Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-05-31
Da Storherren, til Beviis paa sit Venskab og sin Velvillie, har sendt Hs. Høihed Deyen til Presenten Corvette paa 18, en paa 16 og en Fregat paa 18 Kanoner. Begge Corvetterne ligge i Havnen siden i Forgaars, men Fregatten har formedelst Havarie maattet indløbe i en Havn i Morca. Desuden har Deyen faaet i Present af Hoffet i Constantinopel en stor Mængde Krigs-Ammunition og 40 Artillerister med Uniform. (Man maae forundre sig over, at Porten viser offentlig at den sætter mere Priis paa Barbareskernes Venskab, end paa de europæiske Magters, og at den overseer, at saadanne Presenter kunne lægge en Grund til vigtige politiske Besværinger og Foretagender). Deyen, hedder det end videre, lader bygge i Livorno en Corvette paa 20 Kanoner og 2 Brigger (Det synes næsten utroeligt, thi ved at tillade dette, ville jo de italienske Stater gjøre et Tugtens Riis til dem, selv) og søger med Kraft og Virksomhed at sætte sin Røverstat i en frygtelig Tilstand. Han er meget høflig og forekommende mod den danske og svenske Consul, mindre høflig derimod mod den Engelske og Nederlandske, da han ikke synes at kunne forglemme det sidste Bombardement. Nogle pavelige og toscanske Undersaattere ere indbragte under det nye Navn, Krigsfanger; og for ikke at bryde sit givne Ord, eller overtræde den afsluttede Tractat vil man kun paa sædvanlig algiersk Maneer fø ge at formaae dem til frievillig at paatage sig Slavearbeide. – Barbareskerne begynde nu saamegeat føle deres Kraft paa nye, og at forglemme alle indgaaede Forpligtelser, at de endog forsøge paa at drive deres Søerøverier paa det nordlige Europas Have (uhørt er vel denne Forvovenhed ikke; thi man veed, at i Christian den 4des Tid, i Aaret 1627, anfaldt tvende algierske Røverskibe Vest manne-Øen ved Jsland, udplyndrede det islandske Handelsselskabs Magaziner der paa Øen, saa at Selskabet gik reent til Grunde, bortførte alle de Mennesker de kunde faae fat paa, afbrændte alle Bygninger paa Øerne Mandøe og Grindevig og dræbte 35 Personer. Danske og engelske Krigskibe joge efter dem lige til Algier, uden at kunne indhente dem. Nu ere Breve og Efterretninger indløbne til Loyds Kaffehuus i London, at to eller tre barbareskiske Kapere have viist sig udenfor Mundingen af Elben og Beseren, og at de borttage alle Skibe som tilhøre Stater, hvilke ikke betale Tribut til Røverstaterne. Den engelske Krigschaluppe Alert har opbragt til Deel den tyrkiske Corvette Carabasch paa 18 Kanoner, anført af Kapitain Mahomed Lazza, som for to Maaneder siden var udløben fra Tunis paa Krydstog, ved denne Leilighed befriede Alert tillige det hamborgske Skib Ocean, som var paa Hiemreisen til Hamborg med Riis og Bomuld og det oldenborgske Skib Christina, som var afseilet fra Lybek med en Ladning Korn til Frankerige, Mahomed Lazza siger, at han ikke har taget noget Skib, men at Skibene ere tagne af en anden tunesisk Kaper, ved Navn Kapitania, som man endnu ikke har faaet fat paa, og som har begge Skipperne for de opbragte Skibe ombord. Den engelske Fregat Ganymedes og Kutteren Eagle forfølge nu Røverskibene. – Denne uventede Efterretning, har gjort en forfærdelig Opsigt paa den Hamborger Børs. Assecuradeurerne som allerede ere meget frygtsomme, formedelst de stedse tiltagende Voldsomheder, som de spanske Jnsurgent-Kapere, tillade sig, driste sig neppe til for Øiebl. ket at forsikkre andre end danske og svenske Skibe. Disse Jnsurgent-Capere og det hele Søerøver System, som danner sig i de amerikanske Farvande og udbreder sig over det hele atlantiske Ocean, giør Spanien uendelig Fortred. Man har Efterretninger fra Santa Crux, paa den Canariske Øe Teneriffa, som naae til den 8de April, hvori det hedder: at Caperne giøre Handelen og Øerne en grændseløs Skade, at det lader til at de staae i hemmelige Forbindelser med Jndvaanerne; det vrimler paa Øerne af Proclamationer, hvori de indbydes til at løsrive sig fra Moderlandet; General-Gouverneuren giør hvad han kan, for under disse Omstændigheder, at holde sin Souverains Anseelse opret men Hindringerne ere for mange. – Den ene Ulykke treffer Spanien i denne Tid efter den anden vi have nyelig hørt om den Oprørs=Aand, som hersker imellem Land-Armeen, og i Følge hvilken 300 Officerer sidde i Arrest, og nu i et Øieblik, da Spaniens Haab skal allene bygges paa dens Marine, tiltager en saadan Desertion imellem Matroserne, at i Følge Marine Ministerens Circulaire, hverken den nøiagtige Betaling af Sold og Rationer, eller Officerernes Aarvaagenhed, formaaer at standse den, hvorfore de strængeste Trudsler udstædes mod dem, som modtage saadanne Undløbere. Handelen ligger saaledes, at den 2den Mai laae kun 8 fremmede Skibe i Cadix. Tørken varer i den Grad ved, at næsten alle Brønde ere fortørrede. Alle Theatre ere lukkede, alle Tyrefægtninger og offentlige Forlystelser forbudte i denne Jammers Tid. Og dog hedder det, at Krigen med Portugal er vis; at den engelske Marskal Beresford, som skal have det portugisiske Militair imod sig, vil forlade den portugisiske Tieneste; et Rygte siger endog, at der er sluttet en hemmelig Tractat, imellem Brasilien og Spanien, i Følge hvilken Brasilion overlader Portugal, som det dog i Tiden ikke kan forsvare, til Spanien, imod at faae betydelige Erstatninger i Sydamerika, at Occupationen af Montevider er skeet efter Aftale med det spanske Hof, og at dettes Vrede derover er forstilt, at Brasilien ønsker Jntisivavnen i Portugal, for at bevæge en stor Deel af Populationen til at gaae til Brasilien, (alt dette er kun Formodninger, men allerede for lang Tid siden er der ymtet om denne hemmelige Tractat, der i sig selv er politist rigtig),Der skal for nærværende Tid foretages vigtige Underhandlinger i London, saa vel for at bielægge Stridighederne imellem Spanien og Portugal, som imellem Spanien og sine Colonier, og hvorved England og Frankerige siges at træde og som Mellemhandlere. Spanien maae i sin nærværende Crists ogsaa nødvendig tage en Resolution for at hielpe sig ud af de mange ugunstige Forhold, hvilke desuden let kunne formeeres, dersom det er sandt hvad der bestemt fortælles fra Spanien, at Regieringen vil berøve de bastiske Provinser deres Privilegier, nemlig Biscaia, Alava, Guipuscon og Navarra, hvis Jndvaanere ere stolte og iversyge over deres Forrettigheder, og som ere tillige de spanske Provinser vorfra de fleeste Colonister i det spanske Amerika ere udvandrede. Mange anseelige Spanier skulle have indlagt Forbøn for General Lasey; en Deel høie Schveitser-Officerer siges at have været indviklede i Complottet.