Extraordinaire Relationer, 1735-06-01
Rusland. Da der for nogen Tiid siden udi Nouvellerne adskillige Gange er bleven meldet om en Commerce-Tractat som imellem Rusland og Engelland var bleven oprettet, saa haabes, at det ey skulle være Læseren mishagelig sig deraf en kort Extract at lade meddeele. Og bestaaer da samme Tractat, J den (1) bliver Fred, Venskab og Corre af 30 Artikler. spon Aar 1755. spondence imellem disse Riger betræftet. (2) Bliver en fuldkommen Seylatzes og Handels Frihed paa enhver af disse høyePuissancers Statter i Europa, for begge Nationers Undersaatter fastsat. (3) Begge Rigers Undersaatter skulle det være tilladt paa alle Tider og i alle Havne frie at indløbe med deres Skibe og Fartøyer, enten de ere ladte eller lossede, hvor de skulle ansees paa begge Sider som beste Venner, og have Rettighed til at kiøbe alle nødvendige Ting, kiølhale, eller forbedre og forsyne deres Skibe &c. (4.) Undersaatterne fra begge høye Parter kunde enten til Vands, eller Lands, i alle deres Statter hvor det er tilladt at handle, indføre alle Slags uforbudne Effecter og Kiøbmandskab, saa og kiøbe, og udføre alle Slags Vahre, Guld og Sølv, og skulle de Russiske betale herefter den samme Told ved Udfarten, som de Engelske Kiøbmænd maa betale af de Vahre, som udføres fra de Russiske Havne, saa at de Russiske Kiøbmænd skulde nyde samme Handels Frihed i Engelland, som de Engelske nyde i Rusland, dog at de holde sig Landets Love og Ordonancer efterretlige, hvor de drive deres Handel, paa det ingen Svig eller Misbrug sig skulde indsnige. (5.) Dersom de ikke have Rigsdalere til at lægge i Told, maa de betale med Courant Mynt, 125 Copechs til en Rigsdaler beregnet. (6.) De Engelske skulde nyde ald muelig Hielp og Tieneste baade ved Laden og Lossen, dersom de Engelse Undersaatter contrahere med Cancelliet eller Commerce-Collegio &c. skulde deres Vahre efter foregaaende Erklæring at de ere færdige at losses, imodtages til den i Contracten antegnede Tiid, og hvorefter deres Regninger skal indrettes og ligvideris, som de haver været stipuleret i Contracten. (7.) De Engelske kunde betale over alt i Rusland for de indkiøbende Vahre med samme Russisk Courant Mynt, som er annammet for de soldte. (3.) De Engelske skal det være tilladt at indføre i Rusland alle Slags Vahre, og samme igien til Persien at trans Junii Maaned, transportere, naar de derimod betale 3 pro Cento af Vahrenes Værdie til Udførsels Rettighed, og skulle de da finde ald Hielp paa deres Reyse. De maa og tilbage føre allehaande i Persien indkiøbte Vahre med samme Frihed og Hielp, med 3 pro Cento Betaling, uden at lade aabne eller udpakke deres Vahre. Kiøbmændene skulle angive deres Vahre rigtig. Og i fald en Told-Betient skulde finde Aarsag til Mistanke, at de ikke vare rigtig angivne, maa hand, naar hand betaler til Kiøbmanden den angivne Summa, med 20 Rigsdalers Overskud paa hver 100 Rigsdaler, selv tage slige Vahre til sig, og derover fri disponere. (9) Skal begge høye Parters Undersaatter have Frihed ved de sædvanlige Transport Stæder at lade deres egne Skibe &c. med deres indkiøbte Vahre, og dem bortsende, naar de betale Told-Rettigheden. (10.) Skulde de ikke betale for Indgang eller Udgang meere, end hvad andre Nationers Undersaatter have betalt. Men skulde Tolden blive besvægen, saa skal Vahrene være confisqverte uden anden paafølgende Straf. (11.) De skulde have Frihed, baade at gaae, og komme og handle i enhver af begge Parters Staatter, endskiønt der kunde een af Parterne en Krig, være paafalden, undtagen paa de Pladser, som enten virkelig var blognerede eller beleyrede, naar de ikke tilførte Fienden nogen Krigs-Munition. (12.) Skulde saadant befindes i større Mængde, end til Skibets Tieneste, og Passagerernes Tilbehør, skulde sligt i følge af hver Lands Lov og Ret vorde Priis gjort, men i øvrigt hverken Skib, Passagiers, eller andet Gods vorde anholdt. (13.) Om en Krig skulde paakomme imellem de Høye Contraherende, skal begge Rigers Undersaattere i det mindste have et Aars Frihed at kunde retirere sig, og deres Effecter at bortføre. (14) Kiøbmænd, Matroser, Skibe, skulde ikke tvinges til, at tage Tieneste, uden de selv frivillig vilde. Og om nogen skulde da siden løbe fra sin Tieneste, eller sit Skib, skal samme tilbageleveres. (15.) Skulde et Skib stranAar 1735. strande, da skal den Skadelidende nyde ald Hielp og Undsætning, og skal ham ingen Overlast skee, paa hans vedkommende Effecter, enten ved hans egne eller andre, eller blive kaste over Borde. (16. Begge Parters Undersaattere kunde bygge, kiøbe, leye eller selge Huuse, og skulde de være frie for Jndqvartering, og ellers tilladt i deres Huuse at holde deres Guds Tieneste. (17.) Mand skal paa hver Side give Undersaatterne, Pas og Afskeed, som have i sinde at forlade Staaterne 2 Maaneder efter at de have givet deres Forsæt tilkiende, at ville reyse, uden at forbinde dem til at stille Caution, med mindre mand finder billig Aarsag til dem at anholde. (18.) Ingen Russer maa tages i Tieneste, uden Afskeed fra hans Herre og Caution for hans Flittighed og Troeskab; og skulde det da hende sig, at nogen sig ikke skikkelig skulde opføre, skal Cautionisten for ham være ansvarlig. (19.) Alle Engelske Kiøbmænd i Rusland deres Sager skulde alleneste sortere under Commerce-Collegii Kiendelse, og de Russiske i Engelland skulde staae under dette Riges Lov og Ret, som andre Fremmede, og ellers medhandles, som den venligste Nation (20.) De Engelske Kiøbmænd skal ikke være forbundne til at fremvise deres Bøger eller Breve, til hvem det end maatte være, undtagen til Beviis i Rætten. Jkke heller maa disse Bøger vorde borttagne, forholdte eller Effecterne bortsolte, med mindre der skeede en Banqveroute. De Russiske Kiøbmænd i Engelland skulde i Kraft af den 19de Artikel blive beskiermet efter Loven. (21.) J fald en Process paakommer, skal 4 vederheftige Mænd uden Nægtelse, eller fremmede Kiøbmænd udnævnes til at undersøge Bøger og Papirer, og den Rapport som derefter gives skal Commerce-Colligium lade passere for gyldig Beviis. (22.) Told-Cammeret skal bære Omsorg for at examinere de Engelske og Russiske Kiøbmænds Betientere, naar de Kiøbmandskab forskrive, om de have Ordre eller Creditiv-Breve fra deres Herrer dertil. Dersom de Junii Maaned, Aar 1735. de ingen Ordre kand forevise, skal de ey staae til troende. Dersom Vahvene ere forskrevne paa Herrernes Regning, da skulde de og dertil være ansvarlige, saavelsom og til deres troffene Accorder. (23.) Dersom de Russiske Kiøbmænd ere blevne de Engelske skyldige, og forlade Stædet hvor de boe paa, skal mand give saadant tilkiende for Commerce-Collegio, da de Skyldige skulde blive stævnede til at møde, og i følge af Ulydighed, tildømte at betale. (24.) De Russiske Kiøbmænd, som komme med deres Tahre, skulle være pligtige til, at angive dem ved Told-Cammeret, saa snart mueligt, og efter Auctionen skal mand regne deres Mængde, Vægt og Maal &c. (25.) Der skal ordineres Folk til at have Indseende med Vahrenes Bonite og rigtige Jndpakning, hvilke Folk skulle staae Ansvar for Vahrenes Dygtighed, og være pligtige til at betale om der skulle beviises dem herudi at have begaaet nogen Urigtighed. (26) Der skal sættes et vis Reglement imod ald Misbrug i Læder- og Hør-Handelen. Da om en eller anden Disput skulde opkomme imellem Kiøberen og Selgeren over Vahrenes Taxt, skal Told-Cammeret uden Ophold derudi decidere efter Ret og Billighed. (27.) Til Store-Brittanniens desto større Fordeel er det accorderet, at af Uldene Stoffer, som indkommer fra Engelland, skal ikke betameere ved Ankomsten end som forhen er meldet, nemlig, Engelsk Soldater Klæde 2 Copechs paa hver Rigsdaler til Indgangs-Rettighed. Grovt Klæde fra Yorck 2 Copechs, breedt Flanel 1 Copech, og det smale 3/4 Copech. (2.) Begge Nationers Undersaattere skal ansees lige med de Nationer som staae i nærmeste Forbund og Alliance, Og de Russiske, som vilde gaae til Engelland, for der at oplæres i Konster og Commercen, skulde beskyttes, understyttes og undervises. Ligeledes skulde de Russiske Skibe, om de ere i Søen, ingenlunde forhindres af de Engelske, naar de efter Sædvane og brugelig Skik opføre sig paa de Brittanniske Strømme, men hielpe dem efter ald Muelighed end og i alle de Store-Brittanniske Havne. (29.) Fred, Venskab og god Forstaaelse skal stedse vedvare imellem disse Høye Contra hentet, og denne Tractat for det første staae i 15ten Aar fra Undertegnelsens Dato; Da førend den Tiid er forløben, den igien kand vorde fornyet og forlænget. (30.) Nærmere Tractat skal approberes og ratificeris, da Udvexlingen skeer inden 3 Maaneder, eller saa snart skee kand. Petersborg den 2 Decembr. 1734.