JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Døde. Landsover= samt Hof= og Stadsrets=Prokurator, Cancellieraad Brøndlund; Albertine von Moltke, fød von Rege, 56 Aar; Frue Generalkrigskommissairinde A. C. Graah, 85 Aar; Enkefrue A. H. Nørager, fød Nohr, 66 Aar; Mægler H. Jürgensen, 62 Aar; Mad. M. Lavignery, fød Lund, 44 Aar; Organist til Trinitatis Kirke, H. L. Johansen; 3die Graver ved Frue Menighed, C. R. Volkersen, 53 Aar; Jfr. E. Anker, 60 Aar; Mad. B. C. Frick, fød Svendsen, 64 Aar; Prokurator L. B. Hansen, 63 Aar; Tøimagermester H. S. Graner, 61 Aar; Regimentsbøssemager Niels Pedersen, 58 Aar; Skomagermester F. C. Jbsen, 51 Aar; Skrædermester S. Enevold; Ane Cathr. Søderberg, 44 Aar; Skomagermester A. Schiellerup, 37 Aar; Georgine C. Warming, 32 Aar, Anna S. Bonde, 67 Aar; Lorenz Carstensen, 20 Aar; G. D. Homan, 41 Aar, Mad. A. M. Petersen, fød Schach, 38 Aar; Mad. A. M. Jürgensen, fød Carlsen; Mad. M. U. Schmidt, fød Liebe, 30 Aar; Mad. G. Brochmann, fød Svendsen, 44 Aar; C. P. Rold, 61 Aar; Skomagermester C. Endeqvist, 6 Aar; Mad. H. Danielsen, fød Stolberg, 61 Aar; Marthe U. Liebe, 30 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Mad. A. C. Bagger, 47 Aar, i Frederikssund. - Mad. S. M. Ovesen, fød Rode, paa Aløystrup. - Cancellieraad og Toldinspecteur J. P. Berg, 44 Aar, i Stubbekjøbing. - Regiments=Dyrlægge J. C. Floor, 31 Aar; Mad. D. C. Kühl, 88 1/2 Aar; J. M. Lund, 33 Aar; i Odense. - Mad. A. S. Bondo, fød Jantzen, 46 Aar, i Svendborg. - Mad. C. C. Lobnitz, fød Wisalofsky, 69 Aar, i Fredericia. - Pastor emmer. J. A. Leth, 76 Aar, i Christiansfeldt. - Kjøbmand A. J. Agerup, 76 Aar; Camilla Adelade Elmquist; i Aarhuus. - Seilmagermester P. C. Kreiler, 80 Aar, i Randers. - Forpagter Frands Blegvad, 50 Aar, paa Hevring holm. - Copiist i Overretten Lorenz Asmussen, 64 Aar, i Slesvig. - J. C. Hansen, 29 Aar, paa Witzwort. - Pastor Jacob Martens, i Garding. - Pastor J. J. Rink, 80 Aar, i Albersdorff. - Overkrigscommissair Wedell, 61 Aar, paa Augustenborg. - J. H. J. Baack, 19 Aar, i Altona. Hals. Den 29de Juni indkom C. Mogensen af Svancke fra Kjøbenhavn, ballastet. Den 30te indkom P. Christensen af Lemvig fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. J. C. L. Staugaard af Holstebroe fra dito, ballastet. B. Christensen af Thisted fra dito med Bræder, Salt m.m. Th. Clausen og P. Hansen af og fra Kjøbenhavn med Stykgods. C. Nielsen af Hou fra Flensborg og P. Jensen af Nyekjøbing fra Kjøbenhavn, ballastede. - Afseilede, L. Johannsen af Østerriisøer til Norge med et Partie Korn og Fedevare. E. Nielsen og S. A. Jacobsen af og fra dito med Kornvare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Den 1ste Julii indkom A. C. Smidt af Aalborg fra Altona med Stykgods. P. J. Mang af og fra Kjøbenhavn, ballastet. Den 2den indkom C. Truelsen af Udevalle fra Skielskjør, ballastet. H. Christensen af Vaarsaae fra Frederikshavn med Brænde og Skibsinventarium. - Afseilede, L. B. Dahm af og til Læsøe, ballastet. H. Clarck af Jnverketing til Rostok med saltede Sild. A. Jensen af Østerriisøer til Norge med Korn m.m. J. F. Støkkel af og til Kjøbenhavn med røgede, saltede og levende Aal. Den 3die indkom N. Nissen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. James Moncreiff fra London, ballastet. - Afseilede, R. Lawson af Limekiins til Liverpool med Havre. S. Willumsen af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild m.m.S. Pedersen af Qvols til dito med Byg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Vinden. Den 30te Juni S. V., om Eftermiddagen omspillende med Torden og liden Regn. Den 1ste Juli ustadig; den 2den V.; den 3die V. N. V. Aalborg Kirker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Ægteviede. Den 30te Juni, Bødkermester J. L. Kjersgaard og Jomfrue C. Schojoldan.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Døbte. Den 25de Juni, Reebslagermester J. H. Bauers Søn, Johan Henrik; Fadd. Barnets Forældre, Hoboist Croses Kone, Borgeradjutant og Dannebrogsmand Horne, Skrædermester Taftrup, Bagermester P. Holst, Værtshuusholder J. Kahl, Reebslagermester P. Knap, Reebslagersvend C. Bram.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Bekjendtgjørelser. Afdøde Seminarielærer Vighs Gaard er at faae tilkjøbs, naar Lysthavende behageligst henvender sig til Undertegnede. - Det bemærkes, at Bygningerne, som ere beqvemt indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, for 5 Aar siden af Nyt ere opførte; at Gaarden, som staaer for omtrent 3 Tønder Hartkorn, har en uopskjærlig Tørvemose, tilstrækkelig Eng og god Agerjord, hvori der i Aar er nedlagt omtrent 20 Tønder, Korn og 9 Tønder Kartofler, og endelig, at der, formedelst Nærheden ved det kongelige snedstedske Seminarium, gives den bedste Lejlighed til at have Seminarister i Kost. - Halvdelen af Kjøbesummen kan forhaabentlig blive staaende i Eiendommen, Snedsted Præstegaard, den 23de Juni 1826. Bentzon.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Onsdagen den 26de Juli førstkommende Kl. 10 Formiddag, afholdes paa Raadstuen her i Byen en Skiftesamling i Stervboet efter den i Vraae Præstegaard afdøde Enkemadamme Bergh født Gleerup, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 1ste Juli 1826. Sparck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Guult og lysebruunt Candis i heele og halve Kasser, Melii Topper, guult Pudersukker i Fjerdinger paa 50 Pund og Ottinger paa 25 Pund, samt Sierup i Halvtønder, Ankere og Halvankere, kan bekommes af Kjøbenhavns Raffinaderie, for Fabriquens Priser hos N. W. Assens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Et nyt 40 Favne 4toms Ankertoug anvises tilkjøbs for billig Priis fra Addresse-Contoiret. God Madera, rød og hvid Viin, hollansk Genever, dito Ost, norsk Kommen m. m. sælges til billig Priis af N. W. Assens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
En duelig Smed, kan erholde et godt og nyt Huus i Fæste, hvorved kan holdes 2 Køer, naar han snarest derom, melder sig paa Bjørum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Licitation. Torsdagen den 13de Juli førstkommende Kl. 4 Eftermiddag. afholdes Licitation paa Hjørring Raadstue, over en Reparation paa Rakkebye Broe, hvis Bekostning efter Overslaget beløber 153 Rbdlr. 4 Mk. Sedler og Tegn. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 1ste Juli 1826. Sparck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Tirsdagen den 18de Juli førstkommende Kl. 10 Formiddag, afholdes Licitation paa Herredstingstedet i Nibe over Opførelsen af: en Steenbroe ved Mastrup, en Steenkiste imellem Mastrup og Hornum og en Dito i Hornum Gade, alle i Hornum Herred paa Veien imellem Hobroe, og Nibe, samt 2 Steenkister paa Veien imellem Mou og Dokkedal i Fleskum Herred. Overslag og Conditioner ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Nibe, den 3die Juli 1826. Arntzen, const. Herredsfoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Auctioner. Paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation bliver Annergaarden i Tolne med tilliggende Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. opraabt til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Thingstedet heri Byen næstkommende 12te og 26de Juli samt 9de August hver Dags Formiddag Kl. 12. Jfølge Conditionerne vil Kjøberen blive frietaget for at udrede samtlige paa Gaarden, til indeværende April Qvartals Udgang hvilende Skatter og Afgifter. Frederikshavn den 22de Juni 1826. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
At der imod Slutningen af Julii Maaned førstkommende paa Nørlunds Hovedgaard vil blive afholdt Auction over en betydelig Faareflok, endeel Køer, Stude, Heste, Avlsredskaber, Jndboe m. m., hvorover trykte Fortegnelser i Midten af Julii Maaned vil kunne erholdes i Aalborg hos Hr. Gjestgiver Brünnes, i Nibe hos Hr. Fuldmægtig Arntzen, og i Løgstøer hos Auctionsdirecteuren Hr. Major Ridder Westenholz, saavelsom paa Nørlund hos Undertegnede, det bekjendtgjøres herved foreløbig. Nørlund pr. Hobroe den 22de Junii 1826. Rasmussen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-05
Placat. Onsdagen den 12te Juli førstkommende, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction i Eegshvile, Vestervandet Sogn, Thisted Amt, over en betydelig Deel Løsøre, afgangne Provstinde Eegs Stervboe tilhørende, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder og Linned, Steentøj, Glas, Tin, Kobber, Messing, Kjøkken= og Brøggers=Redskaber, Bæster, Køer, Faar, Avlsredskaber, endeel Fruentimmer Gangklæder, circa 350 Lod forarbeidet Sølv og noget Guld. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet hvor Lysthavende indbydes at møde. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag og fortsættes den paafølgende 13de Juli, samme Tid. Thisted, den 26de Juni 1826. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Tyrkiet. Den Græske Regering - siger den i Smyrna paa Fransk udkommende østerlandske Tilskuer - betaler nu i nogen Tid sine Embedsmænd med etslags Papirpenge, som i Førstningen solgtes for 60 Procent af deres paalydende Sum, men nu neppe meere gjælde 10 Procento. - Kotokothroni befinder sig i dette Øjeblik i Epidaurus (Padai), hvor der har samlet sig etslags Generalstater. Grev Metaxa er udnævnt til Generalgovernør paa Syra og har fra Tenos af udstedt en Proclamation, hvori han erklærer alle dem for Statsforrædere, som lægge hindringer i Veien for hans Embeds Tiltrædelse. Den hidtilværende Governør Hydrioten Drizza har herpaa svaret med en tordnende Dagsbefaling mod Metaxa og hans Tilhængere. Den lille hermed foranledigede Borgerkrig har sat hele Øen i Bestyrtelse, og Jndvaanerne søge at bringe deres Eiendom i Sikkerhed. - Paa Morea er stor Mangel paa Levmetsmidler. Jndvaanerne paa Spezzia flygte i al Jl til Hydra, hvor man ruster sig til et alvorligt Forsvar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Den 7de Maj kom befalhaveren over den Engelske Division i de Levantiske Farvande, Commodore Hamilton, tilbage til Smyrna fra sin Krydstogt i Archipelagus. Da han passerede Jpsara tog og brændte han to store Græske Sørøverskibe. J en liden Bugt nordenfor Tine (Tenos) bemægtigede han sig ogsaa en Skonner og to andre Vikingskibe, hvis Mandskab ved Synet af den Engelske Fregat strax flygtede op tilfjelds.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Den 28de April tog Commodoren med Magt i HydrasHavn tre af Hydrioterne kaprede Engelske Skibe. Ladningen i det ene af dem var forbleven uantastet, men de andres for Størstedelen røvet, hvorudover Commodoren forlangte Betaling for samme. Primaterne anstillede sig villige og udbetalte samme Nat Ladningens Værdi i Spanske Dalere. Næste Morgen befandtes det, at alle disse Pia stere vare falske, hvorpaa Commodoren med alvorligt Eftertryk forlangte gode Penge, og han erholdt dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
De Nord=Amerikanske Fristater. Som det frappanteste Beviis paa de forenede Staters solide Velstand, bør fornemmeligen bemærkes deres Finantsers og Pengevæsens Forfatning under den overordentlige Rystelse, som, udgaaen fra England, i Løbet af den sidste Vinter udbredte sig over hele den kommercielle Verden; en Rystelse, hvis Virkninger endnu ikke ere forbi og som maatte formodes, fremfor Alt at strække sin Jndflydelse til Nord=Amerika, da England ikke allene stedse vedbliver at være den Stat, som meest forbruger sammes Produkter, men end mere, fordi den allerstørste Deel af Amerikanernes Penge=Transaktioner med Europa, gaaer over England. Desuagtet have dog de amerikanske Fonds staaet sig bedre end de Engelske. Negerslaveriet i de sydlige Stater og Territorier vedbliver at være Æmner, som give Anledning til det største Bryderi for Amerikas filantroppiske Regeringer og Statsmænd. Forbudene mod Slaveri, hvori de forenede Stater foregik med Exempel, og Ophørelsen af al Jndførsel af Negere, har ej haft den Virkning, man ventede sig deraf paa Negerpopulationens Formindskelse; tværtimod vedbliver denne at forøges i en Proportion, der endog overgaaer den hvide Befolknings Tilvæxt. Aarsag hertil er de tidlige Giftermaal imellem de Sorte, at saa faa Negerbørn døe, at al Negerbefolkningen i Nordamerika i Almindelighed opnaaer en høi Alder. Og Aarsagen hertil er atter de lykkelige fysiske Kaar, i hvilke Negerslaverne i de Stater af Nordamerika, hvor Slaveriet finder Sted, befinde sig. Mr. Everett, en af Amerikas største Literatorer og Videnskabsmænd, samt Medlem af Kongressen, fra Massachusets (en Stat, hvor ingen Slaver findes), har nylig i en Tale, holdt i Repræsentanternes Kammer i Washington, ytret sig om Negerslavernes Forhold i de forenede Stater; og hans Ord ere saa mærkelige, at vi ønske at lægge dem alle dem paa Hjerte, der her i Europa deklamere mod de forenede Stater for Negerslaveriets Skyld, hvilket de dog ej selv frivilligt have indført, nei, den engelske Regering paatvang dem samme, under deres Koloni Tilstand, tværtimod Jndvaanernes ofte fornyede Protester derimod. "Jeg vil ingenlunde forsvare Slaveriet, sagde Mr. Everett iblandt andet, men Sandheden paalægger mig dog, at sige endnu nogle Ord om dette Æmne. Jeg kjender de arbeidende Klassers Kaar i adskillige Lande, i nogle Lande kjender jeg den endogsaa tilfulde, og jeg tager aldeles ikke i Betænkning, frit at sige, at jeg troer: at Slaverne i vore sydlige Stater fødes og klædes bedre, og holdes i mindre strængt Arbeide, end Landfolket eller den ved Landbruget arbeidende Klasse i adskillige af de meest blomstrende Stater i Europa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Den nordamerikanske Koloni for frie Negere ved Cap Monteferado i Afrika forøges jævnligen med nye sorte Emigranter. Fra Norfolk i Virginien blev saaledes f. Ex. sidstleden 15de Februar et Skib med 154 saadanne Kolonister afsendt, rigeligen forsynede med Levnetsmidler, Verktøi og Agerdyrkningsredskaber. Der medførtes endogsaa de fra hinanden tagne Dele af 5 store Bygninger, for at opføres paa Stedet, og en Læge ved den amerikanske Marine fulgte med Expeditionen. Kvækere i Nord=Karolina havde udstyret en Deel af disse, før deres Udvandring, og Norfolks Jndvaanere Resten. Man haaber vel ikke i Amerika, at disse Kolonianstalter nogensinde heelt og holdent skulle befrie Landet for dets sorte Befolkning, men man venter alligevel, at naar man aarlig kan sende et betydeligt Antal unge Negerpiger derhen, vil Øjemedet dog, for alle Stater norden for Potomac og faa Generationer være vundet, og i ethvert Tilfælde har den, som nu frigiver sine Slaver, en Udvej til paa saadan Maade at gavne baade sig og Fædrelandet. - J hele Pensylvanien findes nu ei mere end 100 Negerslaver tilbage, og den største Deel af dem er af mere end 45 Aars Alder. Der er Spørgsmaal om paa een Gang at frigive denne Lævning, og saaledes vil Slaveriet i denne Stat ophøre. Aar 1820 udgjorde Slaverne i Pensylvanien et Antal af 211 Sjæle. Antallet af Jndianerne indenfor de nordamerikan. ske Staters Grændser, regnes for nærværende Tid til 300000, hvoriblandt 120000 boe inden for de Landemærker der alt ere udlagte til Stater eller Territorier. Man fortsætter den Plan at kolonisere dem i visse Strøg paa hinSide af Mississipi, og Mængden af dem er tilfreds med denne Udflytning. Men da man mødte Modstand fra nogle af deres Høvdinger, saa har man fundet det læmpeligere at udflytte isolerede Familier og Jndivider, end hele Stammer; de enkelte Familier, som ikke ville udflytte, men blive i deres gamle Hjem, ville paa saadan Maade inden kort Tid komme til at sammensmelte med dem, der ere af europæisk Afkom. J de nye Strøg indrettes Skoler, Agerdyrknings- og Haandverks-Jnstituter; Jorderne deles imellem dem, og en Bestyrelse dannes af deres egen Nation, som for det første udnævnes af de forenede Staters Regering; men naar Kulturen naaer en vis, forudbestemt Høide, vælge de selv deres Bestyrere. De Jordstrøg, som Jndianerne saaledes omflyttes til, garanteres dem til stedsevarende Besiddelse. J Løbet af forrige Aar anvendte de nordamerikanske Stater 781827. Dollars paa disse Omflytnings-Operationer, samt til Underholdning og øvrige Omkostninger for Jndianerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Blandinger. J Stockholm er Stangjern faldet fra 19 a 20 Rigsdaler Banco Skippundet til 18 a 17 1/2. Alle Kornarter ere stegne paa Grund af den overordentlige Hede og Tørke, da der i mere end en Maaned ikke har faldet en Draabe Regn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Stockholmerne tage sig med megen Jver, som endog tiltager, af Grækernes Sag. Akademiet for Maleri og skjønne Konster vil til dette Øjemed foranstalte en Udstilling. Officeer=Corpset af Svea-Artilleri-Regiment har skienket dem 1000 Rigsdaler Rigsgjeldssedler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
J Smaaland og paa flere Steder i Sverrigs Provindser, raser i denne Tid Skovbrand, til hvis Udbredelse det tørre og varme Veir bidrager meget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
En Fransk Avis forsikkrer, at der i Paris i denne Tid staae 24000 Beboelser ledige, samt at Huusleien er falden og falder endnu hver Dag mere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
J London havde man Efterretninger af 10de Januar fra de Spanien tilhørende Filippinske Øer. Som et Beviis paa i hvor høi Grad Spaniens absolute Kongevælde igjen derovre var gjenindført, berettes, at Statholderen i Manilla ved en højtidelig Lejlighed lod offentlig opstille Kongens billede og bød Folket at knæle ned for samme, hvorpaa alle Tilstedeværende med største Redebonhed kastede sig i Snavset for det.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Jfølge Privatbreve fra Brunsvig har Hans Durchlauchtighed Hertugen af Brunsvig Volfenbytte den 22de Juni havt det Uheld, at brække sit ene Been. Denne Hertug, som endnu ikke er 22 Aar gammel, er en Søn af den i Waterloo=Slaget faldne tappre Hertug af Brunsvig Øls og en Brodersøn af den sidstafdøde Dronning af England.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Billedhuggeren Thorvaldsen ventes med det første til Varskov for der at opstille et af ham forfærdiget Minde for Astronomen Nikolaus Copernicus og et andet for Fyr Josef Poniatovski.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Ligesom saamange andre gamle Skikke i vor Tid opfriskes og blive nye igjen, saaledes seer man og nu i Paris de gammeldags Ridderspil igjen at føres i Brug. Paa Boulevarden St. Denis har allerede en saakaldet Professor Ridekonsten aabnet en Ringridning, hvortil de unge elegante Herrer i Paris indfandt sig i stor Mængde. Under det Navn den Franske Herkules, sand synligen i Modsætning til den nordiske Herkules som for nogle Aar siden omvandrede, viser sig nu i Sy tyskland en Franskmand, Franz Lebesnier, fød i Omegne af Paris, og i forskellige Henseender værdig den offentlig Opmærksomhed. Engang viste han sig i den høieste Udvikling af menneskelig Legemskraft i at hæve en Vægt2500 Pund af Jern med Ryggen; i æquilibristiske Øvelse med Vægter af 150 og flere Pund, og Jernstænger paa 40 Pund, med hvilke han dandser, og som han handtere paa lige Maade som en Æquilibrist ellers en Træ Balaceerstang; fremdeles i at bære et Bord af fire Fod i Qvadrat, hvorpaa fem Drenge sidde af omtrent 14 Aars Alder, med Tænderne, frit og uden Understøttelse af Hænderne. En af hans største Færdigheder, er at han staaende paa en Stol bøier sig baglænds, optager en Vægt at 50 Pund i et Tørklæde, med Tænderne, og en anden Vægt af 100 Pund med Hænderne, reiser sig dermed ved egen Kraft uden noget Støttepunkt, bøjer sig atter tilbage, og lægger bemeldte Byrder paa det Sted, hvorfra han optog dem. Hr. Lebesnier hæver sig op i den skjønne Konsts Regioner, viser sig i mesterlige Attituder, med den største Lethed og sand Grazie. - Naar denne herligt byggede og konstmæssigt øvede Mand i sluttede Kredse og ved hensigtsmæssig Belysning viser sig som akademisk Model, da kan Maleren ei andet end prise sig hældig. J Paris er det nogle Gange skeet; ogsaa skal en udmærket tysk Konstner, Direktøren for Maler-Akademiet i Dresden, Professor Hartmann, have havt ham som Model ved et akademisk Arbeide, forestillende Herkules at tæmme den nemæiske Løve. Lebesnier er en Mand paa 35 Aar, af Middelstørrelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Kjøbenhavn. Ved Skiftesamlinger og Auctions-Forretninger maa det, saalænge ingen Retstrætte er reist, efter et Cancellisvar, være Parterne tilladt at give Møde ved Andre end beskikkede Prokuratorer. Ved Foged-Forretninger bør man derimod betjene sig af en authoriseret Prokurator, dog med den Jndskrænkning, at Requisitus, der ej i Forveien kan sørge for sit Forsvar, bør have Adgang til at tage til Assistance, en anden Person, som han har Tillid til og øjeblikkelig kan være tilstæde. For at Jslænderne kunne oplæres i en bedre Maade at tilvirke Strømper paa, fik en Datter af Præsten John Johnsen i Mødersell, Alfheidur, i Aaret 1823 af Hs. Majestæt Understøttelse til at lære Strømpevæver-Professionen hos en duelig Strømpevæver i Kjøbenhavn. Hans Majestæt skienkede hende desuden tvende Strømpevæver Stole af Jern, med hvilke hun i 1824 drog tilbage til Jsland og har tillært Broderen. Fra 1ste Juli 1824 indtil 5te September f. A. vævedes paa denne Maade endeel Nattrøier, Strømper &c., som kjøbtes af Skippere til videre Forhandling. Da det imidlertid maa formodes, at Jndbyggerne lettere ville selv kunne forfærdige Stolene af Træ end af Jern, har Hs. Majestæt endvidere iaar skjænket Alfheidur Johnsdatter en Strømpevæverstoel af Træ, der kunde tjene til Mønster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Kjerteminde den 16de Junii.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
J disse Dage har det Hoffmannske Kunstner-Sælskab, prægtig moret Publikum, og havt stort Tilløb. Søndagen den 11te Dennes lod det en Lufthallon opgaae her, som steeg temmelig høit og gik med megen Held af Drigstrup til. Her var som sædvanlig - de Opvakte forsamlede, og ved Synet af denne kommende Gjæst, bleve enige om, at det maatte være et overjordisk Væsen. Medens der raadsloges hid og did om, hvorledes man skulde modtage det, dalede Luftballonen ved de i Tøier staaende Heste. En af disse slog Hul i den, og nogle Drenge gav den Resten. Randers den 1ste Juli.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Jgaar Eftermiddags havde vi her, men dog ikke ligeover Byen, et svært Tordenveir, der uafbrudt vedholdt næsten i 2 Timer. Regn faldt her kun lidet af. En Muurmesterdreng var paa samme Tid saa ulykkelig, at falde ned fra et Tag og forslaae sig saaledes, at han døde i Nat.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Sidste Søndag Eftermiddag, Kl. 2, afbrændte fire Gaarde i Byen Fuglslev, i Nærheden af Ebeltoft. Beboerne tabte næsten Alt; især den ene Mand, hos hvem Jlden opkom, og som foruden Jnd boen mistede hele sin Besætning. Anledningen til Branden er ubekjendt; men den tog saa hurtig Overhaand, at uagtet 4 Sprøfter fra de nærmeste Gaarde strax ilede til, vare dog alle 4 Gaarde i omtrent en halv Time aldeles nedbrændte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
Viborg, den 3die Juli. Paa en Tid, da man i Aviserne fortæller om mange haarde Torden og Hagelveir med Skybrud, i Tydskland, især, maae det være de for Regn klagende Nordboere lagt paa Sinde, at dersom de end ikke have seet det regne stort i Juni Maaned, have de heller ikke havt den Sorg, at see deres Kornsæd, Haver, Huse, ja endog selve Jorden ødelagt og henskyllet i store Masser, hvorved al Avlen for dette Aar gaaer bort. Her i Viborg og nærmest Omegn, enkelte Stæder undtagen hvor Tordenregn er falden, er Græsset aldeles afsvedet og knaser under Fødderne. Hø avlen paa Agerhø og Kløver ikke det Halve mod før, Vaarsæd og Vikker fortørrede og staae neppe til at redde. J Fredags faldt ved Randersegnen, især ved Bjerregtav, Aalum og andre Byer et saa stærkt Tordenskyl, at Lam druknede paa Marken og Vasen ved Fousingøe og Engene lignede en Søe. Her faldt næsten intet. J Løverdags 1ste Juli havde Solen et rødt Skin med Ring om, som ved Jordskjelvet i Calabrien; en qvælende Hede har i 8 a 10 Dage bragt Mennesker og Planter næsten til at forgaae. Det tegner til Regn men intet falder. Det er et sjeldent Særsyn her tillands, at see tidlige Erter modne den 30te Juni, ligesom og Frø af Roer, Timian, Skorsoner og Kommen. Jordbærene visnede bort allerede midt i Juni og hvad man især i Aar har Overflødighed af, ere Millioner Unger af Møll, der ikkuns gavner Klædefabrikerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-07-06
(Viborg Samler.)