Ribe Stifts Adresseaviser, 1802-11-02
Paa Forespørgsel og Præsterne maae foretage Lysning af Prædikestolen for Enkemand og Enke til nyt Ægteskab, førend Skiftebrev efter afdød Ægtefælle dem forevises, har Kancelliet herpaa svaret: at naar alene Ægteskabet. selv ikke indgaaes, førend efterat Skiftet beviisligen er sluttet eller begyndt, saa kan Lysning af Prædikestolen, forinden finde Sted. Slutningen af Forordningen, som paabyder en aarlig Afgift af Besiddelse, Nytte og Brug af faste Eiendomme i Kongeriget Danmark. (see No. 86 og 87.) B) Af Bygninger paa Landet. 35) Alle Hovedgaards=, Præstegaards., Degneboligers= og Bondegaards=Bygninger, der ligge paa eller henhøre til Jorder, af hvilke Afgift efter det Foregaaende svares, samt Huse med ingen eller med mere eller mindre Jord, naar de paa matrikulerede Jordlodder ere opførte til Brug og Benyttelse for Landboer, som leve af Jordbrug eller Fiskerie, saavelsom og Huse og Værksteder der benyttes af de Haandværkere, som efter Loven maae opholde sig paa Landet, og Skolebygninger, ere frie for Bygnings=Afgift. 36) Af andre Bygninger paa Landet, saasom Lyststeder for Kiøbstæd=Beboere, Bygninger, der ere indrettede for Fabrikker, Krohold, Møllebrug og anden fra Jordbrug, Fiskerie og de paa Landet tilladte Haandværker forskiellig, Næring, samt af Bygninger i de til Kiøbstæd Næring berettigede, men dog ei til egentlige Kiøbstæder henregnede mindre Steder, skal svares samme Afgift, som af Bygninger i de mindre Kiøbstæder, og derved følges samme Regler, som for denne Afgift under denne Afdelings Litr. A ere bestemte. Er nogen saadan Bygning paa Landet ikke forsikkret i Brandkassen, da bestemmes sammes Værdie ved Taxation, efter de ved Vrandforsikkrings=Anordningen fastsatte Regler, dog uden Bekostning for Eieren. 37) Dersom til deslige Bygninger ligger nogen Jord, hvoraf Jord=Afgift efter det Foregaaende skal svares, da betales denne foruden Bygnings=Afgiften. Jfald Jorden ikke er matrikuleret, svares i Jord=Afgiftens Sted 16 Sk. pr. Tønde, Land. Dog erlægges ikke Afgift af Jorden, naar den indeholder mindre eller ikke meere end 1/2 Tønde Land, og af hvad, som er under een, men dog over 1/2 Tønde Land, svares Afgiften, som af een Tønde Land. W. Om adskilligt, Udførelsen af de i denne Forordning indeholdte Bestemmelser og Oppeborselen vedkommende, m.v. 38) Jord= og Tiende=Afgifterne erlægges aarligt i de samme Terminer, som Matrikul=Skatten, med 1/2 Deel qvartaliter. Bygnings=Afgiften betales derimod aarligt i 2 Terminer, nemlig den halve Deel til hver 1 April, og den anden halve Deel til hver 1ste Octbr. 39) Paa Landet oppebæres samtlige Afgifter af Amtsforvalterne, som derfor aflægge Regnskab. Af Kiøbstædernes Bygninger og Jorder, samt af Tienderne af disse, for saavidt de ere tiendepligtige, oppebærers Afgifterne til Jnd betaling i Amtstuerne af Magistraterne, eller hvor ingen ere, af Byefogderne, som for Bygnings=Afgiften selv aflægge Regnskab, hvorimod for Jord= og Tiende=Afgifterne bliver af vedkommende Amtsforvaltere under et med Jord= og Tiende=Afgifterne af Land=Jorderne at aflægge Regnskab. 40) J Mangel af Betaling til Forfaldstiderne inddrives Afgifterne paa den ved Forordningen af 30te Januar 1793 foreskrevne Maade ligesom andre Skatter. 41) Skiøndt Afgifterne ere fordeelte paa Eiendommes Besiddelse, Nytte og Brug, hefter dog deres fulde Beløb paa de afgiftspligtige Jorder, Tiender og Bygninger, og bliver at indfordre hos Eierne, hvorimod disse ikke alene have Regres til Besidderne og Bru gerne for den Andeel, disse af Afgifterne have at udrede, men have endog, for saavidt Jord Afgiften angaaer, samme Ret til denne Andeels Jnddrivelse, som Forordningen af 30te Jan. 1793, dens 12te 6, tillægger Jordegodseiere til resterende Skatters Jnddrivelse hos deres Fæstebønder, og for saavidt Bygnings=Afgiften angaaer, samme Sikkerhed for bemældte Brugernes og Besidder nes Andeel af Afgiften, som Huusleiere for resterende Huusleie. 42) Fra 1ste Octbr. dette Aar beregnes Afgifterne, da Rentekammeret nærmere bestemmer, naar 1ste Termins Afgifter kunne erlægges. 43) Til i Overcensstemmelse med de foranførte Regler, at undersøge og bestemme de afgiftspligtige Eiendommes Beskaffenhed og Værdie, og derefter at ansætte og beregne hver enkelt Afgift, anordnes særskilte Amts- og Kiøbstæds=Kommissioner, som i øvrigt ved deres Forretninger have at følge, de approberede Jnstructioner, som dem af Rentekammeret blive meddeelte, og naar Forretningerne ere tilendebragte, da over Afgifterne at aflevere til Stiftsbefalingsmændene og Amtmændene behørige Fortegnelser og Beregninger, som disse med deres paattegnede Betænkning indsende til Kammeret, som forestiller Hs. Majestæt dem, naar intet findes ved dem at erindre, til Approbation til Regel for Afgifternes Jndfordring. Det befales derfor alle Embedsmænd og Betiente, samt alle øvrige Undersaatter at meddele bemældte Kommissioner paa deres nærmere Forlangende alle de Oplysninger, som de til de dem overdragne Forretningers hastigste Udførelse maatte behøve, saavelsom og til Eftersyn at udlaane dem, eller og at give dem rigtige Gienparter af alle i den Henseende fornødne Dokumenter, saasom Opmaalings og Udskiftnings=Forretninger, Korter, Jordebøger, Skiøder, Forpagtningskontracter, med videre. Ligesaa bør og enhver, der er i Besiddelse af umatrikuleret Jord, opgive saadant for vedkommende Kommission. Og, naar det befindes, at nogen enten ved forsætligen urigtigt Opgivende eller ved de fornødne Oplysningers og Dokumenters forsætlige Tilbageholdelse, har bragt det derhen, at han er bleven ansat til at svare mindre i Afgift, end ham kunde tilkomme, da bør han for den forbigangne Tid, i hvilken han har betalt den mindre Afgift, erlægge dobbelt saa meget, som det meere han burde have betalt, og for den følgende Tid betale Afgiften efter rigtig Ansætning. 44) Da den nu gieldende Matrikul ved dens Ælde, formedelst mange siden den Tid, da den blev forfattet, foregaaede Forandringer, er bleven mindre beqvem til derefter. at paaligne alle nye Skatter og offentlige Byrder, har Kongen besluttet at lade forfatte en nye Matrikul saavel for privilegeret, som for uprivilegeret Jord i Danmark. Dog skulle de hidtil paabudne Skatter, saavelsom en forholdsmæssig Deel af den ved denne Forordnings 14 a paabudne Afgift af Bondeford, for saavidt nemlig at denne Afgift kan ansees alene at være paalagt Jordens Besiddelse, ved blive at hvile uforanderligen paa det ved den gamle Matrikul ansatte Hartkorn. Men, naar den nye Matrikul i sin Tid bliver færdig og af Hs. Majestæt approberet, skal derefter Ansætningen af den øvride Deel af Afgiften af Bondejord berigtiges, for saavidt denne Ansætning da efter det nye Hartkorn maatte befindes at burde for nogle forhøies og for andre nedsættes, hvilken Berigtigelse dog ikke skal drage til nogen Følge for den forbigangne Tid. 45) Denne Forordning gielder ogsaa for Bornholm, dog med den Bestemmelse, at der paa Landet erlægges Afgifterne ikkun med det halve Beløb.