JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Frankrig. J Paris opvækker den stærkt tiltagende Kulde stor Bekymring for den kommende Vinter. Sparekassernes Udtællinger overstige betydeligt Jndskuddene; i Hospitalerne ere alle Senge besatte; og, uagtet det strænge Politi, seer man om Aftenen i alle Gader Koner, Børn og ubeskjæftigede Arbeidere betle. Fallitter iblandt Smaa handlere og Haandværkere tage dagligt til. Ja man saae nylig en Arbeider falde om paa Gaden halvdød af Sult, han havde i 4 Dage intet spiist. Derfor tæller det Forslag, som Ledru-Rollin har bekjendtgjort sigtende til en Forbedring i den arbeidende Classes Kaar, allerede over 80,000 Underskrifter i Paris, og man venter fra Departementerne over 1 Million Underskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa Otaheiti forefaldt efter de sidste Efterretninger over Nord=America hyppige og morderiske Træfninger mellem de Franske og de Jndfødte; en Slags Guerillakrig havde udbredt sig over hele Øen. 3 Franskmænd, som vare faldne i de Jnd fødtes Hænder, bleve af disse levende slaaede og dernæst ristede ved langsom Jld. De Franske ville under en saadan gjensidig Forbittrelse neppe kunne opretholde deres Protectorat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Abdel Kader befinder sig endnu i Marocco nær ved den franske Grændse omtrent 56 Miil fra Havet. Keiseren skal gjentagne Gange have befalet ham at begive sig til det Jndre, da han ellers vilde udlevere ham til Frankrig, men denne Trudsel har neppe noget at betyde. Jmidlertid har denne Efterretning gjort ubehageligt Jndtryk i Frankrig, hvor man desuden er misfornøiet med, at Fangerne endnu ikke ere udvexlede, saa at man begynder at betragte Fredstractaten med Marocco, for Frankrigs Vedkommende, som illusorisk. Man dadler ogsaa, at det gaaer langsomt med Arbeidet paa Algiers Havn og tilskriver det engelsk Jndflydelse, da denne Magt seer skjævt til en saa vigtig Havn i Middelhavet, hvorved Malta og Gibraltar ville lide Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Norge. J Kongsberg Sølvgrube har man den 18de Novbr. fundet et Stykke gedigent Sølv, blandet med endeel andre Ertsarter. Det veier ikke mindre end 16 Skpd. 13 Lpd. Man kan endnu ikke opgive det Qvantum Sølv, som dette overordentlig store Ertstykke indeholder; dog mener man sikkert, at Sølvgehaltet er meget betydeligt Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
AVERTISSEMENTS. Efterat være oplært i Malerprofessionen, og i de sidste 3 Aar at have arbeidet som Svend hos en af Kjøbenhavns dueligste Mestere, har jeg nu nedsat mig som Malermester her i Nysted Kjøbstad, hvorved jeg udfører saavel Decorationsarbeide som Vognlaquering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Jdet jeg herved bekjendtgjør saadant, beder jeg at de, som godhedsfuld ville beære mig med deres Arbeide, ville behage at henvende sig til mig, hvorhos jeg, ved Siden heraf, lover prompte og reel at udføre, hvad Arbeide der maatte forlanges af mig. Nysted den 4de December 1844. Johannes Westrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Huusleilighed i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Til Paaske Flyttetid ønskes en Leilighed bestaaende af en Stue, 2de Soveværelser, Kjøkken, Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder. Derpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til H. L. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
At jeg indtil videre har taget Bopæl i Hr. Gjæstgiver Thomsens Gaard, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, saavel for Lollands-Falsters Stift som for Møen. Nykjøbing den 4 Decbr. 1844. Bie, Stiftslandinspecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Kjöbenhavnske Formelys 6, 8 og 14 pr. Pd., hvide Voxlys og raffineret Lampeolie faaes Johan Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Chocolade fra 2 Mk. 4 Sk. til 6 Mk. faaes hos Johan Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Chrystalliseret Soda og hvid Sæbe til Vask, faaes hos Johan Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Confectrosiner, Krakmandler, Krandssigen, Cathrineblommer, Spanske Nødder, Bolcher, törre Kirsebær, Vanille, Sucat, Carry, Cayennepeber, engelsk Sennep, Capers, syltet Ingefær, Lemonasier, Provence-Olie, Soya, Christiania Anchiovis, Citroner, holl. og Eidammer Oste, Haysanthe, samt alle andre Urtekramvare faaes meget billig hos Johan Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Undertegnedes Viinlager er forsynet med Efterfølgende: Flere Sorter Medoc, St. Estephe 44 Sk., fiin St. Julien 64 Sk., St. Julien 40 Sk., Margeaux 48 Sk., gl. Malaga 52 Sk., gl. ranskViin 32 Sk., ung fransk Viin 26 Sk., Graves barbonnieux 40 Sk., gl. Portviin 1 Rbd. 32 Sk., Dito 1 Rbd. 8 Sk., Dito 88 Sk., Dito 72 Sk., gl. Dry Madeira 1 Rbd. 8 Sk., Dito 88 Sk., Dito 72 Sk., Champagne 2 Rbd. 16 Sk., Laubenheimer 1 Rbd. 24 Sk., Niernsteiner 1 Rbd. 24 Sk., Hochheimer 1 Rbd. 40 Sk., Hattenheimer 1 Rbd. 40 Sk., Petit Bourgogne 1 Rbd., reres 52 Sk., Kirsebærviin 56 Sk.; alt pr. Bout. Liqueurer. Gl. Cogna 1 Rbd. 32 Sk., Dito 52 Sk., Dito 44 Sk., gl. St. Croix Rom 1 Rbd. 32 Sk., Dito Guava 1 Rbd. 40 Sk., St. Croix Rom 24 Sk., hollandsk Genever pr. stor Bout. 1 Rbd. 16 Sk., Soelbær Rom 88 Sk., Kirsebær Liqueur 88 Sk., Batavia Arrac 1 Rbd. 16 Sk., fransk Brændeviin 36 Sk. Brovnstout Porter 40 Sk. pr. Bout.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa Ankere faaes billig Medoe af flere Sorter, St. Julien og Kirkeviin. Nykjøbing den 7de December 1844. J. Olsen. Sucat, lambarske Nødder, lybsk Pølse, fiin Vanille-Chocolade, dito Kryder-Chocolade faaes billig hos J. Olsen. Nykjøbing den 7de December 1844. Et udmærket smukt og jolidt rundklappet Mahognitræes Chatol, staaer til Salg hos Snedker Schneider i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Omtrent 300 Rbd., umyndiges Midler, under Grevskabet Knuthenborgs Overformynderi kan i 11te December Termin d. A. erholdes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed. Knuthenborg den 4de December 1844. L. Petersen. 238 Rbd. 4 Mk. 14 s. Repr., umyndiges Midler under Kirstineberg Godses Overformynderi kan imod lovbefalet Sikkerhed strax erholdes til Laan, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede comitterede Overformynder Kirstineberg den 3die December 1844. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Rente-Indbetalinger til det Wallmodenske Fideicommis og Rente- og Capitalindbetalinger til Justitsraad Grandjeans Stervbo i 11te December Termin d. A. modtages af Executores i Stervboet ved en Skiftesamling paa Wennerslund, Fredagen og Løverdagen den 20de og 21de dennes; hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe den 4de December 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Paa Med-Executorers og egne Vegne C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Auctioner. Onsdagen den 18de dennes Formiddag Kl. 11, bliver paa Sundby Byes Marker ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Ege-, Bøge= og Aunbøgetræer paa Roden, hvoraf flere tjenlige til Gavntræe, Mødestedet er ved Hans Clausens Udflyttergaard i Sundbye. Nykjøbing den 5te December 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Løverdagen den 14de d. M., Formiddag Kl. 11, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over Leverance af en Deel Egepæle, Tømmer og Planker til Reparation af Langebro her ved Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Overslaget ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov den 5te December 1844. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Torsdagen den 19de de om Formiddagen Kl. 10, lader Gaardmand Peder Olsen Smed i S. Vedby ved offentlig Auction bortsælge en stor Deel store Pile, Popler og Elle, samt Hessel og Tjørne, tjenlig til Brænde, Humlestager, Stænger og Gjerdsel. Mødestedet er i Sælgerens Gaard, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 6te December 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-07
Extract-Stævning. Ved Stævning af 30te November 1844, som in extencofindes indrykket i denne Tidendes No 145, er den eller de, som formene sig at have nogen lovlig Adkomst til en af afdøde Muurmester Lange, som daværende Eier af Stedet No. 113. i Nakskov, der nu eies af Malermester J. H. Jensen, under 14 Februar 1837 for 59 Rbd. Sedler til Proc. Bonnesen udstædt Vexel=Obligation, der er tinglæst 6te Marts f. A., og efterat være indfriet, bortkommet, uden at være udslettet af Pantebogen, indstævnet med Aar og Dags Varsel, at møde inden Nakskov Bytings første ordinaire Retsdag i April Maaned 1846, som holdes paa Raadhuset, dermed, inden foreskrevne Tids Forløb at fremkomme, og deres lovlige Ret til den at godtgjøre, da den i andet Fald ved Dom vil forventes mortificeret, alt Medhold af den erhvervede Bevilling af 12te November 1844, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaavense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Lollands Falsters Tidende. Stifter Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 9. December. No 147.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Etatsraad Bang. Det kan vistnok træffe for enkelte Medlemmer, at de umuligt kunne blive længer; men det synes mig dog, at Forsamlingen, i Henhold til, hvad der hidtil har været Tilfældet, bør gjøre sig al Flid for at tilendebringe saa mange Sager som muligt; og da det navnlig vil komme til at gaae ud over de private Sager, af hvilke flere vistnok interessere Forsamlingen særdeles meget, skulde jeg dog antage, at, om ogsaa Enkelte ere forhindrede i at blive, vil dog et tilstrækkeligt Antal Medlemmer blive tilbage, for at holde Forsamlingen fuldtallig indtil den 21de ds. Landsoverretsprocurator Christensen: Jeg skulde formene, at det ikke er absolut nødvendigt, allerede idag at tage nogen Bestemmelse herom. En Forlængelse vil vistnok for Mange være saa betænkelig, at det ikke staaer i Alles Magt allerede nu at bestemme, hvorvidt de kunne entrere derpaa, men i hvert Fald maa jeg ønske en formelig Afstemning derover. Kjøbmand Schou. Dette kan jeg ikke ansee for ønskeligt, jeg veed ikke ganske vist, om jeg kan blive længere end den oprindelig bestemte Tid, men vilde dog, hvis der skulde afstemmes, stemme for Forlængelsen; hvis det da blev aldeles nødvendigt for mig at reise bort, vilde jeg være meget mindre genert heri, naar jeg blot stiltiende havde samtykket 1, at der blev begjært Forlængelse, end naar jeg saaledes formelig havde stemt derfor. Præsidenten: Jeg formener ikke, at nogen difinitiv Bestemmelse nu behøver at træffes, kun at Forsamlingen ikke har noget imod, at jeg fremsætter det Ønske for den kgl. Commissarius, at Ugen til den 21de Decbr. maa staae til Forsamlingens Raadighed, hvorved altsaa intet Medlem vil have forbundet sig til at blive. Hvis jeg kan antage, at dette er Forsamlingens Medlemmers Mening, vil jeg rette dette Spørgsmaal til den kgl. Commissarius. Da ingen erklærede sig herimod, yttrede den kongel. Commissarius: Jeg kan i Henhold til, hvad Hs. Maj. mundtlig har tilkjendegivet mig, ikke have mindste Tvivl om, at det jo er overeensstemmende med Allerhøistsammes Villie, at en saadan Forlængelse bliver Forsamlingen tilstaaet, Jmidlertid skal jeg nu i saa Henseende erhverve en formelig kongelig Resolution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Kammerherre Neergaard. Det forekommer, mig meget ønskeligt, om man kunde faae at vide, hvormange Medlemmer der ere absolut nødte til at forlade Forsamlingen, og jeg skulde derfor tillade mig at foreslaae, om ikke den meget ærede Præsident vilde foretage Sagen endnu engang, for at Spørgsmaalet kunde blive vel overveiet af Alle, da det naturligviis maa have megen Jndflydelse paa Forsamlingen i det Hele, hvorvidt Medlemmernes Antal bliver altformeget formindsket. Præsidenten: Jeg mener, at der allerede i Det, jeg har erindret, ligger en Opfordring til hvert enkelt Medlem til at gjøre Alt, hvad der er ham muligt for at kunne blive; derimod kunde der indtræffe Omstændigheder, som gjorde det umuligt for et Medlem at blive, uden at han nu kunde forudsee Saadant; det vilde derfor ikke være hensigtsmæssigt, allerede nu at trænge paa en bestemt Beslutning. Jeg skulde derfor ansee det rettest, at Sagen bliver staaende paa det Punct, hvortil den nu er ført frem. Capitain Buchwald: Hvis Hr. Præsidenten strax kunde give en Forsikkring om, at t. Ex. den 16de og 17de December, som ere en Mandag og Tirsdag, vilde blive benyttede til Sagers foreløbige Behandling, kunde man i Tide tilskrive de Vedkommende om paa de Dage at møde i Kjøbenhavn, hvor de fleste Terminsforretninger blive afgjorte. Man kunde da afreise herfra om Løverdagen og havde saaledes ogsaa Søndagen til sin Disposition. Præsidenten: En bestemt Forsikkring vil det ikke være mig muligt at give, men jeg skal itide tage alt muligt Hensyn til, at de nævnte 2 Dage kunne blive anvendte til foreløbig Behandling, saafrem ellers disse Dage maatte convenere de Medlemmer, som have Terminsforretninger. Kammerherre Neergaard. Jeg skal blot bemærke, at Søndagen er en meget maadelig Dag til Terminsforretninger; man maatte hellere, hvis det skulde gjøres fornødent, anvende Søndagen til her at holde et Møde. Præsidenten: Jeg skulde ansee det for rettest at de paagjældende Medlemmer nærmere confererede med hver andre indbyrdes, og derpaa meddeelte mig Resultatet: en Overeenskomst vilde da udentvivl let lade sig træffe. Men, selv om Forsamlingen benytter Forlængelsen, vil det dog sandsynligviis blive Tilfældet, at ikke alle private Andragender kunne blive endelig afgjorte; det er derfor formeentlig rettest, allerede nu at bestemme, i hvilken Orden de skulle foretages, naturligviis under den Betingelse, at vedkommende Comiteebetænkninger ere indkomne saa betimeligt, at de have henligget tre Dage, inden Sagerne foretages. Jeg har til dette Øiemed ladet omdeele en Liste over de tilbagestaaende private Sager, blandt hvilke dog ikke de tre ere opførte, som allerede nu ere opslaaede til foreløbig Behandling, nemlig Sagerne om Høiesteretsadvocaternes Salair, om Arvegangsmaaden paa Bornholm og om Daarevæsenets Reorganisation. Naar disse Lister imorgen tilbageleveres med Numerering af Sagerne i den Orden, hvori Enhver ønsker dem foretagne, ville de Sager først blive tagne for, som erholde det laveste Numer, saaledes som dette udkommer ved Sammenlægningen af de Numere, hvormed hver enkelt Sag paa samtlige Stemmesedler er betegnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
J Stændertidenden, skrives jevnligt Borgermester, er det maaskee fordi den ene af Stændertidendens Redacteurer er Borgemester og gjerne vilde gielde for at være Borgernes Mester?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Paa Godset Zorst i Kloster-Uetersen vækker er grueligt Mord stor Opsigt. En Tjenestepige, som var gaaet af sin Tjeneste, var savnet i flere Uger og endelig blev hendes Liig i næstforrige Uge fundet i en Tørvemose med kløvet Hoved og svanger i sjette Maaned. Mistanken for Mordet faldt strax paa en Karl, som blev sat fast, og der er allerede meget graverende Jndicier imod ham. Pigen havde fa et sin Løn i preussiske Dalere, Liget var udplyndret, og Karlen, som notorisk ingen Penge havde i Forveien, har kort efter udgivet preussiske Dalere paa flere Steder, hvis Besiddelse han hidtil ikke har kunnet legitimere. Fremdeles har en Dreng seet dem begge samme Dag silde om Aftenen gaae over Marken mod det Sted, hvor Liget fandtes og endelig skal det ikke i Forhørene være lykkedes ham at bevise sit alibi, han skal tvertimod i den Henseende have indviklet sig i flere Modsigelser. (B. T.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
(Kieler Corresp. indeholder følgende Jnserat fra Landretsassessor, Amtsforvalter Holstein i Ærøeskjøbing). Det vil være i de fleste af mine Medborgeres Erindring, at en Undersøgelse blev anordnet imod mig i Anledning af 2 Artikler i drel." Nr. 1474 og 1475 angaaende en foregiven Mishandling af en Arrestant i Ærøeskjøbings Fængsel. Udfaldet af denne Sag tillader jeg mig nu at meddele mine Medborgere, idet jeg bringer nedenstaaende Actstykkke til offentlig Kundskab. J Undersøgelses sagen mod Amtsforvalter Holstein i Ærøeskjøbing, der har været constitueret som Landfoged, for utilladelig Medfart imod Tiltalte Peter Gebert Steen Jørgensen under dennes Arrest, i Fængslet sammesteds, bliver herved, efter fuldendt Undersøgelse ved Commissairer, og efterat et skriftligt Forsvar har fundet Sted, i Betragtning af: 1) At Arrestant Jørgensen, medens har var arresteret, flere Gange for høist utilbørlig og støiende Opførsel uden al Frugt var bleven anseet med Correctionsstraf, saa at den fornyede Gientagelse af hans Optøier med fuld Ret blev af Amtsforvalter Holstein som constitueret Landfoged, den 22de Decbr. 1843 anseet med Straf 5 af Dages Fængsel paa Vand og Brød; hvorimod det ikke var lovmedholdeligt at der med denne Strafs Fuldbyrdelse forbandtes Arrestantens Jndspærring i en Tvangsstol, som aldeles forhindrede ham i at bevæge sig frit, omendskjøndt derved ikkun tilsigtedes at fremtvinge ordentlig og rolig Opførsel, og Jndspærringens Varighed gjordes afhængig deraf, 2) at Amtsforvalter Holstein har gjort sig skyldig i en betydelig Embeds forseelse, idet han ikke førend han lod Arrestanten sætte i Tvangsstolen indhentede en Læges Erklæring angaaende, om og hvorlænge denne Tvang kunne anvendes uden Skade for Arrestantens Helbred, og om dette kunde gaae an under de tilstedeværende Omstændigheder, navnlig i Forbindelse med Fuldbyrdelsen af den ham tilkjendte Straf af Vand og Brød; 3) at Samme ogsaa har tilsidesat sin Embedspligt som constitueret Landfoged, derved, at han ikke har ført Opsigt med den Maade, hvorpaa denne Tvangsforholdsregel blev bragt i Udøvelse, og ikke engang, saalænge den varede, har sørget for, at Arrestanten dagligt blev besøgt af en Læge, men overlod Alt til de underordnede Betjente, og indskrænkede sin embedsmæssige Virksomhed til at lade sig hver Dag give en Rapport om Arrestantens Tilstand og Opførsel, fremdeles i Betragtning af 4) at Arrestanten imidlertid ikke har lidt nogen Skade paa sin Helbred ved at være flere Dage indespærret i Tvangs stolen, saa at denne Tvangsforholdsregel ikke har havt skadelige varige Følger for Arrestanten; kjende for Ret: at Amtsforvalter v. Holstein for utilbørlig Behandling af en Arrestant under sin midlertidige Bestyrelse af Landfogedembedet paa Ærø, inden 4 Uger bør bøde i Mulct til Kongens Kasse 100 Rbd., der indbetales til den herværende Sportelkasse; samt udrede Omkostningerne ved Commissariernes Undersøgelse. Den Kgl. Slesvigske Overcriminairet paa Gottorp den 24de October 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Paa den under 11te d. M. hertil indkomne Ansøgning fra Amtsforvalter v. Holstein i Ærøeskjøbing om nærmere Forklaring af den Dom, som under 24de f. M. er overgaaet ham for utilbørliBehandling af en Arrestant under hans midlertidige Bestyrelse af Landfogedembedet paa Ærø, bliver han herved givet tilkjende, at den Mulct, som er ham paalagt ved ovennævnte Dom, er at betragte som en Disciplinarstraf. Den Kgl. Slesvigske Overcriminalrepaa Gottorp den 18de November 1844. - Gid disse Actstykker maae tjene til idetmindste at beskjærme mig imod den Mistanke, at min Fremgangsmaade har havt reistridige Bevæggrunde. Ærøeskjøbing den 23de November 1844. v. Holstein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Dhrr. Runden og Bock have faaet Privilegium paa fem Aar paa Udsalget af den i America og England alt i længere Tid bekiendte CamphinOlie, overhovedet paa at besørge Oplysning af denne Art. Lamper af enhver Art, samt Olie sælges fra det den 30te f. M. aabnede Udsalg, paa store Kjøbmagergade N. 50. Efter Eigende skal denne Art Belysning give en ikke ubetydelig Fordeel. Olien er neppe saa kostbar som Talglys, og skal give et trefold stærkere Skjær. Almindelig Lamper kunne ikke bruges til denne Olie. (Ah. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
En Toldbetjent i Aalborg, der har været ansat i circa 36 Aar og stedse nydt sine Overgivnes Tilfredshed og med Nøiagtighed har udført de ham paa hvilende Pligter, er nu paa Grund af Alder og Svagelighed bleven afskediget i Naade med - 36 Rbd. Pension. Naar 36-aarig agtværdig Embeds vandel og Sundhedens Opslid i Statens Tjeneste kun qvalificerer til sex og tredive Rigsbankdaler, Pension, hvilket er 9 1/2 s. dagligt for at friske Tilværelsen af sin Alderdom! – hvad Agtpaagivenhed paa Embedssyssel og Vigilants for Statens Jnteresse vil det Offentlige saa derefter vente af sine (Aalb. Av.) Betjente: J Freischuz fortælles en Anecdot fra Jtzeho. Et Medlem af Stænderforsamlingen havde ofte, naar Talen var om den slesvigholsteenske Medfølelse, Ørsted tidligere har lagt for Dagen i de viborgske og roeskildske Forsamlinger, kaldet han en Klippe, i Havet. Da nu Efterretningen og Ørsteds varme Anbefaling af det Ussingske Andragende kom til Jtzeho, skal den gamle Lock have udraabt: Eders Klippe er bleven flor!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Ved Avisens Slutning Kl. 6 savnedes endnu Brevposterne fra Hamborg og Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
Blandinger. Storbrittanien sender, som bekjendt, en stor Deel af sine Forbrydere til Australien. Nogle forbedre sig her; Andre blive derimod endnu mere forstokkede. J den nyeste Tid har man begyndt at afsondre disse fra hine og paa eengang bragt sex Hundrede af de meest forhærdede Forbrydere til et aldeles øde Sted, som ligger imellem Øerne Norfolk, Philip og Moreton Bal. Stedet har man kaldt Helvedes Øl paa Grund af den diævelske Ondskab, som udmærker dens nye Beboere, der ere de største Afskum i Verden. Næsten Alle ere kun, ifølge de Edsvornes Skaansel, eller paa Grund af tilfældige Omstændigheder, slupne for Dødsstraf, som de ærligt havde forskyldt; blandt disse findes 2 Fader mordere; En, som har været 3 Gange gift og har ombragt alle sine 3 Koner; En, som stod i Tieneste hos en Brændeviinsbrænder og har ombragt sin Forlovede i brændende Vungeist; En, som af Sult og Raahed myrdede og aad sit eget Barn osv. Disse Skabninger, der ei have noget Menneskeligt ved sig, uden Skikkelsen, behandles som vilde Dyr, og staae aldeles udenfor Lovene. De bevogtes af Soldater, der uden Omstændighed skyde dem ned, naar de forløbe sig. Mellem hverandre indbyrdes levere de hyppigt de frygteligste Slagsmaal og vise ved slige Leiligheder en uhørt Grusomhed. Men Helvedes Ø er ogsaa saa frygtet i Straffecolonien, at forbryderne ansee det for den grueligste af alle Straffe, at blive hidtransporterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-09
En engelsk Matros, som havde brækket sit Been, fik det Raad, at gjøre Anmeldelse derom til det kgl. medicinske Selskab. Jfølge hans Fortælling var han styrtet ned fra Toppen af Masten og havde brækket Benet. Skjøndt han ikke havde forbundet det med Andet end Tjære og gammelt Tougværk, saa var han dog allerede efter 3 Dage istand til at gaae som før. Denne Historie syntes i Begyndelsen ganske utrolig, eftersom man aldrig før havde seet en saa overordentlig Virkning af saa ringe Midler; man var heller ikke meget tilbøielig til at troe en saa vidunderlig Cuur paa Matrosens blotte Ord. De lærde Herrer forlangte desaarsag en udførlig Beretning og formodentlig ogsaa en Attestation. Mange omtvivlede, at benet virkeligt havde været brækket. Der vexledes, imellem det medicinske Selskab og Patienten, flere Breve, hvori Denne, under de dyreste Forsikkringer vedblev sin Paastand, at 2 mk. han ingen andre Midler havde brugt. J et Post scriptum til hans sidste Brev tilføiede han imidlertid ganske trohiertigt de Ord: "Jeg har nok glemt at sige Deres Velærværdighed, at det var et Træbeen.