JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-12-11
St. Petersburg, den 19de Novbrig og 3. J Forgaars afreiste den engelske Ambassadeur Lor Ge mer herfra. Han gjør Nrisen over Sverrig. Hans Secretair er bleven tilbage formedelst Sygdom, mande slestengelske Kiøbmænd reise bort. Keiseren har betalet, læ oprette et Liqvidations=Contoir, for at afgjøre de russiske og engelske Undersaatters giensidige Fordringer. gaae saadan Fader.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Bourdeaux, den 21de November. I Gaar Morges sendtes dobbelt Vagt ombord paa alle her liggende americanske Skibe, deres Folkeliste bleve undersøgte, Mandskabet mynstret og Papirerne bragte i Land. Man foregav, at det var for at søge efter en Spion eller en anden Fremmed, men man troer, det skeete for at undersøge, om disse Skibe havde været i Engelland.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
London den 22de Novbr. Den Danske Flaade har ved sin Overfart til Engelland udstaaet en meget hæftig Storm, hvorved endeel Skibe af samme ere forliiste. Mænd af Jndsigt frygte imidlertid for, at den politiske Storm, som dens Ankomst hertil drager over os, endnu til blive langt ulygte af Hs. Majestæts endnu i Østersken verende Fr. keligere for Engelland.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Ministrene der jevnlig Forsamlinger. Man troer, de angaae Gienstande af yderste Vigtighed. Canning har havt mange Conferencer med den russiske Gesandt, som skal have forlangt et hastigt og afgiørende Svar fra det brittiske Cabinet paa den af Keiser Alexander tilbudne Mægling.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
J den efterrigske Gesandts Hotel giøres Anstalter til Afreise, hvilket opvækker Bekymring.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Samtlige engelske Koffardieskibe, som i vore Havne baneseilfærdige til Østersøen, have faaet Ordre af Admitaliteret ikke indtil videre at afseile derfra.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Tidenden Jndependent Whig paastaaer, at Sir SidViney Sirts Expedition allerede har faaet en ny Bestemmelse. J Begyndelsen skal den have været bestemt til Portugals Erobring; men nu skal den i største Jilsendes til Gibraltar, for at erstærke Garnisonen, da man sammesteds venter et Fransansk Angreb. I disse Dage bleve paa een Gang 80 danske Skibe, priisdømte.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
I Gaar blev i London holdt en Forsamling af de paa 22 Ameriorhandlende Kiøbmænd, og en Deputation derefter, et sandtes Ministeren for i Hønseende til de sidste Cabinets ordrer af 11te Novbr. faae mærmere Oplysninger angaaendeendamerikanske Skibstart. Der blev blandt andre givet dem følgende Erklæringer: Americanske Skibe kunne ikke feile fra America directe til nogenstiendtlig Havn i Europa. De kunne gaae til fiendtlige Kolonier og tilbage til America; de kunne ogsaa seile fra Engelland til fiendelige Havne med Kolgial=Producter, saasnart Parlamentet saaer afgjort, hvad Afgivter de skulle være underkastede i Engelland. De kunne handle fra engelske til fiendtlige Havne og fra fiendtlige paa Engelland; men ikke fra fiendtlige Havne til Engellands Aflieredes Havne med Kolonialproducter. Skibe, som ere blevne expederede førend den 20de Januar, blive anseete, som om de ikke have nogen Efterretning om denne Cabinetsordre, og kunne passere. De, som ere traaderede imellem den 20de Januar og 10de Februar, blive underkastede Undersøgelse, ognde som ere afseilede efter den 10de Februar blive ansee for at have kiendt Cabinetsordren og ere underkastede samme Forskrivter. Told skal ikkehæves af de Artikler, som ere et neutralt Lands Proudnet, Bomuld undtagen.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Den Tractat, som under 31te December f. A. blev udkastet og foreslaaet America, er bleven forkastet af denne Stat.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Jr ænderen Emmet søger at forene de Jrlændere, som ere i America, og hvis Antal skal beløbe sig til omtrent 9000, før i Tilfælde af Krig med Nordamerica, at kunne falde ind i Canada.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Kaper Adrustningen vil fra amerikansk Side blive i en Krigstilfulde meget farlig for den brittiske Handel.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
I Gaar indløb Skrivelser fra de Commanderende over skibe. Man seer deraf at de Danskes Fiendtlig, voxer hver Dag og at de ikke spæt nogen Møie for plage og skade den engelske Skibsfart Østersøen. K. borg Fæstning er i den senere Tid bleven forsynet med Kl. nen af større Kaliber og Lavetter af bedre Form, og i paastaaer, at Barterierne i Følge heraf ville række betyde længere. - Der skydes paa ethvert Skib, som før brittisk Flag. Regieringen og Folket i De mark beskrives som lige bittre i den Fiendskab imod os.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
J Forgaars blev følgende opslaaet paa Londs KaffehuCapitain Frasers Erklæring til W. Spendlove af Sk. Margaset, dateret Vangaard den 29de Octbr., beliggende paa Kiøbenhavns Rhed. -"Jeg kan blot so. Dem, at jeg ikke kan give nogen Beskyttelse til noget enge Skib, Syden for Dragøe Grunde. Jeg veed slet i om der er noget Beslag paa engelske Skibe eller Vare i 1 siske Havne eller om sligt vil indtræffe. Det kan ikke paa tvivles, at de Danske vil vel anholde og tage et hvert en Skib, da de alt i de sidste 3 Dage har gjort det baade Helsingøer og Kiøbenhavn; og da jeg ved et Fredeslag modede den Øverstkommanderende i Kiøbenhavn, Geral Peymann, at frigive disse Skibe, da jeg ellers gio Blokaden strængere, sik jeg til Svar, at den Sag maa afgiøres imellem begge Hoffer. Efter denne Erklærie kan der ikke tvivles om, at jo Danmark vedbliver sin fiendlige Hensigt; men at Fiendtligheder med Rusland veed, endnu intet. Jeg kan blot tilføie, at skiendt jeg 1. Glæde vilde give alle Beskyttelse, og skal giøre det saavsom ovenfor bestemt, kan jeg ikke afgiøre Spørgsmaal. om Skibsførerne bør fortsætte deres Reise eller vende om deres Rhedere maatte have vidst, at vi ere i aaben Fien lighed med Danmark, og dersom jeg var een af Capitain ne vilde jeg alt i Engelland have nægtet at giøre Reisen.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Fra Portsmouth skrives under 19de Novbr.: AdmirKeates Esadre er endnu uforandret ved St. Helen. De hedder, at den ligger kun for et Anker og ste klar til at slaaes og at to Fregatter kry se under Den Vight, for at signalere de russiske Flaades Ankomst.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Mayland, den 24de Novbr. Keiser Napoleon ankom den 21de om Middagen piirselig hertil, at Vicekongen neppe sit Tid, at ride ha en halv Fierdingvei imøde. Keiserens Følge bestod kun af 12 Personer. Han har gjort Reisen fra Fontainet le bertil i 128 Timer, uagtet Reisen over Bierget Con blev sinket ved stærk Snee. Han vil høitideligholde sin Kl. nings Aarsdag den 2den Decbr. i Venedig. J Forgaar var hele Staden skiønt illumineret og om Aftenen blev prægtige Fyrværkerie afbrændt. I Gaar holdt Keiser Conseil og reed derpaa til Kathedralkirken, hvor Te Deu blev afsiunger, hvorpaa han mynstrede Tropperne og kiørt med Vicekongen til Monte til Vicedronningen. Side de han de offentlige Arbeider i Selskab med Vicekon- og Storhertugen af Berg. Om Aftenen besøgte han ratret de la Stala, hvor han blev modtaget med Fryde Vicekongen, Storhertugen af Berg og Førsten afschatel var i hans Løge. Endeel franske Batailloner, som hidtil have stiget i Etruhave faaet Ordre at marschere til Rom.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Stuttgard, den 29de November. I Dag ankom Kongen og Dronningen af Westphalen til fra Paris under Artilleriesalver og Klokkernes Ring sig; Militairet paraderede. Kronprindsen og de øvrige indser modtoge dem ved Slottet og førte dem til Koni Værelser, hvor de paa det kierligste modtoges af Deres bugl. Majestæter.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Paris, den 30te Novbr. Den keiserlige Gardes høitidelige Jndmarsch skete dende som Middagen. Hele Hovedstadens Municipalsys, der havde forsamlet sig paa Raadhuset, kiørte Kl. 1 til den store Armees Æresport uden for Barrieren, tillette, hvor Garden blev modtaget af Præfecteen, der blot en Tale, som Marschal Bessieres, der anførte Gar en, besvarede. Derpaa bleve Hovedstadens Guldkroner, Eftede paa Gardens Ørne under Folkemængdens og Sol ternes Frydeskrig. Keiseren leve! Derefter desilede Garden igjennem Æreporten til Slottet i Tuilleserne, rykkede ind i den store Triumphørt, gav sine Ør le af der, marscherede derfra igiennem Haven, satte derne Geværer bort og rykkede nu til de elysæiske Marker, vor alle Gardecorps og et Detaschement af den parisiske Garde satte sig til Taffels. 10000 Couverts vare dækkede og Bordene besatte med kold Mad; hver Soldat havde i Flaske almindelig Bordviin, og desuden var der en Fla ke fiin Viin for hver fierde Mand. Municipalitetet gior le Honneurs. Man drak Skaalerne i følgende Orden: Præfecten : Hs. Majestæt Keiseren og Kongen, Mar hal Bessieres : Staden Paris, Præfferten: Den store Armee. Disse Skaaler gientages ved alle de øvrige Tafseler under det Frydeskrig: Keiseren leve! Under Gardens Jndmarsch var Veiret meget behageligt, men siden faldt en stærk Regn; desuagtet var næsten hele Paris forsamlet i de elysælske Marker. Maaltidet endtes i største Orden. Om Eftermiddagen Kl. 5 bleve Lotterierne trukne 3de 12 Sectioner, hvorved ligesom paa Kronningsdagen, Levnetsmidler uddeeltes iblandt Folket. Om Aftenen, Kl. 8 afbrændtes Fyrværkerier paa Stadens 12 fornemste Torve og hele Stadin par illumineret. Den 26de førtes Garden i Skuespilhusene.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
J Forgaars gav Senatet en overordentlig glimrende Fest til Ære for den store Armee.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
De høie Rigsembedsmænd og de i Paris tilstedeværende Marschaller hivaanede samme.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Moniteuren melder af den ny-vorkske Journal Mercantile Advertiser; At der ved en Proclamation af 24de August i Cap Francois paa St. Domingo er befalet, at give Præsidenten paa Høiti, Henrik Christoph, Titel af Excellence og Monseigneur; at der indenne Proclamation tillige er blevet bekjendtgjort, at Hesset i London har officiel erkiendt Christophs Regiering og forer, 2 at understøtte ham i at befæste sin Magt: at man derfor paa St. Domingo venter en stor Qvantitet Krudt, Vaaden og Munition, som Foræringer, et Cabinet værdige, der er bragt til blot at have Mord og Ødelæggelse til Allierede.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Haag, den 1ste Decbr. Kongen har sendt det lovgivende Corps at vigtigt Budskab, vori iblant andet bekiendtgiøres en i Paris Futtet Tractat, efter hvilken Staden Bliestingen med en Omtreds af 1800 Metres afstaaes til Frankerig for de i Østfrieslønderhvervede Lande. Angaaende den reiserl. Residentses Forstyttelse anføres, at man formedelst nærværende Krig, har givet Utrecht Fortrinet for Amsterdam, fordi denne Stad ligger mere i Rigets Middelpunkt, men at Amsterdam efter Freden skal indsættes i den ustridige Ret, at være Kongerigets Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Berlin, den 5te December. samEn Coureer har bragt Fredscommissionen Ordre fra Hs. Kongel. Majestæt, igjen at begynde de afbrudte Underhandlinger med Generalintendant Daru og med nogen Forandring antage den af Generalintendanten ofte tilbudne Forening. Efter samme skulle de franske Tropper endnu denne Maaned rømme Residentsstaden og Landet, men desuagtet holde Fæstningerne Stettin, Castrin og Glogau, besatte. Man giør nu ikke meere fra fransk Side Fordring : paa at besætte Fæstningerne Granden; og Colberg.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Vor Gesandt ved det engelske Hof, Baron Jacobi, skal have faaet Ordre at forlade London.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
En Coureer fra Paris har den 27de Novbr. bragt den bayerske General Wrede i Breslau Ordre, at tiltræde Tilbagemarschen med de 16000 Mand bayerske Tropper, som endne staae i Schlesien. Disse Tropper brækkede den 1ste d. M. op fra Breslau og Schlessen. De marschere i 5 Enlonner igiennem Sachsen.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Nedre Elben, den 8de Decbr. Efter et keiserl. fransk Decret af 13de Novbr. skulle alle Skibe, som have anløbet Engelland, af t ved Aarsag det end maatte være anholdes og confiskeres, naar de ankomme til Elben og Weser, tilligemed Ladningerne, uden Forskiel paa Comsumtions=Artikler eller andre Varer. Naar Skibe komme til Elden og Weser, skulle Capitainerne tilstille den keiserl. Toldchef en Declaration over det Sted. hvorfra de ere afgaaede og over de Steder, de have amløbet: og tillige forlægge ham deres Manifester, Connossementer, Søepapirer og Skibsbøger. Derpaa skulle Matroserne særskilt forhøres og naar det udviser sig, at Skibet harans det Engelland, skulle, foruden Skibets og Ladningens Confiskation, baade Capitainen og de Matroser, som have givet en falsk Erklæring, fængsles og ikke frialdes førend en Mulkt af 6000 Fr. er betalt for Capitain, og 500 sk. hver af de arresterede Matroser, foruden den Straf, der er fastsat for dem, som forfalske deres Søepapirer og Skibsbs ger. Dersom der er Mistanke og Ladningerne, skulle de nedlægges i Depot, indtil det er blevet tilstrækkeligt beviist, at de hverken komme fra Engelland eller sammes Colonier.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den til Gardens Jndmarsch af Architecten Chalgrin byggede Æreport er endnu større end St. Martinsport, som er den største Æreport man hidtil har kiendt i Europa, 20 Mand kunne marschere en Fron igiennem den. Jnden i Æreporten vare paa begge Siden store Tribuner, en for Orchestret, en for Municipalcerpset og nogle for Ministre og Damer.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Hs. Majestæt Keiseren har befalet Ophævelsen af den Seqvester, som var lagt paa de Huset Thurn og Taxis tilhørende Godser i det forrige Belgien.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
En Væversvend i Alencon, som allerede nogle Gange er bleven straffet, fordi han havde ageret Doctor, er atter bleven dømt til 6 Maaneders Fængsel og en Mulet af 1000 Fr. Dette Menneske, der tilførn har været Lærling hos en Knursmed, viste for Domstolen den ubeskriveligste Uvidenhed og søgte at forsvare sine afsindige Kure. En Kone, der var syg af Feber og som man havde sat spanske Fluer, lod han disse afrive og derimod i 6 Dage 30 Spande Vand daglig dryppe paa hendes Hoved. Slige afsindige Kure havde forskaffet ham et utrolig stort Tilløb, Engelland. Popham, der blev haardt irettesat for sit Tog til Buenos=Ayres, har været ublue nok til i Admiralitetet at ansøge om en antidateret Commedore Bestalling, for derved at profitere 400 Pd. Sterl. mere af Priis. pengene fra Buenos=Ayres; men har faaet Afslag. Man har nu i Sinde at anlægge en ny Havn imellem Newcastle og Humber, hvorved mange Skibe og end flere gemænd ville reddes. En Ting, man maatte ønske ud tørt paa alle havneløse Kyster.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
En lille Smugler fra Folksione, som var opbragt til Rotterdam af en fransk Kaper, fik sit Mandskab tilbagegivet og blev ladet sammesteds. Hand. Generalintendanten for Kronens DomaiTvent, er bleven udnævnt til Kronens General istedet i Hr. de Masangere, der er bleven Geendant over Kongens Godser i Frankerig. vetisk Republik. Da den helvetiske Fri femte Aarhundrede begynder i Aaret 1808 og Lucern, us Egn Winkelried døde Heltedøden for Fædrelandet, Aar skal være Landdagens Residents saa opfordrer. til at høitideligholde denne saa vigtige. Maade og lover, at en vel udført Plan det tvungne Laan i Hertugdommen. begyndelse. Man har forfærdiget hvoraf den mindste Summa er 20 gives 5 Procent og hele Summen. skal være afbetalt i 10 Aar. Hertugen har bestemt 2 Pa Godser, som ere ham tilfaldne i Franken og anslaaes til 300000 Gylden, til Amortissements=Fonds og derved givet et umiskiendeligt Beviis paa landsfaderlig GodhaMan smigrer sig ogsaa med at Storførstinde Maria Par lavna vil kraftig understøtte det ynkværdige Land. Jtalien. Den berømte Malerinde Angelica Kau mann er først i Novbr. død i Rom i en Alder af 60 Aar.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Indenlandsk. Den 4de September Kl. 1 Efterm fremkom ved vestlig Vind et Haglveir i Omegnen af Tronhiem, der, saavidt man har Efterretning, kun i 1/2 Miil, Distance omkring Byen, giorde betydelig Skade paa de fleste Markfrugter. Den modne Havre blev aldeles afslaaet men af den grønne blev omtrent Halvdelen i Behold. Bygget leed ikke betydeligt. Alle Sorter Kaalblade og Potetesgræs, saavelsom Bladene paa Træerne fandtes ligesom giennemborede af en Ladning store Blyhagel. Uveiret var rede ved omtrent 1/4 Time og efterlod Marken ganske hvid Størrelsen af Haglene vare omtrent dobbelt mod en hvid Ært.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Helsingøer, den 11te December. Ved Øresunds Toldkammer ere fra den 1ste til i Dagexpedered 59 Skibe. De hertil indbragte Priser ere nu paa een nær bragte til Kiøbenhavn. De tre, som ligge nedad ved Toldkammeret, vil nok aldrig kunne bringes af Grund.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Et Danziger Skib indkom i Forgaars Aftes Kl. 9 fra London; da det gik Cronborg temmelig nær, bleve nogle Skud fyrede efter det, hvorpaa det strax lagde bi uden at have faaet nogen Skade. 4 store engelske Krigskibe skulle være seete krydsende under Skagen. Man mener, at de komme op for at tage de endnu i svenske Havne liggende en gelske Koffardieskibe under deres Convoi. En Kutterbrig. skal ligge ved Anholtt og holde Fyr om Natten. 2 Amerikanere indkom i Gaar; den ene skal have sagt, at der i Kattegat skeete to Skud efter ham af et engelsk Krigskib, men i en lang Afstand. Strax efter vore to Orlogskibes Ankomshertil fra Nordsøen, sendte den engelske Consul Fenwick, som endnu befinder sig i Helsingborg, Efterretning herv saavel til nogle svenske Havne, som til nogle ved Stevns liggende engelske Skibe. J Dag reiser Hs. svenske Majestæt til Gothenborg og derfra til Stockholm. J Landscrona ligge to engelske Skibe, det ene bestemt til St. Petersborg. haae.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Kiøbenhavn den 11te December. Hs. Majestæt Kongen har under 4de Decbr. d. Al allet naadigst resolveret, at den 4de Bataillon af Marine Regimentet, fra 1ste Januar næste Aar, skal indgaae, og Regimentet herefter ikkun bestaae af 4 Batailloner. Under samme Dato har det behaget Hs. Majestæt endvidere at resolvere, at efterfølgende Officerer skal paa Vartpenge afgaae: Battaillons=Commandeuren ved danske Liv Reg.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Oberst v. Osten som Generalmmor, Bataillons=Commandeuren ved oldenborgske Jnf. Reg. Oberst v. Eyben; Battaillons-Commandeurerne ved norske Livedieg. Oberst v. Maneche og Oberst=Lieutenant v. Hulbeck, Plat majoren ved Kiøbenhavns Fæstning Oberst=Lieutenant v. Harboe, som Oberst, Battaillons-Commandeurerne v. Sommerfeldt af 3die Jydske, Oberst Lientenant v. Dyssel af Marin Reg. og Oberst=Lieutenant v. Michaelsen af Prinds Christian Frederichs Reg.; Major ved den slesvig holsteenske Battaillon let Jnfanterie v. Turkos som Oberst=Lieutenant, Major ved slesvigske Jægercorps v. Høben, Bataillons Commandeuren ved Kongens Jeg. v. Laub, Major v. Clemens af Marine=Reg., Majorerne v. Würtzen af norske Liv=Reg, v. Coppe af Prinds Christian Frederichs Reg. og v. Henrichsen af Kongens Reg., Capitainerne v. Røm ling af norske Liv=Reg., v. Wiglar og v. Walther af danske Liv=Reg., afgaaer som Majorer; Stabs=Capitainerne v. Titchen af norske Liv=Reg., v. Friese af slesvig holsteenske Bataillen let Infanterie og v. Bützow af Prinds Christian, Frederichs Reg.; Premier Lieutenanterne v. Wichmann og v. Holst af Prinds Christian Frederichs Reg., afgaaer som Capitainer.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Kongens Livjæger=Korps, som nu er betydeligeforøget, har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bestemt nu at skulle inddeles i 2 Compagnier, og da i allerunderdanigst Følge heraf tvende nye Compagner skal oprettes, saa har Hs. Majestæt allernaadigst approberet følgende Avancement ved Corpset, og udnævnt Capitain C. H. v. Stibølt til virkelig Major, Stabscapitain v. Jensen og Capitain samt Adjutant v. Tronier til Compagnie Chefer for de nye oprettede Compagnier; Premierlieutenant C. F. v. Carlsen til Stabscapitain; Scondlieutenanterne v. Bønnesen, der Lyhe, v. Mangor og v. Hemert til Prem. Lieutenanter, dog erholder den sidste ingen Anciennitet førend han har taget den befalede Exammen; Commandeersergeanterne A. Top og R. Schmidt, samt Overjægerne C. E. Hasse og C.F. Kipnasse til Secondlieutenanter, og Overjægerne T. Top samt M. v. Holstein til Fændrikker. Hs. Majestæt Kongen har videre allernaadigst resolveret, at da de meldte Livjæger=Corps stedfør har udmærket sig ved Tie saa neste Jver og militair Orden, men i Særdeleshed, i denne Krig, under Kiøbenhavns Beleiring udviist megen Braveur og Kappelyst, til den Ære at stride som brave Stridsmænder Kongen og Fædrenelandet, sme skal Korpset til Belønning herfor samt til Opmuntring i Fremtiden at gaae frem, ad denne hæderfulde Bage gives Anciennitet i Armeen, saaledes at ethvert Korps LinieTropper, som heresker opretten, skal rungere som yndre efter dette, og at Følge heraf, bemeldte Livjægercorpses Officerer fra nu af enhver efter sin Grad, skal have Rang med Offficiererne af Linie Tropperne; Hans Majestæt har ogsaa allernaadigst bestemmet dette Corpses Major, Compagnie Chefer og Stabs=Capitainer skal have samme Gage som Kiøbenhavns sørgerlige Militaire af samme Grad; Corpsets Avistant haver ogsaa erholdt aarlig Gage. - Under 4de Decbr. d. A. er den ved det Kongelige Livjægercorrs staaende v. Wilde, ansat som virkelig Fændrik ved danske Livtegiment, dog uden Auciennitet indtil han haver taget sin Officier-Crammen. Ender samme Dard er den ved Marine=Regimentet hidtil staaende Premierlieutenant v. Brass efter Ansøgning. forandt Afskeed af Krigstjenesten og Ober=Auditeur Berg Rang med Majorer af Jnfanteriet. Ved det borgerlige Artillerie=Corps i Helsingøer er Premierlieutenant Schimelkiær udnævnt til Stabscapitain a la anite; Secondlieutenanterne Svendsen, Weise og Hammer ere udnævnte til virkelige Secondlieutenanter.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Reisende fra Sverrig berette, at man der anseer det som vist, at de Engelske have bragt den af Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen bortsendte Presentfregat ind til Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
J det sydlige Norge og i det Baghusiske i Sverrig var Landet alt for 8 Dage siden skjult med dyb Snee, saa at Veien nesten vare ufremkommelige.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
de Capitain Risbrich, som hiemførte Manufacturhandelens Paketskib, Fædrenesminde, fra Ostindien, men blev opbragt med samme til Engelland, er i disse Dage ankommen hertil, efter at have for sin Person faaet Tilladelse at gaae stem paa sit Æresord.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
J Forgaars ankom et svensk Skib hertil, ladet med Steenkul. Det almindelige Brand Assurance Compagnies Tilstand, var ved det stiende Assurance Aars Slutning saaledes, at dets Capitalfond var 878108 Rd. 56 1/2 s.; dets Jndtægt 66144 Rd. 77 s. og dets Udgivt 83804 Rd. 77 s.; altsaa 7148 Rd. 60s større Udgivt end Jndtægt. J Erstatning for Brandskaben var i ovenanførte Aar bleven udbetalt 76656 Rd. 17 s. For at gavne Hertugdømmene og for end mere der at fremme Udbredelsen af det danske Sprog, skal herefter, i Følge høieste Befaling, alle Forordninger, Placater &c. som angaae disse Lande, trykkes saavel paa Dansk som paa Tydsk, saa at en Columne er Tysk og en ligeover for Dansk.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Under 23de October har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at resolvere saaledes: Vi bifalde allernaadigst, at Havne Afgivten af Hattet Fredericia herefter ansættes til 4 s. for 100 Pd., Emballagen med i Vægten beregnet, og at Vetning og Maaling allene for Havne Afgivters Skyld ikke maae fordres, med mindre der haves Mistanke. som den angivne Qvantiters Urigtighed. I Liverpook ilige følgende danske Skibe under Embargo: Neptunus, Capitain Helmer med Trælast fra Grimstad; Laurentin Marie, Capt. Jørgen Clausen med Salt fra Tonsberg, hiemme i Frederikshald; Vilhelm August Tønder, Capt. Hans Lorenz med Trælast fra Kragerøe. antages.
Berlingske Tidende, 1807-12-11
Da Forselskibene nu med temmelig Sikkerhed kunne komme hid fra Provindserne, saa bekiendtgiøres herved Priserne paa adskillige Varer, hvoraf det vil sees hvad man her især behøver: Hvede, Tønden 67 Mk. Rug, Tønden 46 Mk. Byg, Tønden 22 Mk. 8 s. Ærter, hvide, Tønden 40 Mk. Havre, Tønden 19220 Mk. Røget Flesk, Lpd. 20 Mk. 8 s. Smør, 12-15 Rdlr. Fierdingen. En Favn Brænde har i Havnen kostet 13 Rd. Tagsteen, 1000, indtil 70 Rdlr. Fra den 8de til i Dag ere indkomne: J. C. Lind af Helsingøer, indbragt et engelsk Priisskib, kommen fra Carls don med Planker; H. Hansen af dito, indbragt et dito Priisskib, kommen fra Dunde med Stykgods, og J. Hartvig af dito, indbragt et dito Priisskib, kommen fra Petersburg med Hamp; Tælle og Kobber, alt losset i Helsingøer.