JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Huusmand Jens Mikkelsen Kruse i Mols Herred, Tved Sogn, har anlagt en Hauge, af 3041 1/2 Al. indhegnet deels med Steen, deels med Jorddige, vel beplantet. I Haugen befindes 50 Frugttræer og 4, sex til syv Al. lange Hække med Ribs og Stikkelsbærbuske. Den øvrige Jord med Undtagelse af en Blegeplads, stor 8680 Al. anvendes til Kiøkkenurter. Men da saaledes 326 1/2 Al. mangler i det for en Huusmandshauge bestemte Maal, kunde den for saadan Hauges Anlæg udsatte Premie ikke tilkiendes Æskeren. Dog da deslige Anlæg ere i den Egn fremmede, tilstod Selskabet, der ønsker Vindskibelighed i Haugevæsenet udbredt over hele Amtet, bemeldte J.M. Kruse en Gratification af 20 Rbd. c) Gartner paa Dronningborg, Peder Christensen, der har beviist at have med Troskab og Nidkierhed tient uafbrudt 50 Aar paa dette Sted, hvor han endnu er i Tieneste, tilkiendes de for lang og tro Tieneste udsatte 20 Rbd. d) Lars Væths Hustrue, som i 42 Aar uafbrudt har tient i en Familie i Egnen af lille Sorvad, tilkiendt 15 Rbd. Hans Christian Olsen af Lystrup, Vivild Sogn, har godtgjort, at have anvendt sine ledige Timer til adskilligt nyttigt Arbeides Forfærdigelse. Men førend den ham herfor tilstaaede Premie 15 Rbd. kan udbetales ham, bør han godtgiøre, at han, medens Arbeidet er forfærdiget, har været i fast Tieneste som Karl, og at Husbonden ikke har villet bruge ham i den Tid, som til Arbeidet er bleven anvendt. Huusmand Mogens Busk af Hørning tilkiendes, dog ikke som Premie, men til Gratification og Opmuntring 10 Rbd., fordi han har anlagt en liden Hauge ved sit Huus og dyrker sine Jorder, ved Spade. Disse Premier og Gratificationer udbetaler, Selskabets Kasserer Hr. Apotheker Faith mod vedkommendes Qvitteringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Det anmærkes, at, foruden disse saaledes bedømte Æstninger, have 50 meldt sig med Vidnesbyrd om lang Tieneste, hvilke dog i Aar, da blet 2 Primier vare derfor udsatte, ei kunde komme i Betragtning. Men saadant forbeholdes dem, i efterfølgende Aar, saafremt de forblive udi samme Tienester, hvor de nu ere Sluttelig tilføies, at Selveier Jens Pedersen, Meilgaard af Hornbek, fra hvem er indkommen Æsk ning for Haugeanlæg, foretaget 1814, kan først komme i Betragtning for sit Anlæg i Aaret 1817. 2. Premier, deels forhen udsatte, deels nye for Aarene 1817, 18, 19, 20, 21, 22 og 23 bleve saaledes bestemte. 1. De forhen udsatte a) For 30 Haugers Anlæg, 10 aarlig i Aarene 1817. 18 og 19.1 for 3, ei under 10,0000 Al. a 50 Rbd. b) For 24 Anlæg, 8 aarlig, af Pile og andre vilde Træers Plantning til Gavningstræ og Brænde i Aarene 1817, 18 og 19.1 for 2 Anlæg, ei under 3000 Stk., hvert a 400 Rbd. ) For 24 Anlæg, 8 aarlig af Pile til Tøndebaand og Kurvemagerarbeide i Aarene 1817, 18 og 19.1 for 2, ei under 2500 Stk. hvert a 25 Rbd. d) For Karles og Drenges Aftenarbeide 12 Premier, 4 aarlig, 1817, 18, 19, neml. hvert : 1 2 Premier for 2 Karle a 15 Rbd. 2 Drenge a 10 Rbd. naar de med Husbondens Tilladelse have i ledige Aftentimmer udviist den største Flid i nyttigt Haandarbeide. e) For lang og troe Tieneste vare for Aarene 1816, 17, 18 og 19 udsatte 2 Premier aarlig, en paa 20 Rbd. for en Karl, og en paa 15 Rbd. for en Pige. Disse ere nu formerrede for de øvrige 3 Aar og saaledes inddeelte, 16 til hvert Aar, eller ialt 48, som er aarlig: 2 a 200 Rbd.) Ligegyldigt af hvad Kiøn Æsker 2 a 15 - Jne ere, dog at de ere i Tienesten den 4 a 12 . Tid Æskning skeer, og have tiente 4 a 10 - paa Stedet idet mindste fulde 10 4 a 8 - Aar. Tyende i Sogne, som bidrage til Selskabet, saavelsom hos Selskabets Medlemmer, have udelukkende Fortrindret til disse Premier. 2. Nyudsatte Premier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Da Selskabet har allerede belønnet for 8 Havers Anlæg, og det veed at flere ere anlagte, men have ikke opnaaet en Alder af 3 Aar, især i Omegnen af Randers, hvorfra man haaber, at Exemplet vil virke til Amtets fjernere Egne, ligesom det og er bekiendt, at Nøgle have begyndt med vilde Træers Plantning: saa for at fremme saavel Haveanlæg, som, hvad der ved Skovenes Aftagelse og Amtets mange aabne Egne betragtes af høieste Fornødenhed, udsættes: f) For den Gartner, der godtgiør, i Amtets Kiøbstæder Landsbosogne eller paa Herregaardene, at have anlagt en Baumskole, som indeholder: a) 1821 1000 Stkr. forædlede Frugttræer, tienlige til Udplantning og Salg. b) 1822, 1000 Stkr. dito og c), 1823, 1000 Stkr. dito, hvoraf omtrent 1800 maa være Æble, 900 Pære og Resten Blommer og Kirsebærtræer 150 Rbd. For den, som har det næste Antal, ikke under 2000 Stkr., 100 Rbd.; og for den der frembringer den mindste Baumskole, ikke under 1000 Stkr., 50 Rbd. Disse Premier kunne først æskes i Efteraaret 1823. Forholdet af Træsorterne mod hinanden og Træernes Alder er iøvrigt ved de to sidste Premier som ved den første. g) For den Mand i Amtet, som anlægger en Baum skole af vilde Træer, Birk, Esp, den hvide, kanadiske, italienske Poppel, Skovpiil, saliz caprea, udsættes: a) for den største Plantning, ikke under 3000 Stk. 100 Rd. b) for den næste, ikke under 2000 Stk. 60 Rd. og c) for den mindste, ikke under 1000 Stk. 40 Rd. Premier æskes 1820 eller 21, naar Træerne, ere tienlige til Udplantning og Salg. For Eeg, Avnbøg, Elm, Ask, Ahorn, Løn, forbeholder Selskabet desuden anstændig at belønne Planterne. Kyndige paastaae, at Aarsagen hvorfor den danske Peberod agtes mindre god, end den indførte, skal være, at den danske gjerne optages for Mortensdag. For nu at forbedre den danske og forhindre fremmed Peberrods Jndførsel udsættes: b) For den der i Aaret 1817 avler den største og bedste Mængde Peberrod, som kan staae ved Siden af den indførte, ikke under 2 Skpd., 30 Rbd.; for næst største, ikke under 1 Skpd., 20 Rbd.; forden mindste, ikke under 10 Lpd. 10 Rbd. Premierne æskes inden Nov. Maaneds Udgang 1817, og med Æskningen maae følge nogle forseglede Pd. Peberod til Prøve. For at opmuntre Huusmanden til at tykke sin Jord med Spade, udsættes: 1) For den Huusmand, der 1817, 18 og 19 dyrker, sin Jordlod: a) naar den ikke er under 5 Skp. Bygland 30 Rbd. b) ikke under 4 Skp. 20 Rbd. og c) ikke under 3 Skp. 10 Rbd. Forestaaende udsatte Premier beløbe for Aarene 1817, 18 og 19 til . . . 3000 Rbd. N. V. 21 og 22 . . . 200 Rbd. N. V. . . . 300 Rbd. N. V. J alt 3500 Rbd. N. V. Erindringer. 1. Naar flere samæske, har den Mand udelukkende Fortrinsret, der er af Selskabets Medlemmer, eller henhører til et Landsbyesøgn, som dertil contribuerer. Premierne af boge kunne allene vindes af Bønder, Kirkesangere og Skolelærere, og Anlæggene maae være 3 Aar gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
For de Anlæg, som efter forhen udsatte Premier, ere begyndte, kan fremdeles æskes. Premierne udbetales i Rbd. N. V. eller et Stykke forarbeidet Sølv af lige Værd. Premierne æskes for No. 4, bye, de og i, inden hvert Aars Sept. Maaneds Udgang 1817, 18 og 19, for No. f 1823, for No. 9 1820 eller 21, og for No. 5 inden bemeldte Aars Novbr. Maaneds Udgang og afgives til Selskabets Secretair. Efter Lovene Pag. 338 3 kan for Fremtiden ingen Æskning komme i Betragtning, med mindre den er attesteret af 3 Mænd, hvoraf den ene endelig maae være enten geistlig eller verdslig Øvrighedsmand, Jordegodseier, Forpagter, Forvalter eller en af Selskabets Forretningsmænd, og den anden Sognets Sognefoged, naar Sognet er blandt Selskabets Contribuette. Men de Attester, der befindes at være udstædt af tre af Selskabets Medlemmer, ville, ligesom ved disse Erindringers første Post er anført, nyde Fortrinnet for alle andre Attester. Hvide Mølle, d. 13de Decbr. 1816. Therchilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Tirsdagen den 4de Februar 1817, bliver, ifølge Reqvisition, og foregaaet Execution, efter Forlig, foretaget offentlig Auction over Gaarden Jngvorstrup i Sønder Herred, Randers Amt, med tilhørende Hartkorn Ager og Eng 21 Td. 6 Skp. 1 Fdk. og Skovskyld, 3 Skp. 2 Alb., samt nogle Huse i Weilbye Sogn, med Hartkorn Ager og Eng 11 Td. 7 Skp. 3/4 Alb. Gaardens Bygninger ere gode og dens Jorder meget frugtbare. Den har en god Tørvemose, en Elleskov, Enge, og tvende Rørtagsholme, hvoraf kan haves en betydelig Indtægt aarlig, og desuden er god Leilighed ved Gaarden til Fiskerie. Besidderne af Husene, 9 i Tallet, hvoraf nogle kunne holde Heste, giøre ugentlig Arbeide til Ingvarstrup. Saasnart fornævnte Eiendomme ere bortsolgte, bliver Auction foretaget over Gaardens Besætning, Inventarium, samt Ud= og Indboe, og fortsat næste Dag, indtil det Hele er forauctioneret. De Lysthavende anmodes om, at give Møde paa Ingvorstrup Kl. 10 Formiddag fornævnte Dag, hvor Conditionerne da blive bekiendtgjorte. Sønder og Mols Herredsfogderie i Ebeltoft den 7de Januar 1817. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Mandagen d. 3die, Torsdagen d. 6te og Onsdagen d. 12te Febr. hverdags Formiddag Kl. 11 slet bliver foretaget offentlig Auction over Kobbersmed Holm qvistes Opbudsgaard, beliggende paa Broberg Gaden, No. 70. Gaarden bestaar af 2 Fag 2 Etage Huus til Gaden med Jndkiørsel, 8 Fag Halvtag, samt Gaardsrum og godt Pompevand. Cond. erf. paa Auctionsst. Aarhuus d. 18de Jan. 1817. Auctionsdirectionen. Vi Friderik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg. Giøre vitterligt: at Vi, efter Christen Dinesen af Wolstrupgaard i Aalborg Amt udi Bort Land NørreJylland, Hans, paa egne og Medarvingers Vegne, efter afgangne Forpagter Jens Dinesen af Calle under Randers Amt, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa, og hermed bevilge og tillade, at Han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel. i den danske Stats, Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus StiftsAvis og Randers Amts=Tidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde med deres Paastand at fremkomme, og, saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse, i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved Overretten hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn d. 4de Novbr. 1816. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Bülow. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. Dræbye. Bevilling for Chresten Dinesen af Wolstrupgaard, i Aalborg Amt, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde afgangne Forpagter Jens Dinesen af Caløe i Randers Amt Hans Creditorer. Læst inden den kongelige Landsoverret i Wiborg, Mandagen d. 11te Novbr. 1816, og protocolleret at Leth. Fremlagt og allerunderdanigst læst i Caloe Birketings=Ret d. 10de Decbr. 1816, og protocolleret, Fol 438, testeren. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Jfølge forestaaende Bevilling, indkaldes herved Al og Enhver som i navnlige Maader haver nogen Fordring paa afdøde Forpagter Jens Dinesens Boe, sub poena præclusi & perpetui silentii, til, dermed at fremkomme og samme at beviisliggiøre, inden Aar og Dag, for mig Proprietair C. Dinsen til Wolstru, eller for mig Procurator Ostenfeld som Boets antagne Curator donorum paa Rolsøegaard. Wolstrup pr. Hobroe, og Rolsøegaard pr. Aarhuus. d. 14de Decbr. 1816. C. Dinesen. L. Ostenfeld. Ladefoged Tilarsten paa Hanstedgaard ved Hof sens, bliver ledig til næste Majidag. En frie, duelig og sat Karl, som attraaer samme, kan, forsynet med gode Skudsmaal, derom melde sig hos Forvalter Heegaard i Raadved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
For to eenlige Folk er en Stue med Kiøkken og Spisekammer i anden Etage tilleie til førstkommende Flyttetid hos Blikkenslager Meyer paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-03
Den nye udkomne Bibelkatekismus eller kort og fattelig Forestilling af den hellige Skrifts Jndhold, til Veiledning for Kristne af Krummacher, faaes for 2 Rbd. indb. hos Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
No. 3. Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede. Kongelig allene Ve Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 4de Januari. Løverdagen. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Blandinger. Det henrundne Aar 1816 berøvede vort Fædreland adskillige fortiente og mærkværdige Mænd. Foruden den ædle Gievinde Schimmelmann, Videnskabernes Veninde, findes paa Dødelisten følgende Navne: Øvrighedsmanden Adeler, Skolemanden Tauber, Bispen Balle, Oplysningsbefordreren Masmann, Snurrepiberiesamlerne Colsmann, Maleren Kratzenstein Stub, Fædrelandssangeren Knudsen, Grossereroldingen J. Beck, Kobberstikk. Angelo, Balletmesteren Galeotti, Khvns. meest berygtede Borger, (hvis herostratiskkundbare Navn ei her fortiener Plads), Generalerne Holsteen Beck, Engelstedt og Bauditz, Søehelter Holck, Konferentsraaden Treschow, Kantsleren Kruck Harmonikaopfinderen Riffelsen, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Udenfor Danmark ere følgende Dødsfald mærkelige: Portugals Dronning, Østerrigs Keiserinde, Würtembergs Konge, Storhertugen af Meklenborg-Strelitz, den preusiske Generalfeldimarskal Møllendorf, den brittiske Admiral Hood, Gaetas Forsvarer Prindsen af Hessen Philipsthal, Genuas sidste Doge GirolammoDurazzo, den fra Helvedmaskinen berygtede Mehee de la Touchee, den skotske Filosof og Historiker Ferguson, engelsk Admiral Curtis, tydsk Skuespiller Schrøder, tydsk Astronom Schrøder, norsk Bisp Nordahl Brun amerikansk Filosof Paine, engelsk Parlamentstaler og Skuespildigter Sheridan, græske Hospodarer Ypsilantii og Morost, russisk Feldtmarskal Soltikoff, Fystkerer, Hildebrandt, Fyrsten af Nassau-Ussingen, svensk Baron Oxenstierne, den bekiendte svenske Grevinde Piper, berømt russisk General Doctorow, Militairskribenten Massenbach, fransk Marskal Augerau &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Ogsaa var det henrundne Aar mærkværdigt ved de mange Ægteskabsforbindelser og Besvogrelser som i samme bleve sluttede: mellem Portugal og Spanien, Portugal og Østerrige, Neapel og Frankrige, Neapel, og Østerrige, Bayern og Østerrige, Engelland og Sachsen-Koburg, Nederland, Würtemberg og Preussen, med Rusland. Adskillige Jagttagelser stemme overeens i, at den menneskelige Frugtbarhed i Nordtydskland f. Aar var overordentlig og overstiger Forholdet af de Ægteskaber, der talrigere end forhen, ere blevne sluttede. Koner som i ti og flere Aar ikke have faaet Børn, lave til Barsel, og, have nogensinde Frederik 2dens Ord: Hos mig ere Konerne enten frugtsommelige eller Ammer" været sande, saa var det i 1816. At Talent og Beskedenhed ikke altid følges ad giver iblandt andet Madame Catalani det bedste Beviis paa. Da hun vilde bivaane Formælings-Caremonierne i det kongelig bayerske Hofkapel i München, førte hendes Ledsager hende ind i Oratoriet, hvor et rødt Fløielsklæde betegnede Pladsen for de kongelige Prindsesser. Da nu ved Togets Ankomst til Kirken, en Kammerherre lod hende anmode om at tage Plads i Nærheden, opteg hun det saa ilde, at hun strax efter Ceremonien gjorde Anstalt til Afreisen; men siden belænkte sig og blev. Da hun Dagen efter blev hentet til Høve, brød hun, uagtet den meest smigrende Modtagelse, ud i bittre Klager og Grand over den hende formeentlig tilføiede, Affront efter hvilken Opførsel Hoffet trak sig tilbage fra hende, og da hendes Bestræbelser for at giøre sin Ubeskedenhed god igien, vare frugtesløse, reiste hun bort og tog Veien til Jtalien; men ei efter hendes første Bestemmelse til Wien, hvor hun nu ikke kunde havde nogen gunstig Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
J Plauen i Voigtlandet er nylig begaaet et gyseligt sexdobbelt Mord paa Postmesterens Familie. Han selv var udreist, og Mordet opdagedes derved, at en Postillien, som kom sildig tilbage fra en Extrateur, faae endnu Lys hos Pigerne og gik derind; men sig der dem begge svømmende i deres Blod; han iler derpaa ind til Konen, som han med tre Børn ligeledes finder svømmende i deres Blod. Jmidlertid hører han det sidste Ord i det hun opgiver Aanden, at være : "Smeden!" hvorpaa han halv sandsesløs løber til Politiet, og fortæller den hele rædsomme Tildragelse. Strax bliver Smedens Huus, som laa tæt ved, omringet, og han med 12 Medhielpere findes i Kielderen ved Byttets Deling. Disse Umennesker vente nu deres velfortiente Straf. Ogsaa i Kongeriget Hannover, ved Hervorden, paa Grændsen af Kongeriget, er en Mirakelmager af Bonde, der hedder Müller, kommen i Nye. Han er den syvende Søn, af hvilken Aarsag hans Moder, har troet, at der hos ham maatte boe noget mirakuløst, og han selv har herpaa - som der siges: med Lykke - forsøgt paa, ved blot Gulden med Haanden, at helbrede indvortes, og ved Haandens Dypning i drikkeligt Kildevand, udvortes Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Efter den petersborgske Avis Invaliden har Keiseren givet Generallieutenant Helftecht, Generalmajor Grev Mussin Puschkin og Major Adamowitsch en Jrettesættelse fordi det nawaginske og estlandske Regiment ved Reven deels ikke marscherede got, deels Stabsofficererne ved Masseforeningen ei vare paa de rigtige Pladser, og ved en Bataillon reed Stadsoffcererne paa høire og Adjutanten paa venstre Fløi af første Peleton, samt at den største Deel af Bataillons Adjutanterne hverken kunde ride eller holde Sabelen rigtig m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Da Engellænderen George Staunton fortalte den chinesiske Keiser King Long, hvorledes Man betaler, Lægerne i Europa, svarede Keiseren: "jeg har fire Læger, som jeg betaler i ugeviis, men naar jeg bliver syg, faae de ingen Betaling inden jeg er frisk igien
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Det er bleven beregnet, at den sidst afdøde würtembergske Konges Hofstat opslagte en Trediedeel af Landets Jndkomster. Napoleons Hof kostede kun en 27de og Bourdonnernes en 15de Deel af Statens Jndtægter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Over den russiske General Restopschin, der for Tiden er i Paris, har en gammel - det hedder: en bonapartisk - Kriger, skrevet følgende fire Linier: Af Kiekhed brændende Rostopschia foredrog, For at modtage os, at Moskau see i Lue Vi mere slebne ere tilveds jeg gierne slog: Paris nu brænder heelt af Lyst til ham at sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Medens i Tillægget til norske Rigstidende læses et mageløst impertinent timet Udfald til Forfatteren af et i Kbhvns. Skilderie indrykket Stykke, kaldet Peter Klims overjordiske Reise, der begynder saaledes: Du spotter Norge. Kiempers Fødeland." Saa var det - hvad dets Nutids Sønner ere, bedøm ei Du - og hvad de blive kan, derom lad dunkel Fremtid Vidne bære, er i et følgende Nummer af samme Tidende indrykket følgende Opfordring: Hvo er den Eiendige, der har skrevet: Sandfærdig Beretning om Danmark politiske Forbrydelser mod Kongeriget Norge, Han opfordres herved, om han ellers har Æresfølelse tilbage, til at udfryde af sit Smuthul og offentlig at nævne sig, paa det at enhve. retskaffen Dansk, Svensk og Nordmand samt vor forrige og nærværende lige humane og vise Regieringer maatte erindre: hieceniger, hunece cavete, det er udlagt: han er sort, skyer ham. Søren Georg Abel, Sognepræst til Gierestad i Christianssands Stift, R. af D.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Fra Wordingborgs Arrest ere tvende Arrestantere, andengang udbrækkede, ved at grave dem ud under Muren nede ved Jorden. Fornuftigt af dem giort, at de begge Gange har forsynet dem med Proviant m.v. ved at brække ind i Postmesterens Spiiskammer, som vender ud til Arresterne. Eckertsbergs berømte Malerie. Istaliternes Giennemgang giennem det røde Hav, er kiøbt af Grosserer, Nathanson der allerede har en kostbar Samling af indenlandske Malerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
I Dagen læses et smukt og hierteligt Digt fra Solodandserinden Mad. Schall ved Galeottis Død, hvem hun kalder sin Lærer og Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Følgende er den Afskeedssang Digteren Jngemann har skrevet i Anledning af Øhlenschlagers Bortreise, Drager dørt af Danalund, Sangeren, den kiære, Lundens Fryd, saa mangen Stund; Maa det Vinter være. Deg, han qvad jo mangengang, Sødt ved Juletide; Trylled frem en Vaar i Sang, Trods de Fugle hvide. Medens Lunden ham end har, Toner herligt Sangen, Og hvis han en Trækfugl var, Holdt vi nu ham fangen. Dog han har sit Hiem i Nord, Maa han frit end svinge, Over hele vide Jord Siungende sin Vinge. Du, som meer end Fugl i Lund, Danske Hierter fryder! Du, hvem Pigens Rosenmund, Fro sin Hyldest yder! Ei din Sang som Fuglens døer, Naar vor Vimer kommer: Du skal glæde danske Møer Med en varig Sommer. Du skal glæde danske Mænd, Medens Danmark lever, Og hvor Du end farer hen, Ei din Sang bortsvæver. - Drag da glad til Syd, til VaarGenien dig vinker, Hvor den munter Vingen slaaer, Fro din Stierne blinker. Blomster spire i dit Spot, Selv i fierne Riger, Kom igien, naar til dit Nord Atter Hiertet higer; Krandse her Du finde skal Om vort Velkomstbæger. Nu lev vel. Du kære Skiald: Leye Ohlenschlager,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 6te Januar Efterm. Kl. 5 holdes extraordinair Generalforsamling i Polyhommas selskabelige Section, hvortil Dhrr. Medlemmer herned indbydes. Aarhuus d. 4de Jan. 1817. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Førstkommende Onsdag Kl. 11 Formiddag agter Rectoren herved Skolen at indsætte Hr. Adjunct Hertel ved en dansk Tale. Til denne Høitidelighed staaer Adgangen aaben for alle Velyndere af videnskabelig Underviisning, som ville hædre Skolen med deres Nærværelse. Aarhuus den 4de Jan. 1817. J. Stougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
At jeg formedelst min Alder og Svagelighed, med det nu anstundende nye Aars Begyndelse, nedlægger den af mig hidtil førte Handel - for at sætte mig i Rolighed - og at min Søn Kiøbmand Niels Broch Welling fra samme Tid af overtager Handelen for sin egen Regning; det undlader jeg ikke herved offentlig at bekiendtgiøre, med bedende at bemeldte min Søn maa være mine Handelsvenner i Særdeleshed og Enhver Almindelighed paa det bedste anbefalet. Randers den 28 Decbr. 1816. C. C. sal. Wellings. Den af min sal. Fader, og siden af min Moder, i deres iboende Gaard paa Torvegaden her i Byen, førte Handel, bliver som Følge af forestaaende, af mig overtaget og ført for egen Regning, fra næste 1ste Jan. at regne, og i den Anledning tillader jeg mig herved ærbødigst at anbefale mig saavel Inden som Udenbyes, lovende Enhver reel Behandling, og saa billige Priser, som Tidsomstændighederne gjor Udsalg af Vare muligt Randers den 28 Decbr. 1816. N. Br. Welling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Auctionen paa 7, 8, 9, 10, 12 a 16 Fods fre og Granbord, som var berammet til Torsdagen den 2den Januar, men formedelst Forfald blev opsat, continueres paa Mandag den 6te dennes Kl. 2 Eftermiddag ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Den 13de Jan. 1817 og følgende Dage bliver paa Compagnihuset i Aalborg afholdt Auction over en betydelig Samling af Bøger, hvorover Kataloger erholdes paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Formedelst Forandring af min Stilling er mit iboende Sted, beliggende i denne Byes Gade Dynkarken, kaldet, underhaanden at faae tilkiøbs. Hasle, Mægler. Den øverste Etage i min paaboende Gaard paa Skolegaden No. 39 er tilleie til Paaske Flyttetid, og er indrettet for en honet Familie. Dertil hører det halve af Kielderen, Brændehuus, Staldrum til 1 a 2 Kreaturer, og det halve af Haven. Hele Gaarden, som er opbygt 1809, kan faaes tilkiøbs. Aarhuus den 4de Jan. 1817. Liisberg. Muurmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Ved Uddeelingen af de trykte Cantater i Anledning af Høitideligheden i Domkirken sidste Nytaarsaften, er, efter Fradrag af Omkostningerne, indkommen til de Fattige ialt 126 Rbd. 1 Mk. 11 Sk.