Berlingske Tidende, 1776-06-14
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab, udsætter for Hans Kongelige Majestæts Aiger og Lande udi Aaret 1776. 12. For den største Mængde Bistader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkiøbt sig, laant, eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet sig, udsættes for Dannemark og Norge efterfølgende Premier. En Premie af Selskabets mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. for ikke mindre end 30 Bistader. En Premie for neste Antal, ikke mindre end 25 Stader, 25 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. Og endelig en Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 15 Stader. Folk af Bondestanden, samt Landsbye Skoleholdere, kan vinde disse Premier, naar de alene tilfulde beviser, at de haver i bemelte Tid tillagt 12, 10, 8, eller 6 Bista, der, hvilke Tal skal svare til 30, 25, 20 og 15, for Folk af andre Stænder. Hvorved dog er at merke, at Herregaardene aldeles ere udelukte fra denne Premie. Formedelst Forskielligheden af Rigernes Beqvemmelighed til Avien udsættes Premierne ikke allene særskilt for Dannemark og Norge; saa at hvert Riget, Æskende for sig selv beregnes mod hinanden, men Æstende af Norge kan og vinde samme Premier for følgende Mængde, nemlig : i første Tilfælde for, 20, 15, 10, og 8te, og i anden for 8, 6, 4 og 3 Bistader. J de fornødne tilforladelige Attester, der maa være nøye indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maa meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Bistader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er ligt, vil blive tagne i Betragtning. Premien æstes inden September Maaneds Udgang 1777 ; dog maa Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold. De som engang herfor have faaet Prenne eller Gratifiration, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Bistader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. - 13. For den største Mængde i Norsk Farvande, fangen og paa hollandsk Maade best virket nedlagt og omsaltet Sild, saltet alene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets større Guld=Medalle eller 100 Rigsdaler. For den neste, ikke mindre end 60 Fierdinger, Selskabets mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. For den nest derefter, ikke mindre end 30 Fierdinger, Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde Saltnings- og Nedlegnings Maade meddeles følgende: 1) Holland salter og nedlegger alene i nye tætte Eege=Træer, som ere med 14 stærke og torre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2) Det Salt, som bruges, er alene beste, af cedsorne Vragere vraget spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt, Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3) De tilladte Salter bruges baade for sig alene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til. 4) Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kiendes tienlig til Salt, ning. De tomme eller saa kaldede Jomfru=Sild, ilde udseende ravn= og melk syge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og rette gode; hvilke alene saltes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5) Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og for dentlig nedlægges, tages inden Borde. 6) Mængden af Saltet som skal bruges, er ikke bestemt ved Love; men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maa nedlægges til Udskibning, end fulde, hele og friske Sild; og skal Silden, heder det, nedlægges med største Flid, tæt, næt, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7) Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægning, saavidt mueligt, bruges et Haandelag for af treffe lige Lag, Tæthed og Nøyagtighed i Lægningen. 8) Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke een Tønde men de maa alle paa offentlig Broe eller Gade, under eedfornVrageres Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af edforne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øyne paa nye nedlægges. 9) Bunden skal efter Nedlægningen nedtrædes med Fod, og Træet lættes, for det til slaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10) Naar Træet har staaet en Na over, efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og slet, og faaer det endnu eengang Lage, for det bortføres fra Salte=Stædet. 11) Jntet Træe maa udføres, for Silden haver ligget til Dage efter Omsaltning i Lage, og er bleven behøriger merket, hvilket, hverken maaskee i Huus, eller om Natten. 12 Man giør Forskiel paa Merkerne efter Jacobi, den 25de Juli, et ter Bartholmæi, den 24de Aug.; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kiende Fangsten og Sildens Godhed, 13) Fiorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre til efter Ompakningen, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøyere endom Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maa ske mellem den 7de Juli og 1ste Januar, og uden for de hitlandske islanske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fange de, røges. Selskabet vil nøye paasee, at den foreslagne holland, ske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de er net gjorte og vel paalagte. Attester maa gotgiøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maa Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geleides af bemelte tilforladelige Beviser inden 1ste December 1776. Den eller de, som eengang haver vundet den 1ste og 2den Premie, kan ikke æste Premie til Erholdelse deraf oftere, 14. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, de norske Farvande fangen og i lukt Fartøy strax virket og best ned saltet feed Høst=Sild, Selskabets større Guld=Medalie eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste December nestkommende og i det mindste maatte af bemelte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes som Fierdinger. Attesterne maa ey alene formeligen og ordentligen gotgiøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fa tøy, som forhen meldter, men de maatte endog tydeligen bevidne at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og den samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvente Redskab, saavelsom om Fartøyets Størrelse og Beskaffenhesam om hvor, og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet. -