JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
En Englænder har gjort følgende bemærkning over Guttenbergs Monument i Maynz: "Ved Opreisningen af dette Monument fandt tre mærkværdige Omstændigheder Sted: "Man aabnede en Subskription over hele Europa, for at dække Omkostningerne; en Dansk leverede Modellen dertil, og Si Statuen selv blev støbt af en Franskmand: ret som om Tydskland var for fattig baade paa Penge, Talent og Kunst, til at yde en Mand, paa hvem Nationen har Ret til at være stolt, den skyldige Tribut." Montreal-Courier spørger, hvorfor ligner en Avis en Tandbørste, Fordi Enhver skal holde sin og ikke laane sin Næstes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Lieutnant Siborn har nu, efter 7 Aars utrættelige Arbeide, fuldført sin store Model af Valdpladsen ved Waterlon, og er med samme ankommen til London, hvor den skal udstilles til offentligt Skue. Den forestiller paa 420 Qvadratfod Kamppladsen, med omliggende Egne i en Kreds af 2 1/2 engelske Qvadratmil og er afsat efter en Maalestok af 9 Fod paa hver engelsk Miil. Hvert Huus, hvert Træ, hver ubetydelig Variation i Terrainet, ja endog den paa Markerne staaende Sæd er antydet: men det Beundringsværdigste ere selve Tropperne, af hvilke enhver enkelt Figur - og der ere 190,000 er fremstillet for sig og det i passende Stilling. og Costume.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Ved Tallotteriets 1295de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbing Torvepriser paa gode Handelsvarer, den 20de October 1838. Hvede 5 Rbd. 2 Mk., Rug 22 Mk., Byg 17 Mk. Havre 10 Mk., hvide Arter 22 Mk., graa ditto 16 Mk., Alt pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Nykjøbings Skibsliste, fra 13 til 20 Octbr. 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Jndklarerede: Skipper C. H. Brandt af Nakskov, fra Faaborg, baglastet; H. Hansen af Svendborg, fra Hull, baglastet; H. Hansen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods; R. Rasmussen af Skaaruper, fra Kjøbenhavn, baglastet; Chr. Hansen af Marstal, fra Helsingøer med Stykgods; H. K. Hansen af og fra Marstal, baglastet; C. H. N. Bay af Marstal, fra Hull, baglastet; N. H. Christensen af Marstal, fra Kiel, baglastet. Udklarerede: Skipper J. C. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; J. H. Gotthard af Marstal, til Kiel med Egetømmer; A. Rasmussen af Skaaruper, til Kjøbenhavn med Korn; H. K. Hansen af og til Marstal med Brænde og Planker; C. H. Brandt af og til Nakskov med Brænde; H. Hansen af Marstal, til Flensborg med Korn; T. Hansen af Moss, til Drobak med Korn; J. Marquardt af Nykjøbing til Kjøbenhavn med Korn og Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Bekjendtgjørelser. Det bringes herved til almindelig Kundskab, at de for indeværende Vinter bestemte Assembleer tage deres Begyndelse førstkommende Søndag den 28de dennes Kl. 7 Aften. De ærede Medlemmer ville derfor behage, imod samme Betaling som ifjor, at lade afhente de sædvanlig Adgangskort hos Examinatus juris Bergenhammer i Nykjøbing Løverdagen den 27de dennes. De flere af Byens og Omegnens Beboere, der, foruden de allerede antegnede, maatte have Lyst til at indtræde i Selskabet, anmodes om forinden at ville melde sig til Jnd skrivning hos Fuldmægtig Jespersen heri Byen. Nykjøbing den 20de October 1838. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Tre fede semaarige Stude af jydsk Race staae til Salg indtil 1ste November i Vaalse Præstegaard. En god Seilsbaad. under Læstedrægtighed i complet Stand med staaende og løbende Redskaber, som kan føre 25 a 30 Tdr. Korn og er skikket til Beltsbaad eller Færgebaad er strax for billig Priis at faae tilkjøbs, naar Liebhaverne snarest muligt personlig eller i portofrie Breve henvende sig til Baadfører Mogens Madsen ved Aasøe Teglværk paa Langeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Torsdagen den 25de ds. fra Kl. 12 Middag udleveres den ved Auctionen i Harboe & Comps. Opbudsboe solgte Kasse, hvilket herved bekiendtgjöres. Nykjøbing den 20de October 1838. Möller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Auction. Fredagen den 26 October, og følgende Dage om Formiddagen Klokken 11, lader Kjøbmand Grundtvig i sin iboende Gaard her i Byen ved Auction bortsælge endeel Kjøbmandsvare, bestaaende af Urtekram-, Jsenkram= og Manufacturvarer, Porcellain og Glasvarer, 2 a 3000 Potter Brændeviin, Kakkelovne, bornholmske Uhre, en stor Skriverpult med Reol, en stor Balance med Lodder, en Kornvægt, en Skippunds Bismer, tvende Rensemaskiner, en god Arbeidsvogn, Slagteqvæg, endeel røde og hvide Vine, Rum, Viin=Edike, endeel Brændeviinspiber, ledige Boutellier, et Parti Humle af forrige og dette Aars Høst m. m. Nyekiøbing, den 15de October 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-21
Hvem der maatte have noget at fordre i afgangne Huusmand Georg Pibers Boe i Kraarup, Waabensted Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede committerede Skifteforvalter. Eremitagen paa Baroniet Guldborgland, den 13de October 1838. Trap. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Lollands. Falsters Sist Tvende. No 125. Tirsdagen den 25 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Journalerne vedblive endnu at være meget indholdsløse, og Spørgsmaalet om Frankrig kan ansee sig tilfredsstillet ved at Prinds Ludvig Napoleon godvillig forlader Schweiz, behandles endnu stedse som et Hodedthema med trættende Vidtløftighed og Gjentagelser, og det eneste mærkelige denne Sag for Tiden frembyder er unægtelig den Omstændighed, at medens de ministerielle Blade vedblive at forsikkre at Sagen kan ansees som tilendebragt, er der dog endnu ikke indloven Ordre til Tropperne om atter at marschere tilbage til deres forrige Standqvarterer. Da Journal de Francfort har erklæret Efterretningen om at Keiseren af Rusland ved en Ukase havde forbudt Polakkerne at bære deres Rationaldragt, for aldeles ugrundet, men da Journal des Debats fremdeles paastaaer det Modsatte, saa har dette fremkaldt en heftig Feide mellem de tvende ministerielle Blade, Journal des Debats og La Presse, hvoraf det sidstnævnte ligesaa ivrig forsvarer Rusland som det Første angriber det. Petitionen fra Natinalgarden i Paris om en Reform af Valgloven, giver endnu Journalerne Stof til adskillige bemærkningen, der dog ikke frembyde noget videre Jnteressantfor Udlandet. - J Lyon har Politiet i den senere Tid været meget beskjæftiget med at afrive oprørske Placater, som om Natten paahæftes Gadehjørnerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Fra Algier har Regjeringen faaet Telegraph Efterretninger, der dog kun omhandle nogle ubetydelige militaire Operationer. - J Vestindien frygter man for at Negernes Frigivelse paa de engelske Colonier skal fremkalde urolige Optrin paa de franske Øer, og denne Frygt skal tillige have bevirket at Frankrig har forøget den mod Mexico udsendte Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Schweiz. Prinds Ludvig Napoleon har endnu ikke begyndt sin Reise, da det ham meddeelte Pas mangler nogle Visa fra de fremmede Gesandter, dog bereder han sig fremdeles til Afreisen, saa at det kan ansees uden for Tvivl, at denne snart vil gaae for sig. Jmidlertid vedbliver Rustninger i Schweiz at drives med usvækket Jver. Ved at fange en Udsending, har man opdaget, at der i Bern er et Partie, som arbeider meget stærkt paa at opvække en Borgerkrig i selve Schweiz, dersom Fiendtlighederne virkelig skulde begynde mellem dette Land og Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Spanien. Tilstanden her er endnu uforandret, nemlig Carlisterne gjennemstreife Landet medens Christinerne forholde sig rolige. Ved en fangen Carlist skal man være kommen til Kundskab om, at der mellem Anførerne af de forskjellige Partier er truffen en Aftale, hvorefter de vel ville forfølge, men ingensinde indhente hverandre eller fratage Een eller Anden det Bytte, han maatte have gjort, hvorimod Byttet senere deeles saavel mellem de fjendtlige som mellem de venskabelige Anførere. Ved denne Opdagelse har man fundet Nøglen til de mange gaadefulde Operationer, som have fundet Sted i den langvarige Borgerkrig, og det er saaledes, rimeligt at Anførerne ikke ville blive enige om at ende denne Krig førend de ikke kunne røve meere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
En christinsk Oberst er allerede overbeviist om, paa denne Maade at have gjort sig skyldig i Forræderie, og er bleven skudt, hvorefter vel de andre Anførere for Fremtiden ville indlede deres Operationer med mere Klogskab. – Det nylig sammensatte Ministerium taler man om atter skal forandres, og man venter kun paa at Cortes skulle samles, hvilket vil skee med det Første.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Jtalien. Keiseren af Østerrig fortsætter endnu sin Reise gjennem hans italienske Stater og har saaledes nylig været i Venedig, hvor han blev modtagen med megen Høitidelighed. – J Rom har saavel den franske Gesandt Grev Latour Maubourg som den tyrkiske Gesandt Reschid Pascha havt høitidelige Audientser hos Paven. - J Neapel klager man over den Stilhed, som nu hersket der, efterat Kongen med sit Hof har forladt Byen. - Ætnas Eruptioner vedblive endnu, men Lavastrømmen har denne Gang taget en Retning, hvorved den aldeles ingen Skade kan foraarsage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Tydskland. Politiske Nyheder meddele Bla denne endnu ikke, men ere desto meere opfyldte med Raisonnements over de religiøse Anliggender. Jmidlertid ere disse Anliggender alt saa ofte omhandlede, at hvad der nu fremkommer intet Nyt indeholder, men kun i det Væsentligste er en Gjentagelse af hvad der tidligere er meddeelt. Ogsaa de hannoverske Anliggender ere endnu Gienstand for Omtale, men denne gaaer dog næsten ene ud paa at meddele nogle Rygter, om hvad der snart skal skee. Musland. Keiseren med hele Familie har maattet gaae iland ved Reval, da Farten med Dampskibene blev for besværlig formedelst de stærke Storme, som rasede paa den Tid. J Reval skal dette uventede Besøg naturligviis have vakt megen Glæde. Den samme Drivtighed, som tidligere herskede i den russiske Armee vedvarer endnu, men Øiemedet for den vides dog endnu ikke. Fra Kra kan føres fremdeles Klager over Skytsmagterne men disse give Krakau selv Skylden og et russisk Blad taler endog om, at det let kunde hænde sig, at Krakau kom til at deele Skjæbne med det ulykkelige Polen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Fædrelandet. Siellandsposten meddeler Følgende: Tilfældet har i denne Tid bragt tvende afskyelige Drab for Dagen, begge begaaede af en og samme Person. Gaar Aftes blev nemlig Datteren af den for faae Aar siden afdøde forrige Fæster af Hagested Mølle, indbragt til Holbek, for at belægges med Arrest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Efter hendes egen Bekjendelse har hun skilt begge sine Ægtefæller, saavel af første som andet Ægteskab ved Livet, ved at forgive dem med Arsenik, som hun bibragte dem paa deres Sygeleie, idet hun blandede Giften i de af Lægen anordnede Lægemidler, for den første Mand i et Pulver, og forden sidstafdøde i en Mixtur, dog saaledes, at Døden ikke pludseligen indfandt sig, men Skridt for Skridt, uden at vække Mistanke og Dødsaarsagen. Med sin første Ægtefælle levede hun i 18 Aar, og havde med ham tvende, nu forsørgede Børn, med den sidste levede hun derimod kun faae Aar og har fra denne eet endnu uforsørget Barn. Vi kjende endnu ikke ganske Motiverne for disse gjentagne Forbrydelser, der nu ere Gienstand for Rettens Undersøgelser – man siger, at hun var kjed at begge Mændene, med hvilke hun ikke skal have staaet i god Forstaaelse, – eller Resultatet af den i Gaar af Landphysicus og Districtslægen optagne Syns og Obductionsforretning over de opgravede Liig men det er rimeligt, at dette Resultat, efter den Tid, der ligger imellem Gierningen og Opdagelsen, ikke vil afgive noget paalideligt Beviis. Vi vide ei heller med Vished, om andre Personer ere implicerede i disse Forbrydelser, men have derimod Vished for, at Forbrydersken har vidst at erholde Giften paa en imod Anordningerne stridende Maade. hos en Dyrlæge. – Vi kunne iøvrigt ikke lade ubemærket, hvorledes det blotte Tilfælde fremskyndede Opdagelsen. Giftblandersken befandt sig nemlig sidstafvigte Michelsdag ved et Gilde paa Landet, hvor nogle Bønderkarle forlystede sig ved Sang og iblandt andre Viser afsang En, der gjaldt de trende i Kallundborg hæftede Mordere, der ihjelsloge Bommanden. J denne Vise skulle Ordene Steile og Hjul(idet Forbryderne formodentlig anføres talende) være brugte, og disse Ord vakte i den Grad Forbryderskens Samvittighedsnag, at hun paa Stedet anklagede sig selv for at være skyldig i de ovennævnte Forbrydelser. Hun gienkaldte dog kort efter denne Tilstaaelse, som afgiven i et Anfald af Vanvid, men efterat Anmeldelse var gjort til vedkommende Øvrighed og retlig Undersøgelse indledet. Saaledes er den gamle Tro, at Morderen ikke undgaaer Opdagelse, den komme seent eller tidlig, ogsaa i dette Tilfælde gaaen i Opfyldelse. J psychologisk Henseende fortjener det at bemærkes, at denne Giftblanderske, der som det synes med roligt Overlæg var istand til at begaae tvende qvalificerede Mord, paa sine Ægtefæller, er bekjendt i den Egn, hvor hun levede med sin 70-aarige Moder og Barnet af andet Ægteskab, som et godt Menneske, der gjerne hialp Andre og overhoved førte en aldeles ustraffelig Vandel, der sikkrede hende for enhver Mistanke, selv da hun, som i den senere Tid skal have været Tilfældet, ofte ængstedes af og yttrede Samvittighedsnag. - Hun er 40 Aaar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Vi melde foreløbigen, at Hr. Assessor AlgreenUssing i det 11te Møde har foredraget et Forslag om Danmarks Finantsvæsen, at det eensstemmig blev bestemt, at en Committee skulde nedsættes i Anledning af dette Forslag, og at denne skulde bestaae af 5 Medlemmer, hvortil valgtes: Proprietair Tutein (60), Etatsraad Treschow) (58), Grev Lerche (44), Capitain Herforth (33) og Prof. Bang (29).¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
J Slagelse Avis er af en (rigtignok anonym) Jndsender atter ført Klage over Districtschirurg Kannegieser, at han har undslaaet sig for at kommetil en fattig Huusmands Søn paa Løve Mark, der leed de frygteligste Smerter, fordi han ei kunne komme af med Vandet, idet K. undskyldte sig med, at han skulde til Herregaarden Taarnholm. "Naar Pligt og Menneskelighed skulde have gjort Udslaget, mener Jndsenderen, var Hr. K. vel næppe reist til Taarnholm, som er udenfor hans Embedsdistrict, og ladet den fattige, syge og høist betrængte i Løve savne hans Nærværelse, især da begge Toure meget godt kunde have været endte samme Dag; og naar han ikke skulde hjælpe den Trængende i sit District, Hvad er han da Districtslægge for? Hvad faaer han da Løn som Saadan for For et Par Ugerstid siden kjørte en Borger i Slesvig med sin Kone i Kabriolet til Kappeln, forat besøge nogle Slægtninge. Paa Tilbageveien bleve de Reisende siddende i Vognen medens de lode sig sætte over med Færgen ved Arnis; men just som denne nylig var stødt fra Land, blev Hesten sky over et flagrende Seil, sprang tilbage og styrtede derved baade Vognen og sig selv baglænds ud i Vandet, paa en Dybde af 12 Fod. Omendskjøndt Folkene, ved tililende Matrosers Hielp, i størst mulige Skynding bleve reddede, er dog Konen senere død af en nervens Feber, som hun havde til trukken sig af Angst og Forkjølelse. Hesten, der havde indviklet sig i Seletøiet, druknede. (Hus. Ugbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Den 15de dennes hædrede et talrigt Følge den i Aalborg afdøde Amtsforvalter, Justitsraad Wesenbergs Minde ved at ledsage hans afsjælede Legeme til sit sidste jordiske Hvilested. Den 6te Juni d. A. havde den Afdøde været kgl. Embedsmand i 50 Aar. J Aalborg Avis gives ham det hæderlige Eftermæle, at han i enhver af sine Embedsbestillinger forenede Redelighed og Nidkjærhed med Flid, og utrættelig Virksomhed; og ligesom han under sin hele Færd i Livet gik sin Vei roligt og bramfri, saa gjorde han og godt mod Armodens Søn i Løndom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Dr. juris og Advocat S. v. Coch agter mandatario nomine at forelægge Stænderforsamlingen i Roeskilde en Petition, om Skadeserstatning for flere i Aaret 1807 forinden Storbrittaniens Krigserklæring borttagne danske Coffardiskibe, og opfordrer de mange Skibsrhedere og Kjøbmænd, der høre til samme Classe af Skadelidte, betimeligen at slutte sig til hans Committenter for at bidrage til at forøge det paatænkte Andragendes Virkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Trykkefrihedsselskabets ordentlige Repræsentant forsamling den 12te de, der blandt Andet skulde discutere Lehmanns Forslag om Trykkefrihedens Udvidelse og Secretair Juuls Forslag om Haandthævelsen af dansk Sprogs og Nationalitets Rettigheder i det Nordslesvigske, blev hævet usædvanligt tidligt, fordi nogle Repræsentanter forlode Forsamlingen midt under Discussionen, saa at den ophørte at være fuldtallig. (Aalb. Av.) Som mærkeligt Exempel paa, hvorvidt "Totalismen, saaledes som polit. Journal betegner den i Hertugdommene herskende Stræben efter en Forening af Slesvig og Holsteen, ogsaa udenfor disse truer med at gribe og sig, fortjener at bemærkes, at man i disse Dage paa enkelte Strøg i Kjøbenhavn har hørt raabe med slesvig-holsteenske Sild, (fra Cappeln), hvorpaa vi ikke undlade at henlede Dannevirkes Opmærksomhed. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
J Nærheden af Husum er i denne Tid hændet en sørgelig Ulykke. Tre Bønder, som endnu havde Ho paa en lille Hallig, kjørte Torsdagen den 11te er ei. d. M. ud til denne, for at bjerge Høet før Flodtiden indtraadte, da det saae ud til Uveir. Da de vare ankomne paa Halligen, tog Stormen meere og mere til, Vandet steeg hurtigt, og de tre Ulykkelige vare snart midt i Bølgerne uden at der var nogen Mulighed for at de kunde frelse sig. Dagen efter fandt man Ligene. Begge Hestene fandt man liggende døde ved Diget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
J "Nestved Ugeblad, N 86 læses følgende Paastand: "Over hele Verden gaaer Kjøbmandstanden, frem til større og større Drivt og Fuldkommenhed, kun i Danmark gaaer den stedse meere tilbage. Hvad skal det blive til om ti eller tyve Aar, naar den nuværende Tilstand skal vedvare? Ulykke og Elendighed vil det blive til, og derfor bør man ikke tøve med at gribe Midler imod det truende og fremskridende Onde. – Det vilde sandeligen være ret interessant, naar Forf., der synes at have nøie Kundskab til Handelstanden i hele Verden, nærmere vilde oplyse os om, hvad han ved sine store Erfaring og sine Handelskundskaber, i denne Henseende har samlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
J "Nordisk Kirketidende har vor geniale Grundtvig leveret en mærkelig Afhandling om Samvittighedsfrihed i Danmark, hvor Forfatteren tilsidst, beder betænke: "om man ogsaa er vel belavet paa de nødvendige Følger af en længere Aandstrældom, belavet paa en virkelig Religionsforfølgelse og paa Alt hvad der, til det borgerlige Selskabs uberegnelige Ulykke altid ledsager den. Om andre Religionsforvante, nemlig kan finde sig i Samvittighedstvangen, det bliver deres Sag, men at de gammeldags Christne ikke kan det, det viser 18 Aarhundreders Historie og det veed jeg med mig selv, saa naar ikke Sognebaandets Løsning tilligemed Præsternes Lærefrihed gjør det muligt for de gammeldags Christne at blive i Statskirken, da maae de forlade den, uden at turde ændse de borgerlige Følger, det for dem maatte have at blive Samvittigheden troe, og i Danmark maatte vi saa meget trøstigere gjøre det, som vi, ved at foreslaae almindelig Samvittighedsfrihed i Statskirken, har prøvet det Yderste, for ei at bryde Vennelaget."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Aarhuus, den 17de October. Jgaar Morges Kl. 4 afseilede herfra Skibet "Die Elbek, ført af Capt. N. Møller, som overfører til Amerika de Udvandrere, som have forenet sig om at drage til Matemores i Provindsen Tamaulipas, i Fristaten, Mexico. Efter den Opgivelse, som er bleven os meddeelt, vare Passagererne følgende: Stolemager mester Dessau med Kone og 5 Børn. Brændeviinsbrænder Jmersen med Kone og 2 Børn (Begge Rhedere af Skibet). Skræddermester Lyngbye med Kone og 3 Døttre. Tømmermand Jens Nielsen med Kone og 1 Barn. (Ovennævnte ere Alle fra Aarhuus). Gartner Gross med Kone og 7 Børn (fra Saralyst ved Aarhuus). Landmand Jahnsen, (fra Hæst ved Aarhuus.) Landmand Møller (fra Borum ved Aarh.) Landmand Jens Poulsen (fra Toustrup ved Aarh.) Landmand Hessellund (fra Halling i Hads Herred, Aarh. Stift). Bødker Jens Rasmussen med Kone (fra Wirring ved Skanderborg). Pastor emeritus Chr. Fred. Bagger, forhenværende Præst paa Manøe. Cand. philos. Møller med Kone, Barn og Tjenestepige (fra Hjørring). Forhenværende Kjøbmand Sünckenberg (fra dito). Landmand Lassen (fra Rønnebeksholm ved Hjørring). Exam. juris og Landmand Færch, Cand. juris og forhenv. Fuldm. Steen, Skrædder, Cohen og Skomagermester Engelking (fra Kjøbenhavn. Landmand Fielstrup (fra Sindinggaard) Skræder Roding (fra Smestrup ved Veile). Landmændene Niels og Peder Houmann (fra Thorseng). Møllebygger og Tømmermand Møller (fra Hjortholm paa Langeland.) – Jdet vi meddeele denne Beretning, kunne vi ikke undlade at tilønske disse vore udvandrende Landsmænd Lykke og Velsignelse til deres Foretagende, at de maae finde det, som de søge, Flere af Passagererne have lovet at tilsende Beretning om deres Skjæbne, saasnart de naae deres Bestemmelsested, og vil denne da i sin Tid vorde meddeelt i Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Blandet. Fra Gallizien skrives under 3die October. - Krakau er igjen forefaldet et politisk Mord; Offeret for samme blev en hemmelig Agent for Rusland, der fortrinligen blev anvendt dertil at opspore de Deserteurer og Flygtninge, som befandt sig i Krakau, og ellers yde Skytsmagternes Residentere. anden Tjeneste. Man fandt hans Liig gjennemboret af 40 Dolkestik og Mordredskabet trykket dybt ind i Hjertet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-10-23
Skibsefterretning. Natten til den 15de dennes indstrandede paa Als Rev Jagten Ane Helene af Nykjøbing paa Falster, ført af C. Møller, paa sin Reise fra Hjemstedet til Bergen, lastet med Byg og Hvede. Skibet staaer fuld af Vand. Efter en fra Aggercanalen ankommen Baadførers Udsagn er Skipper Madsen af Skive, kommende fra Newcastle med Steenkul &c., totalt forliist ved Jndseilingen til Canalen den 13de dennes. Mandskabet der søgte at redde sig i Takkelagen, men i 3 Timer forgiæves raabte om Hjælp da al Bistand fra Land var umulig, fandt Døden i Bølgerne.