JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
(Jndsendt.) Naar Jndsenderen i denne Avis Nr. 98 optræder belærende imod Artiklen i Nr. 88, idet han kommenterer, at Børsenhaller ei er den hamborgske Kjøbmandstands Organ, samt at der existerer et Handelsselskab af dette Navn, saa være det ham sagt: at dette Blad ikke alene er de hamborgske Kjøbmænds Organ, men saavidt Jndsend bevidst det eneste Organ, hvorigjennem de offentligen lade Udlandet tilkomme deres Meddelelser; at Handelsselskabet "Borsenhaller ikke existerer noget andet Steds end i 8 Jnserat, og endelig at Bladet "Børsenhalle ikke, som det videre hedder i Jnseratet, holdes meget af Kjøbmænd fordi dens Hovedtendents er Handelsaffærer, men at det ene og alene bestaaer ved Handelsstanden. Da det derfor stod i dennes Magt allene ved en bestemt Villiesyttring at forhindre Bladets hadefulde og løgnagtige Beskyldninger mod Danmark, saa maa man, da saadant ikke er skeet, antage at den nærer samme gode Sindelag imod os som Bladets Redaktør, at denne er Slesviger af Fødsel og Slesvig holsteiner af Sindelag kan ikke tjene Handelstanden. til Retfærdiggjørelse. At der desværre offentligen har været nævnt Personligheder, der vise det Modsatte af hvad udtaler, om idetmindste en Deel af de Herrer, der staae i Forbindelse med Danmark, er bekjendt nok. Videre indeholder Jnseratet, saavidt jeg har forstaaet det, ikke Noget, som modsiger den af mig fremførte Anskuelse; men da det er kommet mig for Øre, at jeg ved en Emancipation fra Hamborg maatte forstaae en aldeles Ophævelse af al Forbindelse med den, som dog aldeles ikke kan udledes af mit Jnserat, saa forklarer jeg end yderligere: at jeg anseer det for aldeles i vor egen Jnteresse at hæve den Forbindelse med Hamborg, hvori vi kun holdes af Magelighed og Vane, og at vi derfor, om og med Anstrengelse, maa søge de direkte Pladser for Kjøb og Salg af vore Vare, men ingenlunde af misforstaaet Jver undgaae at søge denne Plads, naar vor Jnteresse byder det. At vi alt længe, ledet af velforstaaet egen Fordeel, burde have søgt de direkte Veie, men have forsømt det, vil Mange lægge Handelstanden tillast, men der hører en stærk Impuls til at løsrives fra indgroet Vane, og finde vi den ei i de foreliggende Kjendsgierninger, saa finde vi den aldrig. Det var ikke ønskeligt, at der skulde komme en stærkere Opfordring til vor Kraftanstrængelse. - At der vil danne sig Foreninger for at understøtte Kjøbmændene i denne Sag, som i Begyndelsen vil fordre Udholdenhed og Kraft, maa af Handelstanden erkjendes med Taknemlighed. Hvorledes Slesvigholstenerne teltede i Skjerbek og Brøns, og flyttede til Arrild. Motto: Sammen rids Riddinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Torsdagen d. 3. August saae man i Skjerbek et smukt og behageligt Syn. En Eskadron slesvigholsteenske Oragoner holdt sit Jndtog der, og deelte sig i to Dele, hvoraf den ene tog Kvarteer i Skjerbek, den anden drog til Brøns, for at holde Øie med Danskerne. Natten gik og den følgende Dag, og atter en Nat med Dagen derefter, alt med Æden, Drikken, Spillen og Lystighed, – da der Natten mellem Løverdag og Søndag kom en Staffet, der bragte skjæbne svangre, men hemmelige Tidender, som satte Blodet i Bevægelse paa Dhrr. Slesvigholstenere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Samme Nat var det et Guds Veir med Torden, Lynild og Pladskregn, og fra Brøns meente man ved Lynglimtene at see en Trop Danskere rykke frem, - det var i Virkeligheden en Flok røde Stude paa Skjerbek Mark. Slesvigholstenerne tog dem an for røde Krigsfolk, kom paa deres Heste og lod staae adSkjerbek til. Her traadte den ene af Officererne ind blandt sine Kammerader, bleg som et Liig, og raabte: Donner und Blitz, die Feinde sind schon da - og dermed gik det rask østerpaa. De kjære Brødre i Skjørbek oppebiede Dagens Komme, og ventede paa Solskinsveir, men holdt skarpt Udlig efter Fjenden, og først paa Eftermiddagen trak de til Arrild. Paa Veien havde de den Glæde at træffe Cancelliraad Brasens Karl, der kjørte hjemad fra Ribe. De tvang ham blot til at lægge Veien om ad Arrild. Vi gaae lidt tilbage i Tiden. Da de gode Mænd af Slesvigholsteen skulde indkvarteres i Skjerbek, erklærede Ritmesteren høitidelig Præstegaarden for provisorisk Eiendom", og vilde have hele Troppen lagt derind. Dette blev imidlertid forhindret ved Sognefogdernes Modforestillinger, og Præstegaarden. slap med 22 af de meest Udsøgte, mens de Oprigeblev indlagte i Nærheden. Blandt Officererne var en Søn af Kammerjunker Krogh, endvidere nævnede man en Abercron, en Bernstorph &c. -Nette Folk forresten de Slesvigholstenere, – de aad og drak, svirrede og sværmede, løi og pralede, gjorde ogsaa lange Fingre engang imellem, – altsammen et Vidnesbyrd om ypperlig Mandstugt. J Præstegaarden saugede de Fjelle nu til Krybber, strøde under Hestene med Halmbaand, stial endeel (man siger 17) Flasker Ribssaft, rimeligviis i den Tanke, at det var Viin, – og skjulte dem i Havediget. Ribssaften kom for en Dag igjen, da man klagede derover, men hvad der ellers var gjort, syntes ikke at være mod høie Vedkommendes Villie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Ved deres Afreise efterlod de i flere Exemplarer, en velsignet lille Bog, – ret et opbyggeligt Skrift, propfuld af ægte preussisk Christendom. Bogen er vist skrevet paa Tydsk, men oversat paa en Slags Pluddervælsk, som skal være Dansk, men er det ikke. Titelen lyder som følger: Første og andet Brev fra den Slesvig=Holsteenske Feldtpræst Dr. Ugenannt til Hs. Majest. Kongen af Danmark med en Skrivelse til Hans Majest. Kongen af Sverrig, og et Tillæg Hvorfor drager det tydske Folk i aaben Kamp mod Danmark. – Den Bog gjør ingen Skade, saad en Mand, da han havde læst den; – nei, den gjø endogsaa Gavn, lagde jeg til, thi det eneste i Bogen der er forstaaeligt, er Kongens Proklamation af 1 Mai til det slesvigske og holsteenske Militær, som der findes aftrykt. Vi ville meddele et Udtog af Bogen, saavidt muligt med dens egne Ord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
J det første Brev til Kongen dat. Rendsborg den 19. April 1848, hedder det blandt andet: – Tidspunktet er kommet for Deres Majestæt at forlade Fædrenes Vei, og ikke merer at bedrage Dem selv, thi vor kjære Herre Gud er – ifølge Histovien, kommen for at frelse sit Folk fra Politi Trykkets-Regjering i Jubelaaret 1848 saaledes, som han har frelst dem 1817 a. ved Reformationen fra Hierarchiet. - - Er ikke Nationen traadt hen for Eder, som deres Hertug, ligesom Jsral for KongRehabeam med Bøn, 2 Kron. 10. 4. - - Hvem er Skaberen eller ligesom Aarsagen til den nuværende provisoriske Regjering for det Slesvig=Holsteenske, tydske Folk, – J Herre Hertug, thi J har ligesom Rehabeam, stødt Stammerne fra Eder. 2 Krøn. 10, 1419. - - Herre Hertug, undskyld den tydsk christelige Tilstaaelse: Slesvig-Holstenerne ere ved Guds Naade blevne borgerlig fri igjennem deres provisoriske Regjering. – – Da mit mig forlehnede Gudsembede kjender til det Nærværende, altsaa Embede og Regiment, mod Embede og Regiment, som engang Nathan (2 Sam. 12, 1 a) talte til Kong. David, saa venter mit Embede af Eder, Herre Hertug, – en hurtig aaben Beslutning for eller imod, hvis et mit Gudsembede imod den danske Konge i frivillig bortkastet Regentpligt som Hertug, skal træde i Offentlighed, og Guds Ord, Kirke-Folk- og Statsretlig skal træde i Kraft imod den vanslægtede Hertug. - Paa dette Brev, der i Original blev sendt H. M. Kongen, fik Hans Høiærværdighed naturligviis intet Svar. Han skrev da sit andet Brev i den Slesvigholsteenske Armees Leir, nærved Flensborg d. 11. Juni 1848, sendte det til Kongen af Sverrig, med den ærbødigste og store Bøn: at Demaatte lade insinuere samme Bilag Hans Majestæt, Kongen af Danmark. - Det hedder heri. - Det geistlige Regiment er Guds - Politiregimentet er ligeledes Guds. - Under dette Regiment hedder Folket Staten, og bliver som i det geistlige Regiment underviist a. i det Politi=Regiment, paralel løbende regieret til Lyksalighed og Salliggjørelse for Jorden og Himlen. - - Ved Lignelser talet, er Holsteen en tydsk Kjortel og Slesvig er Kjortelens Krave. Saasom Kjortel og Krave udgjøre ikkun een fuldstændig Kjortel, ligesaa lidet kan Holsteen skilles fra Slesvig. – – Naar nu Regenten som Nytte og Brugshaver af denne Slesvig=Holsteenske Kjortel i Christian I. 1460 har iført sig en anden Dansk Kongekjortel som Nytte og Brugshaver, og derhos edelig lovede begge Kjortelers Ubeblandelse, Reenhed og Selvstændighed, stedse at nytte og bruge dem efter deres Bestemmelse, og aldrig at flikke dem iblandt eller i hinanden; hvad følger heraf, – Svar De, Herre Hertug, Tænker De virkelig at kunne rive Kraven (Slesvig) fra Kjolen (Holsteen, - Tænker De ikke paa Kjolens Ærme, og de i Ærmerne siddende Arme med de tydske Næver? - Og – vil Gud ikke straffe Danskens Over- og Hofmod i dens Tryk, Forhaanen, Skjelden, Banden v., Visselig! Det maa være nok som Prøve af dette med tydsk Grundighed og Samvittighedsfuldhed affattede Skrift. b. h. Ribe. 8de S. eft. Trinitatis d. 13. August, prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Bekiendtgjørelser. En lille enetages Bindovn ønskes strax tilleie. Adressekontoret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Paa Veien fra Spanderkro er en ung mørkebruun, Hund af Jagtracen kommen løbende til mig. Eieren af samme kan erholde den hos Undertegnede, imod at betale dette Avertissement. Kamtrup Skole den 11. August 1848. F. P. Bottcher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Efter længere Tids Svagelighed og Lidelser indgik Løverdagen den 29. Julii ved en blid Död til det evige Liv min elskede Mand, Proprietair Niss Nissen til Spøttrup, i en Alder af 77 1/2 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
De Mange, der kjendte den Hensovede, hvis strenge Retskaffenhed og ubrødelige Ord erhvervede ham hans Medborgeres Agtelse, ville med mig, som i 23 Aar vandrede ved hans Side, erindre ham med Venskab og Omhed. Spottrup, den 1. August 1848. Anne Dorthea Nissen, födt Hagensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Huus- og Enkemand Jens Pedersen af Qvie, Andsager Sogn, forhen i Klink, Heinsvig Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb, under Fordringernes Fortabelse, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ved samme Proclama ere Arvingerne efter bemeldte Afdøde, hvoraf Nogles Opholdsted er ubekiendt, indkaldte med anordnet Aars og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for Undertegnede; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde den 3. August Stephensen. Den 20. August næstkommende vil atter et af Continental Catte Conv. Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Dampskibe anlede Hjerting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
De som maatte ønske med Samme at erholde Vare fra England vilde snarest mueligt behage at henvende dem skriftlig desangaaende til dHr. Dick Møller & May i London, og de som maatte ønske at afsende Vare til England, at henvende dem desangaaende inden den 15, næstkommende til Hjerting d. 25. Juli 1848. A. J. Møller. Agent for Selskabet. Til 1. Novbr. dette Aar attraaes: paa Rømpe en Seminarist som Underlærer ved Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Sønderbye Skole; han maa tillige kunne forestaae, Kirkesangen; der er et Værelse til ham ved Skolen, ved hvilken ogsaa Skolelæreren boer, og udbetales ham aarlig af Skolekassen i Løn samt til Kost m.m. 110 Rbd.; i Medolden en Seminarist til at forestaae Skolen paa eget An- og Tilsvar; hans aarlige Jndtægt i Løn samt til Kost og Logie m. m. er 88 Rbd. og 9 1/2 Td. Byg efter Capitelstarten. De, som ønske at ansættes ved en af disse Skoler, ville forinden 6. September melde dem hos Provsten i Døstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, med nogle enkelte Undtagelser) navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alleSlags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alleSlags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under BygningsAssurancen. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt. for 1ste Kl. til 21 s. aarlig af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres, 2den Kl., 36 s. - 3die Kl., 72 s. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policeblanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Compagniets Commissionairer i Nørre Jylland ere i Aalborg Hr. Cancellieraad Jensen. Aarhuus - Cancellieraad Otterstrøm. Ebeltoft. Toldkasserer Bay. Fredericia Procurator Jørgensen. Frederikshavn, Collecteur Hygem. Postmester Schmidt. Grenaae Forlig. Commis. N. Christensen. Hjørring Fuldmægtig Kehlet. Hobroe, Holstebroe, Procurator Repsdorph. - Overkrigscommissair Holst. Horsens Fuldmægtig Kralund. Kolding. Procurator Christensen. Lemvig, - Toldcontrolleur Brorson. Løgstøer Nibe. Procurator Høegh. Nykjøbing paa Morsøe Hr. Apotheker Begtrup. Hr. Procurator Jensen. Randers Ribe, Stiftskasserer Andersen. Ringkjøbing, Søekrigskommissair Bagge. Kjøbmand Christensen. Skagen. Skanderborg = 4ss. pharm. Seidelin, Skive, Procurator Thorup. Sæbye. Toldkasserer Grev Ahlefeldt Laurvig. Thisted, Postmester Carstensen. Collecteur Hesbech. Varde - Cancellieraad Borch. Veile Landsoverretsprocurator Jespersen. Viborg, Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 49. Assurance-Aars Slutning, den 30. Septbr. 1817 efter Udbyttets Fradrag, var. 1,201,633 Rbd. 61 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-11
Compagniets Risico var den 30. Juni 22,713,160 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 31. Juli L. N. Hvidt. Lassen. Engelhart
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 14. August. No 97.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Udenlandske Efterretninger. J Frankrig er Socialisten Prondhon fremkommen med et mærkeligt Forslag, der har til Motto: "Eiendom er Tyveri og gaaer blandt andet ud paa, at Forpagtere og Leiere skulle kun erlægge 2/3 af den bestemte Afgivt og Renten af privat og offentlig Gjæld skulde nedsættes 1/2 og et Afdrag af 530 pCt. paalægges Gager og Pensioner; de der skulle udrede Udbytte af Aktier fradrage ogsaa 1/2 &c. Alt hvad der saaledes tages fra Eierne, skulde deles i 2 lige Deele, hvoraf den ene Deel tilfaldt Forpagtere, Leiere og Skyldnere af enhver Art, den anden Deel Staten, Hr. Thiers bekæmpede med sin sædvanlige Kraft og Klarhed Prondbon, hvis Forsvar vakte en saadan Uvillie i Forsamlingen at dets Trykning blev forbudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Preusen, Hannover og Brunsvig har udstedt en General-Ordre til Armeen, hvori bekjendtgjøres for Soldaterne, at Regenterne have givet Samtykke, til Valget af Rigsforstanderen, og at Overbefalingen over den tydske Hær ganske paa samme Maade, som den forhen havde været en af Forbundets Rettigheder ogsaa hører til dennes Rettigheder. – Jfølge en Skrivelse fra Frankfurt har Rigsministeriet givet Ordre til følgende Forstærkning af Rigstropperne i Slesvig, Østerrig: 4 Regimenter Jnfanteri i 2 Brigader, dannende i Division; 8 Escadroner Kavalleri, dannende i Brigade; flere Raketbatterier, samt tilsvarende Artilleri; Bayern, 4 Regimenter Jnfanteri, dannende en Division, 8 Escadroner Kavalleri samt tilsvarende Artilleri; Würtemberg, een Brigade Jnfanteri af Regimenter, 4 Escadroner Kavalleri, samt Artilleri Baden, som Würtemberg; Hessen-Darmstadt: Regiment Jnfanteri, Nassau, 1 Regiment Jnfanteri og dertil den frie Stad Frankfurts Jnfanteribataillon og et Troppecorps fra Weimar, dannende een Brigade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Det er nu vist, at Østerrigerne have tilføjet Jtalienerne et stort Nederlag. Carl Albert skal have trukket sig tilbage til Pavia. Han har anmodet Frankrig og Hjælp, men faaet et afslaaende Svar. J Jrland synes det befrygtede Oprør denne Gang at ville udeblive. Smith O'Brien, der er erklæret forHøiforræder er flygtet og endnu ikke funden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Den hollandske Regering har d. 30. Juli ladet Tropperne rykke ind i Heerlen og flere Steder i Limburg og ladet alle tydske Faner nedtage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Cholera er i stærk Aftagen i Petersborg; i Berlin skal have viist sig 4 Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Danmark og Tydskland. D. 31. Juli yttrede Rigsministeren Schmerling sig i Frankfurt meget stærkt mod Danmark fordi det havde vægret sig ved at afslutte Vaabenstilstanden med Centralmagten. Han erklærede, at Krigen var begyndt paany, og at Danmark vilde blive overbeviist om, at Tydskland ikke vil vige et Skridt fra sin Ret; han opmuntrer alle Tydskere til at virke for Enighed i denne Sag, samt berettede, at der er føjet Anstalter til at alle nødvendige Stridskræfter paa det hurtigste bryde op til Krigsskuepladsen. – Fra Frankfurt hedder det senere, at den engelske Gesandt, Hr. Cowley anstrenger sig meget for at tilveiebringe Vaabenstilstanden, og at der er Udsigt til at den snart vil komme istand, - D. 4. Aug. erklærede Lord Palmerston i Underhuset, at han endnu havde stærkt Haab om, at en Vaabenstilstand mellem Danmark og Tydskland vil komme istand, samt at den ikke allerede er afsluttet hidrører fra, at det Spørgsmaal er opkastet, om den kan afsluttes uden Rigsforstanderens Jndvilligelse. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Under 4. Aug, hedder det fra Frankfurt, at og faa Dage ville flere Tropper afgaae til Slesvig, at Jylland skal besættes og de nye Tropper skulle benyttes til at forhindre de Danskes Jndfald fra Øerne, dersom Svenskerne og russisk Jndblanding ikke gjør en Forandring i denne Plan. "Det er imidlertid ikke alene Danmark, der vil komme til at lide, ogsaa Nordtydskland lider enorm; men det vil snart fordre Regnskab. Det vil spørge og hele Tydsklands sande Jnteresse og Ære fordrer disse Offere. Da Heckscher i sin Beretning om den slesvig-holstenske Sag yttrede, at Retten til Slesvigs Jndlemmelse var tvivlsom, og at Tydskland, ingen folkeretlig anerkjendt Fordring havde paa Slesvig, henviste man ham til Folkets Villie, og forekastede ham, at han havde talt mere som en Mand af (Hamborgs) Børsen end som en Tydsker. Vi maa give ham ret, naar vi ville være besindige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Fra Berlin mældes af 5. Aug, at man haaber paa en snar Fred. Det kommer kun an paa, at Rigs forstanderens Udnævnelse bliver Danmark notificeret Schmerlings Jndignation havde for største Deelen sin Grund i Danmarks Vægring ved at anerkjende Contralmagten. - Under samme Dato hedder det fra Frankfurt, at det er besluttet at befuldmægtige Preussen til at tilendebringe de afbrudte Fredsunderhandlinger med Danmark. – Fra Berlin mældes under 8 Aug., at man der er meget bekymret over, at Keiseren af Rusland skal have erklæret, at dersom tydske Tropper rykke ind i Jylland vil han ansee dette for en Grund til Krig. – D. 9. Aug. kom gjennem Altona 900 Md. Frankfurtere og d. 11., 12. og 13, ventedes nassauske og badenske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Jfølge Rapport, indløben til Marineministeriet, har Briggen St. Thomas Fartøier, under Sekondtint. Groths Kommando, Natten imellem den 3 og 4. ds. udskaaret 2 preussiske i Stralsund hjemmehørende Fartøier, næmlig 1 Slup og en Skonnert fra Purds Rhed under Rygen. Fartøjerne ere den 7, bragte til Kbhavn af Dampskibet "Valdemar. (B. T.)De omtalte Skibe vare næmlig lagte ud for Swinemunde for at indtage Ladningerne fra engelske Skibe, hvori disse vare overførte. Føreren af St. Thomas, som havde faaet Nys herom, var ikke seen, og lagde an paa Fartøierne, hvis Toug bleve overhuggede og som saaledes kappredes, den ene, en Skonnert, med Ladning af 600 Kister Sukker. - Kmberrebille, hvem man egentlig helst blot bør kalde bille, har erholdt Kommanden over den til Elbblokaden bestemte Eskadre, og indtager Chefstation paa Bellona. (Aalb. Av.)H. Av. beretter: Med Postdampskibet "Maagen have vi den Efterretning, at en Jagt, som vilde løbe ind for at indlade Smør til de Fiendtlige, er taget af Vore ved Holnis. Kmherre Castenschjold til Hagestedgaard nævnes i et Brev til Fdl., som en af de Godseiere, der ikke vil indgaae Foreninger med Huusmændene angaaende deres Ugedage. Han har endogsaa erklæret for dem, at de bleve aldrig frie, og skulde han endelig give dem fri, saa vilde han sætte Afgivten til det Allerhøieste. Paa dette Gods forrette Huusmændene 3 Ugedage; kun for den tredie Dag erholde de et Slags Godtgjørelse af 8 s.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
H. Av. meddeler under 3. ds. Efter at SveLifgaardets Feldtbataillon i adskillige Uger har været indkvarteret i Svannike Sogn, er dette smukke ved sin udmærkede Holdning bekjendte Korps nu blevet forflyttet til dets nye Kvarterer i Faaborgs østlige Omegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Den ulovlige provisoriske Regering i Rendsborg har givet Directionen for det Glückstadt-Heider-Jernbane selskab den Besked, at den gjerne maa udsætte Anlægets Paabegyndelse; at det ved kgl. Resolution af 29. Juli 1847 tilsagte Bidrag fra Finantserne ikke anerkjendes, og at Statens (!) Finantser fortiden ikke kunne tage nogen Andeel i Foretagendet. (Dette sidste er et meget rimeligt og fornuftigt Svar.) (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
De 2de sidste i Krigsfangenskab værende Militær læger Gotschalk og Reck ere ankomne til Als. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
"Folkebladet fortælles et smukt Træk af en gammel Bondekone, og en heel Bataillon kan bevidne Sandheden. "Da de danske Tropper, efter Wrangels Tilbagetog fra Jylland og Nordslesvig, atter rykkede ind i dette, stod der i Nærheden af den første By, vi kom til, en gammel Bedstemoder udenfor sit Huus, forbi hvilket vi skulde marschere. Hun var omgiven af sine Børn og Børnebørn, og saa gammel hun var, fejede hun dog selv Vejen reen, hvorefter hun bestrøede den med Blomster og Grønt. Da vi endelig gik hende forbi, løftede hun sit mindste Barnebarn oppaa sin Arm og udbrød med Taarer i Øinene: Gud velsigne de Danske, hvilket alle de, der stode om hende, baade Store og Smaa, gjentoge med høitidelig Stemme. Dette simple, men hjertelige Optrin gjorde et ubeskriveligt Jndtryk paa os alle, og jeg forsikkrer Dig paa, at der var mange iblandt os, som meente, at de havde faaet Støv i Øinene."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Fra forskjellige Egne i Nordslesvig og navnlig i og om Flensborg cirkulere under Fjendens Øine Protester til Underskrivt, der skulle indgaae til den 1 Frankfurt dannede tydske Centralmagt og til General Wrangel. Ogsaa fra Als vil vorde indsendt en lignende Protest, saasnart den har cirkuleret til Underskrivt i de forskjellige Sogne. Efter hvad vi have erfaret, vil en egen Protest ogsaa medfølge fra Folkeraadet paa Als. Skulde dog ikke engang det tydske Tydskland vorde overbeviist om, at der existerer saavel et dansk som et danskindet Slesvig? (D. d. Sl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Det tydske Rigsslag er vedtaget at skulle bestaae af 3, lige brede, horizontal-løbende Striber, øverst sort, i Midten rød og forneden guul. J det venstre øverste Hjørne Rigovaabenet i et firkantet Feldt, som har 2/5 af Flagets Brede ved Siden. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
D. danske Slesv., vil fra paalidelig Kilde have erfaret, at de Hindringer, der støde i Veien for det svenske Broderfolks virksomme Deltagelse i Krigen mod de slesvigholstenske Oprørere og de tydske Forbundstropper, nu endelig ere bortryddede, og vi ville saaledes i første paakommende Tilfælde kunne vente at see de vakkre svenske Tropper kæmpe i vore kjære danske Brødres Rækker. "Dat komme doch endlich as et schal siger Kieleren; vi kunne nu ogsaa med Glæde sige det samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-14
Det beredne Jægerkorps fra Øerne undergaaer nu en Forandring, idet det opløses som samlet Korps og derimod fordeles i 4 Delinger til de forskjellige Brigader. (B. T.)