JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Under Vort Seigl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentzen. Vilse. Bevilling for Directionen for den saakaldte Skillings-Liigkasse til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, der maatte have Fordringer paa fornævnte Kasse. hvilken Bevilling er læst ved den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og StadsRet i Kiøbenhavn den 6te Januar dette Aar, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med det i Bevillingen bestemte Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre af den ved Fundation af 29de Juli 1750 oprettede saakaldte Skillings-Liigkasse, med deres Paastand at fremkomme og at bevise deres Krav inden ovenmeldte Tids Forløb, for den ved Kassen constituerede Bogholder, Copiist i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads-Ret Frederik Emanuel Kiær, boende i Studiistrædet her i Staden, No. 86. Kiøbenhavn, i den allernaadigst beskikkede Direction for den ved Fundation af 29de Juli 1750 oprettede saakaldte Skillings-Liigkasse, den 9de Januar Engelbart, Suenson, Clementin, Conferentsraad Major.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Commandeur-Capitain og Assessor i Høiesteret.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skomagermester Hemming Peder Møller heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres formeentlige Fordringer i bemeldte Boe for undertegnede constiturede Skifteforvalter. J. Buntzen. Stubbekiøbing, den 31te December 1833. vo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Tienestekarl Anders Sørensen af Kirkestillinge Præstegaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel benævnte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Birch, Slagelse, den 5te Januar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Birthe Marie Jensdatter af Olstrup, Enke efter forhen afdøde Materialkudsk Jens Andersen ved Gisselfeld, under Gisselfeld Klosters Skiftejurisdiction, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i ovenmeldte Dødsboe. J. C. Jensen. Braabye ved Gisselfeld, den 6te Januar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands-Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget Krav paa min afdøde Mand, Vare- og Vexel-Mægler Christian Wilhelm Steenberg og mit fælleds Boe, i hvilket jeg hensidder uden Skifte, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de November forrige Aar, hidrører enten fra nogen i hans eget Navn eller under Firma M. Holten & Steenberg paadragen Forpligtelse, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for min Lavværge, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets-Procurator Dahl, boende paa Vestergade No. 43, at anmelde og legitimere deres formeentlige Krav, inden Varselstidens Udløb, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 6te Januar 1834. C. H. Steenberg. Som Lavværge: fød Bondrop. W. Dahl.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Silke og Klædekræmmer Søren Hansens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 30te December 1833. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1834-01-09
Trykfeil i No. 7. – Første Columne, 1ste Spalte, 23de Linie f. n. Denne ville, læs: Denne vil. 1ste Linie f. n., have man, læst havde man. – Anden Col., 2den Sp., 19de Linie, endelige læs: endeligen. – Samme Spalte, 32te Linie f. n., uberegnelig, læs: uberegneligt.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Aar 1834. No. 9. Fredagen. den 10 Januar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Ty Brevposter. privilegerede. Verlingske politiste og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Udenlandske Efterretninger. Afrika.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Augsburg, den 29de December. Jfølge en Artikel fra den Franske Grændse i Allgemeine Zeitung, er det nu afgjort vist, at de sidste Coalitioner blandt Arbeiderne i Frankrige have deels været et Resultat af visse Theorier og Grundsætninger, som man havde vidst at sætte i Omløb i Arbeidernes aandige Sphære, deels det bestemte Product af den planmæssige og med stor Beregning og Overeensstemmelse ledede Virksomhed af en Faction, i hvis Hænder de fængslede og domfældte Anførere for Arbeiderne vare ikke Andet, end blinde Redskaber. Det har været denne Faction, der bag Tæppet ledede Bevægelserne, opretholdt Forbindelsen mellem Coalitionerne, førte Correspondencen, leverede Manifester og Proclamationer, med stor Skarpsindighed udarbeidede Planerne til Coalitionerne, sikkrede sammes nøjagtige Udførelse, og skrev i Tidenderne for Arbeidernes Sag. – Retop Factionen, Sjælen i det hele Foretagende, har indtil dette Øjeblik lykkeligen undgaaet enten at vorde opdaget, eller, formedelst den uangribelige Position, i hvilken den har vidst at sætte sig – at vorde forfulgt. Planen selv var i Coalitionens Befalinger og Bekjendtgjørelser med stor Dristighed betegnet som et almindeligt Angreb af de Fattige imod de Rige. – Den omfatter – efter det Udkast, der var gjort af Bevægelsens Styrere – ikke blot Frankrige, men samtidigen have de samme Phænomener viist sig i England, hvor ligeledes Arbeiderne, efter de Jrlandske Associationers Mynster, begyndte at samle sig i hemmelige Selskaber, at forbinde hverandre, ved gjensidig Eed, til dyb Taushed, og give det Lefte: kun at ville arbeide efter de af Selskabet foreskrevne Betingelser. Allerede i Aaret 1832 have Arbeiderne i Paris tiltvunget sig en Forhøielse af deres Løn; derpaa have de i Efteraaret af det løbende Aar, Ti Tusinde i Tallet, foretaget en formelig Beleiring af de store Værksteder, stillet Skildvagter ved sammes Døre; afløst disse hver anden Time, gjennemsøgt enhver Jnd- og Udgaaende, holdt Forsamlinger paa 3 til 4000 Mand, fattet Beslutninger, fuldbyrdet Domme, oprettet en permanent Commission, – og Alt dette ikke i en eller to Dage, men i hele to Maaneder.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Fra den Preussiske Grændse, af 24de Decbr. Efter Forlydende ere Efterretningerne fra Paris af et mere fredeligt Jndhold. Man synes der meer at nærme sig de nordiske Hoffers politiske Anskuelser, og ikke ubetinget at ville følge den Jmpuls, som det Engelske Cabinet saa gjerne vilde give i Paris, i Særdeleshed ved det Orientalske Spørgsmaal. J Frankrige begynder man at indsee, at Rolighedens Vedligeholdelse bør foretrækkes for alle Sympathier, og at det ei altid er klogt, at lade sig drive af den offentlige Mening, saaledes som skeer i England. Det Engelske Ministerium synes at staae under de offentlige Blades Aag; thi alle Personer, der ere fortroelige med dette Lands Stilling og dets Jnteresser, nære den Mening: at det vidner enten om Uerfarenhed eller om Svaghed hos det Engelske Ministerium, at det er traadt den Russiske Regjering saa barsk imode i Anledning af den Tyrkiske Tractat. J Paris iagttager man større Forsigtighed, og synes i de Orientalske Anliggender at ville holde sig paa den samme Linie imod England, som dette indtog imod Frankrige ved de Spanske Forviklinger; det vil sige at lavere, uden at gjøre et afgjørende Skridt og at ville af Tiden vente det Øvrige. Dette skal i det Mindste en udmærket Statsmand have raadet Kong Ludvig Philipp i det han, efter temmeligen paalidelige Efterretninger yttrede: "quil ne fallat pas Sengager dans une affaire a propos de bottes, hvilket Theema han da skal have benyttet til at overbevise Kongen og Nødvendigheden af at behandle med Forsigtighed et fjernt, for Frankrige secundairt Spørgsmaal, uden ligefrem at forspilde Englands Tiltroe og venskabelige Følelser; at det derfor var mere overeensstemmende med Frankriges Stilling og Forhold til de orientalske Stridigheder, saavidt mueligt at virke som mæglende Magt, end uden Hensyn at kaste Nationens hele Vægt i Een af Vægtskaalerne. Vorder dette Raad fulgt, og forsøger den Franske Regjering at overtage en Mæglers Rolle i de orientalske Anliggender, da kunne disse vorde jævnede paa en hurtigere og venskabeligere Maade, end man i Almindelighed troer.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
J disse Dage havde vi atter en Jnjurieklage imod en af de her udkommende Tidender. En Mand, der var anklaget for at have saaret en Politibetjent, ved den berygtede Forsamling i Calthorp Gaden, og som aabenbart kun af den Grund blev frifundet, fordi Juryen, der deelte den offentlige Stemme, vilde lade Regjeringen føle, at Politiets Opførsel ved hiin Leilighed havde uden Nødvendighed været voldsom – indledede en Klage mod Eieren af Morning-Chronicle. J denne Tidende var nemlig Dagen førend Processen begyndte, bleven optaget en Correspondentsartikel, af det Jndhold: at der havde indfundet sig Vidner, efter hvis Udsagn den Anklage umueligen kunde undgaae at erklæres skyldig. Dette blev nu erkjendt for at være en Libell, og Bladets Eier dømtes til en Opreisning af 40 Pd. St., saa at Jndrykkelsen af denne Artikel, der visseligen ikke kunde skade den Fornærmede mere paa sit Navn og Rygte, end selve Anklagen – vil med alle Omkostninger blive ham en Spog af 300 Pd. St. Ogsaa ved denne Leilighed skrige alle Blade over Vold, og finde deri en ny Grund til at trænge paa en hurtig Revision af Pasqvillovene.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
J Jrland har ligeledes en Jnjurieproces nyelig fundet Sted, der er mærkværdig, fordi den fremtræder som et nyt Beviis paa at der i dette ulykkelige Land ikke er at tænke paa Retfærdighed saasnart politiske Følelser komme med i Spillet. Sagen er denne: En catholsk Præst anklagede en protestantisk Godsejer, fordi denne, tilligemed to af sine Slægtninge, havde ladet 136 af Præstens Sognebørn, der tillige var Godseierens Forpagtere og ham Afgifter skyldige, underskrive et Bønskrift imod Præsten til sammes Biskop, fuldt af de meest fornærmende Beskyldninger, og havde ladet Ansøgningen trykkes i en Provindsial=Tidende. Omendskjøndt der aldeles ikke næredes nogen Tvivl om den Anklagedes Brøde, kunde de Edsvorne dog ikke blive enige om Dommen, fordi man paa den ene Side ikke vilde unde Catholikerne nogen Triumph, og paa den anden Side ikke vilde lade en Præst beskæmmes. Man maatte altsaa lade de Edsvorne med uforrettet Sag gaae fra hverandre, efterat Processen havde varet i flere Dage, og efterat Ting vare bragte for Dagen, der bedækkede alle Parter, 9: Klageren, den Anklagede og Vidnerne med Skændsel. Jmidlertid lod O'Connell, der optraadte som Præstens Advocat, ikke denne gode Leilighed til at udstroe Misfornøielse gaae unyttet bort.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Anvendelsen af Chlor til Blegning har betydeligen forøget Materialierne til Forfærdigelsen af Papiir, thi nu bruger man ikke allene Affaldet i Bomuldsfabrikerne, men endog de afbenyttede Sække, hvori Bomulden indføres, i Stedet for Linned=Klude, at hverken Kludene fra Continentet, hvilke blive bedst betalte af Amerikanerne, eller den stærkere Forbrug af Papiir har forhøiet Prisen paa samme; man har det nu ikke allene langt bedre, men endog 50 pCt. billigere, end for 25 Aar siden.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Fra New-York ere Aviser indtil den 2den d. M. ankomne hertil, der bekræfte den Efterretning: at Santanas Tropper ere rykkede ind i Guanaruato.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Gibraltar, den 2den December. Den 18de og 19de f. M., ere Sexten af Marskal Bourmonts Officerer ankomne hertil, den 30te November indskibede de sig til Genua. Den 30te f. M. naaede Bourmont selv St. Roch, med 40 Officerer og nitten Domestikker. - Der siges, at Bourmont har selv tilligemed 25 Personer, indskibet sig til London, ombord paa den Engelske Brig Expresse, hvor han betaler 15 Pd. St. for hvert Jndvid. De Øvrige af hans Følge gaae til Jtalien. Blandt de Nyankomne ere to Franske Patrioter, der bleve gjorte til Fanger af Don Miguel. Disse have i Sinde, ufortøvet at forene sig med Don Pedros Armee.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Paris, den 31te December. For nogle Aar siden borttog Capitainen paa et Røverskib en fattig Arbeidsmands Kone, i Egnen omkring Messina. Efterat have beholdt hende nogle Maaneder ombord paa sit Skib, landsatte han hende paa en af Øerne i Sydhavet, hvor han overlod hende til sin egen Skjæbne. Den vilde Monarch paa Den, til hvilken hun blev bragt, blev saa forelsket i hende, at han ægtede hende, overeensstemmende med sit Lands Skik, gjorde hende til sin Dronning, og, da han døde, overlod hende Souverainiteten over hans Eiendom. Et Europæisk Skib, som nyelig ankom fra en Reise til merika, har ei allene medbragt til hiin fattige Arbeidsmand Efterretningen om hans bortstiaalne Kones Skjæbne, men ogsaa en Rigdom, der sætter ham i Stand til at vorde Et af de meest formuende Jndividuer paa Sicilien, indtil det behager hans kongelige Gemalinde, at kalde ham til sit Hof Fra Boulogne skrives under 2de f. M.: Den skrækkelige Erindring om det ulykkelige Engelske Skib Amphitriten, er i Dag fornyet ved en lignende Begivenhed. Søen gik ligesaa høit, Brændingen var ligesaa skrækkelig, den heftigste Orkan rasede. Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen strandede et Norsk Skib ved Jndløbet til vor Havn. Strax ere fire Lodsbaade udsendte, bemandede med nogle af de kjækleste Søefolk i Boulogne, for at staae de Ulykkelige bi, men desværre vare alle deres store Anstrængelser frugtesløse. Det ulykkelige Mandskab, der bestod af 12 Jndividner, klavrede opad Bogspryddet, og gav alle muelige Tegn til at de ønskede Hjelp; men Brændingen var alt for stærk, saa at Baadene ikke kunde naae til Skibet; inden et Qvarteers Forløb var Skibet. sønderslaaet, efter to Timer opslugte Bølgerne ogsaa det sidste Vrag, og hele Mandskabet fandt sin Død. Af Passagererne, som skyllede i Land, erfarede man imidlertid Skibets Navn; det var Haabets Anker fra Laurvig, ført af Capitain Bruun, kommende fra St. Ybes, og bestemt til Stavanger.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Schweitz. National Genevas melder, at det store Raad i Bern den 19de f. M. holdt en Debatte om en fra Committeen angaaende Polakkerne indkommen Beretning, som varede i Timer, og hvori det vedtog følgende Resolutioner: – En Credit paa 6000 Fr. skal tilsikkres det fuldbyrdende Raad til de Polske Udvandrede, indtil 1ste Januar 1834. Efter den 1ste Januar 1834 skal al deres Understyttelse af Statskassen ophøre. Til det fuldbyrdende Raad overdrages det, at underrette Polakkerne om denne endelige Bestemmelse, opfordrende dem alvorligen til at benytte den Tilladelse, at reise gjennem Frankrige, for at forlade Canto nen. – Et Forslag til at bestemme en Termin til at fordrive saadanne udvandrede Polakker med Magt, der ikke forlade Bern paa den bestemte Dag, blev forkastet.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 10de Januar. Kl. 8 i Morges, da Avisen maatte, formedelst den ny Post indretning, sluttes, var Brevposten fra Hamborg ikke ankommen. Commandanten i Kiøbenhavn, Generalmajor F. C. von Gruner Chef for det første jydske Regiment, Storkors af Danebroge og Dom., døde i Forgaars. Han havde nyelig holdet sit 50de Officeerjubileum.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Da Præsterne paa Bornholm ikke hidtil have staaet under Opsigt i Henseende til Hugst i Præstegaardenes Skove, blev det taget under Overveielse, om der maatte være Anledning til, for Bornholm at tilstede en almindelig Undtagelse fra den i Lovens 2 - 12 – 1 og 2, Forordningen 26de Januar 1733 89 35 og 36 (efr. Cancellie=Skrivelse 28de December 1793 og 13de Juni 1818) grundede Regel, at Præsten som Beneficiarius kuns er berettiget til efter Udviisning at nyde fornøden Jldebrændsel af Kaldets Skove, eller om dette maatte ansees fornødent nu at indskjærpe denne Control for samtlige Bornholms Præster, Cancelliet var af den Formening, at Lovgivningen angaaende Præstegaards=Skovenes Behandling i det øvrige Danmark ogsaa burde være gjeldende med Hensyn til Præsterne paa Bornholm; og da Udviisningen paa Bornholm ikke efter Bogstaven i Forordningen 26de Januar 1733 §. 35 kan skee ved Overførsteren, og Stiftamtmanden og Biskoppen, der som Præstekaldenes Forsvar synes nærmest at fore det anordnede Opsyn med de bemeldte Kald tilliggende Skove, hvor jus patronatus tilhører Kongen ikke heller kunne udøve det paa Bornholm, formedelst dette Lands afsides Beliggenhed, saa formeentes det, at Opsynet med Præste skovene paa denne De kunde overdrages til Amtmanden og Provsten som i denne Henseende kunde raadføre sig med den Kongelige Holtzførster. – Da det Kongelige Rentekammer tiltraadte denne Cancelliets Mening, og overlod til dette Collegium, at foranstalte det i saa Henseende fornødne, har Cancelliet den 8de December f. A. tilskrevet Amtmanden og Provsten om, i Overeensstemmelse med det ovenanførte, at tage samtlige Præsteskovene paa Bornholm under Opsyn, ligesom den Kongelige Holtzførster paa Bornholm igjennem det Kongelige Rentekammer vil blive tillagt Ordre til i denne Henseende at være hine Embedsmænd til Veiledning og Hjelp, naar saadant maatte ønskes. (Af Coll. Tid. No. 1, den 4de Jan. 1834.) Ved Rescript af 24de December f. A. til Amtmanden over Præstøe Amt er det bevilget, at der hvert Aars 21de October maa afholdes et Qvægmarked i Præstøe.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Paa førstkommende Torsdag, den 16de Januar, forsvarer Hr. Cand. Theol. Peter Frederik Adolph Hammerich, tillige med sin Broder, Cand. Theol. Hr. M. Joh. Hammerich, sin Dissertation de Remberto, Archiepisco Hamburge-Bremensi, (131 Sider i 8vo), for Magistergraden.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Theatret. Løverdagen den 11te Januar, Kl. 6: Sovedrikken, Syngestykke i 3 Acter, omarbeidet efter Bretzmers tydske Original af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager, med Musik af Hr. Professor og Ridder Weyse. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 3/4 Reisende.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 2de Januar: Cand. Juris Brackel fra Kiel, Kjøbmard Unna fra Helsingøer, Proprietair Frelsen fra Assens, Gener og Minister Juul fra Juelsborg, Landmand von der Heide fra Corsøer, Skibsbygmester Jørgensen fra Nakskov.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Ved Tallotteriets 1212te Trækning i Wandsbeck udkom: Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 4de Januar 1834 indkomne følgende Skippere: P. Bager fra Bergen, P. Jensen fra Lybeck, H. N. Møller fra Amsterdam, P. L. Schæsing fra Liebau, ved Forbiseiling, C. Rydahl fra Newcastle, P. Thaae fra Danzig, ved Forbiselling, J. H. Giese fra Pillau, med følgende Vare: 409 Tdr. saltede Sild, 5 Tdr. Nødder, 21 Dunke Ansioser, 4 Bøger tør Fisk, Stykgods, 3 Fade Farvevare, 9 Fade Frøe, 3 Pakker Børstenvinderarbeide, 15 Bundter og 10 Dunke Staal, 12 Sække Sennepsfrøe, 15,00 Stkr. Muurstene, 900 Bundter Tøndebaand, 6 Foust. Genever, 400 Stkr. Oste, 16 Sække, Frøe, 90 Dunke saltede Sild, 20 Tdr. Hørfrøe, 10 Pakker Hør, 11 Kiel Steenkul, 350 Stkr. Lærreder, 1100 Bundter uheglet Hør, 6 Bundter Krølhaar, Trælast. - Udgaaede: J. P. Peterson til Malmøe, C. Andersen til ChristianigR. Jervidt til London, N. Clausen til Moss, M. Bechmann til Malmøe, J. J. Jørgensen til Liverpool, S. H. Foss til Laurvig, med følgende Vare: 1150, Tdr. Byg, 3350 Pd. Bomuld, 6240 Pd. Caffe, 10 Rdlr. Druebrændeviin, 1676, Tdr. Ærter, 410 Lpd. Fæhaar, 101 Pd. Figen, 100 Tdr. Hvede, 44 Tdr. Hvedemeel, 13 Skpd. Jern-Skibs=Ankere, 123 Pd. Ingefær, 80 Lpd. Kalkuld, 584 Potter Kornbrændeviin, 100 Lpd. saltet Kiød, 50 Tdr. Malt, 530 Stkr. Matter, 320 Pd. Mandler, 250 Stkr. Dranger, 100 Pd. sort Peber, 357 Pd. Rosiner, 54 Vilr. Rom, 6202 Pd. Riis, 3 Fade Rugmeel, 400 Tdr. Rug, 193 Tdr. Salt, 2811 Pd. Sukker, 362 Lpd. uberedte Huder af stort Qvæg, 5805, Pd. Sirup, 120 Stkr. Sække af ubleget Lærred, 24 Tdr. saltede Sild, 35 Tdr. Tran, 871 Pd. Tougværk, 300 Pd. Tobak, 22 Lpd. islandsk Uld, islandsk Und gods: 37 Rbd. r. S., 32 Rdlr. Viin.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Nationalbanken bekiendtgiør herved at Renterne af de for Laanet af 4de Februar 1820 udstædte Obligationer endnu udbetales paa det sædvanlige Sted, hver Mandag og Onsdag, indtil medio Februar næstkommende, da al Rente-Udbetaling indtil videre ophører. Jhændehaverne af de til Betaling i 11te December Termin d. A. udtrukne Obligationer af bemeldte Laan, saavelsom af de forhen af Banken opsagte, men endnu ei fremkomne Bank-Obligationer, lydende paa 6 1/4, 5 og 4 pCt. Renter i Sølv, samt 4 pCt. 1 Sedler, anmodes om, at hæve disses paalydende Summer hos Bank=Cassereren, da Renterne af dem ere ophørte fra de respective Terminer, til hvilke de ere opsagte. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 31te December 1833.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Literatur. Grotocoller, med og uden Liniering. Skoleseurnaler, Huusholdning Sager,
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Skriv- og Tegnebøger, sælges bestandig hos Bogbinder Falck, lille Kiøbmagergade No. 82.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Kiøbenhavns flyvende Post, redigeret af Professor Heiberg. Heraf er udkommen Jnterimsbladet No. 1. Disse Blade udkomme til ubestemte Tider, ei mere end 30 Nummere qvartaliter og sielden dette Tal, der af Subscribenterne ved Qvartalets Slutning betales med 8 s. pr. Rummer. Subscribtion modtages af Undertegnede, og i Provindserne paa samtlige Post-Contoirer. J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
AVERTISSEMENT. 7 feed Bergens og Trondhiems Kiøbmands Sild, Sloe-Sild og Vaar Sild ere til Salg i Nyhavn No. 16, hos P. C. Knudtzon.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Arvingerne efter afgangne Søemand Jens Nielsen, der skal være født heri Staden, og som den 21de Marts 1832 er død ombord paa det nederlandske Fregatskib Mary Hilligarda fra Rotterdam, ført af Capitain Anne Glasener, anmodes herved om at melde sig paa Kiøbenhavns Raadstues 1ste Secretariat.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Den Kongelige Porcellains Fabriks Udsalgspriser ere betydeligen nedsatte fra 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Classe=Lotterie. Til det 85de Lotteries første Classe bekommes dagligen hele, halve, qvart og B. Eichel, ottendedele Lodder tilkjøbs hos store Kiøbmagergade No. 54, i Stuen, ved Siden af Postgaarden.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
Hos en Præst paa Landet er til 1ste Mai en Plads ledig for en tarvelig, ordentlig og godmodig Huusjomfrue, som ikke er for ung, men forstaaer Madlavning, fiin Vadsk, samt hvad der fordres i en Landhuusholdning, og ufortrøden udretter sin Gierning. En billig og venlig Omgang loves. Uden sikkre Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Billetter herom, med Udskrivt T. No. 3, bedes indsendt til det Berlingske Contoir.
Berlingske Tidende, 1834-01-10
En Enke eller anden Pensionair, kan til Foraaret erholde Kost, Logie med mere, hos en Familie i Nærheden af Slagelse, for en billig Betaling, Har Pensionairen Børn, kunde disse og nyde Underviisning i Huset. Billet, hvori bedes opgivet Navn, Stand og Boepælsted, til nærmere Samtale, bedes behagelig afgivet paa dette Blads Contoir, under Mærke 2.