JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Rygtet gaaer, at Hs. Høihed Prinds Christian Friderich nu skal indtræde i Statsraadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
J disse Dage ventes Hs. Kongl. Høihed Hertuginden af Augustenborg med sin Gemahl til Kbhvn. Feldtcommissariatet, som var nedsadt i Rensborg i afvigte Sommer i Anledning af Troppernes Samling, er nu bleven opløst. General Haxthausen, en af de Deputerede, er ankommen til Kiøbenhavn paa sin Tilbagereise til Norge, og de fra Generalitetet afsendte Secretairer og Kopiister ere ligeledes i disse Dage indtrufne til HovedstaI Bladet nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, siges : at de nye Statsindtægter efter Forlydende skulle forøge de gamle med 1,200,000 Rdr. aarligen. Under Gravningen ved Høibroes Jstandsættelse, har man funden en forgyldt Løve af Steen, der, formodentlig i gamle Tider har staaet som en Zirat paa Broen. Man har og stødt paa Grunde af Huse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Den 24de d. har Skipper Jens Thygesen Mærk, før rende en Fiskehukkert og kommende fra Jsland af Kiøbenhavn, hvor han var hiemmehørende, reddet Skipper Jørgen Madsen fra Sønderborg, som tilligemed sin Styrmand og 2 Matroser, i 1 Nat og 2 Dage havde drevet omkring, uden Mad og Drikke, paa det overseilede, men dog paa sin Tømmerlast flydende Vrag af Galeasen de 2de Brødre. De vare komne fra Drammen, og vare bestemte til Veile. Den 22de Novbr. i en høi Søe med stiv østlig Kuling, overfaldtes, de om Morgenen Kl. 5 a 6 af saadan Tykning, at de ikke kunde see en Kabbellængde bort. Da de efter Gisning havde Skagens Riv Syd omtr. 5 til 6 Miil, saae de pludseligt et stort Skib nær ved dem, som de hverken ved at luve eller holde af kunde komme fra. Skibet holdt stedse, uagtet deres Raab at det skulde falde af, lige ind paa dem, uden at svare. Stævnen tørnede an paa den Styrbord Boug, som den tog reent med sig. Galeasen løb strexfuld af Vand, og kantrede tillige ved Stødet bagbord over. Ovennævnte 4 Mand klattrede op paa Styrbordsiden, men Skibsdrengen som var i Ruffet druknede. Galleasen reiste sig igien, men Master og Seil med alt Tilbehør gik over Bord. Med stor Møie kom de nu atter paa Dækket og kappede alting bort. Saaledes stode de nu op til Beltet paa Vraget. Lyset i Nathuset var slukket, og de drev for Vind og Veir. Da det dagede saat de et stor Skib ganske nær, men uagtet Folkene paa Dækket faae deres elendige Tilstand og hørte deres Jammerskrig, vilde de hverken svare dem eller redde dem. Den brave Skipper Mærk derimod har den største Omsorg for fine reddede Landsmænd, og sadte dem den 27 i Land i Kbhvn. Efter Folkenes Sigende havde saavel det Skib, hvis umenneskelige Besætning med saamegen Ligegyldighed seilede forbie dem i deres Jammer, som det, hvis meer end morderske Førere forsætlig paaseilede dem alle Kiendemærker paa at være engelske, ja en af de danske hørte endog, i det samme Øieblik da de kantrede, at der af Niddingerne raabtes: ge to hell von bouggersDen i Mallaga herskende epidemiske Sygdom havde den 22de Octbr. fra Forstaden saaledes udbredt sig til Stadens Jndre, at de Dødes Antal udgjorde daglig over 90. Den derværende Regiering har truffet alle muelige Foranstaltninger for at standse dette Onde; dog har hidintil alting været frugtesløst, og efter Lægernes Udsigende kan ikke ventes nogen Forandring inden Veiret, forandrer sig og Kulden indtræder. Antallet af de afdøde danske Capitainer beløb sig da til 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Befordring. Sognepræsten for Nyekiøbing og Systofte Meenigheder, Hr. Magister Peder Estrup, er under 2den d. M. af Hs. Majestæt allernaadigst beskikket til Sognepræst for Randers Kiøbstæd Meenighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Aarhuus. Copulerede. Her i Byen den 7de Decbr.: Kiøbmand Hr. Jens Bech og Jomfrue Anna Elisabeth Kierstine Kruuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Fra den 3die til i Dag ere følgende Skippere indkomne her til Havnen: P. Steffensen og J. Østergaard begge fra Ebbeltoft, en Jagt fra Randers, kommen fra Lybech, destineret til bemeldte Randers, men formedelst contrair Vind indseilet her i Havnen. Udgaaede: J. Staal til Sønderborg. Søeskade. Et temmelig stort engelsk Skib, er nyelig total forliist i Kattegattet. Mandskabet, som bestod af 12 Personer, reddede sig, paa een nær, i Barkassen, og landede ved Nyegaards Strand. I Gaar ankom de hertil Aarhuus og agtede videre at fortsætte Reisen til Kiøbenhavn eller Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
En stor Galease, hiemmehørende i Horsens, er forliist paa Kalkgrundene ved Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Prædikanterne paa 3die Søndag i Advent. Aftensang. Høimesse. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Studiosus Svaneberg. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Udenlandsk. Frankrig. Den 21de Novbr. bekiendtgjorde den første Consul, at det Lovgivende Corps skulle træde sammen den 23de Decbr. Man siger, at denne Samling vil blive kun kort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
J en Skrivelse fra Boulogne af 18de Novbr. hedder det: J halvanden Time har vi hørt Kanonernes Torden. Engelænderne ville modsætte sig en nye Division, Fladbundere fra Havre, men de bleve tilbagedrevne af vore Batteriers Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Kystarmeen ved Boulogne er atter bleven forstærket med 8000, meest let Infanterie, og fra Dunkirken, Gravelinnes og andre Pladser ere endnu mange Tropper paa Marschen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Stæderne St. Omer, Dunkirken, Calais og Boulogne, staaer nu ved den af Borger Chappe nye opretede Telegraph i Forbindelse med hinanden, hvilket endog skal udvides til Ostende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Seinefløden stiger nu daglig ved den stærke Rean som falder her, der vil hielpe paa Brændetilførselen til Petis, hvor denne Artikel var stegen meget i Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Til Bordeaur er nyelig efter hinanden ankommen 12 Skibe fra Nordamerica, med alle Slags Colonial=Producter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Holland. Vor Marine=Commissair og Adjutant hos den første Consul, Contreadmiral Verheer ankommen til Haag i Ærinde for den første Co sul, og holdt en Conference med Regieringen og Krig ministeren. Man paastaaer her, at Expeditionen imod Engeland vil gaae for sig i den første Halvedeel af denne Maaned. Efter en Circulaire fra vor Krigsminister, maae ingen Officeer fra 1ste Decbr. af to ge bort fra sit Korps, og ingen Soldat faaer Frihed. Antallet paa de Soldater som skal giøre Land gangen med paa Engeland, beløber sig til 9000 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
En Barkasse fra en engelsk Fregat, som krydfede, Nærheden af Gøree, kom i et meget taaget Veir, ind under et af de derværende Batteriers Kanon og maatte overgive sig. Mandskabet paa samme bestod af 2 Lieutenanter, en Chirurgus, 1 Midshimann og 11 Matroser som bleve gjorte til Fangen Skibet Søenymphen, er paa Reisen fra Cap, til Sortecaps=Bugt, forulykket tilligemed et heelt den paa værende Compagnie Waldecker Jægere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Alle engelske Familier som i Sommer bleve for viste fra Vliesingen, kan nu lade deres Skibe og øn rige Eiendom bringe enten til Zierikzee, eller Browershaven, hvor de maae boe og drive Handel, uder Opsigt af den franske Commandant General Blodeau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Jtalien. Coureervexlen mellem den franske Armher, som er 34,000 Mand, og Paris, er meget stætKongen af Neapolis har, i Følge de hemmelige Artikmellem ham og Frankrig, forbunden sig til at underholde den franske Armee i sit Kongerige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Den italienske Division, som under Generel Pinos Commando skal marschere til Frankrig, for at bruges med til den engelske Landgang har tiltraadt Marschen, den 17de Novbr. og er over 7000 Mand stærk, hvoriblant 1000 Mand Cavallerie. Denne Armee gaaer i 7 Colonner over Simplon, hvor Landeveien alt er bragt i den Stand, at man kan bringe Artillerie over den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Blandede Efterretninger. Af dette Aars franske National=Almanak seer man at der er 72 reformeerte Kirker i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
J Følge Efterretninger fra Vera-Crur i Sydame, rica, er der udbrudt en smitsom Syge, hvorfore et Skib som var kommen derfra til Cadix, strax efter dets Ankomst maatte lægge ud paa Rheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Omtrent en Miil fra Jüllich, har man i et Krat ved Landeveien funden et Fruentimmer=Liig, hvis Hoved og ene Fod, laae et Stykke borte fra Kroppen. Af de hvide silke Strømper, brøderede Strømpebaand, fine Linned, samt silke Arbeidspose, slutter man at han er ikke af ringe Stand. Endnu har man ikke den mindste Efterretning, selv ei engang Formodninger og hvem dette Fruentimmer er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Den 21de Novbr. foregik der en tragisk Historie i Wien. En vis Kammertiener som var forlovet med Enken Mad. Ascher, der forhen har været Medlem af National=Theatret, fik at vide, at hun var gaaet til en Redoute uden ham, hvorfore han gik maskeret det henefter hende, og saae, at hun der underholdt sig med et ungt Menneske. Dagen derpaa gik han tidlig om Morgenen hen til hende, og skiød hende ihiel i Sengen, og med en anden Pistol skiød han sig selv ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Anecdote. Paa en Vinkjælder, hvor man drøftede Aviserne, ærgrede nogle Patrioter sig over, at deri stod, at et Menneske, for at være fuldkommen, burde have en Englænders Hoved, italienske Øine, tydske Hænder, spanske Fødder og en fransk Tallie, og at manikke vilde lade nogen Deel af det fuldkomne Menne den Deel, som allerbedst kunde laanes af en Dansk, ske være dansk. Da man imidlertid skulde bestemme, begyndte man at blive temmelig slukøret, og fortrivlede næsten om at finde nogen saadan udmærket Lem. en gammel Mand i Krogen, den tager sig ikke ud Jeg veed dog een saadan Lem, men den er skiult, sagde paa et Maleri, og er neppe til Fordeel for nogen det fuldkomne Menneske disse omtalte Øine, Fodder, Frier, men følg mit Raad, og naar J har give o. s. v. saa giv ham et godt dansk Hierte i Barmen, og J maae troe J har ikke gjort ilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Bekiendtgiørelser. Formedelst indtrufne Omstændigheder op det foreenede dramatiske Selskab förstkommende Söndag Aften den 11te Decbr.; derimod opföres ingen Söndagen den 18de f. M. Efter dette bliver intet Skuespil opført i Selskabet. förend Torsdagen den 5te Januarii, Selskabets Stiftelsesdag; hvilket herved til Medlemmernes behagelige Efterretning bekiendtgjöres af Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter jeg Undertegnede at give en Concert paa Aarhuus Raadstue førstkommende Mandag den 12te Eftermiddagen Kl. 5 en halv slet. Jeg lader mig høre paa Walthorn og Trompet, ligesom jeg og blæser begge disse Jnstrumenter paa eengang og tillige acompagnerer med det 3die Jnstrument nemlig Violin. Prisen bliver 2 Mk. for hver Billet som erholdes i mit Logie hos Hr. Bruun, ved Mindet og ved Indgangen. Concerten bestaar af: 1) En Simonie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
2) En Concert paa Valdthorn blæses af mig 3) En Fløite=Concert af Capt. Mylius. 4) En Simonie. 5) En Concert paa Trømpet. 6) adskillige Pieser paa Horn og Trompet, hvorved ses selv acompagnerer med Violinen. 7) Til Slutning en Simonie. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Mandagen den 12te December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 lader Madame Ibsen udi hendes iboende Sted paa Rosensgade, ved offentlig Auction bortsælge endeel Jndboe og Effecter, bestaaende af Comoder, Borde, Canopeer, Stole og Speile, nogle Boger, Kobbere og Tegninger, Sængeklæder, Gardiner, endeel Kiøkkentøi, m. m.; hvilket til Lysthavernes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aarhuus, den 7de December 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Underhaanden er mine Leie-Boder i Nyegaden, Stykviis eller samlet at faae tilkjøbs, og mod første Pante=Rettighed kan totrediedeel af Kiøbesummen om forlanges deri blive staaende. Den derved endnu ubebyggede Plads er paa lignende Vilkaar og tilkjøbs hos H. Meulengracht. Aarhuus den 7de December 1803. Den som skulde have laant Familie Historien v. Halden, 1ste og 2den Deel i et Bind, samt Feder og Marie eller Troeskab til Døden hvorudi stod trykket foran J. F. Wandahll, vilde behage at levere dem tilligemed mange fleere af mig udlaante Bøger, til Cortsen, Bogbinder i Randers. Til Præcaution for Herskabets Rettigheder, er Gaardmand og Qvæghandler Søren Bek i Als, hans Boe, taget under lovlig Skiftebehandling. Skiønt det ikke formodes at den forauctionerede Boes Beløb tilstrækker mere end at fyldestgiøre Herskabets priorterede Fordringer, indkaldes dog herved benævnte Opbudsboes Creditrrer at give Møde, Onsdagen den 18de Jan. 1804, i hans for ifæstehavende Gaard udi Als, om Formiddagen Kl. 10, for at ligitimere deres Fordringer og derefter hver at vederfares Ret efter Boets Formue. Til samme Tid og Sted at møde indkaldes og Debitorerne. Visborggaard, den 5te Decbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Paa den høie Skifteforvalters (S. T.)Hr. Kammerherre v. Arenstorffs Vegne som Fuldmægtig. Fielstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
To Stude, en graae lidt broged, med høie spidse Horn, og een (saavidt vides) forthielmet, med hvide, Horn, begge paaklippet et stor latinsk K paa venstre Side og saugede i dito Horn med 4 Skurer, er sin Eier frakommen, hvem der kan give Oplysning om samme, ville melde saadant for Herredsfoged Kier paa Kiersholm pr. Aarhuus, som betaler Omkostningerne og en billig Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Paa Morsgaard er indtaget en stor sortebruun Hest med hvide Bagfødder, Stiern i Panden, omtrent 12 Aar gl. Ligeledes er paa Wilhelmsborg indtaget en liden sort Nordvagger, med nogle hvide Haar i Ride stedet. Eieren til disse Bester ville behage at melde sig inden 14 Dage fra Dato, da de ellers paa lovlig Maade bliver bortsolgte. Moesgaard, den 4de Dec. 1303. Efterlysning. Tærskekarl Niels Jensen, eller som han og kaldes, Hjord Niels, er Natten imellem den 27de og 28de i f. M. bortrømt af sin Tieneste paa Wilhelmsborg, og har formodentlig medtaget nogle Klæder og Penge, som 2 af hans Medtienere samme Nat ere frastiaalne. Hans Klædedragt kan ikke bestemt opgives, men ventelig var han iklæd en blakket Vadmels Trøie, en stribet Undertrøie, hvide uldne Strømper og Træeskoe, samt en rød Hue paa Hovedet. Haner omtrent 40 Aar al 65 Tom høi, klein af Lemmer, har blaae Øine, brune Haar, noget koparret, og en bred blegladen Ansigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Skulle nogen forekomme denne Person, maae jeg instændigst bede ham anholdt, og mig derom underrettet, da han saa strax skal blive afhentet, og de i den Anledning medgaaede Omkostninger erstattet. Moesgaard, den 4de Dec. 1803. Andersen, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Hos Undertegnede kan bekommes Masker til førstkommende Maskerade, for 1 Mk. pr. Stk., til Leie 8, J. Stk., naar de bringes ubeskadigede tilbage igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Til behagelig Efterretning for alle W. A. og enhver af de Høie og respective, saavel Uden som Jndenbyes Velyndere, der have beæret os med deres Handel, gives herved ærbødigst tilkiende: At vi har forflyttet vores Boepæl fra Hr. Kuursmed Frandsens Gaard paa Vestergade til Hr. Bager Sperlings Sted, beliggende ved det lidet Torv, ved Siden af Hr. Kiøbmand R. Kaae, hvor enhver til de billigste Priser kan erholde alleslags poleret og upoleret Staalarbeide, alleslags Nyrenberger Kramvare af Speile a. Moderne Dameskoe af forskjellige Couleurer, Steentøi, med mange flere Sorter Vahre, recommenderende os paa det beste til enhver, forsikrende promte og redelig Behandling. Wertner & Appelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Hos E. Wahl paa Vestergade i Aarhuus er beste Slags Engelsk Hvedemeel at bekomme for 10 a 12 Mk. Lispundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
For omtrent 6 Uger siden er bortkommen fra Selveier Hans Sang i Castrup, i Lihme Sogn, en liden mørkebruun Hesteplag 3 et halv Aar gl. med en liden Stiern i Panden, den der kan give Oplysning om samme loves herved en billig Douceur og Omkostningernes Erstatning, naar han behagelig vil henvende sig enten til Eieren selv eller Forvalter Reinfranch paa Schafføegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
For omtrent et Aar siden solgte Gaardmand Jens Hansen i Thermestrup paa Schafføegaards Gods, en gl. mørkebruun Hest, denne er nu kommen tilbage, mk. med et latinsk H. og et Kors paa venstre Hoft, hvor dens rette Eier kan lade den afhente, imod at betale dette Avertissemene og Forderlons Erstatning enten til bemeldte Jens Hansen eller Forvalter Reinfranch paa Schafføegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Den 27de Nov. 1803 om Aftenen imellem 11 og 12 er bleven fundet 2 Blye Lodder til et Uhr paa Landeveien fra Horsens til Hansted Broe; den der har tabt samme kan imod behørig Ligitimation, dette Atvertissements Bekostning, og en billig Findeløn paa Horsens Post-Contoir blive underrettet om, hvor de igien kan erholdes. 3de fremmede Bester, nemlig 2de sorte Heste dito Hoppe, med 2de hvide Bagfødder, alle af en Alder fra 11 a 13 Aar, ere formedelst den indtrufne Vinter tagen paa Forder i Østrup Bye, StøvringgaardsGods efterat de en tidlang har opholdt sig paa denne Byes Mark. Eieren til disse Bester vilde med allerførste lade samme afhente i bemeldte Østrup og erlægge de paa dem anvendte Omkostninger. Støvringgaard,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Indenlandsk. Cirluaire. Promemoria. Fra den Danske Consul i Mallaga er til det Kongelige General Land=Oeconomie og Commerce=Collegium indløbet følgende Beretning, dat. 22de Oct. sidstleden, angaaende den der paa Stedet udbrudte Epidemies Fremskridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
"Den epidemiske Sygdom som hersker her i Mallaga, har siden 12te d. M. saaledes udbredt sig fra Forstaden til det Jndre af Staden, at de Dødes Antal dagligen beløber til nogle og 90. Regieringen har truffet alle muelige Foranstaltninger for at standse dette Onde, men hidindtil have alle Bestræbelser været frugresløse, og efter Lægernes Meening er ingen Forbedring. at vente førend Veirliget forandrer sig og bliver koldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Af danske Skibs-Capitainer befindes 9 at være døde af denne Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Disse Efterretninger har man ikke skullet undlade at meddeele Hr. Kammerherren i Henhold til hvad om denne Epidemie forhen er bleven Dem tilmeldt. Det Kongelige danske Cancellie, den 3die Decbr. 1803. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Monrad. Berner. Lassen. Schwartsen. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Morgenstierne. Et Contoir er oprettet under Navn af H. K. H. Kronprindsens General Kommando Kontoir, Chefen for dette Kontoir er Gen. Adj. Capitain Frants Bülov, som har til Medhielper Adjutant Kapt. C. L. W. Rømling. Til Fuldmægtig i dette Contoir er udnævnt Krigs=Cancelliesecretair, Nebeltau, til Cancellist C. Lund og til Kopiist F. Hansen. Kapt. Carl Ludvid Wilhelm Rømling er ansat som virkelig tienstgiørende Adjutant hos H. K. H. Kronprindsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
En 80 Aars Olding af den jødiske Nation, ved Navn Wallich, som saa arresteret i Kiøbenhavns Slutterie, for en Gield, som han ikke directe havde gjort, er i disse Dage bleven udløst af Hr. Grosserer Peschier, som derved har afgivet et nyt umiskiendeligt Beviis paa sin ædle og menneskekierlige Tænkemaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
En Frue i Kbhvn har den 27de f. M. havt 4 Børn til Daaben. Efter et Vers i Kbhvns Addresseaviser i denne Anledning, skulle man ikke have troet andet, end at dette var en sielden Velsignelse Fruen var nedkommen med paa eenGang; men som man hører, vare disse 4 ikke nyefødte Børn, tildeels voxne, som fødte til forskellige Tider i Ostindien, og nu ved Ankomsten til Khovn christnede paaen gang. Armstrong averterer i Kbhvn, at da nogle ildesindede Personer have udspredt det Rygte, at han saaledes skulde have mishandler en Negerinde, at han derfor var under Politie=Søgsmaal, saa erklærer han herved den eller dem, der have opdigtet dette Rygte, for æreløse Løgnere, og forbinder sig til at betale den eller dem, som ville bringe disse skiændige Berygtere for Lyset, den Sum 500 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Kræmmer Henrichsen er overladt 2de Værelser paa Hoftheatret til Garderobe for sine Maskeradedragter. Det vil blive des beqvemmeligere for enhver, som vil deeltage i Maskeraderne, da de kan gaae op der i deres egne Klæder og svare derved Vognleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
For nogle Dage siden bleve 10 Sukkerhuuskarle paa et Raffinaderie i Kbhvn gale af Kuldamp fra Qvnen i det Værelse hvori de, efter nogle Timer, havde sovet. De slog paa hverandre og paa sig selv, og tilsidst styrtede de sig ned af Trappen ud i Gaarden med opspillet Mund og Øine. Man resolverede til at overslaae dem med kold Vand, hvorefter de igien kom sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Efter Rygtets Sigende skal Kiøbmand Neergaard, som for det dobbelte Giftermaal blev dømt til 2 Aars Fængsel, og siden at forvises Kongens Riger og Lande, nu være, formedelst hans tiltagende svage Helbred, benaadet med Eftergivelse af at udholde de idømte 2 Aar imod at opfylde den anden Deel af Dømmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
J et Brev fra Vestindien meldes et Træk af Negerne paa de danske Besiddelser, som tilfulde beviser deres Hengivenhed for danske Folk og den danske Regiering. Da de Engelske i Aaret 1801 havde besadt Øen, vare de Sorte ikke synderlig fornøiede med dem, især med den Høistcommanderende, Brigader General Fuller. Allerede længe førend den danske Fregat var ankommen og førend de Engelske havde forladt Øen, skal et Antal af 3 til 400 Sorte af begge Kiøn i Forening have forfærdiget ligesaa mange Danske Flag, som de sammensyede til et. Da Øieblikket nærmede sig, at det danske Flag skulde vaje paa Festningen kom den hele Skare af Negere og Negerinder, uden at nogen af de blanke Jndbyggere vidste noget deraf, klædte i Hvidt, dragende frem med dette store Flag, og i det samme det danske Flag paa Festningen blev heiset, svingede de det store Flag over deres Hoved, og raabte alle med een Stemme og Taarer i Øinene paa Engelsk Hurra, det danske Flag leve, Hurra, det Danske Flag leve! De sang tillige ved denne Leilighed en til denne høitidelig Handling passende creolsk Frydesang. Disse godmodige Naturmenneskers Hengivenhed for de Danske rørte inderligen enhver Dansk, der var Vidne til dette Optrin, som er et nyt Beviis paa, med hvilken Menneskelighed vore sorteBrødre behandles af de Danske Colonister. Denne Dag var en sand Fest for Øens Jndbyggere. Paa de fleste Huse vajede det danske Flaa. Omtrent 6 Maaneder førend dette skede, skal en heele Skare af Sorte have indfundet sig for Fullers Huus og raabt eenstemmegen: General Fuller, kom ned, General Fuller, kom ned; J er for høil J er for høi, Vort Huus er ikke bygt for Eder!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Fra Tønningen skrives, at et lille Brigskib kom paa Grund den 23de Nov. ved Purrenstrøm, uden Anker og Tov, Endnu næste Morgen kunde ingen i den stærke Storm komme ud til det. Det havde dansk Flag paa Fortoppen, og var guul malet. Man troer at det vil komme af uden Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-10
Efter Beretninger, som ere indkomne fra Holsteen, med Stafette er den danske Brigantin Bonaparte, som formedelst den derpaa herskende Epidemie nyelig blev afviist fra Cadix, ankommen til Tønningen, da den af Mangel paa Seil, Tougværk og Mandskab ikke saae sig i Stand at afgaae til Christiansand. De nærmere Foranstaltninger vil uopholdelig blive trufne, for saavidt mueligt paa engang at kunne efterkomme Menneskelig heds og Forsigtigheds Love.