Norske Intelligenssedler, 1794-11-26
Bekiendtgiørelser: Den Topographiske Journal for Norge er nu næsten voxet til 12 Hefter, som kan ansees for at udgjöre en Aargang. Udgiverne deraf - det Topographiske Selskab - som alene af Nidkrehed for det almindelige Bedste, har gjort, og gjör sig Umage for at samle, og ved den at udbrede en mere nøiagtig og fuldstændig Kundskab om et Land som Norge, om et Folk som det Norske - end man hidindtil har havt, agter af samme Grund at fortsætte den, og holde sig forvisset om, at enhver Medborger, som ikke med Kulde og Ligegyldighed betragter sit Födeland, ei alene vil bifalde, men og, saavidt det staaer til ham, fremme deres Formaal og Beslutning. - Hvad som hidindtil er kommen for Lyset ved dette Selskabs Bestræbelser, er for lidet til at bestemme Journalens sande Værd, og for meget til at miskjende den Værket er først begyndt, Faae ere endnu de Materialier som ere indbragte i Forraads-Kammeret, og som en Gang i Tiden skal tjene den indsigtsfulde og skarpsindige Mand, der, begavet med Lyst, Tid og Formue, faaer i Sinde at skjænke sin samtidige og Efterslægten et Værk, lig den Danske Atlas - men Mænd, der fortjene Agt og Hæder, lamle dagligen flere, samle dem for dette Forraads-Kammer, og indsende dem villigen dertil. Ved deres blid vil da med Tiden Norges Fortrin kjendes og beundres, Norges Mangler opdages og afhielpes, Nationen vil bedre indsee sine Fordeele og benytte sig af dem, og almindelig Velstand vil blive dens Deel. Statsmænd og Krigere, Borgeren og Bonden læse Journalen, og - dens historisk geographiske, dens politisk Economiske Bidrag til Kundskab om Norge, skal ikke blive uden Nytte for hver især Veher denne Lectur just ikke altid moersom - Ved Forfatternes altfor store Nøiagtighed, som ofte forleder dem til vidtløftige Opregnelser og Beskrivelser af Smaating, saadanne Ting, som enhver Landets Egn har tilfælles med andre, og derfor ere almindeligen bekjendte, kan den endog undertiden blive kjedsommelig. Men den fornuftige Læser vil let sætte sig bort over det, han anseer det som en Fölge af Forfatterens særegne Gaver, at iagttage og meddeele andre deres lagttagelser paa, som en Fölge af deres større eller mindre Beqvemhed at udtrykke deres Tanker paa, og - holder sig blot til det væsentlige, han lægger Mærke til det, som passer sig paa ham og hans Stilling, og gjör en Klog Anvendelse deraf. Han læser for at tilfredsstille sin Videlyst, for at lære at kjende Folkets forskiællige Industrie og Virksomhed, Sæder og Skikke, Landets naturlige Fordele og Mangler - Han beriger sin Forstand med andres Erfaringer, og benytter sig deraf som af sine egne. Paa denne Maade bliver da Journalens Læsning, om ikke moersom - saa dog nyttig og gavnlig, og fra denne Synspunct öines Journalens sande Værd. Men det var egentlig ikke Journalens Værd man vilde gjöre opmærksom paa - det var dens Form. Nogle af de Herrer Medlemmer og Subscribentere har været af den Formening, at det var bedre, at de Beskrivelser som trykkes over en og anden Bye, over et og andet Præstegjeld, bleve trykte uden at afbrydes, fölgelig udgivne i Bind, og at Journalen blot burde indeholde enkelte Afhandlinger, Beskrivelser over enkelte Værker, Poesier over visse interessante Gienstande og behagelige og gyselige Egne i Norge - andre har troet, at Journalen gandske skulle ophøre, og aleene continuere med saa mange Hefter, som udfordres til at complettere de begyndte Beskrivelser; derimod for Fremtiden saadanne Beskrivelser, som Provsten Surrn over Tryssild, Amtmand SOMMERSEERS over Toten, Kammerherre ANKERS over Christiania, Byefogd WULESERGS over Tönsberg, Præsten BANæs over Hitterens Præstegield, trykkes med alt andet som indkom i 1/4 Bind, enten under Navn af det Topographiske Selskabs Skrifter, eller Topographisk Magazin for Norge andre derimod har holdt for, at det var best at Journalen vedblev, som den har begyndt. Selskabet, som holder det for sin Pligt og Ære i dette Stykke at rette sig efter de flestes Ville, indbyder altsaa herved enhver af sine Medlemmer, indbyder enhver anden som har subscriberet, og enhver, som i Fremtiden agter at subscribere paa dets Arbeider, inden dette Aars Udgang herom at indsende deres behagelige Formegning til Selskabets Formand Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Morre, eller og til Selskabets Secretair mig Ober Inspector Havre, da Selskabet der for vil blive dem höjligen forbunden.