Viborger Samler, 1832-05-08
Der er et Særsyn i Literaturen at en Subskriptionsplan nyder den Ære at give Stof til en Kocension paa 35 Sider. Thi Recensionen angaaer og kan kun angaae Jndbydelsen, ikke Selskabet, som en er til. Dette skal først vorde, og kan altsaa ei bedømmes af nogen, som ei har guddommelig Forudvidenhed. Men Kritiken, uagtet den, forsaavidt som den vil strække sig ud over det endnu ikke existerende, Selskab, kun kan være bygget paa idel Hypotheser, kan dog være det i sin Tid fremstaaende Selskab til Nytte, og vil vist vorde det, og derfor skyldes Hans Durchlauchtigheds gode Villie Tak. bemærkningerne selv ere i øvrigt for en stor Deel ordlydende, men vidtløftigere udførte, Gientagelser af det, Hr. Ritmester v. Paulsen lod indføre i Følgebladet til Aarhuus Avis et Øieblik efter at Jndbydelsen udkom, og som sammesteds tilstrækkeligen er gjendrevet. For en Deel træffe de ikke engang Jndbydelsen, da de paaanke Ting, som ikke findes deri, og tildeels grunde de sig paa aabenbare Misforstaaelser. I Hovedsagen - Jndførelse af Fuldblod og Væddeløb - kan og maa Hans Durchlauchtighed være aldeles enig med Jndbydelsens Udstedere. Betænkelighederne ved nogle af de øvrige i Planen nævnte Gjenstande for Selskabets eventuelle Dirken, f. Ex. Assurance, ville, naar Selskabet først træder i Dirksomhed, og kan benytte sig af de her givne Vink, af sig selv forsvinde. Anken over at forslagen ere upraktiske er i praktisk Henseende æqval Nul. Planen kunde indeholde Forslag, der vare titusinde Gange saa upraktiske, som de der findes deri, beskyldes for at være, og det tilkommende Selskab, som efter ingen naturlig eller paa sitiv Retslære, kan have nogen Forpligtelse til at rette sig efter Planen, da Subskribenterne ikke ere Contrahenter, i alt Fald ikke for længere Tid end de selv ville, - kan blive det fortræffeligste i Verden. Et Exempel paa at der i Recensionen paaantes Tingi Planen hvilke ei findes deri, er den bittre Daden over at Bedækningen skulle skee for en billig (wohl feil) Betaling; men dette er ikke i fierneste Maade med noget Ord antydet. Tvertimod det hedder, at den skal skee for en passende, eller paa anden Dansk: hensigtsvarende Betaling, som om den ikke vil kunne kaldet ubillig, dog vil være langt fra at kunne kaldes wohl Et Exempel paa Nisforstaaelserne er: Beskyldningen, at Planen kun lover to Pæddeløbspræmier, cempaa 300 Rbd. og een paa 150 Rbd. Et roligt Bli paa Planen opdager let de tre Ord: efter Selskabets Formue." Præmierne kunne jo altsaa efter Plancus, udtrykkelige Ord ogsaa blive 3000 Rbd. og 1500 Rbd. Og at der ved to Præmier maa menes to Præmier for hver Pæddeløbsbane, viser Contexten, Udfaldet paa de danske Heste, at sammenligne dem med Esler er upassende. Fordi de i et Væddeløb kunne komme til at staae tilbage for de holstenske vilde det være ligesaa ubilligt at kalde dem Esler, som at kalde de holstenske Heste, der tabte i Samløb med mechlenborgske, - Skindmære. Bebreidelsen, at det fyenske Selskab ikke er omtalt bortfalder efter den bekiendte Regel, non entis nulle tunt affectiones. Det er ikke let at begribe, hvad den skulde siges om et Selskab, som laae udenfor de tilværende Tings Række. At rose den fra Fyen udgivne Plan til et Selskab vilde have været latterligt, at laste den, uanstændigt. - At nogen Pluralitet i Fyen her vægret sig for Deeltagelse i det for de danske Provindser projecterede Selskab, er til Datum aldeles ubekjendt. Selskabet har skriftligt Løfte om Deeltagelse for over 400 Portioner. Det kan i det første Aar disponere henved 6000 Rbdlr. Vistnok ikke nogen uhyre Sum", men selv Rom blev jo ikke begget paa een Dag.