JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-25
London d. 5 Febr. En Beslutning, som Committeen for de udenlandske Anliggender har foreslaaet Kongressen, gik ud paa, at bemyndige Handelskibene til at bevæbne sig. Herpaa tilføiedes den Forbedring: "J Fald et Handelskib skulde blive angreben af et engelsk Skib, er det samme tilladt, at capre benævnte Skib og indbringe det i en americansk Havn." Vi vide ikke om dette Forslag er gaaet igjennem i Kongressen, men de americanske Skibe gaae frem efter denne Disposition. Et Brev fra Plymouth beretter, at i Mandags et americansk Skib, Hannibal, 800 Td. stort, bevæbnet med 24 fire og tyve pundinger, be fragtet med Colonialvarer, kommende fra Baltimore, og bestemt til Bordeaux, er indbragt sammesteds. Det var taget af Niemen, paa 44 Canoner, Capitain M. Seymour. Americaneren fyrede med sin Agtercanon paa Niemen, men gjorde lykkeligviis ingen Skade. Niemen gjorde nogle Skud, hvorpaa Hannibal, efter en lang Jagt, strøg, og siden sendte sin Baad ombord. Denne Hannibal var et af de 3 fra Baltimore udløbne Skibe, der havde besluttet, i Nødsfald at slaaes underveis. Det er at befrygte at de to andre ere undslupne vore Krydsere. Medusa var i Sigte. Disse Skibe synes at være bestemte tilat gjøre Corvetterne eller andre Krigskibe af mindre Størrelse Modstand. De faae ingen Caperbreve af den americanske Regjering, men de ere bevæbnede, bemandede og tiltaklede, som om de vare bestemte til at slaaes. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-25
Philladelphia, d. 31 Dec. D. 27 Dec. udbrød i Skuespilhuset i Richmond en skrækkelig Brand da Huset just var proppet fuldt af Tilskuere. Jldebranden tog saa pludselig overhaand, at i faa Minuter hele Tagværket stod i Flamme, og brændende faldt ned paa Tilskuerne, saa at et stort Antal af dem omkom. Efter nogle Beretninger ere omtrent 62, efter andre henimod 300 af Stadens anseeligste Personer, og deriblandt en stor Mængde, Fruentimmer, ja selv Gouverneuren Hr. Smitskommen af Dage derved. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-25
Blandede Efterretninger. Stockholm, d. 12 Febr. For at bevare Erindringen af den ærefulde Lykke, der er blevet det Kongelige Videnskabers Academie til Deel, at tilegne sig H. K. H. Kronprindsen, som dets første Medlem, hvorom H. K. H. allerede d. 10 Decbr. 1810 har behaget at bifalde Academiets i Underdanighed yttrede Ønske, har Academiet ladet præge en Mindepenge, som paa den ene Side forestiller H. K. H. Brystbillede med Omskrift: Carolus Johannes, Regn. Sv. Princ. Hered, og paa den anden det Kongelige Academies Emblem, en gammel Mand, der planter Træer for Efterkommerne, hvorover læses: Nec duri tanto sub teste labores, og neden under: Sociorum Principi Reg. Acad. Scient. Sec. MDCCCX. Da Medaillen nu nys er bleven forfærdiget af Hr. Frumerie, og Academiet ansøgte om at maatte opvarte H. K. H. med dette Ærbødighedsbeviis, fik det Kongl. Academies Præses, ledsaget af flere Medlemmer, Audients. H. K. H. modtog Medaillen med de naadigste Udtryk og besvarede de Deputerede paa den forbindtligste Maade. Efter Jnr. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-25
Berlin, d. 15 Febr. D. 14 Febr. om Morgenen mellem 4 og 5 opkom en indvendig Jld i Kattunfabrikant Engels Huus, der greb saa hæftig om sig, inden den kunne opdages, at Beboerne af første og anden Etage kuns med Nød bleve reddede ved de neden fra tilsatte Stiger, paa en Pige nær, som tilsatte Livet ved et Spring ud af Vinduet. Men langt sørgeligere vare Følgerne for en ulykkelig Familie, som boede i øverste Etage. Med Forfærdelse reven ud af Søvnen fandt den Troppen og alle Udgange spærrede af Jlden. J Fortvivlelsen styrtede den yngste Søn paa 13 Aar sig ud af Vinduet og mistede Livet; en aldre Søn, som Forældrene vilde nedhidse i et Lagen, styrtede ogsaa Angesten fra dem, men blev dog reddet. Derpaa fandt Faderen, en Kammertjener Chevalier, sin Død ved at springe ud af Vinduet. J sin fortvivlelsesfulde Stilling ene tilbage med en Daatter, havde Moderen endnu Aandsnærværelse nok til at væde et Lagen hvori hun indsvøbte Pigen og kastede hende ned iblandt Mængden. Denne Stakkels Lille blev rigtig nok opfanget af en Kone, men havde i Faldet brækket en Arm og et Been. Den omhufulde ulykkelige Moder frelste vel tilsidst sit eget Liv, for at begræde Mand og Børn, men tørnede i Faldet paa en Stige og brækkede sin ene Arm. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. - Ca Niende Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 29 Februarii 1812. Skjønhedens Ma Ol Muse. Den, kun Du besynger Al Skjønhed i en værdig Sang! Nedsvæv til mig Dit Smiil forynge Din gamle Digter end eengang. See, hvilken Pragt af Farver maler Ei Vaarens rige Blomsterhed, Hver Rose til vort Hjerte taler Med Tryllekraft, tilhed, tilhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Fra Morgensoleus RosenhimmelTil Aftenskyens Purpurflor Udraaber alle Væsners Vrimmel Hil Dig, og Moder, skjønne Jord, Dog, Jordens fødte Herskerinde, Al Skjønheds Jndbegreb er Hum Der kaldes efter os Mandinde, Og Venus i Cytheres Lund. 9. Fryd, – Den hulde Møe fremsvæver Seer idel Siel i Hendes Blik, Høit til Olympos det os hæver, Langt meer, end Hebes Nectardrike Hver Olding føler Livet atter I Hjertets Dyb at risle frem: hver Yngling seer en Himlens Datter Og drømmer sig i Guders Hjem. Den blege Sorg, den gustne KummerJnddrikker Lethestrømmens Fred, Det kaade Letsind selv forstummer, Og lærer dyb Ærbødighed. Nedknæl i Støvet, Klodens Kasser. Du Heltes Helt, nedlæg Dit Sværd, Naar Skjønhed blot sit Banner reiser, Du seer Din Overvinder derDog, Huldgudinden ændser ikke Den tunge Kaiserkrones Glands Hvem skienke Hendes drukne Blikke En salig Elskovs Blomsterkrands Mon Ham, som et Kartover skrække Det seierrig fra Slaget kom Hvor skjelper den beskedne Kjække For Livets eller Dødens Dom, Et Smiil, et ringe Ja, henrykker Den klippefaste, tappre Mand. En Himmel til sit Bryst han trykker; Og hvilken Gud er stor, som han? Og naar Hun byder, fri Alhavet For Overmagtens Tyrannie! Han soler sig med Kraft begavet, At trodse hvert et Despotie. er Jordeliv saa blidt henrinder Ved Huldgudindens omme Bryst, Som Aarn mellem blaae Kjærminder Til Oceanets fjerne Kyst. Selv Alderdommens Sølv forkynde Din, Almagt, Skjønhed, for Din Ven! Din første Rose kaldes Ynde Og aldrig, aldrig visner den. O Brødre, skuer hin Forening. Af Skjønhed og af Ynde her! Bifalder Alle Skialdens Mening! Er den i Jordens Throne værd? Seer Dandsens Gratier hensvæve Og fylder Eders Festpokal!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
De anordnede Lærebøger maae følges og gudelige Psalmer maae lares; men med den varmeste Anvendelse paa Hjertet. Mange Fordomme, maae udryddes, og et Lys antændes for den Unge, der kan føre ham i hans Stilling rolig og lykkelig gjennem Livet til vort fælleds Hjem i Evigheden. Held og Hæder vorde den Almuelærer, som i vore Skoler have dette Øiemed. Lad ham ubemærket af den store Verden og ofte i maadelige Kaar tilbringe sine Dage; gavnlig og lykkelig skul ide han dog stedse vorde i sin Stand. For Religionens Undergang, sin egen og Families Nød skulde han ikke frygte. J den tilvoxende Slægt skulde han daglig udstrøe en Sæd, som evig skal blomstre paa hans Grav, og som naar Troner falde, Rang og Æretitler hensmulte i Forglemmelse, endnu gjen mem ufødte Slægter vil bevare Navnet af den værdige Ungdommens Lærer, der gjorde saamange lykkelige. Skrevet i Sielland i Novbr. Maaned 1811. af Landsbyepræsten S. C. Krog i Nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Keiseren af Frankrige har behaget at udnævne Legationssecretair Desaugiers til sin Consul i Danmark, samt DHr. Grasset St. Sauveur til Vice-Consul i Kiel og Froment champ-La garde i samme Egenskab i Tønningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
J disse Dage er paa Børsen solgt 4 asiatiske Actier for 170 og 176 Rdlr. Stkt., og ved offentlig Auction Huset No. 194 paa Hjørnet af Laxegaden og Sqvaldergaarden, til Fuldmægtigerne P. Christensen og E. Borch, for 34 530 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Mariboe, d. 24 Febr. For nogen Tid siden døde i Nakskov Skomagermester Hr. Priors Søn, 4 til 5 Aar gammel. For at komme til Vished om den Sygdom, der berøvede ham et kjert Barn, og at bidrage sit til at udvide den velgjørende Lægekonsk Grændser, lod han, som en oplyst, fornuftig og fordomsfri Mand, sit Barn obducere af 3de authoriserede Læger, der opdagede, at det var død af Orm, der havde foraarsaget en Betændelse i Tarmecanalen. Gid flere vilde følge et saa priseligt Exempel, hvorved den ædleste og meest velgjørende af alle Videnskaber kunde, lidt efter lidt, til Held for Menneskeligheden, bringes til den høist muelige Fuldkommenhed. - Det lader, som om Foraaret har indfundet sig. Veiene ere skrækkelige. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Blandede Efterretninger. En Døvstums mærkværdige Cuur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Hr. Dr. Jrard, Læge ved Døvstumme-Jnstitutet i Paris, har meddeelt en Beretning, der fortjener saa meget mere Opmærksomhed som den vidner om en prøvende Læges Aand, der finder det under sin Værdighed at kundgjøre Undercuurer med Charlatanismens Basun. - Ved adskillige Døvstummes Liigs anatomiske Undersøgelse overtydede Jrard sig om, at i mange Tilfælde Hørelsens Forlis er en Følge af de indere Hørelsesganges Forstoppelse. Dette bragte ham paa den Tanke, ved Jndsprøitninger i de indere Hørelsescanaler selv at rydde hine hindringer af Veien. Han besluttede derfor, at gjennembore Trommehinden paa Døvstumme og indsprøite lunkent Vand i Aabningen, for at forsøge, om ikke det Flydende omsider vilde forskaffe sig en Udvei igjennem Hørelsesgangen og den Eustachiske Trompet. 2) Da der ikke gives noget udvortes Kiendetegn paa den indere Forstoppelse, saa maa Forsøget gjøres paa Lykke og Fromme, og strax det første lykkedes. Dirtz, en 18 aarig Yngling, født døvstum, kom paa Grund af en Nervefeber d. 2 Julii f.A. i Hospitalet. Her gjennemborede Jrard Trommehinden paa begge Ørene med et rundt Stilet af Skildpadde, uden at den Syge syntes at føle J Fra de indere Hørelsesredskaber gaaer et Ror til Munden, som, efter dets Opdager, kaldes den Eustachiske Trompet; den bevirker, at man ogsaa hører igjennem Munden, som enhver, der tilstopper Ørene og holder f. Ex. en Gaffel eller Solvskee imellem Tænderne, let kan overtyde sig om. Forsøget, at rense Røret ved Jndsprøitning igjennem Munden har man vel ogsaa gjort, men uden synderligt Held. synderlig Smerte. Af Frygt for, ved den overilede Anvendelse af flere Midler, at foraarsage Skade, blev Jndsprøitningen i Aabningen, som var trekantet, først foretagen den 4de Dag. Dirtz fornam derved en levende Smerte saavel i Øret som i Hovedet; men Vandet flød aldeles tilbage igjen fra Hørelsesgangen. Samme Virkning yttrede sig næ 1ste Dag, kun var Smerten mindre. Endelig den 5te Dag lykkedes Forsøget paa det høire Øre, en Deel af den indsprøitede Vædske trængte igjennem det Eustachiske Rør ind i Munden; Dagen derefter mærkede man det samme paa den venstre Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Jndsprøitningen blev nu foretagen hver Morgen, 5 til 6 Gange; men paa Hørelsen yttrede den endnu ingen Jndflydelse. - Desuagtet fortsatte Lægen dog sine Bestræbelser, og man saae nu, at den Syge blev betagen af Hovedpine, Bedøvelse og Svin deel, især en vis Dag, da man i Nabolavet klem tede med alle Klokkerne, og Vaagekonen mærkede ændelig i de sidste Dage af Julii, at han blev opmærksom paa Toner af dette Slags, snart agtede han ikke blot paa Klokkerne, men ogsaa paa Ringningen i Huset, og gav med en vis forfængelig Selvfølelse at forstaae, at der ringedes; men i Aug Maaned begyndte han ogsaa at lytte efter Ord. Nu gjent og Hr. Jrard igjen sine opsatte Jndsprøitninger, og de Fremskridt, der gjordes, bleve bestandig synligere. J de første Dage af August begyndte Diet meppe at mærke de klareste og meest contrasterende Sprogtoner, og efter 3 Ugers Forløb skjæl nede han, først i Nærheden, og derpaa i Frastand, ide uarticulerede Vocaltoner og endelig selv Næse lyd, der i de sædvanlige Samtaler taldes. Ja ogsaa Musikens Jndtryk sporedes allerede. Paa et Orgelværk, som man hemmelig satte lige for Hospitalet, bleve nogle Arier spillede. J Begyndelsen, blev den Syge bleg og bevægede Læberne krampagtigen; men snart blev han rød i Ansigtet, hans Øie oplivedes af en usædvanlig Jld, hans Puls tiltog i Styrke og Hurtighed, men tilsidst bleve hans Bevægelser milde og chan begyndte at smille glad. - Med Hørelsen indfandt naturligviis ogsaa Mælet sig, men ligesom hos Børn yttrede det sig først ved en forvirret Efterlallen af de fornumne Toner; kun Sprogævnen er medfødt, Mælet selv maa læres ved Øvelse. - Hr. Jrard frygtede kun, at hans Pleieson vilde døe af Nervefeberen. Endskjønt Glæden over Erhvervelsen af en ny Sands i Begyndelsen syntes at frembringe en lykkelig Repolution i Diettz's hele Sundhedssystem, saa var denne dog kun en Overgang. Men en vis Munterhed har den Syge beholdt. Det er, siger den værdige Læge, en ikke lidet interessant Gienstand, at see den liigblege Yngling og hans matte Øie, ved Hørelsens daglige Øvelse, ved Livets og Sundhedens Jld begeistret. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Danzig, den 2 Febr. Den franske Commandant General Bachele her paa Stedet, har for sin Regjerings Regning forlangt 1000 Læster Hvede og ligesaameget Rug og ladet sig opgive Kornhandlernes Priser. For et Qvintal Hvede er fordret 14 Fr. og for Rug. 10 Fr. Uagtet det til Kanefart meget beqvemme Veir, er Tilførselen af Korn ubetydelig, da der er kun lide Forraad i Landet for den sidste ringe Høsts Skyld. Priserne for Rug, Byg, Havre, Ærter tiltage derfor næsten daglig. (Handels Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
(Af Hamb. Corresp.) Neapel, den 22 Jan. De bedste musicalske Producter, der vare bestemte til at forplante vor Skoles Roes og at udgjøre hele Europas Fornøielse, berigede hidtil langt mere Theater=Entrepreneuren, end de gjorde deres Forfatters Lykke. Hvor ere nu saa mange Mesterstykker af Piccini, Jomelli, Cimarosa og mange andre neapolitanske Componister, enten ere de forlorne, eller Enkeltes Eiendom for at være Jngens. Denne Misbrug, vil nu ophøre. H. M. har ved et eget Decret lagt Tømme paa deres Vindesyge, der speculere paa Geniets Producter, og betrygget disses Forvaring i to store til den Ende oprettede Depots. Fra nu af ere alle de Stykker, der kunne gives paa Theatrene, erklærede deres Forfatters Eiendom. Den for disse Værker componerede Musik er Componisternes Eiendom; men disse ere forpligtede, at nedlægge en Afskrift af Værket ved Jndenrigsministeriet, og en Copie af Partiturerne ved det Kongl. Musikconservatotium. Disse Establis menters Archivar kan ikke give nogen Copie af disse Producter, uden Forf. skriftlige Samtykke. Efter at have modtaget dette, vil Ministeren give den fornødne Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
London, d. 12 Febr. (Monit.) En Forandring i Ministeriet synes nu at være nærmere end nogensinde. Vi erfare at Marg Wellesley har taget sin Afskeed eller er i Begreb med at gjøre det. Hr. Vorke, Admiralitetets første Lord, vil endnu i Dag forlade sin Post. Det hedder, at Skatkamrets Kantsler har havt en Audience hos Prindsregenten, og har underrettet ham om, at man har en Forandring i det nuværende System til Hensigt. - Ved Cindad Rodrigos Jndtagelse have vi mistet 1200 Mand og General majorerne Cranfurd og Makeimon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
London, d. 12 Febr. Rygtet taler om Dronningen af Siciliens Afsættelse. - Kongen befinder sig ikke meere saa vel, som for 3 til 4 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Linieskibet the Conqueror er ulykkeligviis i et Vindstille kommen ind under Toulons Canoner, og kunde ikke høreres bort, førend efter at det havde mistet 170 Mand. Det ventes ufortøvet tilbage til Engelland. - Taxterne af Eiendommen have i f. A. indbragt 1 Mill. 100,000 Pd. St. mindre end i Aaret 1810. Engellands Nationaleiendommaa altsaa have formindsket sig 204 Mill. Fr. Washington d. 31 Dec. Repræsentanternes Kammer har i denne Uge begyndt sine Raadslagninger med overordentlig Eftertryk. Vil man dømme efter den faste og bestemte Caracteer, som det yttrede i Dag i Anledning af Billen angaaende en additional Troppe-Magts Udtagelse, saa kan man ikke andet end slutte, at Krigen mod Storbritannien maa udbryde. - Billen angaaende Ud tagelsen af en Additional Magt af 25,000 Mand er bleven antagen af Repræsentanternes Kammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Washington, den 31 Dec. De herværende Journaler indeholde nu Actstykkerne over de 3 vigtige Stridspuncter mellem os og den engelske Regjering, som det Spanske Floridas Besættelse, de engelske Cabinetsordre og Fægtningen mellem Præsidenten og lietle Belt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Kjøbenhavns Vexelcours d. 28 Febr. 752 s. S. 754 k. S. - Spec. 759, som udgjør for 1 Rdl. i Spec. 7 Rdlr. 27 s. Dansk Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Valencia, d. 20de Jan. J den herværende Stad er Roligheden igjen tilveiebragt, og MarchalSuchet og Hertugen af Albufera ere sysselsatte med at organisere Administrationerne. Under Beleiringen havde Revolutionsraseriet naaet sin høieste Pynt, Dagen efter at General Blake havde trukket sig med sin Armee til Staden, forsamlede Pøbelen sig tumultarisk udenfor hans Pallads, tvang ham ved Skrig og Trudsler til at lade sig see paa Balconen, og bød ham at forsvare sig til det yderste; men efterat Bombardementet i 3 Dage havde anrettet Ødelæggelse, gik det oprørske Folk over tilden modsatte Yderlighed. Den samme Trop indfandt sig, anført af 2 med Pistoler og Kaarde bevæbnede Munke, og forlangte med stort Skrig, at Staden skulde overgive sig. Blake gav et Regiment Vallonergarde befaling at drive samme tilbage, men Folket fyrede paa Tropperne. Samme Dag blev Capitulationen antaget. - General Blake er 50 til 55 Aar gammel og af Fødsel en Jrlænder. For Revolutionen var han Oberst i spansk Tjeneste. Man antager ham almindelig for en udmærket Officier, og troer, at Jnsurgenterne ikke ville kunne erstatte hans Savn. (Hamb. Corr.) Paris, d. 16 Febr. Alicante og Carthagena ere de eneste Stæder, hvis Erobring endnu bliver tilbage for os, for at gjøre os til Herrer af hele den spanske Kyst fra de østlige Pyrenæer indtil hen af Gibralter. Efter de nyeste Beretninger hersker i Alicante den største Forvirring, og Jndbyggerne forlade dette Sted i stort Antal. Det lille Jnsurgentcorps under Mahi har efter Valencias Erobring indsluttet sig sammesteds. Besætningen er kun 2000 Mand stærk, og General Fevre befinder sig med adskillige Tropper i Requena. De franske Tropper have anstillet deres Recogneseringer lige indtil under Murene af Alicante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
(Alt. Merk.) Genua, d. 4 Febr. Her er en vis Bruni og hans Moder blevne henrettede, fordi den første, endog under Trudsler ophidset dertil af Moderen, har pryglet sin Kone ihiel. - Afvigte Løverdag og Søndag sporedes her atter, medens Barometret stod høit, 2 Jordstød. De foraarsagede ingen Skade, men da man siden Aarets Begyndelse har fornummet 5 saadanne Stød, saa hersker der ikke ringe Bekymring blandt Jndbyggerne. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Under 18de Febr. d. A. er igjennem Cancelliet, udfærdiget følgende Reskript til Kjøbenhavns Magistrat. Vor synderlig Gunst! Vi have allernaadigst taget i Betragtning, hvor meget større Vanskelighed der er forbunden med at forskaffe Huus til dem, som ved Michaeli Flyttetid dertil ere trængende, da Vinteren forestaaer, og Vi give Eder i den Anledning hermed tilkiende, at Vi allernaadigst ville, at Flyttedagen ved Michaeli Tider aldeles skal indgaae, saalænge Krigen varer. End videre er det Vor allernaadigste Villie, at førstkommende Paaske=Flyttetid skal udsættes til Tirsdagen d. 26 Maji d. A., ligesom og at Paaske=Flyttetid, saalænge samme bliver den eneste aarlige Fardag, herefter skal ansættes i Slutningen af hvert Aars Maji Maaned, paa en af Eder bestemmende Dag. Derefter J Eder o. s. v. (Efter Coll. Tid.)Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen agter næstkommende Løverdag, ved Hs. Maj. Kongens høie Ankomst, at give en Forestilling paa det Kongel. Theater til Fordeel for de under Krigen Qvæstede, samt de Faldnes Enker og Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Forestillingen begynder med en Prolog, forfattet sidder Hr. T. Thaarup; derefter Høstgildet, af 2. Syngestykke i 1 Act med Forandringer, passende til Tiden, af Forf., og tilhørende Dans af Ridder Hr. Balletmester Galeotti. Til Slutning en Epilog, forfattet af Ridder Hr. T. Thaarup. Baade Prologen og Epilogen fremsiges af Hr. Skuespiller Knudsen, hos hvem billetterne faaes paa Kultorvet No. 136. 3die Etage, fra førstkommende Mandag og følgende Dage, fra Kl. 8 til 11 om Formiddagen og fra Kl. 2 til 4 om Eftermiddagen. Anm. ønsker denne utrættelige FædrenelandsvenHeld og Velsignelse til dette hans patriotiske Foretagende, og han maatte kiende det Kjøbenhavnske Publicums Gavmildhed meget ilde, dersom han ikke i Forveien kunde forsikkre, at Thaarups skjønne Høstgilde denne Gang vil blive et sandt Høstgilde for vore under Krigen qvæstede Brødre og de Faldnes Enker og Efterladte. Landsmænd og Landsmandinder, Rækker den brave Høstmand, der anstiller for eder dette fædrenelandske Gilde, runde Gaver, og lader de Neg, han binder af Dansk Ædelmodigheds modne Grøde, være Sagen og Landsfaderen værdige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. os Ras Niende Aargang. No. 19. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 3 Martii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Paa Fredriksborg Slot aabenbarede Sig Kristian den Fierde for Hr. M., som fik Gænfæret til at vige ved de Ord til det: Vil Gud unde mig Kraft, da skal engang Din Daad ved mig forkyndes Dit Folk p. 178. Jeg ønsker Hr. Molbech af mit Hjertes Jnderske al Kraft til dette Løvtes Opfyldelse – men i den efter sin Tid oplyste Kong Kristian den Fjerdes Navn - i Fædrenelandshistoriens Navn - og frem for Alt i det Folk Navn, hvem han vil forkynde hin forevigede Konges Daad for, beder jeg, at det maa blive i et forstaaeligere og mandigere Sprog, i sundere Oplysning og mere oplyst Religiøstet aandende forebragend Hr. M. Ungdomsvandringer ere skrevne i Historieskriveren maa ingen Religion have, det veed jo Hr. M. bedst, som selv har foredraget Historiografiens Regler. Da jeg tror, at Oldgrandske ning egentlig er det Hr. M. af Naturen bestemte Fag, saa kan jeg ikke undlade at anbefale ham: Die Reise nach Hohenstauffen, som et efter mind Tanker skønt Mønster paa Foredraget i en antikvarisk Reisebeskrivelse. Den findes i første Bindaf Alt Germanien, udgiven ved Heinrich Prescher. Elwangen 1804. Med Følelse - thi hvo føler ikke ved at vandre mellem Oldtidens Mindemærker, – beskrives her de forevigede Hohenstauffers Gravminder, og det ældgamle Kloster Lorch med sin i Middelalderen pragtfulde Klosterkirke; men Alt uden en Molbechs mystiske Sværmerie, der saa i Bund og Grund fordærver den unge og umodne Læsers baade Hoved og Hjerte, at det vel er Pligt i Tide at vare herimod. Mystisisme kan ikke være oprigtig Religiøsitet; thi denne lader sig godt forene med Oplysning, hvormed hin derimod er saa stridende, at man har set mystisk Sværmere bringe sine Bekændere til det Galskab, som lod sig ingen saligere Død tænke end paa Skaffottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
(Slutningen i næste No.) Aabent Brev til den anonyme Jndsender af Armodningen i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 16, Side 266.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Min Herr Jndsender.