Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Deres Kongl. Majestæt har erkjendt Nødvendigheden, af snarest muligt at tilveiebringe Orden i Finantserne, det er derfor overflødigt videre at berøre disses beklagelige Tilstand; kun ved skattebevilgende Stænders Medvirkning kan dette Værk fuldstændigt lykkes. Kun Udøvelsen af vor gamle uafhændelige og aldrig opgivne Stattebevillingsret giver en Garantie for Fremtiden. Landsregjeringen og Folket have ikke særskilte Jnteresser, Statens Vel er det fælles Øiemed. Skal dette opnaaes, vil Deres Majestæt ikke nægte en forenet Slesvig=Holsteensk Stænderforsamling, Skattebevillingsret og en afgjørende Stemme ved Lovgivningen. Deres Majestæt behage allerhuldrigst at befrie Pressen fra dens uværdige Baand ved kraftig Opretholdelse af en af Europa beundret Lov, for hvis Udstædelse Frankrigs meest feirede Digter lovpriste Christian den 7de Den frie Presse er sin egen Modvægt, umodne og ugrundede Yttringer ville snart blive tilbageviste og Medborgere, ville ikke taale, at en Hædermand sværtes. Mod Bagvaskelse beskytte desuden Domstolene. Deres Majestæt fordrer Sandhed og ønsker Sandheden varig Betydning. Maatte da Allerhøistsamme bane den den ved Censur og alle Slags Politiebefalinger spærrede Vei til Thronen. Sandheden gaaer seirende frem af en uhindret Drøftelse af Grundene for og imod, af Meningernes aabne Kamp; thi være Ordet frit som selve Tanken. Deres Majestæt er ved egen Anskuelse, ved omhyggelig Prøvelse bleven bekjendt med Udviklingen af det constitutionelle Folkeliv her, saavelsom i andre Stater. Deres Regjeringsprincip er ikke Stilstandens eller vel endog Tilbagegangens, men Fremskridelsens ved tidsvarende og fornuftmæssige Reformer. Vi haabe derfor tillidsfuldt, at Allerhøistsamme ved Stændernes næste Forsamling med disse vil raadslaae, hvorledes en repræsentativ Forfatning kan orgamseres i Slesvig=Holsteen med behørigt Hensyn til de gamle Landsrettigheder og Nutidens Fornødenheder, og under hvilke nærmere Bestemmelser der kan indrømmes de forenede Stænder Ret til at fatte Beslutninger i alle Hertugdommenes Anliggender. Saaledes have vi søgt med Ord at udtrykke, hvad der laae os paa Hjerte, og slutte med det Ønske: Hil være vor Hertug, Kong Christian den Ottende!" Cometers og andre Himmeltegns Tilsynekommen. ansaaes i gamle Tider som Bebuddelser om vigtige jordiske Begivenheder, hvilket derimod nu kaldes for gammel Overtroe. Jmidlertid har det dog været Tilfældet, at den Comet, der nu er synlig paa Himlen og stedse meere nærmer sig Solen, saa at den endog allerede kan sees med blotte Øine, først er bleven opdaget Natten til den 3die December. Hvorvidt nu Beskyldningen for gammel Overtroe vil komme til at staae til Skamme ifølge de vigtige Begivenheder, der hos os ville følge paa den 3die Decbr., vil det kommende Aar vise, imidlertid haabe vi det Bedste og skulle i saa Fald gjerne inddrømme den gamle Overtroe sin Ret. At Aaret 1840 forresten vil blive mærkværdigt, tvivler vel Jngen om, og vi ville kun ønske, at det for Danmark maatte i politisk Henseende blive ligesaa mildt og gunstigt som Veirpropheterne have forudsagt at det vil blive med Hensyn til Jordens Afgrøde. Disse have nemlig bestemt Veirliget saaledes: For Juul for det meeste tørt og uden betydelig Kulde; i Januar Frost, Snee og endeel Jis, ved Slutningen af Januar ophører Vinteren, og i den første Halvdeel af Februar vil man allerede finde blomstrende Violer. Marts vil blive saa varm som ellers April pleier at være, og April vil blive som Mai, saa at man denne Gang allerede vil kunne fuldende Høhøsten i Mai. Korn og alleslags Frugter vil haves i Overflod. Børnebørnene vil komme til at fortælle om Aaret 1840, og enhver Slags Høst, vil indtræffe en Maaned tidligere end ellers. (Khop.,