Almuevennen, 1843-08-09
J dette Blads Nr. 4 for indeværende Aar findes indrykket en Klage over Sogneforstanderskabet i Mebryfra endeel af Beboerne, angaaende en formeentlig Forurettelse imod dem, ved Repartitionen af Udgifterne til et nyt Gjordemoderhuus for deres eget og Allersløv Sogne. Sammesteds læses ogsaa Amtets Resolution af 14de October f. A., hvori det tilkjendegives Klagerne, at "Amtet ikke seer sig istand til at fritage dem for Udredelsen af det paalignede Bidrag". Af "NySiellandspost, Nr. 127 sees det nu at Klagerne endvidere have, i en ny Skrivelse til Amtet, besværet dem over: at Formanden, Rasmus Jensen, har nægtet dem den Udskrift af Regnskabet og Ligningen, som har været udlagt til Eftersyn; at ikke al Kalken, som er anskaffet til Bygningen, er forbrugt dertil, men er desuagtet ført Sognet til Udgift, at der i Regnskabet er opført 20 Rbd. 12 s. for Haandlangerarbeide, uagtet dette Arbeide er præsteret af Huusmændene; at uagtet tvende Mænd havde tilbudt at udføre Tækningsarbeidet for 5 Rbd., er det i Regnskabet opført med 7 Rbd.;at af de 8 Fag nedbrudte Huus blev Tømmer, Bjelker, Bræder, Stolper, Vinduer etc. etc. oplagt hos Rasmus Jensen, og da siden en Auction afholdtes over gammelt Tømmer, der udbragtes til 2 Rbd. 2 Mk., blev der hverken solgt Stolper, Bielker, Sparrer, Lægter eller Vinduer, og da Rasmus Jensen tilspurgtes om der ikke var meere der skulde sælges, svarede han Nei. Endelig klagede de over at Møller Jensen paa Lækkende Mølle, som har 5 Td. Mølleskyld under Mehrn Sogn har været fritaget for Bidrag til Husets Opførelse. Herpaa svarede Amtet under 24de Febr. d. A. at Amtet efter de oplyste Omstændigheder ikke skjønner, at fornævnte Klage er beføiet, og at man som Følge heraf ikke kan indlade sig paa samme. Da det iøvrigt er ved denne Leilighed sat under Qvæstion, hvorvidt der af Mølleskylds Hartkorn skal bidrages til Udgifterne ved Jordemodervæsenet, har jeg ikke villet undlade at bemærke, at dette Hartkorn ifølge Ralm. af 21de Novbr. 1810 og Circulaire af 24de April 1813 er pligtig til med sædvanligt Forhold at tage Deel i disse Bekostninger. Ny Siellandspost omtaler derimod ikke, hvad der fra en anden Kilde er os meddeelt, at Besværing senere har været indgivet til Cancelliet, fra de klagende Sogne beboere, hvorpaa Collegiet, under 6te Juni har svaret: at der paa bemeldte Klage, som ugrundet, Jntet findes at agte". Saaledes som Sagen nu staaer, er der altsaa ingen Udsigt til at Beboerne ville erholde nogensomhelst Forandring i de i denne Sag af Forstanderskabet trufne Foranstaltninger, og Forstanderskabet har saaledes juridisk hævdet sin Ære og sin Anseelse, men Forholdet mellem et Sogns Beboere og dets Forstanderskab er ikke saameget begrundet paa juridiske Former og retlig Myndighed, som paa gjensidig Agtelse og Tillid, der ikkun kan findes hvor man paa begge Sider er moralsk overbevist om hverandres Retsindighed, Upartiskhed og Samvittighedsfuldhed. Vi formene, at det langtfra kan være Forstanderskabet tilfredsstillende, at Autoriteterne har afviist Beboernes Klager, men at det meget mere ikke vil troe at have hævdet den, for dets hele fremtidige Virksomheds heldige Udfald saa nødvendige Tiltro og Tillid, førend det har offentlig fremlagt dets til Amtet afgivne, for Klagerne hidtil ubekjendte, Erklæringer, med alle videre fornødne Oplysninger, thi dette er sikkerlig det Eneste der kan retfærdiggjøre det i disses Øine, og det er tillige ikke meere end hvad vi ansee for dets ligefremme moralske Pligt. Vi ere aldeles enige med Ny Siellandspost, hvis Ord vi gjøre til vore, naar den siger: "Hvad især Formanden Rasmus Jensen angaaer, saa troe vi at burde give ham det velmeente Raad, offentlig og gjennem Pressen at belyse sin Fremgangsmaade i nærværende Sag; thi vi ere af den Mening, at den Mand til hvem Sognet har sat saa megen Tillid, ikke bør lade selv det ringeste Skin af Mistanke hvile paa sig, saa meget mere som det maa være ham høist magtpaaliggende at vise at Sognets Tarv i enhver Retning er hans ivrigste Bestræbelse, og at han efter bedste Evne, søger saa meget som muligt, at forskaane sin Commune for ufornødne og forhøiede Byrder. Vi haabe derfor, at Rasmus Jensen ikke vil lade vort til ham rettede Visik gaae upaaagtet hen, og vi gjøre ham det samme Tilbud som "NySjællandspost, at vort Blad skal staae aabent for en saadan offentlig Retfærdiggjørelse, enten fra hans Haand eller fra det samlede Sogneforstanderskab. At det ikke saameget er for denne, i sig selv mindre betydelige Sag, at vi gjentagende yttre os om samme, som for Principets Skyld, for at udhæve hvor nødvendigt det er, at et Forstanderskab tager det nødvendige Hensyn til sine Vælgeres gunstige Omdømme, og ikke ved Hemmelighedsfuldhed og overdreven Embedsmyndighed sætter sig Mistillid og Fjendskab til sine Medborgere, det behøvede vi vel egentlig ikke at bemærke.