JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Proclama. Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de dennes der er læst ved Horsens Bythingsret og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Kjøbmand og Viinhandler Wilhelm Drewsens Bo, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden ovennævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Skifteretten i Horsens, den 23de Marts 1846. Ræder. Til de Reisendes Efterretning bekjendtgjøres herved, at Stribs Dagvogn tager sin Begyndelse Onsdagen den 1ste April næstk. og gaaer fremdeles hver Onsdag Morgen, fra Strib til Odense og retournerer samme Dags Aften Det bemærkes, at Stribs Retourdagvogn vil komme til at staae i Forbindelse med den om Torsdagen fra Fredericia til Veile og videre Nord paa afgaaende Dagvogn. Stribs Befordringscontoir, den 27de Marts 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Hasle &c. Herreds-Contoir er i Dag henflyttet til Skomagermester Ludvigs Gaard Nr. 162, paa Rosensgade. Indgangen til Contoiret er i Baggaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Ønskes tilkjøbs. Et Jordegods paa Jyllands Østkyst, dog ikke Norden for Randers, ønskes tilkjøbs. Kortfattet Beskrivelse bedes godhedsfuld indsendt til dette Blads Contoir i Løbet af 3 Uger mrk. P. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. At Undertegnede har aabnet en Boutik i Gaarden paa Hjørnet af det store Torv og Kjødtorvet her i Staden, forsynet med alle til den kjøbenhavnske Urtekramhandel henhørende Artikler, giver jeg mig herved den ærbødige Frihed at bekjendtgjøre. Ved at bestræbe mig for altid at være forsynet med friske og gode Varer til Dagens billigste Priser, haaber jeg at erhverve og bevare mine ærede Kunders Tillid. Aarhuus, den 23de Marts 1846. Chr. Schouby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Frohandel i Kolding. Undertegnedes Frøhandel er atter i Aar forsynet med alle til Haver henhørende, paalidelige, friske, rene og spiredygtige Frosorter, samt godt ægte rødt og hvidt Kløverfrø, Thimothee, Raigræs, Saavikker, ægte reen RigaHørsædefra, godt Hampe- og Canariefrø, samt reent frisk Kornfrø til Fuglefoder, italiensk fiint Græs til Haver og Blomsterrabatter. Paalidelig og reel Behandling kan Enhver være forvisset om. v. Jünger-Rønnov, paa Torvet, hvor Hr. Harver Berg boer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Hos Undertegnede staaer til Bedækning i dette Foraar en god blaagraa jydsk Hingst, a 4 Aar gl., 10 Qv. 4 Tom. høi, føer og sluttet af Krop. Dersom Hoppen bliver drægtig, da betales 9, i modsat Tilfælde kun 4 R. Jens Sørensen Hadsagers Enke, paa Hadsagergaarden i Skjør Sogn. Blegen. udenfor Vesterport vil blive udlagt snarest muligt, og ville Vedkommende behage, ligesom forhen, at indlevere hvad C. Langballe. som ønskes bleget til En Wienervogn med Ruf, særdeles tjenlig for et Herskab paa Landet, anvises tilsalg af Maler Birch i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En smuk let Cabriolet, for 2 Personer, staaer til Salg : hos Smedemester Nielsen paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Ved Lauenhaugaards Teglværk, nær Silkeborg og Gudenaae, er et Parti overvintrede Muursteen strax at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En dygtig Kleinsmedsvend kan strax erholde Arbeide paa Silkeborg, om Conditionerne accorderes med Undertegnede. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Hvor en skikkelig Dreng kan blive antagen i Guldsmedlære, anvises fra Adressecontoiret. Handelsbetjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En Handelsbetjent, der i 81 Aar (5 Aar som Dreng og 3 1/2 Aar som Svend) har conditioneret ved en betydelig Isenkram- og Galanterihandel, hvor han endnu er og hvorfra han paa det Bedste anbefales, önsker en Plads ved Handelen til 1ste Mai d. A. Den Søgende anvises af A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En Handelslærling, der i c. 3 Aar har conditioneret ved en betydelig laen kram- og Galanterihandel, hvor han endnu er, önsker sig anbragt, helst ved en Colonial- og Producthandel, men i Mangel af en saadan, da ogsaa ved en anden Kjöbmandshandel. Den Søgende, der er godt anbefalet, anvises af A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Dampskibet "IRIS Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Løverdagen den 4de, og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 6te April, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Fragtgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Skipper Benzen fra Rønne paa Bornholm er ankommen hertil med et Parti ildfast Leer og Gruus, Fajange og Stueuhre. Er beliggende ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Nogle Fjerdinger godt Ævre=Smør kan faaes hos S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
No 56. den 2. April. Torsdagen. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Udlandet. Jfølge Efterretninger fra Lilleasien vedvarer den gaadefulde Manna-Regn endnu stedse; men desværre har det endnu ikke været muligt at faae nøiagtigere Oplysning om dette mærkværdige Særsyn, hvilket naturligviis kommer af den derværende Befolknings Uvidenhed. Som en afgjort Sag viser det sig kun, at Substantsen findes liggende paa Jorden flere Tommer tyk. Beboerne troe, at Mannen nedfalder af Luften med Natteduggen, hvilket staaer i paafaldende Samklang med de bibelske Angivelser om Manna i Ørkenen. (See 2 Moseb. 16 Cap. 14 V. og 11 C. 9 V.) Det Brød, der bages deraf, kan - saaledes beretter man - ikkun nydes medens det er ganske frisk, men ingenlunde taale at gjemmes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Et Brev, som en Officier ved den brittisk ostindiske Armee har skrevet hjem til sin Fader, Sir Har court Lees, dateret Leiren ved Sutletsch den 17de Jan. 1846, slutter saaledes: "Den 13de og 14de Jan. have vi igjen været i Kamp med Sikherne. De vare atter komne over Floden, men dennegang kun 30,000 Md. stærke. Den første Dag beskjøde vi dem med 9 Pundinger, Granater og congrevske Raketter; den anden førte vi, gjennem en Løbegrav, 18 og 24 Pundinger op imod dem, og maae have anrettet en skrækkelig Ødelæggelse iblandt dem. Som det hedder, gaae vi den 30te Jan. over Floden med 50,000 Md. og 100 Kanoner. Gud veed, hvor Mange der af os ville vende tilbage over Sutlesch, Sikherne have 100,000 Md. og 400 Kanoner imod os. Giv nu Agt paa d. 30te Januar, kjære Fader, thi paa den Dag vil der staae et frygteligt Slag. Vi bygge paa vore Broer, og Fjenden skyder uophørligt paa vore Blinkere. Gud velsigne Eder Alle!"Et Fredsbrud mellem England og de nordamerikanske Fristater vil fremkalde et Phænomen og ud ville en Kraftfylde af Ødelæggelsesredskaber, som endnu aldrig for ere forekomne i nogen Søkrig. Dampskibe som tre, der for Tiden ligge ved Spithead, ere de frygteligste Krigsmaskiner, man kan tænke sig. De føre hver 24 Bombekanoner, af hvilke den mindste er 32 Pundinger; to af dens Projectiler udslynge Bomber af næsten hundrede Bs Vægt. Deres Maskineri er af 800 Hestes Kraft, og er anbragt saaledes under Vandgangen, at de ere sikkrede mod Kanonkuglernes Virkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Det brittiske Kabinet har i en Note, som indtraf til Paris den 18de Marts, erklæret, at det aldeles stemmer overeens med den franske Regjerings Beslutning: "ikke at indblande sig i de tre Beskyttelsesmagters Anliggender med Hensyn til den krakauske Opstand." Derimod vilde den engelske Regjering, i Forening med Frankrig, anmode de tre vedkommende Magters Regjering om at bevilge en Amnestie, saasnart Forholdene tillade det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Jfølge en Beretning fra St. Petersborg af 17de Marts (indf. i H. Neue Zeitung) er Kongeriget Polen overfyldt med russiske Tropper, og endnu bestandigt rykke nye Tropper derind fra alle Kanter. En stor Deel af Befolkningen befinder sig i den største Gjæring, og kun den strængeste Bevogtning af Politi og den Polakkerne fra alle Sider omringende Militair magt gjør Opstandsudbruddene umulige. (Det er umuligt - hedder det fra Posen – at skildre det Jndtryk, som de saa uventet hurtigt paafulgte Executioner have frembragt iblandt alle Polakkerne, og fremfor Alting Galgestraffen, der hidtil har i Polen kun været anvendelig for de gemeneste Forbrydere.")J de galliziske Kredse Tarnow, Bochnia og Wadowitz have Bønderne næsten udryddet hele Geistligheden. Ligene og de Saarede bringe de til Kredsamtmændene. Vort Aarhundredes Civilisation vil ikke fæste Liid til disse i Verdenshistoriens Aarbøger uhørte (?) Rædsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
(Bremer Zeit.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Keiseren af Østerrig har til sine troe Galli ziere udstedt en Proclamation, hvori Hs. Maj. udtaler sin Trang til, høitideligt at forkynde sine elskede Galliziere Anerkjendelsen af deres Kjærlighed til Fædrelandet og urokkelige Troskab imod deres Landsherre. "Men da J troe Undersaatter - hedder det – kun have grebet til Vaaben for Orden og Ret, saa ville J nu, efter at Øprørernes Planer ere strandede, atter indvie Eder til Eders fredelige Sysler, og fremdeles lægge for Dagen, at J forstaae baade at kæmpe for Lovenes Opretholdelse og ved Lydighed at befæste Lovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Om de ældre Begivenheder i Krakau hedder det endvidere i Schlesische Zeitung": "Den 22de Februar om Aftenen havde Østerrigerne forladt Kra kan. Efterretningen om den galliziske Opstand havde forskrækket dem. Jnsurgenterne rykkede efter dem og bemægtigede sig i Podgorze alle Magaziner og 1000 Geværer, toge Saltkassen i Wielick, og opererede paa det heldigste, næsten uden eet eneste Sværdslag. Men nu kom Vendepunktet. Opstanden i Gallizien havde taget en ganske egen, aldeles uforudseet Vending. Adelsmanden er der meget forhadt af Bønderne, fordi Regjeringen lader Alt, hvad der er Bonden ubehageligt, fuldbyrde hos ham ved Adelsmanden. Skatterne op kræver Adelsmanden; ja endog Militairudskrivningen paaligger ham. Viser Adelsmanden derimod Bonden, noget Godt, saa skeer det ved Regjeringen. J dette Aar f. Ex. vare, ved Misvært og Oversvømmelser, næsten 100,000 Bønder bogstaveligen blevne brødløse. Til at afhjælpe den yderste Nød dannede sig blandt Adelsmændene en Understøttelsescomitee, som i nogle Dage havde flere tusinde Gylden til sin Disposition. Da Pengene nu skulde uddeles, kom der Ordre fra Kredsamtet, at Understøttelsesforeningen skulde afgive Pengene til Regjeringskassen, for derfra at uddeles til Bønderne. Hertil kom endnu, at der fra de hjemvendte udtjente Soldater var i længere Tid blevet udspredt iblandt Folket, at Adelsmændene havde sammensvoret sig, for i een Nat at skjære Halsen over paa alle Bønderne. Det er aldeles factisk, at mange Bønder havde, af Frygt, en Tidlang taget deres natlige Ophold i Skove og Grave. Paa denne Maade er det meget forklarligt, at der med Tiden iblandt Bønderne fastgroede en Forbittrelse mod alle Polakker, der ikke hørte til deres egen Stand. J hele Tarnowerkredsen befindes ikke een eneste Godseier eller Adelsmand tilbage, og man vil endogsaa vide, at neppe en Snees af dem ere endnu ilive, hvorimod de Dræbtes Antal er over 800. – Det er naturligt, at denne Tingenes Vending i Gallizien gjorde et ubehageligt Jndtryk paa Jnsurgenterne. Man traf Foranstaltninger til at afværge de skadelige Følger, og blandt disse ville vi kun nævne, at der udsendtes en stor Procession fra Krakau, for at faae de galliziske Bønder, der, ligesom Almuen overalt i hele Polen, ere meget catholsk sindede, til at troe paa Opstandens Catholskhed. Processionen naaede ikke længere end til Podgorze, hvor Jnsurgenterne kun havde en lille Besætning, og ikke engang Forposter. Østerrigske Militssoldaters Koner passerede ustandsede gjennem Podgorze og fortalte Østerrigerne hvad de havde seet. Cavalleriet rykkede i al Stilhed frem. J et Nu blev Processionen omringet, og et frygteligt Blodbad begyndte. De Dræbte og Saarede kastedes i Weichselen. Hidtil er endnu ikke ret eneste Menneske af dem, der gik bort med Processionen, vendt tilbage til Krakau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Keiseren af Ruslands Reise til Moskau er bleven opsat. Det hedder, at Hs. M. vil først mønstre alle sine Tropper i St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
J Helsingborg er for nylig død en Overkrigscommissair Mengell, der har testamenteret 11 Tønder Guld til en Mamsel Davell, der eengang har bestyret hans Huusholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Marts. Alt gjentager sig i denne Verden; Jntet kan være nok saa mærkværdigt, uden at det jo i den henrundne Tid kan finde sin Mage, og Ordsproget: "Der er intet Nyt under Solen" seer man daglig bekræfte sig. Vore Læsere kjende sagtens Historien om Æneas og Dide, som den græske Digter Virgil saa smukt og blomstrende har beskrevet i sit Digt Æneiden. Denne Begivenhed har atter gjentaget sig i vor Hovedstad, og vi skulle her fortælle den, til Skræk og Advarsel for alle Ligesindede. En Jtaliener var for lang Tid siden indtraadt i Ægteskab med en kjøbenhavnsk Dame, som bragte ham en ikke ubetydelig Medgift. Vi vide ikke, hvorledes deres Samliv var, men saameget er vist, at Jtalieneren for omtrent 9 Maaneder siden reiste til Turin, hvor han leiede et Kaffehuus. Affairerne gik ikke her med det Bedste; dertil kom Anger og Ruelse over det foretagne Skridt, og en smuk Dag stod han pludseligt paa Kjøbenhavns Toldbod med sit Baarschaft, der var reduceret noget ved Reisen til Jtalien. Overden mellemliggende Tid have vi ikke nøiagtige Efterretninger; vi skulle ikke kunne sige, om Forholdet mellem de tvende Ægtefolk var blevet bedre; dog synes Katastrophen at vidne om det Modsatte. J Onsdags Aftes opførtes paa Hoftheatret "Cenerentola. Som kjærlig Ægtefælle ledsagede den omtalte Jtaliener sin Kone derhen, han vilde dog unde hende en Fornøielse. Under Forestillingen forsvandt han, Konen ventede forgjæves paa ham, og hun blev nødt til at begive sig alene hjem. Men hvo skildrer hendes Overraskelse, da hun finder Huset forladt og øde. Manden havde atter absenteret sig; han var afreist med Deligencen til Hamborg og havde medtaget 8000 ½, samt endeel andet Smaanips, som han havde medbragt til sin Kone fra sin Reise til Jtalien, efterladende hende en mindre Sum Penge. Den forladte Dido har gjort Anmeldelse for Politiet; men ak, vi tvivle om, at hendes Bestræbelser og Klager ville bringe Æneas til at vende tilbage. (Flyvep.)– J en velhavende Familie her i Staden havde man i nogen Tid bemærket, at endeel forskjellige Gjenstande, ikke alene Tørklæder, Kraver og deslige, men ogsaa Saxe, Theeskeer, Pengestykker og andre lignende Smaatting, vare blevne borte, uden at man i mindste Maade kunde begribe, hvem der var Tyven. Tjenestefolkene havde været længe i Huset; de vare Alle meget troe og paalidelige, og derfor kunde Mistanken ligesaa lidt næres til dem som til de Fremmede, der jævnligt havde deres Gang i Huset. Hvad der især ved disse Smaarapserier maatte overraske, var at Gjenstandene fordetmeeste vare af liden eller ingen Værdi, og altsaa ikke kunde være Tyven til nogen Nytte. Endelig førte Tilfældet til Tyvens Opdagelse. En af Sønnerne havde nogen Tid iforveien medbragt fra England en stor Rottehund og foræret den til Familien. En Dag bemærkede man, at Hunden løb med noget Tøi i Flaben ud af Døren og op ad Trappen; man listede sig efter den, og saae, hvorledes den sneg sig op paa Loftet hen til en mørk, ubesøgt Krog. Nu var Gaaden løst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Her paa dette Sted fandtes alle de borteblevne Gjenstande samlede i en Bunke, og Jntet manglede. Det lader til, at Hunden i sin Tid har tilhørt en af de berømte Londonner Tyve, der som bekjendt ikke sjelden afrette Hunde til deres Hjælpere. (Flyvep.) Nu have vi atter faaet et nyt Actieproject, nemlig: Jndbydelse fra Skomagermester Riechel til Actietegning paa Oprettelsen af et Establissement for færdigt Skomagerarbeide, hvortil kun forlanges en Capital af 10,000 Rbd. "Det bekræfter sig tilvisse mere og meere som en Erfaringssandhed blandt alle Professionister i de forskjelligste Næringsveie - hedder det i Jndbydelsen – at Jngen er istand til, under de hos os bestaaende Forhold, at give sin Bedrift noget synderligt Omfang, med mindre han er forsynet med et betydeligt Oplag af færdige Varer i alt til hans Fag Henhørende. For at drage Kunder til sig og tilfredsstille dem, maa den Næringsdrivende, som holder Boutik, være tilstrækkeligt sorteret i de forskjellige Retninger. Men det er ikke mindre sandt, at efterhaanden, som det er kommet i Brug, at Professionisterne her i Staden holde Boutiker, hvilke de efter bedste Evne forsyne med færdigt Arbeide, er det mere og meere blevet et staaende Forlangende hos Publicum, at kunne gjøre Jndkjøb af alle Rødvendighedsartikler strax, uden at vente i den Tid, Professionisten maa anvende for at forarbeide dem. Den ældre Fremgangsmaade, at gjøre Bestillinger forud og derpaa vente, indtil Haandværkerens Tid, Arbeidskraft og Driftscapital tillader ham at faae det Ordinerede expederet, taber sig mere og meere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Blandt alle Haandværksgrene er der maaskee ingen, hvor denne Tidens Fordring har gjort sig saa gjældende, som i Henseende til Skomagerarbeide. Et haandgribeligt Beviis herfor findes i den Mængde Skomagerboutiker, der i de senere Aar ere opstaaede her i Staden. Skomagerne her i Byen have hidtil kun været betænkte paa, at forarbeide det Qvantum Fodtøi, som kan finde Afsætning her i Landet. Paa Udførsel til fremmede Lande have de ikke indladt sig. Det er imidlertid en bekjendt Sag, at færdigt Skomagerarbeide danner i de mere industrielle Lande en vigtig Udførselsartikel. En saadan Export i noget Omfang har ikke fundet Sted herfra, og kan efter de nuværende Forhold, hvad kyndige Groshandlere have forsikkret mig, ikke finde Sted. Naar nemlig en Bestilling fra Udlandet indløber hertil paa færdigt Fodtøi, saa er der intet Establissement, hvor Ordren øieblikkeligt kan effectueres. Commissionairen her maa altsaa tage sin Tilflugt til Bestilling hos En af de anseeligere Skomagere, men, om denne end paatager sig Tilbudet, er han, som Erfaringen har viist, enten ikke istand til at præstere det Ordinerede, eller dog ikke til at gjøre det med den for Conjuncturerne fornødne Hurtighed, da han ikke kan opdrive de nødvendige Arbeidere; thi disse ville ikke forlade de Mestere, der stadigen levere dem Arbeide, idet de forudsee, at naar bestillingen er expederet, ville de blive afskedigede og saaledes udsætte sig for temporairt at være uden Fortjeneste. Jkke engang de fremmede Markeder, hvorhen vor Afsætning naturligst maatte gaae, forsynes herfra med Fodtøi. Saaledes skal dansk Fodtøi være saa godt som ukjendt i Vestindien, hvortil dog indføres overordentligt meget Fodtøi, uagtet den stadige Handel herfra paa vore vestindiske Øer og uagtet en af de fortrinligste Handelspladser i hele Vestindien, St. Thomas, netop tilhører Danmark. Jøvrigt er det mere end sandsynligt, at Afsætningen til Udlandet vil komme af sig selv, naar der forefindes her et Depot, ved hvis Hjælp de Handlende kunne efterkomme Ordinationer og iværksætte selvstændige Forsendelser. Det vilde dog være uforklarligt, om Danmark ikke skulde kunne udføre færdigt Fodtøi, medens dette i lang Tid er skeet til Beløb for mange hundrede tusinde Rbd. aarlig fra Tydskland, Frankrig og England, hvor dog Arbeidslønnen er høiere end her. J Overbeviisning om Rigtigheden heraf har jeg ladet udgaae denne Jndbydelse til Oprettelsen af et, paa Actier grundet, Establissement for færdigt Skomagerarbeide. Hver Actie paa 25 Rbd." Jndbyderen vil ikkun have 100 Actier for sin Uleilighed og 1200 Rbd. aarlig Gage for at være Mester og Bestyrer af Establissementet. Desuden skal der lønnes en Regnskabsfører med 500 Rbd., og en Assistent ved Udsalget med 200 Rbd. aarlig. Udbyttet anslaaes til 10 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Ved en Auction, som for noget siden blev afholdt et Sted paa Landet, ikke langt fra Kjøbenhavn, kom, netop som Herredsfogden i sin Egenskab af Auctionsdirecteur oplæste Conditionerne, en ung, net, kraftig Mand, Smed i en nærliggende Landsby, ind i Stuen med Hatten paa Hovedet. Herredsfogden, som bemærkede dette, gjorde ham opmærksom paa, at han skyldte Øvrigheden den Agtelse, at tage Hatten af, og da Smeden ikke svarede, gjentog han sin Anmodning i mere bestemte Udtryk, hvortil Smeden endelig gav et ligesaa bestemt "Neil til Svar. Herredsfogden befalede nu en Sognefoged at tage Hatten af ham, hvilket skete uden Modstand fra hans Side, og stævnede ham nogle Dage efter for Politiretten. Da Smeden her blev spurgt, hvorfor han havde udviist denne besynderlige Uhøflighed og Gjenstridighed, svarede han, fordi han havde læst i et Blad, at der i Kjøbenhavn havde dannet sig et Selskab, der ikke tog Hatten af for nogen Anden end Kongen, og i dette Selskab var han gaaet ind. Herredsfogden gav sig til at lee og hævede (Fdl.) Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
- Under Overskriften: "En Haarskjærer udenfor Lauget fortæller "Flyveposten Følgende: "For kort siden forsaae sig en Menig af 1ste Bataillon 3die Comp. ved uden Tilladelse at gaae bort fra Vagten, for hvilken Forseelse han af Gouvernementet blev dicteret Fængsel paa Vand og Brød i tre Dage. At denne Straf var retfærdig, derom tvivle vi ikke; men formodentlig fandt Karlens Foresatte, Capt. Tscherning, Straffen ikke stræng nok, thi han fandt sig foranlediget til at tilføie et Supplement af en temmelig usædvanlig Natur. Capitainen lod nemlig Karlen komme ned i Brandstuen. Her ventede han Synderen med en vældig Papirsax, og i Overværelse af de Fleste af Compagniet gav han sig til at afklippe Karlen næsten alle Sidehaarene og noget af Pandehaarene. Dette skulde være til afskrækkende Exempel for alle Ligesindede samt til Tegn paa den Forseelse, han havde gjort sig skyldig i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Fædrelandet, mener, at Mange ville antage, at Conferentsraad Treschow kun har faaet sin Afsked som Generalfiskal ifølge hans indstændige Begjæring om at blive fritaget for at føre den skandinaviske Sag til Ende, og bemærker, at det er blevet almindeligt fortalt, at Conferentsr. Treschow paa det Bestemteste har erklæret sig imod denne Sags Appel til Høiesteret, ja endog, efter at Appellen var besluttet af Justitscollegiet, skulde have henvendt sig directe til Hs. Maj. Kongen selv med sin Jndsigelse. Universitetsdirectionens oprindelige Forslag skal have gaaet ud paa, at ikke alene Vordingborg, men ogsaa Slagelse, Randers og Horsens Skoler skulde nedlægges. "J og for sig - siger Fædrl." kan man vel ikke indvende Meget imod den skete Jndskrænkning heraf, thi Slagelse Skole er saa riig, at den ikke blot underholder sig selv aldeles, men endog giver et betydeligt Overskud, saa at det vilde være mindre rimeligt at ophæve den, forudsat at dens Midler ere af saadan Oprindelse, at de ikke alle eller for den største Deel kunne indvindes for det almindelige Skolefond; og hvad de tvende jydske Skoler angaaer, saa kan man nok unde den vidtløftige og baade af Naturen og Administrationen meere stedmoderligt behandlede Provinds et temmelig rigeligt Antal af offentlige Underviisningsanstalter. Jmidlertid er det dog at bemærke, at de tre skaanede Skolers Beliggenhed i høi Grad synes at tale for Directionens Forslag, eftersom Slagelse ligger, saa at sige, klods op paa Sorø og Herlufsholm, og der ved Vedligeholdelsen af Randers og Horsens Skoler, hver paa sin Side af det med 2 offentlige Skoler forsynede Aarhuus, kommer 4 offentlige Underviisningsanstalter til at ligge indenfor en Linie af 10 Miles Længde, ligesom der, naar Viborg Skole medregnes, kommer til at ligge 5 offentlige Skoler i en Trangel af c. 60 Miil, eller i 4 Amter af 144 Qvadrat-Miles Størrelse, medens der paa de øvrige 304 Qvadrat-Miil, Halven udgjør, kun findes 3 offentlige Skoler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-02
Hr. Løwe har i denne Tid indbudt til Actietegning i et meget hensigtsmæssigt Fabrikanlæg, hvori det Product skal erhverves, hvormed Actiehaverne i de samtlige øvrige Actie-Entrepriser kunne blive indsæbede.