Berlingske Tidende, 1769-05-15
Kiøbenhavn, den 15de Mai. Paa Christiansborg Slot, den 6te huj. haver Hs. K.M. allernaadigst behaget igiennem Sit General=Landvæsens Collegio at udgive Forordning, om Hoveriets Bestemmelse i Danmark. Da denne Forordning, som bestaaer af 11 Artikler, ikke taaler at noget Udtog deraf giøres, vorder den (nest den K. Titel og Slutningen) Ordtil andet, her at indrykke. Og lyder da Jndgangen samt de 5 første Artikler saaledes: "Som Vi, fra Vores Regierings Tiltrædelse, stedse have været betænkte paa de Midler, hvorved Landvæsenet og Ager=Dyrkningen, der for en stor Deel er Grunden til Vore Rigers øvrige Fordeele, kunde forbedres, og Jordegods Eieren, saavelsom Bonden, gives meere Anledning og Lyst til Stræbsomhed, ved at afskaffe adskillige Misbrug, og forebygge de hindringer, som hidtil ere mødte, og endskiønt Vi haabe og giøre Os forvissede om, at de fleeste Eyere og Besiddere af Jordegodser, baade have behandlet deres Bønder som retskafne Huus bonder, overeensstemmende med Lovene, saa og søgt at forbedre Bondens Vilkaar og lette deres Hoverie i alle muelige Maader, skal dog endeel Jordegods Eiere ikke herudi have efterkommet deres Pligter, hvortil kommer, at Bønderne paa adskillige Steder, have gjort sig et urigtigt Begreb om berørte Vore Allernaadigste Hensigter, og ikke viist den Lydighed og Fæstepligt, som de efter Loven vare deres Huubonder skyldige. Saa, for efterdags at forebygge og rette saadan Uorden, og at handthæve enhver i sin lovlige Eiendoms Ret, samt sætte Grændser for een og anden Jordegods Eyere, som maatte kræve for meget Hoverie af Bonden, og endelig, at Bonden kan være underrettet om den Hov=Tieneste, han er Huusbonden pligtig, ville Vi Allernaadigst: §. 1. Enhver Bonde, som forretter Hoverie, af hvad Slags den end være maatte, lidet eller meget, skal at sin Huusbonde forsynes med et Hoverie=Reglement, hvorudi, uden Undtagelse, alt det Arbeyde, han for sin Huusbonde er pligtig at forrette, skal være anslaaet og fastsat til visse Dage; og siden det er baade billigt og tienligt, at Bonden kunde vide at giøre Regning paa, bestandig at have nogen vis Tid til sit eget Arbeydes Fremme; saa ville Vi tillige allernaadigst, at disse Dage skulle være bestemte til et vist fastsat Antal ugentlig, da, naar dette Antal er aftient, de øvrige Dage i Ugen skulle overlades til hans egen frie Raadighed, uden at Huusbonden, i samme Dage, kan paalægge ham noget. J det seeneste inden Aar og Dag, fra denne Vores Forordnings Publications Dato af at regne, skulle alle Hoverie giørende Bønder, over hele Riget, være forsynede med deslige Reglementer, som strax derpaa vedhæftes deres Fæstebreve, og fra den Tid af blive en Regel, som Huusbonden i at kræve Hoverie ingenlunde, uden Bondens Samtykke, maa overskride. J. 2. Jngen Arbeyds=Dag maa gjemmes fra den ene Uge til den anden, eller paa nogen Maade skrives til Restance; thi naar Ugen er forløben, skulle alle Dagene ansees som aftiente, hvad enten de have været brugte eller ey, dog skal Pløye= og Høst, Tiden herfra for saavidt undtages, at, naar Huusbonden, i samme Tid, formedelst slet og ustadigt Veyrligt, har været nødsaget til at lade een eller flere Dage gaae forbi, uden at tilsige Bonden, det da allernaadigst tillades ham at indhente den eller disse ubrugte og forbigangne Dage, ved at tilsige Bonden i de næstpaafølgende Uger, een Dag om Ugen oftere, end Reglementet tilholder; hvormed maa fortfares, indtil de i ovenmeldte Tid tilgode blevne Dage ere aftiente, og saa længe Pløye= og Høst=Tiden vedvarer, men ey længere. At fordre Dage forud for den tilkommende Tid tillades ikke, med mindre sligt skeede med Bondens gode Villie og mindelige Samtykke. §. 3. Hvad Arbeydsdage ne angaaer, da giøres Forskiæl paa Kiøre= eller Spænd Dage, og Haand= eller Gang=Dage. Ved en Kiøre= eller Spænd=Dag skal i Almindelighed forstaaes den, i hvilken Arbeydet forrettes ved 1 Karl, 1 Vogn, 1 Slæde eller des- lige, og 2 Heste. En Haand= eller Gang Tag skal den kaldes, i hvilken et gaaende Bud, enten 1 Karl, eller 1 Pige eller 1 Dreng er pligtig at møde; bruger Huusbonden, i Høstens eller anden Tid, tillige med en Vogn, flere Folk, end den, der bruges til at kjøre Vognen, da ansættes hver af de øvrige for en a parte Gang Dag. Under Kiøre= eller Spænd=Dagene regnes ogsaa Pløye og Harve Dagene, da Bonden bør møde med Plov eller Harve, samt Folk og Heste, eftersom Egnens Beskaffenhed maatte udfordre; men hvor mange Folk og Heste dette er, skal dog i Reglementet antegnes. J. 4. Hov=Buddene, saavel de kiørende som gaaende, skulle møde paa det Sted, hvor de til Arbeyde blive ansagde: J November, December, Januarii og Februarii Maaneder, Klokken 8te om Morgenen; dem forundes samtlig 1 1/2 Times Middags Hville, og tillades at drage bort Klokken 4 om Aftenen.