Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-07-28
Fædrelandet. Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frederique havde i længere Tid lidt af Vattersot, som forværredes derved at hun, uagtet sin Livlæges, Dr. Hartmanns Raad, havde taget Bopæl i Roms meest usunde District: "Trastevere." Et Anfald af en pernicios Vexelfeber gjorde en pludselig Ende paa hen(Alt. M.) des Liv. J en Skrivelse fra Khvn. af 21de Juli hedder det: "Conferentsraad Ørsteds Tale, som unægteligen især i Begyndelsen indeholder endeel som er, i det mindste overflødigt, er i det Hele taget sammensat med betydelig Kunst, og selv de, som maatte troe at opdage deri politiske Sophismer, kunne ikke Andet: end tilstaae, at den er godt beregnet siden alle Partier finde noget deri, som de ansee for opmuntrende og trøsterigt. Gud skee Lov, at Rygtet om hans Sygdom viser sig at være ugrundet; thi det turde være en uløselig Opgave at finde for nærværende Tid i Danmark en Mand, som kunde fylde hans Plads i Stændersalen. En Mand, som i en Folkeraads Forsamling kan træde i Stedet for et heelt Ministerraad, er en Sjeldenhed i alle Lande. Det undgaaer ikke Deres Opmærksomhed, at Forfatningsspørgsmaalet ikke mere afvises med den samme Bestemthed, som det før pleiede at afvises: Tingen er, det maa betragtes som en Umulighed længere at afvise det. Her er ikke længere Tale om Opgiven af Magt, eller Indrømmelse af Rettigheder; her er tvertimod Tale om en saadan Forfatnings=Forandring, som ene synes at gjøre Fyrstes og Folks oprigtige, tillidsfulde Samvirken mulig. Alle Klassers og Partiers politiske Bestræbelser have for nærværende Tid en – mere eller mindre klar og tydelig – repræsentativ Retning. Hvortil nytter Tillægsordet absolut, naar Tiden og Tidsaanden og de collegiale Forhold have betaget det saa Meget af dets gamle Betydning - naar det er kommet saa vidt, at det Absolute er fra alle Kanter hildet i Jndskrænkninger og Relativiteter. - Den før omtalte kjøbenhavnske Petition faaer hver Dag flere Underskrifter: og disse ere vist denne Gang agtværdige og betydningsfulde. Kjøbenhavn kommer vistnok noget seent: muligt er den gode Hovedstad bleven kjed af, at man bestandig siger om den, at den stiller sig i Spidsen, for Agitationen, Den synes at ønske, at Rigets fjernere Stæder og Egne skulle denne Gang udtale sin Me(Rd. Av.) ning først. Den kjøbenhavnske Petition til Stænderne, der foreløbig er underskrevet af samtlige Lauges Oldermænd, tyve Grosserere og Handlende, blandt hvilke: Etatsraad Tutein, Grossererne Jacob Holm, Broberg, Knudtzon, Duntzfeldt, Meinert, Rentzmann, &c.) Resten Haandværkere &c., og nu circulerer til Underskrift blandt Hovedstadens øvrige gode Borgere og Jndvaanere, lyder som følger: Vi Undertegnede Borgere og Jndvaanere i Hovedstaden ansee det for Pligt mod Kongen, Landet og os selv, for Stænderne, der ere valgte for at gjøre Kongen bekjendt med Folkets Ønsker og Trang, at udtale vor inderlige Overbeviisning om, at Danmarks Lykke i Nutid og Fremtid vilde finde sin sande og nødvendige Betryggelse derved, at Kongen forunder Folkets forenede Repræsentanter en virkelig Andeel i Lovgivningen og Skattebevillingsret. Thi Historien og egen Erfaring har lært os, hvor langsom og uvis Folkets Udvikling er, hvor vaklende dets Tilstand og hvor svag Almeenaanden, er, med hvilke Afgifter det bliver bebyrdet og hvilken Statsgield der bliver lagt paa dets Skuldre, naar Folkets Beslutning ikke er fornøden til Lovenes Tilblivelse og Afgifternes Bestemmelse, og at dette har været vort Fædrelands Skjæbne, uagtet Danmark ikke har savnet Konger, der med den redeligste Villie have arbeidet for dets Held. Den Tillid og Kjærlighed til Kongen, som besjællede vore Forfædre, nære vi for Christian den 8de, men det er kun een Bevæggrund mere for os til at lægge det den høitærede Stænderforsamling paa Hjertet, at tolke for Kongen hvad vi, hans troe og hengivne Undersaatter, haabe og vente af ham: at han, ved at forunde Folkets forenede Repræsentanter en besluttende Medvirkning saavel ved Lovgivningen i Almindelighed, som ved Bestemmelsen af Statens Jndtægter og Udgifter i Særdeleshed, vil, saavidt det staaer i menneskelig Magt, grundfæste og betrygge Danmarks Lykke i Nutid og Fremtid.