JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Men om endog alle de, der eie Torvegrund tienlig til Kul, ville overlade eller opoffre alt hvad der i Aar kunde blive skaaret og anvent til Kul, da blev der uden Tvivl, 2 Hovedspørsmaal: det ene: Hvorledes skulle Skiæring og Kulbrænding, blive gjort, eller: Hvorfra faaes de dertil fornødne Folk, det andet: Hvad ville det og forslaae, om der blev og noget skaaret og brændt, hvad ville dog, det forslaae til at bøde paa et Savn af Otte hundrede Tusende Tønder Kul? Lad os først tænke paa dette sidste Spørgsmaal. Et tredie Spørgsmaal: Men er det ikke nu alt for silde i Sommer, skal derefter ogsaa blive besvart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Dersom denne Sommers hidtil havte saa behagelige Veirligt maatte vedblive fremdeles, da vil smaagravne Torv gierne kunne endnu blive tørrede og brændes i Miler i September kort efter, den, i Aar, neppe sildige Høst. Og, Nu først er der Plads i Moserne, paa de fleste Steder. Det forstaaer sig, Høeslættens Arbeider, de falde nu ind og give Travlhed. Men de der havde Lyst og alvorligt Sind til at ville virke for den her omhandlede Sag. de vil ogsaa nok finde Leilighed ved nogen Overtænk ning og Anstrængelse, vel rimeligen helst en Løverdag eller Mandag. Ligesom ogsaa de Uvillige finde meget god og beleilig Undskyldning, der slet ikke kan kaldes ugrundet, i Høeslættens Travlhed, og ligesom ogsaa de der ere meget knapt folkehiulpne kan med Sandhed have ondt nok ved at finde Leilighed til et saadant Arbeide, uden for det de ere vante til og som egentlig er bestemt. Men et gammelt Ordsprog, siger : en god Villie drager et stort Læs, ligesom og et andet Ordsprog siger: Den Steen man ikke kan vælte, faaer man at lade ligge, over Evne bør ingen at fristes. Jmidlertid, fordi en og anden i en Bye eller et Sogn ikke kunne tage Deel i et saadant Foretagende, derfor synes det ikke uventeligt, at en gode Deel baade kan og vil. Skulle nogen spørge: Men kan Transport af Kul betale sig, da svares: Steenkullenes Transportering, pleie vi betale Englænderne for, vore egne Søefolk maae da og kunne tiene vore egne Kuls Transport. Tage Tørvkul fire Gange saa megen Plads saa føres og Steenkul mere end fire Gange so Vei. Sagen anbefales med dyb Ærbødighed til eskværdige Landsmænds Eftertanke. Vivild Plustegaard ved Randers d. 12 Julii 1808. C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J føieste Overeensstemmelse med sin Pligt at lede i Guds og Jesu Kundskab og Kierlighed og Tillid fine Medvandrende, anseer Undertegnede den Jdræt at staae, ved enhver sig bydende Anledning at virke paa Opmærksomheden til at indsee, nytte, og med Tak glædes ved Guds Barmhiertigheders Riigdom og især til at erkiende hvorledes vort Danmark er velsignet til Dens Tilfredsstillelse i det aller, allermeste som veed og føler at Gudsfrygt men Nøisomhed er en stor Vinding. Og maatte det blive en af Ufredens Følger, at mange Danmark Mænd bleve i denne Henseende mere betænksomme, og med Tak og Sind til Gud i mange Ting mere virksomme; da kan Danmarks Saar lægges, hvor haardt det end er slaget, da kan Tabet oprettes, om endog Millioners Værd, ere tabte. Da skulle Danmark have vel vundet. -Men til dette Øiemeed, gielder, at det formerede Sind til Gud begyndes af Enhver hos Den selv. Enhver enkelt Forædling er et Tillæg til den hele Forbedrings Sum, som er Guds Hensigter og som Danmark vel trængte til. af anførte Grunde har Undertegnede troet, det ikke sig uvedkommende, at føre paa Bane Ting af saadan Hensigt, helst i Øieblikke, da han ansaae dem i høi Grad som fælleds Fædrelands Anliggender. Dog før var det skeet, dersom ikke han havde ønsket og ventet efter, de heller maatte heldigere bringes paa Bane af Kyndigere i meere formaaende Stilling for Øiemeedet. Maaskee har han derved biet noget længere, end han havde burdet. Eller maaskee vovet at tale, allerede for tillig. J ethvert Tilfælde bedes om Overbærelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Bekiendtgiørelser. Fredagen den 29de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, lader Fattigkommissionen ved offentlig Auction bortsælge en Fattigvæsenet tilhørende Leieboe, paa Broberg beliggende under No. 292, som Rasmus Mallings Enke beboer, bestaaende af 2 Fag, med tilliggende Haugejord og fælleds Brønd. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig berørte Tid og Sted, da Conditionerne blive bekiendtgjorte. Aarhuus Fatii commission den 20de Julii 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J Følge Vedkommendes Anmodning, bliver Onsdagen den 27de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, udi Stamhuuset Estrups Brohuus, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning dette Aar: Øster alling, Westeralling, Wirring, Schiøring, Krogsbech, Mygind, Søebye og Schadder Sogners Kongekorntiender, som har været henlagt under Aarhuus Bispestoel. Liebhaberne ville behage at give Møde bemeldte Dag, Tid og Sted, da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Mygindgaard, d. 17 Julii 1808. R. Müller, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Tarschov Mølle, beliggende i Harlev Sogn, Fram lev Herred, Aarhuus Amt, dens betydelige, og nyeligen af Nye indrettede Male og Grubeværker og hvormed tillige kan følge en smuk og for en honet Familie, anstændig Boepæl med Hauge og anden Beqvemmelighed, item Anviisning til fornøden Jldebrand paa Møl tens Eiendom, saaog, saa meget Avling som ansees tilstrækkelig til Underholdning for 2 a 3 Hæste og 3 Køer, opbydes til Bortforpagtning paa 3 a 6 Aar og kan tiltrædes til næste 1ste Novbr. Auctionen holdes i Møllen Fredagen den 5 Aug. næstkommende om Forformiddagen Kl. 10 slet hvor da ogsaa dette Aars betydelige Afgrøde af Korn og Høe paa Møllens øvrige Mark bliver Auctioneret og bortsolgt paa den Maade: at Sælgeren besørger det indbierget; men alt Forder og Høe udtæres paa Stædet. Liebhabere ville behagelig benævnte Tid og Sted indfinde sig, da Conditionerne i øvrigt skal blive bekiendtgjorte. Aarhuus den 18 Juli 1808. Petersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Herved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 27de Julii førstkommende Kl. 11 Formiddag, bliver Haurum Sogns Konge Korntiende, (paa Frysenborg Grevskab) Aarhuus latinske Skole tilhørende, paa Aarhuus Raadstue, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning paa 6 a 8 Aar, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Dyrhuset, den 14de Julii 1808. S. Stilling, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Eieren af Stedet No. 63 beliggende ved Aaen, agter underhaanden at bortsælge samme, de nærmere Conditioner erfares hos J. Johansen Biødstrup, Aarhuus d. 12 Jul. 1808. Bødker og Borger. Mandagen den 1ste August og Formiddagen Kl. 9. præcise, bliver, efter Udlægshaver Hr. Byefoged Tolstrups Begiering, ved offentlig Auction absolut bortsolgt, den fra Jens Pedersen Bonde udlagde Gaard i Hylke Sogn og Bye, i Landets frugtbareste Egn 1 Miil fra Schanderborg, 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med Afgrøde og Tilhørende. Saavelsom den i Gaarden værende Ind= og Udboe og Besætning, Hæste Kiør, Faar, Vogne, m. m. der her ville blive for videløftig at opregne. Thi ville Liebhaverne behagelig fornævnte Gaard, hvor Auctionen holdes, bemeldte Tid dennem indfinde. Horsens, d. 12 Julii 1808. Carøe. dag faaes velbrændte Muursteen i store og smaae QvanVed Hogholms Teglværk, kan fra nu af til Michels nogle Tdr. læsket Kalk, alt for billig Priis,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Udenlandsk. Paa Børsen i Kbhvn vil man have Efterretning, at endeel Skibe af den engelske Konvoi, som for kort Tid siden gik igiennem Sundet, ere ankomne til Danzig. De erholdt, efter Sigende, Tilladelse at losse, men maatte aflevere deres Papirer til Kommandanten. Ef perne, at Papirerne vare urigtige, og at Skibene tilliterat disse vare efterseete, blev det tilkiendegivet Skipgemed deres Ladninger vare underkastede Konfiskation. Da herimod protesteredes af alle Kræfter, skal Kommandanten have erklæret, at han agtede at henvende sig til det foregivne Udstædelsested, for at erholde authentisk Underretning om Papirernes Ægthed; at dersom de vare rigtige, skulde Skipperne igien erholde frie Raadighed over Skib og Ladning; men at ifald de ikke vare det, vilde den Skipper, der havde fremlagt dem, komme til at bøde med Livet for denne Svig. Herpaa skal Kommandanten have givet dem 24 Timer at betænke sig; men da Terminen var forløben, indfandt der sig ikke en eneste Skipper hos ham, og Konfiskationen vil derfor udentvivl gaae for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Den i sig selv latterlige Anke af Englænderne over at de Danske skulde have hugget Huller i Vandgangen af et hvert Skib, af deres røvede Flaade, og dækket samme med et Stykke Fyrplanke - ligesom man ikke havde Lov til at giøre med sit eget hvad man vilde. -er i Fierdingaarskrivtet Nye Minerva, ledsaget med en Forklaring af Hr. Admiral Winterfeldt, som viser, at disse Huller bleve huggede meere end otte Dage førende Bombardementet begyndte, følgeligen imedens vi endnu havde det i vor Magt at ødelægge Flaaden, hvilket tilfældige Omstændigheder forhindrede. Jkke at tale om, hvorvidt vi i øvrigt vare skyldige, herom at advare Folk, som i saa høi Grad havde fornærmet os, saa stode de over Hullerne paaspigtede Plankestykker hele 2 Tommer udenfor de andre Planker, saa at hver den, som havde Øine at see med, maatte uden Advarsel blive dem vaer. Den os gjorte beskyldning om et "skrækkeligt Stratagem bortfalder saaledes af sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Den 16de Julii hændte sig i Nyboder det ulykkelige Tilfælde, at to smaae Drenge fandt en Grangt, som de Engelske havde kastet ind under Bombardementet, i Jorden i den Gaard, hvor deres Forældre boede. Den ene af Drengene satte sig ned paa Jorden og laade Granaten imellem Benene, for med et Jern at skille den ved den Ureenlighed der havde sanket sig omkring den; men pludselig sprang Granten, der endnu havde sin Fyldning, overslog Armene og Benene paa Drengen, som døde en Time derefter, beskadigede den anden Dreng, som havde staaet og seet til, og ligeledes Moderen og hendes diende Barn, som vare i Stuen. Huset blev ogsaa meget ruineret. Lumske som Englænderne, ere de Engelske Kugler,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Callundborg den 13 Julii. J Torsdags 8te Dage, d. 30te Junii, havde vi et nyt Besøg af de Engelske, som for saavidt var betydeligere, at de rigtig nok denne Gang kom i Land, men forresten faldt det ligesaa frugtesløst ud for Røverne, som deres forrige Ranforsøg, da de ogsaa denne Gang maatte gaae bort med en lang Næse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
En Deel eng. Barkasser fra de under Samsøe liggende Skibe, med omtr. et Par hundrede Mand i, havde, ved at forfølge en dansk Kaperbaad norden for Refsnæs, lokket vort Militair over paa den Side, og gik imidlertid hurtig om paa den anden Side og ilandsatte omtrent halvandet hundrede Mand, som formodentlig skulde plyndre i Svendstrup og maaskee flere Byer. Men de kom ikke længere end paa Strandbreden. Thi skjøndt det Militaire, af vort, som var derude, ikke bestod af 50 Mand, og altsaa ei kunde angribe Fienden, torde denne dog er gaae høiere op, og imidlertid blev Bud sendt hidtil Byen om Hielp. Det var just Markedsdag - skiøndt Markedet var meget ubetydeligt - men alligevel udrykkede strax paa første Allarm endeel Jnfanterie med Kanoner m. v. Men aldrig saasnart faae Røverne disse over de høie Refsnæs Banker komme anrykkende, før de ilsomst satte ud i Barkasserne og skyndte sig fra Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Vi har hidtil siden været frie for deres Besøg; men for nogle Dage siden ere igien en Deel fiendtlige Skibe seete seilende forbi Fiorden, syd paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Tirsdagen den 13 havde en Jagt og 5 Beltsbaade ved Kierteminde nær faldet i Fiendens Hænder; men da Baadene søgte ind under Fyen; og Jagten ved forandret Vind slap tilbage til Sielland, undgik de samtlig, som dog ikke havde været Tilfælder, naar ikke Major Friboe, med sit Batterie havde ilet dem til Undsætning. Fra samme hilsedes Englænderne saa eftertrykkeligen, at dens Brig, især da den havde faaet en Kugle igiennem Ka bytten, søgte rum Søe. Englænderne havde imidlertid, sendt mange 18 pundige Kugler i Land, dog uden at beskadige Nogen. Denne Affaire har givet Anledning til det ugrundede Rygte, at Englænderne skulle have taget en Jagt med adskillige Passagerer og Priisgods af Vine, og Gevartzer, m. v. Men den skal lykkelig være undgaaet dem da de gjorde Jagt paa at afskiære Baadene, og den fik vestlig Vind efter Stillen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Breve fra Malmøe af 27de Junii berette, at samme Aften skulde de svenske Tropper indskibes, for at angribe den Danske Øe Drager, men der blev intet af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
J Følge engelske Aviser af 6te Julii har den engelske Regiering bekiendtgjort, at der er sluttet Fred mellem England og Spanien, og at alle engelske Orlogskommanderende og Kapere skulle derefter lade fuldkommen rørte alle spanske Skibe, der komme fra eller gaae til Stæder i Spanien, som ikke have erkjendt den nye Tingenes Orden sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Den 22de Julii blev af Capitain Duus fra Kiøbenhavn uden for Sæbye taget den svenske Kaper, Lykkelig, kaldet, ført af Capitain Oluff Norrin, han fører 6 Kanoner og har 19 Mand Besætning; den er den samme, som røvede Nexeløem med fl. og som i forrige Uge togen Baad uden for Waarsaae med ubetydelig Ladning, men plyndrede Mandskabet og sadte dem i Land. Christiansand den 27de Junii. Følgende nærmere Anstændigheder ved Lougens Fægtning den 19de ere maaskee ikke bekiendte. Fra Lougen, som var ude, saaes den fiendtlige Brig allerede Kl. 8 om Morgenen, men Stille gjorde, at man al Umage fra begge Sider uagtet, hele Dagen ikke kunde komme hinanden nær. Det var først Kl. 6 at kougen gav et glat Lag, og strax derpaa end et, som Fienden begge lod ubesvarede, men søgte lige mod Lougen, enten for at entre eller faae Nytte af sit korte Skyts. Men da det blev Blikstille, glippede dette og begge Brigger kanonerede nu hinanden fra den ene Side, da al Maneurering var umuelig. Fegtningen stod omtrent 1/2 Miil syd af Kobbernøglen. Fra Flekkerøe kom Kl. 6 1/2 en Division af Roeflotillen sammesteds, nemlig 2 Schalupper og 2 Joller under Lientn. Føns som Øverstk., de øvrige Komm. være Maanedslieutnanterne Johannes Smith, Jens Aabel, Tønnes Rømert. Man maae tilstaae Fienden, at han fegtede tappert mod vor Overmagt, da han først 1 1/2 Time efter og synkefærdig strøg. Med Nød og Neppe fik man Skibet indtil Fassesund. Fienden havde 10 Døde, deriblandt 3die og 4de kommanderende og 1 Marinunderofficeer, og omtrent 20 saarede, deriblandt Chefen Catheart og 1ste Lieut. Hatton, som har mistet høire Arm. De fleste af Englænderne ere haardt saarede. En halv Time efter at Prisen var inde sank den ned paa Siden, hvorved nogle Mennesker tilsatte Livet, saavel af vore som af de saarede Englændere. Prisen blev overgivet af Masters Mate, der tilsidst var høistcommanderende, da alle høiere Officerer vare enten skudte eller saarede. En afde engelske Officerer sagde: these gundats play the devil mithus, tis very seldom, that a shot from themmises. (Disse Kanonbaade agere Dievle imod os; det er meget sieldent, at et af deres Skud seiler.) Officererne ligge i Dams Gaard, men Matroserne paa Qvarantainehusene paa Otterøe, hvor der nu er 200 engelske og svenske Fanger. Denne Cathrarth er en Fætter af Lord Cathearth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Fændrik Sæter af det søndenfieldske Jnfanterieregiment, der faldt i Trefningen paa Præstebakke den 10de Junii, og som den 14de høitidsfuld og hædrende blev jordet paa Frederikshalds Kirkegaard, segnede som 19aarig Yngling paa Ærens Bane; han havde allerede en Tidlang lagt paa en besværlig Feldtvagt mod Grændsen, og skulde været afløst kort før Affairen den 10de Junii, men da han brændte af Lyst til at virke, og fornam, at der nu var Anledning til at udrette noget, udbad han sig og fik Tilladelse at blive. Ved uforfærdet at stige op paa en Forhugning, over hvilken der skulde marscheres, blev han truffen ved Øiet af en høit gaaende Kugle, og endte snart og uden Pinsler sit nysbegyndte hæderlige Løb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Stubbekiøbing den 8de Julii. Jgaar ved Middagstid indbragte en Kbhvns Kaperbaad, besat med 14 Md. og en 3pundig Kanon, en Vismars Galease, kun at regne som baglastet. Kaperføreren ved Navn Hemme havde Aftenen før han tog den, seet den have Samqvem med de engelske Krigskibe. Han angreb den derfor Morgenen den 6te, 1 Miil fra Giedser, og maatte give 13 Skud, førend den vilde brase op. J Skibet fandtes endnu en ubetydelige Deel Fleskeskinker, Ost, Vin og Brændeviin, samt nogle Sække Svedsker, som dog er mere en fornøden Provision til en Reise, efter Skibets udklarerede ballastede Toldexpedition, fra Vismar til Riga; man anseer det derfor som vist, at han har bragt Fienden Proviant. Jgaar sandt man i Styrmandens Køje en liden Seddel skreven paa engelsk og udstædt af en engelsk Skibsfører, der skal sikkre Skipperen for deres Krydsere, og idag endeel, formodentlig engelske Breve, addresserede til Stokholm. Skipperen er tillige fremkommen med et Pas af Mai d. A., udstædt i England til hans Bestemmelse. Dette havde han forstukket under sin Fod i Støvlerne, og Documentet var derved bleven heel smudsig og forslidt. Med ham er 3 Passagerer med Pas fra Lybek, og deriblandt en Amerikaner. De ville gierne være udenfor Sagen; men man formoder med Grund, at det er dem, som har tilhørt Lasten, der alt var væk. Sagen er endnu under Forhør, og snart vil Sandheden komme for Dagen. Skibet skal paa det nøieste undersøges, da man ikke uden Grund formoder, at finde forstukne Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Fogden Jonas Collet paa Kongsberg har indberettet, at den fra Nummedals og Sandsværds Fogderie afsendte Hielp af Plougheste og Sædekorn til de af Fienden ødelagde Egne bestod efter indkomne Beretninger i 2de Transporter, hvoraf den ene, under Anførsel af Lensmand Gysler fra Sandsværd, afgik til Vinger Sogn, menbringende 5 Heste, thi den 6te blev tilbage, og 11 Tdr. Sædefrøe fra Kongsberg, samt 13 Heste og 9 Tdr. fra Sandsværd; den anden Transport gik under Anførsel af Bonden Even Andersen Rustand til Høland og Urskoun, medbringende deels fra Sandsværd, deels fra Flesberg og Væglie 19 Tdr. Korn og 13 Plougheste. Fremdeles melder Hr. Fogden, at det har god Fremgang i med den islandske Moses Jndsamling, hvorover Bestyrelsen ham af Fattigvæsens Directionen er anmeldt, og at der nu haves omtrent 16000 Pd. Mose, som dagligen tilberedes til Meel, for siden at benyttes i Fattigvæsenets store Huusholdning. Overlærer Flor som Fogden, Collett, i Overeensstemmelse med Regieringscommissiodens Ønske har gaaet tilhaande saa meget som stod i hans Magt, er særdeles vel tilfreds med Anstalterne til Mosens Tilberedning paa Kongsberg, som gaae i det store. I den senere Tid indkommer der næsten 1000 Pd. dagligen, da Fogden ikke deeler Korn ud til Fogde: niets Almuesfolk med mindre de selv blande det med Mose, lig desuden godtgiøre, at de enten paa Landet eller i Bergstaden havde solgt en vis Qvantitet Mose, hvilket meget har fremmer Sagen. For den Mose, som leveres til Fattigvæsenet, faaes efter Vægt 12 Deel Rugmeel, eller 1 Bismerpd. Rugmeel for 3 Bpd. soeltørret Mose, og saaledes troer Fogden, at de snart ville have indsamlet og virket en Qvantitet af 100 Tønder Møsemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
J Følge indløbne Efterretning ere tvende af vore norske Poster, som paa Overfarten fra Frederichsværn til Fladstrand, vare nær ved at falde Fienderne i Hænderne, sænkede i Søen. Begge Poster have bestaaet i de Brev poser og Pakker, ankomne til Laurvig saavel øster som vester fra, den 18de Mai og 1ste Junii sidstafvigte, til samme henhører altsaa, saavidt disse herfra ere afgaaede: Expeditionen fra Christiania af 17de og 31te Maii, Kongsvinger af 13de og 27de, Bergen af 9de og 24de, Tronhiem af 10de og 24de, Chistiansund af 6te og 20de, Molde af 6te og 20de, Borgensund af 5te og 19de, Nordland af 2den og 16de. Heraf vil enhver af de øvrige Steder kunne bestemme, hvilke Expeditioner henhøre til ovenmeldte 2de Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
En af de norske Skieløbere, som blev fangen ved Kielleraasen og siden har funden Leilighed at undvige, beretter, at Fangerne i Carlstad, omtrent 70 Mand, lever meget usselt og at der er ingen Ting at saae kjøbt, men at de maae spise Hestekiød af ihielsultede Heste; endogsaa heelkogte Hestehoveder blive fremsatte for dem. Jndsenderen slutter med den Anmærkning: Saaledes behandler Gustav sine Fanger, imedens vor gode Frederik sørger for, at ikke allene hans kiekke Krigere, men end- ogsaa Fangerne, faae sund og god Spise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Helsingøer den 21de Julii. Mod Aften kom Kaper Capitain Wulfssen nedseilende, en svensk Galei krydsede op og skiød efter ham i en alt for lang Frastand. Wulff sen seilede den i Møde og gav den det glatte Lag. Da Galeien syntes temmelig næsviis, vare vore Kanonbaade, strax ved Haanden og roede Kl. 9 i største Jillangt ud efter nogle Skud gav det ene Linieskib et Signalskud, hvorefter Galeien strax vendte om og søgte de svenske Kyster. Den gav i en heel Time kun selv et Skud, maatte roe stærkt og søge Flugten. Kl. 10 1/4 endtes først Kanonaden fra 4 nonbaadenes Side og disses gode Virkning vil nok herefter holde dem i Respect.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Prædikanterne paa 7de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Udenlandsk. Spanien. En Deputation fra Valladolid, den bestod af 8 Medlemmer af denne Stads Hovedcorporationer, har havt den Ære at blive Hs. Majestæt forestillet den 3die Julii Kl. 11 om Morgenen, ved Hs. Excell. Hr. Joseph de Azanza. Præsidenten holdt en Tale til Kongen, af følgende Jndhold: Sire, Cancelliets Tribunal i Valladslid har med Glæde erfaret. E. M. Ophøielse paa den spanske Throne, og til Beviis herpaa, afsendt en Deputation, for at nedlægge dets oprigtige Lykønskning for C. M. Fødder. Sire, Folket i Valladolid har indseet sin Vildfarelse, det er nu fredelig og rolig, og haaber Tilgivelse af E. M. Høimodighed og Barmhiertighed. Hs. M. har svaret i de naadigste Udtryk og blant andet gientaget, Han ville kun herske ved Lovene og aldrig tabe Folkets Lykke af Øiesynet. Selv uden et være født i Spanien, søgte han sin Roes i at blive en Spanier, og at tilhøre en ædel, troe og stormodig Nation. Staden Valladslid kunde giøre Regning paa hans Beskyttelse, deres Vildfarelser skulle der ikke mere blive tænkt paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Medlemmerne af Juntaen ere afreiste i 3 Afdeelinger: Den første Aftenen for Hans Majestæts Afreise; den 2den med Hs. Majestæt og den 3die Dagen efter. J det første Natteleie vil den første Division som er kommen dertil for Kongen, blive den anden, og have Æren at ledsage ham; den 2den Afdeeling vil blive den 3die, og den 3die den 2den: og saaledes vil der fares fort, fra Station til Station, saa at hver Afdeeling vil vexelviis komme til at ledsage H. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Hovedindholdet af det Spanske Constitutionsproject, saaledes som det er forelagt Juntaen, er følgende: Den Romersk Katholske Religion er i Spanien og dets Besiddelser den eneste og herskende. Thronen er arvelig for Joseph Napoleons mandlige Efterkommere; J. Mangel af disse for Keiserens mandlige naturlige eller adopterte Afkom, og i Mangel af disse for Kongen af Hollands og Kongen af Vestfalens mandlige Deseendentere. Først naar disse skulle mangle, kunne Prindsesser nes Sønner blive arveberettigede. Spaniens Krone kan aldrig forenes med nogen anden paa eet Hoved. Kongen er myndig naar han har fyldt sit 18de Aar. De Kongelige Slotte, Parker, Domainer o. s. v. udgjøre Kronens Eiendom. De aarlige Revenner af samme skal bringes til 1 Million Piaster. Desuden betaler den offentlige Skat aarlig til Kron skatten en Sum af 2 Mill. Piaster. De følgende Artiller handle om de fornemme Hofbetiente, om Ministeriummer, Senatet o. s. v.