Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-01
Spanien. Hertugen af Jnfantado og Ministeren Sae; have dog opgivet deres Beslutning om at reise til Puerto S. Maria. Angaaende Underhandlingerne, da skal der rigtig nok have fundet en Samtale Sted imellem nogle Officerer af Bourdesoulles Korps og Valde; og Arguelles, men som, uagtet de meest glimrende Tilbud fra fransk Side, intet frugtede, da det var disse to Spanier meere om Æren end personlig Fordeel at gjøre, og de vedbleve at paastaae Garantie for det konstitutionelle Parties Sikkerhed, for Nationalgielden og overhovedet for en repræsentativ Forfatning. Man vil i denne Henseende endog forsikre, at det er bragt paa Bane af Hr. Villele i det franske Ministerraad, om Man ikke indtil videre kunde indrømme de Konstitutionelle Fæstningerne Cadix, Barcellona, Badajoz, Pampelona &c. De Pariser Ultrablade finde det derimod heel formasteligt at tilstaae Cortes nogen politisk Kapitulation, hvorimod Man til alle Tider har bevilget personlige Kapitulationer, for at tilendebringe Revolutioner. Den hvide Fane spørger i denne Anledning blandt andet, hvad der kunde bevæge Frankerig til Slig en Forandring, eller om det skulde forlade sine Allierede og inddrømme Engelland og Jakobinerne paa Halvøen Garantie Ogsaa Stjernen finder det muligt, at Man af Klogskab og Forsigtighed kan tilstaae dem, som holde Ferdinand fangen, nogle Betingelser, men vil ingenlunde have slige Underhandlinger sat i Klasse med Traktater. For at standse den overhaandtagende Forfølgelsesaand, har Hertugen af Angouleme under 8 August fra Andujar, udstædt en Forordning, hvori det, med Hensyn til den Forpligtelse Spaniens Besættelse paalægger ham, at vaage over Rigets Rolighed og de franske Troppers Sikkerhed, befales: 1) at de spanske Authoriteter Jngen maa lade hæfte uden de franske Troppechefers Samtykke, 2) at disse skulle forlange alle Fangers Løsladelse, som ere hæftede vilkaarlig af politiske Aarsager. 3) Enhver, som ikke efterkommer denne befaling, ere de berettigede til at lade fængsle, og 4) alle offentlige Bekjendtgjørelser og periodiske Skrifter skulle staae under de militaire befalings. mænds Opsyn. Denne Anordning er alt blevet et Tvistens Æble for de franske Journalister, som nu stride om, hvorvidt samme forudsætter nogen Uenighed imellem Hertugen, og Regentskabet eller ikke. Ganske lader det sig heller ikke afgjøre dermed, at det sidste senere under 16 f. M. ogsaa har udgivet et Dekret, hvorved det Kongelige Forbud af : Juni 1814 imod vilkaarlige Hæftelser paa Grund af politiske Meninger fornyes, Alt i Betragtning af de stedse tiltagende Fængslinger, som Folket i overdreven Jver og Kjærlighed til Kongens hellige Person har tilladt sig &c. Det kommer desuden an paa, hvorvidt Man vil adlyde; thi hverken i Navarra eller Guiposcoa har det tøilesløse Folk villet sætte de hæftede Konstitutionelle i Frihed; men vedbliver at forøge Tallet paa dem, uden engang at skaane Kjønnet, og da Fyrsten af Hohenlohe vilde! lade Hertugens Forordning exequere i Jrun, satte Corrigidoren sig derimod, under Paaskud af, at de franske, Authoriteter ikke maatte blande sig i den indre Bestyrelse, hvorpaa Fyrsten selv lod Fængslerne aabne. J Cordova gaaer Terrorismen endog saavidt, at hele Bander af saakaldte Kølledragere gjennemsøge Husene, og slaae for Fode ned, hvorved det ikke allene gaae ud over de Sorte (Konstitutionelle), men over Enhver, som har Talenter eller Formue. De begyndte hos Marqvis de Solar og Raden er nu kommet til de oplyste Præster; saa det snart tegner til et Kaps uden Lige.