Viborger Samler, 1832-07-03
Adenlandske Efterr. Frankrig. ende Messager vedbliver at meddele krigeriske Efterretninger. Jfølge disse skulle russiske og preussiske Generaler i en Sammenkomst i Berlin have aftalt Planen til en Jnvasion i Frankrig. Rusland skal drage 150,000 Mand sammen paa sine Grændser, der tilligemed en Reserve af 50,000 Mand er bestemt mod Frankrig, naar det gunstige Øieblik ind næder. Den preussiske Hær udgjør 240,000 Mand og er hvert Øieblik marschfærdig. Desuden har det tydske Forbund opbudt det østerrigske Contingent af 100,000 Mand, hvortil 30,000 Mand fra de mindre Stater skulle støde. Disse Tropper skulderechelonneres ved Rhinen, for paa første Ordre at kunne tykke ind i Frankrig. En anden Hær skulde concentreres i Tyrol og trække sig langs med Tessino. for lettere at kunne forene sig med Rhinarmeen. J Wien fandt Conferencer Sted, for at reorganisere Schweitz og gjenoprette de gamle aristocratiske Former. Man underhandlede med Landdagen om Tilladelse for en østerrigsk Hær, i Nødsfald at marschere igjennem. Hollands Rystninger fortsættes ; dets Stridskræfter beløb sig til 110,000 Mand; fremmede Agenter intriguerede i Rhinegnene; Hertuginden, af Berri stod endnu med 1500 Mand i Le Marois og havde Forbindelser med Paris. Som Følge heraf ventede man befaling til at organisere 300 Batailloner, Nationalgade. - Paa Alt dette svarer lie Blanileur : "J nogle Dage have nogle af Hovedstadens Blade underholdt deres Læsere med Rygter om Krig og en bevæbnet Coalition, der er beredt til at tykke i Marken mod Frankrig. For visse Mennesker, for visse Meninger behøves der kun Dislocationer af nogle Batailloner fra eet Punct til et andet, for i denne Omstændighed at finde et Beviis for fjendtlige Planer af de fremmede Magter. Vi kunne tvertimod forsikkre, at det fredeligste Sindelag vedbliver at herske i Forholdene til de forskjellige Cabmetter, og at mannu mere end nogensinde kan regne paa Opretholdelsen af den almindelige Fred." - Jfølge denne Artikel og Efterretningen om de engelske Consols Stigen samt om Spaniens Afholdelse fra al Jntervention ere de franske Fonds stegne. Jmidlertid sætter man ikke ubetinget Tillid til hine Forsikkringer, men anseer dem som Forløbere for det dagligt forventede Laan af 180 Millioner. Den 21de og 22de var Stemningen i Paris meget foruroliget, da de ministerielle Blade med Undtagelse af den lidet troværdige Nounelliste iagttage en fuldkommen Taushed, angaaende de saa betænkelige yttringer i Le Messe ger, ja endog hiint Blad indrømmede, at der, rigtig nok kun i Overeensstemmelse med en for 5 Maaneder siden proclammeret Lov, skulde affattes Lister for de Nationalgarden der skulde mobiliseres. Mænd, den staae Cobinettet nær, forklarede denne Forholdsregel derved at om endog de tre østlige Magter ikke tænkte paa at angribe Frankrig, vilde dog Bevægelsen i Rhmegnene gjøre en anseelig Udvilling af østerrigske og preussiske Stridskræfter nødvendig, og Frankrig derfor nodsages til at berogte fine Grændser. Derfor skulde, for Forsigtigheds Skyld, 250,000 Md. mobiliseret Nationalgade afsendes til Ostgrændsen, for at skaffe Regieringen fri Disposition over den deele active Hær. J alle Hovedstadens Circler taledes om denne Yttring, der blev lagt en anseelig Mand i Munden, og i Publicum var man af den Mening, at efter Polens Undergang og Jtaliens Undertrykkelse torde man ikke see rolig paa en Jntervention paa den hiinsidige Rhinbred, for ikke ubesindigt at sætte sit sidste Støttepunct i Udlandet paa Spil. Alt var naturligviis meget spændt paa Fyrst Talleyrands Tilbagekomst. Han indtraf om Natten Kl. 1 mellem den 22de og 23de Juni, og det synes stedse sandsynligere, at han giver efter for Kongens Overtalelse. Man forsikkrer imidlertid at han kun vil modtage den tiltænkte Post under den Betingelse, at maatte tilbringe to Maaneder i Baden i Bourbon l'Archambault, i hvilken Mellemtid Alt vil forblive i sin nuværende Tilstand. Man troer, at Grev Sebastiani vil erholde Marschalstaven, men at han ikke vil forblive i Cabinettet. Man formodede, at Beleringsstanden vilde ophæves den 24de, og at en almindelig Amnestie vilde forsyne alle Gemytter. Det hedder, at Fyrst Talleyrand vil betegne sin Tiltrædelse som Conseilspræsident med denne Forholdsregel, for at forskaffe sig Popularitet. Saa fredeligt, der officielle Sprog end lyder, saa vil man dog ikke undlade nogen Forholdsregel til at sikkre Frankrig. Regimenter ere i Marsch mod den nordlige Grændse, og der forestaaer den derværende Hær en Reorganisation. Den nye Recrutering i Belgien synes at staae i Forbindelse hermed. J Krigsministeriet arbeider Personalet Natten igjennem, og Marschal Soult har endnu tilføiet endeel extraordinaire Officianter. Man troer, at Forordningen om Mobilisationen af 300 Batailloner Nationalgade. ikke vil udeblive i 14 Dage, og at der for disse Tropper skal inden 2 Maaneder oprettes flere Leire, navnligen en ved Versailles. Man skal allerede være beskjæftiget med at optage Planer derover. Fængslingerne vedvare. Den 22de ere atter 5 Personer anholdte ifølge de mod Hr. Hyde de Neuville indledede Undersøgelser. Nu hedder det derimod, at Dhrr. de Chateaubriand, Hyde de Neuville og de Fitjammes skulle frigives. Kronprindsen underholder en Brevvexling med Marschal Soult, der ikke yndes af de andre Ministre. Jfølge et Udtog, Læ Tribund giver heraf, er man endnu ikke i det Jndre af Palladset paa det Rene med Spørgsmaalet og Krig og Fred, og man er ingenlunde forvisset om Varigheden af den nærverende Stilling mod Udlandet. - Krigsretterne vedblive deres Forretninger og have dømt en Oberst Thiellemont til 10 Aars Fængsel og en Soldat ved Navn Calombat fra Livet. Hr. Dupin (der er udnævnt til Medlem af Academiet) ventedes den 23de til Paris, hvor han da, som det hedder, i Cassationsretten vil erklære sig imod Krigsrettens Competence, hvilken Anskuelse Cassationsretten ogsaa skal have. Jmidlertid hedder det, at Regjeringen ikke vil tilstaae Cassationsretten nogen Dom i denne Henseende. - Krigen i Vende kan ansees saa godt som endt, da ingen egentlig Modstand mere finder Sted.