Berlingske Tidende, 1808-07-29
Udkastet til det constitutionelle Statut for Kongeriget Spanien bestaaer af 13 Titler og 128 Artikler og er at følgende væsentlige Jndhold: "Den romersk katholsk apostoliske Religion er den eneste og herskende i Spanier, og i sammes Besiddelser; ingen anden Religionsdyrkelse taalet. Prinds Joseph Napoleon, Konge af Neapel og Sicilien er Konge af Spanien og Jndien. Spaniens og Jndiens Krone er efter Førstefødselsretten arvelig i Prindsens directe, naturlige og lovmæssige mandlige nedstigende Linie, med stedsevarende Udelukkelse af Qvindetinien. J Mangel af Prinds Joseph Napoleons Efterkommere tilfalder Kronen Keiserens mandlige, naturlige eller omæssige eller adopterede Efterkommere og i Mangel af samme Kongen af Hollands Prinds Louis Napoleons mandlige, naturlige og lovmæssige Efterkommere. J Mangel af Prinds Louis Napoleons Efterkommere tilfalAr Kronen Kongen af Westphalens Prinds Jernme Napoleons Efterkommere og i Mangel af samme tilfaldet Konen den førstefødte Søn af den sidste Konges ældste Datter iblandt dem, der have mandlige Børn; men ifald den sidste Konge es før sin Død har betegnet den af fine Døttre, der har mandlige Børn, tilfalder Kronen den, som han ved sit Testament har bestemt iblandt fine Slægtninge eller iblandt dem, han har holdt for værdigst til at regieSpanien. - Spaniens Krone kan aldrig være forenet paa eet Hoved med en anden Krone. Saasnart Kongen bestil ger Tronen eller saasnart han bliver myndig, aflægger ha følgende Eed: "Jeg sværger paa det hellige Evangeliunat have Ærefrygt for vor hellige Religion og forskaffe de Ærefrygt, at vedligeholde den ukrænket i Spaniens Ste ter, at respectere den personlige Frihed og lade den respetere, og ene herske for den spanske Nations Jnteresse Lykke og Ære." - Kongen er mindreaarig indtil han ha opnaaet sit 18de Aar. Jmidlertid skal der være et Regentskab. Regenten skal i det mindste have opnaaet sit 25de Aar. Den Jnfant, som den foregaaende Konge har udnævnt dertil, bliver Regent, naar han har opnaaet den bestemte Alder. J Mangel af den foregaaende Konges Bestemmelse tilfalder Regentskabet den Prinds, der efter Arvefølgens Orden er længst fra Tronen. Regenten ten er ri personlig ansvarlig for sin Administration. Regentens aarlige Dotation er den fierde Deel af Kron=Dotationens Revender. Hvis den foregaaende Konge ingen Regent har bestemt og alle Prindser ere mindreaarige, skal Regentskabet bestyres af alle til et Regentskabs=Conseiforenede Ministre. Alle Anliggender i Conseilet afgiøres efter Stemmeflerhed. - Palladserne i Madrid, Esenrial, St. Jldefonse, Aranjuez, deel Pardo og alle andre, der paa nærværende Tid udgiøre en Deel af Kronen, udgiøre med deres Skove, Domainer og alle øvrige Besiddelser Kronens Patrimonium. Jndtægterne af disse Godser flyde ind i Kronens Skat, og dersom de ei aarlig udgiøre en Summa af 1 Mill. Piastre skulle andre Patri monialgodser forenes dermed, indtil Jndtægterne udgiøre ovennævnte Summa. Den offentlige Skat betaler aarlig 2 Mill. Piastre til Kronens Skat. Kongens Sønner have fra deres 12te Aar følgende aarlige Jndtægter. Kronprindsen 200000, Jnfanterne 100000 og Jnfant inderne 50000 Piastre. Dronningens Enkepension er fastsat til 400000 Piastre. - Senatet bestaaer af de spanske J fanter, naar de have opnaaet det 18de Aar og af 24 af Kongen iblant Ministrene, Generalcapitainerne, Gesandterne, Statsraaderne og Medlemmerne af Costiliens Conseil udnævnte Personer. De nærværende Statsraader ere Medlemmer af Senatet. Senatet forsamles efter Kongens befaling eller efter Anmodning af Junta J Tilfælde af en bevæbnet Opstand eller en anden Statens Sikkerhed truende Fare, kan Senatet efter Kongens Forslag paa en vis Tid suspendere de constitutionelle Acter, Om to Aar udnævner Senater 2 Senatorial-Juntair, hvoraf den ene skal vaage over den individuelle Frihed og den anden over Skrivefriheden. - Statsraadet, hvori Kongen præsiderer, skal i det mindste bestaae af 30 og i det høieste af 60 Medlemmer. Ministrene og Præsidenten for Castiliens Conseil ere bestandige Medlemmer af dette Corp- Nationens Cortes eller Junta bestaaer af 150 Med immer, som ere inddeelte i 3 Stænder, nemlig Geistlighedens, Adelens og Folkets. Den geistlige Stand bestaaer af 25 Ærkebiskopper eller Biskopper. Adelens Stand bestaaer af 25 Adelige, som føre Titel af Grands af Cortes Folkets Stand bestaar af 40 Deputerede fra Provindserne, 30 fra Hovedstæderne, 15 af Handelstander, og 15 i Videnskaber og Konster udmærkede Mænd fra Unihersiteterne. De Adelige, som ville optages i Cortes, Fuste have en aarlig Indtægt af 20000 Piastre og have hviist Staten vigtige Tienester. Folket vælger en Deputret paa 300000 Jndvaanere. Cortes forsamles efter kongens befaling i det mindste eengang i 3 Aar. Kon sin udnævner Præsidenten for Cortes iblandt 3 Candidater, som forestaaes ham dertil af de Deputerede. Forsamlingerne skulle ei være offentlige. Stemmerne samles i en UrnJngen Mening eller Stemme, som gives, maa trykkes, maar det ei skal ansees som Rebellion. Skulde Cortes have Klager at fremføre over en Minister, saa skulle de bringes for Tronen af en Deputation og Kongen lader Klage ten undersøge af en Commission, bestaaende af 6 Statsraader og 6 Medlemmer af det castilianske Raad. - De spanske Colonier i America og Asien skulle nyde samme Rettigheder som Moderlandet og stedse have Deputered fra hver Provinds i Cortes, for at lagttage deres Jnteresse. De sees Antal skal beløbe sig til 20 og enhver beklæder denne Post lis Aar og længere, hvis hans Eftermand ei er ankommen - Retten skal forvaltes i Kongens Navn af Dommere og Tribunaler, som han udnævner. Der skal være Freds sommere, Tribunaler for første Jnstants, AppellationsTribunaler og et Revisions=Tribunal, hvilket sidste bliver Castiliens Conseil baade for Spanien og begge Jndierne. Beenaadningsretten tilkommer ene Kongen. I hver Hoved=Handelstad skal der være et Handels Tribunal og en Handels-Junta. - De Kongelige Statsobligationer ere Statsgield. Alle Contributioner skulle hæves paa een og samme Maade i hele Kongeriget. Alle paa nærværende Tid gieldende Privilegier, enten de ere til Fordeel for hele Corps eller for Privatpersoner, ere løvhævede og der skal gives Godtgiørelse for samme. Kongen eller de Autoriteter han giver Ret dertil, udnævne til alle Embeder. Der skal være en stedsevarende Alliance mel slem Frankerig og Spanien og en Tractat skal bestemme en hver af disse Magters Contingent ved en Land= eller Søetiig. Udlændinger kunne erholde Indfødsret, naar de giøre Staten vigtige Tienester eller kunne gavne den ved Talenter, Opfindelser og Konstflid, eller naar de anlægge store Establissements eller kiøbe faste Eiendomme, hvoraf der aarlig svares 50 Piastre i Contribution. Jngen maa uden om Dagen gaae ind i en Borgers Huus, undtagen det skeer efter Øvrighedens udtrykkelige befaling. Jngen, der boer paa spansk Grund, maa arresteres, undtagen har gribes i Gierningen eller det skeer ved en lormæssig og skreven befaling. Skulde Regieringen erfare noget om en Sammenrottelse mod Staten, saa kan Politiministeren. udstede Arrestbefalinger mod alle, som ere indviklede deri.