JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Endskiønt det ikke formodes, at afg. Studiosus Medicinæ Jens Buchhave ved Frederichs Hospital, skulle have efterladt sig nogen Gield, saa dog til Vedkommendes Præcaution adverteres hermed 3de gange, at hvo som maatte have noget at fordre efter ham. ville behage at anmelde samme inden 6 Uger a Dato, enten hos Studiosus Medicinæ Hr. Schiern ved ermeldte Hospital eller hos mig undertegnede paa Notaria Contoiret, da enhver efter sin Fordrings Beskaffenhed og lovlige Beviser skal blive contenteret, men efter ermelte Tids Forløb, antages intet Krav, paa samme Maade indkaldes og de som til bemeldte sal. Buchhaue maatte være noget skyldige. Kiøbenhavn, den 24de Decbr. 1770. O. Muus.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Sil Publici Efterretning gives herved tilkiende, at mit Oplag af B got forsvarlig Farver Skee=Vand, er nu hos Urtekræmmer Hr. Olivarius, boende paa Kul=Torvet, hvor det kan bekommes efter sædvanlig Priis. Frederichsborg, den 27de Decbr. 1770. Hans Monnick.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Hørboeden i Gothersgaden er til Kiøbs nogle Tønder veritabel got og vel conserveret Oxe=Kiød, bleget Lyse Garn, nogle Lspd. nye Manna=Gryn og endeel Kongsberger Truge, alt til billige Priser.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Med Skipper Sandbyes førende Jagt, Coureren, er i Lübechindladet endeel Vahre, som til Afladernes Ordre her skal leveres er derfore min tienstlige Anmodning, at mig maatte tilstilles som snarest Facturerne over samme Vahre, til Opgiørelse med Dykke rie Compagniet. Kiøbenhavn, den 28de Decbr. 1770. Christian Jürgensen. NB. 5. Tvor smukke, betrokne og gibsede Værelser er til Leye, P anvises fra det Berlingske Contoir i Pilestræde.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Mandagen den 14de Januar. førstkommende, bli H.E. Jver, som sædvanlig, foretaget Auction udi St. Egholms Gaard i store Fiolstrædet, saa vel over Kramvahre som Løsøre.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Onsdagen den 2den Januar. vorder ved offentlig Auction paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: Et Partie af Søe=Vand beskadiget Hør Frøe, som med Capit. John Chappel fra Kønigsberg her til er hidbragt, som er beliggende paa de Herrer Applebye & Søns Plads paa Christianshavn, hvor det daglig af Liebhaberne behageligen kan tages i Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Torsdagen den 3die Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afg. Naalemager Groths Stervboes Huus i store Grønnegade 4de og sidste Gang ved offentlig Auction opbuden, og til den Høystbydende absolute uden videre AuctionsHoldelse bortsolgt; samme Huus er asseureret i Stadens BrandCasse for 1900 Rdlr., hvoraf Præmien cesserer.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Løverdagen den 5te Januari førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbydes og til de Høystbydende bortsælges, Garver Fogt tilhørende og i Adelgaden beliggende Gaard; overalt i Værelserne befindes 6 Jern Kakkelovne, hvoraf en er ziret med 6 Messing Knapper. Mandagen den 7de Januar. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, skal ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbydes og til de Høystbyd. separat eller under et absolut bortsælges afg. Søren Jensen Cramer, Grosserers og efterladte Enkes fælleds Boes tilhørende og saa kaldede Ole Wittes Gaard, beliggende udtil Volden, med de dertil hørende 3 Huse og Leye=Vaaninger, paa Hiørnet af Vigantsgade og Volden, som bestaaer i Følge Omvurderings=Forretningerne af Dato 27de Decbr. sidstleden saaledes : 1) Hiørne=Huset bestaaer af 6 Fag til Vigantsgade og 5 Fag til Volden, i bemelte Huus eller Gaard er i alt 6 Jern Kakkelovne. 2) Et Huus næst op til forrige af 6 Fag, i dette Huus befindes i al 4 Jern Kakkelovn og 1 indmuret Jernplade. 3) Et Huus næstved forhen melte af 6 Fag, i dette Huus er i alt 5 Jern=Kakkelovne. 4) En Gaard ud til Volden 11 Fag, i denne Gaard er i alt 7 JernKakkelovne: disse anførte Huse ere alle af Muur= og Bindingsværk og deres Beskaffenhed kan sees af de trykte og anslagne Placater.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Mandagen den 7de Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbydes og til den Høystbyd. absolut bortsælges afg. Søren Jensen Cramer Grosserers og efterladte Entes fælleds Boes tilhørende og Vigantsgade beliggende Gaard, som i Følge Omvurderings Forretningen af Dato 27de Decbr. sidstleden, bestaaer saaledes: 1) En Bindingsværks Huus til Gaden 16 Fag bred, 2 Etager høy, 2. Et Sidehuus paa høire Haand i Gaarden 10 Fag Muur og Bindingsværk, Gavlen i 2den Etage grundmuur; 3) Et grundmuret Pakhuus paa venstre Haand i Gaarden, 4 Etager høy, overalt i Værelserne befindes 11 Jern=Kakkelovne. Tirsdagen den 8de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver afg. Viinhandler Rohdes Enkes Gaard paa Hiørnet af store Kiøbmagergade og Løvstrædet ved offentlig Auction Første Gang opbuden for til de Høystbydende at bortsælges, og befindes samme saaledes : Gaarden til store Kiøbmagergade bestaaer af 7 Fag og til Løvstrædet af 10 Fag Grundmuur til alle Sider 2de Etager høy og Kielder under hele Huset og en Qvist over 3 Fag til Kiøbmagergade, samt Jndkiørsel af en Port til Løvstrædet; i Gaarden et Halvtag Huus, hvorudi er indrettet Stalderom til 4 Heste og der over Loft til Brænde og Foer, overalt i Værelserne befindes 9 Jern Vindovne og 4 Bielæggerovne. J Brand=Cassen er Gaarden forsikret for 6500 Rdlr., hvoraf Præmien for den største Deel cesserer.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Onsdagen den 9de Januar. førstkommende, vorder paa Børsen i Middagsstunden ved offentlig Auction bortsolgt: 265 Fade raae Sukkere, som forinden kan tages i Øyesyn i Pakhuset paa Hr. Joh. von der Ostens Plads.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Onsdagen den 9de Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver efter Conditioner, som paa Auctionsster det vorder bekiendtgjorte, ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden, og til den Høystbydende, om fornøyeligt Bud skeer, bortsolgt afg. Mag. Johan Jacob Ulrichs Stervboes Gaard, som ud Strandgaden paa Christianshavn næst ved Frederichs Tydske Kirkeer beliggende ; J Værelserne ere 10 Vindovne og 1 Bielæggerovn, Directeurerne for det Kongel. octroyerede almindelige HandelsCompagnie gjøre herved bekiendt, at Onsdagen den 16de Januar. førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, sætte til Auctionen paa Compagniets Forsamlings=Sahl paa Christianshavn: circa 40 Læster Cadix Salt, og 400 Fierdinger Rosiner, hvilke Vahre 5 Dage førend Auctionen kan tages i Øyesyn i Compagniets Pakhuus. Christianshavn, den 13de Decembr. 1770. (Directeurerne for det Kongel. octroyerede almindelige HandelsCompagnie, gjøre herved bekiendt, at Onsdagen den 16de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver holden offentlig Licitation paa Compagniets Forsamlings Sahl. paa Christianshavn over befragtningen af de til Jsland og Finmarkens Beseyling tilstundende For=Aar behøvende Skibe.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Magistraten og Byefogden i Roeskilde, som ewile SkifteForvaltere ibid, lader herved foruden udstæde og publicerede Proclama til Ober= og Under=Retterne indkalde Credi= og Debitorer, udi de 2de Markeds Kræmmere Michel Jbsen og Hans Hansens Fallit Boer her sammesteds, at møde i Skifte Retten paa Roeskilde Raadstue den 19de Decembr. dette og den 30te Januar. tilstundende Aar 1771., eller forinden paa Raadstue=Skriverstuen her sammesteds, de første deres Fordring er at angive og legitimere, samt de sidste deres Gield at betale, hvorefter enhver kan vente at vederfares Ret efter Loven og disse Fallit Boers Omstændigheder. Roeskilde, den 5te Decembr. 1770.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Da efter forrige Stads og Amts Musikant Christian Møller i Roeskilde, som Pensionist her sammesteds ved Døden er afgaaen, allene er bekiendt og anmeldt, som Arvinger en Broder Velærværdige Hr. Jonas Nøller, Sogne Priost i Sæbye udi Love=Herred her i Stælland, og en Søster=Datter i Ægteskab med Caspar Willing Hattemager her udi Roeskilde, saa lader Skifte=Retten, foruden det til Ober og Under=Retten udstæde og publicerede Proclama, herved indkalde saavel bemelte som øvrige Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde eller mode lade i SkifteRetten paa Roeskilde Raadstue her ibid., deres Arve Rettighed, lovlig at legitimere; til samme Tid og Steder indkaldes ligesaa Stervboets Credi og Debitorer de første deres Krav at anmelde og bevise, og de sidste deres Gield til Boet at erlægge, hvorefter enhver kal vederfares Ret efter Loven. Roeskilde, den 5te Decembr. Da Stervboets Tilstand efter afg. Procurator Lauriz Huulegaard i Roeskilde befindes saa ringe, at det ikke formaaer at bekoste et ordentlig Proclama, saa indkaldes herved hans Credi og Debitorer at møde i Skiste Retten paa Roeskilde Raadstue inden 6 og 12 Ugers Dagen fra Dato, de første deres Fordringer at anmelde med lovgyldige Beviser, og de sidste, om nogen ere, deres Gield at erlægge: ligesaa indkaldes til bemelte Tid og Sted fornævnte afg. Lauriz Huulegaards efterladte Enke med Laugværge, samt Børn, der alle ere myndige, for at erklære, hvorvidt de agter at arve eller gielde i dette ringe Stervboe, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Boets Tilstand. Roeskilde, den 5te Decembr. 1770. Paa lige Maade indkaldes saavel Arvinger som Debi= og Creditorer efter forrige og afg. Borger og Avlsmand Niels Jversen, herudi Roeskilde, da Stervboet ikke formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, at møde i Skifte=Retten paa Roeskilde Raadstue, inden 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato, eller forinden paa Raadstue=Skriverstuen her ibid., hvorefter enhver skal vederfares Retefter Loven og Boets Omstændigheder. Roeskilde, den 5te Decbr. Efter den af adskillige Hr. Jnteressentere i forrige Sielland, ske Brand=Societet vedtagne Maade, publiceres 3de gange i disse Tidender at Løveegaards Eiere ligeledes hermed frasiger sig sit Jnteressentskab udi ermeldte Societet.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Da jeg for min Eiendom udi Jentofte Bye beliggende har været Jnteressent udi det Siellandske Brand Societe, og jeg nu er farer, at saa vel Directeurer, som Bogholder, og den største Deel, af Jnteressenterne derfra er udgaaet: saa declarerer jeg herved, for alle og enhver, som saadant nu eller i Fremtiden maatte vedkomme, at jeg aldeles frasiger mig herefter at være Jnteressent udi forbemelte Brand Societet, og til den Ende lader sligt bekiendtgiøre i disse Tidender 3de Postdage efter hmanden. Christianshavn, den 21de Decbr. 1770. H. Meyer.
Berlingske Tidende, 1770-12-31
Som nu værende Eiere til Sparresholm, giør jeg undertegnede herved i disse Tidender 3de gange bekiendt, at jeg ikke har, eller vil entrere i nogen Ting den Siellandske Brand Casse vedkommende, saafremt bemelte Gaard ellers derudi forhen er bleven asseureret. Sparresholm, den 19de Decbr. 1770. Andreas From.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Jen 16de Novbr. 1770 er Studiosus Lambert Kinge allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona for Qværndrup Meenighed i Fyhn. Capellan Hr. Andreas Dopligesaa at være Sognepræst for Laurdahls Præstegield i Jarlsbergs Grævskab.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 30te Dito er Michael Hansen Førslef allern. forundt Bevilling at være Procurator for Ober= og Under=Retterne i Danmark.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 7de December er Landraad og hidindtil værende Landfoged i Stad= og Budjadinger Land, Frederich von Barden, fleth, allern, udnævnet at være Landfoged i de 4 Marsk- og Stor=Fogderier i Grævskabet Oldenborg.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 10de Dito haver Hs. K. M. allern, behaget at udnævne Justice=Raad og hidindtil Medlem i den Schleswig=Holsteenske Land Commission, Peter Bruhn, til Amtsforvalter i Pinneberg.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 12te Dito er Sammel Dørcker allernaad. beskikket til Mynster=Skriver ved Søe=Folkets Enrollering udi Frederichshalds District. Samme Dag er Guldbrand Erichsen bestilt til Broe=Mand ved Holmens Broe, Høy=Broe, Storm og Printsens Broer.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 14de Dito er Capellan Hans Winther Claussen allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Tranneberg Meenighed paa Samsøe. Prof. og Doct. Theol. Hr. Christian Michael Rottbøllligesaa beskikket at være Biskop og Superintendent i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 15de Dito er Jacob Wilder allern. beskikket til at være Under=Rettes Advocat i Hertugdommet Schleswig, Holstein og den K. Andeel af Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau. Studiosus Helle Herzog er allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Enebachs Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 20de Dito er Capellan Hr. Peter Føns allern. confirmeret at være Sognepræst for Esbønderup og Nødeboe Sogner i Sielland. Jver Dam ligesaa beskikket at være Postmester i Corsøer. Studios. Erich Leganger allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Nannestad Præstegield i Aggershuus Stift. Skibspræst Hr. Jens Bircherod ligesaa beskikket at være Sognepræst for Elling og Tøine Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 21de Dito haver Hs. K. M. allern, beskikket Regierings Advocat Johan Frederich Wilhelm Bochmann i Glückstad tillige til Ober=Advocat i Hertugdommet Holstein, den K. Andeel, Herskabet Pinneberg, Grævskabet Ranzau og Staden Altona.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 26de Dito haver Hs. K. M. allern, behaget paa Friderechsberg Slot at udgive en Forordning, angaaende hvorvidt Handel, Salg og Pandtsætning tillades eller forbydes Søe-Etatens Under-Officerer og Gemeene og deres Hustruer og Børn, for at forekomme Tyverier paa Hs. Majestæts Holme og Skibs=Vers ter, og om de Skyldiges og Hælernes Straf.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 27de Dito har det allern, behaget Hs. M. paa Friderichsberg Slot at udgive en Forordning, angaaende almindelig Tilladelse at indgaae Ægteskab i visse af de ved Loven forbudne Leed.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Samme Dag er Studiosus Jocum Reimer Fenger ligesaa beskikket at være residerende Capellan for den Tydske Meenig hed i Fridericia og til Annexet Erritzøe.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den samme Dag har Hs. K. M. allern, behaget at ophøve det Geheime Stats Conseil.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 27de Dec. har Hs. K. M. udstædt til det Tydske Cancellie en Cabinets-Ordre af følgende Jndhold: Mine Departementer og Collegia maa ikke drage det heele Detail af Sager til sig. Det tilkommer dem allene at have den almindelige Opsigt derover. At udføre og afgiøre de Sager, som ved Love og Forordninger ere bestemte, er deres Forretning, som Ober Ober=Opsigt i de adskillige Districter er betroet til, og til den maa de overlade samme. Det er altsaa deres Pligt at holde over at Forordningerne blive efterlevede. De have i den Henseende at giøre Regnskab, og maa efter al Strenghed og uden Efterladenhed bringe samme i Udøvelse. Om denne min Villie har det Tydske Cancellie at underrette alle dem som det angaaer, og med hvilke de i Henseende til Sagerne staae i Forbindelse, og tillige erindre dem ingen Sager at lade blive liggende hos sig, men i tilbørlig Orden og uden ufornøden Ophold bringe alt til Ende og fuldføre det. Ved Aarets Slutning venter Jeg fra mi Tydske Cancellie en Beretning, om hvem af dets Under=Forordnede har viist en besynderlig Flid og Jver i min Tieneste, og hvem som maatte have gjort sig skyldig i nogen Efterladenhed.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Kongelig Act.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
angaaende det Geheime Stats=Conseils Ophævelse. Friderichsberg Slot, den 27de Decbr. 1770. Vi Christian den Syvende a. erklære og bekræfte hermed, Ø at eftersom de, Staten angaaende, Foranstaltninger i en Souverain Regierings=Form ved Mængde af de derudi Deel tagen, de Personer af høy Rang, og den af dennem i Tidens Længde er hvervede Anseelse, ikkun giøres meere besværlige og forvirrede, og deres Udførsel derved forsinkes; og da intet ligger Os meere paa Hiertet, end at det almindelige Beste med Jver befordres, til hvilken Ende Vi ikke vilde være enten opholdte, eller forhindrede i at følge de Regler og føye de Foranstaltninger, som føre til dette Maal. Saa have Vi desformedelst fundet for got det forhen værende Geheime Stats=Conseil aldeles at ophæve og lade indgaae hvorved Vores Øyemærkeler, at give Vores Regierings Form sin naturlige og væsentlige Reenhed, og samme derudi at vedligeholde. og skal bemeldte Regierings=Form i alle Stykker saaledes være og forblive, som den Vore K. Forfædre Høylovlig Jhukommelse af Folket er overdragen, saa at der end ikke bør eller skal være nogen Skin tilovers, at Vi vilde fravige den Mening og Hensigt, ud hvilken Undersaatte ne sig til Vore Forsædre have overgivet; til Bekræftelse paa foranførte have Vi derover ladet forsatte tvende ligelydende Acter den ene i det Danske og den anden i det Tydske Sprog, som skal henlegges til Gjemme og Bevaring, den ene det Danske og den anden i det Tydske Cancellie Archiv. Givet paa vort Slot Frederichsberg, den 27de Decbr. Av. 1770.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Under vor Kongel. Haand og Seigl. ChRISTIAN. (L. S.) Luxdorph. Hielmstierne.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Hs. K. M. har under Dato 28de Decbr. paa Frederichsberg Slot udgivet en Forordning, angaaende fremmed Rugs Jndførsel til Danmark og de 2de Stifter Syndenfields i Norge, indtil May=Maaneds Udgang 1771, imod Told 15s af Tønden, tillades.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Samme Dag er Casimir Martin Ingersen beskikket at være Apotheker i Fridericia.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 31te Dito er Christopher Klingbeck allern, beskikket til at være Strand=Controlleur.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Ved Cabinets Ordre af 31te December 1770 har Hs. K.M. befalet det Danske Cancellie, paa behørige Steder at betiendtgiøre: At Allerhøystsamme har fundet for got og vil: Atde som i Fremtiden indtræde udi et eller andet Collegium, Departement eller Dicasterium, skal udi samme tage og have deres Sæde, ikke efter den Characteer, hvormed de af Hs. M. ere benaadede, men efter deres Jndtrædelses Anciennete og de res Charges Rang; og at, ligesom altsaa Characterer og Ordens Tiin herefter ikke giver nogen Rang eller Fortrin udi Collegierne og Departementerne selv, saa skal og overhovedet ikke sees paa samme, uden ved Hoffet og i Tilfælde af Ceremonier.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 1ste Januarii 1771 er Candidatus Theol. Johann Redlef Jensen allern, beskikket til Pastor i Jerpstedt, i Amtet Tondern.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 3die Dito er Græve Hr. Adolph Siegfried v. d. Osten allern. beskikket at være Hs. K. Msts Minister ved det uden landske Departement og rangere med de udi Rang=Forordningens 1ste Classe sub No. 12 anførte Personer.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Samme Dag er Studios. Jørgen Westergaard allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Wigerslef og Weflinge Meenigheder i Fyhn. Capellan Hr. Christen Schmidt, ligesaa at være Capellan pro Persona til Hougs Præstegield i Bergens Stift. Studios. Marcus Schnabel ligesaa til Gravens Præstegield i Bergens Stift. Studios. Arnoldus Meyer ligesaa til Mangs Præstegield i Bergens Stift. Studiosus Christian Harboed Reif ligesaa beskikket at være Catechet ved den Tydske Meenighed i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 4de Dito er den hidindtil værende Cantor ved Skolen i Eckernførde, Conrad Hinrich Sachsenberg, allern. confirmeret at være Rector ved samme Skole.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 9de Dito er General=Krigs=Commissaire Joachin. Christian von Geelmuyden efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade dimitteret fra hans havde Raadmands Embede i Bergen. Conrector Mag. Hans Hansen allern. beskikket at være Rector ved den latinske Skole i Fridericia.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Den 14de Dito haver Hs. K. M. allernaadigst behaget paa Christiansborg Slot at udgive en Forordning, angaaende det udi Norde anordnede General-Forstamts Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Samme Dag haver Hs. K. M. paa Christiansborg Slot, udgivet en Forordning, angaaende Odels=Retten i Norge, og dens nøyere Bestemmelse. Da for Hs. M. allerunderdanigst er andraget, hvorledes Almuen paa Landet udi Norge meget medtages, ved de der saa jevnlig forekommende vidtløftige og heel kostbare Odels=Processer, som ofte bringe begge Parter, saavel den, der vil indløse den Jord, en anden har i Besiddelse, som Eieren og Besidderen af Jorden, til Bettelstaven, hvilket tildeels skal have sin Grund derudi, at visse Poster i den Norske Lov, Odels=Retten angaaende, ikke ere saa nøye og tilfulde bestemte, at jo derom kunde være mere end een Meening: Ligeledes skal det ofte indtræffe, at den, som temmelig lang Tid har eyet og besiddet en Gaard, og imidlertid anseelig forbedret den, naar han siden, for en Odelsbaaren, maa vige samme Gaard, kuns nyder saare liden, eller saa got som slet ingen. ingen Erstatning for de paa Gaardens Forbedring, anvendte Bekostninger, hvilket skrækker andre fra, ligeledes at forbedre den Jord og Gaard, de have i Besiddelse og Eye. Da det nu er Hs. Majestæts Hensigt og Villie, saavel paa den eene Side at handthæve Sine kiere og troe Undersaatter i Riget Norge ved den dem, fra umindelig Tid af, tilkommende Odels og Aa sædes Ret, som og paa den anden Side, saavidt mueligt, at hæve og forebygge de dermed følgende, tildeels unyttige og urimelige Processer, og deraf flydende skadelige Uleyligheder, til Hinder for Land=Væsenets Opkomst og Agerdyrkningens Forbedring. Saa har Hs. Majestæt fundet for got, angaaende Odels=Retten i Norge, allernaadigst at anordne og befale, som følger:
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Ligesom Norske Lovs 5te Bogs 5te Capitels 1ste Artikeudtrykkelig fastsætter, at den Jord kaldes Odels-Jord, som haver ligget under et Ættlæg i Tyve Vintre eller længere, og at ingen Lov maa søge samme fra den Ætt, som den i saa lang Hævde haver haft, med videre; saa vil Hs. Mst. ey allene allernaadigst, at det derved i alle Maader skal have sit Forblivende, og at dette i den Materie om Odel skal ansees som en almindelig Regel, uden al Undtagelse: men vil endog, til Fordeel og desto større Sikkerhed for nu værende Eyere, have forkortet den i Loven fastsatte Tid af Tyve Aar til Tie Aar, saa at, naar en Person eller Ætt haver i Tie Aar eller længere, som Eyer, besiddet en Jord, da bliver samme hans Odels-Jord, som ingen anden kan søge og indløse fra ham, og det, hvad enten den som vil indløse Jorden, imidlertid haver været myndig eller umyndig, nærværende eller fraværende, hvad enten han haver lyst Pengemangel eller ey, og hvad enten Jorden er solgt i hans umyndige Aar af hans Forældre eller andre, men Jorden forbliver Eyermanden og hans Afkom til Odel ugienløselig. Ved Odels=Arvinger eller Odelsbaarne, som Loven om formelder, bør allene forstaaes de, som, i rette nedstigende Linistamme fra den eller dem, som have besiddet Jorden med OdelsRet, men ingenlunde de, som allene i den opstigende Linie, eller i Side=Linien ere samme beslægtede. Dersom Odels=Gods har været ude af et Ættlæg i semten Aar eller længere, uden at nogen af Ætten imidlertid har ind talt og virkelig indløst det, da bør samme Ætts eller Families Odels og Løsnings Ret dertil være aldeles tabt og ophævet, og det, hvad enten Godset imidlertid har af faa eller mange været eyet og besiddet. Den Norske Løvs 5te Bogs 3die Capitels 14de Art. fastsætter, at Børn maa løse det Odels=Gods, deres Forældre have solgt, bør, efter Lovens Forskrift, allene forstaaes om det Gods, Forældrene have solgt udi deres umyndige Aars Tid, og ikke omdet, de have solgt, førend Børnene bleve fødte, ey heller bør det i første Tilfælde strække sig videre, end for saavidt det kan bestaae med den foregaaende 1ste og 3die Art. i denne Forordning, saa at det ikke kan exienderes til det Gods, som enten midlertid er bleven en andens Odel Gods, eller har været ude af Ættlægget i femten Aar og derover.
Berlingske Tidende, 1771-01-01
Dersom den, der vil sælge sin Odels Jord, paa ordentlig Maade lovbyder samme, i Følge af Norske Lovs 5te Bogs 3die Capitels 1ste Art., da skulle Odels Arvingerne eller de Odelsbaarne og være forbundne, i Henseende til Jndløsning og Penge=Mangels Lysning, med videre, at iagttage det bemelte Norske Lovs 5te Bogs 3die Capitels første og følgende Artikler fastsætte, eller i Mangel deraf have tabt deres Løsnings=Ret.