Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-02-17
Andet af Forfatteren gjennemseete Oplag. Odense 2832." Grunden til det bifald, hvormed dette Skrift er blevet modtaget i den danske Læseverden, da det i lidet over 3 Aar har oplevet et nyt Oplag, skyldes, efter Anmelderens Mening, ikke allene den opvaagnede Trang til at sysle med det, der er Gjenstanden for de Christnes Troe, men tillige den practiske Nytte, som det har forskaffet en heel Klasse se Læsere, hvortil Forfatteren rigtignok ikke erklæret at have taget Hensyn, nemlig saadanne, hvis Kald der er at undervise Andre, navnlig den voxne Ungdom, i den christelige Religionslærdomme." Ti denne Anmeldelse, som ikke er sluttet i nærværende Hefte, har en af Redactionens Medlemmer knyttet nogle læseværdige Tillægsbetragtninger og Diævselæren og Forsagelse af Diævelen." (H. Av.) Fortsættelse af Samtalen imellem de to jydske Bønder og raadgivende Stænder. (Sluttet, see No. 17 af d. Bl.)A. Der vil dog blive mange Ting, som Bøn dene herefter maae beflitte sig paa at lære; men aar skulle de faae Tid dertil B. Faae Tid til at lære noget Godt og Gavnlige! - Er det Dit Alvor? – Der ere Bøger nok, hvoraf vi kunne lære alt det, vi behøve at vid- og meget mere, og hvormeget kan der ikke læses og læres de lange Vinteraftener, foruden saa mangen anden Tid, der ofte gaaer unyttet bort, A. Ja det kan nok være, at jeg forestiller mig Tingen vanskeligere end den er; men jeg har der ler ikke været saa lykkelig i min Ungdom, at lære saa meget som Du B. Tak Gud, min Ven! for hvad Du veed og tvivl ingensinde om, at Du endnu, førend Du kommer i Din Grav, kan lære mere A. Men, Du maae endnu holde mig nogle flere Spørgsmaal tilgode, angaaende disse Forsamlinger, Tænker Du, der nogensinde kan blive Samdrægtighed blandt saa Mange? – Jeg befrygter, Spliidagtighed vil gjøre Forstyrrelse i Forhandlingerne, saa der intet Godt vil komme ud af det hele Væsen. B. At der i Førstningen vil møde endeel Vanskeligheder er let at forudsee; men naar kun det ægte Fædrelands-Sind, der dog besjæller faa Mange i alle Stænder, frit og ædelt fremlyser i Forsamlingerne, da vil den bedre Deel blandt Mængden snart slutte sig til hverandre, for af Hjettens Grund at fremme fælleds Gavn; thi fælleds Gavn et hver Mands Gavn, ligesom fælleds Skade er hver Mands Skade. A. Ja det er nu vistnok fandt; men hvormange indseer det vel, eller vil indsee det B. Med Tiden vil Flere og Flere lære at indsee det, og dette er netop Landsfaderens Ønske og Haab, at Stænderforfatningen vil bidrage mægtig dertil; men da vil ogsaa de lumpne Maader, som desværre saamange stræbe efter at berige sig paa, snart møde velfortjent Afskye og Foragt; da vil Jngen befinde sig vel ved, at betige sig ved Medborgeres Tab, eller smille ved eget Velbefindende, naar Fædrelandet lider. A. Jeg vil ogsaa gjerne troe, at det kan gaar langt bedre, end jeg nu forestiller mig det. Men frygter Du da ikke for, at det vil gaae hertillands ligesom vi erfare, det saa ofte gaaer andetsteds: at de Rige kjøbe Stemmer for dette eller hiint Forslag eller Raad, som de ville have drevet igiennem? - Med Penge kan der udrettes meget Godt, men ogsaa meget Ondt: Guldnøglen lukker og fra mange Steder, som man siger, og Penge friske ofte faa Mange til Synd. B. Sligt kan kun finde Sted i de Lande og Riger, hvor Konger og Fyrster ved Konstitutioner ere forbundne til at vælge efter Stemmesterdemen i Danmark, hvor Kongen er enevoldsregjerende, antages ikke noget til Skade for Landet, om det end har nok saa mange Stemmer for sig Kongen vil ikkun have raadgivende Stænder, og forbinder sig kun til, at følge de Raad, der ere gode, og for Fædrelandet gavnlige at følge.