Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-20
Spanien. Den kongl. Familie var den 29de f. M. i Alden del NioDen 11te November skulde den, efter Bestemmelse, ankomme til Aranjues. Hertugen af Angouleme ankom den 31te October til Madrid, kun ledsaget af 30 Gardedragoner og 30 Gensdarmer. Fyrst Carignan var i hans Følge. De fremmede Gesandter begynde nu at samle sig til Madrid. Marqvis v. Talarn, fransk Ambassadeur, er ankommen dertil; ligesaa Grev Bulgari og Sir W. 2 Court. Grev Pozzo di Borgo, der ogsaa er ankommen, skal have til Hensigt, at faae en Tractat afsluttet angaaende Spaniens militaire og politiske Forhold til Europas forskjellige Regjeringer, især Frankerig. Strænghedsystemmet, hedder det, synes ellers at ville ophøre. Et forhenværende Cortesmedlem, Villabos, har igjen tiltraadt det af ham tilforn beklædte Dommerembede. Og saa ventede Man sikkert, at Kongen den 14de d. M. vilde forkynde en almindelig Amnestie, ligesom og Decretet af 4de f. M. skal være undergaaet store Modificationer til Gunst for adskillige anseete Personer. Som det synes, ved det diplomatiske Korpses Jndflydelse, skal Kongen have bestemt Marqvis v. Casa-Jrujo (forhen constitutionel Gesandt i Paris) til at afløse Kanonicus Sae; som første Minister, og denne skulde da bestyre Erkebispedømmet Toledo, der er tiltænkt Prindsessen af Beiras endnu umyndige Søn. Fra Kapitlet i Toledo er udstædt et Forbud mod at sælge, eie, eller læse Nogen af de, af den hell. Jnqvist tion forbudne Bøger, især nogle Berømte, der i den "fordærvelige Constitutions" Tid vare meget udbredte. Af Kongen er befalet, at der for de geistlige Godser, der ikke kunde gives tilbage, fordi Jngen meldte sig for at reclamere dem, skal udnævnes Bestyrere, der skulle aflægge Regnskab for deres Jndkomster, saasnart deres Eiere igjen ville blive samlede. - Kongen har overladt til Hertugen af Angouleme at uddeele Karls- og Ferdinands-Kors, uden at bestemme, hvormange. - Den spanske Gen. Lieutenant, Grev d'Espagne og Baron Eroles ere af Hertugen af Angouleme udnævnte til Commandeurer af Ludvigs Ordenen, og Gen. Lieutenant Canuel til Commandeur af Æreslegionen. - Den franske Livgarde under Grev Oudenarde er givet Kongen af Spanien til hans Disposition, og Man troer og, at han vil beholde den, indtil hans egen Garde bliver organiseret. Bladene levere nu fuldstændig den Brevvexling, der blev ført mellem Kongen af Spanien og Hertugen af Angouleme førend Cadixes Overgivelse. J Hovedsagen er den allerede længesiden bekjendt. Kongen forlanger en Vaabenstilstand for at kunne underhandle og Fred. Hertugen svarer, at han ikke kan underhandle, førend Kongen var fri Denne forlanger da i næste Brev Forklaring over, hvad der udfordres, for at Hertugen vil ansee ham for fri, hvilket Hertugen da forklarer saaledes, at han maa befinde sig blandt de franske Tropper, enten i Cadix eller Pto. S. Maria. Dette vil Kongen aldeles ikke indlade sig paa, men foreslaaer derimod en Sammenkomst, enten paa et neutralt Skib eller paa et andet Sted, lige langt fra begge Armeer. Hertugen erklærer da som Ultimatum, at Kongen med hans Familie maa, hvis han skal underhandle, komme til Chiclana eller Pto. S. Maria. - J Cadix. hedder det, opfører Folket sig i omvendt Forhold med det i Sevilla, Madrid og andensteds, det er ganske stille og Man hører hverken Syngen eller Larmen i nogen Henseende. Gen. Bourmont er fransk, og D. Carlos Fabre d'Aunoy spansk Commandant i Staden. Denne Sidste skal have egenmægtigen ladet Generalerne Montsalaat og Latre og Hertug deel Parqve arrestere, men derfor ogsaa selv være bleven afsat, hvilket ogsaa sees af, at en fra Cadix udstædt Dagbefaling er undertegnet: Angel Diaz de Castillo. Denne Ordre befaler, at de fra Leon og Cadix afskedigede Officerer og Soldater, der gjorde Landeveiene usikkre, skulde inden 24 Timer begive sig til de Steder, som deres Pas lød paa. De Madrider Frivillige, der ogsaa ere afskedigede, have foruden deres Vaaben ogsaa uagtet alle Jndvendinger maattet udlevere de Heste, de paa deres egen Regning have anskaffet. Cadixer Mlizen, drev det dog dertil, at de ved Afskeden beholdt deres, af dem selv bekostede Uniformer, som de ogsaa skulde have udleveret.