Berlingske Tidende, 1836-01-13
Under Sagens Behandling yttrede flere Medlemmer, især blandt de mindre Landeiendommes Besiddere, sig om den megen Ulempe, som Leverancerne medføre og de mange Misbrug, de give Anledning til. Committeen tilkjendegav, igjennem dens Referent, Kammerherre Wegener, at den intet havde imod, at Proponentens Jndstilling maatte træde i Stedet for Committeens første Jnstillingspunkt. Justitsraad Povelsen bemærkede, med Hensyn til Maaden, hvorpaa Licitation over Fouragen burde skee, at det formeentligen vilde være ufornødent at lade den skee sogneviis, eftersom ethvert Sogns Beboere, vilde have Leilighed til, ved Licitationen for et heelt Amt, at kunne paatage sig Leverancen af deres Fourage, forsaavidt de maatte foretrække Ydelsen in natura for LeverancensBetaling med Penge. Han kunde ikke andet end troe, at der snarere vilde tabes end vindes ved hiin Fremgangsmaade, idet de mange forskjellige Licitationer, der vilde blive at foretage, vilde medføre uforholdsmæssige Bekostninger, og det maatte befrygtes, at der ofte ikke vilde skee antagelige Bud, da man ikkun kunde vente faa Concurrenter ved slige Licitationer over betydelige Qvantiteter Fourage. Han fremsatte derfor det Amendement, at Licitationerne skulde afholdes amtsviis, dog saaledes, at Opbydelsen skulde skee paa Approbation og alternativ, først over det samlede Qvantum og derefter i mindre Deele i saadan Qvantitet, som paa een Vogn kunde transporteres. Flere Medlemmer yttrede sig herover, og Proponenten bemærkede navnligen, at det var langt mere hensigtsmæssigt under Eet at licitere, hvad der paa eet Sted skulde leveres, end at lade det skee amtsviis, da det forekom ham ligegyldigt, for hvilke Districter, Leverancen blev overtagen. At Licitationen ogsaa skulde skee sogneviis, dog kun alternativt, havde han foreslaaet som et Middel til i Begyndelsen at skaffe Sagen bedre Indgang. Ved Afstemningen blev den første Deel af Jndstilling, der Proprietair Reergaards gaaer ud paa, at Fdn. af 28de Juli 1784. nøie maatte efterleves, eenstemmigen bifaldet, ligesom ogsaa den anden Deel antoges med 60 Stemmer mod 7, og som en Følge heraf bortfaldt hiint Amendement af Justitsraad Povelsen. Committeens andet Jndstillingspunkt, imod hvilket Jngen af Forsamlingen havde Røget at erindre, blev eenstemmigen bifaldet. Med Hensyn til det tredie Jndstillingspunkt fremsatte Justitsraad Povelsen det timendement, at Oplagsforagen, forsaavidt der ikke kunde forholdes med den, ligesom med den ordinære Fourage, for Fremtiden maatte forblive i Ydernes Værge, indtil den reqvireredes." Han antog nemlig, at der laae betydelige Hindringer i Veien for Anskaffelsen af Oplagsfouragen ved Licitation, da den fornemmelig er bestemt til Brug i Tilfælde af overordentlige Troppesamlinger, hvilke ikke lade sig forudsee, og da det ikke forud kan vides, hvilke Qvantiteter af den der ville blive reqvirerede i Løbet af ethvert Aar, hvorhos han endvidere bemærkede, at den egentlige Byrde ved Oplagsfouragen ligger i den Tidsspilde og det Tab, som er forbundet med Transporten til og fra Oplagstedet. Et andet Medlem erindrede herved, at de nys paapegede, med Oplagsfouragens Anskaffelse ved ville stille sig i Veien for Regjeringens J. Licitation forbundne, Vanskeligheder formeentligen maatte bortfalde, da man blot kunde licitere et rundeligt Qvantum Fourage, i da denne, dersom den ikke brugtes, kunde benyttes ved Leverancen af den ordinære Fourage, næste Aar. Den Kongelige Commissarius fandt det ikke aldeles hensigtsmæssigt, at lade, saaledes som Committeen havde indstillet, den Omstændighed, om Oplagsforragen skal bruges i Amtet eller ei, gjøre Udslaget i Henseende til Fremgangsmaaden med dens Leverance, da det ofte vilde indtræffe, at den behøves i en Kjøbstad, der ligger paa Grændserne af et andet Amt, i hvilket Fald den nærmest boende Deel af dette Amt havde mindre Uleilighed med at bringe den til hiin Kjøbstad, end om den skulde bruges i en fjernere Deel af samme Amt. Han tvivlede ogsaa paa, at Oplagsfouragen uden betydeligt Tab kunde tilveiebringes ved Licitation, da det ikke kunde forudsees, om og til hvad Tid den vilde blive reqvireret, og derfor de, der paatoge sig Leverancen, maatte ved en betydeligt forhøiet Priis søge sig dækkede. Forsamlingen bifaldt med 63 Stemmer imod 5 Committeens Jndstilling, ligesom den ogsaa med 66 Stemmer mod 1 billigede Justitsraad Povelsens Subamendement. Committeens fjerde Jndstillingspunkt antoges med 60 Stemmer imod 7. Endeligen fremsatte Kammerraad Drewsen, det Amendement til Committeens Jndstilling, at det maatte henstilles til Hans Majestæt, hvorvidt det maatte være nødvendigt at sikkre Fæstebønderne Tilladelse til imod Betaling at levere det Parti af Foder, som de ellers in natura maatte yde, naar nemlig flere af dem forene sig om at lade sig tilstaae et vist Parti af den liciterede Fourage. Han bemærkede i saa Henseende, at det pleier i Fæstebrevene at være forbudt Fæstebønderne at lade Foder, komme fra deres Gaarde. Efterat flere Medlemmer havde yttret sig i Anledning af dette Amendement, billigede Forsamlingen, samme med 61 Stemmer mod 6.