JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Uagtet det nye Laan af 125 Millioner, er nyelig af Staterne af Bretagne bleven fordret et Laan paa 6 Millioner, som ogsaa have bevilget deres Caution dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Den nærmeste Forsamling af Geistligheden vil efter al Anseelse blive meget stormende. Biskoperne, som nyelig erholdte den befaling af Ministeren at begive sig til deres Dioceser, ere deels ikke afreiste, og deels ere de, som virkelig vare afreiste, allerede komne tilbage igien. De skulle have besluttet at paastaae den gallicanske Kirkes Rettigheder, af hvilken Regieringen denne Gang vil fordre 40 Millioner Livres som en frievillig Gave. Denne overordentlige Fordring, siger man, vil kunne opsætte den følgende Forsamling indtil 1795. Uagtet alle Collegiatkirkernes Privilegier, skulle disse Stiftelser ophæves, og deres Jndkomster gives de fattige Præster, da der virkelig er Mangel paa Personer, som ville opoffre sig til Præstestanden. Cardinal Luygnes, som tilforn hver Juul indviede sine 40 til 50 Præster, har denne Gang kuns 3, og de øvrige Erzbiskoper, og Biskoper føre selvsamme Klage. Til Præsteembeder paa Landet indfinde sig snart ingen Candidater, og Klosterne udtømme sig fra Tid til Tid, fordi ingen nye melde sig i samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Beskrivelsen over de Herrer Blanchards og Jefferies's Luftreise er endelig bleven bekiendtgjort ved Trykken. Den er meget lang, men indeholder intet Nyt, uden hvad allerede er bekiendt om samme. Borgerskabet af den liden Stad Guines, ved hvilken Hr. Blanchard kom til Jorden. med sin Lufthold, har i en Ansøgning begiert af Kongen at tillade, at de maatte oprette en Steen=Pille paa Stedet, hvor han kom ned, som skulde vise de begge Reisendes Navne og Tiden, da de afreiste fra Dover og ankom til Guines, samt ogsaa at de maatte give Districtet, hvor de stege af, det Navn Conton Blanchard. Kongen har bevilget deres Begiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Kiøbenhavn, den 21 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 9de Februarii: Hr. Paul Andreas Soelberg, Skibs-Capitain, og Jfr. Johanne Elisabeth, From. Hr. Hans Erichsen, Viinkypper, og Jfr. Anne Dorothea Roese. Hr. Johannes Brandt, Klokker til Vor Frelseres Kirke, og Jfr. Barbara Elisabet Clausen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Døde: Kiøbenhavn. Den 6te Februarii: Sr. Henrich Henrichsen, 82 Aar. Den 7de, Mad. Kirstine Bøyschow, 59 Aar. Mad. Kirstine Steffensen, 65 Aar. Den 9de Mad. Juliane Lund, Edike-Brygger, Sr. Ovesens Hustrue, 50 Aar. Den 10de: Hr. Johan Eberhard Müller, RegimentsFeldtskiær, 34 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Udi afvigte Uge fra den 12te Febr. til den 19de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 31. Piger 29. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 23. Qvinder 15. Drenge 19. Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Blodstyrtning 1. Brystsyge 7. Druknet 3. Forstoppelse 2. Galde=Feber 1. Hastig Død 1. Hidsig Feber 2 Kighoste 3. Kræft 2 Mæslinger 2. Raserie 1. Slag 15. Svindsot 3. Tærende Syge 12. Uangivne Svagheder 9 Ulykkelig Hændelse 1. Tilsammen døde 69. Altsaa 9 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Directionen for det kongel. octroierede asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Dispachen over Skibet Printz Friderichs, under Capitain Boye Lydersen Høyers Commando, paa Reisen hertil havte Haverie af Hr. Mægler Bundsen, nu er opgjort, og at Extracten af Dispachen hos hannem kan faaes til Afbetiening for de der have ladet assurere paa bemeldte Skib. Hvilket herved til de respective Herrer Interessenteres fornødne Efterretning tilkiendegives.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Den kongel. Hof= og Stats-Calender kan nu bekommes i det kongel. Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk., og med Omslag 4 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livers Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Joct. Martin Luthers liden Ratechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer, af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden, og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave, oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
AVERTISSEMENTS. Under det mig allernaadigst anbetroede Nedenæs Amt, i Christianssands Stift, i Norge, er paa en liden Øe, kaldet Tromlingen i Tromøe Sogn, Natten til den 8de December sidstleden, strandet og sønderslaaet et Skib, der befandtes at have været ladet med østersøiske Bielker, men da det var aldeeles sønderslaget, og Takkelagen brækket, har man ey kunne skiønne af hvad Bygning det har været, enten tremastet eller Brig-Skib. Jblandt Vragene er fundet et Træbillede, der forestiller et Fruentimmer, blaae mahlet, med rød Hals og Hoved, samt Fordeelen af Hovedet anstrøgen med Ansigt Farve, spillende paa en Cither, hvilket Træbillede synes at have være Skibets Gallion; og efter hvad kyndige Folk har kundet bedømme af Vragstykkerne og Tagellagen, har Skibet været engelsk. Derved er ingen levende Folk befunden, men en død Mandsperson, hos hvem intet fandtes, der kunne oplyse noget og Skibets Hjemmested eller dets Rhedere, ey heller er funden Papirer, hvoraf saadant kunde udfindes. Ovenmeldte Tid, er ligeledes yderst paa Tromen under Nedenæs Lehn, ved en liden Holm kaldet Rossholmen indstrandet, og aldeles sønderslaget et Skib, af hvis Vrag og Takkellage sees, det har været et tremastet Galliot-Skib, og af een derhos i en Skibskiste funden Journal formodes at Skibet har været fra Lybek, kaldet Justine Eleonora, fort af Gerhard Fick, destineret til Bourdeaux. Jngen levende Mennesker er derhos funden, men en død, og af et Signet i hans Uhr formodes, at det var Skipper Fick. Dette Skibs Ladning er befunden at bestaae af Hamp og Pibestaver. Af foranførte tvende Skibes Vrag med Takkelage og Ladninger er strax besørget bierget og conserveret saa meget, som muelig, til Fordeel for vedkommende Eiere og Rehdere, hvilke herved 3de Gange efter hinanden, ved Avertissements i de danske og hamborgske Gazetter, samt den altonaiske Mercur, og de christiansandske Ugeblade, indkaldes til inden Aar og Dag at indfinde sig med saadan Legitimation, som er lovlig og antagelig om deres Eiendom til forbemeldte tvende Vrage og deres Ladninger, eller den deraf ved lovlig Auction udbringende Værdie, efter at alle paagaaende Omkostninger ere fradragne; men om de ikke inden saadan Tid skulde indfinde sig, tilfalder samme Hs. Majestæts Casse efter Christiansand, den 28de Januarii 1785. Loven. Adeler. Ridder, Deres kongel. Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Kammerherre, Stiftsbefalingsmand over Christiansands Stift og Amtmand over Nedenæs Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Torsdagen den 24de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden og absolut bortsolgt, Frederich Lillies tilhørende og i Frederichsberg Bye i den smalle Gade eller saa kaldet gamle Kongevei, lige for Gothaabs Jorder beliggende Huus og Eiendom som befindes saaledes: En Bygning i Sønder og Nord 11 Fag lang, 3 Fag dyb, Muur= og Bindingsværk, Straatag over 8 Fag, med 2 Rader Tagsteen i Tagskiellet, og Tagsteen over de 3 Fag, indrettet til Værelser, Østen for denne Bygning et lidet Huus 3 Fag lang, 3 Fag dybt, Muur= og Bindingsværk med Steentag, indrettet til et Værelse, derved et Brædeskuur, i Værelserne 2de Jern=Bielæggerovne, og en Pottemager=Ovn, af blaae glasseret Steen, et maadeligt Gaardsrum, og derudi en Brand af Tømmer, og Bræder, med videre, som Udlægs-Forretningen af 28de Januarii sidstleden, nærmere forklarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
ansdagen den 2den Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcellain, Glas, Steentøi, Meubler og Trævahre, hvoriblant et proper Stue=Uhr i Fouteral, som spiller 12 Stykker med Fløite og Clavesin, et dito Uhr med Sangværk, som spiller 6 Stykker, Linnet, og Sengeklæder, samt Bøger, saa og en anseelig Deel Fajance af Castrups Fabriqve af adskillige Sorter, tilhørende afdøde Nicolaus Christian Hopffner, forrige Directeur ved det Kongelige og Universitetets Bogtrykkerie, og ligeledes afdøde Hustrues Fælleds Stervboe, ved offentlig Auction bortsælges udi Stervboets tilhørte Gaard i Skindergaden Nr. 36, imod contant Betaling ved Vahrenes Annammelse, eller naar paafordres, til Procurator Andersen, boende i lille Fiolstræde No. 255, hos hvem, saavelsom paa AucNB. Auctionen over tionsstædet, Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Castrups Fajance, begynder Fredagen den 4de Martii, om Formiddagen Klokken 9 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Mandagen den 7de Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige privilegerede Assistencehuus foretagen og holden offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1783 til den 12te Januarii 1784 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, silke, linnede og uldene Gang=Klæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing med videre; tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrabande og til Udforsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maa være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne. Directionen for det kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 13de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licication over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, rigske Maste-Træer, norsk eller gullandsk Forstötnings Tømmer, danziger Fyrre-Planker, Vragbræder, 1ste Sort, Beeg, Tiære, Svovel, Terpentin, Lin-Olie, Tælle-Lys, petersborger Seyldug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, reen riigsk Hamp, store skotske Steenkul, smaa dito, Böge Brænde, fransk Brændeviin, Rom, Wiin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, fyensk eller langelandsk Smör, Byggryn, hvide Kaag-Erter, graae dito, Svedsker, dansk eller norsk Kanon Krudt, af 60 Fods Force og derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
End videre til Cargaison: Stang Jern, Baand-Jern, Klumpeblye, nyt Kobber i myntede Plader, Tiære, Beeg, petersborger Seildug, Raun dug, flamsk Lærred, Genever, Rom, fransk Brændeviin, nyt Kobber i Forhudnings-Plader, Kobber Forhudnings Søm, engelsk Pompe-Læder, Flagdug. Steenrull, Pibe- og Ladestaver, pommerske Spær, samt rigste og petersborger Hamp. Thi ville de Lysthavende, behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Quantiteter, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-21
Got Maculatur=Papiir til 4 Mark Riiset, sælges i det kongel. Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Kiøbenhavns No. Aar Aars Haag. al rum, Post-Tidende Fredagen, den 25 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffuer. NNNNNNNNNNNNNNNNISTIANedFra Cherson, den 27 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Skibsbygningen fortsættes i alle Havnene af Crimm med største Jver. Man har først for kort siden ladet et Linieskib paa 74 Kanoner løbe af Stabelen, med Navn Catharine den Andens Roes. Sex andre Skibe af lige Rang ere paa Tømmerverfterne eller til Udrustning færdige, og ved Niesters Munding ligge syv Fregatter. Man troer, at det sorte Havsynes bestemt til at blive Skueplads for store Begivenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Fra Spanien, den 24 Januarii. Regieringen er gandske bestyrtset over de fra Mexico sidst erholdne Efterretninger. Den sydlige Deel af bemeldte Rige skal ved de sidste Skibes Afgang derfra allerede i tvende Maaneder være anstukken af en saa fordærvelig Syge, at Menneskene i Hundredetal henrives deraf. Sygdommen skal begynde med smaa hvide Vand blærer i Særdeleshed paa Overhuden af Hænderne, af hvilke, naar man udtrykker dem, der flyder et krystalklart Vand, som tillige foraarsager en utaalelig Stank. Lader man Blærerne blive modne, saa blive de først gule, derpaa sorte, og dernæst overfalder de indtil den Tid sunde Mennesker en Svimlen, som Tid efter anden berøver dem Sandserne, og er det sikkerste Forbud for Døden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Af Brevene fra London, den 4 Februarii. Siden den 1ste d. M. veed man temmelig, hvilken Gang de fornemmeste Forretninger, som skulle foretages i Underhuset, ville tage. Paa bemeldte Dag foreslog Hr. William Pitt, da Freqventen i Underhuset hidtil kuns havde været svag, at foretage en Overtælling af Lemmerne (Call of the house) den 15de d. M., hvilken Termin han holdt for lang nok til at give de fraværende Lemmer af Underhuset Tid til at indtræffe her fra deres respective Grevskaber og tage Deel i følgende vigtige Raadslaaelser: 1) Planen angaaende en endelig Handels=Arrangement imellem Storbritannien og Jrland, som han vilde forelægge Huset den 14de. 2) Planen til Parlementsrespræsenteringens Fornyelse og Sikkerstillelse, som han vilde bringe 4 Uger sildigere i Huset. 3) National-Finantsvæsenets Regulering og Forbedring. Denne Over tælling blev bevilget, efterat Hr. For havde klaget bitterligen over, at Jrlands Anliggende saa længe blev opsat, og just paa den Dag skulde foretages i London, da den ogsaa var tilsagt i dubliner Underhuset. Jmellem Lord North og Hr. Pitt forefaldt mange Skoler og haanlige Spotterier, da Lord North, som bekiendt, er en Fiende af al Parlementsforandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Den her værende Tidende, Morgen Posten, meldede i disse Dage Følgende angaaende Schelde. Vore Politiker fare meget vild, naar de troe, at det er Storbritannien lidet magtpaaliggende, om Schelde aabnes eller ikke, da intet kunde være Londons Handel meere til Afbræk, end at Antwerpens Handel kom i Stand, som vilde være en naturlig følge af Scheldens Aabning. Da Antverpen havde sin blomstrende Tidspunkt, var Londons Deel i Kiøbmandshandelen kun liden, men efter Antwerpens Fald blev den øiensynlig større. London har følgelig dens Rivals Undergang at takke for sin Handelstilvext. Den Gang ankom snarere 10 Skibe paa Schelde, end een paa Themse. Keiserens Fordringer ere derfor ikke saa ligegyldige for Storbritannien som mange troe."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Den Præken, som biskopen af Bristol holdt i Mandags, som paa Erindringsdagen af Kong Carls Henrettelse, var ganske af politisk Jndhold. Biskopen gav først en kort Historie af den ulykkelige Tidspunkt, i hvilke de Uroeligheder havde Sted, som foraarsagede Kongens Død, og gjorde derpaa den bemerkning: "At Carl var viget af fra Constitutionens Mening og bogstavelige Jndhold, og havde gjort Jndbrud i Folkets Rettigheder, hvorved hele Kongeriget var bleven sat i Allarm. Men Underhuset, havde den Gang isteden for at afhielpe dette Jndbrud ved pligtskyldige Forestillinger til Kongen, gjort Saaret ulægeligt, da det havde anvendt Midler, som vare for fortvivlte til at nogen god Virkning kunde ventes deraf. Jsteden for at formindskes, var den offentlige Uroe derved bleven giort større, og Folkets Gemytter bragt til en Gjæring, hvorved de herskesyge Hensigter af dem, som havde vidst at opføre sig meere koldsindig og snedig, vare blevne merkelig befordrete. Det hele Land var kommet i Lue, og da Undersaatterne vare blevne ophidsede ved Factionens Hovedmænd, saa var det store Punkt opnaaet, Constitutionen omkastet, og Overmagten eller Souverainitetet bleven bragt i andres Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Af denne Carls ulykkelige Skjæbne uddrog Biskopen saavel for Souverainen som for Folket en nyttig Lære: Begge Parter, sagde han, havde overtraadt Constitutionens Grændser, og begge have lidt derfor. Kongen blev bragt paa Blokken og Folket i Slaverie. For at undgaae saadanne Tilfælde for Eftertiden, maa Rigets Store bære Omsorg, at Constitutionen vedligeholdes i sin rene oprindelige Skikkelse; de maa ingen Nyeheder tillade, hvorved nogen af de 3 lovgivende Grene (Kronen, Over og Underhuus) sættes over de andre, eftersom deraf nødvendig maatte følge et af to, enten Forliis af KongensSouverainitæt eller Formering af Kronens Jndflydelse, hvilken Klippe maatte skyes af gode Statsmænd, fordi Constitutionens Vedligeholdelse var den sande Vei til at befordre Rigets Lykke, og til at udrydde Anarchie og Forvirring med alle sørgelig Følger deraf." Til Slutning af Prækenen forde Biskopen Tilhørerne endnu engang tilbage i de Tider, da Undersaatterne havde besmittet deres Hænder med Kongeblod, og viste, at Folket efter dette ulykkelige Skrit snart igien havde faaet Lyst til at vende tilbage til sit forrige Friehedssystem, da det havde seet, at Constitutionens Forandring havde medført liden Nytte. Det var altsaa Regiæringens og Folkets Pligt, som nu vare blevne lærte ved Erfaring, at forene Haand og Hierte, for at forebygge en saadan Tildragelse en anden Gang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Versailles, den 6 Februarii. Man venter, at Obersterne inden faae Dage erholde Ordre, men deraf maa man ikke giøre Slutning paa nogen større Sandsynlighed for Krigen, end tilforn. J Almindelighed troer man her, at hollænderne skulle være stærke nok til at holde Keiseren Spidsen i Aar, ifald de bleve angrebne. Vi ville altsaa blot være Tilskuere af dette Feldttog, og naar Keiserens store Hensigter blive bekiendte og Tydskland sat i Bevægelse, da først vil Frankerig erklære sig afgiørende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Paris, den 7 Februarii. Uagtet at hidindtil i Henseende til Greven af Maillebois udspredt tvivlsom Rygte kan man nu melde med Sikkerhed, at han inden nogle Dage vil tiltræde Reisen, til Haag. Strax efter den sidste Coureers Ankomst fra Holland blev han kaldet til Kongen og efter den lange Conferentse, som han har holdet med Hs. keiserlige Majestæt i Nærværelse af Greven af Vergennes, lod han sig de betydelige Summer udbetale, som Generalstaterne havde anvist ham, og hans Folk meddeelte han den befaling, endnu i denne Uge at holde sig reisefærdig. Dette er ogsaa det eeneste, som i Dag kan meldes med nogen Vished. Rygterne og Aspecterne blive siden nogle Dage igien meere krigerske. Et sikkert Sælskab, som det i December blev overdraget at levere 6800 Heste for Cavalleriet og derpaa erholdt Contraordre, har paa nye erholdet befaling, nu at iværksætte denne Levering saa snart som mueligt. Overalt skulle de mange Fredsrygter, være Leverandeurernes Arbeide, for at kunne giøre desto lettere Jndkiøb. En Hestehandler har paa denne Maade indkiøbt 5 til 6000 Heste for meget godt Kiøb paa Grændserne af Champagne og Bourgogne, og har vundet anseelig paa dem. Alt er endnu fuld af Uvished. Hoffolkene tale stærk om Krig, og allene ved Dronningens Hof tales der om Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Lüttich, den 8 Februarii. Man arbeider her paa Senge for keiserl. Officerer, som skulle komme her og formodentlig blive her en Tid lang. De Devisioner af Folk og Artillerie, som for kort siden ere ankomne til Cøln, skulle venteligen fordeeles til Aachen, det Limborgske og Egnen ved Lyttich, hvilket gjør en Beleiring af Mastricht sandsynlig. Hollænderne bære Omsorg for samme, og giøre alle Anstalter til god Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Haag, den 12 Februarii. Man sætter her den største Tillid paa den Ledsagelse, som det franske Hof giver de hollandske Sager. Man paastaaer at en Stilstand af 3 Maaneder ved sammes For mægling er kommen i Stand imellem Keiseren og Republiken, nemlig til Maji Maaneds Udgang, i hvilken Tid ingen Fiendtligheder paa nogen af Siderne skulle udøves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
For nogle Dage siden ankom her en Coureer fra Brabant, hvis Depecher angik det Vands Afledelse, som efter Generalstaternes Ordre var sat over Egnene af Schelden. Det til Bryssel og Paris afsendte Svar bestaaer deri, at deres Høimægtigheder vare beredte til at giøre dette Forlangende fyldest, naar man vilde give dem den Forsikkring, at Stæderne og Forterne, til hvis Beskyttelse disse Oversvømmelser vare iværksatte, ikke bleve fiendtlig angrebne. Dette giver noget Lys i Underhandlingernes Tilstand, og ere de end endnu ikke komne meget vidt, saa lader det dog som om begge Parter derved vil de prøve, hvad de maatte fastsætte som Grund til et Forlig. Jmidlertid kan Uvisheden dog ikke vare vare længe. De keiserl. Folk staae i Egnen af Mastricht, og fra Republikens Side arbeider man med Jver til Landets Forsvar. Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Kiøbenhavn, den 25 Februarii. Paa Søndag bliver ved 2de kongel. Herolder, som ledsages af et Detaschement af den kongel. Liv-Gaarde til Hest, bekiendtgjort, at den allernaadigste Høieste Ret udi Hs. kongel. Majestæts allerhøieste Overværelse skal aabnes førstkommende Torsdag den 4de Martii, da Hs. Majestæt samme Dag agter at præsidere. Sagen, som til allernaadigst Paakiendelse udi Høieste Ret samme Dag bliver foretaget, er det 25de Nummer i Ordenen, nemlig Matros Peder Axelsen, contra Jøderne Moses Melchior og Jacobsen. For Citanten møder Hr. Secretair og Procurator Hersleb, og for Contra-Citanterne Hr. Justitzraad Uldall.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Den 19de Nov. f. A. er Postmester, Christian Friderich Bøeg i Aurøe Sund, forundt allernaadigst Forsikring, at naar efter hans Afgang et af hans Børn findes duelig til hans Tieneste, det ham der efter nærmere allerunderdanigst Forestilling skal efterfølge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
J Tallotteriets 291de Trækning i Wandsbeck den 17de Februarii, udkom følgende Numere: J den 431te Trækning her i Staden udkom i Gaar
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Copulerede. Kiøbenhavn. Den 16de Februarii: Hr. Johan Christian Møller, Tømmermester, og Jfr. Abelone Christine Kongsbach. Den 17de Proprietair og Land-Jnspecteur, Hr. Hans Herman Bidstrup, og Frøken Elisabet Sophie v. Crane. Den 18de: Skipper, Sr. Lars Svendsen, og Jfr. Caroline Maria Martiinsdatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Døde: Kiøbenhavn. Den 12te Februarii, Provstinde Else Cathrine Fabritius, fød Ursin, 69 Aar. Den 13de Sr. Niels Kierulf, Guldsmed=Svend, 51 Aar. Hr. Peter Eedstrøm, 48 Aar. Mad. Margarete Andrea Holter, 37 Aar. Den 14de Mad. Anne Riis, Controlleur Schiøts Enke, 66 Aar. Den 15de Mad. Giertrud Marie Jorch, 21 Aar. Jnspecteur, Hr. Henrich Christiansen, 52 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Den 19de Jomfrue Elisabet Christina Hopffner, i sin Alders 30te Aar. Den 21de: Capitain, Hr. Niels Buur mans Enke-Frue, i sit 78de Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Jndpasserede: General-Adjudant Gyldenfeldt fra Landet; Baron Willsessky fra Holland; Kammerherre Levetzau fra Helsingøer; Generalmajor Krohn fra Roeskilde, Kiøbmand Beder fra Nyborg; Major Barner og Auditeur Hammer, fra Helsingøer; Legationsraad Schiffman fra Augustenborg; Kammerherre Hauch fra Roeskilde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-02-25
Udpasserede: Oberstlieutenant Castonier og Secretair Bauffres til Helsingøer; Lieutenant Hagen paa Landet; Kiøbmændene Wessely og Warboe til Helsingøer; Kammerherre Schack paa Landet; Justitsraad Hagerup til Norge; Baron Pflug og Auditeur Hammer til Odense; Hr. v. Randan til Hamborg; Fuldmægtig Rosendahl til Faxøe, Kiøbmand Rum ker til Hadersleb, Pastor Blyt til Norge.