Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
De smaa Gulvtæpper tiltrække sig her alle Kienderes Beundring; det Levende i Farverne, som ere anbragte deri, viser noksom til hvilken Høide vor Farverkunst er stegen; – men jeg vil gjemme al min Veltalenhed, for at beskrive dig Meublerne af fransk Træ. Man maa tilstaae, at det er en Deel af Jndustrien, som man ikke noksom kan opmuntre, da den sætter os istand til at undvære alle fremmede Slags Træ, og vort Jndenlandske, godt bearbeidet, er ligesaa skjønt, jeg foretrækker nogle af dem endog for Mahognie, som altid, ved at blive ældre, faaer en alt for mørk Farve; men jeg kan ikke rose den Skikkelse (Facon), som vore Meubelarbeidere give Sophaer, Lænestole og andre Stole, den er elegant, men de mangle den væsentlige Punct, de ere ikke maae lige, men meget ubeqvemme. Ved at gaae ud af denne Sahl, hvor man altid er meget klemt og trykket af den Mængde Mennesker, som her befinder sig, er man glad ved at komme i en anden, hvor man kan aande friere, og der beundre Hr. Ternaux's smukke Frembringelser, hans franske Cachemiers, eller Efterligning af de ostindiske Shawls trække alle Fruentimmernes Øine til sig, og Mændene, som heri finde deres Fordeel, yde dem af den Roes, som de virkeligen fortjene; jeg har hørt Kiendere sige, at de af Bonitet vare endnu finere og blødere end de, som komme fra Levanten, hvis jeg vilde tilføie min Mening til de Personers som jeg nu nævnte, vilde det lade, som om jeg vilde tilegne mig en Kundskab, som jeg ikke besidder, eller paastaae at være en sand Kiender af Cachemirs. Jmidlertid vover jeg dog at sige, at jeg har fundet dem ypperlige, og selv, hvis jeg var nok saa riig, vilde jeg ikke bære andre. Hans overmaade fine Klæde overgaaer Alt det, man i denne Henseende kan gjøre sig nogen Forestilling om, og de, som man kalder Vigogne, ere overordentlig skjønne, thi Silke er ikke blødere at røre ved end disse. Denne berømte Manufacturist, som ved sin Flid og Jndustrie har erhvervet sig en virkelig uhyre Formue, har opfyldt vore Forventninger, og vi kunne takke hans Flid og den Umage, han har givet sig, at ingen Nation i Europa heri kan rivalisere med os. J samme Sahl bemærket man vævede Gulvtepper, stærkere og varigere end de andre, og til en meget billig Priis, en meget heldig Opfindelse, da det er en af de nyttigste og behageligste Ting om Vinteren i et Værelse, og da de kunne haves til en lav Priis, er den mindre Rige ogsaa istand til at turde tænke paa at forskaffe sig dem. Vore Floneller ere, uden Partiskhed, langt bedre end de engelske, og vore Perkaler eller Cambringer kappes om Rangen med de stolte Engelænderes; Mousselinerne forbedre sig stedse, og ere overmaade godt Kjøb; de, som fra Provindserne vare indsendte til Udstillingen, fortjente al den Roes, man gav dem. En Gienstand, hvis Jndustrie er meget vigtig for Nationen, og tillige meget nyttig, men som ikkun lidet interesserer Damerne, er den, som angaaer Skibsseilene; jeg har hørt sige, at Jngen har hidindtil bragt denne Green af Handelen saavidt som vi, men det er sandt, hvor kunde jeg glemme en Artikel saa nyttig som Opfindelsen af Straa= og Silkehatte, der ligne de fineste og skjønneste italienske af Straa, og skulle være af lige Varighed; det er en Modehandlerinde i Paris, hvis Navn jeg har glemt, som man skylde denne Opfindelse. Man seer her ogsaa Hatte og Vester af Papir. Hvorledes, virkeligen af Papir, Du spøger min Datter, synes jeg at høre Dig sige, nei, min gode Moder, jeg spøger virkelig ikke, naar det angaaer det skjønne Frankrigs Ære, hvis Held og Fremskridt jeg er stolt af, omendskjøndt det ikke er mit Fødeland. Jeg maa standse min Spadseregang, mine Anmærkninger vilde bringe os alt for vidt, og gjøre dette Brev til en alt for stor Pakke. Næste Gang skal jeg søge at tilfredsstille Din Nysgierrighed, angaaende mine Papirshatte. Jeg skal da ogsaa bringe Dig ind i Museet, hvor vi ville have mange Mesterstykker at beundre. Bered Dig derfor til denne lange Reise, og løv vel, min elskede Moder! (Fortsættes.)