JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Ved allerhøieste Resolution af 22de f. M. er bestemt 1) at Grundeiere, der af Banken have erholdt de til sam mme udstedte Obligationer for de paa deres Eiendomme hvilende Hæftelser cederede, maae ved Paategning paa Obligationerne underkaste sig den Banken tilkommende Udpantningsret, naar bemeldte Obligationer ved Cession komme i tredie Mands Hænder. Jøvrigt blive Forskrifterne i Forordningen af 2den Juni 1830 at iagttage, naar bemeldte Udpantningsret gjøres gjældende, hvorhos denne ikke kan ud løves for længere Tids Renter end den, for hvilken Cessionarius i Medfor af Forordningen af 12te Marts 1790 beholder sin Prioritet for samme; 2) at offentlige Stiftelsers og Umyndiges Midler maae kunne anbringes i saadanne cederede Hæftelses-Obligationer, naar Debitor har underkastet sig hiin Forpligtelse, og det uagtet Hæftelses=Renten ved Cessionen er nedsat, dog ikke under 4 pCt., samt under Betingelse af, at Debitor, i Tilfælde af Forsømmelse med Renternes rigtige Erlæggelse, paadrager sig den fulde oprindelige Rente=Forpligtelse. Kieler=Correspondensblatt vil af Velunderrettede, vide, at den kgl. Landdags=Commissair vil i Begyndelsen af Stændernes Møde forelægge et Oversyn over Statens Finantser, og et Budget, og tvivler selv saameget mindre om dette Udsagn, som allerede ifølge Forordningen af 5te Jan. 1813 et Budget aarlig skulde udkastes og ved Trykken kundgjøres. Jmidlertid, tilføier Bladet, vil Regjeringen ved dette Skridt hylde Bevægelsesystemmet, og den tør være forud forvisset om, at den desmere vinder den offentlige Stemme for sig, jo aabnere den fremlægger de samtlige Statsforhold for Folkets Afsendinger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Tobaksfabriqveur N. Gugenheims Bo i Kbhvn, er under 7de August taget under Skiftebehandling som fallit Fra Odense skrives under 7de D.: "Man har offentlig gjort den bemærkning, at man i Lolland ikke engang havde Regn den Dag, den 23de f. M., da det frygtelige Hagelveir drog over Fyen. J denne Anledning bemærkes, at det gik omtrent midt over Landet fra Norden til Sønden og anrettede sine Ødelæggelser paa forskjellige Steder paa Strøget imellem Næsby somtrent 1/2 Miil fra Odense, og Faaborg, Det havde iøvrigt saa liden Udstrækning til Siderne, at det selv her i Provindsen i mange Egne, f. Ex. ved Svendborg og Assens, østlig og vestlig for hiint Strøg, aldeles ikke sporedes. Den anrettede Skade lader sig vanskelig nøiagtig bestemme; dog hører man den almindelig anslaaes til omtr. 40,000 Rbd. Som Virkninger af Uveiret anføtres endnu nogle Smaanotitser: Heste og Qvæg bleve slagne blodige af Jisstumperne. Det samme hændtes Reisende, og Kudskene, som havde Møie med at regjere Hestene, fiiHænderne fulde af Vabler. Fugle faldt døde ned af Luften, og en Bondedreng i Bellinge fangede 2 Krager, som havde mistet deres Been. - Rapshøsten har hidtil var ret begunstiget af Veiret; men Udbyttet skal iaar i Almindelighed ikke have været betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Fra Viborg skrives under 11te August: "En heftig Storm hjemsøgte os i Løverdags og vedblev endnu i Søndags af rase i noget mindre Grad. Den har havt en høist ødelæggende Virkning paa det paa Marken staaende, næsten høst færdige Korn. Rug og Bygmarkerne have især lidt betydeligt, Havre mindre. Her paa Egnen dyrkes kun lidet Hvede, ogsaa den er næsten ganske ødelagt. Hvis denne Storm har raset i noget betydeligt Omfang, maa den upaatvivleligen have en sorgelig Jndflydelse paa Kornpriserne. Ogsaa megen anden Skade maa den have anrettet; saaledes høre vi at Liimfjorden paa sine Steder er stegen over sine Bredder, og har bortrevet store Masser af stakket Hs. Efter Sigende, har Stormen ikke raset paa Vestkysten af Jylland (?), ligesom ei heller i Sjælland; derimod har det paa sidstnævnte Sted regnet tildeels den hele Dag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
J Randers rasede i Løverdags en orcanagtig Storm af Nordvest, som skal have anrettet uberegnelig Skade paa Kornet, der nu stod høstfærdigt. Jsær har Rugen lid overordentlig, og man skal uden Overdrivelse kunne antage, at Halvparten, ja maaske de to Trediedele af Kjærnerne ere blevne afpidskede af Stormen og ligge nu til ingen Nytte spildte paa Jorden. Dette er saameget mere beklageligt, som Rugen var den Sædart, der stod bedst iaar og lovede Landmanden nogen Erstatning for den maadelige Byg og Havre, Her i Byen fløi Tagsteene af Husene, og adskillige unge Træer knækkedes. Ogsaa for Storkene, som i stor Mængde bygge og boe her paa vore Tage, var det en bedrøvelig Dag da mange af deres Reder ødelagdes, medens Ungerne, hvis Vinger endnu ei havde erholdt den fulde Styrke, nedkastedes (Randers Avis.) og tildeels omkom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Reisende. med Dagvognen fra Aalborg idag: Hr. Jacoby til Kolding; Hr. F. Simoni, Frøken Brandt og Kniplingshandler Fogtmann til Aarhuus; Hr. Aagaard, Hr. Branth og Grosserer, Først til Randers; Hr. Pastor Jngerslew til Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 6te Aug. B. Nielsen f. Randers, best. t. Mand. m. Korn og Fedev. J. Brandt f. Norge, best. t. Nakskov m. Træl. D. 7de, L. C. Nielsen f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 6te : N. P. Bruun f. Norge t. Skjelsker. D. 7de. C. Munch, ut. Kbhvn. m. Stykg. H. Olsen t. Østerr. m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Hals Skibsliste. Jndk. D. 5te Aug. F. Sand; og da det N. C. Skougaard, f. Kbh. m. Stykg. H. K. Holm f. Petersborg m. Hør og Hamp. D. 10de : J. Evensen f. Newcastle m. Steenkul og Træl. - Udg. F. Stochkel t. Kbh. m. Havre. E. Hansen t. Horsens m. Kridt og Tobak. D. 9de, C. Sørensen t. Hobro m. Muurst. C. Cortzen t. Mariager, ball. D. 10de. L. Nisted t. Ringkjøb. m. Uld. A. Petersen t. Grimstad med Havre. D. Olsen t. Vedbek med Klude. B. Sigvartsen og M. Hansen t. Veile, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Bekjendtgjørelser. Paa et Besög i Selskab med og hos undertegne de hans Börn indslumrede idag Eftermiddag Kl. 6 ved en blid og rolig Död vor elskede Fader og Svigerfader, David Hornsyld, næsten 73 Aar gammel Dybt saarede os dette uventede Slag, vore Taarer rinde, thi han var dem værd; men Klage skulle ei forstyrre den Fred, som den Algode efter Verdens Storme har forundt ham bag Gra rens trygge Ilegn! Paa fraværende Sösters og Svogers Vegne. Skive Præstegaard, den 10de August 1835. dens Hornsyld. Grethe Hornsyld. Baltaaarine Schalte. Frasmine Aagaard. J. F. Schultz. P. D. Adgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Onsdagen den 19de August begynder den offentlige Examen paa Aalborg Cathedralskole og sortsættes daglig 8-12 og 3-6 indtil Löverdag den 29de. - Adgangen staaer aabensk for Enhver, som har Lyst at være Tilhörer. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
De for næste Skoleaar anmeldte Elever ville møde paa Aalborg CathedralskoleLöverdagen den 3die October Kl. 8, for at pro ves efter Anordningerne. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Resultaterne af det, den 5te August sidstleden paa Viborg Raadhuus, overeensstemmende med Hs. Exellence Hr. Overkammerherre v. Hauchs derom skeete trykte og bekjendtgjorte Opfordring, afholdte Møde, for nu, da de ved Subskriptionen i 1831 til Væddekjørslerne fastsatte i Aar ere udløbne, at afhandle og give Stemme angaaende Anvendelsen af det Overskud, der befindes og efter Jnventariernes Salg ydermeere vil udkomme, giver Undertegnede ifølge det sammesteds Vedtagne, sig den Ære herved at bringe til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Efterat nogle præliminære Spørgsmaale havde faaet fornøden Afgjørelse og efterat det blandt Andet var bleven vedtaget, at ethvert Forslag, som ikke havde det umiddelbare Øiemed at fremme Hesteavl, uden videre skulde forkastes, bleve, ved stedfunden Stemmegivning, følgende Punkter afgjorte. 1) Overskudscapitalen anvendes i en samlet Sum. 2) Anvendelsen skal bestaae i Anskaffelse af Hingste. 3) Hingstene, der anskaffes, skulle være indenlandske og ikke Fuldblodshingste. 4) Hr. Proprietair Weinschenk til Gunderupgaard og og Hr. Proprietair Pind til Thustrup paatoge sig Jndkjøbet og Anskaffelsen af Hingstene og de vil formaae Krigsraad Conradsen til med dem at deeltage i denne Commission. 5) Forsaavidt der kun kan anskaffes to Hingste, skal den ene staae paa et passende Sted i Aalborg Amt, der anden paa et nærmere bestemmende Sted i Viborg Amt. - Forsaavidt flere end to Hingste anskaffes, da vil Een komme det østlige, den Anden det vestlige Jylland tilgode. 6) J Forening med Major, Ridder Undall og Landsoverretsprocurator Otterstrøm overtager Undertegnede at besørge Realisation af Jnventarierne, at modtage Regnskab og at indfordre de resterende Subskriptionsbidrag. Viborg, den 6te August 1835. Ahlefeldt Laurwig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Saalænge Reparationen paa de nye Færger varer, der tager sin Begyndelse idag, vil kun den ene være til Brug, i Farten; hvilket jeg herved bringer til offentlig Kundskab for de respective Reisende. N. Sundby, den 13de August 1835. P. C. Nyegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Min 11taarige Søn, Peder Christian, er bortløben fra os. Han var ifort sorte Buxer og Trøie, en stribet Hvergarns Vest og hvide Stødhoser. Hvo, som maatte hantræffe ham, bedes derom underrette Arbeidsmand Hans Pedersen, boende i Store=Rygade i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Hos Schjerven ved Vesterport kan en Familie=Beqvemmelighed erholdes tilleie, enten strax eller til første Flyttetid. Om det ønskes, kan ogsaa Leiligheden bortleies til ugifte Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
P. Dam afgaaer i denne Uge til Østersøen og medtager Passagerer og Fragtgods til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Klæde i forskjellige Farver og Fiinhed er hjemkommen til og sælges meget billig hos B. sal. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
en villig Leilighed for en liden Familie anvises fra Hjørnet af Tiendeladen Nr. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
En Person, der i 10 Aar har conditioneret i Skolefaliget, deels som Huuslærer, deels som Lærer ved en Borgerskole, og kan, foruden de almindelige Skolekundskaber, undervise i Tysk, samt er forsynet med gode Anbefalinger, sønsker sig en Plads til 1ste November. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
En i Landvæsenet kyndig, ugift, med paalidelige Anbefalinger forsynet Person, som nylig er ankommen fra Sjælland, ønsker sig anbragt her i Egnen, som Avlsforvalter, strax eller til 1ste Novbr. Adresse-Contoiret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Hos D. Lauesen ere tvende Par Birketræes Divan borde, tvende Par Ditto Commoder og et Ditto Skatol tilkjøbs; Alt til de billigste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Skomager Theodosius Jacobsens Enke, Cathrisine Marie Hansen, er ved Døden afgaaet og hendes og tidligere afdøde Mands Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret. Thi bliver paa Grund heraf herved indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa dette Bo, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav. Skifteretten i Aalborg, den 10de August 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-13
Jfølge det kongelige Rentekammers Skrivelse af 1ste Dennes, bliver, paa Tingstedet i Frederikshavn, den 5te September førstkommende, Klokken 10 Formiddag, afholdt Licitation over Leverancen af 70 Tønder Rug til Commandantskabet i Fladstrand. Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 7de August 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Frankrig. Ligbegængelsen den 5te og det høitidelige te Deum i Notre=Dame=Kirken fandt Sted uden at forstyrres af Optrin, enten af revolutionair eller reactionair Tendents. Man havde udbredt Rygter om, at Nationalgaden vel kunde faaes i Sinde at yttre sin Uvillie imod Trykkefriheden, i Anledning af Attentatet den 28de, men tvertimod bemærkede man ved Revnen, som blev holdt efter Sørgehøitideligheden, at Udraabet Kongen leve!" hyppigt blev afløst af et ligesaa enthusiastisk for Trykkefriheden. Publicums og navnlig Journalisternes Mening om de Lovforslag, som af Ministrene allerede den 4de forelagdes Kammeret, er, at man maa ansee Censuren for et langt taaleligere Middel mod Pressens Misbrug end disse Love, som efter deres Anskuelse maatte blive den frie Menings Yttring langt farligere, end den ellers saa forhadte Censur. Disse nye Lovforslag true Enhvers Exstents, som befatter sig med Journalistik. Hvis de antaget af Kamrene og siden strengt overholdes, kan man ansee af Opposition igjennem Pressen, selv den sindigste, for at have erholdt Naadestødet, og Løgnens, Forstillelsens og Hykleriets Systemmer, hvilket netop Chartet forbyder at kalde til Live paany ved Censuren, vilde da paa Omveie og under forandrede Navne ikke undlade igjen at gjøre sig gieldende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Men det franske Folk er nu saa vant til at nyde Trykkefrihedens Goder, og sætter for høi en Priis derpaa til at mankan antage, at det vilde være let, heri at foretage nogen betydelig Forandring. De fremsatte Lovforslag, som, i det Hele, gaae ud paa, betydeligt at skærpe Straffe for Pressens Forseelser, indeholdes i et betydeligt Antal Artikler, hvis Vidtløftighed ikke tilstæder at optage dem heri Bladet. Da den vigtigste af dem desuden ville foranledige varme Debatter, ville de enkeltviis blive Gienstand for nærmere Meddelelse. Den Stemning de iøvrigt have vakt hos Folket, har dog ikke berøvet Sorgefesten den 5te noget af sin Høitidelighed. Kl. 11 naaede Toget Jnvalidernes Kirke, hvor Kongen og hans Familie allerede befandt sig. Parises Erkebiskop læste Messen og en Abbe holdt Ligtalen. Kl. 5 forlod Kongens Kirken og begav sig til Invalidhotellets Esplanade for at mynstre Nationalgaden. Dennes Rækker vare imidlertid, betydeligt fortyndede, da de fleste Gardister, trættede af Høitideligheden, som allerede havde taget sin Begyndelse Kl. 9. om Morgenen, vare gangne hjem. Efter at de ovenomtalte Lovforslag vare forelagte Kamme et, besteg Marschal Maison Tribunen med Andragende om Pensioner for de den 28de Faldnes Efterladte. For Marschal Mortiers Enke foresloges 20000 Fr., som, efter hendes Død, gaae over paa hendes Søn, den unge Hertug af Treviso; for Enken efter General Lachasse 6000 Fr., som, efter hendes Død, fordeles paa hendes 3 Børn; for GeneralBlin, som nu næsten er uden Fare, 3000 Fr., og for Capitain Villates Moder 3000 Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Preussen. Under de urolige Optrin i Berlin har man ikke engang forskaanet det kongelige Pallads, men ogsaa der slaaet Vinduer ind. Berlins Blade gjøre sig al Umage for at betage Udlandet den Formening, at disse Uroligheder skulde have havt nogen politisk Tendents. Det skal ene og alene have været Pøbel, der har deeltaget i dem. Militairets Forhold har, med Hensyn til Fremgangsmaaden mod Rolighedsforstyrrerne, været sindigt og forstandigt. Det Maadehold og den overbærende Taalmodighed, hvormed det har modt Pobelens aldeles modsatte Færd, fortjener megen Roes. Der, hvor det havde med den dannede Classe at gjøre, forefaldt aldeles ingen Uorden. Paa Rygter feiler det iøvrigt ikke. Saaledes vil man den 4de om Morgenen have bemærket velklædte Personer, som paa Exerceerpladsen uddeelte Penge til Pøbelen. Men - hvorfra kommer denne talrige Pøbel. Det er den herskende Nærings- og Brødløshed som fremavler den naar Øvrigheden alvorligt henvender sin Opmærksomhed paa dette Onde, saa vilde saadanne Uordener sjeldnere spores. Det lader sig imidlertid ikke negte, at den nærværende Nærringsløshed for en stor Deel har sin Grund i de Virkninger, den nye Toldforening i sin Begyndelse frembringer. Saa ledes ere Jndvaanerne i en Landsby, ikke langt fra Potsdam for det meste Vævere, ved de nærværende Conjuncturer, bragte til Bettelstaven. Vel har Kongen, efter Ansøgning, afhjulpen den øieblikkelige Nød, men at anvise en Classe af Arbeidere andre Næringsveie, end dem, hvortil de ere opdragne og oplærte, er ingen ganske let Opgave. 1 Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
J længere Tid havde man i Barcellona bemærket en Gjæring, som omsider i de sidste Dage af Julii brød ud i rædsomme Optrin. Man havde Efterretninger fra Tarragona og andre Stæder, at Folket havde afbrændt Klostrene. di General Llauder, som befrygtede lignende Uordener i Barcellona, udstædte en Dagsbefaling, ved hvilken de befrygtede Standretter skulde sættes i Virksomhed. Dette var Olie i Jlden. Paa en Forespørgsel til Garnisonens Overofficereer om deres Troppers Stemning, fik man det Svar, at man vilde kunne stole paa dem i Tilfælde af en carlistisk Bevægelse, men ingenlunde, naar denne fandt Sted i liberal Aand. En saadan liberalistisk Bevægelse udbrød, da ogsaa den 25de. En Tyrefægtning, hvor Folket var utilfreds med, at man havde valgt Tyre af en mindre modig Race, end den, der var nævnt paa Placaten, gav Anledningen. Folket yttrede først sin Misfornøielse, ved at sønderbryde Alt paa Tyrefægtnings=Skuepladsen. Under dette Optrin lød Raabet: "Til Klostrene, til Franciscanerne, ned med Munkene, Friheden leve!" og nu var Massen ikke meere at styre. Det varede ikke længe, før 5 Klostre gik op i Lue af den pragtfulde Augustiner, og af Cathrine=Kirken staae kun de nøgne Mure, Bibliotheker, Malerier og alle andre Skatte bleve et Rov for Luerne. Til at røve og plyndre viste Folket ved denne Leilighed aldeles ingen Lyst, destomere flyttrede det sin Tilbøielighed til at myrde. Værgeløse Munke bleve paa det grusomste mishandlede; nogle dræbtes med Dolke, andre med Stokke, nogle kastedes i Luerne, andre bleve stenede. Blandt de Faa, som saarede bragtes til Hospitalerne, fandtes nogle bedækkede med mere end 30 Saar. Disse Rædselscener varede hele Natten mellem den 125de og 26de, medens Militairet uvirksomt patrouillerede paa Gaden med Ordre ikke at skyde paa Folket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Kjøbenhavn, den 10de August. Den af Publikum i nogle Dage nærede Frygt for at den militaire Høiskole skulde miste en af sine fasteste og værdigste Støtter, har viist sig som ugrundet, thi Major Fibiger vil ikke komme til at forlade en Post, hvorpaa han især for Øieblikket er aldeles uundværlig, da det vilde være vanskeligt, om ikke aldeles umuligt, at remplacere ham med en Mand, ikke blot af samme Caracteerfasthed og uegennyttige Begeistring for Sandhed og Ret, men tillige af ligesaastort Talent og rig Kundskabsfylde. Denne Mand, der som Udgiver af vort militaire Tidsskrift og som Medlem af Redactionen for Maanedsskriftet for Literatur, staaer i Spidsen for den militaire Videnskabelighed hos os, vil saaledes fremdeles være den fasteste Bom mod Charlataneriets Anmasselser, og den bedste Leder for Armeens Uddannelse og Reform. Kbhvpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Foruden Dampskibet Frederik den 6te gjør nu ogsaa det preussiske Dampfartøi Dronning Maria Reiser imellem Kjøbenhavn og Lybek, og det, efter hvad vi have erfaret, paa samme Tid. Den første Frugt af denne Concurrence ler, at Frederik den 6te har nedsat sine Priser, saa at det ikke blot selv afholder den Afgift til Generalpostdirectionen, som før maatte svares af Passagererne, men tillige gratibefordrer dem paa første Plads fra Travemünde og indtil Lybek. Derimod haabe vi, at samme Concurrence ikke her vil have de sørgelige Følger, som den paa andre Steder oft har havt, nemlig at foranledige et Veddeløb imellem Skibene, hvorved endnu i dette Aar et Dampskib i Nordamerika og et i Skotland ere sprungne i Luften. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Kiøbenhavns Havnepriser, den 8de August. Holst. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 2 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 2 s. Byg, brad 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre Ærter 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Holst. Smør 46 Rbd. 4 Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 3 Rbd. - Mk. - s. a 40 Rbd. 2 Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 11te August. Hamb. 2 M. - k. S. 2051. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 2051, solgt til 12 Mk. 5 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. pCt. norsk Laan ved Hambrog. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100) Søn af 1825. 101 i B. Sp. 182 a 182 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 1011 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 19a 491 Rbs. Tegn. 1014101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 94 a 94 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 1492 i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 7575 1/2 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse, 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 1/2 a 93 i B. Dr. Dr. 1001 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sed Hamborg, den 11te August. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 101 s.; k. S. 13 Mk. 12 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 518. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 204. Species J. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Aarhuus, den 13de August. Sammenligner man vort St. Olufs Marked, som det nuper, med hvad det var for 20 Aar siden, da fristes man til at antage, at Byens og Omegnens Kaar maa have hævet sig betydeligt. At et Marked søges stærkt af Handlende, endogsaa langveis fra, afgiver vel ogsaa en temmelig paalidelig Maalestok for Afsætningen. J fordums Tid saaes ikke paa vort Marked saa glimrende Boutiker som nutildags, da kjøbenhavnske og andre fremmede Handlende her have store Lagere af Mode= og Manufacturvarer (uagtet vi deraf selvnbesidde meget velsorterede og rigeligt forsynede Boutiker), samt til kjøbenhavnske Skrædere og Guldsmede (iaar 3 af hver) med kostbare og betydelige Udsalg, ja endog Damepynt af 2 kjøbenhavnske Modehandlerinder. Paa Lysthavende har der ikke været Mangel; Mode= og Manufacturboutikerne vare altid fyldte med Damer. Hvorvidt de Handlende vare tilfredsesse med Markedet, er ikke godt at komme efter; selv maa det bedst vide det; de Fleste klage rigtignok, men de klagede ogsaa ifjor, alligevel kom de igjen iaar, og ville rimeligviis ogsaa see til os af Aare. Eet er der imidlertid, hvori vore Markeder nuomstunder staae tilbage for dem i fordums Tid. Dengang var her i Markedstiden, ved Siden af den commercielle Færsel, et sandt aandigt Røre, og de Gamle kunde glæde sig som Børn til disse Julidage, der hidlokkede mangen sielden Trækfugl. Hvis Hjerte slog ikke høit naar i hiin Tid de kjøbenhavnske Skuespillere droge ind i vor By, og Muserne med dem. De gjæste os ikke meere; men -de savnes. Jkke een eneste Aandsforlystelse har St. Olufdennefinde budet sine Gjæster. Klagen derover har udtalt sig saa høit, at vi haabe, ikke oftere at skulle opleve et saadant blot og bart - Marked. Usædvanlig mange, i Særdeleshed Reisende, gjøre i denne Sommer Valfarter til det i Skanderborg-Egnen beliggende saakaldte Himmelbjerg, der ansees for Jyllands høieste Standpunkt (1800 Fod høit. Hr. Cand. pharm. K. Reddelien (Søn af den afdøde Apotheker, har kjøbt Løve=Apotheket her for 42500 Rd. Sv. Ogsaa vor Omegn er bleven hjensøgt af en stor Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Den stærke Storm i Løverdags har aftærsket Kornet, især Rugen, paa Markerne heromkring, saaledes, at der f. Ex. paa Hasle, Gjellerup, Brabrand, Aarslev o. fl. Marker er Jntet eller kun meget Lidet tilbage deraf. Er det saaledes hover hele Jylland, da seer det meget sørgeligt ud, thi Beboerne have ikke Brødrug til Livets Ophold. Men muligt Stormen ikke har været lige ødelæggende overalt, og maaske man alt iforveien har havt Kornet hostet i Sjælland og det Slesvig=Holstenske. Stormen var her saa rædsom at Husene rystede. Ogsaa Haverne have taget overordentlig Skade, Træfrugterne ere nedblæste og mange unge Træer knækkede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Desværre ville vi vistnok ogsaa fra Søen komme til at spørge sørgelige Efterretninger. J samme Stormveir havde Flere seet, at den øverste Deel af Frue Kirkes Taarn (der er henved 200 Al. høit, havde bevæget sig frem og tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-15
Af et Brev fra Skanderborg-Egnen: "Stormen i disse Dage har tilintetgjort alt Haab om blidere Udsigter, da vor betydelige Rug-Avl ligger paa Jorden, Bygget er knækket over og Havren deels brækket, deels afblæst, saa vi her see en kummerlig Fremtid imøde."