JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Efter Systemmerne antager man dog ellers, at Frygt og Angest gjøre modtagelige for Smitten. Altsaa atter et Puds, som Virkeligheden spiller Systemet! Quodlibet. "Det er sandt – siger en Rec. i Heidelb. Jahrb. d. Literat., Nr. 31, forr. A. -, der gaves en Tid, da man havde Aarsag til at klageover Recensentuvæsen. Der fandtes dem, som, uden Kald, dreve deres Fag, og holdt for, at Alt maatte beklikkes. Nu begynder det at blive anderledes. Vore Recensenter blive tildeels saaUltrahumane, og denne Aand hersker ogsaa i ikke faa Journaler, det er at befrygte, at denne Svaghed forraadende Moderantismus og denne saa yndet blevne Ultrahumanitet, vil skade Humaniora og de høiere Videnskaber. De maadeligste, ja ikke sjeldent slette Arbeider og de meest phantastiske Producter finde Modtagelse og lippe upaaankede, ja blive ikke sjeldent roste, Det gjøres Behov, at tilraabe disse Herrer med Lichtenberg: "Det er umueligt, at bære Sandhedens Fakkel igjennem en Trængsel, uden at svie her et Skjæg og hist et Hovedtøi, og fortrædelige Udtolkninger af Satirer maa man altid vente Ved en anden Leilighed siger han Med sit bifald maa en sat Mand ikke omgaaes som Børn med Penge. O svage, følsomme, bigotte Tidsalder, Videnskaben er en hellig Sag. Den staaer høit over al Personalitet, Betænker, J Mestere, hvad J skylde Disciplerne. Tallet af Vildfarelser og de Vildfarende er desuden stort nok, Boghandler Longmanns & Comp. Boghandel i London er nok imodsigeligen een af de største, om ei den største, i den cultiverede Verden, og viser tillige, til hvilken Grad Læselysten er stegen i Engelland. Den sælger aarligen 5 Mill. Bind, har 600 Svende og Skrivere, og betaler aarligen for sine Bekjendtgjørelsers Indrykkelse i Journalerne 4050,000 Rdlr. Den sysselsætter uophørligen 250 Trykkere og Bogbindere, og lader desforuden endnu meget trykke med Damppresser, der udkræve meget faa Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Den store franske Astronom Bal by's sidste Ord paa Skaffottet forherligede hans Liv. Da Regnen og Frosten opvakte en Skielven hos ham, sagde een af Bødlerne: "Du ryster, Bailly. - Ja, af Kulde, svarede Oldingen. Beaumarchais d sætte paa sin Hunds Halsbaand: "jeg hedder Florette; Beaumarchais tilhører mig." Mad. Dudesont var bleven uenig med Voltaire. Da En sagde til hende: "Denne Digter har kun opfundet Lidet, svarede hun, hvad vil De da mere, har han ikke opfundet Historien. Jeg maa give Dem et gavnligt Raad sagde Turenne til en Officeer, der var en stor Sladdrer. Saa ofte De vil tale, til En Engellænder havde den Forvovenhed, at lade sig nedhidse i en Deel af Ætnas Crater, der antages for at have en Dybde af 6700. Fod, ved en Line, men gav Tegnet, at man skulde trække ham op igjen, for sildigt. Hans Ledsagere bragte ham vel op igjen, men den ny Empedoles var hensjunken i en Daanelse, han aldrig vaagnede mere op af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Jndenlandske Efterretninger. J Søe-Etatens Hospital i Nyeboder var fra Aaret 1822 til Cuur og Pleie 48 Personer. J 1823 er indkommen 1016. Tilsammen 1064 Personer. Deraf ere udgaaede som restitueret 966 Personer, og døde 62, tilsammen 1028. Jgjen tilbage 36 Personer. - J Stiftelsen er født 4 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Helsingøer, d. 3 Januari. J afvigte Aar 1823. ere følgende Nationers Skibe passerede Sundet: Fra Nordsøen. Fra Østersøen. Jalt. Engellændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Hannoveraner Danske - - - 881. 300. Fra Nordsøen. Fra Østersøen. Jalt. Svenske. Norske. . . 484. Preussere. 748.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Russere. 154.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Hollændere. 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Franske . . 17. Meklenburgere 244.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Hamburgere. II. Bremere. 20.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Lübeckere. 26. 33.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Oldenburgere. 24. Amerikanere. 77. Portugisere. I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
J Løverdags Morges ankom hertil Dampskibet Caledonia fra Kjøbenhavn, for at hielpe til at bringe de her nyligen strandede Skibe af Grund, hvilket man haaber, ogsaa vil lykkes. Det bemærkes, til Ære for Dampskibets Eier, Hr. Etatsraad Hvidt, at han selv fulgte med Skibet herned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Blandede Efterretninger. Rossini har i denne Tid ved sit Ophold i Paris, ligesom i forrige Aar i Wien, funden den meest glimrende Modtagelse. Overalt i de fornemste Cirkler blev han modtagen, og utallige Fester bleve givne til hans Ære. Jblandt disse fortjener især een at omtales. Et Selskab af Pariser, Konstnere, 160 i Tallet, blandt hvilke Lesueur, Boyeldien, Herold, Aubert, forenede sig om at bevise den berømte Componist deres Hengivenhed og Agtelse ved en ham værdig Fest. En prægtig Sal blev i denne Anledning zirligen udsmykket og alle Pillerne behængte med Blomsterkroner, i hvilke vare indflettede Navnene paa Rossinis Værker. Saasnart han traadte ind blev han hilset med Ouverturen af 82224 ladra (Skaden), som derpaa fulgtes af adskillige andre Numere af Rossinis=Operaer. Siden reiste Lesueur sig og udbragte Rosfinis Skaal i de meest smigrende Udtryk, hvilken denne besvarede med: "Leve det franske Conservatorium, Leve Musiken!" Nu lød atter Musiken, og flere Numere af Mozart, Lesueur, Pasiello o. a. satte Tilhørerne i den behageligste Stemning. Talma forelæste i denne festlige Anledning et Digt af Blagioli. Til Afskeed udførte Orchestret meget passende det bekiendte Thema af Barberen i Sevilla: Bong sera, mie signori, og Selskabet skiltes ad, indtaget af Rossinis elskværdige Lune, som de saa ofte havde beundret i hans Operaer. Hver Gang man gav en Opera af ham strømmede Parises Musikyndere hen til Theatre Italien, for at see denne deres Yndlings componist, ved Forestillingen af Barberen i Sevilla, som i Paris er givet henimod 100 Gange, befandt han sig i en Loge; man ydede Operaen det største Bifald, og Rossini maatte træde frem paa Theatret, for at modtage de utvetydigste Beviser paa Publikums Enthusiasme. Ved en Forsamling af Academie de beaux arts er han tilligemed vor Thorvaldsen bleven optagen til corresponderende Medlem. - Rossinis Nærværelse i Paris har givet Anledning til et Stykke: Rossin, 4 Paris, som opføres paa Gymnase dramatique. Hans Levnet af M. de Stendahl, i 2 Bind. med Mozarts og Rossinis Portraiter, er udkommen sammesteds og vil blive oversat i London, hvor han er engageret, og hvorhen han har begivet sig med 4 nye Operaer af sin Composition. Cardinal Consalvi lader for Pave Pius VII. ved Thorvaldsen forfærdige et Gravmæle, som skal koste 20,000 Scudi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Universitetet i Moskou udsætter for 1825 en Priisbelønning af 250 Rubler for Undersøgelsen af det Spørgsmaal: "Er det i Florenz opbevarede Haandskrift af Pandecterne eet af de Exemplarer, som Keiser Justinian sendte til de forskjellige Provindser af sit Rige, er dette Exemplar ved Amalsis Erobring forefundet der, af Keiser Lotharius den Anden, foræret Staden, Pisa, derfra kommet til Florenz, eller hvilken er den sande Sammenhæng med hiint Haandskrift: J den Warschauer Coureer anbefales den under Navn af Hundetunge bekiendte Plante, cynoglossum officinale, som et prøvet Middel til at fordrive Rotter, der ei kunne udstaae dens Lugt. Den voxer paa Enge og ved Grøfter, og samles bedst i Begyndelsen af Sommeren. Man presser Stengelene og strøer den der omkring, hvor man ønsker sig befriet for denne Plage. Naboer gjøre imidlertid vel i at forene sig om dette Middel, paa det ei den ene skal tilsende den Anden hvad han fordriver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Decbr. 1823) 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
De i No. 100 f. A. af Skilderiet fra P. 1591 til 1594 indrykkede Stykker ere af Professor Dr. N. H. S. Bloch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Nyeste. Tilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 3. udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Januari 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
En Aarsfange underrettede Mesteren Gundel om Jndholdet af et Brev, han havde hørt oplæses, hvori det hedte, at Udbruddet skulde skee om Aftenen Kl. 8. Directionen sendte nu Bud efter en større militair Styrke end den sædvanlige Magt, og denne beordredes at lade skarpt. Da en Fange, A. D. Eggers, som for Opsætsighed var tilkjendt at sættes i Cachotten, førtes igjennem Gaarden og passerede imellem Rasphuset og Forbedringshuset, gav han det aftalte Udraab til Tumultens Begyndelse: Jeg skal i Daarekisten. De ved Vinduerne i den store Spinde sal forsamlede Sammensvorne gjorde nu Allarm, Fangen Ludvig Arenz kastede et Vindue ned i Gaarden; Joh. Larsen svingede et Kosteskab med et derpaa fastgjort Haandklæde ud af Vinduet, og derpaa fulgte et almindeligt Hurra. Men paa 10-12 nær, der i Tumultens første Øieblik kom i Frihed, lykkedes det de Sammensvorne ikke, at slippe ud, da det Militaire spærrede dem Udgangen og tvang dem til at vende tilbage. Dog, harmfulde over deres mislykkede Plan, adspredte de sig. Nogle vedbleve i Forbedringshuset og de tilstødende Bygninger at udøve Voldsomheder; Andre gik i Tugthuset og iværksatte Jldspaasættelse, indtil de omsider bleve paagrebne. J Forbedringshuset var en stor Deel Fanger hverken indviede i Planen eller tilbøielige til at undvige. Ved Jldens Udbrud i Tugthuset begyndte endog Nogle af dem at redde Klæde, Materialier a. paa Opsynsmandens Opfordring. Men Rasphuusfangen Niels Olsen vilde forhindre dem deri, og tvang endog nogle til at høre op. Han foer som et vildt Dyr omkring i Forbedringshusets Arbeidsstuer og kastede derfra ned i Gaarden, hvor det Militaire og Directeurerne stode, en svær Væverstang og en stor Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Om det sørgelige Udfald af denne Tumult vidne de endnu staaende Ruiner af de afbrændte Bygninger, endskjøndt det endnu er uoplyst, om det fra Begyndelsen af har været Mytteriestifternes Hensigt at stifte Brand. Deres Hovedøiemed har upaatvivleligen kun været at opnaae deres Frihed, og Antændelsen synes i alt Fald kun at have været paatænkt som et Nødmiddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
De Personer, der spillede Hovedrollerne i denne Tragoedie, bleve, som bekiendt, dømte fra Livet. Men Hovedmanden for Brandstiftelsen, var Johan Pedersen, der havde faaet det Tilnavn Vovehals, ikke fordi han udmærkede sig ved særdeles Mod eller Dristighed, men fordi han engang, for at undvige, havde gjort et farligt Spring fra Muren. For det følende Menneske er det skrækkeligt at tænke sig, at nogle Fanger, under Luernes Blussen og medens Alt var i Uorden, endog begik Utugt, udøvede Tyverie og søgte at tilfredsstille personligt Hevn. Men saadanne Afskyeligheder kunde ogsaa ventes af Menneskeskabninger, der fra deres Barndom af vare opvoxne i Lasternes og Forbrydelsernes Skole. Saaledes kaldtes Søren Hansen, et Menneske paa 27 til 28 Aar, Gammelmand, fordi han alt som Dreng havde siddet længe i Politiearresten og været Senfor for adskillige andre med ham indsluttede Drenge. Fo land var eet af de Børn, som de saakaldte Natmændsfolk sætte fra sig til Opfostring, og havde fra sin Barndom af streifet omkring med Landstrygere og Forbrydere. Om Æmne til det ny Sørgespil Jutta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Den historiske Begivenhed, hvorpaa dette Sørgespil er grundet, henhører til en Tidsalder, da Fædrenelandet nyligen ganske havde forladt Hedenskabets Mørke, og da den geistlige Magt, frygtende fra alle Sider, for igjen at omstyrtes, søgte at befæste sig ved de dristigste Midler. Den havde fundet en mægtig Støtte i Svend Estrithsøn, bekjendt af sin overdrevne Lidenskabelighed for Qvindekjønnet. Ved Siden af hans Trone stode Biskop Wilhelm af Roeskilde med sin talrige Munkeskare, og hvad Paven var for den hele christne Kirke var Wilhelm for Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Blandinger. Characteertræk af Carl den Tolvte. (Af Handlingar hørende til Konung Carl XIls Historie.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Grevinde M. A. Königsmark var, som bekjendt, Kongens Biskoperske og fulgte ham paa hans Krigstoge mod Polen og Rusland. Hun meldte sig engang selv hos Grev Piper, som Bryllupsgjæst, da denne var i Begreb med, i Leipzig at formæle sin Søn med Frøken Meyer feldt, en Svigerinde af hiin Grevinde, paa hvilket Bryllup ogsaa Kongen havde lovet at komme. Piper befandt sig derved i en Forlegenhed, og gjorde i den Anledning Forespørgsel hos Kongen, som intet havde at erindre imod, at hun kom til Bryllupshøitiden. Men, sagde Piper, hvilken Plads skal jeg anvise hende blandt de øvrige svenske Damer, Min Gemalinde, som Værtinde, indrømmer hende gjerne sin Plads, men Grevinde Rehnskiold, Generalinde Marderfeldt, Oberstinde Hamilthon o. fl. ville ogsaa overvære Festen." Hun kan ikke forlange, sagde Kongen, at have Fortrin for disse, thi hun er en Hoer kone (Horkona) og har ingen Rang." Jmidlertid hører hun dog, sagde Piper, til vore gamle berømte Familier Kønigsmark og de la Gardie, og om det end eengang hændte hende at komme paa Afveie, saa er det dog skeet med et kronet Hoved." – Et kronet Hoved og en simpel Mand ere i denne Henseende lige, svarede Carl, hun er og bliver en He og har ingen Rang." - Men naar hun ikke maa betragtes som Rangsperson, tog Piper til Gjenmæle, saa kan hun aldeles ikke komme der.""Saa bliver hun hjemme, svarede Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
J Tydskland begynder man nu at levere i Tidsskrifterne kobberstukne Afbildninger af berømte Digteres Huse, hvortil Britterne nok have givet den første Jdee, da de for længe siden have leveret Afbildninger af f. Ex. Shakespears gamle Bindingsværks Huus i Strafford.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
J to af de nye Hefter af Weimar Journ. f. Liter., Luxus u. Moden saae man Wielands, Goethes og Herders Huus. Det sidste, to Etager høit, er især smagfuldt, og ligner mere et Palais end et Privathuus. J Danmark sparer man denne Umage; thi ingen af dets udmærkede Digtere ejede nogensinde et Huus, og Evald beboede i sin Tid nogle smaae Værelser i et Huus i Skindergaden, hvor siden det Venninghausenske Leiebibliothek var, og hvorfra han blev baaren til sin Grav paa Rundekirkegaard. Om Weisel, Danmarks største comiske Digter, vide kun faa endnu hvor han har boet, og næsten Jngen, hvorhan har sin Grav. J Engelland havde han faaet en Plads i Westminster Abbedie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Den russiske Gesandtskabsreise til Khive. Hvor vigtig end Handelen mellem Europa og Asien er for Rusland, saa ere Veiene dog formedelst de ved det caspiske Hav boende nomadiske Folkeslag, navnlig Kirgiserne og Turkomannerne, saa usikkre, at man mellem Buchariet, Orenburg og Astrachan ikke har kunnet oprettet nogen regelmæssig og stadig Caravangang. Allerede Peter den Store gjorde Forsøg paa, at bane en Handelsvei gjennem Turkustans uhyre Heder, og sendte Fyrste Bekewitsch med et Detaschement Tropper til Khiva; men Forsøget mislykkedes aldeles. Den ulykkelige Fyrstes Tropper bleve adsplittede ved Kihvanernes List og Forræderie, og han selv lode de, efter de grusomste Martrer, henrette. J Aaret 1813 fornyedes Forsøget. General Richtschew, Generalgouverneur i Georgien, sendte en Armeniansk Kjøbmand fra Derbend, Muratow, der stod i Forbindelser med hiint, til Turkemannerne, og virkelig indgik Underhandlinger med Sultan Chan, der beherskede en Hovedstamme af Turkommannerne og ventede at blive Overhoved fordem alle. Denne afsendte et Gesandtskab til den russiske General, hvilket traf ham i hans Leir ved Galistan i Karabog, netop da han var i Begreb med at slutte Freden med den persiske Gesandt Aboul-Houssein. Perserne, vel vidende, hvor farlige Turkomannerne, understøttede af Rusland, kunde blive dem, paastode, at dette aldeles ikke skulde indlade sig med dem i nogen Forbindelse, og General Richtschew maatte derpaa lade det turkommanniske Gesandtskab gaae med uforrettet Sag hjem igien. Derpaa underkastede de Turkommanner, der ikke længer kunde modstaae Perserne, sig; men tildeels begave de sig til Egnen af Balkan, hvor de beskyttedes mod Persernes Angreb, eller til Khiva, hvor de hos Mohamed Robim, Kudjarernes Slægts svorne Fiende, der nu sidder paa Persiens Trone, fandt god Modtagelse. Ogsaa Sultan-Khan begav sig til Khiva, som han siden den Tid ikke har forladt. Den nuværende Generalgouverneur i Georgien, General Jermalov, besluttede paa ny, at gjøre Forsøg paa at træde i Forbindelse med Turkomannerne og Khivanerne, i det hans Hovedgrund gik ud paa, at grunde en fast Plads paa Ostkysten af det caspiske Hav, hvor de russiske Coffardieskibe kunde ligge sikkre for Anker, og bringe deres Ladning i Land. Han overdrog dette Hverv til Major Pomarev, og Hr. Mauraviev fik, i Egenskab af Officeer i den russiske Garde, Befaling, at ledsage ham paa Veien til det caspiske Hav og begive sig til Khiva, for at begynde Underhandlinger med den derværende Khan og beskrive hiin Egn. Reisen tiltraadte de i Juni 1819, og Beskrivelsen derover er nu udkommen under Titel af: Reise til Turkomanien og Khiva i Aarene 1819 og 1820, af Hr. Mauravien. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Jndenlandske Efterretninger. Natten mellem den 6 og 7 d. M. døde heri Kjøbenhavn Chefen for det Kgl. Departement for de udenlandske Anliggender, Geheimestatsminister Hs. Exc. Niels Rosenkrantz, Ridder af Elephanten, Stokors af Dannebrog, Dannebrogsmand, Storkors af den ungerske St. Stephansorden, Ridder af den preussiske store forte Ørn, Storkors af den spanske Carl den Tredies Orden, og af Æreslegionen, Ridder af den russiske St. Andreasorden. Han nedstammer fra een af de ældste Adelslægter i Fædrenelandet, af hvilken Mourits Jvensen til Høfringsholm allerede 1270 (i Kong Erik Glippings Tid) var Drost i Danmark. Ogsaa i Literaturlexiconnet optager Navnet Rosenkrantz en glimrende Plads. Jsær berømt af sin store Lærdom var Holger Rosenkrantz, Christian den Fjerdes tro Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
J Wien er udkommen et Skrift under Titel af: Das alte und nene Christenthum i 2 Hefter, der erklærer de bekiendte Andagtstimmer, for ubibelske, vantro og høist farlige, og ender med de Ord: Kirken maa fordømme denne Andagtsbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Theatercensuren i Paris har nyligen i en Vaudeville, hvor forekommer det Horaziske Vers: tellurem libero pede udslettet det Ord libero.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
J Billedgalleriet i Maynz findes Modellen, til den Rhinbro, som Napoleon, der i Alt elskede det Overordentlige, vilde anlægge, og som kun skulde hvile paa to Piller og hæve sig i en majestætisk Bue over Rhinen. Allerede Carl den Store lod opføre over Rhinen en 500 Fod lang Træbro, der blev et Offer for Luerne. Hans snare Død hindrede ham fra at lade bygge en massiv Bro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Den berømte Nassack Diamant, der i den sidste Krig i Ostindien blev erobret, tilligemed andre Kostbarheder, og nu befinder sig i det engelsk ostindiske Compagnies Hænder, skal veie 90 Karater og over 600000 Pd. (over 1/2 Mill. Rbdlr.) værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
J Wien er fremtraadt et musicalsk Vidunder, List fra Ungern, som, skjønt kun til Aar gammel, ikke allene spiller de smukkeste Compositioner med Færdighed, men ogsaa phantaserer over hvert Theema paa staaende Fod og endog componerer godt. Mage til dette Drengebarn i Virtuositet er en liden Pige, Louise David, fra Hamborg, elleve Aar gammel. Hun reiser allerede paa sin Konst, og har især gjort stor Lykke i Hannover, hvor hun blev indbuden af de fornemste Huse. Hun havde en Broder med sig paa 11 Aar, der ogsaa vandt stort bifald ved sit Violinspil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Kjøbenhavns Børs, d. 9 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1823) 80 1/2 a 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
(Jndsendt.) Gravskrift, paa Kirkegaarden i Sobradise. Her ligger Kammerherren, Faae den Skam, Der veed den mindste Smule meer om ham Han skrev en Bog, saavidt jeg kan erindre, Men om den samme veed man endnu mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 7000000 Ras Eenogtyvende Aargang. No. 4. udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Januari 1824. Om Befolkningens Tiltagelse. Athue 2de nihil Jargiatur princeps, dum vibilmiferat, non alat, dum non occidat; ne deerunt, quisilios concupiscant. Plin, in Panegyrico ad Traian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
J Engelland er Overbefolkningen og dens Følger endnu stedse en Gjenstand for Statsoeconomernes Granskning. En Modstander af Malthus er fremstaaet i Skriftet: On population. An Inquiry concerning the Pover and Increase in the Numbers of Mankind, being an Answer to Mr. Malthus Essay on that subject by William Godwin, London 1821. (Om Befolkning: en Undersøgelse angaaende Kraften og Forøgelsen i Antallet af Menneskekjønnet; et Svar paa Malthus's Forsøg om denne Gjenstand.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Malthus udgik fra den Grundsætning, at naar Befolkningen vedblev at tiltage og hver 25 Aar at fordobble sig, vilde Jordens Frugtbarhed ikke kunne holde lige Skridt med den i samme Tidsrum. Befolkningens Tiltagelse finder, efter ham, Sted i geometrisk, Jordens Frugtbarhed derimod i arithmetisk Progression. Medens den førstes Forøgelse er som 1, 2, 4,8, 16, 32, er den sidstes som 1, 2, 3, 4,5, 6. Derved vil Uligheden og Misforholdet imellem Fødemidler og Mennesketal ved hver videre Forøgelse tiltage. Sin geometriske Progression har Malthus grundet paa de nordamericanske Coloniers Erfaring, hvis Befolkning i de sidste 150 Aar hver Gang i et Tidsrum af 25 Aar har fordobblet sig. Denne Maade at beregne Tiltagelse af Europas Befolkning efter Americas, er aabenbart urigtig; thi her maatte først fradrages, hvad den ny Verden har vundet i Tilvært, ved de saa hyppige Udvandringer fra andre Verdensdele, og den større Beqvemhed en ny fremblomstrende Stat, især af fri Forfatning, har til at fremme Folkeformerelsen, end en gammel, hvor hver Plads allerede er optagen, og ingen Udsigt til større Lykke synlig. Stater ligne heri Mennesket. Det voxer saalænge det er ungt og har Safter i Overflødighed; det standser i Værten, naar Legemet, saa at sige, har sat sig og dets Kræfter have naaet en bestemt Ligevægt. Men ikke desto mindre kan det ei nægtes, at Befolkningen i Europa i de nyere Tider betydeligen har tiltaget. Kaste vi et Blik paa dets Befolkning i det Hele, saa var den for 10 Aar siden (1813, efter Gaspari) 160 Mill., men efter Gliemanns i Aaret 1822 udgivne statistiske Tabel 198,626,836 Millioner. Altsaa var den tiltaget omtrent 1/2 Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
J de fleste enkelte europæiske Stater er Befolkningen, især siden den sidste Krig, meget stegen. Frankrig, som før Revolutionen, i Aaret 1786, kun havde 25 Mill., tæller nu, skjøndt det ved Revolutionen havde mistet 8,526,476 og ved Napoleons Krigstoge, efter Chateaubriant, 5 Mill., omtrent 28 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-13
Tydskland eller de tydske Forbundstater, hvis Befolkning i A. 1812 var sjunken til 26. Mill., har nu, efter Lichtenstein, 30,000,000 Sjele.