og Fødselsdag, saa tage de om Morgenen deres bedste Klæder paa og begive sig til deres Herre, som de giøre en lille Present af en Kage, nogle Æbler eller tørrede Frugter, hvorfor han igjen giør dem en Foræring i Penge af en større Værdie, og hvormed de tractere deres Venner og Kammerater. De qvindelige Tieneste folk faae istedet for Penge et Klædningsstykke, et Tørklæde, Baand o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Jblandt de mange gamle Skikke, som ere Levninger af Hedenskabet, maae endnu anføres: den Høitidelighed, som kaldes Semika, hvilken skriver sig fra den Tid, da Gudinden Tora blev tilbedet. Paa en vis Dag om Foraaret forsamlede sig fordum alle unge Piger i Kieff, og begave sig til en Lund i Naboelaget, hvori Gudindens Statue stod, omkring hvilken de sang og dandsede, enhver Pige har en grøn Green, som var prydet med Striber af Tøi af forskiellige Farver; disse Grene bleve derpaa kastede ud i Floden. Dersom Grenene svømmede paa Vandet, saa blev det anseet for et Tegn paa, at den Pige, som den tilhørte, skulde faae sig en Mand inden Aarets Udgang, men sank Grenen, saa var det et Tegn paa det modsatte. Denne Skik overholdes endnu, kun med den Forskiel, at Afgudsbilledet er taget bort. J enhver Stad og i enhver Landsbye ere fra den første Pintsedag, og til Søndagen derpaa alle Vægge og Forstuer til Kirker og Huse bedækkede med Grene af Træer og Blomster: Pigerne synge og dandse i forskiellige Grupper imedens enhver af dem bærer en udpyntet Green. Endog paa Gaderne i St. Petersborg blive saadanne Dandse opførte af Pigerne af de lavere Folkeklasser. - De hedenske Russer celebrerede i Midsommers Tid, førend Høehøsten begyndte, en Fest til Ære for en Gudinde, som svarede til Grækernes Vesta, og hvorved en stor Jld blev antændt. En Levning deraf er St. Hansdags=Blus, som antændes om Aftenen førend den hellige Johannes den Døbers Fest den 24de Juni, og paa Festdagen selv. Omkring denne Jld (Kupalitzi) som de unge Folk antænde paa Gader og Torve i Stæderne og paa Pladserne i Landsbyerne, dandse de lystigt omkring synge muntre Sange og springe over det brændende Blus. Denne Nat sætter man Kalvene ind til Køerne for at forhindre, at Hexene ikke skulle giøre disse golde; ogsaa blive Vinduerne i Bøndernes Huse omhyggeligt indfattede med Nelder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Processen for de franske Pairers Kammer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Det opvækker Forundring, at saamange Paire ikke ville deeltage i en Sag, som dog er i høieste Grad lovmæssig; thi ingen Sætning er meere utvivlsom end denne, at alle de Personer i en Stat, som arbeide paa at omstyrte dens Forfatning, fortiene at sagsøges og straffes efter Lovene. Bliver Statsforfatningen omstyrtet og en anden kommer i dens Sted, saa kommer det samme Princip til at gielde med Hensyn til denne. Man forundrer sig især over at to af disse Paire, Marskallerne Soult og Gerard, som dog ere den nærværende Tingenes Orden saa hengivne, afholde sig fra at møde i Retten. Andre ere af en modsat Tænkemaade, saaleledes lod den ældste af Pairene, Marqvien af BarbeMarbois, som er 90 Aar gammel, sig bringe i en Lænestol op i Retssalen. Pairene mødte i fuld Kostume; man siger at de saae forlegne og forstemte ud, især Præsidenten, Baron Pasqvier; maaskee ifølge en Ahnelse om de Skandaler, som skulle passere. Ministerne tage ikke Deel i Forhandlingerne; men opholde sig i en Tribune i Salen. Man veed hvilken Tumult de Anklagede opvakte i Salen, da det blev dem nægtet at lade andre Personer end virkelige Advocater, paa deres Paarørende nær, før deres Sag. Disse Skandaler nødte Kammeret til efter vidtløftige foregaaende Deliberationer at tage alvorlige Forholdsregler for at forhindre deres Gientagelse; den 9de Mai blev et nyt Møde holdet. Kraftfulde militaire Forholdsregler bleve trufne forat vedligeholde Rolighed. Et anseeligt Detaschement Cavallerie blev opstillet i Paladsets Gaard. J Gangene gjorde Municipalgardister Tieneste. Ganske nye Foranstaltninger vare trufne i Audiencesalen. Pladsen for de Anklagede var giort en halv Gang saa stor, Bænkenes Antal var forøget og Rygstykkerne tagne bort. Derimod var Pladsen til Logerne gjort mindre, og Bænke til Municipalgardisterne vare satte foran de Anklagedes Bænke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Man har siden erfaret, at de Anklagede ikke vilde møde for Retten; da de holdt sig til deres forrige Protestation; men da Huissieren Sajou erklærede at de skulde slæbes derind med Magt, saa gave de efter, som de sagde, for Bajonetternes Magt. De 29 Anklagede, som bleve bragte tilbage til Salen, vare de, som Soldaterne vidnede om, at de ikke havde taget Deel i Allarmen. Da Lagrange var slæbt bort, begyndte en Person ved Navn Tour res paa at protestere; men hans Stemme var svag, og den blev bedøvet af Rettens Tieneres Raaben; Silence. De 28 Personer, som forbleve i Salen, betragtes, som at have skillet deres Sag fra deres Kammeraters; de ere for det meste Manufacturister fra Lyon; man troer at flere ville befinde sig og følge deres Exempel. Hertugen af Noailles har protesteret mod denne udelukkelse af de øvrige Anklagede fra Oplæsningen af Anklage=Acten. Man har imidlertid ikke hørt noget om, hvilket Forslag Hertugen har gjort istedetfor den antagne Fremgangsmaade. (Formodentlig er han en hemmelig Legitimist). De 28 Anklagede, paa 5 nær, have bekiendtgjort i Aviserne, at de fuldkomment holde fast ved Protestationen imod at antage en ufuldstændig Defension; men de havde holdet sig roelige fordi de afskye enhver Tumultuering. – De ere imidlertid blevne fremkaldte ved et nyt Møde, hvorved atter nogle, endskiøndt ubetydelige Uordner forefaldt. En Municipalgardist sidder nu altid imellem to Anklagede. Midt under Processens Gang har Kammeret faaet en Proces til. Det blev den 12te Mai pludseligt sammenkaldet for at modtage en Communication fra Regieringen. Den franske Gesandt ved det svenske Hof, Hertugen af Montebello androg paa at Gereterne for Bladet Tribunen skulde citeres for Kammerets Skranker, formedelst Optagelsen af en Addresse, underskreven af 91 Personer, til de Anklagede som indeholder de fornærmeligste Beskyldninger mod Kammeret; eller ogsaa at disse Personer selv skulle indstævnes. Jfølge Beretninger fra Paris af 15de Mai over London, skal Kammeret have besluttet at citere saavel Gerenterne som de 91 Personer. - J Mødet den 13de blev Oplæsningen af Anklagelses=Acten fortsat uden videre Forstyrrelse; kun 23 Anklagede vare tilstæde, som udviste den største Ligegyldighed ved Sagen, og tildeels anstillede sig som de vare faldne i Søvn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Nyeste Post-Efterretninger. Fra London berettes under 15de Mai, at Lord John Russel har anmeldet sig som Kandidat til Parlamentet for Stroud; en nye Flække, som først har erholdet Valgret ved Reformbillen; den har 5000 Jndvaanere, og med sit District over 40,000 Repræsentanten derfor, Oberst For, har opgivet sin Post for at aabne Adgangen for Ministeren. Begge have begivet sig dertil; man tvivler ikke paa at han vil blive valgt; han har holdet en Tale, hvori han har forsvaret sig mod de imod ham gjorte Beskyldninger, og udladt sig paa en meget conservativ Maade; da han sagde at Englands Jnstitutioner vel maae rettes efter den fremskridende Dannelse; men dog med Hensyn til alle Jnteresser og Meninger. - Parlamentet har begyndt sine Forhandlinger, men disse have ikke været endnu meget interessante, formodentligen fordi Lord John Russel ikke var bleven valgt. J begge Husene ere for det meeste kun Anmeldelser skeete af enkelte Medlemmer om de Motioner, som de ville fremkomme med, og som blive tids nok at omtale naar det skeer. - Under-Statssecretairen for Kolonierne, Sir George, Grey, har erklæret, paa Hr. Humes Spørgsmaal, at General=Gouverneuren i Kanada Lord Aylmer, skal rappelleres, og at en Commission af flere Medlemmer skal afsendes dertil for at undersøge Tingenes Tilstand, og at Greve Amhorst har vægret sig ved at præsidere i den. - Skatkammer Kantsleren, erklærede paa Hr. Harveys Spørgsmaal, at det ikke var Regieringens Hensigt for bestandigt at overdrage det store Segl til en Commission; ligeledes paa Hr. Fowell Buxtons Spørgsmaal, at Frankerige er villig til i Forbindelse med England, at tage de kraftfuldeste Forholdsregler, for at undertrykke Slavehandelen, og at han forventer det samme af Spanien og Portugal. – Den nye Vicekonge i Jrland, Greven af Mulgrave, har den 11te Mai holdet sit Jndtog i Dublin under en mageløs Folkejubel. Over 250,000 Mennesker ledsagede ham fra Kingston til Hovedstaden. Hertugen af Leinster indfandt sig i Spidsen for Adelen og HandværksKorporationerne bleve anførte af Koryphæerne for Anti-Unionisterne. Vicekongen lad sig see ved Vinduet og talte faae men hiertelige Ord til den forsamlede Folkemasse. Bladet Times udbryder i den Anledning i Skieldsord, kalder det en Pøbel-Procession, og siger: at den fraværende O'Connel spiller Hovedrollen derved, og lader sig kun repræsentere af Lord Mulgrave. - Lord Durham og Lord Brougham have ved en imellem de ført Correspodence om en opkommen Misforstaaelse ganske udsonet sig med hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Fra Lissabon berettes: at Greve Linhares er udnævnet til Conseils-Præsident og Marine Minister, og Greven af Villa Real til Udenlandsk Minister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Det hedder, at Hertugen af Palmella skal afgaae med en Mission til London, og derfra til Wien, Nyelig er en miguelitisk Bande paa 20 Personer bleven adspredet ved Villa Portel. – Ugunstige Efterretninger fra Spanien circulerede paa Børsen i Paris den 12te Mai. Man sagde: at Valde, var kommen tilbage til Pamplona den 3die Mai, og at Zumala Carrequis Fortogt streifede i Nærheden af Fæstningen; i Catalonien skulle talrige karlistiske Bander streife omkring, og General Lander være rykket ud imod dem, forresten høres utallige modsigende Rygter fra denne Krigens Skueplads. – De franske Deputeredes Kammer har den 11te Mai antaget et Lovudkast om Jndkaldelsen af 80,000 Mand, med 253 mod 12 Stemmer; hvorved General Bugeaud sagde, at Armeen maae bringes til 500,000 Mand; dette er vel møntet paa en muelig Jntervention i Spanien, som Kongen engang har lovet naar han dertil blev opfordret. Den 12te Mai begyndte Discussionen om Budget. Med hiin Forøgelse af den franske Armee kan bringes i Forbindelse: at Hr. Rodenbach androg i de belgiske Repræsentanters Kammer paa at de 10 Tillægs Centimer til alle Skatter nu burde falde bort, da de krigerigske Udsigter vare forsvundne. Angrebet var heftigt, og Ministerne forsvarede sig med Møie, da paa engang Jndenlandsk Ministeren besteeg Talerstolen trak et Papiir frem og forkyndte Kammeret til dets, og siden til Publikums store Forhauselse, at Kongen havde besluttet at hæve Sessionen, paa Grund af at der var for lidt Tid tilbage til at antage nye Forslag. – De Deputerede begave sig strax bort tildeels under lydelig Latter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-23
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn d. 19de Mai. Hs. Majestæt Kongen. har under 1ste Mai udstedet følgende allerhøieste Plakat: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, Giøre vitterligt: At, da de senere Tiders Erfaringer, og i Særdeleshed de Jagtagelser, hvortil den fra 1824 med enkelte Afbrydelser i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn herskende Koppe=Epidemie har givet Anledning, fuldkommen have bekræftet, at Jndpodning af Koekopper, skiøndt samme ikke aldeles ubetinget sikkrer imod Koppesmitten, dog i alt Fald giver denne forhen saa farlige Sygdom en saadan formildet Charakteer, at den kun i yderst sieldne Tilfælde bliver dødelig for dem, der have benyttet hiint Værnemiddel, saa have Vi fundet, at den Spærring, der, for at standse hiin Sygdoms Udbredelse, er bleven paabudt ved Vor Forordning af 3die April 1810, ikke længere kan ansees nødvendig, og at den derfor, med Hensyn til de dermed forbundne Bekostninger og øvrige byrdefulde Forholdsregler ikke længere bør finde Sted. – Vi byde og befale altsaa, at de i Forordningen af 3die April 1810 § 15 og følgende og givne Bestemmelser, der paabyde qvarentainemæssig Behandling af Koppesygdommen, skulle fra nu af være ophævede. Derimod giøre Vi Regning paa, at Vore kjære og troe Undersaatter ville indsee, hvor vigtig det er, at Enhver ved Vaccinationen sikkrer sig selv og dem, der ere ham betroede, mod den ellers farlige Smitte af Børnekopper, og at de derfor blot efterkomme, hvad Anordningerne i saa Henseende have foreskrevet, hvilket alt paa det nøiagtigste bliver at overholde, men endog udvide Benyttelsen af hiint Sikkerhedsmiddel, ved at lade deres Børn vaccinere i den tidligere Alder, uden at oppebie den Tidspunkt, hvori det bliver en borgerlig Tvangspligt. Ligeledes forvente Vi, at Enhver, naar der haves Anledninge til Frygt for, at der har været nogen Mangel ved den eengang anbragte Vaccine, eller at denne ved Tidens Løb maatte have tabt sin fulde beskyttende Kraft, da vil være villig til, paa en Læges Raad, ved Vaccinationens Gientagelse, yderligere at sikkre sig og Sine. Og, skiøndt Vi ikke have fundet tilstrækkelig Anledning til at vedligeholde de byrdefulde Bestemmelser, som forhen vare givne til Forebyggelse af Koppesmittens Udbredelse, vil det dog være en huusfaderlig Pligt for Enhver, i hvis Huusstand, Sygdommen viser sig, at afværge alt overflødigt Samqvem mellem de Smittede og Andre, samt iøvrigt iagttage enhver Forsigtighedsregel, som kan tiene til at forhindre Smitteen. Saa have Vi og den Tillid til Læger, Præster og Andre, hvis Stilling dertil giver dem Leilighed, at de anvende al Omhu forat befordre Vaccinens Benyttelse og fremkalde den forsigtigste Fremgangsmaade i de Huse, hvori Koppesygdommen maatte yttre sig. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet &c.