Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-18
Af Hr. Hempels mange bittre Udtryk sees: at Hovedpersonen som Ordfører, er Pastor Grundtvig. Her til og hans Medarbeidere og Medstridere, ja ikke allene Disse, men det angaaer ogsaa alle sande Christne, som ere Lemmer med hverandre. c) Disse skal og bør Hr. Hempel ikke dømme; men ene og allene skal den hellige Skrift være Dommer. Jngen maa tænke at Hr. Hempel er ganske død fra Sandheden; thi var han det, saa maatte han være og blive ligegyldig. Men i det han tager sig det alvorlig som Saulus, er en fuldkomment Beviis: at den sande Religion er ham til Byrde, d) og derfor vil stampe imod Braaden. Ventelig e) haver Hr. Hempel med sine Ligesindede glædet sig over at Pastor Grundtvig blev mulcteret; men her maa spørges: Hvorfor blev han mulcteret, Var det for hans falske Lærdom i hans udgivne eller hans siden den Tid) holdte Prædikener i Vor Frelsers Kirke? Net ingenlunde; det var kuns for nogle faa Ubeqvems-Ord imod Prof. Clausen. Men om Pastor Grundtvig har benyttet sig af de bibelske Udtryk, som alle falske Lærere der betegnes med, Dette kunde dog ei forbydes ham som Præst. Om disse falske Lærere taler Herren selv ved Propheten Esaias 56 Capt. 10, 11 V. Paulus 11 Det faa Vi af Hans Chanar Maandte Aal, Manifest udgiveren. b) Kan Religionen ogsaa fare vild? Udg. a) Det ser Øl af Huus Eupper Brunots hele Muulsen. udgiveren. b) Kap Valiaianau ogsaa Cara nild Udg. Med det Beviis blev han snart færdig. Nu falder J sten af sig selv. Udg. d) Saa siger Hans Casper Brandt. Udg. e) Paa selvdigtede Formodninger er det let at bygge. Udg. som i alle sine Breve advarer imod falske Lærere hvad kalder han Dem i Phillip. 3 Cap. 2 Vers, og i Rom. 16 Cap. 18 V.; 2 Cor. 11, 13de? Alle saadanne Udtryk ere anvendelige paa falske Læreres Lærdom og Levnet; ja Jesus selv sparede et Pharisæerne, og de saakaldte Skriftkloge at give dem deres rette Navn. De vil ikke selv indgaae i Himlen, og vil forbyde Andre at gaae derind. Saaledes gaaer det og til i vore Tider, men hvo er den som kan afskjære Veien til Himlen? Jngen, Jngen! 1) Om ogsaa denne Verdens Gud, Mørkhedens Fyrste Diævelen med sin hele Helveds Magt vilde sætte sig derimod. Vi synger derfor med en bøjet Frimodighed i vor Palmebog No. 201. "Saa gaar vi frem af Livets Vei, og Jntet os kan skrække, A. Mørket vi forvildes ei, i Strid vi stande kjække, og din, og JesuChristi Aand, Os tryg forvisser at din Haand, Os aldrig, aldrig slippere. Skal saadan en Troe, som er en Bestandighed paa de Ting som haabes, og en fast Overbeviisning om de Ting som ikke sees; jeg spørger: skal saadan en Troe kaldes Vildfarelse, og betegnes med de Navne som Hr. Hempel giver den? g) Haver Hr. Hempel Ret, h Hvad er da Bibelen? Hvortil ere da Kirkerne? Hvortil ere alle de Geistlige? Disse jeg herved atter opfordrer, i) baade Professorer, Biskopper, Provster, Præster, ja Alle, Alle i Almindelighed, som bedes at sige os, om de veed en anden Vei til Himlen, end den som er os anviist i Bibelen, Og dersom de ei kan dette, saa vilde de lade dem være i Fred, som vil gaa den Vei, som Propheterne, Jesus selv, og hans Apostler have lært os; 1) Denne vi vil følge, om ogsaa en Engel af Himlen vilde forkynde os et andet Evangelium, saa skulde han dog være forbandet. m. Lad da Verden murre og kuurre: Dette vil vi anhøre som Skrallet af en Vogn, n) og imidlertid som Kammersvenden drage vor Vei glad. Denne Glæde kan og skal Jngen tage fra os. og Alle som troe til Sallighed paa vor Herres Jesu Christi Navn, istemmer her med mig p., store Gud vi love dige Svendborg, 9de Januar 1827. Hans Casper Brandt. Enhver kan nu selv see, hvor berettiget Hr. Hans Casper Brandt har været til sligt et Overfald, lige Forudsætninger og slige Beskyldninger, og derefter dømme, om mine Ord ere talte i Utide, eller om det var for meget, til Gjengjeld at bede min Angriber efterlæse Johannes Evangelium 2, 14 16. konf. Matth. 21, 12. Og Jesus fandt i Templet dem, som solgte Øren og Faar og Duer og Vexelererne siddende. Og han gjor 3de en Svøbe af Snorer, og drev dem alle ud af Templet, c) Ogsaa min Troe. udg. g) NB. Efter Hans Casper Brandts Logik, Udg. 1) At sige, hvis Hans Casper Brandt har Ret. Udg. Slige Opfordring er udgaae rettest fra Landets Regjering. Udg. 1) Nei vist ikke! Altsaa ere Vi jo eenige! Udg. 1) Om det samme beder. Udgiveren. Faar og Duer og Vexelererne siddende. Og han gjø 3de en Svøbe af Snorer, og drev dem alle ud af Temple- Ogsaa min Pra. udg. g) NB. Efter Hans Casper Brandts Logik, Udg. 1) At sige, hvis Hans Casper Brandt har Ret. Udg. Slige Opfordring er udgaae rettest fra Landets R. gjering. Udg. 1) Nei vist ikke! Altsaa ere Vi jo eenige! Udg. 1) Om det samme beder. Udgiveren. m. Om han altsaa virkelig kom fra Himlen, vidste Han Casper Brandt dog bedre Besked! Udg. n) Loven er ærlig, men . . . . . Udg.) c) Nei, Gud bevare mig fra at forstyrre Nogen i sin Glæde, Udg. a) Saa maa jeg synge med! Udg. tilligemed Faarene og Ørnene og spredte Vexelerernes Penninge og omstødte Bordene. Og han sagde til Duekræmomerne: tager disse herfra, gjører ikke min Faders Huus til et Kjøbehuus! Men jeg tilgiver ham gjerne alle hans ukristelige og falske Udtydninger af mine Ord, helst da jeg ingenlunde troer de komme fra Hjertet; men vel endog kunne være meget velmeente. Vee derimod dem, fra hvem Forargelsen kommer! Jntet Under at Lægmand kan faae Skruer i Hovedet paa en Tid, da høilærde Herrer og Skriftkloge tør nedlade sig til, idet de reise Phantasten Hans Nielsen Hauge Æresstøtter, offentlig at blammere for længst hensovede ædle og retskafne Læreres Minde med Kalumnier som denne: at Semler og Teller af al Magt arbeidede paa at profanere det Helligen le) Hvor det vrimler af slige Uteerligheder, for ei at sige Gudsbespottelser, hvor Man con amore lægger an paa at qvæle og nedværdige den ved enhver given Leilighed af Jesus selv anpriste og hædrede fornuftige Natur i Mennesket, som om den himmelske Lære ene lod sig fatte af Umælende, der er det i sin Orden, om en Kræmmer, der altid er saa god som en Studenter bliver altereret, naar Vægterne raabe Brand i Huset, og troer sig kaldet til at give sin Stemme med om theologiske Systemmer, Kun nødtvungen troede jeg saaledes denne Gang at burde gjøre en Undtagelse fra min Beslutning: ikke at gjøre Avisen, der har en anden Bestemmelse, til Tumleplads for theologiske Kjævlerier. Religionen veed jeg at holde i Ære. Den er min som Enhvers Eiendom, langt ophøiet over noget Menneskes Dom. Til Deres ubeføiede Overfald, Hr. Hans Casper Brandt, svarer jeg derfor forlad ham; thi han vidste ikke hvad han gjorde. De er mig kun bekjendt som en kyndig og brav Handelsmand, hvem jeg aldrig veed at have staaet i Veien. Selv beder jeg Dem, fremdeles at vandre den Vei, De troer fører til Sallighed. Gud forbyde, at jeg nogensinde skulde blive en saadan Meningsdespot, at ville formene Dem eller Nogen det! For min Skyld vilde de altsaa ikke uleilige Dem oftere og spilde Tiden fra Deres egentlige Kaldsforretninger. Nægte mig vil De sikkert ikke, at De, saavel som jeg selv og Vi Alle behøve at lære Sagtmodighed og Fredsommelighed af Jesus, og stadig minde Os denne vor fælleds Herres og Mesters Ord. J Balgen stik dit Sværd, Thi Hver, som taget Sværd, Omkomme skal ved Sværd. Odense den 17 Jan. 1827. S. Hempel.