Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-03
Adressetilstrømningen fra Tydskland varer ved og fra Holsteen sender man Svaradresser til Tydskland. Fra Nürnberg er afgaaet en Adresse med 1600 Underskrifter, og fra Hannover er ligesaa afsendt en, der er tilstillet Overretsadvocat Beseler. J München forberedes en Takadresse til Kongen af Baiern. Til Overcensurretten i Berlin ere indløbne 6 Adresser, der ere bestemte til Trykken. Fremdeles er fra den i Mannheim existerende "Schleswigholstein-Vercin en Adresse an das Volk von Schleswigholstein und Lauenburg, afgaaet til Dr. Beseler i Slesvig. Denne Adresse, der talte 800 Underskrifter og deriblandt de tvende Borgemesteres, ledsagedes af lignende fra de mægtige Stæder, Merchingen, Hünheim og Freiburg. Ogsaa i vore Bjerge, skrives fra det sachsiske Lausitz - har Schleswigholsteins Sag vundet Gjenklang, og fra Löhau og Bernstadt (!) er afsendt en Adresse, der havde langt over – 200 Underskrifter, Parva parvis decent, – Slesvig fortsættes daglig Undersøgelserne angaaende de fornylig stedfundne tumultuariske Optrin, og tvende Jndivider ere blevne arresterede. Af disse er imidlertid den Ene allerede løsladt, men den Anden, en rask ung Somand, der var i Besøg hos sine Forældre, maa endnu holde Persen ud. J ungdommeligt Overmod havde han yttret, at han havde kastet med Stene, og skjøndt en Borger tilbød sin Caution, saa kom han alligevel i Hullet omhan saa blev nok saa vre. Olshausen har nu erholdt Tilladelse til, under militairisk Ledsagelse, at spadsere to Timer om Dagen. – J Tydskland har man nu tillige faaet en Folkesang Tydsklands Svar til Danmark vi erindre slet ikke, at Tydskland er blevet spurgt om Noget), der til en bekjendt Folkemelodt er udkommen hos Schlesinger i Berlin. Politiet havde først nægtet sit Imprimatur, men ved en Kiendelse af Over-Censur retten er Trykningen bleven tilstedet. (Aalb. Av.)"Fædrelandet, meddeler den i Særdeleshed for det kjøbenhavnske Publicum interessante Efterretning, at Vandmester Jens Sørensen i en ikke meget betydelig Afstand fra Kjøbenhavn har fundet Kildevæld, der i ingen Henseende staae tilbage i Godhed for den roeskildske Maglekildes Vand, men endog ere af en lidt lavere Temperatur, som give en saadan Vandmængde, at de kunne afgive ikke blot det til hele Kjøbenhavn fornødne Drikkevand, men ogsaa Vand nok til at rense Luften og udskylle Gader og Rendestene, da de med Lethed kunne sættes i Forbindelse med endnu flere i Nærheden deraf liggende Væld, og saaledes afgive indtil 50,000 Tdr. Vand daglig, som endelig ligge 70 Fod over Havfladen, saaledes at derfra vil kunne haves Vandspring i Hospitaler, Caserner og Stiftelser samt paa de offentlige Pladser, ligesom Vandet ogsaa let vil kunne bringes op i Husene. Hr. Sørensen har ladet sin Plan prøve af Sagkyndige og derpaa indgivet en Ansøgning til Hs. Majestæt om Privilegium til at forsyne Kjøbenhavn med Drikkevand, for derpaa at indbyde til et Actieselskab, med mindre Communen, som vi antage for rimeligt, vil afkjøbe ham hans Fund og hans Plan. Den Comitee, der har været nedsat til at undersøge den i forrige og indeværende Aar grasserende Kartoffelsygdom, har nu til polytechnisk Læreanstalt afgivet nedenstaaende, af Hr. Professor Liebmann affattede, Betænkning, der indeholder en interessant og, som det synes, afgjørende Oplysning om Sygdommens Aarsag: "Uagtet Kartoffelsygdommen allerede i Løbet af flere Aar har været kjendt paa forskjellige Steder i Europa, blev den dog ikke Gjenstand for almindelig Opmærksomhed for ifjor, da den næsten over hele Europa anrettede uhyre Ødelæggelser. Ogsaa iaar er Sygdommen pludselig og med stor Voldsomhed udbrudt samtidig over hele Landet, har i kort Tid tilintetgjort den største Deel af Kartoffelplantens over Jorden vegeterende Deele, men endnu formaaer man ikke at afgjøre, om Sygdommens Jndflydelse paa Knoldene vil blive ligesaa fordærvelig som ifjor. – Efter alle Efterretninger, vi hidtil have kunne indhente, ligesom ogsaa efter egne Jagttagelser, synes Sygdommen iaar fornemmelig at have angrebet de tidlig modne Kartoffelsorter, hvorimod de sildig modne ere blevne langt mere forskaanede. – Allevegne, hvor Kartoffelsygdommen ifor anrettede Ødelæggelser, er den bleven gjort til Gjenstand for nøiagtige Undersøgelser saavel af enkelte Mænd som af dertil nedsatte Commissioner, og i flere Lande ere allerede betydelige Summer anvendte af det Offenlige til disse Undersøgelsers Fremme. – Uagtet Alt, hvad der hidtil er skeet i denne Retning, uagtet Literaturen over Kartoffelsygdommen allerede er voxet op til en uhyre Masse -er dog Resultatet af alle disse Bestræbelser destoværre at ansee for saare ringe; Jntet af de mangfoldige foreslaaede Midler tilat afhjælpe Sygdommen har viist sig virksomt. – Jfjor blev man først opmærksom paa Sygdommen, da den var vidt fremskreden; den første Begyndelse af samme, ligesom ogsaa dens Aarsag kom saaledes slet ikke under kyndige og uhildede Natur forskeres Jagttagelse. – Jaar, da Opmærksomheden itide har været henvendt paa Kartoffelplantens Vegetationsforhold, har det været muligt at iagttage alle Phænomener ved Sygdommen fra dens allerførste Begyndelse, og der kan nu ikke længere være Tvivl, om Sygdommens Aarsag. – Det er nemlig en Snylte svamp, henhørende til Skimmel- eller Traad=Svampene, som angriber den overjordiske Deel af Kartoffelplanten, og i kort Tid og paa den Svampene egne Maade ødelægger Bladenes, Blomsternes og Stænglernes Cellevæv. Svampen fremstiller et fiint spindelvævagtigt Væv af ufarvede grenede Traade, og den formerer sig med stor Hurtighed ved clastiske Kimkorn, som kun ere synlige ved en betydelig Forstørrelses=Grad. Disse Kimkorn ere saa smaa og saa lette, at de føres omkring i Luften og nedfalde med Dugdraaberne paa de sunde Planter, udvikle sig der i faa Timer til Traade, og ødelægge Bladene. Det maa ansees som vist, at Sygdommen frembringes ved denne Snyltesvamp. - Sygdom i Knoldene fremkommer først nogen Tid, efterat den overjordiske Deel af Planten er ødelagt, og yttrer sig ved at destruere Cellevævet, der pludselig ved Bladenes hurtige Ødelæggelse unddrages den regelmæssige Ernæring, der udgaaer fra disse Deele. Kartoffel-Traadsvampens Livsvarighed er, ligesom Svampenes Almindelighed, kun kort, og den lader sig kun tydelig eftervise paa de Blade, der endnu ei ere blevne sorte eller visne. Vi vove med Bestemthed at paastaae, at denne Snyltesvamps Vegetations=Periode iaar har indskrænket sig til de første 14 Dage af August Maaned, og at det ikkun er følgerne af Svampens Ødelæggelser i hine 14 Dage, som ville tilkjendegive sig i dette Efteraar. – Efterat det nu er oplyst, at Sygdommen foraarsages ved en parasitisk Svamp, vil det være indlysende, at alle tidligere Formodninger om Kartoffelplantens Udartning som Aarsag til Sygdommen ere ubeføiede, ligesom ogsaa, at Jndforskrivning af Læggekartfler fra Lande, der hidtil ere blevne forskaanede for dette Onde, vil være unyttig. Dette maatte man allerede kunne slutte, efterat have lært Sygdommens Aarsag at kjende; hvad der bestyrker denne Mening er, at Medundertegnede Liebmann paa en Reise i Fyen i Begyndelsen af denne Maaned erfarede, at flere derboende Landmænd, som med megen Bekostning havde forskrevet Læggekartofler fra Nordamerika fra Egne, hvor Sygdommen ei havde hersket, desuagtet havde faaet de dermed beplantede Agre i samme Grad angrebne af Sygdommen som alle andre. (J dette Øieblik er det ikke muligt at navngive de Mænd, som have gjort denne vigtige Erfaring, men Medundertegnede Liebmann haaber om kort Tid at kunne meddele yderligers Oplysning om denne Sag.) – Comiteen maa nu glæde sig ved, allerede førend disse Erfaringer laae for Haanden, i en i forrige Efteraar til den polytechniske Anstalt afgiven Erklæring at have fraraadet Jndforskrivning af Læggekartofler fra Spanien og Nordamerika, i Erkjendelse af den liden Sandsynlighed, der var for Sygdommens Oprindelse fra en formentlig Udartning. Landet er sandsynligvis derved bleven fritaget for betydelige Udgifter, der efter de nærværende Erfaringer vilde have været spildte. – Den polytechniske Læreanstalts Bestyrelse vil med Comiteen indsee, at alle Foranstaltninger til Kartoffelsygdommens Udryddelse ville være frugtesløse, eftersom denne hidrører fra en Snyltesvamp, hvis usynlige Kimkorn føres omkring i Luften, og som ville kunne udvikle sig overalt, hvor de træffe en passende Jordbund c: Kartoffelplanter, ligemeget enten disse ere inden eller udenlandske, enten Knoldene have været vadskede i Vand eller Saltopløsninger eller ere uvadskede. - Kartoffelsygdommen er et Onde, om hvilket vi maae haabe at Tiden vil skaffe os af med det, ligesom den har bragt os det. Kjøbenhavn, den 31 August 1846. C. A. Scharling. F. Lichmann. A. Weilbach."