Viborger Samler, 1809-01-02
De mange man gjorde til Fanger fortalte om den Skræk og Uorden der var i Staden; man forskandsede sig, gjorde det endog med Uld og Bomuld, behængte Vinduerne med Topper, opbrød Gaderne o.s. v. De som tvivlede om, at Madrid kunne holde sig, vare enten flygtede eller raadede til Overgave af Staden, de Fremmede, som intet havde at tabe, opmuntrede at forsvare sig til det yderste. Man havde i Staden over 100 Batteri Kanoner, et langt større Antal 2 og 3 Pundere vare tillige opsøgte og nogle havde man bunden paa Karrer, der noksom beviser Folkets Ubesindighed der ville bruge dem; men da Retirovar i vor Magt, hvorfra Madrid kan beskydes, var ælt dette forgieves, Keiseren forhindrede Soldaterne fra at komme i Husene; Staden havde bleven ødelagt havde mange Tropper kommet derind. Der indrykkede derfor kun nogle Compagnier Voltigeurer, som Kejseren ikke lod understøtte ved Forstærkning. Kl. 11 sendte Prindsen af Neuchatel atter en Opfordring, hvori han lovede Stadens Jndvaanere og Geistligheden Forladelse for alt det Forgangne naar man inden Kl. 2 heisede en hvid Fabne og sendte Deputerede for at underhandle. Jmidlertid befalede Keiseren Kanonerne at tie. Kl. 5 kom General Morla og Don Bernardo Priarte, som Deputerede til H. D. Majorgeneralens Telt. De yttrede, at alle velsindede indsaae Afsindigheden i at ville forsvare Staden; men at Pøbelen og de Fremmede meente det kunde og barde skee, de ønskede 2 Timers Betænkningstid for at bringe Folket til Fornuft. Fyrsten fremstillede dem for Hs. M. Kejseren, der tiltalede dem saaledes "Forgieves anføre J Folkets Navn; kunne J nu ei berolige det, saa have J forhen selv opægget det og vildført det ved Løgne. Forsamler Geistligheden, Klostrenes Forstandere, Alcader og de vigtigste Grundeiere, og overgiver Staden sig ej inden i Morgen Kl. 6, er den ikke mere til. Jeg vil og tør ei trække mine Tropper tilbage. J have massakreret de ulykkelige franske Fanger, som J fik fat; J have for faa Dage siden slæbt den russiske Gesandts Betiente til Døde i Gaderne fordi de var fødte Franskmænd. En fransk Generals (Duponts) Frighed og Uforstand leverede Eder Tropper i Hænde, som kapitulerede paa Valpladsen; denne Capitul. brød J, hvilket Brev skrev ikke J Hr. Morla til denne General, Det klæder Jer got at tale om Plyndring, J der, efterat J vare tængte ind i Roussillon, bortførte dens Fruentimmer og deelede dem blandt Eders Soldater. Hvorledes kunde J føre et saadant Sprog, da Capitulationen selv forhød det? Nei saa ere dog Englænderne, som ellers ikke holde saa nøie over Folkeretten, meget bedre. De have besværet sig over Lissabons Capitu. lation; men de have dog opfyldt den. At bryde militære Traktater, er at frasige sig alt Navn af Civiliseerte og sætte sig i Klasse med Araber. Hvorledes kunne J forlange Capitulation, som brød den af Baylen: Seel saaledes straffer Troløshed og Uret tilsidst sig selv. Jeg havde en Flaade i Cadix, den var Frankrigs Bundsforvandte og J have rettet Stadens Mørsere imod den. Jeg havde en spaask Armee i min Hær, jeg maatte hellere lade den gaae ombord, paa engelske Skibe og siden styrte den ned af Espinosas Bierge, end afvæbne den. Hellere ville jeg kæmpe med 7000 flere Fjender, end ikke fæste Liid, til Ære og Troskab. Gaaer tilbage til Madrid. Jeg lader Eder Tid til i Morgen Kl. 6. Kommer saa igien; men nævn mig ikke Folket, uden som underkastet; ellers skal Jog alle Eders Tropper blive fældede af mine Kanoner." D. 4 om Morg. Kl. 6. kom General Worla og Stadens Gouvernør General Fernando de la Vera og overgave Staden. Keiserens Tale, det at han selv var saa nær og Tabet fra forrige Dag, omstemte Gemytterne. De urolige Hoveder vare flygtede og endeel af Tropperne opløste. Kl. 10 rog General Beliard Commanden over Staden, og en almindelig Pardon blev udraabt - Nu begyndte alle Forsvarsg salter at forsvinde; man aabnede Krambodene, Munkene gik til deres Klostre, man beundrede den franske Ædelmodighed. 100 Kanoner og 5000 Gevæhrer, meest engelske Vahre, bleve afleverede. Brigadegeneral Maison er blesseret. General Brüyere blev, ved at vove sig forvidt, dræbt. 12 af vore Soldater faldt, 60 saaredes. Det ringe Tab kommer af at saa saa Folk vare i Træfning og af Spaniernes overordentlige Feighed. 10000 Flygtninge fra Burgos og Somosierra ere d. 3 Decbr. angrebne og overmandede af en Dragon-Piqvet, 3 Mile herfra. De lode 40 Kanoner og 60 Krudkarrer i Stikken. Florida Blanca flygtede med Statsraadet først til Toledo og derfra til Englænderne.