JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Under Canonaden i Onsdags traf en Skytgrangt, som var udkastet fra det fiendtlige Batterie bag Svanemøllen, paa Canonerschaloupen, Stubbekjøbing, hvorved den sprang i Luften. Chefen, Lieutenant Bruun, og 10 Mand bleve reddede, 12 Mand qvæstede og 31 Mand sprang i Luften. Man vil have bemærket, at de Engelske endog skiøde efter de af vore Folk, som vilde redde deres ulykkelige Brødre. Et Batterie, som Fienden har opkastet ved det saakaldte gamle Pesthuus, er bleven beskudt fra Fæstningen og fra vore uden for Kalleboe lagte Canoncerfartøier, hvilke have liidt noget; Lieuten. Zeuthen blev skudt, Lieuten. Wulff let saaret, Cadet Bull mistede en Arm, og 15 af Mandskadet bleve saarede. Da nu et Batterie af 12pundiger og nogle Mørsere ere istand paa Tømmerpladserne og ganske dominerer bemeldte fiendtlige Batterie og gjør det uvirksomt, saa have vore Canoneerbaade taget en forandret Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Capit. Hummel, Lieutenanterne Friboe, Rothe og Ellevsen af Landartilleriet, samt Fændriken Grev Platen af Dansk Livregiment ere let saarede. - Lieuten, Bolt er død af sine Saar. Vi have sat Jld paa Glaciholm, Entin, Ægypten, Møllen tæt derved og nogle Bygninger paa Nørrebro. J Aftes brændte den store Gaard paa Vesterbro, som en Krokone i Valby havde ladet bygge i afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Under d. 17 d. M. har Kjøbenhavns Magistrat tilkjendegivet samtlige Beboere i Forstæderne følgende Skrivelse fra Hr. Generalmajor Peymann, Omstændighederne ere af den Beskaffenhed, at det muligen kunde blive en tvingende Nødvendighed, at lade Forstæderne eller de saa kaldte Broer, afbrænde. Magistraten i Kjøbenhavn ville, ved at avertere Broernes Jndvaanere herom, tillige tilkjendegive dem, at man paa ingen Maade kan tillade, at de med deres Gods indlades gjennem Fæstningsportene i Staden, men det forbydes dem at søge Tilflugt ind til Fæstningen. Derimod bliver den sikreste Vei for dem, ifald Afbrænding naar befales, at søge Redning for sig og Gods til Frederiksberg og videre ud i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
J Morges Kl. 3. hørte man paa Volden, at Fienden lod slaae Generalmarch paa Frederiksberg. En stor Deel fiendtlige Tropper, forsynede med Spader, Hakker &c., kom derpaa fremrykkende lige til Skydebanen, og adskiltes i tre forskjellige Afdelinger, hvoraf hver marcherede til sin Port. Man vil vide, at Fienden har gjort et Angreb paa Cronborg fra Landsiden, og er bleven slaaet tilbage med betydeligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Politiemesteren har nu ladet bekjendtgjøre, paa hvilke Steder i Kjøbenhavn og paa Christianshavn der findes Brøndvand. Ved denne Leilighed man Anmelderen erindre, at der paa det Kongelige Theater findes et saare fortraffeligt Kildevæld, som i dette Øieblik vilde kunne være af stor Nytte, da det giver overflødigt Vand og ligger saa godt som midt i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Et Bornholmsk Fartøi, der havde to Fruentimmer ombord som Passagerer, er i disse Dage ankommen hertil. Fra den Engelske Flaade forede man paa det uden at ramme det; det samme var Tilfældet da det nærmede sig vor Defension, men dens Jld ophørte strax da den blev det Danske Flag vaer. Ved dets Afseiling fra Bornholm vidste man der aldeles ikke, at Engelland havde begyndt Fiendtligheder mod Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
J Formiddags blev Livjæger Endorph høitideligen begraven af sine Vaabenbrødre. Blandt Ligfølget var Capitain Hummel. De Engelske skal have paataget sig, selv at besørge vore Syge bort fra St. Hans Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Efter en fra Sverrig ankommen Coureers Beretning vil man vide, at Staden Stralsund er taget i Besiddelse af de Franske d. 19 d. M., og at man i Sverrig er ivrig sysselsat med at udruste en Skjærflaade. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Den Engelske Politiks Historie er i de to sidste Decennier en sand Skjændsel for Menneskeheden. Den har i Bengalen ladet ved Lord Clive Millioner Mennesker døe af Hunger, for at undertvinge en liden Hob, der var undgaaet dens Anslag; den har i America og paa Antillerne hidtil tilladt den æreløse Menneskehandel; den har i Nordamerica ladet Kysterne ødelægge, Havnene forstyrre, Stæderne brænde og Jndvaanerne myrde; den har tvunget de Americanere, der bleve fangne i rum Sø, til at føre Vaaben mod deres Fædreneland og blive deres Brødres Bødler; den har kjøbt Soldater ligesom Fædrivter af Tydske Førster, og givet de Vilde et fribaaret Menneske til Belønning, for hver Hovedskal, de bragte de Engelske Høvdinger, den har i Nye Scotland ladet alle neutrale Franske i Colonien omkomme, paa det de ikke skulde vende tilbage til deres Fædreneland; den har ladet sine egne Tropper i de sidste Tider til Unytteombringes af Araber; den har i Aaret 1801 midt under Freden frataget os vore Colonier, kort, hvor kan opregne alle de Uretfærdigheder den Engelske Politik har gjort sig skyldig i Dette, Medborgere, er det Cabinet, hvis Tropper i dette Øieblik kalde sig vore Venner, Som Tegn paa deres Venskab seende de Bomber, Granater og Raquetter ind i vor Hovedstad og mishandle vore værgeløse Landboer. Maa vi ikke med sammenfoldede Hænder, anraabe Gud om at bevare os for Britternes Venskab, Men vort Mod er ligesaa urokkeligt som vor Beslutning; at leve og døe som trofaste Danske Borgere. Vi kunne taale at miste Alt, kun ikke vor Ære. Hvilken Dansk Mand vilde ikke heller begraves under Ruinerne af sin Rede end see sit Land underkuet og vanæret af Engellands Leietropper, Fædres Daad under Kjøbenhavns Beleiring 1659. (Lorenz Turen. Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
En dansk Overløber havde imidlertid underrettet Fienden om, at der i Kjøbenhavn gik stor Ny af en vis Tuxen, der ideligen meddeelte Kongen Efterretninger, og at denne Mand havde bidraget meget til, at de Svenskes Angreb paa Kiøbenhavn mislykkedes. Fienden lurede nu allevegne paa ham, og hans Liv var ikke meere sikkert. Da adskillige svenske Ryttere kom en Morgenstund ind paa Hirschholm, for at søge efter ham, sprang han igjennem et Vindue ud i Vandet, ved Slottet, og reddede sig ved at svømme. Nulsendte han strax hemmelig Bud til den engelske Fregat, Jndianeren, som laae imellem Hveen og Sjælland. Den commanderende Capitain, Carl Klager, sendte strax en Baad i Land, som Tuxen og Old fruens Datter paa Hirschholm, Margrete v. Alpen, seilede bort med. Men da Baaden var kommet noget fra Land, nærmede to til tre Hestfolk sig, og raabte, at Hirschholmsmanden skulde komme til dem. De engelske Matroser, som ikke vilde vende om, fortsatte deres Vei. Strax derpaa kom to svenske Officierer ud paa Fregatten, og fordrede Tuxen udleveret. Capitain Klager, som i Førstningen ikke vilde beqvemme sig dertil, lovede omsider at aflevere ham samme Aften paa Hirschholm. Men da der paa samme Skib var en engelsk Sø lieutenant ved Navn Martin Fielman fra Dunkirken, saa aftalte Turen med denne og med nogle engelske Matroser, at roe om Natten til Kiøbenhavn; til Belønning lovede han dem 100 Rd. Aftenen kom, og den engelske Sølieutenant førte Turen i Land. De svenske Ryttere spurgte nu strax efter Hirschholmsmanden, som de havde ventet paa den hele Nat, og som de havde Ordre at convoyere. Den engelske Officier svarede, at han havde afhentet ham samme Dag paa Hirschholm, og at han ogsaa der vilde aflevere ham. Ved Midnat bragte nu Officieren Tuxen, saavelsom hans Kone og Barn tilligemed Jomfru v. Alpen, som alle vare forklædte, midt imellem de svenske Ryttere, ud paa Baaden, og førte dem lykkeligen til Kjøbenhavn. Jndtil den Tid havde Tuxen bragt en og tyve Baade og Budskab med Breve, og Forfriskninger til Kongen. Saalænge Beleiringen varede turde han ikke lade sig see udenfor Hovedstaden. Men ogsaa der søgte han saameget som mueligt at virke med til Kongestadens Forsvar. Han tjente som Frivillig under Strand compagniet, og underholdte og bevæbnede i dette Øiemed tre Mand, der uden Tvivl vare af de Folk, han forhen havde havt i sin Tjeneste, og som havde fundet Leilighed til at komme ind til Kjøbenhavn. Da Landet siden havde faaet Fred igjen, søgte Kongen, at belønne denne Hædersmand paa den værdigste Maade. Han og hans Hustrue fik en aarlig Pension af 700 Rdlr. Ogsaa Rostgaards Daad blev ikke ubelønnet. Han fik ligeledes en aarlig Pension af 300 Rdlr. Begge disse Pensioner vare paa de Tider, i Forhold til Priserne paa alle Livets Fornødenheder, en meget anseelig (Fortsættes. Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Krigssang. Meløb, til Vaabeneste Fienderne kommet det Trindt vaje de blodige Faner, Død fraader i Krigerens Fjed, Landflygtig, du søgte hos Daner Værn, Tryghed, livsalige Fred. For her, under Palmernes Skygge, Dit signende Alter at bygge. En Trøst i dens Taarer, den lidende Jord Her hylded din Tempel, dit Fristed i Nord. See Landet og Bølgerne vinke Ved dig, os velsignede Løn; Alt krandsede Sølvleer blinke, Og Høstsangen lyder saa skjøn; Dig smillende saae vi, saa glade, Alt aabne den ventende Lade. En Trøst iblandt Taarer, den lidende Jord, Høit priste vort Held og vor Fryd her i Nord Men, Røvere, klædte i Torden, Fra Britternes graadige Strand, Søge Rov, søge Blod i Norden, Og haane vor Fred og vort Land; De Niddinger Lænker os bære, Og trodse vort Mod og vor Ære, Høir sukker fortørner den lidende Jord At Freden ei længer har Fristed i Nord. Os troer du, os Danske, at skræmme Med Trusel og Leding og BramMen, Britte, hvad bød dig forglemme Vort Banner er Hæder, ei SkamMed Skamfuldhed Havet kun bærer Dit Røverslag, som det vanærer: Forhauset og pred seer den sørgende Jord Dets Røvertog mod vores skyldfrie Nord Vi modigen Dannesværd drage, Uplettet som Daniens Flag, Vig, Røver, med Skamme tilbage, Et er os kun Seier og Slag! Som Nidding i Kampen du træder, Vi kæmpe for Fred og for Hæder; Og jublende skue den trøstede Jord, Den Brittefærd hævnet af Folket i Nord Bekjendtgjørelse fra den commanderende General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Da jeg fandt fornødent at lade den Classenske Hauge recognoseere, for at bringe i sikker Erfaring om Fienden der havde begyndt paa at anlægge noget Batterie, blev i Dag Kl. 4 om Morgenen, gjort et Udfald under Chefen for det norske Livregiment, Oberst v. Beck gjennem Citadellet. Til denne Tjeneste beordredes 3 Batailloner Infanteri, Skarpskytterne af Garden, Regimentsjægerne samt Livjægerne og Skytterne fra Landet. Med dette Corps fulgte 8 Canoner. Vor Hensigt med dette Udfald blev aldeles opnaaet. Classens Hauge blev nøie undersøgt efterat de fiendtlige Jægere vare fordrevne, og man forvissede sig om at intet Batterie der er anlagt eller begyndt med at anlægges af Fienden. Samtlige der værende Bygninger bleve opbrændte tilligemed endeel af Skoven. Efterat dette var fuldført, trak vore Tropper sig igjen i god Orden ind i Citadellet, da stærke fiendtlige Colonner faaes i Anmarsch saavel fra Vibenshuus som fra Strandveien. Vore brave Tropper have fuldført denne Recognosering til min fulde Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Fiendens Tab vide vi ikke, men det formodes at være betydeligt. Vort Forliis er ikke større end der efter Terrainets Beskaffenhed kunde befrygtes. Vi beklage imidlertid Tabet af omtrent 70 til 80 Tappre, som deels ere faldne for Fædrenelandet, deels saarede. Desforuden fik jeg selv en Musketkugle gjennem det venstre Been, men Saaret er ikke betydeligt. Under Affairen kastedes fra vore Bombardeerfartøier og det nu paa Citadellet etablerede Batterie af 150pundige Morterere til Batteriet ved Svanemøllen og til den fiendtlige Flaade, som svarede med deres Bomber. Denne Bomhardering vedblev efter Affairen, der endtes Kl. 7, saavel fra Citadellet og vore Bombefartøier som fra Fienden, og vedvarede til Kl. henved 1, da den heele Række af Fiendens Bombardeerfartøier og Krigskibe, efterat et af disse var sprunget i Luften og et sjunket, blev fordrevet ud af Charlottenlunds Bugt og forfulgt af vor Canoneer-Flotille. Af vore brave Søekrigere er i denne for dem ærefulde Kamp kun en Mand død og 4 saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Efter ankommen Beretning fra Dragør, er Fienden i Nat gaaet der i Land fra nogle med Skyts forsynede Chalupper i Hensigt at opbrænde de der liggende og hjemmehørende ubevæbnede Skibe, af hvilke en Galease blev antændt, men Jlden igjen slukket. Disse Fiender bleve dog snart fordrevne af vore Tropper, men vedbleve dog nogen Tid derefter at skyde med Kugler og Skraae ind i Dragøes Huse og Bygninger, hvorved en blind Mand blev dræbt og Husene tilføiede Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Man paastaaer, at de Engelske have hængt to Kjøbenhavnske Glædespiger i Frederiksberg allee. Det hedder ligeledes, at de have hængt en Vognmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
En Overlæger ved Kongens Livlægercorps Salved Udfaldet i Gaar have skudt en Engelsk Offigier af første Rang med Orden paa Brystet. To Jægere af samme Corps have ved samme Leilighed deels skudt, deels saaret og fordrevet 14 Engelske, som vilde tage en af vore Commanderende til Fange. De Engelske have afkappet Masterne af den Brig, som vi i Gaar skiød i Sænk. Adskillige Bygninger paa Østerbro stode i Formiddags i lys Lue. Med Kikkert kan man tydelig see, at Fienden har ladet udhugge et stort Stykke af Taget paa Frederiksberg Slot paa den Side hvor Facaden er. En Deel af den fiendtlige Styrke er endnu bestandig ved Vibens Huus; ikke langt derfra ere nogle Telte opslaaede, adskillige Afdelinger af Fiendens Tropper marchere frem og tilbage. - Flaaden ligger ganske rolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
J Middags Kl. 1 ankom en Engelsk Parlementair her til Staden, som med tilbundne Øine blev ført til den commanderende General. Hans Ærinde veed man endnu ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-01
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numeret, det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Nyeste Skilder af Kjøbenhavn. en hos FæesseFjerde Aargang. No. 94 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hbeckes Enke. Søndagen den 13 September, 1807 Til mine Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Dagens sidste Begivenheder kjende vi alle i deres hele skrækkelige og bedrøvelige Skikkelse. Det vilde være upassende at omtale dem her, og vi ville opsætte dette sørgelige Kald til bedre Dage, hvor vi med roligt Sind kunne kaste et Blik tilbage. paa de overvundne Farer. Tiden læger endog de dybeste Saar, og det vilde være grusomt at oprive dem ved uridig og umandig Klage. J dette Øieblik ligne vi Skibbrudne, der i Nattens Mørke have reddet sig hen paa en Klippe, og ved Solens Opgang favne hinanden og glædes over deres fælles Redning. Enhver, der efter denne almindelige Trængsel atter har favnet dem, der ere hans Hjerte dyrebare og seet sit Huus skaanet i denne store Ødelæggelse, løfte sine Hænder og til Himlen, og prise den, hvis Alvidenhed vaager overalt. Og J ulykkelige Medborgere og Medborgerinder, som have seet eders fredelige Boliger fortæres af Luen eller eders Børn og Frænder knuses af fiendtlige Kugler, fatter Mod, betænker, at endnu mange af eders lykkeligere Brødre leve, og at alle ville kappes om, saaledes som det anstaaer Danske Mænd, at gyde lindrende Balsom i eders blødende Saar! Jntet i Verden er saa skrækkeligt, som det ved første Øiekast synes, og ingen Ulykke saa stor, at den jo ved Mod og Standhaftighed, ved fælles Kraft og Medvirkning betydelig kan formindskes. Under enhver tilstødende Trængsel i Livet byder Klogskab, altid at opsøge dens muelige fordeelagtige Sider. Naar vi med koldsindighed eftertænke vor Stilling, vi altid finde, deels at det Onde kunde have været endnu værre, deels at det i een eller anden Henseende endog maa bidrage til vor moralske Forbedring. Hvo kan negte, at indeværende frugtbare Aar, hvis Lige man i Mandsminde ikke har oplever, bidrager meget til at formilde vor ulykkelige Forfatning, Vi have liidt meget; det er sandt; men hvor meget mere havde vi ikke liidt, dersom Himlen ikke havde skienket os i Aar en saa ualmindelig velsignet Høst, Landmanden har i et halvt Seculum ikke havt mere at miste end i denne Tid, og Fiendtlighederne ophørte saa betimelig, at Levnedsmidler endnu kunne tilføres os fra alle Rigets Egne. Denne Lykke midt i Ulykken lader sig ikke betale med Millioner. Den Skade, som Jlden har anrettet, har for en stor Deel rammet fattige Folkeclasser, altsaa dem, der lettest kunne hielpes. De rigeste, største og fornenste Qvarterer af Staden ere blevne sparede. Fra en anden Side betragtet have Krigens Gjenvordigheder rammer og efter en lang og lykkelig Fred, hvori mange af vore Medborgere have havt Leilighed til at samle Rig dem og Formue. Disse Lykkelige ville, maae og bør aabne deres rige Forraad, og vorde deres lidende og ulykkelige Medborgeres Velgjørere. Vor Flaade er tabt, men vor borgerlige Nationalærre er reddet. Det gaae hvordan det vil, saa vil det mægtige Storbritannien dog aldrig glemme, at Dannemark ingensinde har været dets Fiende, og at vi efter et uventet Bombardement faae og nødsagede til at udlevere Dannebrogs Stolthed. Krigen kan ikke vare evig, og hvor meget man end tvivler paa en almindelig Fred, maa den dog komme engang. Kommer den, maa Dannemarks retfærdige Sag altid blive taget i Betragtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
De henrundne rædselfulde Dage have været en tung, men lærerig Erfaringsskole for mange, som i Yppighedens Skjød glemte, hvor vigtigt det er, i Tide at have vant sig til Tarvelighed. Kon alt for ofte har jeg forgjeves ivret mod den Overdaadighed, som i de senere Tider herskede blandt Mennesker af alle Stænder, og den Forlystelsessyge, som qvalte al Følelse for sand Sjeleforædling og Aandscultur. Vi ere nu vaagnede op af denne skræk kelige Søvn, og indsee, at intet bidrager mere til et Folks Ødelæggelse end Yppighed og Aandsdorsk, hed. Krigens Rædselscener have imidlertid med ført det Gode, at vi i Fremtiden ville lære bedre at skiønne paa sand huuslig Lykke; at vore Mødre ville vænne deres Børn til Tarvelighed, og at vore Døttre ville foragte de usle Flaneglæder, der hidtil endog have lagt saa mange af dem paa Baaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Blandede Efterretninger. Et i den nyere Historie mageløst Bombardement, som vedvarede fra den 2 Sept. Kl. 7 1/2 til d. 4 s. M., har afgjort Kjøbenhavns Skjebne. Bom bardementet aabnedes meget frygtelig. J en Tid af 7 Timer indsendtes 500 Bomber, Granater, Brandkugler, Brandraquetter og Brandpile af en ny og forbedret Opfindelse T. Næste Dags Aften begyndte Bombardementet noget sagtere, men tiltosiden henimod Morgenen. Jlden, som de to første Nætter var bleven dæmpet ved Brandvæsenets utrættelige Anstrængelse, tog den 3die Nat især ved Frue Taarns Antændelse saadan Overhaand, at den nordre Deel af Byen, nemlig endeel af Nørregade, Kannikestræderne, Fiolstræderne, Skindergaden, Klosterstræde, lille Kjøbmagergade, Skidentorvet, Nørrevold, Rosengaarden, den nordvestlige Side af Filtorvet, tilligemed en stor Deel Bygninger i an*) Opfinderen af Brandragretter og Brandvile hed der Congreve. Han afreiste d. 4 f. M. fra Plymouth med Chalouper fulde af disse Vaaben. dre Gader paa samme Kant bleve et Rov for Li erne. Følgen heraf var en Capitulation, efter hvilken de Engelske Tropper have besat Citadeller og Holmene d. 5 d. M. om Eftermiddagen Kl. 4, for at tage den Danske Flaade i Besiddelse. Vore Tropper have imidlertid besat Indgangene til Citadeller, Gammelholm, Toldboden &c. Paa Flaadens Tiltaling er der hidtil blevet arbeidet med ualmindelig Jver. 90 Engelskmænd arbeide paa hvert Skib, som efter Forlangende har faaet 2 Danske Underofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Hamborger Post ankom i Morges Klokken 7. Den melder blandt andet følgende: D. 17 Augusti lod den commanderende General i Fyen og Langeland udgaae en Bekjendtgjørelse, hvori han især opfordrede Kystmilitsen og Landeværnet til Fædrenelandets Forsvar, og befalede at oprette Allarmstænger paa Steder, hvor de nu ikke ere oprettede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Biskop Hansen i Fyen har ligeledes udstædt en gandelig Circulaire til Stiftets Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Det Fartøi, som satte H. M. Kongen over Belter, blev undersøgt af en Engelsk Fregat, men uden videre Følger. – Grev Bandissin har faaet Commanden over Staden Colding og de Jydske Kyster. - Nyborg, saavelsom alle Fæstninger og Havne ved Kysterne, ere i Hast blevne besatte med flere Tropper, og der er føiet de kraftigste Foranstaltninger. - J Jylland, samt lede den 14de et anseeligt Corps sig, og endeel Cavallerie er gaaet til Fyen. - Den 16de ankom H. K. H. Kronprindsen til Kiel og paatog sig Commanden over Armeen i Holsteen. - J Følge en Skrivelse fra H. K. H. Kronprindsen er der lagt Embargo paa al Engelsk Eiendom, alle Engellændere i Dannemark blevne arresterede, og al Correspondene paa Engelland forbuden. - Det hedder, at Romanzow er bestemt til Russisk Gesandt i Paris. - General Junot, Gouverneur, i Paris, skal, som Anfører for den Armee, der gaaer til Portugal, tillige føre Titel af Gesandt ved det Portugisiske Hof, og man slutter heraf, at Expeditionen vil blive meget fredelig udført. - Den Maroccanske Gesandt har holdt sit høitidelige Jndtog i Marseille. - J Frankrige sættes nu 45,000 Bankactier a 1200 Fr. i Omløb. - Ved Rhin og Mayn skulle endnu mange Lande mageskiftes; Kongeriget Vestphalens Grændse skal være paa denne Side Frankrige. - De Polske Magnater have anholdt hos Keiser Napoleon om, at Livegenskabet i Hertugdømmet Warschan skulde endnu forlænges fem Aar, men Keiseren svarede: "ikke en Time." Garnisonen i Stralsund bestod af 8000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Natten d. 14 f. M. slog Lynilden ned i Hr. Remisch's iboende Gaard i Aarhuus, og anrettede en Skade, som anslaaes til 400 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-13
Offentlige Blade anmærke nu, at vi havde læst Lord Castlereaghs Ord i Parlamentet: "at de, som ere Gjenstanden for Expeditionen, først ville erfare Udrustningen, naar Slaget har rammet dem, uden at ane Ordenes Betydning. H. K. H. Kronprindsen tilbagelagde i en Tid af 120 Timer, uagtet han havde Modvind paa Beltet, næsten 100 Mile til Lands.