JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-21
Med sidste Post har jeg fra Loses Musikhandhandling faaet følgende nye Musikalier i Commission Lorch Six Galopades, 4 Mk. Rung Romance af Sv. Dyrings Huus, 10 Skilling. Romance med Chor af dito, 10 Sk. Favorit-Sang af Deb. i Politiv., 4 Mk. Terpsichore Danses Favorites, 3 Mk. Dandse v. Studenterforeningens Bal, 1 og 2 H., 3 Mk. 8 Sk. Thraen Trois Duos pour Flute & Violin, 8 Mk. 4 Sk. Ogsaa har jeg fra samme Musikhandling atter faaet Exempl. af følgende Strausiske Valzer for Pianoforte, Die vier Temperamente, 6 Mk. Raub der Sabinerinnen, 3 Mk. 8 Sk. Die Nachtwandler, 3 Mk. 4 Sk. Krönungs-Walzer, 3 Mk. Das Leben ein Tanz, 3 Mk. Merkurs-Flugel, 3 Mk. Philomelen-Walzer, 3 Mk. Erinnerung an Pesth, 3 Mk. Carnevals-Spende, 4 Mk. 4 Sk. Trompeten-Walzer, 3 Mk. Erinnerungs-dito, 2 Mk. 4 Sk. Bestillinger udføres paa det prompteste. Tillige haves Udsalg af alle Slags Strenge. S. Warberg, Vestergade No. 616.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
No. 68. den 22 April. Loverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Blandinger. Der haves det eventyrlige Rygte, at en ung fransk Dame, som var faldet i Abdel Kaders Fangenskab, har erobret denne Vildmands Hjerte og bevæget ham til, at træde i Fredsunderhandlinger med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Fra det græske Hof i Athen er kommet Efterretning til München om det første Bal som blev givet der. Dronningen havde dandset med den franske og engelske Gesandt, med Secretairen for den russiske Legation, med den svenske Minister, og med adskillige græske Officerer. Da det er meget Brug i Grækenland at Damerne ride, saa har den unge smukke Dronning ogsaa maattet øve sig deri, og sees nu ofter tilhest med sin kgl. Gemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
En americansk Læge, der nylig er kommen fra Kairo, har gjort Sultan Mahmud det Forslag, at ville for 10 Millioner tyrkiske Piastre gandske fordrive Pesten af Tyrkiet. Sultanen har hertil svaret, at det just ikke skulde komme an paa Piastrene, naar han blot kunde holde Ord. Foreløbig har han sendt ham i et Pest=Hospital, for at forsøge, om han kan jage Soeten ud derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Det engelske Skib Thalia, har meldt fra St. Helena, at det paa sit Krydstog har taget to Slaveskibe, Felecte med 611 og Adalia med 119 Negere. Adalia havde fra Først ningen af 300 af disse Ulykkelige ombord; men havde, de den blev forfulgt, kastet 181 af Slaverne overbord, for at lette Skibet. Den under Navn af Rottekongen naturhistoriske Mærkværdighed er af mange Naturforskere reentud bleven erklæret for en Fabel. Jmidlertid har man den 2de f. M.i Zaisenhausen i Baden i Væggen i en Stald funden en Saadan, der bestaaer af 12 fuldvoxne Rotter, som ved Paagribningen alle levede; men hvis Haler vare saaledes sammenslyngede, at man ikke kunde skille dem ad. Man fandt fir andre levende Rotter, som forrede de 12 sammenvoxede. Kongens forskjellige 12 integrerende Deele ere omtrent lige store, og synes at være godt mæskede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Landsbyen Ciekuszewo (Posen) har en Øltapper Kone født et qvindeligt, med Ryggen sammenvoxet, Tvillingepar. Det brede store Hoved, der, som det synes, kun er enkelt, har fire Øren. Legemet er enkelt og har langs Siderne en Fure, der er en halv Tomme dyb; Avlelemmet er dobbelt. Hvad der især er mærkværdigt ved dette Missosterer, at disse tvende Børns i hinanden voxede Hoveder kun have et Ansigt, hvis Stilling dog ikke er over en af de brede Sider, men lige over to Skuldre. Dette Misfoster præpareres nu til et antomisk Museum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
En Mand i Belgien, ved Navn Cachet, har nylig gjort et Spring, der overgaaer Alt hvad man hidtil har hørt af den Slags. Da han nemlig forleden gik hjem med en temmelig stiv Pidsk, og derhos skulde passere et Gangtræ ved Randen af et Steenbrud, havde han det Uheld at snuble og styrte ned i en Dybde af 300 Fod. Nogle Folk, som i Afstand havde seet ham falde, ilede til, stege ned i Steenbrud det og fandt Manden - snorksovende. Han havde ikke taget ringeste Skade, og forsikkrede, da han vaagnede, at han slet ikke kunde mindes sit Fald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J et Værtshuus i St. Omer saae man nylig en mærkværdig Søvngænger. Folkene i Huset bleve ved Midnatstid, vækkede ved Larmen af nedfaldende Tagsteene, og de fandt da Søvngængeren, en Foermand, i Maaneskin siddende paa Mønningen af Huset og synge Parisiennen. Man havde Aandsnærværelse nok til, ikke at vække ham, og saae ham nu i nogen Tid gaae syngende omkring paa Taget og i Tagrenden, hvorfra han krøb ind af et Vindue og kom ned i Gaarden. Her smurte han Hjulene paa sin Vogn og indpakkede endeel meget skrøbelige Varer, hvorpaa man først vaagnede ham En Kone i Kent i Engelland paa omtrent 60 Aar, der i en svær Sygdom for eet Aar siden havde mistet hendes Haar, har nu faaet nye Haar, der ellers ligne dem paa et Barn. Den fornemste Omstændighed herved er, at hendes Haar, som allerede stærkt begyndte at blive graat, havde sted se været stridt og ukrøllet, men er nu blevet nødbrunt og saameget i Lokker, at det snarere ligner Hovedet paa en Dukke, end Haaret paa et Menneske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Parisernes bekjendte Longchamps=Promenade i Paaskengen er i Aar bleven forstyrret formedelst den indtraadte usædvanlige Vinter. Damerne pleie paa denne Promenadetour af vise sig for førstegang i deres nye Sommerdragter, men den negang vare de elysæiske Marker som uddøde. De Faa man saae havde Muffer og Kaaber. For kort Tid siden døde i Bordeaux, i dyb Elendighed en gammel Skomager, der under den første Revolution have de ægtet en Grevinde, for at redde hende fra Guillotinen, men efter Restaurationen var bleven forladt af hende. De Politiet kom hjem til ham, for at registrere, fandt man iblandt hans efterladte Pjalter Banknoter til et Beløb af 10,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Brügge kastede Parterret nylig Æbler og paa Scenen. En Skuespillerinde blev saa opbragt derover, at hun kastede eet af dem tilbage igjen. Herfor paastod nu Publikum, hun skulde gjøre Afbigt. Hun gjorde det ogsaa, men med følgende Ord: "Mine Herrer, Jeg beder og Forladelse formedelst de Æbler De har kastet paa os Dette Jmpromptu fandt stormende bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J det franske Departement Ande har Vinter og Snee forvoldet – Hungersnød. Nogle Districter ere gandske forladte af Beboerne, som ere dragne til Roussion og Languedoc. En Familie blev nylig paa denne Udvandring saaledes indsluttet af Sneemasser, at den maatte slagte sin ene Hest for at friste Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Tivoli, et af Parisernes kjæreste Forlystelsesteder, har man nu indrettet en Glasbane, hvorpaa man i : Minuter kjører en heel Miil, Vognen sættes i Bevægelse ved en Dampmaskine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Da nylig i Marseille en agtet Mand, som havde gjort meget Godt, blev jordet, trængte et Fruentimmer sig gjennem Følget og bønfaldt om endnu engang at maatte see sin Velgiører, Kistelaaget blev løftet, og hun faldt grædende over Liget, men reiste sig ikke meere – hun sank død til Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Løvinden i Martins Menagerie i Utrecht har nylig kastet to Unger. Den ene kom død til Verden og blev at den ømme Moder strax begravet – i hendes Mave. Den Anden levede kun en Timestid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Som noget gandske Tilforladeligt fortælles, at der nylig ved det bekjendte Schreierske Abe= og Hunde=Theater i Ber tin er død en Hund, Batavia, af la Grippe, for hvis Re ning Eieren Hr. Schreier havde budt Lægerne 1000 Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Byskriver-Embedet i Liverpool er vacant i denne Tid. Den hidtilværende er gaaet af med en aarlig Pension af 2000 Pd. Sterling. Embedet er paa 8000 Pd. (c. 54,000 Rdr. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Den 31te f. M. tildrog sig i Theatret i Manchester den Ulykke, at en Skuespiller ved Navn Campbell, ved Fremstillingen af et Røver-Overfald, blev ihielskudt med en tilfældigviis skarpladt Pistol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Dresden blev i Natten til 1ste April begaaet en Forbrydelse af sælsomt Slags, idet en under Navn af den grønne Bod bekjendt Conditorbod i Nystaden blev sprængt i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Egnen af Thuringerskoven har la Grippe ogsaa grasseret blandt Gjæssene. De lade Vingerne hænge, blive derpaa svimmel, saa at de ikke meere kunne gaae ligefrem, og nogle Timer derefter ere de døde. Hele store Drifter ere saaledes kreperede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Stadtheatret i Hamborg har i denne Tid lidt to betydelige Tab: Lebrun er gaaet af, baade som Skuespiller, og Directeur, og Jost, Hamborgs meest udmærkede Skuespiller og en Kunstner af første Rang, har absenteret sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Rusland er i f. A. ifølge en officiel Beretning 9,819. Personer blevne forviiste, hvoriblandt 795 for Kjetterie, og 7 for Majestætsforbrydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Bergen og dens Omegn døe Mange i denne Tid af Nervesebre. J Forlangte Indrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Af et Jnserat i dette Blads No. 54 erfares, at der ved Overeenskomst imellem Jngenieurcorpset og Magistraten i Horsens er truffet Forføininger til 82 Favnes Broe lægning paa benævnte Byes Søndergade. Man maae virkelig finde det ligesaa paafaldende som sørgeligt at saavel det Kongelige Rentekammer som Jngenieurcorpsets Veibestyrer aldeles intet Hensyn synes at tage til hvad der er Pluralitetens Ønsker, og sigter til at bringe nogen Ligevægt tilveie i Afholdelsen af slige Byrder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
At Kjøbstædgadernes saa ualmindelig bekostelige Broe lægning, ene skal skee paa Landmandens Bekostning, tør man kalde høist ubilligt, og kan vist aldrig have været den retfærdige Lovgivers Mening; thi hvo har egentlig Nytte og Brug af Kjøbstædgaderne saaledes, eller i den Grad, som selve Beboerne? For den Reisende, som passerer igjennem, er det næsten en Ubetydelighed; for omkringboende Landmænd, som have Ærinde didhen, er Sagen ei af den Vigtighed at ham derfor skulle paaføres saa betydelige Pengebyrder eller ødelæggende Naturalarbeider; for Byernes Beboere derimod er det en ypperlig Sag at faae en ligesaa jævn og smuk som kostbar og varig Gade, uden at det koster dem enten Arbeide eller Penge. Vel sandt: en Byes Gader kunne findes saa ualmindelig slette, at man paa samme neppe tør kjøre i Trav for ikke at brække Vognaxelen, ikke tør ride, for ei at styrte med Hesten og knække Halsen; og hvad kan i Byer hvor en offentlig Landevei gaaer igjennem, dertil være Aarsag, at slige Gader henligge fra det ene Decennium til det andet uden Reparation, andet, end at Magistrat og Borgerskab med Taalmodighed ville oppebie den Tid, da fortrinlige Gader, med Fortouge, Portindkjørsler, Steenkister og plankedækkede Render, frembringes ved fremmed Kraft og uden egne Opofrelser. At Jngenieurcorpset søger Veiarbeidet fortsat paa sædvanlig Maade, er for saavidt i sin Orden, thi det er Sammes Virkekreds, men at føre en Landevei i saa forskjellige Retninger igjennem en Byes fleste Gader, naar den som ved Horsens er Tilfældet kunde føres omtrent i een Retning med mindre end halve Længdemaal og udføres for mindre end en Fjerdedeel af de Bekostninger den intendeerte Broe lægning vil medtage, er ingen sparsommelig Planlægning og kan ikke have Landmandens Vel til Formaal; og at det Kongelige Rentekammer approberer slige vidtførende, Kjøbstæderne alene gavnbringende, eensidig indstilte Planer, som dog vides at være aldeles stridende mod alle Landboeres Ønsker, saavelsom imod de raadgivende Stænders i Viborg med overveiende Pluralitet udtalte Mening, er en nedslaaende Tanke, og man seer af offentlige Blade, at ogsaa Andensteds er truffen lignende Forføininger til Gadebrolægnings Fortsættelse. At vort Lands Veivæsen er saare bekosteligt sees deraf, at omtrent i 2 Aar, er paa Vei- og Broearbeider samt Gadebroelægning i Veile og Skanderborg Amter anvendt 73,372 Rbd. foruden noget Naturalarbeide, og af denne Sum er til Brolægning, Steenkister, Portoverkjørsler og plankedækkede Slamkister i Byerne Horsens, Skanderborg, Kolding, og Veile medgaaet 24,102 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
J Kolding har man begyndt qvareret Broelægning for mange Aar siden og neppe er en Fjerdedeel endnu færdig; Landeveien deler sig her i 2 Arme til Snoghøi og Veile, saa at her endnu er langvarigt Arbeide. Veile Bye er fordenne Gang færdig, og 1400 Favne af dens Gader med Tilbehør have i Aarene 1834 og 35 kostet 9126 Rbd.; hvor meget samme har kostet i Forveien, er mig ubekjendt. Kongens Villie kan det aldrig være, at Landmanden skal gjøre saa betydelige Offre for Kjøbstædbeboerens Fordeel, og med Jndsenderen af fornævnte Jnserat ville vi tillidsfuld haabe at den retfærdige Fyrste vil befale slige Foretagender standset, indtil en ny Lov udtaler andre Bestemmelser til Byrdernes ligeligere Fordeling. kes Beroligende er det imidlertid, at Veibestyrelsen forrige Aar paa en betydelig Strækning har anlagt Let= eller Leer Chausseer, hvorved megen Tid vil vindes og mange Penge spares, da Erfaring paa flere Steder har viist, at slige Veie kunne blive fortræffelige og ved liden Reparation let holdes i Stand i Egne, hvor man har det dertil behøvende Material. Svar. paa den indsendte Artikel i Aarhuus Stifts-Tidende No. 54.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Det er hidtil antaget, at Horsens Hartkorn er frit Imidlertid har det Kongelige Rentekammer ikke villet indrømme dette, og har derfor – skjönt imod Byens Protest– aarligen ladet Byens Hartkorn ansætte til Landeveisarbeide in natura. Denne Sag er til Dato ikke afgjort. Men skal Byen præstere Veiarbeide lige med det ufrie Hartkorn, maa den idetmindste have lige Ret med dette, og ligesom Fölgen deraf bliver, at den ommeldte Steen levering, i det Gieblik Byens Hartkorn erklæres for ufri kun bliver at betragte som et Afdrag paa Byens Tilgodehavende for det af denne foretagne Brolægningsarbeide (hvilket Tilgodehavende udkommer om Brolægningen end blot skal betales som Chausseearbeide), saaledes beholder Byen desuden endnu en betydelig Fordring til Veikassen, eller Hartkornet. Dette fremsættes her kun for at vise, at det contribuable Hartkorn ved nærværende Leilighed under ingen Omstændigheder har lidt nogen Uret, og at dette Hartkorn eller Veikassen saalidet har nogen Fordring til Byen, at Byen meget mere kan faae en betyde delig Fordring hos samme. Forfatteren anfører, at det just var af Frygt for, at Kjöbstæderne i Hast skulde søge at faae deres Gader brolagte paa Landmandens Bekostning, at Stænderne med 40 Stemmer imod 10 petitionerede om, at ingen kjöbstædgade maatte brolægges, eller andre betydelige Veiarbeider paabegyndte paa Landets Bekostning, forinden den forventende Communal-Bestyrelse træder i Kraft. Han finder det derfor höist paafaldende, at man saalidet har taget Hensyn til denne Petition, at Rentekammeret har vovet at bevilge Horsens Bye 440 Favne Steen til sin Brolægning, og det endog blot i Forventning om Kongens Approbation. Det er ingenlunde min Hensigt at ville critisere Stændernes Arbeider; men da den anonyme Forfatter giver sig Mine af at være Stænder-Deputeret, da han dolerer over, at Regjeringen ikke agter paa Stændernes Raad, og da han synes at være af den Formening, at Regjeringen kun blind, skal fölge, hvad Stænderne tilraade, maa det være og tilladt ogsaa med Hensyn hertil at sige min Mening,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
At det Kongelige Rentekammer har bevilget den omhandlede Steenleverance i Forventning af aller höieste Resolution, har sin almindelige Grund i, at saadant altid finder Sted ved enkelte Arbeider, der bevilges, efterat den almindelige Arbeidsplan af Kongen er approberet, fordi Allerhøistsammes Resolution ikke kan indhentes for hver Steenkiste som skal sættes, eller for hver Grøvet som man kastes. Det var her ikke Spørgsmaal om at decidere Principet for en ny Lov, men blot at anordne et Arbeide. Den specielle Grund er imidlertid, at der för Aaret 1838 ikke i Horsens Omegn gives noget disponibelt Hartkorn, som det kan paalægges at udføre Steen-Transporten, hvorfor Hartkornsbrugerne först maae adspørges, om de allerede nu ville erklære dem villige til at betale for et Arbeide, som det först i 1838 kan befales dem at udføre in natura. Svares hertil Nei, maa Transporten udsættes til 1838. Men at det Kongelige Rentekammer ikke har kunnet forlange Hans Majestæts Approbation paa et Samtykke, som ikke endnu var givet, er vel en Selvfølge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Det kongelige Rentekammer har saaledes hverken begaaet Uret imod Landmændene, eller viist Mangel paa Opmærksomhed imod Stænderne, eller gjort sig skyldig i crimen læse majestatis. Derimod synes den anonyme Forfatter at gjöre sig skyldig i en stor Uforsigtighed, naar han offentligen optræder som Klager, hvor han ikke kjender Forholdene, og endnu mere naar han under saadanne Omstændigheder indirecte opfordrer til at modsætte sig Regjeringens Hensigter; thi anderledes kunne Udtrykkene: "Det er derfor ogsaa sandsynligt, at de Vei pligtige ikke ville indlade sig paa at give noget forpligtende Svar paa noget af de fremsatte Alternativer &c." neppe udtydes. Hans Paastand, at hele Arrangementet er truffet imellem Ingenieur-Corpset og Magistraten i Horsens, er derhos ligesaa urigtig som urimelig, men maa vel have en Hensigt. Det var endeligen ønskeligt at kjende Forfatterens Hjemmel for, at Hovedlandeveien i Horsens er lagt igjennem hele Söndergade, over Torvet, igjennem Nørre- og Smedegade. Mig idetmindste er dette ubekjendt, og Rentekammerets Skrivelse af 11te f. M. indeholder ikke eet eneste Ord, hvoraf saadant kan udledes. Har Forfatteren ingen Hjemmel, hvad kan da vel have foranlediget ham til at anføre et formeentligt Factum, der er saa egnet til at allarmere Landmændene? Horsens, den 20de April 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Reisende. Ankomme med Paquetten No. 1 fra Khvn. i Eftermiddag, efter 27 Timers Overfart. Cand. theol. Hald, Cand. pharm. Blicher, Student W. Thisted, Studios. pharm. Wellerop, Toldbetjent Lund, Exam. juris Erichsen, Strømpevæver Wennicke med Familie, Mad. Molsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn ved en rolig og stille Død i Nat at bortkalde til et bedre Liv vor kjære, uforglemmelige Moder Edle Cathrine Jørgensen, født Sepstrup, Enke efter Slagtermester J. Jørgensen i Aarhuus, i hendes 75de Aar, efter at hun i henved 20 Aar næsten uafbrudt var bunden til Sygeleiet og med Taalmodighed og et gudhengivent Sind havde baaret Livets Tilskikkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Dette blev det vor sørgelige Pligt at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 20de April 1837. Paa Sødskendes og egne Vegne H. P. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
De Forældre, der ønske deres Børn indskrevne i Domsognets Borgerskole, ville behage at møde med dem Mandagen den 24de April, Kl. 9 Form., og medbringe deres Døbe= og Vaccinations=Attester. Domsognets Borgerskole, den 21de April 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
At denne Byes Kæmnerregnskab saavelsom Jndqvarterings-Regnskabet for 1836 ere henlagte paa Raadstuen til Eftersyn, i Overeensstemmelse med Fr. 23de Marts 1827, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 14de April 1837. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Ved den den 25de dennes berammede Raadstuesamling, vil ogsaa specielt blive taget under Overveielse hvorledes Midler kunne tilveiebringes nu strax til Frederiksgades Omlægning, hvilket herved ligeledes bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de April 1837. Magistraten Efter Begjering af Politieassistent Procurator Nielsen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, afholdes 1ste Gang den 16de Mai, Auction 2den - - 30te Mai, 3die - - 13de Juni førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11 over Rebslager Jusjongs iboende Sted No. 70 paa denne Byes Middelgade, samt en ham tilhørende Rebslager-Bod, med Jnventarium, hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Pl. 22de April 1817. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, hvorimod 3die Auction afholdes i Stedet selv. – Conditionerne ligge forud til Eftersyn hos Reqvirenten. De til 24de dennes og 1ste Mai næstkommende tilaverterede Auctioner over berørte Eiendom tilbage. kaldes derimod herved. Aarhuus, den 17de April 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Onsdagen den 3die Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Kammerraad Risom i Ørritzlev, formedelst Gaardsalg og Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Jnd- og Udboe, bestaaende af Sofaer, Borde, Stole, Speile, et Par Mahognie Commoder, Skabe, Kakkelovne, en Deel Kjøkkentøi, Meierie-Redskaber, en stor Kobber Grubekjedel, en Deel gode Sengeklæder og Sengesteder, 2de Vogne, 6 Stykker Køer, 2de Qvier, 10 Faar med Lam, samt en smuk og sund sort Hoppe i 4de Aar. De Lysthavende indbydes til at møde bemeldte Tid og Sted, da Conditionerne, hvoriblandt den, at Kjøberne gives 5 Maaneders Credit, vil vorde bekjendtgjorte. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 4de April 1837. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Fredagen den 28de og Løverdagen den 29de denne Maaned, hver Dags Formiddag Klokken 10, bliver i Gaarden Lovisenlund ved Skanderborg holdt Auction over det Stervboet efter Enkefru Fabricius, fød Sehestedt, tilhørende Løsøre, bestaaende af Borde, en Sopha, Commoder, Skabe, Speile, et 8 Dages Stueuhr og et mindre dito, endeel Skilderier og Malerier, Sengesteder og Sengeklæder, endeel Dreils Dækketøi og andet Linned, hvoriblandt Lagener, noget Porcellain, Fajance og Glas, omtrent 1000 Lod forarbeidet Sølv og noget Guld, samt adskilligt af Kobber, Messing og Blik bestaaende Kjøkkentøi, m. m. m. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Skanderborg, den 13de April 1837. Blichseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Kjøbmand Jørgen Juul tilhørende og paa Nye=Smedegaden her i Byen under No. 494 beliggende Gaard med deri værende Brændeviinstøi, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der af Tirsdagen den 16de Mai, holdes: Mandagen den 29de Mai, og Mandagen den 12te Juni næstk., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men 3die Auction i den sælgende Gaard, der i Brandkassen er forsikkret for 1510 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 8 Fag, et Baghuus paa 8 Fag, begge 1 Etage Egebindingsværk, et 1 Etage Sidehuus paa 6 Fag af Fyrrebindingsværk og af et Halvtag paa 3 Fag, med Gaardsrum og Bagplads samt tilliggende Jordlod paa Byens Mark, af Hartkorn 2 Fdkr. 1 Album Ved 3die Auction vil tillige blive bortsolgt endeel hos bemeldte Kjøbmand Jørgen Juul udlagt Løsøre og Besætning. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for alle Vedkommende, og bemærkes, at Conditionerne til Salget forinden Auctionen kunne erfares hos Overkrigscommissair Procurator Holst her i Byen. Horsens, den 9de April 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-22
Jfølge Begjæring af Skifteretten i Capitain Johan Frederik Neckelmanns som fallit opgivne Bo, afholdes: Tirsdagen den 9de Mai, 23de f. M. og 6te Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, trende offentlige Auctioner over den Boet tilhørende Eiendom Ballegaard, staaende for ufri Hovedgaardstaxt 14 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. tiendefrit Hartkorn, med Afgrøde. Til denne Eiendom, der er beliggende 1 Miil fra Mariager og Tiil fra Hadsund Færgested, hører et Huus og et Stykke Skov paa omtrent 14 Tdr. Land. – De to første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen, og den tredie paa Gaarden selv. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret, og bemærkes det: at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. – Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Vedkommendes Efterretning. – Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 11te April 1837. Claudi.