Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-24
Kongen af Neapel har d. 4 April tilskrevet Paven et meget caracteristisk Brev, hvori han siger, at han med alle Troende har glædet sig over den hellige Faders Tilbagevendelse til Jtalien og ladet holde Takkebønner i hele sit Kongerige og de af hans Tropper besatte Lande; at det er hans Ønske snarest at see Kirkens Overhoved i Christenhedens Hovedstad igjen indsat i sin Værdighed og i Udøvelsen af sin til Verdens Lykke saa nødvendige Magt; at han, uagtet Vaabenlykken har gjort ham til Herre af de Stater, Hans Hellighed besad, da han blev nødt til at forlade Rom, saa dvæler han dog ikke med at sætte dem igjen under hans Regjering, og at frasige sig sin Erobringsret; at dersom han var mindre bekjendt med de Fyrsters Sindelav, hvis Bundsforvandt han er, saa vilde han troe at burde bie med Regjeringens Tilbagegivelse, da det er hans faste Villie ikke at gjøre andet end hvad der stemmer overeens med disse høimodige Fyrsters Hensigter, men da han kjender disse, saa iler han med at bevidne sin Ærefrygt for den hellige Stoel og en med saa høie Dyder prydet Pave. Han beder endelig Paven at lade ham vide, naar og ved hvilken Act han vil tage sine Stater i Besiddelse &c. - J Florenz har Kong Joachim ladet bekjendtgjøre, at Landet faaer sin fordum saa elskede Regent tilbage. De allierede Tropper vedblive at fortsætte deres Tilbagemarsch fra Frankrig. Ogsaa det danske Hielpecorps har tiltraadt sin Tilbagema schi : Colonner. – D. 4 Maji holdt de eng. Tropper, under Gen Graham, deres Jndtog i Antwerpen. Den til Commandant udnævnte østerr. Gen. Künig, erklærede i en Proclamation, at Anmerpen igjen horer til Belgien og kun midlertidig besættes af Engellænderne. Droitsareunis blev afskaffet. - Den franske Commandant i Bayonne har sluttet en Vaabenstilstand, med de Engelske. Arveprindsen af Oranien er incognito ankommen til London. – Det hedder at Fredstractaten med de allierede Magter og Frankrig vil vorde undertegnet inden 5 Uger, og at Frankrige frasiger sig alle Fordringer paa Ostindien, men de franske Fabrikstæder tilstede ikke Jndførslen af eng. Manufacturvarer. - Den engelske Gesandt ved Prindsregenten af Portugals Hof, Lord Strangford, skal have forlangt af ham Øerne Madeiras og St. Catharinas Afstaaelse, og en Station i Brasilien for eng. Skibe, og da dette Forlangende blev nægtet have begiert sine Reisepasse. J London ere i dette Øjeblik 2 portug Gesandter, der begge have forladt deres Post, for, som man siger, at overvære en Congres i Paris. - Af Wellingtons Hær afgaae med det første 10,000 Mand og en stærk Artilleriepark til America. J en officiel Taksigelse fra det eng. Admiralitet til Underoffic- og Matroserne paa den Kgl. Flaade for deres Anstrængelse ved at bidrage til Europas Befrielse, loves, da Krigen med America endnu ikke tillader at sætte Flaaden ganske paa Fredsfod, kun at beholde dem i Tieneste, der have tjent den korteste Tid. 15 Linieskibe aftakles strax, og sendes til Catham. Den eng. Hoftidende har erklæret alle ital Havne tilgjængelige for eng. Skibe. Til fr. Havne kunne endnu ingen Skibe udklarere, men det er Kjøbmændene tilladt, at angive Varerne paa Toldkamret, da Udklareringen vil blive tilladt og faa Dage. – Da Ludvig XVIII holdt sit Jndtog i Paris havde Schweizersoldater besat Vagterne i Thuillerierne. Sex Regimenter af den gamle, Garde skulle i Fremtiden udgjøre den Kgl. Garde.