JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for Veile Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Credi og Debitorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Kjøbmand Jens Martinus Bierring, indkaldte til inden 12 Ugers Forløb, regnet fra Proclamats sidste Bekjendtgjørelse, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de Første for at beviisliggjøre deres Krav og de Sidste for at betale deres Skyld; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret i Veile, den 29de Marts 1836. Hersleb,
Berlingske Tidende, 1836-04-05
Ved Proclama, der bliver læst i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afgangne Doctor medicinæ Jens Peter Orsleff her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for Høiesteretsadvocat Auditeur Liebenberg, i Knabrostræde Nr. 134, 1ste Sal; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres.
Berlingske Tidende, 1836-04-05
Tredie Bekjendtgjørelse. Alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale, til Bonis-Cedenten Claus Petersen Beck og hans i Besid havende Gaardsparcele ved Altrupstrand, m.v., blive, med Undtagelse af de protocollerede Creditorer, paa Rettens Vegne herved stævnet og opfordret, deres Fordringer ved Straf af udelukkelse fra den proclamerede Masse, inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse, udi Tyrstrup Herreds Actuariat lovformelig at anmelde og i Henseende til Documenternes Producering samt Procuratur-Bestilling det Fornødne at iagttage. Hvorefter 20 Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 25de Marts E. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1836-04-05
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te December 1835. som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde forhenværende Urtekræmmer Johan Andreas Krohne og efterlevende Enke Elisabets Sophie Krohne, født Juul, deres Boe, til, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 14de Marts 1836. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1836-04-05
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 12te dennes, der vil blive læst i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene at have noget at fordre, enten hos Firmaet H. P. Jensen & Lange, eller særskilt hos de afdøde Jnteressenter at samme, Urtekræmmer Hans Peter Jensen og Hans Lange, indkaldte med Aar og Dags Varsel til, sub poena præclusi & perpetui silentii, saadant deres Krav, inden benævnte Tids Udløb, at anmelde og beviisliggjøre for os, der have taget de Afdødes Bo under Skiftebehandling. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte til inden foreskrevne Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 26de Marts 1836. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1836-04-05
J Henhold til et af her i Byen afdøde Cantor Jens Ban under 30te December 1818 oprettet Testamente, hvorved Testators 2de Søstre, Elle Kirstine og Johanne Vang, som nu begge ere døde, vare tillagte Renterne af en Capital som indestaaer i Randers Overformynderie, og hvilken Capital nu skal deles imellem Testators Arvinger, med Undtagelse af Hans Bangs Børn, indkaldes samtlige forannævnte Cantor Jens Bangs Arvinger, med Aar og Dags Varsel, tilat anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteret. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 23de April og 30te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Nan ders Raadstue. Randers Skifteret, den 2den Marts 1836. S. Poulsen. A. L. Reiersen, Kjøbenhavn. Trykt i det herlinge Bogtrykkerie med Hurtigpresse. ne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer,
Berlingske Tidende, 1836-04-06
ned. gel. riendelse. til grivile ede revposter gen perfissement. politiske Berlingske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Onsdagen den 6te April. des No 85.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
J det engelske Overhuus sidde for Øjeblikket tre Prindser af kongeligt Blod (Cumberland, Sussex og Cambringe), 2 Hertuger, 19 Marquier, 108 Carls, 17 Viscounts, 188 Baroner, 16 skotske Pairer (valgte 1835), 28 irske Pairer (paa Livstid, 26 Ærkebisper og Bisper, og fire irske saadanne, tilsammen 430 Pairer. Embedsmændene i dette Huus ere følgende: Committeernes Formand, Carl Shaftesbury, Parlamenternes Elerk, Sir G. Rose, dennes Assistenter, W. Birch og C. Currey; Clerken for Privat-Committeer, R. Palk; Dagbogens Elerk, G. Parrelt; copierende Clerk, R. Walmisly; Jndregistreringernes Clerk, S. Smith; Bibliothekaren, F. Leary, Stenographien, B. Gurney (beklæder samme Embede i det andet Huus); den sorte Stabs Marschal, Sir A. Clifford; Under Marschallen, J Palman; Sergeant at arms Eir G. Seymour, dennes Stedfortræder, W. ButtGebyhrernes Jndcasserer, Hr. Shells. – J Underhuset sidder 144 Medlemmer for engelske Grevskaber, fire for engelske Universiteter og 323 for engelske Byer og Valgsteder; 15 for wallisiske Grevskaber og 14 for wallisiske Byer og Valgsteder; 30 for skotske Grevskaber og 23 for skotske Byer og Valgsteder; 64 for irske Grevskaber, tvende for irske Universiteter, og 39 for irske Byer og Valgsteder, tilsammen 658. Hælvten af dette Huses Embedsmænd ere Clerker, saasom: Over-Clerken og dennes tvende Assistenter, Privilegiernes og Valg-Committeernes Clerk, Gebyhrernes Clerk, trende Flerker for Hoved-Committeerne, og trende Clerker i Bureauet for Privat-Biller. Ogsaa Dagbogernes Trykkere, Buddene o. s. v. regnes med til dette Huses Embedsmænd.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Paris, den 26de Marts. – En her udkommende Tidende siger: "For et Par Dage siden blev Hr. Humann for første Gang siden den sidste ministerielle Crise modtaget af Kongen. Nogle Personer paastaae, at man allerede tænkte paa, atter at anbetroe ham Finants-Portefeuillen. Man veed, at Kongen var alvorlig vred paa Hr. Humann, fordi han ene gav ham Skyld for den sidste ministerielle Complication; det synes som om han ved Hr. Thiers's Mægling atter er blevet taget til Naade. J Audientsen, Hr. Humann fik, var Talen kun om Rente Reductionen, og om den Opsættelse, man havde erholdt af Kamret. Hr. Humann har erklæret, at Kamrets uhyre Majoritet, vilde urokkeligt paastaae, at faae Reductionen i næste Aar, og han har derfor givet Kongen det Raad, ufortøvet at udnævne en Commission, der skulde have det Hverv, grundigt at prøve hiint vigtige Spørgsmaal og fremlægge et Lovudkast over Gjenstanden. Vi erfare med Fornøjelse, at Kongen er gaaet ind i denne Anskuelse og at Commissionens Medlemmer skulle i disse Dage udnævnes, Medlemmernes Antal skal beløbe sig til 21, hvoraf tolv Pairer og tolv Deputerede. Man betegner allerede som formodentlige Medlemmer: de Herrer Humann, Gonin, Lafitte, Odier, Jacques Lefehyre, Grev Roy, Grev Mollien, Baron Louis, Davilliers og Hertugen af Gaeta.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Fra Algier havde man i Paris Efterretninger til den 18de Marts. Undersøgelsen om Sammensværgelsen i Bona fortsattes, dog uden at levere betydelige Resultater. Roligheden var ikke senere blevet forstyrret.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Spanien. Madrid, den 20de Marts. – Jgaar frygtede man for urolige Optrin; det Rygte havde udbredt sig, at Constitutionen af 1812 skulde proclameres; men Dagen gik hen uden ringeste Uorden eller Forstyrrelse. Jntet Sted viste sig Spor til oprørske Bevægelser; ikke destomindre havde Regjeringen, der var advaret i Forveien, beflittet sig paa den strengeste Aarvaagenhed, og de nødvendige Forholdsregler vare trufne til enhver Tumults Undertrykkelse. Landsbyen San Fernando, tre Miil fra Hovedstaden, paa Vejen til Arragonien, der var blevet betegnet som Rolighedsforstyrrernes (Alborotadores) Samlingsplads, blev besat med Militair. Paa General-Capitain, Marquis Moncayos Befaling afgik om Natten flere Compagnier af den kongelige Garde derhen; men ogsaa her forblev Alting roligt.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
De betænkeligste Rygter udbrede sig over Ministeriets Tilstand; Hr. Mendizaval skal paa Grund af sine hyppigt mislykkede Forsøg og de bestandivoxende Vanskeligheder være blevet bevæget til at indgive sin Afsked. Følgende Liste paa nye Ministre vare i Omløb, Conseil-Præsident og Minister for de udenlandske Anliggender, Hr. Jsturiz; Finantserne, Hr. Aguirre Solarte; Krigen, GeneralRodil, Naades- og Justits=Departementet, Hr. Ballesa, Deputeret for Cadix og en intim Ven af Hr. Jsturiz; den offentlige Underviisning (et ganske nyt Departement, Alcala Galiano. Jmidlertid. er Hr. Mendizaval utilgængelig for Alle; han er paa det Alvorligste beskjeftiget med at forfatte Trontalen, der – som man fortæller – skal indeholde et Slags politiske Farvel til Spanien. J saa Fald skal Hr. Mendizaval have i Sinde at gaae tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Grækenland. En Koffardimand har medbragt Breve indtil den 3die Marts. J det nordlige Peloponnes var Roligheden blevet gjenoprettet ved Paagribelsen af Hoved røverne, Brødrene Kondrojani, og de Uroligheder, der i Omegnen af Missolunghi tildeels vare foranledigede ved Røver-Jndfald fra de nordlige Egne. havde lagt sig igjen, da disse Røvere bleve fordrevne.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
De tvende Monarker vare i bedste Velgaaende komne tilbage til Athen med deres Ledsagere; ogsaa med Grev Armansperg gik det bedre. Blandt Militairet fortsattes Reductionerne, for at kunne bestride Udgivterne for samme, der indbefattet Phalanten, med fem Millioner Drachmer. Der bibeholdes fire Batailloner Infanteri, tre Escadroner Uhlaner og fire Compagnier Artilleri; de irregulaire Batailloner, Palikarerne, formeredes, og man meente, at flere af disses gamle Chefer, saasom Grivas og Zavellas, vilde blive udnævnte til Fæstnings-Commandanter istedetfor de afgaaede bajerske Officerer. Armee Ministeriet vil sandsynligviis ved General Schmalzes Sygdom, som man frygter er dødelig, blive erstattet med General Church, som er ganske hjemme i Grækenland og allerede Medlem af Statsraadet. Det er en Fordeel og et Skridt fremad, at Marine Ministeriet er skilt fra Armee Ministeriet, og det har vakt almindelig Glæde, at hiint er blevet overgivet Hydrioten Antonio Kriesis, Grækenlands første Søhelt og en af dets ædleste Mænd. Flere Forandringer have endnu fundet Sted i Forvaltningen, i Moirarchierne, Romarchierne og i nogle Ministerier. Hr. Praidis er i Ministeriet for det Jndre blevet erstattet med Hr. Drosos Mensolos, en erfaren og i Tydskland dannet Mand; ogsaa Finants-Ministeren, Hr. Theocharis, har faaet sin Afskeed. Han medtager Rygtet af en særdeles retskaffen Mand, hvem det dog i mange Tilfælde har manglet paa Energi og høiere Jndsigt. Hans Eftermand er endnu ikke udnævnt; man taler om en i Udlandet beskjeftiget Diplomat, hvem denne Post skal være tiltænkt. For Øjeblikket er Hr. Lassonair, Alexander Ypsilantis Ulykkes-Kammerat, ansat som General-Directeur i samme, og Hr. Jacobeky Schizo, hvem allerede de udenlandske Anliggender, det kongelige Huus, Kirken og Cultus ere betroede, har overtaget hiint Ministeriums Styrelse. Denne sidste har ogsaa under Stats-Cantslerens Fraværelse ført Forsæde i Ministerraadet, og det lader til at man er meget tilfreds med hans Opførsel.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
I Athen bygges der endnu bestandig med Jver, men Piræus kan endnu ikke rigtig komme sig efter Følgerne af Smitteen; man anseer Pladsen siden den Tid for usund, og mange smukke Huse staae lukkede. Varerne, der ankomme, afgaae strax til Athen, og meer end hundrede Vogne ere bestandig i Gang paa Chausseen mellem Havnen og Staden, med Transporter af Gods og Personer.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Ostindien. Den 8de October blev Raboben Schursuhdin, som havde leiet Hr. Fragers Morder, hængt i Delhi. Det er den første Nabob, hvem en saadan Skjæbne er blevet til Deel, siden Englænderne herske i Ostindien. Man havde befrygtet Uroligheder og et voldsomt Forsøg paa at befrie Misdæderen; men der gaves slet ingen Leilighed til at bruge det, for Sikkerhedens Skyld sammendragne Troppecorps, Nordamerika.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Efterretningerne fra Ny-York naae til den 6te f.M., en Opstand af Haandværkerne havde atter fundet Sted, og det blandt de med de afbrændte Huses Gjen opbyggelse beskjeftigede Arbeidere, der forlangte høiere Dagløn. Stadmilitsen maatte blande sig deri, førend Urolighederne kunde blive dæmpede.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Sydamerica. Den 4de Februar var Para endnu i de insurgerede Jndianeres Hænder. Midt i samme Maaned havde fire brittiske Krigskibe faaet befaling til, at begive sig fra Leewards-Øerne til Para, for i Forening med de fra Rio afsendte 4000 Mand at virke til Gjenoprettelsen af den brasilianske Regjerings Myndighed og til Beskyttelsen af den engelske Handels Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Sverrig. Fra Waxholms Fæstning ere for nogen Tid siden rømte elleve Forbrydere fra tredie Stokverk i Fængslet. Uagtet der nylig var lagt et nyt massivt Gulv, da man havde Mistanke om deres Forsæt, havde det dog lykkedes Fangerne, ved Hielp af Knive, at skære sig igjennem Gulvet. Ni af de Undvegne ere imidlertid kort efter blevne paagrebne.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
De Handlende i Christianstad ere komne overeens om, i deres Boutiquer ej at udhøkre Brændeviin til Almuen; en Beslutning, som der paa Stedet allerede har viist fordeelagtig Jndflydelse paa Almuens Sædelighed. Dette vakre Exempel, tilføjer en skaansk Avis, fortjener sikkerlig at følges i andre Stæder, da de Handlende vistnok ville vinde Mere derved, at Almuen er afholdende og som Følge deraf mere velhavende, end de ville tabe ved at savne de Kunder, som alene Brændeviinsglasset har lokket til Disken.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Den fordærvelige Skik, at Bonden stedse skal skjænkes en Dram, hvergang han har kjøbt Noget i en Boutique, er ogsaa for en Deel hos os gaaet af Brug; dog vedligeholdes den af Adskillige, der ei indsee, at de i Realiteten tabe ved paa denne Maade at bidrage til sædelig Fordærvelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Norge. Christiania, den 30te Marts. – Af den i GeneralForsamlingen for Christianias Sparebank nylig fremlagte Beretning for 1835 erfares, at Sparebankens egen Fond udgjorde 23,917 Spd. 3 s. De i Spare banken indskudte Summer udgjorde 389,756 Spd. Jes 84 s.; af disse noget over 400,000 Spd. vare 226,464. Spd. 6 s. udlaante imod 253 Pante-Obligationer, 183,385 Spd. 77 s. imod 90 disconterede Vexler og Vexel-Obligationer, og Beholdningen den 31te December udgjorde 3763 Spd. 65 s. Jndskydernes Antal er 3646.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
J indeværende Aar ere ved Kongsbergs Sølvværk producerede følgende Qvanta gediegent Sølv: J 1ste Bjergmaaned 2055 Mkr. 2 3/4 Lod. 2den die Tilsammen 6121 Mkr. 4 Lod. Havnen, ere borerede ud igjennem den i Jsen skaarne Canal. Under et ubehageligt og stormende Slud- og Sneevejr løsnedes i Gaar Eftermiddags fra Fæstningen tvende Brandskud og hørtes fra Kirketaarnet, dobbelte Klemteslag. Dette satte naturligviis en Mængde Mennesker i Bevægelse, men man troede, at det var blind Allarm, da Jngen kunde paavise, hvor Branden var. Dog paastodes der, at der havde været Jldløs i et Huus i Theaterstrædet, men at det var lykkedes, at dæmpe Jlden strax. Siden det offentlige Theater brændte, have vi, med Undtagelse af enkelte Skorstensild, været frie for Jldebrand saavel her i Christiania som, saavidt vides, i de fleste Egne af Riget, medens de svenske Blade hyppigen have bragt Efterretninger og større g mindre Jldsvaader paa forskjellige Steder i Sverrig.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kjøbenhavn, den 6te April. Som allerede meldt indeholder Nr. 55 af Jtzehoer Stænder-Tidenden først Slutningen af Beretningen angaaende Bergaadslaaningen over Udkastet til en ny Toldforordning. Den Kongelige Hr. Commissarius forsvarede de angrebne væsentlige Punkter af Lovudkastet og navnlig beviste han det Ugrundede og Undførlige i Majoritetens Fordringer, Paastande og Slutninger. Andragendet af Committeens Majoritet var: at Stænderforsamlingen skulde erklære sig mod den i Udkastet forelagte Toldforordning, og kun udtale det Ønske, at der maatte blive den næste Stænderforsamling forelagt et nyt Udkast til en Toldforordning, hvorved der skulde tages Hensyn til de bemærkninger, der vare gjorte ved det forelagte Lovudkast. Forsamlingen antog dette Andragende med en Majoritet af 28 Stemmer mod 18, hvorved Minoritetens Andragende, som imidlertid forbeholdt sig sin Minoritets Betænkning, blev forkastet. Derpaa følger Beretningen over Forhandlingerne angaaende Canal-Passage-Tolden. Den af Hr. Lorenzen herover foredragne, Beretning erkjender Rigtigheden af de i Petitionen indeholdte bemærkninger og Forslag. Committeen androg paa: 1) at indenlandske Producter og Fabrikkater ved deres Transport gjennem Canalen, skulde, naar de ere bestemte fra et Sted i Jndlandet til et andet Sted i samme, være befriede fra at erlægge Canaltold, naar det ved en TilbagegangsAttest blev beviist, at de vare ankomne og udlossede paa et indenlandske Bestemmelsested; 2) at den erlagte Canaltold skulde afkortes paa den Jndførselstold, der skal erlægges paa fremmede Varer, og at Varer, hvorfor Jndførselstolden allerede var udbetalt paa et indenlandske Sted, skulde ved deres Transport til et andet indenlandske Sted være befriet fra at erlægge Canaltold paa den slesvig-holsteenske Canal. J Henseende til Skibsafgivterne foreslog Committeen: 1) Bestemmelsen af Fyrpengene til 3 Rbs. for Commerce læsten, og det for alle Skibe uden Forskjel, om de vare ballastede eller lastede; 3) at Skibene ikke skulde erlægge Lodspenge efter Forholdet af Dybden, men efter Commercelæsternes Drægtighed, fordi de skarpt byggede Skibe, som fornemlig findes paa Landets Østkyst, ellers særdeles meget leed derunder; 3) at Lodspengenes Minimum maatte blive bestemt: a) paa den første Station, nemlig fra Lodsgallioten til Tønningen, til 24 Rbsk. for Commercelæsten, og det ligefor alle Skibe, men kun Halvdelen for saadanne, som ikke vilde betjene sig af nogen Lods; b) for de tre andre Stationer, nemlig fra Tønningen til Gallioten, fra Tønningen til Rendsborg og fra Rendsborg til Tønningen, det Samme, dog saaledes, at de Skippere, der forlangte en Lods, men ikke fandt den paa Stationen, skulde fritages for Lodspengene. Smaa Skibe paa ti Commercelæster og derunder skulde ved Afkald paa en Lods ganske fritages forLods- og Aftaldspengene. Ved den af Præsidiet aabnede Beraadslaaning fremførte Hr. Grev v. Bau
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Jndenlandske Efterretninger. dissin følgende Amendements: 1) at de Varer, som kommende paa et indenlandske eller fremmed Skib fra Udlandet, ere bestemte til at udlosses paa et Sted i Canalen, hvor der ikke er noget Toldsted, ikke skulde som hidtil være forpligtede til at losses, clareres og atter lades i Rendsborg og Holtenaumen at de kunde blive lossede paa Bestemmelses stedet i Nærværelsen af en Toldbetjent imod en ham tilfaldende Sportel. Dog kan denne Bestemmelse ikke anvendes paa de Varer, der ere bestemte for Handelen, men komme kun de, der ligge ved Canalen og de en halv Miil fra samme Boende til Gode; 2) at nedsætte den foreslaaede Canaltold paa indenlandske Smør (24 Rbsk. for Tønden) til 12 1/2 Rbsk. Ved den derpaa fulgte Afstemning var Resultatet, at Hr. Grev v. Baudissins første Amendement blev antaget, men det andet forkastet, derimod erholdt Committeens Beretning, imod at tage Hensyn til det antagne Amendement, Forsamlingens bifald. EfterPræsidiets Andragende blev det Committeen overdraget at udarbeide den Betænkning, der skal afgives herover til Hs. Majestæt Kongen.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Befordringer. Under det Kongelige Admiralitets- og
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Commissariats-Collegium. Den 13de Marts er Fuldmægtig i Commissariats-Contoiret, Krigsassessor H. L. Herløw, udnævnt til Commissariats Secretair og Chef for ovennævnte Contoir, samt derhos benaadet med Overkrigscommissairs-Characteer. Ligeledes er Candidatus Chirurgiæ A. W. Petersen forundt Reservechirurgs-Characteer og Rang. som de Deputerede: Kammerherre Castenschiold og Kammerraad Drewsen, have foreslaaet i Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde.*)
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Jblandt de syv Medlemmer af den Committee, som blev nedsat for at prove og bedømme ovennævnte tvende Deputeredes Forslag om en Forandring i Assurancen, har Stænderforsamlingen ikke alene fundet det hensigtsmæssigt, at vælge begge disse Proponenter og en tredie, Lieutenant Rask, som ligeledes androg paa en Forandring med Hensyn til Bornholm; men alle tre Proponenter have og fundet det passende at modtage Udnævnelsen.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Hvorvidt et for alle Statens Grundeiere lige vigtigt Anliggende, paa en saadan Maade kan forventes tilstrækkeligt drøftet, eller et rigtigt Resultat tilvejebragt, derom vil Anmelderen i dette Tilfælde ikke yttre sin Mening, fordi han, omendskjøndt Grundeier, dog qva Embedsmand, kunde ansees at have meere Jnteresse for Sagen i denne Egenskab end i hiin. Committeens Betænkning i denne Sag er saa temmelig overeensstemmende med Proponenternes Andrægender og om man ikke har antaget Kammerherre Enstenschjolds Forslag, at Brandassurancens egne Me lemmer efterhaanden som Branddirecteurposterne inddrages, skulle overtage Forretningerne, saa har man dog beholdt Begrebet om en privat Jndretning, idet man foreslaaer som hensigtsmæssigt, at tvende Jnteressentere, for at paasee Brandforsikkringens Tarv, skulle overvære enhver Taxation ved Siden af den Kongelige Embedsmand, under hvis Ledelse Forretningen foretages af Mænd under Eed og Pligt. En Forholdsregel, som, om den end i et meget sjeldent Tilfælde kunde være hensigtsmæssig, dog i Almindelighed formenes at være unødvendig og mislig. Men vil man saaledes paa den ene Side have Brandforsikkringen paa Landet anseet for et Jnteressentskab, vil man dog paa den anden Side ikke, at Byrden og Bekostningen ved Bestyrelsen, der uadskillelig er forbundet med ethvert Jnteressentskab, skal falde dette til Last, men tvertimod at det betydelige Arbejde fremdeles, skal hvile paa Kongelige Embedsmænd, uanseet om de ere beskikkede i andet Øjemeed, om de kunne eller ville paatage dem det, og uden at man vil indrømme dem anden Godtgjørelse end de nu reglementerede Sportler, som i de allerfleste Tilfælde ere saa ubetydelige, at de ej engang kunne gielde som Vederlag for Umage og Tid ved selve Erhvervelsen, mindre for Regnskabsforingen og det øvrige Contoirarbejde.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Uagtet Undertegnede ikke kan dele de i dette Stykke udtalte Anskuelser, har man dog ikke villet nægte dets Optagelse i Bladet, for ikke at synes partisk i Sagen; en Regel, der, som forhen yttret, altid vil blive fulgt med de Afhandlinger, der, skrevne i en anstændig Tone, Redact. meddeles. Kammerraad Drewsen, som tilforn har været Medlem.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
af en i Anledning af Assurancevæsenet nedsat Commission, yttrer: alt i den at have andraget paa Branddirecteur postens Nedlæggelse; gjentager nu dette Andragende, efterat have omtalt nogle Exempler af ham bekjendte Jldspaasættelser og en Brandvæsens Uorden (uden dog at angive hvorvidt de have været anmeldte paa behørige Steder) og deraf draget den Slutning, at det synes overflødigt at gaaere Branddirecteurer, naar man ikke kan sikkres mod saadanne og lignende Tilfælde. Han formener ved dette Forsøg at spare Statskassen (?)(formodentlig Brandkassen, den Sum som medgaaer tilBranddirecteurernes Gager.