JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Krigsskuepladsen. Endelig meddeles nu i den Franske Storarmees 56de, 57 og 58 Bulletin officielle og omstændelige Efterretninger og hvad der er forefaldet imellem Russerne og de Franske i de vigtige Fægtninger ved Bergfried, Walterdorff, Dopven, Hoff og Eylau. De to sidste Bulletins ere daterede fra Eylau, hvilket viser, at de Franske have beholdt Valpladsen. Efter deres Beretning have Russerne mistet 12 til 15,000 Fanger, og ligesaa mange Soldater, der ere gjorte udygtige til Tjenesten, 18 Faner og 45 Canoner. Men imidlertid tilstaae de tillige selv, at disse unegteligen for dyrt kjøbte Trophæer have kostet dem 1900 Døde og 5700 Saarede, hvoriblandt 1000, der ere udygtige til Tjenesten. - J Slaget ved Eylau (d. 8 Febr.) commanderede Keiser Napoleon selv. Under en stærk Snee, der hindrede begge Armeer fra at see hinanden i en Afstand af to Skridt og som varede en halv Time, aabnedes Canonaden paa begge Sider. 20,000 Mand Infanterie bleve kastede og tvungne til at forlade deres Canoner. - 300 Jld svælg udbredte i tolv Timer Død og Ødelæggelse. Marchallerne Davoust og Ney fuldendte den bestandige tvivlsomme Seier. Hvor megen Anstrængelse de Franske Anførere anvendte sees deraf, at to Generaler ere døde, og tre andre, hvoriblandt Marchal Augereau (der efter senere Rygter skulde være død, ere saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Russiske Efterretninger lyde imidlertid ganske anderledes. Efter General Bennigsens officielle Rapport til den Russiske Keiser, er den Franske Armee total slaaet. Over 1000 Fanger og 12 med Ørne prydede Faner ere faldne i Seierherrens (Russernes) Hænder. Han anslaaer de Franskes Tab til 12,000 M. - Saa constrasterende Beretninger, sætter enhver i største Forundring, og da man maa antage, at begge Armeer umueligen kunne have seiret, saa bør man nok følge den gyldne Middelvei, indtil Tiden, der har sønderhugget saa mangen en gordiansk Knude, ogsaa opløser denne. Jmidlertid studser man ligesaa meget ved at høre, at den Franske Armee, som efter Russernes egen Beretning, bestod af 120,000 Mand, er total slaaet, fordi den har mistet 12,000 Mand, som ved Efterretningen, at den Russiske Armee er total slaaet, fordi den har mistet 12 til 15,000 Mand, især naar man betænker, at de Franske havde 6700 Døde og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Alle Efterretninger ere imidlertid enige om, at Slaget ved Eylau skal have været et af de blodigste i den nyere Krigshistorie. Man anslaaer endog Tabet paa begge Sider til 30,000 Mand. De Franskes Hensigt: at bemægtige sig Konigsberg og forskaffe sig de derværende rige Magaziner, blev ikke opnaaet. Af Berthiers Brev til Gouverneuren i Posen, dat. Eylau d. 13 Febr. sees, at den Franske Armee manglede Levnetsmidler, og at Russerne tre Gange maatte fordrives fra denne Stad. Saavidt man veed ere de Franske endnu ikke ankomne til Kønigsberg, men have deres Hovedqvarteer i Soldau, en liden Bye i Østpeussen, langt nede ved den Polske Grændse. - J Danzig var endnu d. 13 Februarii Alting roligt, men det der i Egnen Forefaldne opvækker Bekymringer for Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Ved Salget af Godset Wandsbeck har Grev Schimmelmann forbeholdt sig Slottet med tilhørende Bygninger og de øvrige Hofjorder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
J Slutningen af afvigte Aar befandtes i det Glückstadske Tugthuus 144 Fanger (75 Mandspersoner og 69 Qvindfolk), i det Neumünsterske 33 (23 Mandspersoner og 10 Qvindfolk), i det Flensborgske 7 (4 Mandspersoner, og 3 Qvindefolk), ialt 184.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Den philologiske Classe af National Jnstitutet i Paris, har i Skialdekonsten tilkiendt Mille voy, som allerede i forrige Aar blev belønnet af denne Classe, den første Præmie. Æmnet var le Voyageur (den Reisende). Victorin Fabre vandt det første Accessit og Brugniere det andet: men da Academiet beklagede, at det ikke havde nogen anden Priis til at belønne Fabre med, saa har Ministeren for det Jndre ladet ham anvise 1000 Fr. Den Franske Almanach imperial for 1807. indeholder, foruden en Russisk, Jødisk og Tyrkisk Calender, en Fortegnelse over alle de Souverainer, Rhinforbundet bestaaer af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Rettelser. No. 35. S. 557. Lin. 18. Bornholske læs Bornholmske. S. 58. Lin. 22. (1773 i September) læs: (død 1773 i September. - N. 36. S. 574. L. 1. Polhøids læs: Polhøide. - No. 37. S. 589. L. 8. Bredderne læs, Bræderne. Samme S. L. 25. Tienderne, læs: Tomterne, og saa kaldte: Grunde. - No. 40. 1ste Pille. L. 2. Bancocommissair læs, Bankecommissair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. danske Fjerte Aargang. No. 43. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 10 Martii, 1807. Penges Værd. Paa intet sætte de fleste Mennesker større Priis. end paa Penge. De ere den Maalestok, hvorefter at jordisk Lyksalighed beregnes, og jeg veed ikke hvorledes det vilde gaae Menneskeslægten, dersom der med eet opdagedes saa mange Sølvminer, at dette almægtige Metal blev saa almindeligt som i Kong Salomons Tider, da man ikke ændsede det mere end Graastene. Dersom Pengene virkelig skulde være Maalestokken for Lykken, saa maatte de to afdøde Kjøbenhavnske Capitalister, der efterlode sig saa mange Tønder Guld, have været de lykkeligste Mænd i Kjøbenhavn, thi der vare de unegteligen de rigeste Privatmænd af borgerlig Stand. Men det er Gud og hver bekjendt, at de, med al deres Guld, begge endog manglede en af de Lyksaligheder, som Hyren ved Ledet nyder, den huuslige. - Jmidlertid maa man dog sande det Tydske Ordsprog, nach Geld schrevet die Wele, og næsten enhver, blandt Høie og Lave, troer bestandig, at Penge ere en Talisman for Alt og mod Alt. Naar jeg kun havde 100 Rdlr., raaber den fattige Haandværksmand; vilde jeg prise mig lykkelig naar jeg kun havde min Ostindiefarer lykkelig hjemme, vilde jeg være fornøiet, raaber Kjøbmanden. Disse Daarer, som bestorme Himlen med deres Ønsker, ville ikke tilstaae, at den ene ligesaa lidet vilde blive lykkelig ved at faae de 1000 Rdlr. som den anden fornøiet ved at see sin Ostindiefarer paa Toldboden. Men ingen er desuagtet saa kortsynet, at han jo indseer det, kun faa troe for Alvor, at Pengene virkelig kunne gjøre Mennesket lykkeligt; thi man seer alt for mange Exempler paa, at rige Folk, ligesom Silkeor, men, arbeide paa deres egen Grav, at Hypochonderister, Melancholister og Podagradister, og saa meget der ender sig paa ister, næsten kun findes blandt de Rige og saakaldte Lykkelige. Men desuagtet hige de fleste dog efter Penge og Rigdom for at faae dem tillader mange sig Alt. Man klavrer over Themis's, Minervas, ja selv Jupiters Tempel, for at kunne komme til Plutus's, der i en lang Frastand glimrer af Guld og Ædelstene, og i Nærheden ikke bestaaer af andet end forgyldte Fjælle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Det vil maaskee forekomme mine Læsere besynderligt, at jeg her taler om saa trivielle Ting, der hidtil forgjeves have været omprækede, omskrevne og omvæddede saa utallige Gange - Ting, som hver Mand veed og ingen meere gider høre noget om. Dette har jeg fuldkomment betænkt, førend jeg satte Pennen til Papiret. Men netop fordi dette for Menneskenes Rolighed saa vigtige Æmne saa ofte uden Nytte har været paa Bane, troer jeg at det ikke tidt nok kan omtales. Om mine Ord kun virkede paa een blandt tusinde, saa er dette mig allerede mere end nok. Naar jeg staaer paa Alfarveien og seer ti Mennesker efter hinanden snuble over en Steen, bør jeg dog advare den ellevte, om end de tii første ikke have ændset min Advarsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Indenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Breve om Trondhjem. (See No. 41). J Nærheden af Hospitalet var Daarekisten, hvor der, da jeg saae det, vare 15 Elendige. De fra Landet underholdes paa Fogderiernes Bekostning, hvorfra de ere; de fra Staden, af Hospitalskassen. Stuerne vare lyse og rene, og Bygningen ligeledes anlagt paa en høi og luftig Plads. Den Familie, som var ansat til de Ulykkeliges Pleie, skulde for enhver af de Vanvittige have 12 Skill. til daglig Underholdning; men dette synes at være vel lidet og langtfra ikke tilstrækkeligt. - - Jeg gaaer herfra over til den rigeste Stiftelse i Trondhjem, det saakaldte Angells=Kloster. Denne Stiftelse er en smagfuld og beqvemt opført, grundmuret, Bygning af 2 Etager, hvor 16 uformuende Enker eller ugifte Fruentimmer, enten af Borger, geistlig Stand, eller Rangspersoner, have frie Bolig, og aarlig 80 Rdlr.; Brændet maa de selv kjøbe. Her er en stor Plads kjøbt til Have, men som endnu ikke er indrettet. - Enhver i denne Stiftelse har her to Stuer, et Kjøkken, Kielder og Brændekammer. Her er og en Liigstue, en smuk og lys Sal, hvor hver anden Torsdag Commissionen for det Trondhjemske Fattigvæsen samles. Paa Salen seer man Stifteren Thomas Angells, hans Faders og Farfader, Portraiter. Ved denne Stiftelse er en Forstander med 500 Rdlr. aarlig Løn, som og har 80 Rdlr. til Huusleie og Skrivermaterialier, og 60 Rdlr. til et Contoirbud. En Opvarter og 2 Piger, den første med 52 Rdlr. og de 2 sidste med 35 Rdlr. Løn ere her ansatte. - - Tæt ved dette Kloster ligger Stiftelsen St. Jørgens Huus kaldet, stiftet 1616 af Lehnsherren Claus Daae. Her ere 16 gamle Fruentimmer, som maanedlig have 2 1/2 Rdlr. og aarlig hver 3 Rdlr. til Brænde. Bygningen er meget gammel, men holdes dog godt i Stand. Her er en ret smuk Have. Enhver Lem har her sit lyse og rolige Kammer, men 4 har Kakkelovn fælles i en Gang uden for Kammeret. Fire have dog Ovn og Stuer her hver for sig, men paa 3 Steder i denne Stiftelse have 4 fælles en Ovn. Til denne Stiftelse skienkes aarlig ikke ubetydelige Gaver af Jndvaanerne. - Tager jeg ikke feil, saa har jeg nu opregnet alle Staden Trondhjems offentlige Bygninger; et Sygehuus for Stadens Fattige undtagen, som og er oprettet af de Angellske Stiftelser, hvor de have frie Værelser, Senge, Læge, Lægemidler, Underholdning og Pleie. Bing nævner rigtig nok i sin Norges Beskrivelse, Side 765 en Stiftelse, Wesselstuen kaldet, for 7 fattige Enker, men denne Stiftelse existerer ikke meere; Bygningen faldt af Ælde, Huset solgtes, og Pengene for det, 132 Rdlr. 62 s., tilligemed denne Stiftelses kontante Beholdning 700 Rdlr. lagtes under Fat Før jeg alligevel ender disse tighusets Legat. Efterretninger, vil jeg endnu nævne to offentlige Bygninger i Trondhjem. Den ene er Stiftsrettens prægtige Gaard, som, omendskjønt den kun er af Træe, dog har Udseende af et Kongel. Pallads, bygt for en 30 Aar siden af den rige Geheimeraadinde Schiøler, og har kostet over 60,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Denne prægtige Bygning solgtes i Aaret 1800 til Regjeringen for 10,000 Rdlr., som bestemte den til Sæde for Stiftamtmanden og Stiftretten. Værelserne der ere 7 Alen høie og prægtigt betrukne med Atlas. Efter Stiftamtmanden Grev Moltkes Forslag til det Kongel. Rentekammer af 29 Julii f. A. ere 200 Rdlr. bestemte til aarlige Reparationer, og hvert tiende Aar 500 Rdlr. Justitiaren og Præsidenten der i Staden skulde aarligen meddele Attester for, hvorledes Gaarden vedligeholdes. (Fortsættes).Hr. Didelot, forhen Pallads Præfect og siden Keiserlig Gesandt i Studtgardt, er udnævnt til Fransk Minister ved det Danske Hof i General Victors Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Geneve døde d. 8 s. M. den for os Danske saa høist mærkværdige Paul Henri Mallet i en Alder af 77 Aar. Han var født i Geneve 1730, og har været Professor i de skjønne Videnskaber ved Kjøbenhavns Universitet, Medlem af Academierne i Upsal, Lyon og Cassel, det Celtiske Academie i Paris og Prof. i Historien ved Academiet i Geneve. Hans Hovedværk er Histoire de Dannemark hvortil endnu kan regnes hans Monumens de la Mytholagte de la Poesie des Celtes, hvori han har leveret en fortræffelig Oversættelse af Edda. Han har ogsaa udgivet Hist. de Hesse, 3 Voll., Hist. de Brunswick, 3 Voll., Hist, de Suisse, 4 Voll. Hans sidste Arbeide er Hist. de la Ligne ansatique, 2 Vol., 1865. Den eneste complette Udgave af hans Historie om Dannemark er fra 1787. den sidste Urolighed i Geneve mistede han sin Formue. Blandt den nuværende Krigs mange ulykkelige Virkninger var ogsaa den, at Mallet mistede begge de Pensioner, som den afdøde Hertug af Brunsvig og Landgreven af Hessen havde forund ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Udenlandske Efterretninger. J den store Orcan, som rasede d. 18de f.M. ved Amsterdam, ere ialt 50 til 60 større og mindre Fartøier deels komne paa Grund, deels blevne meget sønderslagne og stærkt beskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Blandt de Beskadigede var det Danske Brigskib Haabet, Capit. Namens. - Paa samme Tid herskede ogsaa en Orcan ved Deal, som ødelagde alle de Skibe, der laae i Dinerne. Zadig & Comp. i Hamborg har d. 2 d. M. erklæret sig insolvent med 556810 Mk. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Efter den Franske Regjerings befaling tages nu den mærkværdige Hercules i den Hessiske Lyst hauge ved Slottet Weissenstein fra hinanden, for at føres til Paris. Den er 30 Fod høi og staaer paa en af vældige Steen opreist Pyramide, hvor fra man har en vid Udsigt. Pyramiden er anbragt ovenfor en kostbar Cnscade med mange Vandfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Ved Breslaus Beleiring have de Franske kastet over 10,000 Bomber, Haubitsgranater og Canonkugler ind i Staden, men de Beleirede besvarede dem med 5 6 Gange saa mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
De Preussiske Krigsfanger deeltoge ved deres Ankomst til Saint Dier i Carnevalsfesten. De forklædte sig som Pibere, Trommeslagere &c., droge igjennem Byen, gjorde holdt uden for Øvrigheds personernes Huse, og raabte: den Franske Keiser og alle Franske leve!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
En overordentlig Coureer, der skulde gaae fra Warschau til Paris, druknede med sin Hest i Rhinen, men Depecherne bleve reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Neapel oprettes et Compagnie Frivillige til Hest, som skalle drage til Polen. De udrustes paa Kongens Bekostning, og hver Frivillig faaer af sin Familie en aarlig Pension af 100 Sølv ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Tre Brødre og en vis Gerasto ere nyligen blevne henrettede i Neapel. De havde i Aaret 1799 begaaet et grusomt Mord paa endeel syge og lemlæstede Franskmænd, som, kommende tilbage fra Ægypten, saae sig nødsagede til at lande i Neapel. Morderne bleve i det sidste Oprør i Calabrien røbede, da man fandt hos dem adskillige Æsker med Breve fra Franske Militairpersoner til deres Paarørende i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Paa et Bal ved Carnevalfesten i Mailland var Vicekongen klædt som en Confecthandler, og uddeelte kostbare Foræringer blandt Damerne. Desarcis, en af de første Advocater i Paris, har taget sig selv af Dage, fordi en vis B. havde bagvasket ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Statsbegivenheder. Fra Krigsskuepladsen er siden de sidste meddeelte Efterretninger intet vigtigt Nyt indløben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
De seneste Efterretninger fra det Franske Hovedqvarteer ere fra Liebstadt, en liden By i Østpeussen, i det Kønigsbergske Departement. J den sidste Træfning ved Ostrolenka, 11 1/2 Mile fra Warschau, mellem den Franske General Savary og den Russiske Gener. Essen, have Russerne mistet 3 Canoner, 2 Faner og 1200 Fanger. Deres hele Magt bestod af 30,000 Mand, hvoraf 8000 Mand commanderedes af Prinds Jtalenski (en Søn af den bekjendte Suwaroff, som blev farlig saaret. Ligesom i Lübeck fogtede man ogsaa her i Gaderne i Ostrolenka. Russerne efterlode over 1500 Døde paa Valpladsen, og de Franske forfulgte de Flygtende paa en Strækning af 3 Franske Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Den Franske Brigadegeneral Campana blev dræbt og General Rigand saaret. - J Posen høitideligholdtes d. 21de f. M. Seieren ved Eylau om Aftenen var Staden illumineret. Endeel af de Sachsiske Hielpetopper ere ankomne i Posen, og gaae, som det hedder, til Thorn. - De Vadenske Tropper skulle have faaet Ordre, at marchere til Danzig. - Et Preussisk Corps paa 500 M. Jnfanterie og 200 M. Envallerie, som hørte til Garnisonen i Colberg, havde d. 16de f. M. gjort et frugtesløst Angreb paa Byen Stargard. - General Dombrowski har under d. 1ste d. M. ladet udgaae en Proclamation til alle Tydske Jndvaanere i Polen, hvori han formaner dem til at holde sig rolige og vise Troskab mod Staten. De, som derimod correspondere med Fienden, begaae Forrædderie mod Tropperne, udbrede falske Efterretninger, eller gribe til Vaaben, skulle paa Stedet skydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Udine vrimler det af Militair, og det hedder, at 30,000 Mand skulle gaae til Dalmatien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Portens vidtløftige Krigserklæring mod Rusland er udstædt d. 5 Jan. 1807. Den er forfatret i de haardeste Udtrykke, og Rusland beskyldes der for, at have undertrykt Rabomagerne og overtraadt Tractaterne. De fornemste Ankeposter ere: at Rusland med Magt og uden Ret har tilegnet sig Crim og Georgien; at dets Consuler i Ottomanske Stæder have forledet Portens Betjenter, til at handle imod deres Pligter, og bemægtiget sig ved List mange Ottomanske Undersatter og Skibe; at det har understøttet de oprørske Servier ved at sende dem Munition og Penge, at det under Paaskudet, at sende sine Tropper i Tiflis en eneste Gang Mundprovision, lod talrige Tropper med Canoner indskibe i Phasis og bemægtigede sig Castellet Angkavn; at det imod Conventionen har sendt mange Tropper til de syv Øers Republik, givet den en i Petersborg forfattet Constition, behandlet den som sin Eiendom, og taget de der hen flygtede Romelier og Røvere under sin Beskyttelse; at det har misbrugt sine Krigskibes Fart igjennem det sorte Hav, ladet hemmeligen Tropper hverve i Albanien og sendt dem i Forening med sine, uden Portens Vidende, til Jtalien; at det har opvakt Oprør i Montenegro, uddeelt Patenter i Wallachiet og Moldau, tilegnet sig Undersaatter uden Tal, og behandlet disse to Provindser egenraadigen; at det har modsat sig Woimodernes Afsættelse i Moldan og Wallachiet, og villet tvinge Porten til atter at indsætte dem; at dets Tropper midt i Freden have betraadt det Ottomanske Gebeet, og bemægtiget sig Fæstningerne Bender og Chotzim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Landstænderne i det Hessiske have Haab om at vedblive, da Frankrige har samtykket i, at de paa deres Credit aabne et Laan, hvormed Contributionen skal betales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Marchal Massenas Fraværelse commanderer Gener. St. Cyr i Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Storadmiralen af Castilliens Værdighed er forbunden med en Jndkomst af 2 Mill. Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J afvigte Aar ere i 9 offentlige Sygehuuse i Wien 49,000 Mennesker blevne behandlede, og Halvdelen underholdt uden Betaling. Af disse døde kun 4616, altsaa af 100 neppe 10. Men sørgeligt er det at høre, at der af de 1872 Hitte børn, som havdes i Pleie i Hittebørnenes Hospital, og de 3155, som bleve optagne, i Slutningen af samme Aar, 3802 ere døde. Man kan altsaa regne, at kun 53 af 5070 vare endnu i Live. Aarsagen dertil skal ligge deri, at kun 1/1 af disse Børn opdrages i Hospitalet, og alle de øvrige derimod i Wiens Forstæder *). Men i Waisenhuset, hvor der i afvigte Aar befandtes 1428 Børn, døde derimod kun - 13, hvilket vidner om, at denne Indretning maa have naaet sin høieste Flor. De barmhiertige Brødres Orden, som pleier Syge, uden Hensyn til Religion, havde i samme Aar i hele Østerrige optaget i sit Hospital 16,800 Syge. Af disse ere 14,84, udgaaede (og følgelig kun 1957 døde, som er et betydeligt Antal, naar man betænker, at det kun er de meest hielpeløse og forladte Syge, som tage deres Tilflugt til dette Hospital. *) Det vilde være at ønske, at ogsaa Fødselsstiftelsen i Kjøbenhavn vilde aarligen bekjendtgjøre, hvor mange der døer af de Børn, som udsættes paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Jndledningen til den Forordning, som Kongen af Preussen udstædte d. 1 Dec. f. A. siges blandt andet, at han ved den næsten fuldkomne Opløsning af det Preuss. Armeecorps, som rykkede i Feldten mod Frankrige, og ved den fuldkomne Mangel paa paalidelige Efterretninger, ikke har seet sig istand til at skille det Sande fra det falske, Rygter fra Kjendsgjerninger, eller at belønne og straffe efter Fortjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
For omtrent 3 Aar siden nedsatte Erkehertug, Carl i Wien, en Militair Commission, der skulde undersøge Alt hvad der angaaer Brændebesparelsen, i Cassernerne og offentlige Statsbygninger. Den har nu endt sine Forhandlinger, og Resultatet deraf er, at der, efter Keiserens befaling, indføres i alle Militair= og Statsbygninger sammensatte Besparelsesovne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Hospitalet for Hittebørn i Wien er forbunden med et Amme- og Kokoppe-Jnstitut. Af disse Ammer ere i afvigte Aar 212 blevne ansatte hos forskjellige Familier. - Et saadant Amme-Jnstitut trænger Kiøbenhavn høiligen til Berlin d. 1 Martii. Fr. Saherr og George, Wilhelmi, begge Under Lieutenanter ved det Gravenitzske Regiment, der, som Krigsfanger paa deres Æresord, vare indbefattede i den af Førsten af Hohenloh i Prentzlow sluttede Capitulation og ikke vare udvexlede, bleve fangne med Vaaben i Hænderne blandt Partiegjængerne i Christianstadt, som for et Øieblik have i Neumark begaaet Straten røverie og forstyrret adskillige Sognes Rolighed. Disse Officierer bleve førte til Kustrin, og bragte for en Militaircommission, der bestod af en Escadronchef, 3 Capitainer og en Lieutenant, foruden en Lieutenant som Referent. Efterat de Anklagede vare blevne overbeviste om deres Forbrydelse, og selv havde tilstaaet, at de vare skyldige, krævede den militaire Ære og de imellem civiliserede Nationer gieldende Love, deres Afstraffelse. De bleve dømte til at miste Livet, og Dommen endnu samme Dag fuldbyrdet. Danske og Nordamericanske Skibe tilføre nu Kongeriget Neapel mange Colonieproducter, uden at Engellænderne anholde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Efter Breve fra Berlin af 2 Martii er hidtil intet forefaldet ved Storarmeen, og det Keiserlige Franske Hovedqvarteer var i Østerode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Den Tydske Førsteprimas anvender hele Forden af det ophævede Kloster Schmerlenbach til at fifte er Seminarium for unge Geistlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Stor Hertugdømmet Baden eristerer et Selskab af Læger, som om Sommeren forales to Gange og om Vinteren een Gang hver Maaned, for gjensidigen at meddele hinanden medicinsk chirurgiske Kundskaber, Erfaringer og Jagttagelser. Hvert Medlem er under Mulct forpligtet til at møde i Forsamlingen. Een af Selskabets Hovedforretninger er at hielpe de Syge, som søge Raad hos det. Det tæller 10 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J en Note til de udenlandske Ministre har Porten erklæret, at spærre Canalen ved det sorte Hav indtil Omstændighederne forandre sig. Det skeer blandt andet for at afskjære Rusland al Forbindelse med det Ottomanske Rige, og hindre det i at sende Munition til sine Havne ved det sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Frankrige er det blevet Galeislaverne forbudet, at opholde sig, efter udstaaet Straf, paa noget Sted, hvor der findes et Keiserligt Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Stormen d. 18 f. M. oprykkede paa det flade Land i Flandern mange tusinde Træer med Rødderne, og drev Sneen paa mange Steder sammen i Bunker paa 10 til 12 Fods Høide, hvorunder Mennesker og Kareter ja endog Huse bleve begravede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Justitsraad Schow forelæste i Videnskaber Selskabets Møde d. 6 Martii en Afhandling, hvori han oplyste og besvarede det Spørgsmaal: i hvilken Henseende kan det Græske og Latinske Sprogs Studium især bidrage til det Danske Sprogs Cultur,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Kjøbenhavn har der aldrig været saa mange Bryggergaarde tilfals som i denne Tid. De falbydes for Priser, som maa sætte enhver, der har været Vidne til, hvorledes Bryggergaarde bleve betalte for adskillige Aar siden, i største Forundring.