JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-22
En modig sterk Kanin havde mange Gange stridet med og overvunden sine Lige. Derved havde den vunden sig Anseelse iblandt dem. Dens lidet Hierte var derved bleven opblæsed af saadan Hovmod, at den indbildte sig at kunde overvinde modigere og større Dyr. Med slige søgte den derfor Leilighed at komme i Kast. Nær ved dens Hule laa en stor og grum Løve, falden i dyb Søvn. Kaninen nærmer sig til Løven, udfordrer den, kaber den i Øret, forhaaner den, alt forat faae den Vaagen. Løven Vaagner omsider, seer dette skrøbelige Dyr, naaer det med sin Kloe, dog uden at giøre Skade, og siger: Vilde jeg straffe din Daarlighed efter Fortieneste, burde den strax havde kostet dit Liv, Men, nei, Jeg vil ikke besmitte mig med dit Blod; Gaae din Vey, Din Daarlighed er nok straffed. Skrøbelige Fiender have Straf nok naar de foragtes. Bedragne af Guldets Glands, sat en Flok Fluer sig paa Bredden af et Guld-Bægger. Til Ulykke, end mere indtagne af Vinens søde Lugt, vilde de smaae det, som var i Bægeret. De fornøiede sig der. Men hvilken haard Skiæbne. De drak for hastig og for meget: De ravede, de faldt om og tumlede ned i det skinnende Guld, Bæger. Det var ude med dem; De maatte alle døe. Vil du at andre skal skiønne paa dine Fortienester: saa skiøn du paa andres. N. Heraf. udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bros¬
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Aar. 1767. No. 26. Tredie Aar Gang. Efterretninger Fra Contoiret Norder. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Mandagen, den 29de Junii De Militaire Skifte-Forvaltere udi Hr. Capitain Steens afdøde Frues Stervbod lader hermed 3de gange efter hinanden bekiendtgiøre, at tredie gangs Auction over Brude-Knappen med underliggende øde Gaard Brathoule bliver foretaget den 3die Julii førstkommende udi Bergen udi Herberget Altona Klokken 5 Slæt om Aftenen. Thi vilde Liebhaberne behage sig sammesteds, og til ovenmeldte Tiid at indfinde, da Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Damsgaard den 12te Junii 1767.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Paa de Herrer Skifte-Forvalteres og egne Vegne Severin Hvid. Hermed gives tilkiende at jeg undertegnede agter under Haanden at sælge eller at bortleie mit vel indrettet og conditionerede Huus, Brandfrie-Kiælder og Grund, beroende ved Torvet, hvis Liebhabere kand melde sig hos mig om Kiøbet med vidre at accordere. Samt og førstkommende den 13de Julii Mandags lader jeg i mit iboende Huus forauctionere endeel smukke Meubler, bestaaende udi Guld-Fandohrs, Leer og Rys-Leers-Stole, Chartoller, Laccerede forgyldte Bohr, en stor udmodisk Engelsk Speigel, en dito liden; Linden-Tøi, Messing, Kaabber, Jern-Fang, Blik, Tin, Glas og Steen-Tøi med videre, adskilligt af Træ-Varer, samt nogle vel conditionerede Tydske og Danske Bøger. Bergen den 24de Junii 1767. J. D. Meyer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Toldbetient Sr. Gustav Segelke, boende paa Nordnæss lige over Bager-Enken Madame Hiort, agter under Haanden at bortsælge hans eiende og forhen iboende Huus, beliggende i store Sandvigen. Paa første Prioritet kand 150 Rdlr. blive staaende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Hos Smede-Enken i Smede-Smuget er en Fruentimmer Sadel at faae til Leie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Jeg underskrevne Michel J. Gram agter under Haanden, at bortsælge mit iboende Huus, som bestaaer af 2de Stuer, et Kiøkken, et SpiseKammer, en Pak=Bod med Vinde til, 2de tømrede Kammere, underliggende brandfri Kielder og Brygger=Huus med Brynd udi, eendeel Karrer, til. Samme Huus er bestaaende første SøeGaard inden for Petane-Bryggen, hvor Liebhaberne vilde behage at indfinde sig. Bergen den 25de Junii. 1767. Michel J. Gram.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Naar Eieren til en liden Barne-Skoe med Sølv=Spende, funden Søndagen den 21de Ju u paa Veien til Hanen, melder sig paa Addresse-Contoiret, kand den blive leveret imod at betale denne Bekiendtgiørelse. Hans Andersen Huusbye søger Conditivi som Skriver-Dreng, og paa bemeldte Persøn kand gives Anviisning hos Procurator Hr. Johan Reutz.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Herved bekiendtgiøres: At efter Participantskabets udi Berg-Verket i Syndhordlehn, ved holdte Forsamling den 15de og 20de hujus skeede Beslutning, bliver bemelte Berg-Verk i Syndhordlehn med alt Tilbehør, og efter de paa Auctions Stædet bekiendtgiørende Conditioner til offentlig Auction anden Gang Opbuden, og, om antagelig Bud skeer, den Høistbydende tillagen, førstkommende Tirsdags Eftermiddag Klokken 3 slet som er den 30de Junii Anne 1767, udi Herberget Altona her i Bergen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Da mig er overdraget at sælge Baltzer Ritschers Huus paa Stølen, men ikke dertil endnu kundet antreffe Liebhabere med antagelig Bud; Saa er jeg i Sinde samme for det første indtil videre at bortleye, hvorfore om nogen som herefter faaer Soldater-Jndqvarteering, dette Huus dertil for 10 a 12 Mand skulde behøve, de da med mig derom vilde handle; Da jeg skal væve ligesaa billig som en anden. Bergen den M. N. Holtzrod. 26de Junii 1767. Blikkenslager, Christian Milde, forhen boende ved Veiten, er nu henflytted til den 5te Søe-Gaard uden for Torvet, kalded BrokseGaarden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Tirsdagen den 11te Julii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 5 Slæt bliver udi Herberget Altona ved offentlig Auction opbuden Sr. Carl von der Fehrs Handels-Stue, udi Sole Gaarden beroende, med tilhørende Nordfarer, Gield, hvorpaa Specification udi Altona og paa den contoirske Vin-Kielder til Eftersyn er beroende. J Jndkomne Skippere: David Reibourn, Malcon Fischer, Levis Geneste og Johan Serviisaf og fra Skotland med Tobaks-Blade; Niels Jepsen af Sønderborg fra Kallundborg med Byg, Pe Malt; Niels Paulsen af Nyborg fra Kierteminde med Byg, Havre; Peter Kierting af og fra Odense med Rug-Meel, Byg; Jens Pedersen Skinder af Kallundborg fra Stavanger, Nicolai Jepsen af Sønderborg fra Trondhiem, John, Ros af og fra Heitland, John Schmit, James Arving, William Makei, John Andrews af Skotland, Martin Gorbitz af Bergen alle fra Skotland, Peter Decker af Flensborg fra Bremen, samtlige med Baglast; Lars Throndsen af Sogndal fra Dantzig med Rug; Michael de Ruyter af Bergen fra Dantzig med Rug, Hvede, PeterFarholtz af og fra Kolberg med stranded Svenske Tiære; Carl Jensen af Sogndal fra Kønigsberg, med Rug, Hamp; Claus Madsen af BergegraDordrecht med Mur=Steen; Martin Villumsen, af Flensborg fra Aalborg med Byg, Malt, Hvede; Peter Bendiktsen af Bergen fra Christiania med Ovne, Jern, Glas; Bastian han Geldern, af og fra Dordrecht med Tag og Muur=Steen; Peder Evie af Bergen fra Christiania med Glas. Udgangne Skippere, Qvald Elertsen Dahl af Bergen til Kønigsberg, Hans Pedersen Lund af Nyborg, Søren Pedersen af Horsens til Danmark med Sild og Fisk, Otto Christian Resch og Jens Lyngsøe af Randers til Danmark, Jens Rønne af Bergen til Kønigsberg med Fisk, Tran; Erik Rasmussen af Rudkiøbing til Lybek med Sild, Torsk, Claus Koren af Bergen til Frankerige med Ravn, Torsk, Makrel; Ole Vinding, af Bergen til Frankerige med Ravn, Makrell, Tran, Rasmus Bornholm af Hobroe til Lybek, med Fisk, Torsk, Sild; Claus Frandsen Wolf af Bergen til Strædet med Klipfisk. Jndkomne Jægter, af Helgeland 1. Udgangne: af Trømsøen 1, Salten 1, Lofoden 1, Helgeland 1, i alt 4.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
J forrige Uge Døbte: J Domkirke-Sogn, Drenge 3, Pige 1, i Nykirke-Sogn Pige 1, i alt 5. Viede. J Domkirke-Sogn 2 Par, i Korskirke-Sogn 1 Par, tilsammen 3 Pau Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 3, i Korskirke-Sogn Qvindfolk 2, i Nykirke-Sogn Qvindfolk 2, i alt 8. Af de døde i Korskirke-Sogn var een 97 Aar, og een 77 Aar gammel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Paadømte Sager: Den 22de Junii forBytinget: 3de Sager, hvoraf een Gields Sag, og een Justits=Sag. Den 25de for RaadsineRetten ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Den 23de i denne Maaned er Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Arents udreisk til Visitatz i den nordre Deel af Bergens Stift. Dette er indsendt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
J No. 114 af den patriotiske Tilskuer, seer man en Afskildring af Potrioten eller den gode Borger. Det samme lidet ypperlige Skrivt, den Menniske-Dens philosophiske og patriotiske Drømme) hvoraf dette læseværdige Stykke er oversat, indeholder og et andet, hvis Overskrivt Anti=Patrioten eller den onde Borger. Endet første tienligt for at opmuntre til Patriotisme, saa mener jeg, det sidste er er utienligt til at indprente Afskye for det Modsatte. J denne Tanke leveres og det sidste, oversat saa godt som jeg har kundet. See, her er det. Anti-Patrioten. Til Forfatteren af Patrioten. Nemo, malus felig. JVENALIS. Med kiekt og priseligt Mod har du vovet at afskildre den Gode. Derved haabede du uden Tvil at antænde Kiærlighed til Dyd og til den en høi Siæl anstændige Jver i de Hierter, hvori det medfødte Adelskabs hellige Guister endnu ei ere udslukkede. Optændt af samme Nidkiærhed, vil jeg nu afmale den Onde. Fordærvelsens hæslige Træk, skildrede med sine naturlige Farver, vil maaskee afskrække mindre ædle Siæle, som nu er føle Dydens fine Skiønheder, fra at opofre en saa afskyelig Tyranende det Liv, som tilhører Gild, Dyden og Fæddernelandet. Derved skal maaskee meere end een, som allerede, skiønt værd en bedre Bestemmelse, paa Udyds Bane løb til sin Undergang, skamrød erkiende sin usalige Blindhed, løsrive sig fra dens uanstændige Baand, og udsvinge sig i den Frihed, hvortil hans æble Siæl er skabt. Jngen Forældrenes Velsignelse har helliget ham enten til Himmelen eller Fædernelandet. Bliv stor, bliv rig, bliv fornem: Disse vare Faderens første Ønsker over ham. Moderens første og fornemste Omsorg gik ud paa at opføde ham i Kiælenskab og at giøre et saa kalded artigt Barn af ham. Ved denne kiælne Drengs Opdragelse hensaa de aldeles et til Menneskets høie Bestemmelse: Tidlig blev han vant til at giøre Forskiel imellem sig og andre, og at føle, hvor meget ringere de vare end han. Førend han kunde fatte noget fornuftigt Begreb, blev allerede hans unge Siæl forført til at beundre og ære Rigdom, Pragt, falsk Storhed og alt det, som kand qvæle Dydens Sæd i Hiertet. Allerede i de første Aar blev hans maaskee ædle, maaskee menneskekiærlige Gemytte befænged med Stoltheds, Giærrigheds, Egenheds og andre uborgerlige Lasters Gift, førend han endnu havde været saa lykkelig at Kiærlighed, Ydmyghed og Godhed deri havde kundet yttre sig. Jo mere hans Begreber forøgedes, jo flere og hæftigere bleve hans Begiærligheder. Saa han en Medborger, som havde mindre af Lykkens Gode rud han, strax agtede han den som en Skabning af ringere Art. Andres Storhed og Lyksalighed var for ham en undømmelig Kilde af Sinds Urolighed. Naar han saa det gik andre vel, plagedes hans Aand med den allerhæftigste, allerneordentligste Attraa efter alt det Gode, hvormed han saa nu Næste begaved. Han beundrede alle Ting, han var misundelig over alle Ting, han attraaede alle Ting, undtagen Dyd, og Viisdom. Disse blev han vant til at ansee med ligegyldige Øine, at betragte dem som Rariteter, hvilke, ligesom vare Penge, burde forvares i Kabinetter, men ei bruges i Handel og Vandel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
Den søde Fornøielse, som et menneskekiærligt Hierte har af at ansee andres Lyksalighed som sin egen, er altid bleven fremmed for hans Stæl. Det Gode, han af en Hændelse gjorde sin Næste, nærede kun, allerede i hans spæde Ungdom, den nedrige Stolthed, formedelst hvilken han holder sig berettiged til at være over andre; Naar det te ikke var et Middel til at fornøie hans Giærrig hed, hans uordentlige Lyster, eller hans HerskeSyge. Alle de Timer af hans blomstrende og til anstændigere Beskæftigelser bestemmede Ungdom som han kunde bortrive fra Forlystelser, Vellyster og denne slibrige Alders Adspredelser, anvendede han paa de Kunster og Videnskader, formedelst hvilke han troede engang at kunde opfylde sine brændende Begiærligheder til at blive stor, fornem og rig. Af de Videnskaber, hvori den Dydige finder en Føde og Styrke for sin Retskaffenhed, sin Redelighed, sin Uskyldighed, samler han, med en fordærved og flygtig Nysgiærrig, hed, nogle faa Meninger, hvilke fattes forkert ved hans af Fordomme blindede Forstand, og hvilke forgifte hans fordærvede Hierte. Denne hans Forstand og Hiertes Fordærvelse, den Tankernes Adspredelse, som er uadskillig fra en yppig og vellystig Leve-Maade, holde Viisdommens Hemmeligheder og Videnskabernes høie Brug forborgne for ham. J denne usalige Blindhed, forleded af et falskt Lys, afviger han fra Dydens Bane, og erhverver sig en Kundskab, som er bedrøveligere og usaligere end den tykkeste Uvidenheds sorteste Mørk.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
J de Vises Skole agter han ei paa de høie Kiendetegn af den u endelige Skabers Storhed, Godhed og Viisdom, der vise sig lige Forundrings værdige i den mindste Naturens Gierning, som i den største. Ei heller giver han agt paa de store bevæggende Grunde til Dyd og et retskaffent Væsen, som flyde deraf. Han lærer ci at lægge Mærk til den i hans Siæl liggende Høihed og Dyd, ei heller anstændeligen at forberede sig til den store Bestemmelse, hvortil Skaberen har skabt Mennesket. Af alt det, hans døvede Øre hører af de fortræffeligste Lærdomme, modtager hans bedragne Aand kun nogle usalige Guister, hvilke i hans forgiftede Hierte strax blive til Luer af Fritænkerie og Fordærvelse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-06-29
J Rigernes og Republikernes Historier finder hans fordærvede Hierte den behageligste Føde. Der lærer han af den saa til med et lykkeligt Udfald kronede Udyd den Kunst at bedrage, Dyd og Uskyldighed, og ved List, ved Bedrag og ved alle krumme Veye at opløfte sig til den Høide, som allene tilkommer Fortienester. Stats-Kunsten anseer han kuns som en Færdighed, hvorved man kand blive stor, mægtig og høi og det saaledes at alle de øvrige af Medborgerne skal alene bruges som Midler dertil. Den ne lærer han af Machiavel. Paa denne grundet han sine Begreb om Ret og Uret, og det gandske, System af hans uretfærdige Lovkyndighed. Om Statens forrige Skiæbne bekymrer han sig ci videre end for deraf at tage de Exempler, hvormed han kand forklæde sine onde Hensigter, Dens nærværende Omstændigheder, Svaghed og Feil udforsker han saa meget flittigere, som han haaber at kunde føre sig dem til Nytte. Forsyned med disse Uretfærdigheds, Æregiærrigheds og Ondskabs Vaaben, begiver han sig, under Navn af en duelig og velfortient Mand, i Fædernelandets Tieneste. Han holder sig værdig til at styre andre, endskiønt hans ulyksalige Siæl beherskes af utallige Tyranner. En umættelig Begiærlighed efter Rigdom, den uregiærlige Herske=Syge, den uindskrænkede Æregiærrig, hed, den nedrige Vellyst med deres hele Følge af Udyder og Modsigelser forfølge ham fra hans første til hans høieste Æres Trin. J alle sine Handlinger søger han intet andet end det ustadige Folkes bifald, sin egen Fordeel, en Ære, som er en virkelig Skam, da den er grunder sig paa Dyd. J alt dette tragter han efter en Lyksalighed, ligesaa forfængelig som Grunden, hvorpaa den staaer, og hvilken enhver Modvind og enhver Folkets egensindige Forandring kand giøre til intet. Fortsættelsen følger. B. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Aar. 1767. No. 27. Tredie Aar Gang. Efterretninger. Fra dresse-Contoiret. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Mandagen, den 6te Julii Et Huus, tilhørende Madame ModestaaSal. Berent Formans, beliggende i Marken, er under Haanden tilfals. Til bemeldte Huus ligger, foruden Husets Grund, andre smaa Huse, store øde Grunde og andre Herligheder, som kand giøre ermeldte Huus til et beqvemt og antageligt Brændevins-Brænderie. Værelser, bestaaende af en Stue med Kakkelovn, en Sahl, et Kiøkken og et Spise=Kammer, tilligemed Halvparten af en Kielder og Halvparten af en Lem, beliggende paa nye Kirke-Almindingen, er til Leie, enten strax at tiltræde eller til Michaelis. Om Leien kand accorderes Bergen den 30te med mig underskrevne. Junii 1767. J. Dischingthun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Den 6te i denne Maanend bliver hos Extra Toldbetient Sr. Gerhard Møller holden offentlig Auction paa alle Sorter af Huus-Geraad. Hermed igientages hvis udi forrige No. 26 er anført, at i mit iboende Huus den 13de Julii Mandags førstkommende holdes offentlig Auction og begyndes Klokken 12 Slæt, hvorom og hermed tilkiendegives, at Listerne paa Bøgerne er at eftersee saavel udi privilegerede Herberge Altona, som og paa Sr. Peter Greves contoirske ViinKielder. J. D. Meyer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Den 29de i forrige Maaned holdtes Brand Mønstring her i Byen, hvorved saaes saavel Brand-Folkets Hurtighed, som Sprøiterne gode Stand. Samme Dag dede, og ved Natmanden paa Galge-Bakken blev begraven en Vægter, som fire Dage tilforn havde skaaren Struden af sig selv.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Afgangne Johann Paaps Enke, boende paa Kors-Kirke-Almindingen, agter fra førstkommende Mikels Dag af at bortleie hendes eiende Huus, hvorom det maatte behage de Lysthavende med hende at akkordere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Hos Sr. Johannes Christensen, boende lige over Hr. Capitaine Dischiugthuus, ere Værelser til Leie. Solgt ved Auction i afvigte Junii Maaned: 5te Christen Pedersen Beiers Opbuds Bods Huus med Odels-Grund, Pak=Boder i Smørs Gaarden samt udestaaende Bonde Gield stor 65 Rdlr. 15 s. solgt til Jacob Larsen Hille for 300 Rdlr. 1 Mk. 11 s; 15de En fire og tredfindstyvende Part i Skipper Lars Conradussesførende Skib med Jnventario, afgl. Madame Bremers Stervbod tilhørende, solgt til Hr. Raadmand Weiner for 6 Rdlr. Ligesom det ei kand andet end være vor Bye til Ære og Nytte, at den mig allernaadigst privilegerede Fabriks Producter, nemlig Stivelse og Pudder, forefindes ligesaa gode som Uldenlandske, saa maa og dette, at de saa Liebhabere, som for 8te Aars Tid siden har entre ret i Handel herom med mig, endnu hidtil har continueret, overbevise enhver Tvillende om, at disse mine Varer holde Prøve med de Udenlandske baade i Anseelse og i Bruget. Den störste Deel af Indbyggerne, fær de fornemme Familier, har endnu ingen Stivelse og Pudder fra min Fabrik ladet afhente, maaskee af Tvil om disse Varers Bonitet. Det var derfor at önske at det maatte behage disse ved en liden Prøve, fra min Fabrik at forsikre sig om Sandheden af mit Foranförte. Da jeg er forvissed om, at de heller vil unde mig, som en Med Borger, den Fortieneste, som nu udgaaer til Fremmede. Prisen paa den hos mig forarbeidede Stivelse er 15 Mk. for Vaagen og for Pudderet 16 Mk. Vaagen. Befindes ei Stivelsen og Pudderet gode, er jeg villig samme fra de Kiøbende at tilbagetage. Bergen den 3die Julii 1767. Edvard Christian Sechuus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
J forrige Uge Paadømte Sager: Den 29de Junii for Bytinget: 3de Sager, hvoraf en Justits-Sag og en Gields=Sag. Den 11te Julii for Politie-Retten: 1) Politie-Actor mod Christina Carlsen, som med Advarsel, frifandtes for Tiltale. 2) Byens Mæglere mod Gert Dischingthun, hvilken blev frikiendt. Samme Dag for Laugtinget: 1) Actor Lange mod Agatha Johannis Datter, som er frifunden og tilsidesat Under-Rets-Dommen, hvorved hun var hendømt til 2de Aars Tugt-Huus-Arbeide. Den 3die Julii, for Raadstue=Retten ingen. Jndkomne Skippere: Andrevs Wott af Skotland fra Lissabon, Hugh Machdonald og John Fut ton af Skotland fra Frankerige med Salt; William Leuard, Alexander Armaur, Alexander Kennedie, John. Machlei af og fra Skotland, Hans Bugge af Bekkervig fra Langesund med Baglast; John Cromarti af og fra Skotland med SteenKul, Stry; Lars Evie af Bergen fra Christiania med Glas, Johann Henrich Dahle af Eggersund fra Memel med Rug, Lin, Stry, Fem Bergenske Skibe fra Kaabbe-Fangst. Udgangne Skippere: Niels Gummel af Rønne til Stettin med Sild, Fisk, Tran; Jens Hansen, Æreboe af Nyborg til Wismar med Sild; Rasmus Rasmussen af Nykiøbing til Rostok med Sild, Fisk, Tran, røged Lax; Mathias Hun af Bergen til Holland med Fisk, Tran; Arnold Montagne af Bergen til Kiøbenhavn med Fisk, Sild; Peder Christensen af Bergen til Frankerige med Ravn. Viede J Korskirke-Sogn 1 Par. Døbte: J Domkirke-Sogn Drenge 3, Pige 1, i Korskirke-Sogn Drenge 2, Pige 1, i Nykirke-Sogn Dreng 1, Pige 1, i alt 9. Begravne: J. Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 4, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 2, i Nykirke-Sogn Qvindfolk 2, i alt 11.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Jblandt de i forrige Uge her i Byen Begravne ere: Jomfrue Malene Fasmer, en Dotter af Hr. Borger-Mæster Fasmer, gammel 30 Aar; Forrige Sogne-Præst til Lindaas Præstegield, Hr. Torgius Grøggaard, gammel 80 Aar.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Fra den 28de Junii til den 2den Julii ere her hiemkomne fra den grønlandske Kaabbe-Fangst 3de af Grønlands-Compagniet, for dette Aar afsendte Skibe, nemlig: SnavSkibet Frede, ført af Commendeur Hans Børgensen med 67 Kordeler Spek og 1900 Skind, Snav=Skibet Catharina, ført af Commendeur Hans Jespersen Møller med 51 Kordeler Spek og 1500 Skind, BrigSkibet Resolution, ført af Commendeur Hans Elertsen med 13 Kordeler Spek og 300 Skind; samt for particuliere Regning: Hans Eriksen med 32 Kørdeler Spek og 810 Skind, Cornelins Jaspersen med 11 Kordeler Spek og 250 Skind.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
J Skrivelse fra Christiania af 27de Junii næstleden seer man dette: det menske geworbene Jnfanterie Regiment ankom her afvigte Søndags Morgen, den 21de i denne Maaned. Derimod indskibes i dag det nordenfieldske geworbene Regiment for at gaae til Garnisonering i Kiøbenhavn. Hr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Oberste Lehmann ankom 8te Dage tilforn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Hos Sr. Johannes Christensen, boende lige over Hr. Capitaine Dischingthun, er strax en meublered Sal til Leie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-07-06
Da jeg undertegnede er opgiven udi Commission at forskaffe et par Smukke Vogn-Heste 3 Aar gammel, 9 Qvarter høie, af Coleur Gul Barkede med hvide Opstødere, Ranke og reene Beene, hvem som saadane Heste haver at Sælge vilde ved Skrivelse melde det paa Rosendal i Qvindherret, jo før jo bedre. Rosendal den 16de Søren Elkiær. Junii 1767.