JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
London, den 29de April. Det hedder, Ministrene have den Efterretning, at den første hollandske Flaade skal være ankommet i Brest, at en anden Flaade er udløbet fra Texelen, er upaatvivleligt; den skal bestaae af 6 Linieskibe, og 7 eller 8 Fregatter. Admiral Duncan krydser derfor mellem Norge og Skotland for at søge den op. (En anden Avis erklærer under samme Datum denne Tidende for ugrundet.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Admiral Pringles og Gardeners Flaader istandsættes i største Hast, den første for at gaae til Cap, den anden paa et Krydstogt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Ministeren Pitt har i Gaar i Stedet for den forkastede Dentske Hundebill indbragt sin, efter hvilken alle de, der betale faste Paalæg, og skulle betale 3 Skilling, engelsk, hvis de holde en Hund, og fem for hver, de holde over een. Den Fattige betaler intet for een Hund, men tre Skilling for Stykket, hvis han holder fleere. Heele Paalægget skal falde i Skatkammeret. Dette Forslag bevilgedes med 50 mod 29 Stemmer. Wilberforce har gjort et nyt Forslag at formindske Slavehandelen, ved at foreskrive hvert Slavehandels Skib et Maximum af Slaver, efter sine Læsters Drægtighed; men Committeen, hvori det foresloges, blev, skiøndt Pitt understøttede Forslaget, gjournert. Ogsaa har man fornyet Debatten om de af Hr. Sheridan forlangte Papirer, Krigen i Vestindien angaaende. Nogle af disse Papirer bleve midlertid bevilgede; derimod andre, der angik Troppernes Sundheds anstalter ombord, og Expeditionen til Qviberon, afslagne."Man seer nu i Aviserne en Beregning over alle Paalæg fra 4 April 1795, til d. d. 96, angivne til 15,985,466 Pd. Sterl. 2 Skill. 11 1/2 D. (over 80 Millioner Rigsdaler.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Paris, den 28de April. J Gaarsmødet gjorde Thomas Paine 500 Raadet en Foræring af et nyt Værk fra hans Haand, under Titel. De engelske Financers Forfald, og nær forestaaende Undergang. Han forsikkrer, at, hvis det er tilladt, af foregaaende Aarsager af slutte til Begivenheder, vil snart Financernes og Gouvernementets Credit i Engeland ikke meere hvile paa nogen varig Grund, og at nærværende Constitution forestaae de Forandringer, der med al Ret fremme Friehedens sunde Grundsætninger." Med Skriftet selv fulgte en fransk Oversættelse af Lanthenas. Paa Defermonts Forslag skal denne trykkes, og hver Deputeret deraf tilstilles et Exemplar. (J næste Minerva vil den findes oversat.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Efter en Beslutning fra den lovgivende Forsamling tillades det Directorium at forlægge den parisiske Politielegion, hvor det til Fædrelandets Tieneste agtede samme meest fornøden. Efter seeneste Efterretninger har denne Legion viist Ulydighed, og er derfor aldeles casseret. Ogsaa beskyldes den for, at have indeholdt mange af de berygtede Røvere, og Stiemænd, der gjorde Egnene om Paris saa usikkre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Nogle Blade paastaae, Directoriet har befalet de bekiændte Terrorister og Exdeputerede Vadier, Amar, Vouland, Fayau, Choudien, Huguet, og Chales, og nogle Medlemmer af det forhenværende brestiske Revolutionstribunal, at rømme Paris, og begive sig til deres Departementer. Og hedder det, at Freron skal, som Coloniedeputeret have Sæde i Lovgivningen. Den fra Vendemiaire Opstanden bekiændte Laporte har derimod nedlagt sin Deputeretpost, og modtaget en Leverandeur plads. Carnot, Medlem af Directoriet, der, som Medlem af Velfærdscommitteen, udarbeidede de Operationsplaner, der i Aarene 93 og 94 tronedes med Belgiens og Hollands Erobring, skal ogsaa have forfattet Planen til de saa beundringsværdig heldige Operationer i Jtalien. Det hedder nu, at han til Medhielper skal i Petiets Sted saae en anden af Oldingsraadet, hans gamle Ven og Medarbeider Lacuce. Pavia, den 21de April. Siden de Franskes sidste Seiere hersker i Lombardiet en almeen Modløshed; man zittrer for deres Komme; thi hvorvel Beaulieus Armee, endnu stedse er betydelig nok, frygter man dog stedse for, den ikke vil kunde hindre de Franske fra at trænge videre frem. Af de Engelske synes kun lidet at være at vente. Uagtet deres Canoneerskalupper og Fregatter paa den genuesiske Kyst faae dog de Franske stedse meere Forstærkning. Man beklager nu, at man ikke har fulgt General Wallis's Plan, og er gaaet forsvarsviis frem. Den Beslutning, at føre offensiv Kriig, har alt kostet og 12 Millioner Gylden, og en Mængde Mennesker, uden at opnaae Hensigten at fierne Faren fra Lombardiet og det Piemontesiske. Man frygter, at Kongen af Sardinien endelig engang udfører sit tidt havte Forsæt at slutte Privatfred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Lombardiet, den 22de April. Hoffet i Turin har sendt de sardiniske Stænder sit Ultimatum; det tilbyder almeen Pardon, naar man igien vil modtage Garnison, og de piemontesiske Embedsmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
London, den 3die May. Ved det sidste Laan skal Ministeren have forsikkret, at de Franske ikke vare i Stand til at aabne Feldtoget. Ydermere har han anmældt, at han næstkommende Mandag vilde foreslaae en Subsidie til Kongen af Sardinien. Lord Marcartney skal have fordret sin Hiemkaldelse fra den franske Kronprætendents Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Manheim, den 1ste May. Ludvig den 18de har ladet Wurmser sin Ankomst til Condes Hær vide, samt tillige, at han ikke vil giøre nogen Forandring i Commandoen der, men lade Conde og Latour beholde den, og selv blot tiene som Soldat, ogsaa har han lovt Conde Hendrik den fierdes Rustning, naar han kan faae den af Senatet i Venedig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Paris, den 2den May. Carnot er siden 30 April Directoriets, Crassour Femhundredes Raadets, og Lecoulteur Oldingsraadets Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Den 28de April udbrød et Oprør blandt Politie legionen i Paris, og Dagen derpaa ved den første Bataillon, der laae i Versailles. Det var imidlertid langt fra ikke Majoriteten, men den betydeligere Deel maatte mod sin Villie følge de uroelige og oprørske. J Paris blev de deels i deres Caserner, deels paa deres Poster, og vilde hverken rømme hine, eller lade sig afløse af disse. De forlangte, man skulde lade dem blive ved Politietienesten, i Paris eller andensteds, men ikke sende dem til Hæren, da det var en Art Beskiæmmelse, siden man der ingen Politiesoldater brugte, og man behandlede dem med en vis Mistroe, som de var farlige for den offentlige Roelighed. Hovedaarsagen var deels de unge Herrers Feighed, der havde indsneget sig i dette Corps for at undgaae Krigstienesten, deels jacobinske og rojalistiske Opæggeres, og selv Præsters Jntriquer, og især Legionens Jmmoralitet. Men strax marscherede et betydeligt Corps mod Oprørerne. Tuillerierne og andre Hovedpladser vare besatte med Artillerie, og lukkede. Directoriet blev strængt, om Aftenen vare de gjorte vaabenløse. Næste Dag rykkede et Corps herfra mod dem i Versailles, der fulgte hines Exempel. Disse havde i Rasenhed sønderrevet deres Fane, og rykket frem med deres Bataillonsstykker, men strækkede Gevær, da Overmagt kom dem paa Halsen. Nationalgarden fra Paris maatte rykke ud med. Der ere nu over 100 Opmænd hæftede, og en Deel vil blive skudt. Politielegionen var mod 6000 Mand stærk, hvoraf 500 til Hest, hvilke man ikke veed at have været med. Nogle Jnfanterie-Compagnier tilbød sig at drage med mod deres rebelske Cammerader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Nederelven, den 12te May. En privat Skrivelse. fra Helsingøer indeholder den Efterretning, at i Egvag og Fahrsund en engelsk Fregat og en Brig den 23 April har taget den hollandske Brig de Blüghed og en fransk Caper med 4 Priser ud af Havnen. Folket fra den hollandske Brig skal være flygtet, men Officererne fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Den danske Consul i Marseille skal have tilmældt den danske Consul i Holland, at da en neapolitansk Fregat havde taget en paa et dansk Skib ombord værende algierisk Officeer med algierske Recruter, har den algierske Regiering, ladet anholde 3 danske Skibe, dog med befal na, ikke videre at forribe sig paa dem, før hiin Sag var i Rigtighed; tillige skriver han, at Sagen snart vilde blive afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Stokholm, den 3die May. Vi ere endnu her i den forrige Uvished om Kriig og Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Warschau, den 4de May. De russiske Tropper under General Subow skal have frataget Perserne den vigtige Handelstad og Fæstning Derbent i Provindsen Sirvan ved det caspiske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
J Torsdags Nat hæftedes her otte Personer, og førtes til Thorn. De siges at have havt Opstandsanlæg, og staae i Forbindelse med de i Moldau værende emigrerede Polakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Turin, den 24de April. J Torsdags fik vi den Efterretning, at de Franske vare rykkede ind i Mondovi; man sendte strax to Deputerte til Genua, for at træde under spansk Mægling i Fredsunderhandlinger paa enhver Betingelse med den derværende franske Gesandt, den spanske Minister i Turin ledsager dem did. Den piemontesiske Armee har liidt stærk Forliis, i Mondovi faldt, foruden 5000 Fanger (i de franske Beretninger angives de dog kun for 1300) Magazinerne i Fiendens Hænder. Disse Sørgebudskaber have bragt Rædselen paa det høieste. Man arbeider Dag og Nat paa, at sætte Turin i Forsvarsstand. Da Fienden er meget stærk, og ingen Hindring har for sig, er det sikkerlig at frygte, han snart turde være for Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Det Piemontesiske, den 26 April. Siden Begivenheden den 2 de ere de Franske aldeles i Besiddelse af det mellem Stura og Tanaro liggende Land. Den piemontesiske Armee under General Colli har draget sig bag den første Flod. Hans høire Fløi støttes paa Cunco, hans venstre paa Cherasko. Cherasko ligger paa hiin Side Stura, hvor denne løber ud i Tanaro, muelig have altsaa de Franske den alt i Besiddelse. Den sidste Striid skal have været meget blodig; men de Franskes Overmagt afgjort Sagen. Den 22de holdtes i Turin et stort Statsraad, hvor Kongen selv var tilstæde, og efter hvilket de ovenomtalte tvende Deputerede sendtes til Genua. Jtalien, den 26 April. Efter de sidste Breve fra Cadix er Krigen mellem Spanien og Engelland saa godt som afgjort. Den Tilliid, den franske Regiering har viist de emigrerede Corsicaner, i det det har betroet Buonaparte og Salicetti de tvende øverste Pladser ved sin italienske Armee, har frembragt en for Frankerig gunstig Virkning paa Corsita selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Man har Efterretning fra Genua, at Opstanden virkelig der er udbrudt imod Egelland, og den trefarvede Fane plantet paa adskillige Stæder. J Districtet Borgognone sammenrottede sig 3000 Bønder, afslog at betale Afgivterne, omringede de 400 Soldater, der udsendtes imod dem, og fratog dem deres Vaaben, skiød 3 af de fornemste Officerer og forskandsede Adgangen til deres District, med Forhugninger. J Spidsen for dem skal et corsicansk Parlamentslem navnlig Tarera være. Andre Districter følge dette Exempel. Den engelske Vicekonge Elliot opfordrede Jndvaanerne i Bastia og Capo Corso at rykke mod Rebellerne, men disse afslog det, og en corfikansk Bataillon, man vilde indskibe til Ajaccio, adsplittede sig. J Nebbio skulle de Oprørske have slaaet en Leir, og staae i Forbindelse med de Misnøiede i St. Fiorenz, hvor det engelske Krigskib Caira er brændt. Midlertid ere de engelske Skibe med de i engelsk Sold staaende Emigranter og Schweitzer fra Civitavechia afgangne did. Ved Angrebet af den forskandsede Leir ved Ceva, skal de Franske have i Begyndelsen anstillet et gyseligt Blodbad; men med Livsfare styrtede Buonaparte sig mellem dem, og hæmmede deres Rasenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Frankfurt, den 7 May. Vaabenstilstanden mellem Frankrig og Sardinien skal alt være sluttet. J Gaar er en Coureer fra Wien ankommet hos Erkehertug Carl i Maynz, og efter den skal en Major af Generalstaben. være reist til Kirn, at forlænge Vaabenstilstanden paa to Maaneder; kommer dette i Stand, torde vel Erkehertug, Carl gaae tilbage til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Altona, den 15 May. Efter de nyeste wienske privat Breve, er Freden mellem Frankrig og Sardinien, sluttet. Frankrig skal beholde Savoyen og Nizza, og desuden til Almeenfreden blive i Besiddelse af Ceva og Tortona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Kiøbenhavn, den 16 May. Førstkommende Løverdag den 21 May agter Hans Majestæt Kongen, med Suite at begive sig til Fredriksberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Vinden. 9 May. 27. 10. 6. 6 1/2 9 Varme. V. N. V. S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
AVERTISSEMENT. Handagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgjør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te May begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Kiøbenhavns No. Aar. huus. tunus, siunis. Post-Tidender. endnu. land Fredagen, den 20 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Fra den tyrkiske Grændse, den 23 April. Efter Beretninger fra Adrianopel, bliver den i disse Egne samlede tyrkiske Krigshær stedse talrigere, og skal alt beløbe sig over 150,000 Mand. (Andre Tidender fra Warschau den 4de Mai sige, at Porten virkelig skal have holdt inde med sine Rustninger, og at det ved Adrianopel samlede Corps blot er bestemt til i Nødsfald at agere mod de bekiændte uroelige Pachaer.) Fra den i Moldau samlede polske Confæderation vil man vide, at den forhenværende Sværddrager Oginsky har indfundet sig, som Overhoved ved den, og at over 1200 Mand polske Adelsmænd skulle være samlede, der samtlig have deres Tilhængere, og alt have havt Deel i den sidste polske Jnsurrection. Den Omstændighed, at Porten taaler denne Samling af Jnsurgenterne, turde let blive en Aarsag med, til det befrygtede Brud mellem Rusland, og Porten. (Om dette og har Deel i, at den brave Kosziusko fra sit hidtil værende taalelige Fængsel er bragt 30 Mile bag Moskau, vides ikke.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Thorn, den 7de Mai. Vor Tidende indeholder følgende fra Warschau, Natten til den 29de April hæftedes her 8 Personer, og bragdes strax herfra. En Anviisning fra allerhøieste Sted skal have givet Anledning dertil, da man i Berlin ved nogle fra det forhenværende (?) Polen vil være kommet efter, at ny Planer til ny Uroeligheder smeddedes. De hæftede Personer ere: den forhenværende General=Lieutenant Gielgud, den forhenværende General=Jnspector General Grobawski, Kammerherre Grosmanni, en vis Dunqverk, Kiøbmændene Rose og Braun, o. s. v. Man har borttaget, og forseglet alle Papirer, der fandtes hos disse Personer. Der viser sig forsigtig Aarvaagenhed hos os, man udsætter endnu flere Vagter, og Patrollerne gaae hyppigere. Midlertid nyde vi den høieste Roe, og fuldkomneste Tryghed, uagtet mange digte, hvo veed, hvilke ugrundede Ting - ogsaa fra fremmede Egne, saa at mange Personer, der ere let at kyse, have begivet sig herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Ovenmældte Personer ere den 1ste Mai komne hid til Thorn under Bedækning af en Commando, og paa 5 Vogne, og ere afgivne her i sikker Forvaring. Den her endnu ikke gandske adskilte Undersøgelses-Commission, den forhenværende Jnsurrection angaaende, skal ogsaa foretage Sagen, angaaende disse her indbragte. Andre sige, det skulle komme egne Commissarier dertil fra Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Fra Sydpreusen mælder man, at adskillige der og nær liggende Regimenter skulle være gjorte mobil, og have faaet deres Poster anviiste i forskiællige sydpreusiske Egne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Wien, den 4de Mai. Der skrides nu til virkelig Demarcation af det i Følge Deelingstractaten indtagne Polen, og Keiseren har allerede kaldet sin Part Vestallicien, og givet det en befuldmægtiget Landscommissair, og i Patentet i Anledning heraf gjort vitterligt: at Tidens Omstændigheder have medbragt det forhenværende Kongerig Polens fuldkomne Opløsning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Hannover, den 10de Mai. 4 Dragonregimenter, et Jnfanterieregiment, og Jægerne have faaet Marschordre, og skulle, efter Sigende, alt næste Uge tiltræde deres Marsch. Garde du Corps har desuden ogsaa Ordre at giøre sig marschfærdig; ligeledes giøres et Batterie let, og to Batterier svært Artillerie mobile. Midlertid hedder det, at disse Tropper kun skulle udgiøre en Deel af det Corps, der af vore Tropper er bestemt til den bevæbnede Neutralitet, og er følgelig herom de nærmere Omstændigheder at vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Hildesheim, den 10de Mai. J Morgen gaaer Regieringsraad Lochhausen, som vor Fyrstes udnævnte Kredsgesandt, herfra til Brunsvig, for der af den preusiske Gesandt Dohm, og den brunsvigske Münchhausen, at erfare foregaaende Betingelser. J øvrigt forlanges en betydelig Qvantitet Havre, Rug, Høe og Straae til de preusiske Tropper, der skulle besætte DemarcationsLinien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Haag, den 7de Mai. J et af Conventens seeneste Møder holdt Repræsentanten Blok en Tale, om Fædrelandets Fare formedelst Husets Brunsvigs Hensigter til at indsætte Statholderens Familie, Sammendragningen af en Armee paa 60,000 Preuser, Hesser, Hannoveraner og Brunsviger i Vestphalen, og paa Republikens Grændser; det engelske Ministeriums nye Laan, o. s. v., og foreslog, at oprette en Commission til at indhente nøiagtig Underretning fra Krigscommitteen, angaaende Armeens nærværende Tilstand, selv at tage Forsvarsanstalterne i Øiesyn, og med benævnte Committee aftale og udføre de Anstalter, der turde være nødvendige til at tilbagedrive al udvortes fiendtligt Jndfald; at foreslaae Nationalforsamlingen de paaeligste Anstalter mod indvordes Fiender, ifald fiendtlige Tropper skulde nærme sig, paa det at, om man skulde være saa ulykkelig at ligge under for Overmagten, hine dog ikke skulde faae Leilighed at glæde sig over Republikens Ulykke. Hertil føiede de Deputerede Vreede, Bosse og Walkenaar endnu den Foranstaltning, under nærværende Omstændigheder at skaffe Forsamlingen en meere udstrakt Fuldmagt, end Sammenkaldelses-Reglementet tilstaaer den, saa at den skulde have Bestyrelsen over den heele væbnede Borger magt, og over Financerne, for at tilveiebringe Conventen denne, vilde de, at Primair-Forsamlingerne paa ny skulde sammenkaldes. Der er og en Commission udnævnt at undersøge disse Forslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Nationalconventens sidste Møder have næsten blot været Giennemsyn af Forslag til den almindelige Væbning, og en Borgerarmees Organisation. Lemmernes Meeninger om dette Foretagende vare meget forskiællige. Reqvisition skal indbefatte alle Mandfolk fra 55 til 18 Aar, og disse skulle have i Sold, de Gemene ugentlig 2 Gylden 10 Styver, foruden Brød og Kiød; Over og Under-Officererne paa militair Fod. Herom er paa ovennævnte Commissions Forslag vedtaget en Opfordring, til det hollandske Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Man frygter, at Regieringen vil blive nødsaget at forvandle det foreslagne Laan paa 60 Millioner til et tvungent Laan. Den Tiid, inden hvilken denne Summa skulde samles, er for kort til, man kunde haabe, at faae det alt ind ved frievillige Bidrag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
J Mødet den 3die anmældte Repræsentanten Staphorst, at Tillægstractaten mellem den franske og bataviske Republik, i Henseende til de 80 Millioner, der i Følge Alliancetractaten skulle udbetales Frankerig, nu paa fransk Side af Gesandten Noel, paa batavisk af Staphorst og van der Hoop var undertegnet, og at i Følge den aarlig skulde betales 3 Millioner i Freds-, og 6 i Krigstid paa Afdrag. Efter de givne Fuldmagter behøver denne Tractat ingen Ratificationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Paris, den 8de Mai. Man veed nu med Vished, at Vaabenstilstanden med Sardinien ikke er sluttet Genua, men imellem Generalerne Buonaparte og Colli, og det efter de af den førstnævnte General forlangte Betingelser, samt at Coni og Tortona strax skulde indrømmes de franske Tropper. De imellem begge Generaler vexlede Breve ere allerede her bekiendte. Vor Gesandt Faypoult i Genua har erklæret de sardiniske Fredscommissarier, at han ikke var authoriseret til nogen Underhandling, og derfor maatte henvise dem til Directoriet her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Altona, den 14de Mai. De nyeste Breve fra Haag melde ei allene, at Fæstningerne Coni og Tortona have overgivet sig til de Franske, men ogsaa det Rygte, at den franske General Buonaparte uden nogen Modstand, er rykket ind i Turin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
London, den 10de Mai. J Underhuset gjorde Hr. Grey Ministeren Pitt det Spørgsmaal, om han i denne Parlamentssession vilde bringe endnu eet Laan for Keiseren i Forslag, Pitt svarede, det var ikke hans Hensigt. Derpaa spurade Hr. Sheridan ham, om han endnu i dette Aar tænkte at foreslaae et saadant Laan; og om han, ifald han ikke foreslog det, vilde i Parlamentsferierne giøre Keiseren noget Forskud, Svaret blev, dersom Kongens Ministre skulde finde det fornødent, at foreslaae et Laan til Keiseren, saa vilde de sikkert forelægge Parlamentet deres Grunde, og oppebie dets Decision. J denne Session vilde et saadant Forslag ikke blive gjort. Jmidlertid kunde han ei vide, om Parlamentet maaskee inden Aarets Udgang vilde blive opfordret til at sanctionere et saadant Laan – Spørgsmaalet, tog Grey igien Ordet, var egentlig, om Ministeren i Parlamentsferierne vilde giøre Keiseren noget Forskud. J saa Fald vilde han foreslaae en Resolution, der skulde tilføres Parlamentets Dagbog, og efter hvilken et saadant Forskud vilde erklæres for en stor Forbrydelse. Ministerens Svar var, at han ikke just nu kunde bestemt sige, om han herefter kunde finde det passende, at foreskyde Keiseren eller en anden Allieret nogen Sum. Naturligviis maatte den Minister, som uden Parlamentets foregaaende Samtykke gjorde noget Forskud, staae det til Ansvar derfor. Herpaa gav Grey det bittre Svar, Ministeren kan sagtens tale om Ansvar, siden han anseer saadant for Spøg; men der kunde let komme den Tiid, da dette Ansvar kunde blive gandske alvorligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Efter de officielle Lister fra denne Maaneds Begyndelse bestaaer den storbrittanniske Armee af 45 Cavallerie Regimenter, tilsammen 16,500 Mand, og 109 Jnfanterie-Regimenter, tilsammen 88,000 Mand; hvorunder de Militaire, Volontaircorps, 12,000 Hannoveraner og 5000 Hesser, som staae i brittisk Sold, ei ere beregnede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Genua, den 28de April, Østerrigerne have nu ogsaa forladt Bochetta, og staae ved Alessandria og Tortona; og de engelske Skibe ere ogsaa borte fra vore Kyster. General Buonaparte, der siden den 25de har havt sit Hovedqvarteer i Cherasco, faaer endnu ideligen Forstærkninger fra det indre Frankerige. General Laharpe staaer med 8000 Mand ved Alba, og General Massena imellem Dego og Caro. De franske Magaziner i Savona transporteres til Finale, for at være Armeen nærmere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-20
Fra Jtalien, den 1ste Mai. Kongen af Sardinien har sendt Statsraaderne Rosa og Cor til Wien, for at forestille Keiseren, hvorledes han, efter det uheldige Slag ved Mondovi, ikke længere saae sig i Stand til at tage Deel i Coalitionen mod Frankerige, men vilde giøre Fred med Republiken. General Beaulien har protesteret imod Vaabenstilstanden, som, da Franskmændenne derved vilde komme i Besiddelse af Tortona og Coni maatte blive til stor Skade for den østerrigske Armee.