JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Den Auction som i denne Avis har været bekiendtgjort at skulde holdes, Fredagen den 11te Julii næstkommende, hos Jens Sørensen i Halling under Clausholm Gods, over benævnte Jens Sørensens afstaaede Fæstegaard, vorder herved, formedelst indtrufne Omstændigheder, tilbagekaldt, saa at samme Auction nu ikke vorder foretaget; hvilket herved bekiendtgiøres. Clausholm pr. Randers et Aarhuus, den 1ste Julii 1806. Bay, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Undertegnede som nu arbeide i Fælledsskab med hinanden i Kareth og Hjulmands, Professionen med alt hvad dertil henhører, anbefaler os herved til enhver, som maatte forunde os deres Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Alleslags Vogne af allernyeste Facon, samt Arbeidsvogne m. m. see vi os i Stand til at forfærdige ligesom vi og reparerer gamle Vogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
De som maatte behage at forunde os deres Arbeide, ombedes behagelig at henvende sig til os i vort Logie paa Vestergade heri Byen No. 18 og forsikre vi enhver om den redeligste og billigste Behandling. Aarhuus den 30 Junii 1806. Thomas Borup. Carl Hellesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Auction. Kastbierg Mølle, beliggende i Gierlev Herred, Randers Amt, agter Eieren, formedelst Forandring af Boepæl, at bortsælge. Møllens Bygninger, saavelsom Mahleværket er i god Stand, har 2de Qværne og Grubeværk, staaer for 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Mølleskyld, har overflødig Vand, god Søgning, saa der kan mahles Nat og Dag, ligger i en god Egn, plaisant og er meget important. Er ved Tilkiøb af de sidste Eiere, saavel forsynet med Ager og Eng, at derpaa aarlig kan græsses og og fores 16 a 18 skr. stort Qvæg, 4 a 6 Bester for uden Faar, har uopskiærlig godt Skudtørv Jord, og godt Aale, og andet Fiskerie. Hvilket alt Liebhaberne, ved at tage samme i Øiesyn, nøiere vil erfare, end det her kan beskrives. Conditionerne er om 8 Dage til Eftersyn, saavel hos Eieren i Kastbierg Mølle som hos mig, af hvem Møllen med alt sit tilligende, Høi og Korngrøde for dette Aar, kan tilkiøbes underhaanden paa billige Conditioner: og hvoriblandt, at den strax eller hvad Tid Liebhaberne attraaer, kan tiltrædes, naar de derom melder sig inden 4 Uger; J andet Fald opbydes og bortsælges den ved offentlig Auction paa Randers Raadstue den 12te August næstkomkommende, Kl. 2 Eftermiddag. Dog ifald Salg skeer forinden, skal det betimelig blive anmeldt i denne Avis. Randers den 1ste Julii 1806. J Commission af Eieren. J. H. Høeg, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Jfølge Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi- og Debitorer efter den for nogen Tid siden, i Tvede Præstegaard, Nørhald Herred, ved Døden afg. Tienestekarl, Niels Frandsen: de første for at anmelde og bevise deres lovlige Krav til Boet, og de sidste for at erlægge hvad de til Boet ere skyldige. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, som endnu ikke vides hvem ere, for at iagttage deres Tarv under Skiftet. Randers, d. 1 Julii F. Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Gaarden beliggende paa Hiørnet af Middelgade og Fæegyden No. 94 er til førstkommende Michaeli Flyttetid tilkiøbs eller leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-02
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter heri Byen kort efter hinanden ved Døden afgangne Friemester Snedker Palle Pedersen og Hustrue Maren Christensdatter; indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octb. 1792 med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Ligesaa indkaldes ovenmeldte Maren Christensdatters Arvinger, inden forbemeldte Tids Forløb for os at ligitimere deres Arveret. Randers den 25de Junii 1806. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Udenlandsk. Capitain Paul Nolsøe paa Færøerne har indlagt sig megen Berømmelse ved hans Attraae efter at befordre disse fraliggende og fra fordums Kraft og Velstand nu saa dybt nedsiunkne Øer. Han har der bygget en Skonnert, paa 12 Kommercelæster af lutter Skibsvrag, været selv Skibbygger, Smed, Seilmager og Rebslager, og saaledes frembragt det første farøiske Dæksfartøi, som Landet siden den sorte Død har eiet. Med dette har han gjort Reiser til Bergen og Kiøbenhavn, og tillige de vet fiskerie paa Havet. For at fremme færsisk Søemandskab, har han gjort disse Reiser med aldeles usøevante Bønder, og deraf dannet mange gode Matroser. Han har i Fior paa hans Reise til Kbhvn ladet en Matros varinere og saaledes overført Koekopperne til Færøerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Helsingøer den 30te Junii. Fra den 26 til i Dag ere 131 Skibe passeret Sundet. Et nyt Exempel paa Crønique chandaleuse havde vi her i Byen den 26de dennes. En engelsk Officeer sidder i et Bordel med en Glædespige paa Skiødet, som han meget unaturlig mishandler; dette seer en engelsk Matros, der kommer ind, og føler Medynk for Pigen; han tiltaler derfor Officeren og foreholder ham sin slette Opførsel imod Pigen; herover bliver Officeren saa meget opbragt, at han kaster Pigen paa Gulvet og springer hen til Matrosen, hvilken han giver et Par Øresigen, som Matrosen er uhævnet modtog, men tildeelte Officeren dem ligesaa dygtig igien, derpaa vender han sig om og vil gaae, for ei at giøre mere Allarm, men i det han vender Ryggen til Officeren trækker denne blank og giver Matrosen 2de Stik bag fra, saa at denne faldt om paa Gulvet, og Officeren tilligemed 2de andre Matroser, som var med ham, løb deres Vei. Den saarede Matros blev bragt paa Hospitalet hvor han endnu er i Live.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Fra Tunis meldes under 3die Mai, at der sammesteds udrustes 5 store Kapere, nemlig: 1 Fregat paa 44 Kanoner; 2 Chebeqver, hver paa 36 Kanoner; og 2 mindre Chebeqver, hver paa 24 Kanoner. Disse Skibe. skulle have 1500 Mand tyrkiske Soldater ombord. Denne Eskadre skal med det første udløbe, men man veed endnu ikke dens Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
J Kieler Wochenblatt er ført en temmelig alvorlig Feide paa det danske Sprogs Vegne imellem Professor Guldberg og Dr. Ryge. J den Førstes offentlige Taksigelse for det Erkiendtlighedstegn, Tilhørerne ved hans Forelæsninger over Fædrelandets Sprog havde givet ham, ved at overraske ham med en Sølv Theeservice, som man om Morgenen lod indsætte paa hans Dagligstuebord, forekom den Yttring: "at Dannersproget saa fuldeligen kan stilles ved Siden af Europas beste nyere Sprog, at hvert Angreb blev enten et Foster af kaad Vankundighed eller ligefrem Niddingsværk. Dr. Ryge, som netop er af andre Tanker og offentlig i en Fortale til Oversættelsen af et medicinsk Værk har sagt at Sproget er fattigt, forekom hiin Paastand ei allene latterlig, men ogsaa fornærmelig for sig, hvorhos han dog paatog sig at bede enhver, som maatte have følt sig krænket ved hine Udtryk, om Forladelse paa Professorens Vegne. Denne traadte da atter og med endeel berømte Mænds Lovtaler over det danske Sprog, f. Ex. Baggesen, der giør det til Gratiernes Morgendragt, Kapelmester Schulz til kiendt noget til den anførste Fortale, da medicinske Skri ter laae ganske uden for hans Fag, og man ikke skulde befatte sig med uvedkommende Ting. Man har ikke hidtil seet noget senere i denne Strid, uden følgende anonyme Jndrykkelse i samme Blad for 4 Juni, Amico patrie. I. C. Rygge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Jede Sprache stedet mit der Erkentnitz eines Volkes und dessen Art zu denken in dem genauesten Verhaltnisse. Bey einem armen, rohen und ungesiteten Volke ist sig arm. Adelung. Saaledes endedes denne Sag, hvori atter den ædle Beskedenhed, fordum Danskens sande Pryd, ikke just skinner igiennem. En Mængde af de Danske i Kiel toge deraf Anledning til at giøre et Aftengiestebud hos Ratløfs til Ære for Prof. Guldberg, som dertil indbødes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Aarhuus. Jndkomne Skippere. S. Madsen og S. Buchtrup fra Riga, J. Hansen, fra Uddevalle, J. Knudsen fra Callundborg. Udgaaede: J. Rasmusen til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 23de Junii til i Dag: Kiøbmand P. Raae, Mad. Astrup med et Barn, Kongelig Skuespiller Saabye og Søn, Proprietair Schandorff, Boghandler Bonnier, Frue C. A. de Hoffmann, Frue Professorinde Taber, Stiftsprovst Jansen, Mad. Lund med 2 Børn, Mad. Lemeyer og Datter, Lieutn. og Adjutant v. Poulsen med Tiener, Underofficeer Voss, Skorsteensfeier Schmith. Udpasserede. Hørsvengersvend Møller, Stud. C. K. Bagger, Pastor Thura og Søn, Commandeurcapitain Brandt, David Jacobsen og Kone, Proprietair, Hviid, Forpagter Faurschou, Guldsmedsvend Poul J. Kustrup, Haarskiærer Tilgreens Søn, Skorsteensfeier svend O. Reisland. Med Skipper Jversens Smakke blev afsendt Køer tilhørende C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 21de Junii melder uventet igjen følgende officielle Krigsefterretning: Da General Laurision, som den 26de Maii var ankommen til Ragusa, havde erholdt Efterretning om, at Russerne, i Forening med Montenegrinerne, som havde deres Biskop i Spidsen, var paa Marsch imod gammel Ragusa for at besætte denne Stad, afsendte han Capitain Serrant med 2 Compagnier og 4 Kanoner, som den 29de Mai om Aftenen fattede Posto ved denne Bye. Mod Dagningen saaes Fienden, omtrent 1000 Mand stærk, og begyndte Angrebet med stort Skrig. Fransk mændene holdt sig roelige og i Orden, og svarede dem med en vel underholdt Jld. Skydningen vedvarede i 3 Timer. Ved at see den fiendtlige Fabne, sprang en Corporal frem for at tage den, men blev i samme Øieblik skudt. Montenegrinerne faldt over ham, og skiar Hovedet af ham. Denne Gruesomhed opbragte Franskmændene saameget, at man slog til Angreb fra alle Kanter og Fienden lev forfulgt til Grændserne af CattaroJndvaanerne, som ikke troede at Franskmændene vare skikkede til at føre Krig i Biergegnene, og vare desaarsag mismodige, bleve meget forundrede da de saae at de franske Soldater, med Tornisterne paa Ryggene, bestege Biergene og Klipperne hastigere end Montenegrinerne. Montenegrinernes Chef tilligemed 2 til 300 Montenegrinere bleve paa Pladsen, efterat man havde dreven dem til uoverstigelige Klipper. Først efter Fegtningen kom 3 Compagnier til Succurs. Jndvaanerne, som nu ere overbeviste om Franskmændenes Mod og Styrke, frygter nu ikke meere enten Russerne eller Montenegrinerne. General Lauriston roser den gode Aand som hersker mellem Jndvaanerne imod de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Capitain Serrant er udnævnt til Brigadechef og optagen i Æreslegionen. Gaeta holder sig endnu, men bliver alt engere indsluttet. Den 3die Parallele er færdig. Man haaber Staden vil overgive sig, og Garnisonen ikke oppebie en Storm, efter hvilken den maae springe over Klingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Efter de nyeste Beretninger fra Rom, er der rigtig indrykket et fransk Troppecorps i denne Stad. Siden den Tid taler man om Mueligheden af en politisk Forandring. Man talede og om en Reise af Paven til Avignon, for at besøge det Sted, som hans Forfædre over i 70 Aar havde besiddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Tydskland. Den franske Krigsminister, Hertug, Berthier ventede den 25 Junii befaling til at bryde op J Brannau er nedsadt en Commission til at forfatte et Jnventarium over fransk, østerrigsk og bayersk Eiendom, som nok vil medtage nogle Uger. Skulle imidlertid den sidste befaling til sammes Rømning, komme for hastig paa dem, saa blive alle franske og bayerske Effecter bragte til den høiere Bredde af Jnfloden, og der deelte. Halvanden Million Portioner Tvebakker, som er ført fra Frankrig til Braunau, bliver til Afslag paa de bayerske Leverance, bragte i deres Magasiner. De i de bayerske Skove hugne Palisader skal og tages ud og leveres tilbage. Den 21 Junii ere 53 Vogne med fire Heste for hver, afsendte fra München til Braunau, for at afhente Munition og hielpe til at rømme denne Festning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Den 17 Junii er Vandammes Division, som hører til Marschal Soults Armee, der paa nogen Tid har lagt i og omkring Landshut, brudt op, og skulle den 19de Junii indtreffe i Neuburg ved Donauen, holde Rast den 20de og derpaa fortsætte dens Marsch over Nordlingen til Strasborg. Marschal Soults Hovedqvarteer skulle Ugen derpaa bryde og fra Passau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Mellem Bayern og Würtemberg, skal nu et Forlig være istandbragt, ved hvil Schwaben ere fastsatte. J Overschwaben udgiøre Floderne Schussen og Riesch Grændserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
De faa franske Syge Recowalescenter, som endnu befinde sig i Feldtlozaretherne, blive nu og bragte til Strasburg. Alt hentydes paa, at den franske Armee snart marscherer hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
J Fulda, hvor den til Paris afsendte Regieringsraad Meyer igien er kommen tilbage, taler man om dette Fyrstendoms Ombytning. Efter private Breve skal Fyrsten, af Nassau Weilburg blive fransk Feldtmarschal og Hertug, og Fyrsten af Usingen aftræde ham sine Lande imod Pension. Man taler og om, at franske Tropper derpaa skal besætte das Thal, Hochheim, Plaffenhosen, Katzenstein, go. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Kongen af Sverrig har afsadt den Pommerske Regiering, paa Grund af, at den har viist en strafværdig Ulydighed, i at tilsidesætte hans tydelige Forskrivter og Befalinger ved Landeværnets Oprettelse, og i dens Sted udnævnt Frieherre von Essen til Generalgouverneur i Hertugdømmet Pommern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives: J den sidste Fredstractat mellem Rusland og Porten, havde, som bekiendt, Keiserinde Cathrine gjort det til en Hovedbetingelse, at alle Jndvaanere i det tyrkiske Rige, som under Krigen slog sig til hendes Side, skulle have Frihed, at kunne nedsætte sig i Rusland. J følge denne Stipulation, nyder et stort Antal grædske Familier, især paa Morea og i Archipelaget russisk Beskyttelse, og de fleste Coffardieskibe fra hine Egne, seile desaarsag under russisk Flag. For nærværende Tid, under Porten ikke dette Privilegium. Admiralitetets Dragoman har ladet alle grædske Skibscapitainer betyde, at de ikke maae føre russisk Flag, under Straf af deres Skibes Confiscation. Man seer med Længsel Følgerne af denne befaling imøde. Da Trudslerne imod de saa kaldte Baratarier, (der handlede under fremmede Gesandters Beskyttelse) ikke har frugtet, saa skrider nu Porten til alvorligere Forholdsregler. Saaledes har Regieringen nu i Valide Han- og Jeni Han (offentlige Bygninger, hvori Kiøbmændene har deres Vareoplage) ladet Baratariernes Oplagshvelvinger forsegle. De fleste har derpaa opgivet deres Rettigheder og kun faae afreiste til deres Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Fra Tunis har man Efterretninger, at der er udbrudt en smitsom Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Belgrad er vel endnu i Tyrkernes Hænder, men man troede ikke at den kunde holde sig længe. Jmidlertid har Beglerbegen af Rumelien ved en Skrivelse lovet Besætningen Forstærkning. Jlden fra Beleirerne og de Beleirede vedvarer heftig, især fra Aften til Midnat. Servierne giøre alleslaas Vendinger i deres Stilling, har og lalt trukken sig omkring den nedre Vandstad, og hele Beletringscorpset var voxet til 25000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
J den 781de Trækning i Altona er udtrukken følgende Rommere: 6. 11. A. 87. 73.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Bekiendtgiørelser. Et ganske nye Taffeluhr, som viser Timer, Minuter og Secunder, staaer Timeslag og repelerer, bliver ved Skud til Skiven bortskudt her ved Jægergaarden for 1 Rdr. hver Lod, i Fald det fornødne Antal Jnteressentere kan erhverves. Om Uhrets Godhed, som tilSøefarendes Observationer, gaaer i hvilken Stilling det lægges eller sættes; kan ikke tvivles, siden det til en saa vigtig Gienstand er bestemt. Samme er til Eftersyn, saavelsom Planen til Vedkommendes Paategning, paa Jægergaarden ved Aarhuus hos Tracteur Flentje.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
En Kramboed ønskes til Leie til næstkommende Olufs Marked. Paa Addressecontoiret kan faaes at vide hvem der vil leie den. Torberg et udsyttet Sted fra Albøge Bye i Albøge Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. 2 Fkr. enhalv Alb. og Skovskyld 3 Fdkr. er underhaanden at faae tilkiøbs. Stædet er for faae Aar siden af nye opbygt, og vel indrettet. De til samme liggende Jorder i god Drift, med fornøden Eng, og Tørveskiær. Bliver samme ei underhaanden bortsolgt, bliver det stillet til offentlig Auction den 23 Julii. Liebhaberne. ville henvende dem inden næste Maaneds udgang til Eieren. Torberg den 28 Junii 1806. P. L. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Et Billard med al Tilbehør ønskes tilkiøbs, Adressecontoiret anviser Kiøberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Formedelst anden Bestemmelse er Gaarden No. 75, beliggende paa denne Byes saa kaldte Middelgade at faa tilkjøbs enten underhaanden eller ved offentlig Auction d. 24 August førstkommende. Samme Gaard er overmaade fortrinlig indrettet til Handel og ligger paa et særdeles nærsom Sted. Gaardens Bygning bestaar af 20 Fag svær og stærk ege Bindingsværk til Gaden, 22 Fag Sidehuus i Norden og 10 Fag dito i Søndre Side alt 2 Etage stærk Eg og vel vedligeholdt, ligeledes 16 Fag 2 Etage Baghuus og 10 Fag Halvtag ; i Baghuuset er Loe og Kornlade og Jndretning til Heste og Fæehoveder. Gaarden er gandske indsluttet af fine egne Bygninger og har en stælden rummelig og stor Gaardsplads, tvende Pomper med særdeles godt Vand, hvoraf den eye Brynd er kastet dybere end forhen og har altid overflødig Vand. Med Gaarden kan følge et complet og saa godt som nye Brendeviinsværk paa 7 Tdr. Rum, med alle Kar Fustager og Ankere og fulde Tilbehør, Aarhuus den 28 Juni 1806. P. Borum. Me de som i navnlig Maade maatte have noget et fordre i Stervboet efter heri Byen for kort Tid siden ved Døden afg. Madame Jnger Kierstine Thonne, fød Kopp, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel, at anmelde og paa lovbefalet Maade at beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere. Randers, den 25de Jun. 1806. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter heri Byen, nogen Tid efter hinanden ved Døden afgangne Hattemagermæster Christen Hiørring Møller og Hustrue Ane Christensdatter Brun, at anmelde og paa lovbefalet Maade at beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Randers, den 25de Junii 1806. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
De som endnu ikke have betalt deres Skyld efter Bøgerne, til afg. Wertners Boe anmodes herved om, (ifald de vil undgaae de med lovlig Søgsmaal forbundne Uleiligheder) uopholdelig at betale samme til mig. Aarhuus, d. 2 Julii 1806. J. Rogind, Boets Jndcassator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Jeg Underskrevne har optaget en liden hvid Soe, uden anden Mærke end en sort Plet bag paa Eieren kan erholde den naar han melder sig inden 14 Dage fra Dato, hvis ikke, bliver den bortsolgt ved offentlig Auction. Galthen, d. 2 Jul. 1806. Harlev Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Den Auction som i denne Avis har været bekiendtgjort at skulde holdes, Fredagen den 11te Julii næstkommende, hos Jens Sørensen i Halling under Clausholm Gods, over benævnte Jens Sørensens afstaaede Fæstegaard, vorder herved, formedelst indtrufne Omstændigheder, tilbagekaldt, saa at samme Auction nu ikke vorder foretaget; hvilket herved bekiendtgiøres. Clausholm pr. Randers et Aarhuus, den 1ste Julii 1806. Bay, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Auction. Kastbierg Mølle, beliggende i Gierlev Herred, Randers Amt, agter Eieren, formedelst Forandring af Boepæl, at bortsælge. Møllens Bygninger, saavelsom Mahleværket er i godt Stand, har 2de Qværne og Grubeværk, staaer for 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Mølleskyld, har overflødig Vand, god Søgning, saa der kan mahles Nat og Dag, ligger i en god Egn, plaisant og er meget important. Er ved Tilkiøb af de sidste Eiere, saavel forsynet med Ager og Eng, at derpaa aarlig kan græsses og og fores 16 a 18 skr. stort Qvæg, 4 a 6 Bester foruden Faar, har uopskiærlig godt Skudtørv Jord, og godt Aale, og andet Fiskerie. Hvilket alt Liebhaberne, ved at tage samme i Øiesyn, nøiere vil erfare, end det der kan beskrives. Conditionerne er om 8 Dage til Eftersyn, saavel hos Eieren i Kastbierg Mølle som hos mig, af hvem Møllen med alt sit tilliggende Høs og Korngrøde for dette Aar, kan tilkiøbes underhaanden paa billige Conditioner: og hvoriblandt, at den strax eller hvad Tid Liebhaberne attraaer, kan tiltrædes, naar de derom melder sig inden 4 Uger; J andet Fald opbydes og bortsælges den ved offentlig Auction paa Randers Raadstue den 12te August næstkomkommende, Kl. 2 Eftermiddag. Dog ifald Salg skeer forinden, skal det betimelig blive anmeldt i denne Avis. Randers den 1ste Julii 1806. J Commission af Eieren. J. H. Høeg, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Jfølge Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi- og Debitorer efter den for nogen Tid siden, i Tvede Præstegaard, Nørhald Herred, ved Døden afg. Tienestekarl, Niels Frandsen: de første for at anmelde og bevise deres lovlige Krav til Boet, og de sidste for at erlægge hvad de til Boet ere skyldige. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, som endnu ikke vides hvem ere, for at iagttage deres Tarv under Skiftet. Randers, d. 1 Julii F. Skabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Gaarden beliggende paa Hiørnet af Middelgade og Fæegyden No. 94 er til førstkommende Michaeli Flyttetid tilkjøbs eller leie. Christrup Præstegaards, 1 fierendeel Miil fra Randers beliggende, samt til Beqvemmelighed for enhver honet Familie indrettede Boepæel; er at faae til Leie, med Hauge og tilliggende 3de Tofter, hvorpaa kan græsses 4 Køer og nogle Faar, fra førstkommende Michaeli, eller 1ste Novbr., paa et og flere Aar. Man underhandler desangaaende med Præsten, boendes i Vesterkirkestræde No. 460 i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Underhaanden tilkiøbs. Omtrent 20,000 Stkr. gode Tagsteen som forhen har været i Brug her ved Clausholm, ere underhaanden at faae tilkjøbs i større og mindre Partier for 2 Rdr. pr. 100 Stkr. Vedkommende behager derom jo før jo heller at henvende sig til Skriverstuen paa Clausholm Ladegaard. Clausholm pr. Aarhuus et Randers, den 27de Junii 1806. Bay, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-05
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter heri Byen kort efter hinanden ved Døden afgangne Friemester Snedker Palle Pedersen og Hustrue Maren Christensdatter, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octb. 1792 med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Ligesaa indkaldes ovenmeldte Maren Christensdatters Arvinger, inden forbemeldte Tids Forløb for os at ligitimere deres Arveret. Randers den 25de Junii 1806. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-09
Udenlandsk. Hs. Høihed Prinds Christian har under 21de Junii udnævnt Sin Hoschef, Kammerherre Major von Bülow, til Sin Hofmarschal. Hs. Høihed agter, at tilbringe denne Sommer med Sin Gemalinde i Mechlenburg og ventes til Kbhvn i October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-07-09
Dr. Sevel Bloch er paa en Reise fra Trondhiem til Kbhvn paa en ganske uventet Maade kommen til Christiansund. Skibet, som var fra Rostok, mødte nemlig underveis en Engelsk Fregat eller Sloop af Waar ved Navn Spitfire paa 19 Kanoner, kommanderet af Kapt. Butte som efter at have skudt skarp, lod hente Passagerene og Skibsmandskabet og satte derpaa en Priismester ombord, der styrede Skibet til England. Foruden Skipperen blev en dansk Styrmand Blankholm fra Faaborg i Fyen, Artilleriekadet Wibe og Jfr. Modin fra Trondhiem tilbage paa Skibet og fulgte med til England. De øvrige danske Passagerer, 12 i Tallet, hvoriblandt Magister Bloch, Student Christ. Møller og Guldsmedsvend Schiøtt, bleve bragte ombord paa den engelske Fregat, og Dagen derpaa bragt over paa et andet norsk Skib, som førte dem til Christansund, efterat Magistreen havde forsikret Capitainen, at det opbragte Skib ikke var et preussisk, men fra Meklenborg. Paa Reisen medgav han dem 14 Pund muldne Brødskrællinger og ethalv Pund saltet Kiød og trøstede dem med, at deres paa det opbragte Skib efterladte Tøi skulde være i Sikkerhed da Skibet var bragt op af et Krigskib og ikke af nogen Søerøver.