JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-09
Professor og Ridder Rübs om Jødernes Fordringer paa Borgerret, eller: bør Jøderne gives Borgerret i kristne. Stater, og saa Fald, under hvilke Betingelser 2 Jøden Philip og Bonden. Originalskuespil af Vede Jarlsberg. Oekonomiske Vink; af Raadmand Dreyer. Om Baggesens Vurdering af Ludlams Hule, ved Wexner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-09
Schous Udtog af Forordningerne for 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
No. 98. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes Løverdagen 4 den 10de August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Blandinger. Der skeer nu idel Tegn og forunderlige Ting. En Bødker i Paris stod forleden og kløvede Egetræe itu til Tøndestaver. Et Stykke fik han fat paa, som længe ikke vilde lade sig slække. Endelig slog han et Kiempeslag saa det maatte itu, og see, en Lilie var at skue i det flakte Træe, saa deilig tegnet, at det var sen Lyst at see paa. Fiorten Grenaderer som just havde deres Post ved det Sted hvor Bødkeren stod, vare alle Øienvidner til det mærkværdige Jertegn. Gand skee forhavsede afkiøbte de Bødkeren øiebliklig dette dyrebare Træe og bare det i Trium til det naturhistoriske Museum, hvor det skal gjemmes til en evindelig Thukommelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
J Hamborger Morgenblad fortælles at en Mand, vel altiende men endnu task, var gaaet ud paa en Kirkegaard for at udsøge sig et Begravelsested. Ledsaget af sin troe Hund satte han sig paa en Gravhøi, vorfra der faldt en skiøn Udsigt. Her blev han siddende. Nogle Arbeidere som havde seet ham sætte sig der, syntes underlig om, at han efter tre Timers Forløb endnu sad paa samme Sted. Da de troede han har faldet i Søvn og Aftenkulden begyndte at indfinde i lig, gik de hen for at vaagne ham. Han havde med den ene Haand støttet sig paa sin Stok, holdt en Priis Tobak i den anden, og var - død!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Politiet har for nylig i Paris undertrykket en Carsicatur, der forestillede en Statskareth med 6 Heste; de forreste havde kastet deres Ryttere, Finang= og Justitsministeren, som begge laae paa Jorden, af ; de midterste, paa hvilke Politieministeren og Ministeren. for det Indre sadde med ængstelige Gebærder, styrtede, og de tvende bageste, hvorpaa Marine= og Krigsninisteren sadde, haltede; Premier=Ministeren, som fra Bukken af endnu med Møie holdt Tømmen, faae so forlegen om til Karethen, fra hvilken dog ingen Forholdsregler kom, fordi de deriværende høie Herskaber, vare søvet ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
To Mariniers gik for nyelig i Paris ind paa et Giæstgiversted. "Hør mit Barn," sagde de til Opvartningspigen, giv os noget at spise, men giv os ikke fedt Faarekiøb eller en mager Kapun, det ville vi ikke have. Mine Herrer," skreeg Værten ud af Kiøkkenet, jeg maae sige dem, at det hos mig er forbudt, at tale om Politik Fra forrige Maaneds Begyndelse af er alt offentligt Tiggerie forbudt i Rom. Selv de Børn, der vel ikke ere fattige, men løbe upaaagtede af deres Forældre omkring paa Gaderne, legge og overlade sig til Lediggang, skulle optages; fattige, men unge og kraftfulde Personer skulle tages til Hielp ved Agerdyrkning og Viingaardsarbeide paa Landet, og gamle eller til Arbeide udygtige Betlere blive indsatte i den ny oprettede Fattiganstalt. - J Sandhed: en saare hensigtsmæssig og efterlignelsesværdig Foranstaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Politie=Præsident Le Corg i Berlin har begyndt, offentligen at navngive alle de Bagere, som bage Brød og Kringler størst, og vil ogsaa herefter lade deres Navne aftrykke i Aviserne, som levere de mindste Brød. Denne Adfærd er formodentligen af den bedste Virkning; thi hvormeget man end breuter af og slaaer omkring sig med at man ingen Offentlighed frygter for, saa ere de fleste dog bange derfor, naar denne Offentlighed forsøger Styrke med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
J Berlin er for nylig hændet en besynderlig Tildragelse, som kan give Anledning til physiologiske Bemærkninger. J en liden, to Mile fra Berlin liggende Bye, styrtede en Soldat sig af Kiærlighedsgriller i Vandet, blev reddet, men sat under Orsigt. Han undviger, iler i fuld Fortvivlelse atter til Floden; men, da han alt er løben langt ud i denne, truer en Søl dat, som var ilet efter ham, og som havde et Gevær, at han vilde styde ham, dersom han ikke strax vendte om igien, og hiin - adlyder. Af Frygt for at vorde i skukt, har han altsaa ikke druknet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
J Freistadt lever en adelig Frøken, fader= og moderløs, fattig, men god. Med en ung Adelsmand havde hun byttet sit Hierte - men at vexle Ringe, tillod begges Trang dem ikke, til at bygge sig en Hytte og finde deres Udkomme manglede de blot 4000 Daler en Summa, uopnaaelig for dem. Da kommer Keiser Alexander igiennem Schlesien - og en venlig Gud indgiver Pigen, et forklæde sig som Bonderige og paa en Høi, hvor Keiseren maatte vexle Heste, overgive ham skrivtlig Bøn om at forbarme sig over hendes Armod og hendes lidende Hierte. Vel var Pigen skiøn og huld, saa at hendes Blik torde holde sig for en kraftig Beskytter til hendes Bøn. Det skeer saa, Keiseren i tager Bønskrivtet af Pigens Hænder - og hans venlige Blik gyder en Straale af Haab i hendes Hierte. Men han kiører bort til Hovedstaden - og hvorledes kunde han tænke paa Pigen, da han veiede Folkenes Held i Haanden, Allerede græder Pigen over det flygtede Haab, da pludselig den Efterretning kommer, at Keiseren vil vende samme Vei tilbage. Da vover hun det endnu engang, holler sig i lange Sørgeklæder, og stiller sig paa hiin Høi, hvor Keiseren havde modtaget hende med naadige Blik. Keiseren kommer og sees Sørgeskikkelsen, - kiender hende strax, vinker af hende - hun flyver til Vognen. Keiseren er naadig, lysser hende paa Panden - og giver hende 2 Guld ruller med 1000 Daler. Det Øvrige lover han at sende efter, velsigner den af Glæde salige Pige - og kiører velsignet bort. Og nu skal Hytten bygges - og lykkelige Mennesker ville boe deri, og daglig i Bør nævne den ædle Reisers Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
En Mængde Mennesker havde nyligen forsamlet i sig i et Huus nær ved Kilmore i Jrland for at høre i en Methodist-Prædikant. En Soldat og en Trompeter, der marscherede til Belfast og kom igiennem Egnen meget udmattede, bleve Lys var og gik hen til det samme Huus for at anraabe Beboernes Giæstfrihed. Men da Forsamlingen attop beskjæftigede sig med at synge Palmer, kunde de to Reisende ikke erholde nogen Argang og saae sig nødte til at lægge sig paa Straae i en Høestak, der laae gandske tæt ved Huset, saa at de kunde forstaae hvert Ord man talte. Præsten havde taget sin Text af Johannes Aabenbaring 8, i 7, hvor det hedder om de syv Engle: De basunede, og der blev en Hagel og Jld blandet med Blod, og faldt paa Jorden. Da Præsten ret var midt i sin Tale og med tordnende Stemme skildrede den sidste Basuns frygtelige Tone for fine Tilhørere, hørte dis, se, heftigt rystede af Trudslerne, paa engang tæt ved i et Trompetstød. Tonen kom der saa uventet, at nu Enhver troede, det var den yderste Dag. Præsten stiv blev grebet af en panisk Skræk, han faldt ned af sin Stol, med Ansigtet i Støvet. Mænd, Qvinder og Børn styrtede hen over hinanden saaledes havde Skrækken grebet dem alle, og flygtede derfra. Trømpeteren og Soldaten benyttede den almindelige Forvirring og skyndte sig derfra, uden at blive bemærkede. I det Helt synes det som om der slet ingen Sommer var i Aar. J det Londonske Oppositionsblad The Britisk Pres læste man for nogen Tid siden nogle Anmærkninger om Sommerens Udeblivelse i Aar Nøgle meente, hedder det der, at al Varmen var blusset børt i den Franske Revolution, saa det nu siden maatte som en nødvendig Følge deraf blive deskolder, siden. Andre troede at Sommeren var tilligemed alle Sølv- og Guldpenge fløttet bort til et ubekiendt Land, men hvorom alting er havde man i England ingen Sommer sporet. Dette paastod hver Mand i Landet, uden allene Skatkammerkantsleren Hr. Bansittard, som vidnede, at denne Sommer havde for ham været den herdeste han endnu havde oplevet, ligesom og Lord Liverpool forsikkrede et han aldrig havde været saameget uleiliget af Varme i sin hele Levetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
J Tronhiemske Tilskuer No. 404 læses følgende: Det seer, destoværre, endnu langsomt ud med at Priserne paa Føde= og Klædevare vil falde, især de sidste; da man næsten kives om hvem der meest kan berige Galanterie Kræmmersken, og Kræmmere og Grosserer, tillades at indføre og igjen at udsælge Tørklæder, Hatte a., til 6 a 800 Rd. d. C., eller mere. De sidste ere nu, efter Spaadommen i Laterne Magica, stegne til 2 a 3 Etager, og alt for grove og gemeene, naar de skulle være gierte af indenlandsk Straae, med de grove indenlandske Fingre. Nei fyl sligt er jo ikke kiønt 1) Denne kostbare udenlandske Stads udpynter nu mange gandske smurrige Kroppe, som ofte ikke have tænkt paa at kunde være saa kostbore Byrder, med som dog hæve sig nok saa stolte under samme, i Tanke de ere ligesaa gode, som mange andre. - Kund man ikke lægge en svær Skat paa sligt, thi de som have Raad at kiøbe saa kostbare Ting, have og Raad til at betale for at bære dem, Kørt sagt, Overdaad og Aurus hersker alt for meget iblandt os, og saalænge dette skeer vil Staten uafbrudt blive liggende i samme hidsige Feber, hvoraf den i mange Aar har været plaget; dens Finanter og Pengevæsen ligne en Døendes sidste Gisp, og de mange Apothekere og Doctore, som nu ere satte i Bevægelse for at kurere samme, udkaste gandske undførlige Planer og giøre aldeles unyttige Evolutioner. basserede fra Aarhuus til Callundborg. Prokurator Nielsen, Major Holk, Student Kragh, Kiøbmændene Daugaard, og Smith, Frue Cramer med Datter, Sæbefabriqueur Riis, Cand. Th. Riis, Frue Justitsraadinde Vadum, Mad. Deichmann, Pastor Fogh. Fra Callundborg. høiesteretsassessor Tøttrup, Kiøbmand Møller, Cand. Th. Ingerslev og Dahl, Artillerie=Captain v. Motke, Hs. Ex. Geheimekonferentsraad v. Urne med Familie, Jomfruerne Vernike og Møller, J Justitsraad, Engelstoft, Student Lund, Jfr. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
(Forlangt Jndrykkelse. Hr. Mar blev vred og hæsligt tede sig Fordi man sagde: "at han jammerligEn Dosmer paa Theatret forestillede. Men kjære Mar i bliv god, hör Sandheds Röst, Ei alle har med Held - sog der din Trøst - Sit eget Jeg paa Skuepladsen spilled: C. C. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Bekiendtgiørelser. Det behagede Algodheds Gud, den 8de August, at tage til sig, min inderlig skede kiære Mand, IveDahl, Degn i Mørke, i sit 71 Aar, efter at vi havde levet sammen i et kiærligt Ægteskab i 21 1/2 Aar, hvilken Tiid vi havde tilsammen 9 Børn; hvoraf 3 Døttre modtager Faderen i det Himmelske. De tilbageblevne er 3 Sønner og 3 Døttre (alle uforsørgede), saa og min gamle Moder 82 Aar tilligemed mig, alle beklage saa kiær og retskaffen en Mand og Faders Død; hvilke jeg herved tilkiendegiver for fraværende Slægt 23 Bekiendtere. Mørke d. 9de August 1816. Kiersten Lambret, Sl. Dahle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
En indfødt Grønlænder vil Søndag Eftermiddag Kl. i udenfor Mindebrøen vise sine Færdigheder i den grønlandske Seillads, Harpunkastning a. - Hvortil Byens ærede Jndvaanere indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Onsdagen den 14de August Kl. 42/3 Eftermiddag holder det føsterlige Velgiørenheds Selskab Generalforsamling i Bispegaarden, hvor Medlemmerne behagentlig ville møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Førstkommende Mandageftermiddag Kl. 3 slet bliver ved offentlig Auction bortsolgt Afgrøden af tvende Gaardsavlinger paa denne Byes Mark. Liebhaberne. behage at møde ved Hr. Kiøbmand Hans Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Auction. Kandagen den 12te Aug. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 og følgende Dage, bliver foretaget Auction over afgangne Kiøbmand Anders Michelsens Stervboes Løsøre, bestaaende af Meubler og Effecter, saasom Chatoller, Dragkister, Skabe, Kakkelovne, Borde, Stole, Speile, Kister, Stueuhre, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Sølv. Kaaber, Tin, Messing og Jernfang ; en Brændeviins kiedel paa 5 Tdr. Rum med Hat, Dæk og Piber, med øvrige til Brænde= og Bryggerie henhørende Kan og Redskaber. Ligeledes bortsælges en betydelig Deel Udboe, af Vogne, Plouge, Harver, Kiøretøi med flere Gaards- og Avlings=Redskaber, samt 2 Heste, 2 Køer, m. v. Dernæst sælges Kornvare af Byg og Malt, samt 4 Gaards Avl paa Aarhuus Mark med den derpaa staaende Afgrøde. Alt paa de Conditioner der paa Auctionsstedet vil blive bekiendtgiørte. De Lysthavende ville behageligen bemeldte Tid møde i Stervboegaarden. Aarhuus den 29de Juli 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Farveriet paa Vestergade her i Aarhuus bliver formedelst attraaet Interessentskabs Ophævelse Onsdagen den 14de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, ved en eneste Auction bortsolgt. Gaarden, hvis Bygninger er vel vedligeholdte og god Stand, ligger paa et for Næringsdrift meget fordeelagtigt Sted, har rummelig Gaardsplads og en skiøn situeret Frugt- og Kiøkkenhauge som grændser til den forbieløbende Mølleaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Farveriet er for nærværende Tid i god Drift, og til samme er fortrinlig gode Inventarier og Redskabet. Conditionerne, der for Kiøberen vil blive saa fordeelagtige som mueligt, kan nogle Dage forinden Auctionen erfares paa Borgmesterens Contoir, ligesom og paa Auctionsstedet i selve Farvergaarden, hvor de Lysthavende bemeldte Tid behageligen ville give Mø Aarhuus d. 23de Juli 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Onsdagen den 14de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver efter Vedkommendes Forlangende ved offentlig Auction som holdes i Rander, paa Sønderhalds Herreds Tingstue, bortforpagtede til Oppebørsel fra et til 5 Aar: 1) Vivild Sogns Kirke=Tiende, 2) Dito Sogns Konge=Tiende, 3) Christrup Sogns dito, 4) Virting Sogns dito, 5 Krogs bet Sogns dito, 6) Nørager Sogns dito, 7) Søebye Sogns dito, 8) Lihme Sogns dito, 9) af Hvilsager Sogn, dito af Daustrup Bye og Jørgen Jørgensen i Bøyen, 10) af Vesteralling Sogn, dito af de 8 Vesteralling Byes Udflyttere, det første Sogns Tiende tilhørende den Hørningske Stiftnin og de øvrige Bispe-Embedet i Aarhuus, imod en aarlig Korn afgift pr. Tønde Hartkorn og de flere Conditioner, som ved Auctionen kan erfares og forinden faaes til Eftersyn hos Landvæsens-Commissair, Forstander, Willadsen i Randers. Randers den 27de Juli 1818. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Mandagen den 19de d. M. om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Licitation. 1) over Optagelse og Omlægning af et Stykke Steenbroe udenfor Byens Vesterport. 2) over dito af Steenbroen paa Vestergade. 3) over dito af dito paa Pustervig og Volden. 4) over dito af dito paa Rosensgade fra Volden, og indtil Bispe=Gyden. 5) over nogle 100 Læs Veifyld til Byens Anpart af Randers Landevei. 6) over Oprensning af Vei Grøfterne paa samme : Landevei. Alt paa de Conditioner, som paa Licitationsstedet erfares. Aarhuus Politiekontoir den 9de Aug. 1816. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Paa Høesholm lader Eieren endnu førend hans attraaende Bortreise derfra, ved offentlig Auction bortsælge Torsdagen den 22de August 1816 og følgende Dage, de Dele som forhen have været averterede til Auction, men hidtil deels ere reserverede, deels usølge te, bestaaende af endeel store Speile, Senge med og uden Omhæng, Gardiner af Atlask, Netteldug, og Meubelsirts, Borde, Stole, Commoder, Steentøi, Glas, Kaaber Grue=Kiedler, Thee-Maskiner, Tin, Jern og Træfang, Kiøkken og Bryggerstøi, Linned og Folke sengeklæder, 1 Rulle med Tilbehør. Endvidere 2de Karether 4 sædige med pletterede Lister, 1 dito Cabriolet, 2de Kurve=Postvogne, og endeel Ege BygningsTømmer, samt nogle Malkekøer m.v., som paa Auctionsstedet skal blive foreviist. Hvilket herved meldes til Libhabernes Efterretning. Ebeltoft den 30te Juli 1816. B. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
De af min Sal. Mand Anders Michelsen nyeligen paa Volden opførte 10 Fag 2 Etage Huus er underhaanden at faae tilkiøbs til Bortflytning. Lysthavende ville behageligen, desangaaende, jo før jo hellere henvende sig enten til min Laugværge Kiøbmand I. Røgind eller til mig selv. Aarhuus d. 22de Julii 1816. Marie Bech, Sal. Michelsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Om nogle Dage agter Skipper Peter Stephensen, at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Man henvender sig til Skipperen hos Hr. Christian Hansen ved Mindbroen. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist, Formedelst anden Bestemmelse agter jeg undertegnede at bortsælge min eiende Toft, beliggende imellem Byens nye Kirkegaard og Magistrats-Jorden, enten med eller uden Afgrøde; bliver samme ikke solgt underhaanden, da bliver den stillet til offentlig Auction Onsdagen den 21de August Kl. 2 slet Eftermiddag. som afholdes paa Stedet. Johannes Wendelbøe. For Enhver som eier en Hund han har kiær, frem i sættes her den venskabelige Advarsel, ikke dermed at vove sig ind i Hr. P. H. Rees Gaard, saalænge, i Gaardskarlen Christen der udøver Natmandssærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Jndsenderens Hund blev saaledes forleden Dag uden mindste Brøde af ham udkastet fra anden Etage ned paa Gaden, og sloges lykkeligviis ihiel paa Stedet, der afgav et ubehageligt Syn for de Forbigaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Fra Undertegnede er igaar Eftermiddags tabt et Sølv=Signet, Mærket paa den ene Side C. F. og den anden D. A. Finderen deraf loves en Douseur, af Politiebetient. C. Funck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
En ung honet Pige, der kan forrette indvendig Hus gierning og tillige omgaaes et Barn, kan erholdt en Tieneste til 1ste Novbr. hos en Familie ved Aarhuus; sammesteds ønskes ogsaa en Kokkepige der godt kan Brygge og Bage. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
J forrige Avis findet jeg som en Nederbrægtighed af mig, at jeg havde fæstet mig paa to Steder, men da jeg paa dem begge troer at have afbetalt de lumpne Fæstepenge jeg fik, ved adskillige Villigheder, lader jeg ham vide min gode Mand at jeg forlader Byen for at forsøge min Lykke i Kiøbenhavn, og lader saa skeftisere derover hvem som vil. Han har ingen Ære af at omtale sligt i Aviserne, men hvem kan tage sig i Agt for slige Katte, som gierne vil kratte. Karen Marie Jensdatter. Skrivpapiir, forskellige Slags, faaes til de billigste Priser paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-10
Fra Pressen er nu bleven færdig: Haandbog for den læsende Ungdom, Syvende Oplag (12 Ar stor, der er uforandret som det sidste Oplag og sælges. de stigende Priser uagtet, i Materie for 64 s., og indbunden for 1 Rbd. mod Contant hos Forfatteren og paa Bogladerne for noget mere. Viborg den 1ste Juli 1816. A. F. Just. Lod og Lamme Uld kiøbes bestandig til de allerhøieste Priser af J. Hirsch, kgl. privil, Hattefabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
No. 99. Aar 1816. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes Tirsdagen den 13de August. Alskens Rygter. udspredes, især i Frankrige, om Krigens Gjenudbrud, men som for størstedelen af Pariserblade giendrives, som urigtige. Wellingtons Fraværelse fremsættes i nederlandske Blade som et sikkert Beviis paa, at der finder Tvistighed Sted mellem adskillige Kabinetter, desaarsag den brittiske Feletherres personlige Sammenkomst med de engelske Ministre var saa saare nødvendig. Bayern - hedder det fremdeles - har forstærsket sin Hær til 100000 Mand, Adnævnt Prinds Cu det af Jncibrücken og kalde sin Gesandt fra Paris. Blandt de mange Revolutionsgeneraler som Frankrige nu igjen ansætter i sin Armee nævnes og Davoust, Sachet og Colbert. Wellington forlod pludselig Frankrige, og Dagen efter hans Ankomst i London havde Hertugen af Orleans Audientse hos Prindstregenten. Hertugen af Angouleme er afteist til Syden. Belgiske Aviser lader den russiske Gesandt pludseligen afreise fra Paris og en Alliance være sluttet mellem Rusland og Amerika. - J Paris havdes endog nyligen det urimelige Rygte, at Østerrigerne havde besat Strasborg. - J Landon, hvor sidste Tirsdag Statsskubet Latchford i allerstørste til var indtruffen med Depescher fra Petersborg, var Dagen efter det Rygte udspredt, at Hs. Maj Keiseren havde kaldt sine Trop der tilbage fra Frankrige - Af Breve sammesteds fra hedder det og, at Engelland vil indbyde alle Europas Festlandsmagter til at stille forholdsmæssige Kontingen er til Barbareskernes Tugtelse. - Saa tales der i og om stærke Rustninger i de Tyrkiske Havne, og at Britterne ikke længere staae godt anskrevne hos Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
Frankrige. Uden at tage Hensyn til hine Rygter synes dog No det at være i Giære, thi Koureervexlingen er uophørlig det ene Statsbud følger strax efter det andet til London, Vien og Petersborg, og Alt udføres med saadan Jilsat mar maa antage, Tingene at være af Vigtighed. Inden tvende Maaneder ventede man den franske Arme forøget med 100000 gamle Soldater, desuden skulde ved en Konskription 60000 Mand udskrives, thi - skal Krigsministeren have sagt til Kongen - det er det eneste Middel til at bringe en god Aand i Armeen, naar man forener Bourbonnerne hengivne unge Mennesker med udsøgte gamle Soldater. Mange engelske Stadsofficerer ere ankomne til Cambray. J Calais indtræffer endnu bestandig Detaschements af engelske Trepper. I Holland anlægges store Magasiner. Saa upassende er i denne Tid ei heller det Spørgsmaal. som en Lütticher Avis fremsætter, naar det siger : Hvorfor har Hs. M. Keiseren af Rusland endnu ikke opfordret Ludvig den Aftende til at tiltræde den hellige Alliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
General Mouton Duvernet blev den 26de Juli skudt i Lyon. J Mantpellier blev den 23de fire Personer, skudte ved Fakkelskin; da den første af disse besteeg, Skafottet, raabte han: Republiken leve, men som strax af Folket besvaredes med et: Kongen leve! Dagen efter stod Pascal, Bonaparte kaldet, der er dømt til Galleistraf paa Livstid, i Gabestokken. Da Pleignier, Carbonneau og Tolleron henrettedes, løb Raabet: Kongen leve! fra alle Kanter. Først blev deres høire Haand afhugget, dernæst Hovedet. - En Haarskierer i Paris satte nyelig en kongeligsindet Person af høi Stand Krøller i Haaret, paa hvilke stod de Ord: Keiseren leve! Da den Friserede siden, endnu med Krøllerne i Haaret, modtog En og Anden, faldt bemeldte Ord Besøgerne i Øinene, og Haarskiereren, maatte i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
Rygterne om en forestaaende Krig med Amerika ere blevne bestyrkede ved en nye Omstændighed. Den engelske Regiering har nemlig ved Transportamtet ladet kundgiøre, at der søges Skibe for at bringe Krigsfornødenheder til Kanada, og at Tilbudene maatte være indberettede inden 3die August, allene Kanonernes Antal som skulde indskibes dertil vare 836. Vigtig for Engelland er det, at Freden er tilveiebragt med det ostindiske Folkeslag, Napauleserne; Efterretningen derom har Adm. Cockburn overbragt, der d. 19de Junii. forlod St. Helena. - Antallet paa arbeidsløse Mennester allene i Staffordsaire regnes til 12000. Mange Steder ere disse nær ved at sulte ihiel. En formuende Mand i Barnet havde i flere Dage uddeelt daglig : en tredie Deel af et Brød til enhver af over 700 Mennesker. Varbareskerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-08-13
Man har Efterretning om at Deyen af Algier treffer de kraftigste Forsvarsanstalter. 6000 Slaver i maae daglig arbeide paa Fæstningsværkerne. Voldene ere for nærværende Tid besatte med 1500 Ildsvælg. - For at modstaae de Kristnes Angreb forene sig alle Barbarstaterne. Allerede udøve de deres Raserie ved skrækkelige Grusomheder. J Larache opbrændte de alle Skibene som laae i Havnen og gjorte Mandskabet til Slaver. Keiseren af Marokko har lovet Deyen af Algier, at hielpe ham med al sin Magt. - Det engelske Skib Fent er taget af to barbariske Fartøier.