Berlingske Tidende, 1769-04-01
Den 16de October. Ulden Stofs=Fabriqueur Joh. C. Madelung har hos Rigets Stænder andraget, at han Aar 1731 fra Berlin har begivet sig hid ind i Riget, og fra samme Tid af, indtil Aaret 1742, forestaaet den Leyonankarske Ulden Stofs=Fabrique som Værkmester, samt derefter drevet samme Fabrique under Forpagtning indtil Aar 1759, da han med heele Fabriquen flyttede til Sødertelse, men skal der have forefundet saa mange Vanskeligheder og Hindringer, at han i forrige Aar blev nødsaget at begive sig hid til Staden igien; ansøgende, at han nu, ved sin høye Alder, maatte vorde indtagen til Fribrød i Danwiks Hospital, hvilken Fordeel han troede at ham saa meget hellere kunne vederfares, saasom han, imedens de 34 Aar han har opholdet sig Sverrig, har lært 68 Svenske Børn, hvilke alle nu deels have egne Værker, og deels som Mestere arbeyde hos andre; og da han desuden forbandt sig til, ved saadan sin Rolighed, fremdeles til Publici Tieneste at udarbeyde noget nyttigt udi Haandværkerierne. - Rigets Stænder have noksom fundet sig overbeviiste, saavel om den af Madelung selv besiddende Duelighed udi Stof=Fabrique ringen, som om den Kundskab han iblant Svenske Jndbyggere har udbredet, og have derfor taget hans betrængte Tilstand nær til Hierte, som paakommen af tilstødte Vanskelig heder og Tidernes Forandringer men ey ved eget Forvoldende, eller nogen uforsigtig Huusholdning. - Tillige have Rigets Stænder betænkt, hvorledes det skulle geraade Riget til Skade, dersom en Udlænding, som under meget Sparsommelighed, Vindskibelighed og Duelighed her har tilbragt den største Deel af sin Tid, skulle ved tiltagende Aar, af Mangel paa fornøden Ophold, enten begive sig ud af Riget, eller i Nød og Uselhed omkomme, hvorved al Lyst og Attraae. Attraae skulle betages udenlandske duelige Mænd til at søge deres Brød i et Rige, hvor de ikke troede sig at have nogen videre Forsørg at vente. - Rigets Stænder have derfor, og i Betragtning af alt dette, eragtet, At Fabriqueur, Madelung maa vorde indtaget i Danvigs Hospital til fri Underholdning, helst uden, men ellers imod en ringe Udgift af Manufactur=Fonden, paa det at han, som nu i fin høye Alderdom ingen Udvey haver til at fortiene sit Ophold. maa lettere, og med mindre Bekymring erholde sin nødtørf. tige Føde og Underholdning, samt derunder have Leylighed til at gavne Publicum med de Kundskaber, som han i en eller anden Ting kan besidde; og maa, efter Madelungs Ansøgning, hans Hustrue ogsaa tages ind i Danwicken, dog uden videre Byrde for Hospitalet af hende." - Og have Rigets Stænder i Underdanighed anholdet, at Hs. K. M. ville i Naade foranstalte at dette vorder iværksat. Jmidlertid ere Fuldmægtigerne i Rigets Stænders Manufactur Comtoir tillige underrettede om denne Forfatning, ved Udtog af Expeditions Deputations Protocollen. S. D. Ved indeværende Rigsdag har Krigs=Raad og Kammerer i Hs. K. Msts. og Rigets Krigs=Collegii Fortifications=Kammer=Comtoir, Thorbiørn Andersson, anholdet og Resolution paa hans ved sidste Rigsdag gjorte Ansøgning, saavel om at erholde 100 Daler Silst. til aarl. Forøgelse udi den Kammererer=Løn, stor 900 Daler Silfmt. som han nyder, til Jevning imod de øvrige Krigs=Collegii Kammererer, hvilke nyde 1000 Daler Silsmt, som og at han, for det extra Arbeyde som skal være ham paalagt fra og med Aar 1740, i Anledning af et K. Brev under 14de Mai 1739, Arbeydet bestaaende i at undersøge og paaskiønne de aarlig indkommende Slots=Stats Requisitioner over Fornødenhederne og Udgifterne i de Egne, hvor Fæstninger ere beliggende, maatte derfor nyde en billig Gotgiørelse for de 7 Aar til og med 1746, i hvilke han aldeles intet derfor har nydt, samt at han efterdags maatte nyde nogen billig og imod Arbeydet lignet Forøgelse i den ringe aarlige Løn, 50 Dal. Silsmt., som ved Rigsdagene Aar 1747 blev ham tillagt for dette extra Arbeyde, eller og vorde befriet fra meerbemeldte extra Arbeyde. Og skal Krigs=Collegiet vel under 17de Novbr. 1761 have anmeldet ham hos Hs. K. M. til en aarlig Forøgelse af 100 Daler Silfmt, i KammerererLønnen, og 50 Daler Silemt. i Lønnen for extra Arbeydet, men samme er ved Hs. K. Msts naadige Rescript af paafølgende 1ste Decbr. vorden ham aflaget. - Hvad nu angaaer den søgte aarlige Forøgelse paa 100 Daler Silsmt. Kammererer-Lønnen, saa have Rigets Stænder fundet betænkeligt at raade til noget bifald derudi, ey heller kunne Rigets Stænder give nogen Anledning til at ovenmeldte for Slots=Stats=Requisitionerne tilstaaede Løn beregnes for længere Tid tilbage, end hvortil Krigs=Raad Andersson ved 1747 Aars Rigsdag er anseet berettiget. - Men hvad samme sidstmeldte Løn for Eftertiden angaaer, saa, efterdi det stedse indtil Aaret 1739 har ligget til Hs. K. Msts. og Rigets Kammer=Collegium at undersøge de fra Fæstnings Egnene indkommende Stats-Requisitioner, men det for den følgende Tid er vorden det K. Krigs=Collegio paalagt; efterdi ogsaa Krigs=Raad Anderssons Forretning derved, som Fortifications=Kammererer, er i den Anledning ved 1747 Aars Rigsdag anseet for et extra Arbeyde, for hvilket han fra den Tid af skulle nyde særskildt Løn paa 50 Daler. Silfmt aarlig; altsaa, og da dette Arbeyde, formedelst de tilkomne ny Fæstninger, nu har voxet anseelig, imod hvad det var af første Begyndelse, samt har gavnet Kronen ved adskillige Besvaringer, som ved requirerede Udgifter ere vorden iagttagne, saa have Rigets Stænder sundet billigt, at samme Løn nu maa forøges med 50 Daler om Aaret, da den herefter bliver 100 Daler Silfmt. aarlig. - Om hvilken Forfatning Rigets Stænder have ladet afgaae underdanig Skrivelse til Hs. K. M. saavelsom Udtog af deres Expeditions Deputations Protocol til Secrete Utskottet. S. D. Ved Udtog af Protocollen, holdet i Raad=Kammeret den 28de Martii sidstl. have Rigets Stænder erfaret, hvorledes den fra Hs. K. Msts. og Rigets Kammer=Revision indkomne Sag, imellem Told Forpagtnings-Societetets Fuldmægtiger og Kammer=Advocat Fiscalen paa Embeds Vegne, angaaende 2de Anmærkninger over uberegnet Bevilling, (Skat eller Afgift,) saavel af det Udbytte, som Jnteressenterne paa deres Lodder have nydt, som og af Fuldmægtigernes Løn, den er udi Raad=Kammeret den 19de og og 25de Novbr. 1762 paa den Maade afgjort, at Hs. K.M. har i Naade bifaldet den K. Kammer=Revisions den 12. Jan. 1760 fældede Kiendelse, for saavidt angaaer den paa Told=Societets=Fuldmægtigernes Løn lagte Bevilling, men angaaende Bevillingen for Societetets Lodder, har Hs. K.M. fundet for got, at det kunne beroe med at udlade sig derom, indtil Rigets Stænder selv komme sammen. - Rigets Stænder, i det at de have undersøgt paa hvad Grund det er vorden Fuldmægtigerne paalagt at betale Bevilling af deres Jndkomster hvorudinden Fuldmægtigerne have ladet sig nøye med Hs. Msts. naadige Resolution, og samme efterlevet, have befundet, at den K. Kammer=Revisions herudi fældede Kiendelse grunder sig derpaa, at Bevillings Forordningerne af 1752 og 1756 tydelig tilholde, at Fuldmægtigerne ved Told=Societetet bør betale saadan Bevilling. At Bevillings=Forordningen af 1756 er seenere udfærdiget end Told=Contracten, og at denne Contract ikke frikiender Fuldmægtigerne fra samme Afgift. - Hvad da angaaer Bevillingen af Jnteressenternes faldende Udbytte, da befindes det paa lige Maade, at den sidst oprettede Told=Forpagtnings=Contract, som er ældre end Bevillings Forordningen af 1756, ikke fritager Societetet fra at betale almindelige Bevillinger, men at tvertimod samme Forordnings 2 Art. 7 F. udtrykkelig paalegger General-Told Forpagtnings Jnteressenterne at udrede Tiende Penge af det Udbytte, som de paa deres Lodder nyde; altsaa, og da denne af Rigets Stænder selv fastsatte Forordning ikke maa rygges, saa kunne Jnteressenterne i Told=Forpagtningen heller ikke undgaae, af det Udbytte, som de for deres Lodder have erholdet at betale til Hs. K. M. og Kronen 10 pro Cento, i Bevilling for Aaret 1756 og de følgende, indtil den sidste eller Aarets 1762 Bevillings=Forordning, hvorover vorder af giøre Afregning i det vedkommende Told=Comtoir, efter den Avance, som paa Lodsedlerne er antegnet, samt Pengen siden for Hs. K. Msts. og Kronens Regning i Rentekamme, ret at indsættes." Om hvis Jværksættelse Rigets Stænder i Underdanighed have anholdet, at det maatte behage Hs. K. M. at udgive naadig befaling, til Vedkommendes Efterretning. (Fortsættelsen følger.)