JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Haag, den 10 December. Fra i Morges af taler man her om en stor Fare, som Arvestadtholderen i Egnen omkring Slottet Loo skal have været i, men hvorom man endnu intet veed, uden at nogle Bønder have reddet hans Liv. Vissere er det, at Prindsen fra dette sit Slot har sendt en vidtløftig Forestilling til Staterne af Holland, hvori han besværer sig over den Uret, de have tilføiet ham ved at fratage ham Commandoet over Garnisonen her, beviser Gyldigheden af de Prærogativer, man vil betage ham, og beder Staterne, at sætte Sagerne paa den gamle Fod. Dette Skrift, som skal være over 100 Sider stærkt, er allerede den 7de hujus læst i Hollands Forsamling, og af Lemmerne taget ad referendum. Hele Holland er fuld af det sidst meldte Rygte, at den Preussiske Monark skriftlig har givet Arvestadtholderen det Raad at søge Forligelsens Vei. Man siger endog, dette Raad er givet med det Tillæg: At Hs. Majestæt i Mangel heraf ikke længer kunde interessere sig for ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Kiøbenhavn, den 23 December. Ved Hoffet bliver ingen Apartement førend nærmere bliver bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Den 21de October d. A. er den residerende Capellan i Frederichshald, Hr. Peder Alstrup Jordhøy, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Læssøe Præstegield i Aggershuus Stift, og den personelle Capellan, Hr. Bernt Ancher, igien til residerende Capellan i Frederichshald. Den 11te November er den personelle Capellan, Hr. Hans Winther Clausen, beskikket til Sognepræst paa Anholt, Den 2den December er Student, Christen Evaldsen, confirmeret at være Sognepræst for Tiistrup og Fugelslew Menigheder i Aarhuus Stift. Student, Friderich Calludan, confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Skorup og Tvilum Menigheder i samme Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
Det haver allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt under Dato 14de December at lade udgaae en Plakat, angaaende en nærmere Bestemmelse i Forordningen til Overdaadigheds Jndskrænkelse af 26de Januarii 1783. Udi Aggershuus Stift ere i sidstafvigte Kirke-Aar, copuleerte 2510 Par, fødte Mandkiøn 5263, Qvindekiøn 5141, deriblant 553 Uægte, tilsammen fødte af begge Kiøn 10404, Døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 3306, fra 10 til 20 Aar 390, fra 20 til 30 Aar 259, fra 30 til 40 Aar 275, fra 40 til 50 Aar 273, fra 50 til 60 Aar 415, fra 60 til 70 Aar 444, fra 70 til 80 Aar 342, fra 80 til 90 Aar 196, fra 90 til 100 Aar 10, fra 100 Aar og derover 3, tilsammen af Mandkiøn 5913. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 3125, fra 10 til 20 Aar 346, fra 20 til 30 Aar 318, fra 30 til 40 Aar 332, fra 40 til 50 Aar 266, fra 50 til 60 Aar 396, fra 60 til 70 Aar 492, fra 70 til 80 Aar 436, fra 80 til 90 Aar 255, fra 90 til 100 Aar 31, fra 100 Aar og derober 3, tilsammen af Qvindekiøn 6000. Tilsammen døde af begge Kiøn 11913. Ere altsaa i hele Stiftet 1509 flere døde end fødte. Mærkværdigheder: J Nordrehoug blev een slaget over Maven af en Hest paa en Færge ved Krogsund og døde 16 Timer derefter. Sammesteds omkom en i det stærke Sneefog den 6te November sidstleden. J Aremark druknede forrige Aar den 8de December 10 Svenske og Norske Bønder i et Vand, som adskiller Rigerne; de 8 Druknede efterlode deres Koner frugtsommelige. Men man har ikke kundet finde de Druknede, uagtet al Flid og Bekostning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-23
J Tallotteriets 360de Trækning i Altona, den 15de December, udkom følgende Numere: Fattinger franske og tydske Fouteral-Calendere for Aaret 1786. hvorudi findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Damehovedpynts=Moder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, ere nu tilkjøbs i det kongel. Bogtrykkerie for densædvanlige Priis, pr. Stykke 4 Mark. i Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkjøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. Kyst-Mad, eller Forældre og Børne=Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Sk. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrive er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Kiøbenhavns Aar. No. om, post-Tidenden, ham Mandagen, den 26 December. Heraf udgives ugenlig ade Stykker, ved N. M. Høysneer. DANDODANNTde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Lissabon, den 19 November. En overordentlig Coureer, som er ankommen hertil fra London, har overbragt saa vel de Kongel. Ministre som den Engelske Gesandt her, Depescher, der angaae en nye Handelstractat imellem disse to Riger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Fra den Tyrkisk-Østerrigske Grendse, den 28 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Græve Cobenzl skal som Keiserl. Commissair bivaane Grendseberigtigelsen, som nu snart forestaaer. Man vil vide for vist, at Fæstningen Wihaez, som Tyrkerne sætte stor Priis paa, men som er et elendigt Hul og kan ved et Angreb a la Laudon i nogle Timer erobres, skal forblive Tyrkernes, men for Resten Unna Floden ansees for Grendselinien. Saa skal og de Musselmænd, som boe paa det District, der aftrædes til Huset Østerrig, kunne forblive der, indtil Porten anviser dem passende Boepæle andensteds, da de og saa længe skal kunne holde deres Gudstieneste i deres Moscheer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Petersborg, den 29 November. Sagernes Tilstand i Persien er ikke saa fordeelagtig som nyelig blev meldet. Det bekræftes vel, at Sophi af Jspahan er bleven slagen af Gouverneuren i Masenderan, men ikke, at han er dræbt. Han har tværtimod i Provindsen Curdistan hvervet en frisk Armee, og er rykket ud imod sin Fiende, som imidlertid, da han er bleven svækket ved sin egen, over hans første Seier misundelige Broders Frafald, har maattet afstaae fra videre at forfølge sin Seier, og trække sig tilbage til Masenderan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Florenz, den 3 December. J Vandene ved Sardinien have 3 Malthesiske Skibe havt en skrækkelig Træfning med 4 Corsarer fra Tunis, og erobret de 3 af disse, for hvilken Seiers Skyld der i Cagliari er bleven siunget Te Deum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
London, den 6 December. Een af Premierministerens Hr. Pitts nye Finantsplaner skal bestaae deri, at han af de consoldieerte Fonds eller Annuiteter, som betale 3 Procent Renter, vil tage 25 Millioner Pund Sterl. ud, og forvandle disse til Tontiner, hvoraf Renterne skulle bestemmes forholdsmæssig efter Jnteressenternes Alder fra 15 til 60 Aar. Man troer, Overskuddet fra de aarlige Jndkomster vil godtgiøre de større Renter, som maae betales for Annuiteterne; og efterhaanden som de adskillige Rente=Classer uddøe, vil der være afdraget saa meget af Nationalgielden, at man kan have liquideret alle 25 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Paris, den 9 December. Conferencerne imellem Hr. von Kannewall og den Engelske Commissarius Crawfurd, for at bringe Commerce tractaten med Engelland i Stand, skal paa en kort Ti love god Fremgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Jblant de besynderlige mechaniske Værker, som Konstsliden her paa en kort Tid har frembragt, mærker man sig sær et Forte Piano med Glas-Strenge af Hr. Bayers Opfindelse, og en Skrivertavle, hvorpaa man kan tegne og hvad man vil, uden at see, og i Mørke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Den 12te December. Siden den 6te hujus taler man her igien om Mageskiftet med Bayern, som om en Sag, der ikke længer er nogen Tvivl om.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Fra det Østerrigske, den 10 December. En Coureer skal have bragt Efterretning til Wien, at Pesten grasserede i Nimirow, 20 Mile bag Lemberg, og havde allerede revet mange Mennesker bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Königsberg, 10 December. Man seer her Breve fra Berlin, som forsikkre, at Kongen af Frankrig stod i en umiddelbar Brevvexling med Kongen af Preussen, og at man havde alt Haab til, at den gode Forstaaelse imellem det Keiserl. og det Preussiske Hof ved dette Middel om kort Tid igien vilde bringes tilveie. Brevene synes at være desto troeværdigere, da der tillige er givet Tilladelse at giøre dem bekiendt ved de offentlige Blade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Haag, den 13 December. Man kan nu med Vished melde, at det Rygte, som har været udspredt hele Holland over og i alle Hollandske Tidender, om et Brev fra Kongen af Preussen til Arve stadtholderen, har været en blot Opdigtelse af Prindsens Uvenner. Tværtimod veed man, at Hs. Preussiske Majestæt er intet mindre end bleven ligegyldig ved de Omstændigheder, Prindsen befinder sig i, men at han meget meer tager personlig Deel deri. En Memoire, som den Preussiske Gesandt paa nye har overleveret Generalstaternes Præsident i Fredags, er stilet i en eftertrykkelig Tone. Kongen skal der have yttret sin Forundring over, at Staterne af Holland havde viist saa liden Agtelse for hans Tilbud om Megling, og fattet en endnu stærkere Resolution paa samme Tid de forsikkrede, at de ikke vilde tillade, noget af Arvestadtholderens Prærogativer blev krænket. Videre skal der anføres: At den Resolution, hvormed Staterne vilde forsvare deres Skridt imod Prindsen, var taget fra de Tider (Aar 1670), da ingen Stadtholder var. Det der forefaldt den 8de September, og foregives at have været oprørske Bevægelser, har langt fra ikke været saa betydeligt, at man derfor burde fratage Prindsen Commandet over Garnisonen i Haag. Kongen begriber vel, at nogle Medlemmer, som maaskee havde ladet sig henrive af Had, Misforstand og Hevngierrighed, kunde være Stiftere af det, som var forefaldet; men han tiltroer den Hollandske Nation, som i alle Henseender fortiener Agtelse, en ganske anden Tænkemaade. Kongen vil aldrig forlade Prindsen af Oranien, hvad dennes Prærogativer angaaer, og han smigrer sig med, man vilde drage Omsorg, for, at Prindsen kunde faae de Rettigheder, der tilkomme ham; hvortil Hs. Majestæt endnu tilbyder sin gode Tieneste. - Dette skal være Hovedindholdet af den Preussiske Monarks nye Skrivelse. Nogle ville vide, at denne egentlig var stillet til Staterne af Holland, hvilket ogsaa er troeligst, eftersom Generalstaterne endnu ikke have besvaret Kongens første Brev.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Dusseldorf, den 13 December. Efter Churfyrsten af Pfalz-Bayerns Befaling, skal i det Julichske og Bergske alle Jndbyggernes og Betienternes Regninger og Regnskaber sluttes og salderes, og hastes med at inddrive Pengene. Denne befaling giver Leilighed til mange nye Formodninger om Mageskifte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Fra Hessen, den 15 December. Stænderne have gjort vor nye Landsfader den sædvanlige Foræring af 100000 Daler. Han tog vel meget naadig imod den, men gav dem den paa den ædelmodigste Maade tilbage. Stænderne ved Diemel vare endnu meget skyldige fra 7 Aars Krigen af, og bade om Opsættelse; saa gav Landgræven dem deres Forskrivninger tilbage, og efterlod dem Gielden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Fra det Hannoverske, den 17 December. Reisende, som komme fra Cassel, tale om store Forandringer, som deels gaae for sig, deels ventes der Jblant andet, er Halvdelen af det Landgrævelige Musicalske Capelle afskediget, og hele den Franske Comoedie afskaffet. Lottoet i Cassel skal ganske ophæves, og Undersaatterne under haard Straf forbydes al Jndsætten, fremmede Lottoer. Alle, som beklæde 2 Embeder tillige, skulle aftræde det ene, og overlades til dem selv at vælge, hvilket. De 56 Millioner Gylden, som den Høisalige Landgræve har efterladt, deeles, i Følge hans Testament, imellem Hans Herrer Sønner i lige Dele, dog maae Capitalerne ikke angribes, men de Herrer Arvinger ikkun trække Renterne, som falde af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Nederelven, den 19 December. De nyeste Breve fra Spanien melde en Familie=Scene, der er saa overordentlig tragisk, at man snarere skulde holde den for at være laant fra Theatret end af det daglige Liv, hvis ikke den Proces derover, som er anhængig ved det Kongel. Tribunal i Madrid, var Borgen for dens Virkelighed. Følgende er et Udtog af den Beretning, som er indløben herom: Antonio Cussani, en riig Kiøbmand i Cadix, fattede sidst i forrige Aar 1784 den Beslutning, at sende den ene af sine Tvillingsønner (de to eeneste Børn han havde), som da vare 16 Aar gamle, til Amerika, for at opmuntre ham til Handelen. Det unge Menneske kom, med en anseelig Mængde Varer, ombord paa det Spanske Skib los Spidros, og gik, efter at have taget den ømmeste Afskeed med Fader, Moder og Broder, under Seigl. Kort efterat han var reist, kom der vis Efterretning til Cadix, at Skibet los Spidros var forulykket i en stærk Storm, og ikkun faa Mennesker derpaa havde reddet sig. Familien Cussani gjorde sig i sin Bedrøvelse al Umage for at erfare, om Tvillingen var iblant de Reddedes Tal, men alting var forgiæves. Der kom ingen Efterretning fra ham eller om ham, Familien holdt ham følgelig for død, før gede, og begyndte allerede at glemme ham. Saaledes gik 8 Maaneder hen. Den 26de October var Faderen Cussani just gaaen ud i Forretninger, og Moderen var allene i sit Kammer, da den Søn, som blev holdt for død (og som med 5 andre paa et elendigt lille Fartøi var undgaaet Skibbrudet og Døden paa den forunderligste Maade, var derpaa tagen op af et andet Skib, og endelig kommen tilbage til Cadix, traadte ind til hende i Værelset. Moder og Søn overgave sig til den ømmeste Glæde, og holdt hinanden længe og fast indsluttede i Armene, uden at kunne fremføre et Ord. J dette Øieblik traadte Faderen ind, som, ved at see en fremmed Mandsperson i sin Kones Arme, kom uden for sig selv af Jalousie og Forbittrelse, hevnede paa Stedet sit Huses krænkede Ære, og gav Sønnen, som han ikke kiendte, adskillige Dolkestik, saa at han strax sank til Jorden. J dette sit Raserie vilde han ogsaa nu anfaldet Konen, da han i det samme kiendte sin Søn igien, som svømmede i sit Blod, saae sin skrækkelige Feiltagelse og dens sørgelige Følger i al deres Storhed. Sønnen fik endnu fortalt lidet om de Hændelser, han havde havt, og opgav saa Aanden kort derefter. Det var med Møie Faderen kunde afholdes fra at giøre Vold paa sig selv Hele Cadix venter og er nysgierrig efter at høre, hvad Dom den Spanske Regiering vil fælde over den ulykkelige Fader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Kiøbenhavn, den 26 December. J Morgen er Ordensdag for Ridderne af Elephant og Dannebrog Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Under 7de Julii f. A. haver Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Mogens Nielsen til Hof=Revisor J Aarhuus Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar copulerte 981 Par, fødte Mandkiøn 1760, Qvindekiøn 1669, tilsammen af begge Kiøn 3429, deriblandt 144 Uægte; død af Mandkiøn fra o til 10 Aar 854, fra 10 til 20 Aar 64. fra 20 til 30 Aar 93, fra 30 til 40 Aar 108, fra 40 til 50 Aar 116, fra 50 til 60 Aar 159, fra 60 til 70 Aar 189, fra 70 til 80 Aar 201, fra 80 til 90 Aar 81, fra 90 til 100 Aar 17, tilsammen af Mandkiøn 1891. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 743, fra 10 til 20 Aar 72, fra 20 til 30 Aar 87, fra 30 til 40 Aar 104, fra 40 til 50 Aar 84, fra 50 til 60 Aar 137, fra 60 til 70 Aar 188, fra 70 til 80 Aar 209, fra 80 til 90 Aar 103, fra 90 til 100 Aar 14, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen af Qvindekiøn 1743, tilsammen af begge Kiøn3634. Altsaa 205 flere døde end fødte. Mærkværdigheder ved de Fødte: Anmeldte 51 Dødfødte og 28 Par Tvillinger. J Udbyeneder Sogn har en Kone født Trillinger. J Klachring Sogn har en Kone ligeledes i 3 paa hinanden følgende Dage født 3 Børn, hvoraf 2 levede i 5 Dage og det tredie i 5 Uger. Mærkværdigheder ved Døde: Druknede: Af Hiernøe Sogn 1 Mand paa Jsen; i Albøye Sogn 1 Dreng i en Tørvegrav, i Schanderborg, 1 Dreng, paa Samsøe 1 Mand i en Brønd; i Giesing Sogn 1 Karl, i Thorsager Sogn 1 Barn i en Kiedel Valde; i Uth Sogn 1 Barn i en Kiedel Lund. Falden til Døde: J Falling Sogn 1, i Aarhuus 1, i Ørum Sogn 1 Pige af en Hest, og i Haldum Sogn 1 Mand ligeledes. Qvalte og knusede: Ved Horsens 1 Mand en Sandgrav, i Hatting Sogn 1 Mand under en Træerod, som han vilde opgrave; i Graae Mølle ved Aarhuus 1 Karl ved Vandhiulet. Hastig døde: J Aalsøe Sogn 1 Mand, som noget Øl og Brød blev siddende fast i Halsen, paa; i Kastberg Sogn 1 Karl, samme Dag han havde Trolovelse. Omkomne ved løbske Heste. J Rimsøe Sogn 1 Dreng, i Randslev Sogn 1. Omkomne i Sneefog: J Tulstrup Sogn 1 Mand paa Veien fra Aarhuus; af Turstrup Sogn en Mand paa Veien fra Ebbeltoft. Skudt af Vaade i Giesing Sogn 1 Pige. Fundne døde paa Marken: J Udbyeneder Sogn 1 Mand; i Østertørslev Sogn 1 Mand, paa Samsøe 1 Karl. Fundne døde i en Mands Lade: i Vester Alling Sogn 1 Betler. Fundne døde ved Stranden: Ved Grenaae 2, i Hemmed Sogn 1, og af Hoed Sogn 1. Af Meslinger: J Raarup Sogn 12.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 16de December: Hr. Alexander Holm, Sognepræst til Nyekiøbing i Aadsherred, og Jfr. Birgitte Magdalena Halboe. Hr. Johan Henrich Mein ke, og Frøken Ulrike Georgine Holk. Den 21de Kiøbmand, Hr. Christopher Schiøth, og Jfr. Johanne Margarete Mangor. Kammerraad, Hr. Hans Jørgen von Den 22de Passow, og Mad. Maria Smidt, fød Hoff. Grosserer, Hr. Johan Wilhelm Avemann, og Jfr. Catharine Magdalene Emilie Kühlbruun.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Døde: Kiøbenhavn. Den 10de December: Mad. Catharine Peters Datter, Høker Sr. Niels Sørensens Hustrue, 37. Aar. Den 14de Mad. Jde Amalia Friderici, afgangne Renteskriver Dreyers Efterleverske, 56 Aar. Den 15de: Chirurgus, Hr. Christian Laforet, 48 Aar. Mad. Mette Niels Datter, afgangne Bødkermester Sr. Niels Larsen, Lunds Enke, 77 Aar. Miniatur=Maler, Hr. Christian Ulrich Nordborg, 25 Aar. Den 17de Mad. Marine Christine Eskildsen, fød Drachmann, 38 Aar. Den 19de Niels Olsen, Portner, 61 Aar. Den 20de: Uhrmager, Hr. Sr. Sparrevogn, 68 Aar. Den 21de Contoirbetient, Sr. Christian Godevad, 36 Aar. Den 23de Lærredshandler, Sr. Niels Ennecke, 66 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Aalborg. Den 9de December: Frue Anne Elisabet Michelsen, Enke efter Justitsraad og Rector Thestrup, 66 Aar. Pløn. Den 11te December: Cancellie-Assessor, Hr. Hans Joachim Herrmann, forhen Borgemester i Segeberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Udi afvigte Uge fra den 17de Decbr. til den 24de dito, ere i denne kongel. Residencesstad copulerede 22 Par. Fødte Drenge 34. Piger 21. Tilsammen fødte 55. Døde Mænd 24. Qvinder 16. Drenge 22. Piger 17, af følgende Sygdomme; Alderdom 5. Barselseng 1. Brystsyge 11. Druknet 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 8, Hastig Død 4. Hidsig Feber 1. Jnflammation 1. Kopper 19. Slag 15. Svindsoet 1. Tærende Syge 4 Ulykkelig Hændelse 1. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 1. Tilsammen døde 79. Altsaa 24 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-26
Jule-Canker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, bekommes i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Kiøbenhavns Aar. No. Jun oman, Post-Tidende m. m. hans Fredagen, den 30 December. deraf udgives ugenlig ade Stykker, ved N. M. Hoviner. 200000de
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Lissabon, den 20 November. Fra Goa, Hovedsædet for vore Ostindiske Eiendomme, lyde de nyeste Efterretninger meget fredelige, saasom Fienderne i adskillige Skarmydseler er blevne slagne, og der tillige er gjort nogle Erobringer fra dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Neapolis, den 1 December. Den 28de November, i Morgenstunden, har man i Nærheden af Vesuv fornummet over 100 lette Stød, hvorhos Bierget bliver ved at udspye en saa umaadelig Mængde forbrændt Materie, at Jndbyggerne der i Egnen ere i største Angest for at Laven skal søge sig en nye Vei, hvorved der torde tilføies dem stor Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Rom, den 3 December. Da den sidste Viinhøst her faldt meget rigt ud, og vi desaarsag have en stor Overflødighed af Viin, saa har vor Gouverneur, efter udtrykkelig befaling fra den hellige Fader, ladet udgaae en streng Forordning imod Drukken holde og umaadelig Drik, hvilket for Fremtiden skal betragtes som en virkelig og positiv Forbrydelse, og som saadan, i Forhold til Drukkenskabens Grad, den drukne Persons Character og de Gange han træffes med Ruus, skal straffes med velkaarligt Fængsel, Arrest paa Vand og Brød, og offentlig Udpidsken af Staden. Derhos advares alle Vertshuusholdere og Viintappere, fra de største til de mindste, under haard Straf, ikke at taale noget Slags Spil, end ikke de uskyldigste, hos sig, og ikke at holde deres Huse og Skienkestuer aabne længer end til Klokken 5 (Jtaliensk, d. c. til Kl. 11) om Aftenen. J denne Forordning gives et meget træffende Skilderie paa Drukkenskab og paa alle de Laster, som naturligviis maae ventes af et Menneske, der er berøvet sin Forstand, kiender sig ikke længer selv, og fornedrer sig til det ufornuftige Dyr, ved hvilke den flittige Haandværksmand giøres doven til Arbeide, og Huusfaderen ubekymret for dem, Naturen forpligter ham til at underholde og opdrage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
En meget heftig Storm med stærk Hagel har den 27de November i Terni kastet mange Huse, som Jordskiælvene, allerede havde rystet, ganske omkuld. Den hele smukke Bye Pie di Lugo er derved bleven en Steenhob.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
London, den 9 December. De nyeste Beretninger fra Ostindien melde, at vort Compagnies Omstændigheder der ere meget gunstige og blomstrende. Med Hr. Pitts nye Ostindiske Biller man meget vel fornøiet der, allene de Avanturiers klage over den. Om den Seier, Maratterne skulle have tilfegtet sig over Tippo Saib, melde disse Beretninger intet. Da vort Ministeriums Bestræbelser for at drive Alliancen imellem Frankrig og Holland tilbage, have været frugtesløse, saa siges der, at vort Hof med det første vil giøre Republiken det Forslag, at træffe et vist Arrangement til at sætte begge Parters Eiendomme i Jndien i Sikkerhed, og at slutte en Commercetractat imellem begge Stater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Efter de sidste Depescher fra Paris, er vor Handelstractat med Frankrig nu allerede fremmet vidt, og Hr. Eden skal være udnævnt til befuldmægtiget Commissarius for at give Puncterne i den deres endelige Bestemmelse. De øvrige Beretninger fra Frankrig tale om de forfærdelige Anstalter, som i hint Rige skal giøres, for med Tiden at bringe den Franske Søemagt til Lighed med vores.