Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-27
J den falsterske Landboforenings Møde den 28 Novbr. f.A. blev en Committee valgt til at tage et Forslag til Oprettelsen af høiere Bondeskoler under Overveielse. Dette har udentvivl givet Anledning til en Artikel, betitle Høiskoler for Bondestanden, som læses i sidste NaStiftstidenden. Vi holde os overbeviist om, at Forf. til den nævnte Artikkel har nedskrevet den i den bedste Hensigt, og at den er fremkaldt af en fuldkommen Overbeviisning hos ham om Sandheden af det deri Anførte. Men den vil dog desuagtet neppe æses af Nogen, der kjender det i Landboforeningens Møde fremkomne Forslag, uden at møde en alvorlig Modsigelse Forf. begynder Artiklen med den bemærkning, at der skeer intet Spring i Naturen, og at vi bør ret alvorlig benytte de lavere Skoler førend der tænkes paa Høiskoler. Hertil kunde vi nu svare: Naturrevolutioner finde dog stundom Sted, og det kan vel kaldes Spring i Naturen, naar Mark pludselig bliver Sø, Bjerg Dal og Dal Bjerg, eller naar aldrig for kjendt Land i et Nu fremstaaer af Havet. Slige Spring ønske vi nu rigtignok ikke i Almuens Underviisning og Dannelse, men det maa ogsaa indrømmes, at der er en betydelig Forskjeimellem en Høiskole og en Skole, der meddeler de flinkeste og opvakteste iblandt den ældre og confirmerede Ungdom end fuldkommere Underviisning end den, der sædvanlig gives i Skolerne, en Underviisning, der svarer til Elevernes modnere Evner. Forfatteren frygter for de store Bekostninger, en Høiskole vil medføre, og for den ringe Jnteresse den vil finde. Ja, en Høiskole vilde sikkert koste mange Penge, men en Skole, som den Forslaget antyder, vil neppe koste saa betydeligt. Hvorvidt Jnteressen for Sagen er tilstrækkelig til at sætte den i Værk, maa Udfaldet vise. Bønderne have saa ofte hørt, hvormeget de have at takke de Kjoleklædte for de Forbedringer i deres Kaar og Forfatning, der Tid efter anden ere indtraadte, at det vel tør antages, at de nu sel ville tage alvorlig Haand i med, naar Talen er om at tilveiebringe en Skole, hvor de kunne erhverve sig de Kundskaber, som deres Stand hidtil saa stedmoderlig har maattet savne. Kundskab er Magt" – og Kundskabens Kilde bør staae aaben for Enhver, der er modtagelig og som vil søge den ligemeget af hvad Stand han er. De paatænkte høiere Bondeskoler kunne naturligviis aldrig blive lærde Skoler, de skulle blot meddele en høiere og fuldkommere Underviisning (end i de almindelige Skoler) til modnere og modtage ligere unge Mennesker, der netop derved ville udvikle og forædle deres aandelige Evner og lære at bruge dem. Forf. gyser ved at tænke sig, at Bonden skulde saaledes forfalde til Læsning, at han derover glemte sin Plov. Ja vist er enhver Udskeielse og Overdrivelse go selig, naar den forhindrer, at Pligten opfyldes; men desværre finder slig Udskeielse Sted i alle Klasser, og man maa altsaa ikke vente at Bondestanden skulde gjøre en Undtagelse. Desuden ville den Slags Udskeielser, neppe blive hyppige i Bondestanden. Jo meere Lærdom, jo meere Forstand, og den forstandige Bondekarl vil indsee hvad der tjener ham bedst, og ikke udskeie til overdreven Læsning. Og skulde en enkelt opvakt Bondesøn føle en saaimodstaaelig Trang til at gaae videre i Lærdom, at han forandrede sin Stand og blev Lærd, hvad var det saa meere, end hvad der er skeet for Vi kunne overhovedet have stor Lyst til at spørge: Hvem tør sige, at det fremdeles skal være Bondestandens Bestemmelse at dannes til udelukkende at blive i denne Stand, Hvorfor er det ikke ogsaa bestemt, at Præstens Søn skal blive Præst, Degnens Søn Degn o. s. v., Hvorfor dannes Borgerens Søn i Skolen ikke med særdeles Hensyn til den Næringsvei, Faderen driver Men er det da ikke uretfærdigt at ville indskrænke Bondestandens Underviisning til det, der for en Bonde er tilstrækkeligt at lære, Tilstrækkeligt - sige vi - Begrebet af dette Ord er saa elastisk, at det kan indskrænkes og udvides efter Dens Behag som bruger det. Artiklens Forfatter har opregnet hvilke Lære-Gjenstande, han anseer som tilstrækkelige for Bondesønnen, der undervises i den høiere Skole, og vi kunne ikke andet end kalde hans Fordringer høist tarvelige. Den eneste af de af ham anførte Underviisningsgjenstande, der viser, at han dog ikke ønsker, fremdeles at holde Bonden aldeles i den samme aandelige Sløvheds Tilstand, som desværre i lang Tid har været Standens Særkjende, er Veiledning til at lære at tale, eller som Forfatteren selv siger: "den Kunst at kunne foredrage sine Tanker mundtlig med Lethed og udbrede over hvad man har at meddele Klarhed og Behagelighed." Men af Hvem skal Bondesønnen efter Forfatterens Mening lære denne Kunst, dog vel aldrig af de seminaristisk dannede Skolelærere, At denne Stand i Almindelighed ikke er saa heldig at have Ordet i sin Magt, er en temmelig bekjendt Sag, og til Lærere i Veltalenhed ville Skolelærerne altsaa i Almindelighed ikke være skikkede. Og vi ere dog fuldkommen enige med Forf. deri, at den Gave at kunne mundtlig udtrykke sig rigtigt og tydeligt bliver meere og meere nødvendig for Bonden. Vi ansee det for overflødigt at opgive, hvad der efter vor Formening bør læres i den høiere Bonde skole, men vi troe, at de Fleste med os ville være enige deri, at den omhandlede Artikkels Forfatter har i saa Henseende fremsat meget tarvelige Fordringer. Han ønsker dog Bondesønnen nogen Kundskab om de vigtigste historiske Begivenheder, men NB. i Fædrelandet; den hele øvrige Verdens Historie er Noget, som efter Forfatterens Mening kan være Bonden ligegyldig og til ingen Nytte. Ogsaa Øvelse i at kunne sætte sine Tanker paa Papiret i passende Orden" anbefaler Forf. som Læregjenstand i den høiere Skole, og vi ville antage, at han herunder tillige indbefatter baade Skjøn skrivning og Retskrivning, som vi, hvad begge Deele angaaer, ansee for aldeles nødvendige Lærregjenstande. Besynderligt nok har Forf. ganske forbigaaet Religionsunderviisning. Som bekjendt blive Bondens Børn sædvanlig confirmerede i saa ung en Alder, at man ikke kan vente sig den Frugt af Underviisningen, som naar den i en modnere Alder fortsattes i den høiere Skole, og vi ansee derfor Religionsunderviisning i denne Skole for meget ønskelig.