JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-03-10
Østerrig. Görz, den 19de Febr. Hertugen af Bordeaux er igaar ankommen hertil fra Florents, hvorhan har opholdt sig i kort Tid.
Viborger Samler, 1840-03-10
Orienten. Alexandrien, den 6te Febr. (Kl. 10 om Aftenen.) J dette Øieblik udbredes den Efterretning, at det er Vicekongens Hensigt at sende den tyrkiske Flaade om nogle Dage tilbage til Constantinopel (?). Da ingen mere taler om Flaaden, maa man antage, at han selv har taget denne Beslutning, og at han frivillig bringer dette Offer. Endskjøndt den Kilde, hvorfra Correspondenten har denne Efterretning, hører til en af de bedste, tør han dog ikke indestaae for Efterretningens Sandhed.
Viborger Samler, 1840-03-10
Nyeste Postefterretninger. Spanien. (Telegraph Depesche.) Bayonne, den 29de Febr. Cortes=Mødet den 23de Febr. forstyrredes af Tumultuanter, der vare placerede paa de offentlige Tribnner; Mødet i Gaar foruroligedes ved Manifestationer udenfra; hvilke begyndte at antage Characteren af en Emente. For at forebygge lignende Excesser har Regjeringen anseet det for klogt at erklære Staden i Beleiringstilstand. - Roligheden er gjenoprettet. – Bayonne, den 1ste Marts. Et Brev fra Zaragoza af 28de Febr. melder, at Espartero har den 27de Febr., Kl. 7. om Morgenen, indtaget Segura. Den 25de Febr. begyndte Christinernes Batterier at spille. Madrid var rolig den 26de Febr.
Viborger Samler, 1840-03-10
Frankerig. Paris, den 2den Marts. Moniteuren indeholder Ordonancerne om det nye Minister=Con seils Udnævnelse. - Messager erklærer, at det nye Ministerium har den Fortjeneste, at det er sammensat af homogene Bestanddele. Som et Udtryk af den Mening, der har seiret i de sidste Valg, vil Ministeriet gjøre gieldende de Doctriner og Principer, det venstre Centrum hylder. Et virkeligt Præsidentskab, saaledes som det betegnes af den offentlige Mening, vil bidrage meget til at opretholde Enighed i den nye Combination. – Const. yttrer sig paa samme Maade; denne Journal tilføier: Det nye Cabinet har en virkelig Præsident, saa virkelig, at de fiendtlige Partiers Taktik vil gaae ud paa at overdrive hans Overvægt, i Haab om at pirre hans Collegers Egenkjærlighed. Men disse ere vigtige ved deres Talenter og deres Stilling i Kammeret. Fleerheden af den har endnu ikke aflagt nogen Prøve i Regjeringskonsten, men derimod i Bureaux og paa Talerstolen. Deres Ungdom er Borgen for deres Virksomhed. Discussionerne ville begynde; man dømme Ministrene efter deres Sprog og deres Handlinger!
Viborger Samler, 1840-03-10
Af en Rapport fra Generallieutenant Gueheneur til Marschal Vale erfares, at Provindsen Oran har været Skuepladsen for en af de skjønneste, i de militaire Annaler optegnede, Vaabenbedrifter. J Dagene fra den 2den til den 6te Febr. have Stæderne Mostaganem og Mazagran været udsatte for gjentagne Angreb, 1200 Mand under Mustapha Ben-Tam, have gjort uhyre Anstrengelser for at bemægtige sig Redouten ved Mazagran. J 4 Dage have 123 Franskmænd, indesluttede i Redouten, og tvungne til at give den nedre Stad, til Priis for Fienden, udholdt de heftigste Angreb. Angribernes Antal beløb sig tilsidst til 2000 Md., men de meest fortvivlede Angreb strandede mod de Franskes Tapperhed. Fortvivlede over de forgjeves Anstrengelser, modløsgjorte ved store Tab, toge Araberne omsider Flugten, uden at agte paa deres Høvdinger, der vilde fortsætte Kampen. 82 Stammer, begeistrede ved Mustaphas Spaadomme, havde stillet deres Contingenter til denne Redoutes Bestormelse. Antallet af Arabernes Døde og Saarede anslaaes til 5 a 600 Md. – Det bekræftes, at Hertugen, af Orleans skal deeltage i det nye Felttog; Thiers skal have besluttet at tilbagekalde Valee, der, efter Privatbreve, viser sig altfor langsom i sine Bevægelser, og der desuden dadles for at have forsømt Provindsen OransBesættelse af et tilstrækkeligt Troppepecorps. J Provindsen Oran ligge de tvende nævnte Stæder.
Viborger Samler, 1840-03-10
Handels=Efterretninger. London, den 2den Marts. Vi have vedholdende Nattekulde. Frosten har virket fordeelagtigt paa Kornet i Magazinerne. Engelsk Hvede noteres 1 a 2 Sh. høiere i Prisen end for 8 Dage siden, fremmed Hvede holdes i høiere Priis. Fiint Byg til Udsæd er søgt, og i noget høiere Priis: Havre fast. Priser: fiin Danziger Hvede, fortoldet 76 a 84 Sk.; eng. Byg til Malt og fiint Chevalier Bog 42 a 44 Sh., fremmed Havre, fortoldet, 26 a 32 Sk.; Ærter, engelske gule, 38 a 39 Sh., Koge=Erter 38 a 40 Sk.; store grønne 38 a 54 Sk.; graae og brune 37 a 40 Sk., nye Vikker 48 a 72 Sk.
Viborger Samler, 1840-03-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-03-10
Kjøbenhavn, den 7de Marts. Den hidtilværende Overstutmester og første Staldmester, Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Røepstorff, har efter Ansøgning erholdt sin Afsked, hvorefter Hs. Maj. har udnævnt Hs. Excell., Grev Christian Danneskjold Samsø til Overstaldmester. Det maa sikkert glæde Enhver, at Hs. Majestæts Valg er faldet paa en Mand, der ved sit udmærkede Udvalg af Heste alt længe har viist, hvorvel han forstaaer sig paa Hippologien og hvad dertil hører. Overstutmesterposten er ved denne Leilighed ikke bleven besat, fordi Grev Danneskjold efter Forlydende ikke ønskede at modtage den; man kan sikkert vente, at denne Post vil blive staaende ubefat, indtil Hs. Durchlauchtighed, Hertugen af Augustenborg har været her, da der vel neppe paa Fastlandet gives nogen Mand, som paa en mere iøinefaldende Maade har viist sit udmærkede Kjendskab til dette Fag, end Hs. Durchlauchtighed, hvis Raad altsaa ved Besættelsen af denne Post, sikkert maatte ansees for at være af Vigtighed. (Da.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Atter en Trykkefriheds=Action, Kbhposten af 5te ds. er lagt under Beslag. Red, mener, at Anledningen hertil har været en i Bladet indrykket Artikel om Grev Danneskjolds Udnævnelse til Overstaldmester eller ogsaa en Artikel, overskreven "Det sande, egentlige, fuldkomne Kongedømme, hvori leveres en Slags Commentar til salig Biskop Wandals i Aaret 1663 udgivne Skrift jus regium, som et Supplement til Pastor Boisens Afhandling om Souverainiteten i den Berl. Tidende, og som Politimesterens Medhielp mulig har misforstaaet.
Viborger Samler, 1840-03-10
Den 21de f. M. høitideligholdt de herværende Frimurerloger, "Zorobabel til Nordstjernen, og Friederich zurgekrönten Hoffnung, en Sørgefest til Erindring om Kong Frederik VI. Festen var smuk og imponerende arrangeret; den store Logesal var betrukken med Sort, og midt i Salen stod paa en Katafalk en Sarkophag; paa Væggene vare det danske Vaabens Skjoldmærker anbragte, Alt i en stærk og velvalgt Belysning. Sørgetalerne bleve holdte af den hammerførende Mester, Marine-Capitain Tuxen, og begge Logetalerne, Dhrr. Pastorer Visbye og Prof. Brorson. For og efter Talerne blev afsjungen en smuk Cantate, forfattet af Pastor Visbye og sat i Musik af Berggreen. Festen bivaanedes af en særdeles talrig Forsamling af Ordensbrødre, blandt hvilke man bemærkede Hs. D. Landgreve Wilhelm af Hessen-Cassel og D. F. Repræsentanterne for England og Sverrig, Dhrr. Wynn og Friherre Lagerheim. (Loll. Falst. Av.) Hvis følgende Historie er sand, afgiver den et ret mærkeligt Beviis paa, hvorledes den afdøde Konges Godhed, er bleven misbrugt. En af de Herrer, der med Familie har frit Qvarteer i de Adeliges Vartou i Kbhvn. (Prindsens Palais), henvendte sig til Frederik den 6te, og forestillede ham, at han ikke kunde komme ud med det tilstaaede Deputat af Brænde, 12 Favne, paa Grund af Værelsernes Utætheder. Han erholdt derpaa charte blanche til at reqvirere det fornødne Brænde, og skal have benyttet dette Privilegium saa vel, at han i Vinteren 183839 har reqvireret 102 Favne. (L. F. A.)Der har allerede oftere været omtalt en Forandring, som vilde være saare ønskelig, og den er, at vore Søofficerer kunde erholde Cantilleepauletter, ligesom Tilfældet var indtil Krigen, hvorimod de nu først naae dem efterat være indtraadte i Capitainsclassen. Hvorvel dette kunde synes ubetydeligt, er det dog ingenlunde saa, da alle andre søfarende Nationers Officerer have store Cantilleepauletter og kun Cadetterne bære saadanne, som vore yngre Officerer. Deraf er Følgen, at man i enhver fremmed Havn anseer vore Søofficerer indtil Capitains-Rang for Cadetter, hvilket unægtelig maa have en skadelig Jndvirkning paa den Agtelse, de ellers i en hver Henseende kunde vente. Vi vide, at det har været Tilfældet, at een af vore Capitainlieutenanter, som netop udmærker sig ved at være vel ved Magt og sikkert er i de Fyrgetyve, blev omtalt som en "Aspirant de la corvette dandise", hvilket unægtelig ikke kunde skaffe ham nogen synderlig Agtelse. Vi tvivle ikke om, at Admiralitetet vil tage denne Sag i Betænkning, og at Hs. Maj. vil tillade, at der i denne Henseende maa skee en Forandring. (Da.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Beretningen om Emanationen af et kongeligt Rescripitil Cancelliet, ifølge hvilket dettes Volonteurer ikke i Fremtiden uden videre skulde kunne rykke op til Cancellister, men at disse Poster skulde opslaaes vacante til fri Concurrence, (hvilken Beretning vi havde optaget efter "Aarhuus Avis) erklæres nu i Loll. Falst. Avis for aldeles ugrundet. Summen af det, som hidtil er givet til Frederik den Sjettes Asyl, udgjør nu 4453 Rbd. De aarlige Bidrag udgjøre kun 74 Rbd., men vi haabe, at disse ville forøges, da der efter al Sandsynlighed vil udfordres en 8 a 9000 Rbd. aarligt til Asylet, foruden den Capital, som selve Bygningen vil medtage. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Under Ariklen "Kjøbenhavn meddeler Børsen=Halle efter Fædrelandet, at der i Kjøbenhavn er i den sidste Tid talt om, at Stænderne først skulle sammenkaldes efter Kronningen, og at der er Grund til at antage, at Østifternes og den holstenske Forsamling skal sammenkaldes den 14de Juli d. A. og den jydske samt slesvigske Forsamling den 14de Octbr. d. A., at enhver af disse Forsamlinger kun skal forblive samlet i 2 Maaneder, samt at de nye Valg skulle finde Sted i Begyndelsen af næste Aar. J disse Dage er begaaet ret en gediegen Skurkestreg.
Viborger Samler, 1840-03-10
Et Umenneske har, af Had til Birkedommeren paa Kjøbenhavns nordre Birk, Assessor Normann, skaaret Tungen ud af Halsen paa en af hans Heste. (L. F. Av.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Om Kronborg Ladegaards Brand hedder det i Helsingørs Avis, at samme opkom om Aftenen Kl. 7 1/2, og i mindre end een Time vare samtlige Gaardens straatækte Bygninger ødelagde. Jlden viste sig først i Ladebygningen og antages at have været paasat. Af Gaardens Besætning ere 4 Heste og circa 9 Køer foruden nogle andre Kreaturer indebrændte. Beboerne maatte, som de gik og stod, forlade Stedet, der iøvrigt, ligesom Besætning, Jnventarium og Jndboe, var assureret. Endeel langelandske Bønder føre i den hempelske Avis Klage over, at Hestene paa Gaarden Hjortholm nu i henved et Par Aar have været skabede, og at Smitten derfra mere og meere udbreder sig til Bøndergodset, fordi Bønderne ligefuldt maae gjøre Hovning til Gaarden, og der arbeide og mødes med de smittede Heste i Marken, samt udkjøre Gjødningen fra den befængte Stald. Augustenborg. Ogsaa i "Sønderb. Wochenbl." meldes nu, at efter Forlydende vil Hertugen af Augustenborg tilligemed hans Familie saavel som Prinds Frederik af Augustenborg i Mai Maaned reise til Kjøbenhavn for at bivaane Kronningen. De skulde boe paa Hs. Maj. Lystslot (Sorgenfri). (Alt. Mercur.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Dr. theol. Overlærer Kalkar siges nu at søge det ved Provst Strodtmanns Død vacantblevne betydelige Præstekald i Haderslev, en Post, hvortil hans Competence neppe vil kunne bestrides. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1840-03-10
Ribe, den 6te Marts. J Fredags Aftes blev her hos Kathedralskolens Overlærer, Hr. Hansen, begaaet et dristigt Pengetyveri, hvis Udøvere, trende forulykkede Subjetter, nemlig Peder Post (forhen Værtshuusholder), Klaus Dynvæber (forhen Beendreier) og Jens Bertelsen, (Rokkedreiersvend, af hvilke den første har Kone og Børn, heldigviis snart bleve opdagede og bragte til Bekjendelse. Forhørene over disse Personer oplyse at de bemeldte Aften Kl. noget over 8 havde begivet sig, forsynede med et Brækkeredskab (en Spedhage) og en Hammer til Skolen, hvor kun Overlæreren, der da var gaaet ud, fortiden har Bopæl. Her opbrøde de, efter at have tændt et Stykke medbragt Lys ved et chemisk Fyrtøi, Døren til Hr. Hansens Værelse og dernæst hans Chatol, hvor de af en Skuffe borttoge mellem 70 og 80 Rd. Courant. Med dette Bytte forføiede de sig til Korsbrødre gaards Hauge, hvor de i et lidet Fjelhuus deelte samme. Af de stiaalne Penge ere 68 Rd. 28 ls. Courant igjen bragte tilveie, efterhaanden som de arresterede Herrer gik til Bekjendelse. P. Post havde gjemt sin Part i en Hauge udenfor Byen, Dynvæbers var skjult under en Gravsteen paa Kirkegaarden og Bertelsens Andeel under Loftet i en Stald. Hvad der fornemmeligen først gav Anledning til bemeldte Personers Anholdelse var den Omstændighed, at et Fruentimmer, der stod i et ømt Forhold til Dynvæber, men som var uvidende om Tyveriet, havde ved sin Datter ladet udgive i en Boutik nogle hele Penge, som hun paa Opfordring strax angav at have faaet af Dynvæber. (Ribe Avis.) Holstebroe. Flere af Ringkjøbing Amts Proprietairer og Gaardbrugere agte efter Forlydende at indgaae med en Petition til Regjeringen om Tilladelse til fri Udøvelse af Brændeviinsbrænden i dette Amt, imod en vi Afgivt af hvert Brænderi efter Mæskekarrets Størrelse, og skulle hiin Jntrade falde Kjøbstæderne til Lettelse. –
Viborger Samler, 1840-03-10
Naar Petitionen har erholdt vedkommendes Underskrifter vil den ved en Deputation, hvortil skal være valgt Proprietair Boserup og Stænderdeputeret Ole Kirk, blive overrakt Hs. Majestæt. – En Deel Beboere af Sevel Sogn skulle have i Sinde (paa Grund af deres fjerne Beliggenhed fra Sognets Kirke) at ingive Ansøgning om at maatte opbygge den i Aaret 1554 af en Grev Gyldenstjerne nedbrudte Trandum Kirke, forsaavidt de dertil skulle kunne vente at erholde offentlig Understøttelse. Nøglen til hiin nedbrudte Kirke skal endnu opbevares, og af Kirkegaardspladsen sees tydelige Spoer.
Viborger Samler, 1840-03-10
Borgerrepræsentantskabet i Thisted bekjendtgjør nu at det kgl. danske Cancelli under 15de f. M. har resolveret, "at det med Lukningen af de tvende Kaaser skal have sit Forblivende." Paa den alderstegne, høiagtede Amtmands, Conferentsraad, Ridder og Dannebrogsmand Fayes Fødselsdag, den 22de f. M., havde (somman seer af Thisted Avis) Byens Borgercapitain ladet Borgervæbningen sammenkalde til en Parade, der dog ikke var fuldtallig, fordi flere Borgere, der formodentlig hørte til den saakaldte simplere Klasse, fandt sig stødte over, at de ikke vare blevne anmodede om at deeltage i det til samme Dags Aften foranstaltede Borgerbal. "Omendskjøndt vi med koldere Overlæg indsee vores Ufuldkommenhed med Hensyn til forberørte Udeblivelse, da vi burde have mødt og med tans Foragt beskuet dem, som formeentlig vare Ophavsmændene til vores Jkkeindbydelse," sige de i deres Offentliggjørelse af denne Sag Thisted Avis: "saa maa og kan det undskyldes, thi vil ere Mennesker, og som Borgere betragtede staae vi paa et lige høit Trin, om vi end ikke ere lige i pecuniair Forfatning."
Viborger Samler, 1840-03-10
En Niels Pedersen er ogsaa i Aarb. Avis optraadt mod St. Blicher med Hensyn til hans Jnserat og Eieren af Himmelbjerget. Efter at have gjort opmærksom paa, at han ikke antog, at hverken den jødiske eller romerske Band var gieldende i Danmark, hvorfor han med Forundring havde seet Blicher udslynge en Bandstraale mod Eieren af Himmelbjerget, fordi denne vilde have sin Eiendom, hvorpaa han har Skjøde, sikkret mod Overløb af Crethi og Plethi, – siger N. P. blandt Andet: at et lovligt Skjøde vore oplyste Tider har en ganske anden Kraft end Præste band, der egentlig slet ikke gjelder mere, og derfor ei heller af en Ordets Tjener burde bruges mere, og at dersom St. Bl. vil lukke Veien til Himlen for P. Nielsen, saa lukker denne igjen Ledet til Himmelbjerget for ham, og at P. N. meget vel kan komme i Himlen uden B. Tilladelse, men at denne ikke kan komme paa Himmelbjerget uden hiins Tilladelse. Var det om Vinteren, maatte Bl. endda gjerne gjøre sig lystig paa Himmelbjerget, men i Augustmaaned kan det ingenlunde taales at man kommer hidtrækkende med Kanoner paa en fremmed Mands Lod, og tænder Glædesild hele Natten igjennem, som er ufordragelig for Jordens Afgrøde Naar Folk ville legge, saa maa de holde sig paa deres Eget, og ville de rende omkaps, saa maa de blive paa Landeveien, men ville de brydes og slaaes, som Hr. Pastoren foreslaaer, saa har vi Kroer og Vertshuse nok i Landet, hvor Sligt kan skee, og vil de svømme, saa er dertil ingen Leilighed paa Himmelbjerget, hvis Skraaplan, heller ikke er meget indbydende til Dands. At holde Taler paa Himmelbjerget er et misligt Arbeide. Synge og æde og drikke kan man allevegne. Hvad vilde vel Bl. sige, dersom disse sværmende Patrioter med en anden Præst i Spidsen havde udseet sig Præstemarken i Spentrup til deres Tumleplads, og kom anrendende midt i Høstens Tid, slæbende Kanoner, Pauker og Trommer med sig, tændte en Glædesild i hans Bygmarker, gjorde hans Kløvermark til en Dandseplads, skjøde paa fri Haand mellem hans Creature, og spolerede ham alle Ting. Han finder det ligesaa forunderligt at Bl. byder hele Verden til Gjest paa P. N. Lod som om denne vilde udstede et Program til en Festlighed paa hiins Lod. – Slutteng formenes, at man meget godt kan elske sit Fædreland og vise det i Gierningen, uden at man just behøver, at løbe ind i et fremmed Amt og sætte al Verden Stævne der. Hvor Gud frygtes og Kongen æres, der er det rette Himmelbjerg, og de, som ville lede Folket, bør arbeide for, at det kan findes allevegne. – En Hr. C. Græ bert siger i Aalb. A. med Hensyn til de af Pastor Bl. til P. Nielsen udtalte Ord: "var jeg Bonde i Nye, jeg vilde stenge mine Dørre for ham, og aldrig komme hans Gaard saa nær, at jeg kunde lugte Røgen af hans Skorsteen!" – at de i Sandhed ere haarde Ord, og vare de end nedskrevne i lidenskabelig Hede, fandtes der end Føie til Harme, saa forekommer det mig dog som et Phænomen, at den fromme Hyrde, den gæve Danneskjald, har kunne huse saa megen Bitterhed i det Bryst, hvis skjønne Sange altid fandt Gjenklang i danske Hjerter.
Viborger Samler, 1840-03-10
Ledige Embeder. Sognekaldet for Himmeløv Menighed og Roeskilde adelige.
Viborger Samler, 1840-03-10
Jomfrukloster, 420 Rd. – Thorup Sognekald i Sjællands Stift, 280 Rd. – Embedet som ordineret Cathechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Aarhuus, Løn 400 Rbd. Sølv og 4 Favne Brænde, foruden fri Bolig og Høitidsoffer af Menigheden.
Viborger Samler, 1840-03-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den Marts er Cand. theol. L. C. Fischer beskikket til Sognepræst for Norderøernes Præstegield blandt Færøerne; Cand. theol. J. P. G. Jensen til Sognepræst for Hoe og Oxbye Menigheder i Ribe Stift.
Viborger Samler, 1840-03-10
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 18de Februar er Consumtions-Kasserer i Ringsted, Capitain Moltke beskikket til herefter at være Consumtions Jnspecteur sammesteds.
Viborger Samler, 1840-03-10
AVERTISSEMENTS. Torsdag og Fredag Aften ville mine Panoramaer endnu blive at see i Hr. Klubvært Friis's Locale. For mulig at bidrage til en større Freqvents, har jeg nedsat J. Gjørup. Prisen til det Halve.
Viborger Samler, 1840-03-10
De for Kongl. Regning kjøbte tvende Halvblodshingster: 1) Bernadotte, lysebruun med liden Stjerne og 3 hvide Koder, 11 Qvarteer høi og 4 Aar gammel; ved Sultan, af Pompadur, og 2) Young Canova, bruun uden Aftegn, 10 Qvarteer, 4 a 5 Tommer høi og 5 Aar gammel, ved Canova, af Lina, en Trakener-Hoppe, staaer indtil den 24de d. M. opstaldede i Aarhuus til Salg for Jndkjøbssummen saaledes, at med dennes Berigtigelse tilstaaes vederhæftige Kjøbere en passende Henstand, eller, saafremt et Actieselskab skulde danne sig for at anskaffe en saadan Hingst, den Kongl. Kasse, om fornødent gjøres, tager Actier i samme. Flindt. Aarhuus, den 6te Marts 1830.
Viborger Samler, 1840-03-10
(Viborg Byes og Omegns Sparekasse=Regnskab medfølger.) nskab Ellevte Reg for Viborg Byes og Omegns k a fra 28de October 1838 til 27de October 1839. Faar. gaaegaae. ere 2000. ad
Viborger Samler, 1840-03-10
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie. General for Viborg Byes og den 27de Rede Selv, Representer. Jndtægt. Rbd. 6. Rbd. s. 1. Jndskudt. rede Sølv. Sedl. og Tegn. a) Efter Regnskabet 9,624 Rbd. 61 s. 9,362 Rbd. 36 s. den 27de October 1838. b) fra 28de October 1838. til 27de October 1839. Hos al ogsol 32. 2. Renter af de i den Kongl. Kasse. rede Sølv. Sedl. og Tegn. indestaaende Capitaler. 163 Rbd. 33 s. 130 Rbd. 56 s.a) til 11te December 1838. b) til 11te Juni 1839. c) Renter af inddragne Capitaler i Løbet af Aaret. d) Renter af de til forskjellige Personer udlaante Capitaler . . . . . Udleveret 44 Contrabøger. Summa Regnskab Omegn Sparekasse. October 1839. Udgivet. 1. Paa Jnteressenternes Contii indestaae: Sedl. og Tegn. rede Sølv. 12,424 Rbd. 93 s.a) Capital. . . . . . 9434 Rbd. 41 s. b) Renter. . . . . . . 1,204 – 83 – 2. Til Jnteressenterne udbetalt. rede Sølv. Sedl. og Tegn. 3,191 Rbd. 33 s.a) Capital. . . . . . . 3,847 Rbd. 46 s. b) Renter . . . . . . . 3. Omkostninger og Bidrag til de Vandlidte . . . . . . . . . . . . 4. Overskud . . . . . . . . . . . . . . . . . Summa Hvoraf i den Kongelige Kasse er ind, rede Sølv. Sedl. og Tegn. leveret til Forretning ialt 10800 Rbd. - s. 12,100 Rbd. - s. Udlaant af Kassens Midler til 52 Debitorer . . . . . Contant i Kassen. . . . . . 11,289 Rbd. 10 s. 13,516 Rbd. 21 s. rede Sal, Representer. NoA. Siden Sparekassens Oprettelse er den bleven afbenyttet af . . . . . 733 Personer. deraf ere udtraadte . . . . altsaa er Jnteressenternes Antal . . . . . . . . . . . . . 253 Personer. Hvoraf ere: 120 Born. 40 Tjenestefolk. 18 ugifte Fruentimmer udenfor Tyendeklassen. 18 Landmænd af Almueklassen. 5 Borgere og Haandværkere. 30 offentlige Foreninger. 8 Embedsmænd, Pensionister og Skoleholdere. 14 Personer uden for de anførte Klasser. R. Siden 1836, da Sparekassen begyndte med at udlaane sit Overskud i mindre Summer er denne Laaneindretning afbenyttet af . . . . . . . . . 112 Personer.
Viborger Samler, 1840-03-10
Directionen for Viborg Byes og Omegns Sparekasse, den 1ste Marts 1840, Undall. Morville. Ursin. P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1840-03-10
Ved nærværende, efter Directionens Anmodning, af mig reviderede Regnskab har jeg Jntet fundet at erindre. Viborg, den 29de Februar 1840. Thorson. At de anførte Summer, 10,800 Rbdlr. r. S. og 12,100 Rbdlr. Sedler, ere indbetalte i den Kongelige Kasse, attesterer Morville.
Viborger Samler, 1840-03-12
68 Aarg. No. 41.
Viborger Samler, 1840-03-12
Kongelig allern, privilegeret Tito Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. AssisteressererentsranTorsdagen den 12te Marts 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.