Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-07
Det vil formodentlig ei være behageligt at anføre noget meere herom. - Romuli 10 Maaneder bestode, nogle af 20 Dage, nogle af 35, og nogle af fleere Dage efter Plutarchi Beretning, i hvorvel andre ville, at han meere ordentlig skal have lignet Dagene, saaledes, at han gav de Maaneder, Martius, Majus, Qvintilis og October, hver 31 Dage, og Aprilis, Junius, Sextilis, September, October og November, hver 30 Dage, som giør i alt 304 Dage. Numa, som har været meere forfaren i Astronomien, end hans Formand, og derfor paatog sig, bedre at indrette Aaret, lagde for det første 2 Maaneder dertil, nemlig Januarius og Februarius, og for at faae disse tvende Maaneder, lagde han til de forrige 304 Dage, 50 Dage fleere, at de kunde passe sig med Maanens Gang i Aaret. - Dernæst forandrede han ved Maanederne, og tog 6 Dage fra de 6 Maaneder, som havde lige Dage, leggende en ulige Dag til overalt, saa at Aaret fik 355 Dage, hvilket skeede alene af Overtroe, (Superstition), for at giøre Tallet lykkeligt. - Dog kunde han endda er faae fleere, end 28 Dage til Februarii Maaned, hvorfor og denne Maaned bil holden for ulykkelig. Derforuden, som han mærkede, at imellem Solens og Maanens Gang var en Forskiel af 11 Dage, da, for at hæve denne Ullighed, gjorde han, efter hver andet Aar, elleve Dage til 22 Dage, og saaledes en nye Maaned deraf, som skulle følge næst efter Februarius, hvilken nye Maaned Plutarchus et Sted kalder Mercedinus og et andet Sted Mercidonius, men da det blev overdraget til Præsterne, at besørge denne Jndsætning Jntercalatio) af en Overløbs=Maaned, saa satte de samme ind, og lode den ude, naar de syntes, og ligesom de ansaae det for lykkeligt eller ulykkeligt, hvorved de aarsagede saadan Forvikrelse, at Festerne og de høitidelige Offer Dage efterhaanden bleve forflyttede, saa at de omsider indfaldte paa gandske stridige Aarets Tider. - Justus Cæsar var den første da, som med Agtsomhed, forret og sig at rette denne Uorden; til den Ende sammenkaldede han de beste af de Tiders Philosophi og Matheematici for at regulere dette, og paa det at han kunde faae det paa en fast og sikker Fod indrettet, nøddes han i det første til at giøre et uordentligt stort Aar af 15 Maaneder eller 445 Dage. Men paa det at han for den tilkommende Tid kunde bringe det i en ordentlig Skik, tog han de Indskudte og tilsatte Maaneder bort, lagde 10 Dage til Numæ 355 Dage, og gjorde dem lige med Solens Gang, undtagen at 6 særdeles Timer bleve til øvers. - De 10 Dage uddeelte han imellem de 7 Maaneder, som tilforn havde ikkun 29 Dage hver; med de 6 Timer lod han det beroe, saa at de bleve for sig selv, indtil de kunde udgjøre en heel Dag, hvilken han, hvert fierde Aar indsatte paa det samme Sted, hvor Maaneden tilforn havde været indskudt, og det just 5 Dage for ved Februarii Maaneds Udgang, næst for VI Calend. Martii eller den 24de Februarii. Heraf kaldes den overskydende Dag dies bisser tue, og Skud=Aaret anmus bisse tilis. Men Præsterne, som havde forvoldet den forrige Confusion, begik her igien lige saa stor Forseelse, ved det de indsatte den overskydende Dag i Begyndelsen af hver fierde Aar, da den burde have været sat til sidst, hvilket varede indtil Augiistus bragte det i sin rette Skib igien, hvorved det har forblevet stedse siden, og saaledes lagttages paa de fleeste Steder i Europa. - Dette Julii Cæsaris Aar eller Indretning kaldes den gamle Stil.