JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Det nylig anmeldte Jndustrie-Selskab paa Grevskabet Holstenborg ved Skielskiørt destere af Greven, Grevinden, Professor Villum. Birkedommeren, Jnspecteuren, Præsterne og andre Medlemmer, hvis priselige Formet er at fremme alle Agertyrkenindens Jndustriens og Vindskibelighedens Grene, saavel blandt Gaardmand som Huusmænd, Huusbonder som Tienestetpende Gam som Unge, og at man dertil benytter ei blot Præmier, men ethvert hensigtsmæssigt Middel. Det er ikke til liden Hæder for den nærværende Lehneherre, som er en ung Mand og givt med Kommesse Reventiow fra Brahetrolleborg at han paa en særdeles fornuftig og liberal Maade, uden al Bram og Prætension, bestyrer sit Brevskab, og giver et skiønt Exempel paa hvad en Godseter med Forstand og god Villie kan være for sin Eiendom og sin Omegn. Til de sidst anmeldte Afhandlinger, som dette Selskab har udgivet, hører ogsaa en Plan til en Spare- og Laanekasses Oprettelse under dets Barantie, til Nytte for Bondealmuen paa Grevskabet, hvis Formaal er, at modtage og med 3 p. C. at forrente smaae sammensparede Summer, samt at understøtte den Stræbsomme, men et Formuende, med Laan til sin Driots og Adeles Fremme. formedelst Trykpapirets overordentlige Dyrhed er Prisen paa Statstidenden atter forhøiet med 5 No. catlig for Abonnenterne i Kiøbenhavn og Forstæderne, saa at somne der fra Jonuar 1813 kommer til at koste 14 Rd. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
En over sin Søne Udeblivelse fra det faderlige Hjemhøistbekymret Fader søger i Kbhvns Aviser efter denne i Søn, og beder ham ufortøvet at skienke Faderhiertet Roe, ved at vende tilbage, saafremt han ikke ved uforsigtig Adfærd er indviklet i Omstændigheder, som forbyde ham det, i hvilket Tilfælde ham kierligst paalægges at underrette sin Fader derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
J Anledning af det sidst meddeelte Brev fra de Døvstumme til Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen ønsker Dagens Udgiver, at de aande lig Døvstumme, der have Øren, uden at høre, og Mæle, uden at oplade det, hvor det gielder Fædrelandets og Menneskehedens Sag, maatte ved dette Exempel føle sig beskammede, og af deres Overfled og Overdaas ofte med saa riig og rund en Haand paa det hellige Fædrelands Alter, som hine legemlige Døvstumme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
J Randers Amtetidende har en Jesper Ladefoged herligen besiunget Kornpugeren og hans Dand - Dette Thome bliver noksom behandlet i alskens Formet, men desværre kun til liden Nytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Den forhenværende Præst her ved Aarhuus Domkirke, nu Sognepræst i Øster=Tørslev, Hr. Christian, Vest Hertel har, i Betragtning af de mange Goder ben har nydt i Aarhuus Bye, med sin kiære Families Samtykke, besluttet at anvende en liden Deel af den tarvelige Formue, Forsynet har betroet ham, til Fordeel for Aarhuus Byes Fattigvæsen og dens CathedralSkole, og til dette Øirmed skienket den Summa 1300 Rdlr. dansk Courant, hvilken Gave skal bære Navn af Aarhuus Domkirkes Legat til Byens Fattigvæsen og dens Kathedral-Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Af denne Capital skal de 800 Rd. komme Aarhuus Kiøbstæds almindelige Fattigvæsen tilgode, saaledes et af Renterne 32 Rd., skal hvert Aar udbetales 3 Præmier, en paa 16 Rd., en paa 10 Rd. og en paa 6 Rd., til Opmuurring for unge uconfirmerede Almuehøra af dets Kiøn, som udmærke sig ved Flid i Arbeide og Frembringelse af en eller anden nyttig Haandalning, og tillige ere bekiendte for et godt moralsk ForholDe øvrige 500 Rd. skulle derimod tilstilles Aarhuus Cathedralskole, saaledes at der at Renterne 20 Rd. aarligen skal distribueres tre Præmie for de flittigst Skolens Diciple udi første, anden og tredie Klosse som ved den Examen der hvert Aar omstilles i Skolen September Maaned, godtgiøre at have gjort sto Fremgang i de for deres Alder og i deres Klasse dyrke Videnskaber, i Særdeleshed i Religion, Latinsk og gra Sprogkundskab, og tillige have gode Vidnesbyed i deres moralske Forhold. Disse tre Præmier, som stemmes til 10 Rdlr., 6 Rdlr. og 4 Rdlr., udtil af Skolens Ephører efter at Examen er tilendebragt i Disciplene selv, og paa Ephorerne beroer Valget af Desciple, som hvert Aar hædres med denne Belønninligeledes overlades det til Ephorernes Godtbefindendhvad enten Præmien skal gives i Penge, eller og derfor vilde anskaffe og til Deciplene levere passende Beger, hvori der findes antegne: "Flittigheds Belønning, skiænket til N. N. af Pastor Hetels Legat til Aarhuus Kathedralskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Den aarlige Udnævnelse af Almuesboen i Aarhuus i de førstnævnte tre Præmier, skeer af Stiftamtmand og Biskoppen efter forslag af Fattia Kommission Lemmer, som til den Ende udi hvert Aars Jn Maaned tilstille Stiftamtmanden og Biskoppen navnlig Fortegnelse paa de unge uconfirmerede Manesker, som ved ovenmeldte attraaede Klid og ualm delig Færdighed i en eller anden nyttig Haandaining dertil ansees qvel ficerede. Men skulde i Tii Aarhuus vorde oprettet en egen Jndustrieskole, skal Renten af fordem ldt 800 Rdlr. til denne Sko indretning allene være henlagt, og Præmierne i samme Maade uddeles til dem af Skolens Elversammesteds udmærke sig ved Flid og Fremgang, Forslaget til U nævnelsen da me deles Stiftamtme den og Biskoppen af Skolens Bestyrere og Lær Begge disse Legatiummer ere udbetale i dette AtSnapstina, og indtagne iblandt Aarhuus Stifts ovpasliqve Midler, som staae under Stiftsøvrighed, umiddelbare Bestyrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Blandede udenlandske Efterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Ved et kriseligt Dikeet fra Morten af 5te Nor er Udførsel af røget Kjød tilladt fra Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Den sachsisk General Thielemann er af Keisepoleon bleven udnænt til Kommandant af ÆreslegionsI Hertugdommet Warschau er udkommet et Efengaaende fremmede Jøders Jndvandring der i Land Ifølge dette tillades det nu for Eftertiden ikke andre denne Nation at nedsætte sig der, end saadanne kunne bevise et de eie en skyl frie formue af 60,000 Fl. og dermed vilde befordre Jndustrie og Videnskaber, fremmeries skulle de kunne lasse og skrive, Polsk, Fransk og Tydsk, samt forpligte sig til at sende deres Børn i de offentlige Skoler o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
J Vestphalen er udkommet et meget velgiørende Dekret, som befaler, at der i hver Kommune ikkun maae være 2 Kroemænd eller Vertshuusholder, et tre 3die Vertshuus maae kun findes i dem paa over 1000 Jndsvagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Fra Lucca skrives under 19de Novbr. En Deel af dette fyrstendomme er i nærværende Øieblik Skuepladsen for en Oversvømmelse, til hvis Lige man endnu foldrig i dette Land har havt Exempel. Floden Serchiser traadt ud af sine Bredder, og har oversvømmet hel Landet indtil Bierues Fod. Staden Lucca selv er ikkun med de største Anstrengelser bleven reddet. Denne Stak laner for nærværende Tid en midt i en Søe af halvanden Miils Omkreds liggende Øe, og er saa meget mere at beklage, da den ikkun har ringe Forraad af Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
J Hamborg har Kulden i de sidste Dage tæret indtil 16 Grader. Man eider og kiører allerede over Elben. - Dette er et af de flere Exempler at Kulden paa Fastlandet - endog i syeligere Egne - er større ind paa Øer, som hos os. Vi høre vist snart lignende Efterretninger fra Augsburg, Wien a. Til Understøttelse for de saarede fædrelandske Krigere, har i Kønigsberg indkommet til 23de November, 5 Fredriksd. 3 Løbedalere og 934 Rdlr. 49 Sr. (Altsaa kunne dog vi Danske have Ære af at pudicer. vore Velgiørenhedslister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
J Selskab med Frue v. Stael og Hr. A. W. Schlegel, som den 24de Septbr. ankom til Stokholm, be landt sig ogsaa Hr. Prof. Schuz fra Halle og hans Kone, den berømte Kunstnerinde i mimiske og dramasiske Fremstillinger. Den 15de Novbe, agtede disse berømte Reilend at afgaae over Upsala og Gothenborg, til Kiøbenhavn - Herved giendriver den Efterretning at Mad. Schutz skulde være fulgt med Kobebue til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Aarhuus. Døbte. Den 13de December lod Skipper Niels Andreas Falslew døbe en Søn Rasmus; Fadderne bare: Mad. U. Basbølle og Jfr. A. Hauberg. Kiøbmændene P. Raae og Wellejus, og Handelsbetient Schiøtt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Begravne. Den 17de Debr. Johann Michael, Fabom, 4 1/2 Aar gl. - Den 18de: Underofficeer ColHonderas Datter Leonora Charlotte, 7 Uger gl. - Den 3de: Kiøbmand Anders Michelsens Kone Kaxen Marie, de Snell. 31 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Prædikanterne paa første Juledag. Froprædiken: Hr. Dr. Larsen. Høim sk.. Aftensang: Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Hr. Paster Wacher. Fruetteke: Hr. Studsgaard. Hr. Cand. Melbye. Hospitalekikken: Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Pradikanterne paa anden Juledag. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. LarsFruskirke Hr. Studsgaard. Hr. Johnsen. Hospitalskirken Hr. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Bekiendtgiørelse fra den Kongelige
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Qvarantaine Direktion. Efter officielle Beretninger er Pesten udbrudt i den tyrkiske Hovedstad Constantinopel, og i Handelstaden Odessa ved det sorte Hav. Paa Grund heraf erklærer undertegnede Direction, i Følge Qvarantaine=Forordningen af 8de Februar 1805, dens 4de S., og til nøiere Bestemmelse af den under 4de Augusti d. A. herfra skete Bekiendtgiørelse, følgende Lande og Steder indisk videre for smittede, nemlig: a) Constantinopel i Tyrkiet, b) Odessa ved det sorte Hav, c) Smyrna i Provindsen Natolien, b) Carthagena i Spanien, og e) de Canariske Øer. For mistænkte Lande og Steder anses indtil videre, e) Havnene ved det sorte hav b) Alle Havne paa Spaniens sydlige Lyst fra Grændsen af Portugal til og med Alicante, at hvilke som de vigtigste, især nævnes Sevilla, Cadix Algeziras, Gibraltar, Mallaga, Weles Mallaga, Timeria og Alicante, e) Alle tyekiske Havne, d) De vestindiske Øer, c) Det afrikanske Barbaries Havne og Stæder. Alle andre Lande, Stæder og Øre, i og udenfor Enropa, blive at ansee som aldeles umittærkte. Den Kgl. Qvacantaine Direktion d. 8de Decbr. 1818. Steen Bille. Malling. Cold. Lange. v. Schmidt phiseldet. Rothe. M Skibted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Aarhuus Fæsebibliothek. At det aarlige Læsekontingent for Abonenterne i bemeldte Bibliothek fra 1ste Januar 1813 forhøies til 10 Rdlr., har jeg herved den Ære at tilkiendegive. A. F. Elmqust.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Bal i Kronprindsens Klub. Sandagen den 27de Decbr. bliver Bal i Kronprindsens Klub. Fremmede, som efter Selskabets Love kunde, og tillige önske heri at deeltage, behage forinden at afhente Entree, Billetter hos en af Undertegnede. En saadan Pillet betales med 4 Rdlr. for hver Chapeau Ballet aabnes Kl. 6, og vedvarer til Kl. 2. Aarhuus, den 23 Decbr. 1812. Jensen. Söegaard. En Capital af 50 a 60000 Rdlr. ønskes til Laans i førstkommende Wiborg Snapsting 1813, imod suffisant 1ste Prioritets-Fant i Land-Eiendom. Nu mere Anviisning giver Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
kem a 6 Svende kunne erholde Arbeide paa Hattefabriket i Aarhuus. Paa Fragten ansees ikke Enhver som med min afgangne Svigermøde, sol Manne Ellen Hoffmann i Harlesmølle, maatte have staaet i nogen Slags Penge Forbindelser, det vær sig enten som Credi eller Debitorer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, til at melde sig hos Undertegnede, der afgiør det fornødne. Tatskoumølle, den 22de December 1812. P. W. Schandorst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
I dette Efteraar er en Stud, der er brændt paa det ene Hørn med Ar, og formodes at være forthielmet, bortkommen fra mig. De som om samme kan give Oplysning, ville behagelig henvende sig til Undertegnede, der betaler Omkostningerne, og en Douceur og forlanges. Ørschougaard pr. Horsens, den 16de December 1812. I. L. Wielandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Til Salg. Formedelst Forandring af Bopaagter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, beliggende paa Klosteret under No. 187. som bekaaer af følgende Bygninger: 16 Fag Tor Etage, 15 Fag Et Etage, og 17 Fag Halvtag, alle saa godt som ny opbygte, paa de fordeelagtigste Vilkaar for Kiøheren, naar man derom henvender sig til mig. Gaarden, der er indrettet til Brændeviinsbrænderie, med Kiølle til Maltgiøren, og tillige til Misdrivt, som er stor nok til to Familier, da der er to Porte paa, kan strax tiltrædes om forlanges. Christoffer Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Den Deel af Humleførergaarden, som beboes af He sler, kan paa billige Vilkaar faaes tilkiøbs eller en Leie, naar derom at orderes med Eieren. Forskelige Huustødder, fra 10 til 12 Tønder Lan og derover, med fornødes Tørveskiær og Bygninger, og særskilte Næringsveie, ere underhaanden at faae tilkiøbs eller tiller. Sadelmager Morten Johnsen raVistregade i Aarhuus giver Anviisning. Det Huus ved Belleporten, som ties og beboes af Gaver Liungstrøm, saavelsom Huset Nr. 61 paa Vetergade, er underhaanden at faae tilkiøbs. Lysthaverne ville desangaaende henvende sig til Undertegnede, der har i Kommission at sælge samme. Aarhuus, den 9de December 1812. J. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
En god Landeiendom af tion Beliggenhed og soli Bygninger ønskes tilkiøbs. Nærmer: Anviisning give Undertegnede, til hvem de respek v. Sælgere behage ligst ville henvende dem. Silkeborg pr. Aarhuus. J. J. Dithmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Hos Lichey paa det store Torv, ere nogle mende rede og umeublerede Værelser til Leie Hvor det kan bekommes en god Reisevogn til 2 Heste med Hestetøi, for billig Priis, anviser AdresseContoiret. Et godt Ankertoug, 12 1/4 Tommer tyk, omtrer 80 Favne lang, er til Eftersyn hos Hr. M. Hoffmann, i Aalborg. De ærede Liebhavere ville behage snaret at henvende dem til Eieren i Weile. Kundsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
En smuk 3 Etage Vindovn og nogle kienne Bielægger, Kakkelovne, af circa et Skods Vægt, bekommes tilkiøbs paa Vestegade hos Jørgen Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Lybske Pølser og norske Soegestid kan bekommes fra Broberg No. 338, hos Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Forskellige Sorter Nytaarsønsker, Potofeullier, Blanketter, samt Bøger paa sende til Nytaarsforæringer, faaes i Horsens h.C. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
Nytaarsønsker paa Attask, med smukke Jndfatninger, Portefrull, samt hvide og forskjellige koulemte Arker, faaes hos Bogbinder Fabetius, Gode Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-23
En Samling af nyttige Kundskaber for Huusfædre og Huusmødre, udgivet af A. S. Juste, faaes indheftet for 7 Mk. 8 s. paa dressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Indenlandske Efterretninger. i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Den 18de Decbr. blev det offentlig bekiendtgjort i selsingøer, at ingen af de Varet, som ere forbudne at diøres i Landet, maa under Konfiskation udføres derpaa Landet eller til andre Kiøbstæder, undtagen rasiderede Sukkere, som ere resigaderede i Helsingøer, en hvilke skulle stedse være forsynet med en Følgeseddel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
For Færgeforten over Sallingsund og Vilsund i arrejylland er paa General Postamtets Forestilling, ommen en Anordning. undet har allerede for flere Dage siden været skee tillagt indtil Øen Hveen, og hvis Kulden nu vedholder et par Dage med samme Strenghed, man kunne gaae paa Jsen lige over til Sverrig. Den berømte Madam hendel-Schtz er i disse Dage kommet fra Stokholm til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Vor for sit mesterlige Klaveerspil saa berømte Landsandinde Jomfrue C. Wernicke lod sig her i Ogs og Aftes høre med stort bifald. Fiere af Byens og mequens heldige Musikdyrkere forskiønnede Concerten lod deres Talenter. Kulden vedvarer med al sin Strenghed, og Søn tillagt omkring Aarhuus saa langt man kan øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Tallotteriet. J den 846 Trækning i Wandsbeck er udtrukken gende Nummere: 56. 74. 1. 84. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Norden var Keiser Napolton, ledsaget af sin Overstaldmester, Hertugen af Vicunza (Caulincourt) samt en følge af Betiente, afrilst fra Storarmeen, var den 12te Decbr. allerede passeret giennem Glogau og Natten mellem 13de og 14de giennem Dresden, hvorfra H. M. efter et gandske kort Ophold havde fortsat sin Reise videre frem til Paris. Armeen drager tilbage til Willus, hvor den skal udhvile sig efter dens mange udstandne Strabadser. Tvende Dage før den d. 28de Novbr. ved Bereczina tilkiempede Seier over Russerne, der forskaffede de Franske 8 Faner og 12 Kanoner, samt 8000 Fanger, maatte hine, der vare tvungne til i største Jil at passere Broen ved Boricow, efterlade den største Deel af deres Bagage, som ligeledes faldt i de Franskes Hænder. - En den 30te November fra Fyrsten af Schwarzenbergs Hovedqvarteer i Ratsky afgaaet, og til Wien den 8de December indtruffen Koureer, har overdragt nye Efterretninger over de fuldkommen lykkelige Resultater af bemeldte Generals Foretagender mod det Sockenske Korps. Antallet af de til den Tid indbragte Fanger beløb sig til over 5000, hvoriblandt mange Stabs= og Overofficerer. Over 90 forspændte og fulde Krudtvogne, en uhyre Mængde Bagag, og et Brese forefundet Hospital med 1700 Syge og Saarede ere faldne i Seirernes Hænder. Samtlige Kosakpulsker som streifede omkring i Hertugdommet Warschau, have sluttet sig an til den tilbagiørerne russiske Armee. Efter at fyrsten af Schwarzenberg saaledes havde trængt hele det Sackenske Korps tilbage i Moradserne af Polesen, sat samme ved dets overordentlige Tab af Mandsted Forspænd og enhver Slags af Krigsfornødenheder, aldeles ud af Stand til at foretage noget af Betydenhed, og dermed havde sikkret sig selv i Rygger saavelsom og de paa Linien værende betydelige Magastner, som truedes af den russiske Feldtherre, satte har sig med sin Armee ufortøvet paa Marschen af Slonim- og forfølger nu sin videre Bestemmelse. - Jfølge alle Privatberetninger stode Hertugerne af Bellund, Regiels og Torenike Korpser i en aldeles uforhindelig Forbindelse med hinanden. Endvidere melde blandt aldre Affairer, hvorunddet Storthecturlig: Dürdueske Troppekorps, der i Forening med de Kongl. Dachiske, deeltage i Figtningerne ved Mollewirka, have udmærket sig ved en overordentlig Standhaftighed, Mod og Kiekhed. Da bemeldte Stad hvori Hovedqvarteret besandt sig, var bleven indtaget af Fienden, kommanderedes den 2den Bataillon af disse Würtsburgere til at rykke frem mod Staden, hvor de over i samfulde 3 Timer med sandt Heltemod udholdt den heftigste Geværte, indtil de endeligen tvang Fienden til at forlade Staden, og det neppe 300 mod den fiindtlige næsten 2000 Mand stærke Magt. - Ogsaa fra de i Feldten værende Badenske Tropper ere indløbne meget forønskelige Efterretninger. Den Deel deraf hvorom det havde heedt, at det var brud op til Beleiringsskorpset for Riga, har aldrig ophørt at være indlemmet i det 9de Armeekorps under Hertugen af Bellund, med hvilket det er marscheret til Smolensk og nu derfra igien tilbage til Ulla, hvor dette Korps skal forene sig med Storarmeens 2det Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Endnu i denne Maaned skulde der atter afgaae 1100 Mand badenske Forstærkningstropper til hiin nordlige Krigsskueplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Fra Spanien leverer Moniteuren en Skrivelse fra H. M. Kong Joseph, dat. Salsmank den 20de Novbr. hvori det biendt andet hedder: "Den 14de November foretoges Overgangen over Tormes=Floden. paa hvis anden Side Fienden havde en frygtelig beset Stilling. De fiendtlige Forposter bleve tagne, og de 8000 Mand som holdt Alda besat rømmede samme, saa at de forenede Armeer befandt sig Natten til den 15de paa Flodens venstre Bridde. Nu rykkedes ter fremmed førtnet Styrke, men snart forkyndte at skillige paafølgende Expissioner i Salamank Fiendens Tilbagetog. Og virkelig erfaredes snart at den hele fiendtlige Armer var i fuld Rettrade. Det franske Kavallerie ilede den efter. Nogle tusinde Fanger, hvoriblandt den engelske Divisionsgeneral Paget ere faldne Syd= og Centrumsarmeens Kavallerie i Hænderne. Saaledes skal nu Fienden have tabt i de flere forskellige Legtninger siden Syd- og Centrumsarmeernes Forening, og det uden at overdrive det, flere end 12000 Mand. - Nogle spanske Blade indeholde en Forestilling fra den af satte General Bekasteros, hvori han andengang be Regentskabet et hans Forviisningsted Cona maa for medelst hans svage Helbred blive ombyttet med at ønStid paa Halven. Denne Ginetal som nu er fra get sin Komand, var Spaniernes dristigste og nu kiærste General. J hans Sted er General Ocomansat, der igien afløstes ved Hertugen det BorqueJ Tyrkiet vedbliver man at forstærke Armeen v. Schuma. - Servierne vende nu tilbage under PorteHerridem til stor Glæde for Almuen. - Nyligen been eeneriælvreget der lod sig sig ved Dardinellern, nægtet Giennemforten. - Den nye Storvizie lad til at være en meget velsindet, og ene Storherre Jnteresse hengiven Mand. For Tiden sysselsætter ha sig især med at revse adskillige mindre Rebellere, som ik vilde vise Porten Lydighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
(Af ovennævnte Blade.) Den til det Khvnsk. Hof udnævnte keiserlige østerrigs Gesandt Ereve v. Lyhow, var den 8de Dec. ankomme til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Jkke allene her i disse Egne har man saa strang Kulde, men end og i Tydskland og Frankrige. Rd. og Mosel=Floderne vare den 12te Detbr. saaledes frosne, at man allerede tænkte paa at anlægge Lon veie over begge disse Floder, saaledes som det skede 178. J Paris var Kulden steget indtil 8 Grader. Deres Majestæter Keiserinden af Frankrige og Kogen af Rom ere flyttede ind i Tuillerierne, deres Beterresidentse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Den i Tretningen den 18de Octbr. faldne polste 6 neral Fischer var en Helt af prøvet Tapperhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
det mærkværdige Aar 1794 blev Fischer, som den terKotcinskes tro Vaabenbroder, taget fangen ved has Side, og endskiøndt krigssangen ført til Nowogrod bre han i hele 2 Aar maatte hensmægte i et skrækkeligt F. genskab. Under sit Fædrelands Faner kjempede han paade Franskes Side i Jtalien og Tydskland. Kampen i Rhinen og Alperne var tilendebragt; Nu levede han gik paa sit Landgods indtil Napoleons Stemme fremkaldt ham til Fædrelandets Forsvar. Vi saae ham i Krigs 1809. Haardt saaret ved Ratzyn, oppebiede han i sin fuldkomne Helbredelse, men drog paa nye tildpaa Komopladsen. Hans Tab beklages af Konge, merater og Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Prædikanterne paa Søndag. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Min Helt, som alle skiønne Døder, Bestandig pryder, Jsær - i al sin Stands - Beskedenhed, Som aldrig af sin Lærdom skryder, Det hver Mand veed. J Taarnet - Læser mærke maa Mar eenborg sigurere faae. Da var den Stakkel sygt i Kribe, Men vild: det Verden var og ham til Gavn; Thi, sluttet, han i Kongens Kiøbenhavn, Høie stemte da sin Sækkepibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-25
Fra den Tid Lærdom fra hans Læker sød, Og store, store sorte Klakker, Hvorfor ham mangen Kræmmer tækker, Hans Pen udgod. Som fordum Harleqvin, om Statskabaler, Om store Anlæg af Kanaler, Om Kornpugeri, Han skriver, skoggerleer og taler. Man seer da at han er Geni Og blev det i Et Stutterie. dan, som Stygotius, har siden ofte vundet En vigtig Strid, Skiøndt man ham ikke nogentid Har fundet, J Feldt, og ei med Martii, men med Samsons Vaaben; Thi flød der ei en Draabe Blod, Men Heltens Seier og store Mod Deri bestod: At han, med Nasen mod den haarde Jord, Hoverende beholdt det sidste Ord -