JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-19
proclama. følge allernaadigst Bevilling, der er læst ved Stege Byeting og Møens HerBredsting, samt nærmere vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og er saalydende : i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Justitsraad Carl Henrich Lydius Meincke, Byefoged i Stege samt Herredsfoged i Moens Herred, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøg ling og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed vilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kiøbmand Freder i Tag Juel Wind Frelsens Opbudsboe ved Proclama, sub poena Declusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Kiøbenhavns Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 2den Decbr. 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Monrad. M. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Justitsraad Byefoged Meincke til ved Proclamei Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Frederik Krag Juel Wind Frelsens Opbudsboe. Jndkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med det i Bevillingen nævnte Varsel, alle de, som maatte formene at have noget Krav paa bemeldte Kiøbmand Frederik Krag Juel Wind Frellsens Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Ordinaire Samlinger i Boet afholdes den 25de Januar, 3de og 22de Februar, 3de og 22de Marts, 12te og 26de April, 24de Mai, 28de Juni, 26de Juli, 30te August, 27de September, 25de October, 29de November, og 27de December d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 4, paa denne Byes Raadstue. C. Meincke Stege paa Møen, den 7de Januar 1833. Freditorerne i Stervboet efter Gaardmand Jver Christensens afdøde Hustrue Maren Nielsdatter af Regerup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nærbyeholm pr. Ringsted, den 1ste Januar 1833. C. A. Galle.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 51 - 1832 & 33. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Frue Antoinette Helene von der Osten, fød Lund, Enke efter Kammerjunker og Ritmester Cas ver Hermann von der Osten, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 8de Januar 1833. Møllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
Ved Proclama, som læses i den Kongelige Landsoverret i Wiborg og inden Jerlef og Brusch Herreders Ret, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter Ungkarl Kap Hansen af Bramdrup Bye og Sogn, Brusch Herred, Weile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger tillige indkaldte, med lovligt Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Kolding, den 5te Januar 1832. Oxenbøll. Alle De, som formene sig et have Noget at fordre 30 - 1832 & 33. i afgangne Tienestepige Mette Cathrine Andersdatter Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 12te Januar 1833. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige 32. - 1832 a 1833. Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Auc- og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Skoemagersvend Lars Christopher Hordahls eller Hurdahls Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav for os her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 7de Januar 1833. Buchwald. Nollerup. Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i i Stervboet efter afg. Jndsiderske Johanne Christensdatter af Seerup, Hids Herred, Wiborg Amt, indkaldes herved, overeensstemmende, med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne TidForløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Lysgaard og Hids Herreders=Contoir, Dalsgaard, den 28de December 1832. H. H. Holm. da det Beløb, hvilket ifølge det af afdøde Selveiergaardmand Wilhelm Madsen i Tiørnebye under 15de Marts 1830 oprettede og under 21de Juli f. A. confirmerede Testamente skal tilfalde dennes Arvinger efter Loven, - nu i Medhold af hiin Disposition er indbetalt til undertegnede Skifteforvalter, saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som efter bemeldte Arvelader maatte formene sig arvederettiget, til for mig nærmere at documentere og beviisliggjøre deres formeentlige Arveret. Nakskov, den 3die Januar 1832. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
ved Proclama, som vorder læst ved vedkommende Over= og Under=Ret 2 ere alle De, som maatte have noget at fordre efter afgangne Jacobine Frederikke, født Falkengren, og efterlevende Mand, Værtshuusholder Niels Hansen, her af Byen, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 6te Decbr. 1832. F. A. Stenfeldt. C. B. Røgert. 3 Buusen. at dem, at har lak i der staae tus, nu - i en Bitte saans Johansens Søe. - Datter An- men et i deres - - ren Sm i de ne sam de en immes om det et Samme Stre. L.s i Bind, de nye Juar 1832.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
Søe Koller: a 2, en - s. a tar man at faae a 12 a 33. samme Tanker at inte Annems Steurer, en Christian Frederies Aalborgs Stole melde det a 12 saae Duis i er mommede Skuer 2 s. me er det nu denne maattet: mindes med han af de aante anme ere samt deres Anan og med de til men Sens Smag de nu indemem som ei og Stum en Lei anden, den 11te Jnt 1832. Sal. Noller: de end som er lat det nens Hensig, er sin faret man Det var sat i den Bankte Linds Dattet for Hes et Straat i rens, ere at en Sneer, sen ene sa et bare Trant et lidet i Daadan ene den i Haandig Boe en Reen, ved Diten smaa me Nette Elisabeid Holm, so Saabe, og den andre Ane villet Christodder Holm. Sammens m mende Ringer. ene han den faae enmalet Seng et nede Dander 1818, da dens i naar Boe, matter med 12 Ugets Busel for mig, som Stalien, et anmelde og den saliggiøre deres Forene. Aaledes: melde de attes under, med endeels Varsel, til et benslagers den Annet. Dene hver dennes endeldere bekiendtgion Stegerer Maan, den 3de Juar 1832. C. Neinke. Da Paria, faa Duss Dus et laf den habets Kiøbsees ForngsVes son kaldes at melde læst inden den Kongenge Lands Overe. som det et Stant, ere Eiedamme i Stedet ener afdøde Lars Jdsens Enke Johanne Espensdatter har Søen, indkaare med 1. stet me, i et male og densangalere deres Fordringer hersen. nu attende Anner med Aar og Dags Varsel ere indsatte i en stemme det Ammers dantet herved bekjendtgiøres. Havets Kiøbsteds Skinerer, den 14de Jmer 1833. tonge. og, som maatte have Neget et fordre i færdernærende un kanærHandeviin, Balidater Hstads Døttre, et Sninne Rile, fød ladet derved med 12 Ugers Varse er sammede og denninggiøre deres Fordrer for mig som Skifter i Boet. Harder. Kagter, 2 a 13de Jaan 1832. Ver Binding, som læses inden vedkommende Rener, indkaldes derne Stemmerene i Stervboet ener enede paasnin Jens Thomsen i disse et Brænde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Stineforaaer. Bønnet Løvenborgs Skifteret, den 11te Juni 1833. Torst. og, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne TiærsteHem Christian Kiøbenhavn af Hested, indkales bemed ned 12 Ugers Varsel, til at mede og bevise saadanne deres Fordringer for andenegnede Simerater i Boet. Ligeledes indkaldes denne Astedes Amninger med lovligt Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 10de Jmer 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
den Proclama, som læses inden vedkommende Overet og Underret, er Bommere i afdøde Gaardmand Hans Mortensens egenetteren Enke Ane Nielsdatters fælles Boe i Stykkemarke, under Stedstader, Kaardender, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som commineret Stretræer, et anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Haller end dere derved bekiendtages. Knudenborg, den 5te Janner 1833. Bram. Freditorerne i Bon ener den under 2de November 1832 i Gaaser FoContasiaa Stan i Klar Herred, adede Naren Jensdatter, Enke eener forden afdøde Hammand Anders Pedersen ibid, indendes ders i med 12 Uges Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skineforvalter i Sørt. Aar og Hvetboe Herredets Contoir i Nørre Sundbye, den 5te Juni Lange. lige Podama, som bliver et tinglase saavel ved Hiemtinget som ved Jan antage Landsoverret i Bibera, indkaldes herved Crediteme Boet efter alede Lars Kier til Mølgaard i Lundbye Sogn, Aars Herred, og efterlevende Enke Ane Kier, født Møller, med 12 Ugers Varsel, i at anmelde og bevishagiøre deres Fordringer for undertegnede Skiftefordater i Boet. Aars og Sted Herreders Contoir i Næsborg, den 3die Jmer 1833. Nüller. 1, som mante have noget et forder i efternævnte Stervboer under Henne Kiøbstes Skibemædition. mes 1ste Estrl. a) efter ergangne Vagtmester af siellandske Lindseneerregiden Niels Høyer : b) efter afgangne Lindseneer af samme Eferdten Christen Hansen, Ofterstillinge: indkaldes derved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 10de Janer 1833. Birch. Solow.
Berlingske Tidende, 1833-01-19
en Skiftesamling holdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 2 Februar, Eftermiddag Kl. 2 Slet. Hiørring, den 5te Januar 1833. Koefoed
Berlingske Tidende, 1833-01-21
udenlandske Eftertetninger. De Forenede Kordamerikanske Stater. Sortsættelse af Præsident Jacians Adresse til den Nordamehanske Sange. Uden Trial ere disse Slutninger i det leverdrevne og maa tirives en prang Anskuelse af de Barnaade, som stemkaldte Tariisystemmet, men de ere er bestomindre af Vigtighed, sædi de sætte os i Stand til at haansøge denne Gienstand med nelagtigere Hensyn til dens Jnd ne paa Reundsttens store Jmeriin, og med den Beslutning, at afgjøre dette Anliggende paa en saadan Maade, at den Aarsag til grundet Besværing kan finde Sted.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
det er mig en smertelig Pligt at kundgjøre, at OpposiGener iner Leren angaaende Statsindtægten i en Deel af ste Fornede Stater er tiltagen i en Grad, som truer med at standse Lovenes Fuldbyrdelse, ja maasker endog kan værde farlig for Unionens Vedligeholdelse. Uagtet alle de Hindrinbr. man har lagt Centralmagtens dømmende Antoriteter i Veien at det dog at haabe, at disse ville være i Stand til at over finde dem ved deres Embedsmænds Duelighed og Folkets Panietisme. Men skulde denne grundede Tinid til vore samtlige Medborgeres Maadehold og Forstandighed vorde skuffet, saa ere et Løvene selv fuldkommen tilstrækkelige til at undertrykke de Forsøg, der for Øjeblikket kunne gjøres. Skulde en Omstænlighed indtræffe, som af en eller anden Grund kunde gjør gieldende Loves Fuldbyrdelse uhensigtsmæssig, saa vil man bortøvet underrette Congressen derom og forelægge den de Anmelser og Forholdsregler som maatte agtes nodvendige til at tvendes ved hine Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
J Overeensstemmelse med de forhen udviklede Principier, og det Haab, at føre Centratregjeringen tilbage til den simple Maskine, som Constitutionen har sammensat, og berøve den ethver anden Jndflydelse paa de enkelte Stater, end dens almin lige og velgjørende paa Fredens Vedligeholdelse, paa en ligeEmig Myntfods Jndførelse, paa de sluttede Traktaters Haand velse, paa Kundskabers Udbredelse, og paa Udøvelsen af de gjeringen paaliggende Fuuctioner, uden at denne mærkes, anbefaler jeg Dem det Fornødne til at realisere alle Statsgjeldsviser, hvis Jhændehavere nu ere Corporationer, enten hine ere stedte af Contralregjeringen eller af enkelte Staters Regjeringer, og at deponere Beløbet i Skatkammeret. Som Middel til nogensomhelst Vinding ere disse Beviser af liden eller ingen Værdie som Middel til Jndflydelse paa Staterne stride de mod Reen beden i vore Jnstitutioner. Det hele Princip, hvorpaa de ere grundede, holde Mange for stridende mod Constitutionen, og en Hersættelse af den dermed anbydede Politik holdes for fuldkommen: Uhensigtsmæssig. Det paaligger mig, at anmelde en Overeenskomst mellem de Prenede Staters Bank og endeel af Jhændehaverne af 3 Pro eet Steck, hvorved Regjeringen, længere end man troede, be rødes Anvendelsen af de offentlige Fonds. Jfølge denne Overcenskunst, som Skatkammer Stæteren nøiste skal betaae for Den kan Udleveringen af Certistrater af disse Stocks orsættes til October 1833, og paa denne Maade kan Regieringen, endskjønt den er sat i Stand til at betale sin Gield, endnu nogen Tid være nødt til at opsætte det, paa Stand af Bankens Mangel paa Evne til at opfylde sine Forpligtelser. Ale de Midler, saa staae til Statkammer Sceretairets Kaa dighed, ere anvendte for at sætte ham i Stand til at bedømme, hvorvidt den, hiint Jnstitut betroede, offentlige Forme kan ansees for at staae fuldkommen sikkert; men da disse Midler turde være tilstrækkelige til Osemedets Opnaaelse, saa anbefaler jeg denne Gienstand til Congressens Opmærksomhed, med den faste Overbeviisning, at den fortjener en alvorlig Drøftelse. En Undersøgelse af vimt Jnstituts Forretninger, som paa engang der indbefatte saavel Filial som Hovedbanken, synes at være nødvendig, da man i hele Landet fæster Liid til adskillige alvorlige Beskyldninger, som ere til Skade for Jnstitutets Characteer, og, dersom de ere grundede, med Rette ville opvække Frygt for at Banken ikke længere er et sikkert Depositorium for Nationens Penge.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Et af de vigtigste Anliggender, som næst efter den offentlige Gield meest der tildtage sig Congressens Opmærksomhed, er efter min Mening, de offentlige Landeiendomme. Endanfor ver nuværende Constitution var bragt i Stand, anbefalede Congressen, at en Deel af de umaadelige Landstrækninger, som tilhørte enkelte Stater, skulde aftrædes til de Forenede Stater, for deraf at oprette et Fond til Krigsomkostningernes Bestridelse. Forslaget antages, og Staterne Massachusets, Red=Hork, Virginien, Rord= og Sydcarolina og Georgien skjænkede deres uden kede Landstrækninger til dette Øjemeed. Da man nu kan anske disse Landstrækninger som fritagne for denne Forpligtelse, forsaavidt den Hensigt, i hvilken de aftraadtes, er opnaaet, saa tilkommer det Congressen, efter Godtbefindende at dispone over dem, paa den Maade, der bedst stemmer overeens med den Anterikanske Nations Rolighed, Enighed og fælleds Jnteresse Ved dette Anliggendes Undersøgelse maa alle locale og specieneHensyn vige, og de Forenede Stater betragtes som een eneste, i Landets almene Vel lige interesseret, Nation. Der er ingen Tvivl om, at en hurtig Afgjørelse af denne Sag jo vil bidrage til Republikens sande Held. Et Lands Rigdom og Kraft herver paa dets Folkemængde, og dennes vigtigste Deel udgiøre Agerdyrkerne. Uafhængige Landboere ere alle vegne Statssamfundets Grundvold og Frihedens sande Venner. Foruden disse Betragtninger, ere, med Hensyn til de offentlige Landeiendomme, adskillige Spørgsmaal allerede opstaaede, og flere kunne ventes, angaaende de nye Staters Rettigheder og Centralregjeringens Myndighed; dersom en lideral Politik ikke følges, maa man frygte, at disse Anliggender snart ville faae en Vigtighed, som man nu i Almindelighed ikke tillægge dem. En stor speciel Jnteresses Jndflydelse vil, naar den varede i sin det Fraf, være fallere end nogensonden anden Grund til Misfornøielse, for Unionsstaternes Enighed og Forbindelse; det paaligger en viis og sund Politik, at forudsee sammes Nærmelse og, om mueligt, arbeide mod den. Jngen af de forskjellige Planer, som hidtil ere forelagte med Hensyn til de offentlige Landeiendommes Salg, har erholdt Nationallovgivningens fuldkomne bifald. Med Overbeviisning om Vigtigheden af denne Gienstands hurtige og tilfredsstillende Afgjørelse, holder jeg det for min Pligt, indstændigen at udbede mig deres Opmærksomhed om denne Gjenstand, da jeg agter at føje mine Betænkninger til de Forslag, som forhen ere gjorte af Andre, i det Haab, at de kunne være Dem til Nytte ved Deres fremtidige Raadslagninger: (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Madrid, den 3die Januar. Netop paa den Dag, da Kongen havde sammenkaldt den højere Adel, for at tilintetgjøre det Decret, som Ministeren Calomard havde aftvunget ham, satte Carlisterne sig i Bevægelse, for om mueligt at betegne denne Dag ved et Oprør. De valgte Toledo og denne Stads Omegn til deres Middelpunkt. Omtrent 1500 Jndividuer forsamlede sig paa de omtalte Steder og forsøgte den 31te f. M. at trænge ind i Byen. Commandanten modsatte sig; Jnsurgenterne sendte formelig en Parlamentair med Opfordring, at overgive Pladsen. Commandanten vægrede sig naturligviis, og, medens man underhandlede, sendte den civile Øvrighed et Jilbud til Regjeringen, for at meddele samme Efterretning om denne Begivenhed. Efter Krigsministerens Befaling afgik ufortøvet to Eskadroner og to Kanoner. Nyere Efterretninger melde, at Jnsurgenterne havde taget en Stilling paa et Bjerg i Nærheden af Landsbyen Cevalla, men da de erfarede, at Tropper vare dragne imod dem, flygtede til Bjergene. Man troer, at Cleristet har Deel i dette Oprørsforsøg.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
J Madrid have lignende Begivenheder fundet Sted. J Gaar Aftes Klokken 11 1/2 var der et stort Opløb paa Pladsen, St. Michael og ved den hellige Ludvigs Kloster. Man raabte Leve Carl den 5te Ned med Negros, Ned med Qvinderegimentet!" Ved Klosteret forrede Oprørerne paa Hovedvagten; Skildvagten saaredes, Vagten greb til Vaaben, gjorde adskillige Udfald og adsplittede Hoben. Fem til sex vigtige Personer ere fængslede. Tropperne maae ikke forlade deres Caserner, Patroner ere uddeelte. Man frygter nye Forsøg af Oprørerne. Alle de Livgardister, som havde Tjeneste i Palaiet, ere arresterede; man taler om at opløse dette Corps. Regjeringen sætter sin hele Tillid til Linietropperne, som man ogsaa mener ere den hengivne. En Parolbefaling opfordrer til, paa det kraftigste at understytte den ny Regjering og byde det Carlistiske Partie Spidsen. Circulairer ere i denne Henseende sendte til alle General capitainer og Provindsintendanter, med Efterretning om Opstandens Undertrykkelse, og med befaling, at tage strænge Forholdsregler. Der forsikkres, at 6000 Liberale have tilbudt Regjeringen deres Hjelp. Man troer, at Cortes vorde sammenkaldte; ligeledes at Spanien vil erkjende de Amerikanske Regjeringer mod en aarlig Afgift. England og Frankrige gjøre Alt, for at udvirke dette Forliig.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Paris, den 11te Januar. Den 2den d. M. foranstaltedes af Erkebiskoppen en Collect for ulykkelige Fanger, hvorved indkom 25000 Fr. Damer, som ingen Penge havde hos sig, toge deres Smykker af og gave disse. Man paastaaer, at Jndtægten er bestemt til den høje Fange paa Blaye, men man vidste ikke, hvorledes man skulde tilstille hende den. - Forsamlingen i Kirken var særdeles talrig Erkebispen, Grev de Quelen, prædikede selv.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Vore Blade fortælle, at Ministeren Hr. Thiers skal, under sine Tvistigheder med sin Collega, Grev d'Argout, i Kongens Nærværelse have yttret: "Vi ville see, om den hvide eller trefarvede Fane vil seire. Man raadslaaer om Midler til at opvække den aldeles for svundne Lyst til at indtræde i Nationalgaden.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Grev Pozo di Borgo skal ved Modtagelsen af Efterretningen fra Holland have sagt, at han allerede paa en vis Maade havde faaet befaling til Afskeed.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
London, den 11te Januar. Den Hollandske Regjerings Svar er endnu ikke ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Tvertimod den almindelige Forventning vedbliver den Spanske Regjering at vise en afgjort Modbydelighed for Dom Pedros Sag. Admiral Sartorius har faaet peremtorisk Befaling til at forlade Vigo=Bugten og enhver anden Spansk Havn, som han siden har besøgt." (The Globe.)Man har Efterretninger fra Oporto til den 26de December. Blokaden vedbliver. Et nyt Oprør havde tvunget Don Pedro til atter at udnævne en ny General, nemlig Hr. Velez. Obl. af det Dansk-Engelske 3 PCt. Laan 70 3/4 a 71 1/2.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Brüssel, den 12te Januar. Kongen og Dronningen af Belgien ankom til Lille den 8de Debr. Hs. M. Dronningen af Frankrige ankom dertil den foregaaende Dag, ledsaget af Prindsesserne Adelaide, Marie og Clemmentine. Den første Colonne af Hollandske Krigsfanger, 2000 Mand, er den 5te d. M. ankommet til St. Omer.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
J Flandern begynde Hollænderne nu atter at foranstalte Oversvømmelser, med hvilke de en Tidlang syntes at ville ophøre.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Anholdelsen af det Østerrigske Skib ved Lillo er, som man nu erfarer, Følgen af en Misforstaaelse. Kun Franske og Engelske Skibe holdes tilbage, som Repressalier for den Embargo som Frankrige og England lagde paa Hollandske Skibe.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Haag, den 10de Januar. De nye Forslag, som vi have modtaget fra London, have som man her troer, været urigtigen fremsatte i de Londonske Blade; man mener derimod, at de ere beregnede paa at lægge en Grundvold til videre Underhandlinger. Vor Regjerings Svar skal være afsendt i Gaar.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Det Engelske Dampskib Lightning afseilede fra Helvoetslups i Gaar Morges.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Blandt de Rygter, som her ere i Omløb, angaaende vor Regjerings Svar paa Frankriges og Englands Forslag, er eet, ifølge hvilket en ny, her udkastet Tractat, er forfattet i en meget fredelig Aand. J denne Tractat indrømmes fri Seilads paa Schelden, imod meget billige Læstepenge, og fri Passage til Lands igjennem Sittard og Mastricht, blot mod en Told af een PCt. Fremdeles er foreslaaet, at Belgien fra 1ste Janu1833 skal betale otte Mill., 400,000 Gylden, som sin Ander af den fælleds Statsgjæld. Holland skal, ligesaavel som Belgien betragtes som en neutral Stat. Sporgsmaalet om Luxemborskal være Gienstanden for en særskilt Traktat med de fem stor Magter og den Tydske Forbundsforsamling. Lillo og Lieskenshoskulle udleveres tre Uger efter Traktatens Ratification.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Hamborg, den 16de Januar. I Dag stege Priserne paa udenlandske Statspapirer. Obl. af det Dansk Engelske 3 pCt. Laan i Fredags 68 i Da 68 1/2. - Disconto 2 1/2 pCt.
Berlingske Tidende, 1833-01-21
Udenlandske Efterretninger.