Berlingske Tidende, 1783-07-11
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1783. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt Nørre-Jylland, 2 For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlig Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden, deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3 Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer, underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne er selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premiet og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet. paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholdes sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier, udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som Følg Lovenes 6 Kap. 3. F. udmerker sig med Flid og Vindskibe, lighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attesterne tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som bliver belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premieller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøje lagttage alt, hvad Selskabet. har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priis materierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie, Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae til skrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som dersær, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres, eller sendes Post frie. 15. Premie Æskninger, Attester, Forslag med vi dere, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ej æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte.