Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
En Engelsk General i det forrige Aarhundrede sagde engang; at han aldrig havde seet en Portugisisk Munk, som ikke havde en Soldats Mine, og ingen Soldat, som ikke havde en Munks Figur. Den første Deel af denne Paastand gielder endnu i vore Tider. Munkene, som jeg faae ved en Procession for at celebrere Passionen, bare deres Hoveder saa høit og skrede frem med en saa triumpherende Mine, som Grenaderere naar de desilere til Paraden. Man behøver aldeeles ikke at forundre sig over, at Munkene ere saa stolte og opblæste, da ikke allene Almuen, men ogsaa Ministerne og selv Kongen viser sig ydmyge imod dem. Hvorfor skulle de ikke føle sig stolte ved den Tanke, at tre Millioner Portugisere stedse drive Skibsfart og Agerdyrkning kun for at berige dem. De eneste mærkværdige Bygninger i Portugal ere Klosterne. Hvo som har seet Escurial i Madrid og Klosteret Mafra i Portugal ville ikke afholde sig fra den Tanke, at Spanierne og Portugiserne ingen anden Grund have havt til at erobre America end at førge for Munkenes Velbefindende. Muntene af den hellige Franciskusorden havde bygget i Lissabon et uhyre Kloster, som blev allene staaende midt iblandt Ruinerne under det store Jordskjelv1755. Jmidlertid maae dette ikke tilskrives et Miratel af den hellige Franciskus, men det var en Følge af, at Munkene ikke havde sparet noget, da de byggede det, og at de havde givet Murene og Hvelvingerne en saadan Fasthed, som det kunde have været en Fæstning; men endskiøndt de Portugisiske Munke synes at have bygget deres Klostere for Evigheden, saa trøster jeg mig dog med den Troe, at de selv ikke skulle evig existere. Marquien af Pombal, som ikke vilde deele sin desponiske Magt med nogen anden, var den første, som tilføiede Munkene et dødeligt Saar. Jmedens han forfulgte, bagtalede og lod ophænge de mægtigste af de verdslige Store, skaanede han ingenlunde Geistligheden; ogsaa Pater Malagrida blev ophængt. Han forviiste Jesuiterne og forbød de øvrige Ordener at nøde nogen til at træde ind i dem. Marqvien af Pombal svækkede Munkenes Jndflydelse saameget som muligt ved sin uindskrænkede Minister Magt, og banede ved disse Reformer Veien til Revolutionen. Maaskee er dette Aarsagen hvorfor de Cortes, som allerede forefandt Munkenes Magt og Antal meget formindsket holdt det for raadeligt ikke aldeles at undertrykke dem, saa at Kongen af Portugal endnu med en god Samvittighed kan føre Titelen af Hs. allertroeste Majestæt. – Munkene og Overtroen ere giensidigen Aarsag til hinanden; men om endog det Portugiske Folk er noget overtrøisk saa er det derfor ikke fantisk. Naar f. Ex. Vinden blæser heftig fra Vesten, saa løbe endnu mange Mennesker op paa visse Høie for at see om ikke Kong Sebastian, som i Aaret 1568 omkom i et Slag, med Maurerne i Afrika, kommer tilbage derfra. Denne Tilbagekomst er vel bestandig endnu ikke skeet; men uagtet denne Tøven tillade dog hans Tilhængere sig ikke saadanne Fornærmelser, som de Neapolitanske Lazzaronis giøre, naar den hellige Januarii Blod ikke vil til at flyde. Jmod Fremmede, og især mod Kiettere, er man meget tolerant i Portugal, og ingen behøver mere at frygte for sit Liv eller for at blive brændt; men iblandt alle de Lutherske Europæere nyde dog blot Englænderne det Fortrin, at de besidde 5 Kirkegaarde, saavel i Lissabon som i OPorto. Man haaber, at der snart i de Cortes Forsamling vil blive gjort en Motion om at tillade Jøderne at vende tilbage ti Portugal. Vilde man desuden i dette Land tillade en fuldkommen frie Gudsdyrkelse, saa vilde man ikke længere see Ørkner deri, ikke længere mangle Korn for en Fierdepart af Folkemængden, og det vilde besidde det fornødne Antal Manufacturer, som enhver civiliseret Stat nødvendig behøver og som nu mangle i Portugal. De 4 5000 Tydskere og Sveitzere, som nu hvert Aar indskibe sig til Nordamerika vilde da udentvivl foretrække Portugals herlige Klima og saa overmaade frugtbare, Jordbund. (Fortsættes).