JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
En Ridding har skaaret Hs. Maj. Kongens Navnetræk med Krone ud og revet det i tvende Stykker. Det ene Stykke var fastbundet paa en Brøndstøtte, der staaer udenfor mit Huus; det Andet var ligeledes fastbundet paa en Brøndstøtte, der staaer paa Markedspladsen. Det ene Stykke er bragt mig af Politibetjent Fredensborg. Transparentet er malet paa hvidt Batistlærred; det er 3 1/8 Alen høit og 2/8 Alen bredt. Jnskriptionen, den var anbragt om Kongens kronede Navnechiffre, løb saaledes: Held og Hæder for vor elskede Konge de Danskes Trøst og Værn, Saavidt er det allerede kommet, at man tør forgribe sig paa en Mands Eiendom, der befinder sig inde i Huset. Om Forbaanelsen af Kongens Navn vil jeg nu ikke engang tale. Jfjor, da Hs. Maist. var ber, blev det ogsaa brugt, jeg lod det hænge Natten over, men om Morgenen var Navnetrækket oversmurt med (Hr. Av.) Snavs af Rendestenen. Dhrr. Kjøbmænd S. Hagemann og A. W. Sandberg i Viborg have nu - i Anledning af, at Stiftamtmand Bretton var indskreden med Forbud imod en af dem for deres indbudne Gjæster i deres private Selskab arrangeret Underholdning (ved Cand. Barfoeds Nærværelse sammesteds), der ikke i nogen Henseende var i Strid med Lovene - i et til det kgl. danske Cancellie indgivet Andragende (aftrykt i et Tillægsblad til Viborg Stiftstidende) begjært Opreisning for den dem derved vederfarede Behandling, idet de haabe, at Collegiet vil drage Stiftamtmanden til Ansvar for hans Forhold. Skulde Collegiet derimod ikke finde tilstrækkelig Anledning til, selv at gjøre Rei ligheden af Stiftamtmand Brettons Forhold ved denne Leilighed til Gjenstand for Afgjørelse ved Domstolene, baade Klagerne dog at Collegiet vil forskaffe dem den fornødne Tilladelse til ved Retten at sagsøge Hr. Stiftamtmanden til at give dem den Opreisning, de mene tilfulde at have Krav paa. At Hr. Stiftamtmaaden formeentlig har villet caracterisere deres Selskab, i en af Hr. Bager Lindstow leiet Sal, som offentlig, fordi det bestod af 60 til 70 Persover, ansee Klagerne for heelt feilende, da Hr. Stiftamtmanden vistnok selv oftere bar havt Selskab samlede hos sig, der have været endnu langt talrigere, uden at han derfor vilde erkjende dem for offenttige at saa at Alle og Enhver kunde indfinde sig der. Af Klagen seer man endvidere, at Hr. Stiftamtmanden i sin Jver for at udfinde, hvor Hr. Barfoed den Aften var i Selskab, først havde begivet sig ind i en anden Borgers Huus, hvor der og saa netop den Aften var et Selskab af Damer og Herrer; men hvorfra han igjen maatte fjerne sig med u(Rd. Av.) forrettet Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Et Privatbrev fra Veile omtaler den Usikkerhedstilstand, som finder Sted der i Amtet, og til Beviis herpaa fortæller det følgende Begivenhed, hvorved man kommer til at tænke paa de Røveræventyr, man hørte i sin Barndom: Natten mellem den 7de og 8de Aug. hørte Smaahandler Kjæld Thomsen Langkjær, boende i Bronde Sogn i Veile Amt, en Pussen ved Vinduerne og en Hvidsken udenfor. Han lyttede, stærke Slag løde paa Vinduet og ikke saasnart havde han vakt sin Kone og var ude af Sengen, før en Mand steeg ind gjennem Vinduet, greb far i ham og raabte til de flere udenfor Staaende, at de skulde række ham hans Øre. Bevæbnet med denne, styrtede Morderen ind paa Kjæld; men i Mørket rammede Slaget ikke og Kjæld greb fat i Øxen, søgende at vist den fra Røveren. Jmidlertid var en anden Mand stegen ind gjennem Vinduet, og havde kastet sig over Konen; men idetsamme raabte hans Staldbroder, over hvem Kjæld havde faaet Overmagt ved at bide ham i Fingeren, om Hjælp. Adlydende dette Raab, styrtede den sidstankomne Røver ind paa de Omtumlede; men han tog Feil i Mørket, og angreb sin Kammerat istedetfor Kjæld med Hug og Slag. Herved fik Kjæld og hans Kone Leilighed til at undvige af en Bagdor, og denne Omstændighed have de sikkert alene at takke for deres Liv. Da de vendte tilbage med Hjælp, vare Røverne naturligviis forsvundne, uden at have givet sig Tid til at stiæle Noget. Af Sporene udenfor Huset viste sig, at de havde været en Deel i Følge, hvoriblandt ogsaa nogle Fruentimmer. Ved de senere i denne Anledning anstillede Efterforskninger ere 5 mistænkelige Personer anholdte, hvoriblandt En, hvis Fingre er stærkt læderet, som af et Bid. Jngen af dem har imidlertid end(Flyvep.) nu villet tilstaae Noget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Om Strandingerne i Ribe Stift især paa Fohr og Sylt melder Hamborger Nene Zeitung under 23de August: Den engelske Brig Liverpool Newcastle, Capt. Chapmann var uden Master indkommen til Hornum. Gallioten Albion, Capt. Scharborougher fra Hamborg med Korn ankommen fra Hulli og mantte losse. Flere Skibe ere total gaaet under i Nordsøen og i Nærheden af Elben. Af de paa Föhr indstrandede Skibe ere 4 erklærede for Vrag, 400 Stkr. Jernbaneskinner vare bjergede, af Skibet Rapir, 302 1/2 Tønde Ærter, 143 Tønder Byg, 150 Rugmeel vare bjergode af 2de andre Skibe,, af Stubet "Neerlande Waldaad var bjerget om hver Deel havarevet Sukker, og dette bliver tillige med en Deell Risengryn og Papiir bortsolgt ved offentlig Auctions af Skibet Hermanns Ladning, var 625 Tdr. ubeskadiget Hoede bjerget; en Deel udvasket Uld, Smalt og Meel bleven solgt af Skibet Bees Ladning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Udnævnelser. Under 29de August har Hs. Majestæt allernandigsteresolveret som følger: Oberst og Commandeur for 12te LinieJnfanteribataillion. C. A. v. Schiern, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstjenesten med Pension under Navn af Vartpenge; Oberst og Commandeur for 11te Linie-Jnfanteribataillion L. N. de Bretteville, R. af Dannebroge og Dannebrogsmand, meddeles efter Ansøgning og formedelst Alder, Afsked i Naade af Krigstjenesten med Pension under Navn af Vartpenge, Oberstlieutenant og Commandeur for 3die Jægercorps M. W. Baron v. Harthausen, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, meddeles, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstienesten som Oberst, med Pension under Navn af Vartpenge; Major i 12te Linie-Jnfanteribataillion J. L. v. Steuben meddeles, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstjenesten med Pension under Navn af Vartpenge; Oberstlieutenant i Generalstaben og Adjutant hos Hans Majestæt Kongen samt p. t. Commandeur for Kongens Livjægercorps C. P. Bruhn, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, samt Oberstlieutenant og Commandeur for 1ste Artilleriregiment D. C. v. Fensmark, Ridder af Dannebroge, tillægges Obersis Characteer og oprykke paa den for de 21 ældste Stabsofficeer, normerede Gage, Oberstlieutenant og Commandeur for 13de Linie-Jnfanteribataillion C. F. v. Staggemeyer, Ridder af Dannebroge, udnævnes til Commandeur for 11te Linie=Jnfanteri-Bataillion, Major i 1ste Jægercorps C. W. v. Magius, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, udnævmes til Oberstlieutenant og Commandeur for 3die Jægercorps; Major i 5te Linie-Jnfanteri=Bataillion O. v. Krabbe, Ridder af Dannebroge, udnævnes til Oberstlieutenant, og Commandeur for 13de Linie-Infanteri=Bataillion; Ma for i 2de Linie-Jnfanteri=Bataillion C. L. H. F. W. von Dreyer, Ridder af Dannebroge udnævnes til Oberstlieutenant og Commandeur for 12te Linie-Jnfanteri=Bataillion; Capitain af første Classe i 1ste Jægercorps C. A. v. Schepelern, Ridder af Dannebroge udnævnes til Major i samme Corps; Capitain i 1ste Classe i 2de Linie-Jnfanteri-Bataillion C. F. v. Bartels udnævnes til Major i 5te Linie Jnfanteri-Bataillion; Capitain af 1ste Classe i 4de LinieJnfameri=Bataillion A. C. v. Ahrenfeldt, Ridder af Dannebroge, udnævnes til Major i 7de Linie-Jnfanteri=Bataillion; Capitain af 1ste Classe i 1ste Linie-Infanteri=Batailtion F. C. v. Ernst. Ridder af Dannebroge, udnævnes til Major i 12te Linie=Infanteri=Bataillion.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
(Jndsendt.) Ved Theodor Christian Blichfelds Død. Brudt er Stænglen, Blomsten blegned! Løvet faldt, at see han segned Aarle i Naturens Skjød. Kjærlig Broder, Sønnen lydig, Vennen tro, som Christen dydig Bittert Savn - at, han er - død Død Nei, kun det Døde – døde; Livet jo han gik imøde, Savn han tabte, Fryd han fandt. Ved hans Held J Eder trøste Fader, Moder, Brødre, Søstre! Sallig han, han stred; men vandt, P. P.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
(Forlangt Jndrykkelse.)Hr. Skræddermester S. S. Seerup i Thisted, Min Beskjæftigelse er at bringe Breve fra og til de Folk, som betroe mig samme, ligesom det ogsaa er min Pligt rigtig at aflevere disse efter Udskriften, og jeg befatter mig ikke med anden Brevbefordring, end den, hvortil, som De behager at udtrykke, at jeg er kaldet. - Det forundrer mig ellers at De er blevet saa vred over det omskrevne Brev; thi hvad jeg efter Aabningen hos Dem kunde skjønne, syntes jeg det rigtigt indeholdt et deligt Billede. Ja, jeg troer det var Dem selv, Hr. Mester, der var afbildet og reed paa en Gedebuk, omgiven af Deres Venner og Med colleger. Ydbye den 5te Septbr. 1845. Jens Nielsen, Postbud mellem Adbye og Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 4de August. N. A. Pedersen fra Christian land til Thisted med Trælast. Den 5te: P. K. Svendsen, fra Flensborg til dito med Stykgods. Den 6te P. J. Pedersen fra Kiøbenhavn til Thisted med dito, ved Forbiseling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Reisende med Dampskibet Hebe. Den 6te Aug. fra Aalborg til Thisted, Bagersvend Kold, Tobakspindermester Hücke, Pastor Wulff, Kandene Grim, Dusen og Ehlert. Fra Løgstøer; Handelscommis Nisted, Pigen Marie Nielsen, Bondekarl Lars Christian.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Bekjendtgjørelse. Da jeg har bragt i Erfaring, at Forordningen af 26de Marts d. A. om Søn= og Helligdagenes Helligholdelse ei vedbørlig overholdes heri Byen, finder jeg mig foranlediget til at bringe endeel af denne Forordnings Bestemmelser i Vedkommendes Erindring, nemlig: om Søn= og Helligdagene er det fra Kl. 9 til 4 forbudt at foretage Kjørsler med Brygger= og Møllevogne, samt andre Arbeidskjørsler, ligesom og i samme Tid al Kjø ben og Sælgen, saavel paa Gaden og andre offentlige Steder, som i de Handlendes og andre Næringsbrugeres Boutikker, maa ophøre; desuden er al forstyrrende Raaben og Støi paa Gader og i Huse ligeledes i samme Tid forbudt. - Overtrædelse af disse Forbud straffes med Mulcter fra 4 Mk. til 20 Rbd. Thisted Politiekammer, den 6te Septbr. 1845. Rellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Bekjendtgjørelse. De Kludesamlere, der efter min Begjering som befuldmægtiget for Hr. Kammerraad Drewsen og Sønner til Strandmøllen, ere forsynede med Politi passe, ville erindre, at saalænge de staae i denne Forbindelse til mig, have de ogsaa at levere mig hvad Klude de indsamle, der stedse betales med saa høie Priser, som fra nogen Fabrik heri Landet kan erholdes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Salg af Klude fra benævnte Samlere til Andre, vil ufravigelig blive paatalt og lovlig afstraffet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Skikkelige Huusfolk saavel fra Thy som Mors og Hanherred, der medbringe den befalede Attest fra deres Sognepræst, kan som hidtil erholde Pas og Beskjæftigelse som Kludesamlere naar de henvende sig til J. L. Grishauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
Mit Lager af saakaldte Kludesamlervare er stedse godt forsynet til de muligst billigste Priser. J. L. Grishauge. Finlapper Brædder. til 15 Mk. pr. Tylt faaes hos J. L. Griisbange, Meieri=Oste, a 7 Mk. Lispundet faaes hos J. L. Grisbange.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-06
En, lidet brugt, stærk og rummelig Vogn med Afsæt og 2de Stole samt Vognskriin, kan kjøbes billig hos J. L. Grishauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Nr. 108. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissementstidende, Amtsavis eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 9de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Engeland. Den betydelige Formerelse, som den engelske Marine faaer i denne Tid, vækker almindelig Opmærksomhed; paa 16 Linieskibe og 8 til 10 Fregatter skal den archimediske Skrue anvendes, Skibene skulle tjene som Reserve i Havnene; Skibe paa 20 Kanoner, skulle armeres med sex og tyve 42 Pundingskanoner, sex og tyve 32 og fire 56 Pundingskanoner; et hvert Skib skal forsynes med Levnedsmidler paa 6 Uger, og sættes i Stand til at kunne agere offensiv og defensiv. Fregatterne skulle forsynes med Maskiner, paa 300 Hestes Kraft, og Mandskabet skal bestaae af 308 Md. - Den 22de Aug. blev Staden Framlingham i Engeland hjemsøgt af et Sneefog, som uden Afbrydelse varede i 10 Minutter. - Bladet "New Orleans Jeffersonian", af 7de Aug. indeholder et Circulaire fra det mexikanske Krigsministerium, hvori der yttres: at da de forenede nordamerikanske Stater have fuldende deres Troløshed mod Mexico, idet de have sanctioneret det Dekret, som tilkjendegiver Texas's Annexation til hiin Republik, saa har den høiemerikanske Regjering besluttet at udstæde en Krigserklæring mod Kongressen, og at anraabe sine Borgeres Patriotisme, for at forsvare Nationens Værdighed og Jntegritet mod dette forræderigske Angreb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Indenlandsk. Hs. Maj. Kongens Ankomst til Altona er nu bestemt fastsat til den 8de Septbr. Rainvilles Gjæstgivergaard sættes i Beredskab til Hs. Majestæts Modtagelse; Opholdet vil vare i 3 Dage, i hvilken Tid Kongen ogsaa vil besøge Hamborg. Fanerescriptet. Under 26de August bedder det i "Kiel. Corresp. Al., er igjennem den slesvigholsteenske Regjering udstædt følgende kgl. Rescript af 19de f. M.: "Det er kommet til ver allerhøieste Kundskab, at paa nogle Steder og navnlig paa den for kort siden i Jtzeboe afholdte Sangfest er den ifølge vort allerhøieste Reseript af 28de Juli udgivne Bestemmelse med Hensyn til den utilladelige Brug af trefarvede Faner bleven overtraadt paa den Maade, at man har tilføiet disse endnu een eller flere Farver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Da vi med Misbag i en saadan Handlemaade maa erkjende en Bestræbelse efter at modarbeide vore allerhøieste Hensigter, saa ville vi have vort Cancellie paalagt, uden Ophold at indskærpe Politieøvrighederne den tilbørlige Agtpaagivenhed paa, at vort allerhøieste Rescripts Hensigt ikke skal tilintetgjøres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Det hedder i Kbhvn., at Hs. D. Hertugen af Angustenborg skal i Anledning af de mange Tilberedelser, som gjøres i Hertugd. i Anledning af hans forestaaende Sølvbryllupsfest, gjentagne Gange have det Ønske: "at man ved denne Leilighed ville afholde sig fra alle politiske Demonstrationer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
J et tidligere berørt, i "Fædrelandet, optaget Brev af 17de August fra Nordsleswig, hedder det: "Da Kongen og hans Suite ved Linnetskov fik friske Heste forsvændte, forefaldt et Optrin, der vakte almindelig Uvillie iblandt Bønderne, og som vel fortjener at blive bekjendt til Advarsel for Fremtiden. Sandemand J. Appel fra Rangstrup fik her Ordre til at kjøre for Staldmester v. Harthausen; men da han havde spændt sine Heste for Vognen og sat sig paa Bukken, gjorde denne ham begribeligt, at derskulde hans Kudsk og Tjener sidde, da han selv vilde sidde allene, og at Appel maatte see, hvorledes han kom til Lygumkloster, et Stykke Vei af 2 a 3 Mile.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
J. Appel blev ganske forundret over saadan uventet Tiltale og nolede med at stige af Vognen, da han meente, at han selv kunde have Lov til at kjøre sine Heste, som han leverede gratis, men Hr. Harthausen, blev heftig og stødte ham ned af Bukken, saa Hatten faldt af Manden. Da Sagen havde naaet den Yderlighed, spændte Appel sine Heste fra, for at ride hjem, men blev dog forhindret der af mellemkommende Øvrighedspersoner, der søgte at mægle Forlig og beordrede en Vogn til at kjøre i Ægt med J. Appel til Lygumkloster. Ved en saadan Adfærd kunne de høie Herrer i Kongens Følge let bevirke, at Bønderne blive borte med deres Heste, naar Man en anden Gang ønsker Forspand. Tages der Hensyn til det ikke ringe Offer, Bønderne yde ved at kjøre for Kongen og hans Følge i den travleste Høbøst, da hvert Par Heste om Dagen koster 6 a 8 Rbd., saa er det vistnok ikke meer end billigt, at de gjøre Fordring paa at behandles med Hamanitet. (Hp. Av.) Af Wigfus Erichsens juridiske Stat er 3die forøgede Udgave udkommen. Den indeholder, som bekjendt en Fortegnelse over de Candidater, der have underkasig fuldstændig juridisk Examen ved Kjøbenhavns Universitet efter 7de Mai 1788, tilligemed et Udvalg af danske Jurister, nemlig de, som ere ansatte i juridiske Betieninger enten som Dommere eller Skrivere, Embedsmænd i eller under det danske Cancellie (altsaa ogsaa under Kjøbenhavns Overretter og Magistrat) samt under Rentekammeret, ligesom ogsaa fungerende Procuratorer ved Overretterne. Af Skriftet sees det, at der nu kun leve 9 Personer, som have underkastet sig furidisk Examen førend Mai 1788, deriblandt er Hs. Excellence P. C. Stemann, født 1764, den ældste Candidat, nemlig fra 1781.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Kjøbenhavnsposten, beretter, efter en tilfældig Privatmeddelelse, at salig "Dagens berømte Redacteur (bedrøvelig Jhukommelse!), Cancelliraad Fribert, der tog en Deel af Sorøe Arademies Midler med sig som Reisepenge, nu lever i Fryd og Gammen i Nordamerika, i Districtet Wiscossin, hvor de oftere omtalte norske Colonier ere anlagte. Fribert er Eier af en betydelig Landstrækning i Nærheden af Milwaukie, hvorhan endog som velhavende Proprietair, der fører et stort Huus, er omgivet af et lille Hof af udvandrede fattige svenske Adelsmænd og deres Damer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Den 1ste de om Aftenen henved Kl. 11 brød en Tyv ind i det schimmelmannske Palais i Kbhvn. Skjøndt der var kjendelige Mærker paa, at han havde forsøgt at introdneere sig i Herskabsleilighederne, syntes dette ikke at være lykkedes ham; thi alene Kudskens Værelse bar Spor af hans Besøg, idet Døren her var brudt op, og i Gjemmerne savnedes 53 Rbd., foruden adskilligt Rips.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
J Gammelstrands Canal i Kbhvn. fandtes den 1ste ds. Liget af en ung Pige, som havde et Reeb bundet om den ene Arm. Hun kjendtes at være en anstændig Tjenestepige fra store Fiolstræde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Jongleuren Jean d'Abis har havt det Uheld, under det Hoffmannske Beriderselskabs Forestillinger i Nykjøbing paa Falster, ved et Fald fra Hesten at brække sit ene Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
J forrige Uge saae man i en af Hovedstadens Smaaegader et besynderligt Optrin. Fra et Vindue, i første Etage bleve Stole, Potter, Glas, Flasker, Klæder ofve kastede ud af Vinduet, og kort efter saae man en Mand med forvildet Udvortes klynge sig fast til Vinduesposten, for at kaste sig ud, medens en Kone af alle Kræfter holdt ham tilbage ved Frakkeskjødet, skrigende høit og Hjælp. Folk tilte til og fik Manden bort fra Vinduet, og senere bragt paa Hopitalet. Det var en Skræder, som i et Anfald af delirium tremens gik Bersærkergang, og efter at have banket sin Kone lod sin Harme gaae ud overde livløse Ting, hvorefter han i Raseri vilde styrte sig ud af Vinduet, paa Hospitalet blev man nødt til at give ham Spændetrøien paa, da hans Delirium ikke vilde ophøre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Eieren af Vesterbroes Theater, Ph. Pettoletti, er i disse Dage efter længere Tids Svækkelse, der i den sidste Tid var gaaet over til Sindsforvirring, afgaaet ved Døden. Den Afdøde var en af Hovedsigurerne i de livlige Erindringer, som den ældre Generation bevarer fra den gamle Casortiske Tid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Den 2den de indtraf, ifølge "Flyveposten, det sørgelige Tilfælde, at Major v. Blom af 3die LinieBataillion, ved at ride forbi Børsen i Kjøbenhavn, styrtede med sin Hest, og ved sit Fald kom unden en forbikjørende Vogn. Hjulene gik over hans Skuldre og knækkede hans Kravebeen. J en sørgelig Tilstand, bragtes han paa Garnisonsbospitalet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Fra en kyndig Landmand har Redacteuren af Hempels Avis modtaget Følgende: "Med Høsten i Fyen indeværende Aar kan Man i det Hele taget ikke andet end være tilfreds. Vel gav Rapssæden langt under Forventning for de Fleste, 4 a 6 Tdr. pr. Td. Land, men hvor den var faaet i kraftig velbe handlet Jord avledes i Almindelighed 8 at 9 og da Prisen staaer for velrenset Sted i 10 Rbd., maa Provennet kaldes godt for dem, der ikke have gjort overdrevne Fordringer. Rugen vil med Undtagelse af enkelte Strøg, hvor den blev belagt med Rust, dog ikke tidlig, saa Skaden er ei betydelig, giver et meget godt Udbytte; at en Deel fik den beskadiget, ved i det ustadige Veir at indage den for tidlig, maae de tilskrive sig selv, thi Forfatteren til denne Anmeldelse avlede c. 400 Traver Rug, som stod høstet under at den nedstrømmende Regn, og naar undtages enkelte Ar i Roden, som vare spirede, er den kommen fortrinlig godt i Huus; saa vægtig, som forrige Aar vil Kjernen ikke blive, men den vil i Almindelighed bolde 11 Lpd. 8 a 12 Pd. Byggen som er Provindsens Hovedsæd, vil afgive en usædvanlig god Avl, saavel i Qvalitet som Qvantitet; at den ikke var moden i Regutiden, var et Held; den blev som Følge heraf ikke mørk i Enderne, men er af en smuk Farve, og en jevn god Vægt. Ærterne ere groede stærkt og ville nu, som følge af det senere tørre Veir, blive af middel Qvalitet, men ikke givtige. Boghveden leed endeel ved de svære Storme, men vil i det Hele give en Høst, der i Sammenligning med de senere Aar kan kaldes god. Havren antages at ville afgive det mindste Provene af alle Kornsorter, og Hveden, hvoraf her ikke faaes synderligt, vil give et jevnt godt Udbytte, men ikke blive vægtig. Paa faa Undtagelser nær, vil Høsten være endt i næste Uge, naar Ueirliget vil blive nogenlunde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Fra Randers skrives under 6te September: Jgaar (Fredags) Morges, omtrent Kl. 6 1/4, gik en hæftig Hvirvelvind over en Deel af Byen, navnlig den vestlige Ende, og afkastede i et Nu endeel Tagsteen, bl. A. indtil 300 af Hvidemølle, hvor Hvirvelvindens Virkning især synes at være sporet. Høstfolk som vare paa Marken, forsikkre, at de havde ondt ved at holde sig paa Benene, og at der hvor Phænomenet, der kom Nord fra og tog en sydlig Retning, gik ligeover, omkastede der Høstvogne og hvirvlede Negene i Veiret. En tre Fjerdingvei sønden for Randers skal der, strax efter Hvirvelvinden, være falden en voldsom Hagel- og Regnbyge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Udg. den 4de August. J. P. Wullum fra Thisted til Grenaae med Ballast. Den 5te: P. K. Svendsen fra dito, til Holstebroe med Stykgods. Den 6te C. B. Christensen, fra dito, til Frederiksund med Ballast. Den 8de September. N. A. Pedersen fra Thisted til Skive med Smør. Jndk. den 9de September: M. Jacobsen fra Christiansand til Thisted med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-09
(Forlangt Jndrykkelse.) Den Hevn over mig, hvormed Postbud Jens Nielsen i Thisted Avis Nr. 107 fremkommer, tilgiver jeg ham let; thi jeg indseer nok, at han dertil kun er bleven afbenyttet som et Redskab af kaabe Mennesker; kun opfordrer jeg ham til at opgive mig, af hvem han modtog det famense Brev. Et Jnteressentskab har sandsynligviis været oprettet, for at discurere hvorledes jeg paa bedste Maade kunne chicaneres, og jeg beklager, at jeg allerede har opdaget et af dets Medlemmer, en Hr. B.; denne Mand maatte for en saadan Handling vende sit Ansigt fra mig med Blue, og stammes, især om han vilde erindre, hvorledes jeg har imødekommet ham, naar han er kommet i mit Huus, og hvad Gjæld han staaer i til mig for Klædningstykker, og ogsaa for de Artikler, jeg ikke selv har kunnet forfærdige. Er Hr. Kjøbmand J. L. Griishauge, som Hr. B. foregiver, ogsaa et af Lemmerne, da forstaaer jeg ikke hvorledes han har kunnet finde Fornøielse i at saare mig, og holde mig til Bedste; jeg skylder ham intet - og jeg misunder ham ingenlunde hans Velstand, og al den Prang han kunde føre, endog i de smukkeste Eqvipager. Thisted den 7de Septbr. 1845. S. S. Seerup.