JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Bekiendtgiørelser. Ballet i Polyhymnin, som var bestemt til den 26de dennes er formedelst indtrufne Omstændigheder udfattil Torsdagen den 28de dennes, hvilken Dato der bestemt bliver Ball. Aarhuus den 22de December 1815. Schou. Hald. Raa Torsdagen den 28de næstkommende og følgende Dage lader Undertegnede ved offentlig Auction i Rasen. holm Skove bortsælge forskjellige Sorter Træe, tildeel tienlige til Meubler. Auctionen tager sin Begyndelse bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 i den saakaldte Carlbye Skov, hvor Liebhavere ville møde ved Skov Rosenholm den 22de Decbr. 1815. huset. C. Rosenkrantz. Gaardsalg. Undertegnede agter underhaanden at sælge sin Eiendomsgaard i Zeuthen. 1 1/2 Miil fra Aarhuus. i en god Egn. Gaardens Hartkorn er 8 Td. 6 Skpr., har gode Jorder, betydelig Høeavl og Tørre skier, som udgiør et Areal 78 Td. Land geometrisk Maal i en samlet Lod. Kongetienden er indkjøbt, Kirketienden paa Fæste. Gaardens Bygninger ere meest nye. Stuehuset indrettet til en Familie uden for Bondestanden. Tiltrædelsen kan skee til 1ste April 1816. Den halve Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden mod første Prioritet; den anden halve Deel kan, om forlanges, betales i tvende Terminer. Skulle en Kiøber attraae mindre Hartkorn kan Gaarden og sælges med 4 Tdr. Hartkorn eller endnu mindre. Noget Besætning kan følge i Kiøbet. Liebhaverne behage at henvende sig til Eieren. Anders Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Min iboende Gaard, beliggende ved Aagen No. 189. i Horsens, godt bygt, vedligeholdt og indrettet til Brænderie, Kiøbmandsbrug og Vertshuusholdning, er, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden tilfals. Libhaberne vilde behagelig derom henvende sig til Hr. S. Hansen her ved Aaen Ltr. B. 13, som er befuldmægtiget til, herom at slutte Arkordt, samt at forevise Eiendommen, hvilket sidste og kan skee af Tilstædeværende i Gaarden. Laurits Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Min iboende Gaard, som paa denne Byes Vestergade er beliggende, er underhaanden at faae tilkiøbs. Bygningerne bestaae af 15 Fag Huus til Gaden, 14 Fag Sidehuus og 10 Fag Baghuus, som alle ere 2 Etage, samt 12 Fag Halvtag; Gaardspladsen er rummelig og Haugen god. Forhuset er indrettet til Beboelse for 2 Familier. Pengevilkaarene kan blive billige for Kiøberen. Aarhuus d. 12te Decbr. 1815. L. Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
De mig paa Byens Mark tilhørende 31 Gaardsal. der stedse er vel dyrket, godt giødet og tildeels vinter pløiet, kunne erholdes tilleie. Det mig i Katted Mose tilhørende gode Tørveskifte. hvis Afhendelse fra Hovedpartellen efter Opmaaling og derpaa erhvervet Bevilling nu ved behørig Skjøde er berigtiget, faaledes at Tørveskiftet besiddes med fuldkommen Eiendomsret kan faaes tilkjøbs. Skeer Handel ikke underhaanden vorder Bortleien- og Salget prøvet ved Auction i Jan 1816. Man kan imidlertid herom behagt, henvende sig enten til mig selv eller min Lauværge Overkrigskommissair Soetmann. Aarhuus den 19de Decbr. 1815. M. C. Leth. Sl. Kiøbmand Peder Røigaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Formedelst Gaardens Salg No. 192 paa Studsgade, kan nu strax Stedet Smaahandler Christen Jespersen beboede faaes tilkjøbs. Pengekonditionerne kan blive billige. I. C. Theil, junior, Til 1ste Mai 1816 agter jeg at aabne en Pensions Underviisnings Anstalt i min Præstegaard. J samme vorder planmæssig underviist i de akademiske Videnskaber, Religion, Tydsk, Historie, Geographie, Regning, Geometrie, Skiøn, og Retskrivning. Naturhistorie. Tvende Lærere deele Underviisningen. De Forældre, som ønske sine Børn antagne, vilde behageligen melde sig skriftlig til mig jo før jo hellere, da jeg skal sende dem Planen hvorefter Underviisningen skal føres, i samme er taget Hensyn til hvad der kan betrygge Forældrenes Haab og Fordring. Betalingen vorder saa billig som Tiderne og Omstændighederne tillade. Niærs Præstegaard den 19de Decbr. 1815. Breinholm, Sognepræst til Haurum og Søll Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Veien fra Søndre Giesing, igjennem Løvenholms Ladegaard, og over samme Marker, aflyses herved gandske og aldeles, og Veien til Løvenholm bliver foralle Reisende, som forhen, allene igiennem Porten paa Skytterhuset. Daglig tiltagende Tyverie her ved Gaarden er ene Aarsag til denne Forandring. Enhver Uberettiget advares at afholde sig fra Gaardens Vedkast, Hauger og Jndlukker i modsat Fald sig for Skade, tage vare. Løvenholm d. 9de Decbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Paa høie Eieres Vegne, L. A. Theil, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Nye store og smaae Korender, Rosiner, franske Svedsker, føde og bittre Mandler, tydsk Peberoed, lys Candis, hvid og guul Puddersukker, extra god Konge Thee, gammel St. Croix Rom, Carol. Riis, alle Sorter Specerier, tilligemed andre nylig arriverede Varer sælges til særdeles billige Priser i forrige Mad. Kiellerups Gaard ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Hos sal. Peter Jensen Schmidts Enke paa Guldsmedgade kan bekommes godt fiint Hvedemeel for 22 Mk. Lpdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
En lært Gartner søger til 1ste Mai 1816 Condition. Adressekontoiret giver nærmere Efterretning. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Et Overkammer er at faae tilleie med Seng for en ugift Person. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Et par smukke Værelser med Kjøkken anvises fra Adressekont. strax til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Hos Undertegnede kan strax bekommes til Leie er Stue med Sovekammer. N. Petersen, Regiments=Bøssemager. De af mig udstædte Pengebilletter paa 3 Mk., 23 og 8 s., indkaldes herved til Jndløsning inden Januar Maaneds Udgang førstkommende. Løgten Kroe d. 8de Decbr. 1815. N. Ostenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Stærk Øll, Daglig dito paa Ankere og Flasker til Huusholdninger kan nu igien bekommes i forrige MadKiellerups Gaard ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Nylig hiemkomne Citroner er for billig Priis at beKachne komme hos paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Et par honette sorte Buxer af de lange som gaa ned i Støvlerne, ønskes tillaans paa en Dagstid Adressekontoiret anviser Libhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Alleslags Vildtskind, saasom Hare- Ræve=OdderJller=Maar- og Brokskind samt Pennefjedre og Spinebørster kiøbes som sædvanligt til de allerhøieste PriM. Koppels Sønner. ser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Hareskind, kiøbes bestandig til de høieste Priser af Hattefabriqveur. J. Hirsch, Sammesteds kan bekommes Silkevatter af forskielliStørrelse og Tykkelse, til meget billige Priser. Ethvert Bidrag af almeen Jnteresse tilbyder Udgivere af dette Blad frie Jndrykkelse, naar det portofrit indsendes med Forf. Navn hertil Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
No. 156. Aar 1815. Aarhuus Stifts. pridilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 26de December. Tirsdagen og Frankrige. Strax efter Neys Død fremstod Kong Ludvigs første Minister, Hertugen af Richelien, med følgende i Forslag: at tilstæde alle Deeltagerne i Rebellionen, Amnestie under de allerede forhen anførte Undtagelser. Det blev af Kammeret modtaget med megen Enthustasme under Raabet: Kongen leve. – Saa skal og Kongen selv have yttret sig til Hertugen af Ragusa, at han agter at benaade den fra Livet dømte Lavalette, og derimod for evig at hanlyse ham fra Frankrige. Generalerne Drouets og Develles Proces er i fuld Gang. Med hiint Forslag, vel at giøre Sult, Van. damme. Aar, Massena. Exelmans a. deelagtige i Amnestien, men dog at forvise dem Frankrige, ere engelske Blade ikke vel fornøiede, da de fleste af hine ville søge til Amerika, hvor de i Tiden kunne vorde farlige for Engell. Burde man ikke - sige de paastaae at disse ikke maatte gaae til Amerika, Der gives i Middelhavet en Mængde Smaaeøer, hvor de, som Savary og Lallemand paa Malta og Bonaparte paa St. Helena, kunde henleve deres Dage rolig og behagelig. Saadanne sikre Opholdsteder vare bedre at anvise dem, end at man inden Aars Forløb saa dem i Spidsen for en amerikansk Hær falde ind i Kanada. Ney var født i samme Aar som Napoleon, nemlig 1769 og altsaa 45 Aar gammel. 1794. var han Klebers Generaladjutant udmærkede sig, 1801 under Morean i Slaget ved Hohenlinden, erholdt 1802 en kostbar egyptisk Hæderssabel af den første Konsul, udnævntes samme Aar til Gesandt i Schweitz; kommandeerte 1803 Leien ved Boulogue i c. Hans Kone var en Datter af Postadministratoren Auguite. - Blandt Pairerne havde alle de tilstæde. værende Marskalker stemt for Reys Død. Ved hans Henrettelse vilde han ikke lade sig binde for Øinene. Jeg paakalder, sagde han, Penneskene, Efterverde i nen og Gud at være min Dommer. Frankrige level Kongen level var Troppernes Giensvar. - Hertugen af Choiseul vægrede ved Dødsdommen at give sin Stemme Tvendegang sagde han, var jeg fordum som Emigrant selv dømt til Døden; tillader mig at være fritaget. - Efterat Ney havde hørt sin Dødsdom, havde han endnu skrevet et Brev til hans Sva ger Hr. Gamort. Da han førtes til Retterstedet erindrede han sig hiint Brev, som han havde forglemt paa Bordet, lod det hente ved en Officier og overleverede det endnu før sin Død til Præsten fra St. Sulpice, for at vorde besørget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Hertugen af Wellington er foruden Helliggandsordenen bleven af Hs. franske Majestæt tillægge Titelen Hertug af Brumon. St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Napoleon har med det til Engelland hiemkomne Skib ikke sendt et eneste Brev til Europa, end ikke engaae tilladt nogen af hans følge, at afsende Nøget dertil. Enhver Samtale som han underveis har holdt over politiske Gienstande, er omhyggeligen bleven optegnet, og befinder sig nu de engelske nistres Bærge. Han skal frimodigen have yttret sig angaaende adskillige Monarker og Statsmænd. - Det var ved mørk Aften, at Napoleon blev landsat paa St. Helena. Dog vare mange Mennesker tilstrømmede, saa at en Vagt maatte ledsage ham, for at giøre frie Passage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Tyrkiet. Den russiske Armee ved Pruth under Benningsen vorder vedvarende forstærket og udbreder sig paa flere Kanter. Tyrkerne ere i fuld Beskieftigelse med Fæstningsværkets Anlæg. Saavel ved Adrianopel som i Egnen af Sophia staaer talrig Tyrkehære - Fra Warschau synes følgende bemærkning i dette Øieblik ikke uden Hensigt at være bleven kundgjort: Da Moldau og Wallachiet siden Aaret 1401 hørte til Polen, og først siden 1621 af Tyrkerne toges i Besiddelse, saa har Kongen af Polen altid forsvaret deres Rettigheder dertil, og føre endnu Titelen: Konge af Dacien, der indsatter hine Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Fædrelandet. Under 9de dennes har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt, ved Hs. Durchl. General Prinds Frederich til Hessen, at lade Ermmandanten i Bremen, Major Deelrichs, Chef for Borgergarden sammesteds, tilstille Ridderkorset af Dannebrogordenens i 4de Classe, Den Keiserl. østerrigske Minister, i Khvn. Hr. Greve von Bombelles forestaaende Formæling med Frøken J da Bruun, Konferentsraad Bruuns Datter, er ved Hoffet bleven deklareret: Ved en inden Høieste Ret afsagt Dom kiendtes for Ret: at Bodil Hansdatter fra Amagerland, for at have dræbt sit 4 Ugers gamle Barn, bør bøde Liv for Liv, men Hs. Majestæt har, ved fra Cancellie underdanigst at være bleven denne Sag foredraget, allernaadigst formildet Dommen til Tugthuusarbeide for Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
En Danneborger, hvem det danske Sprogs Hæder og Rettigheder ligge paa Hierte, har udsat en Præmie af 300 Rbd. (150 Specier) for den meest fyldestgiørende Besvarelse af en Priisopgave om, hvor vidt det danske Sprog i ældre Tider har, som almindeligt Landssprog strakt sig mod den hvisteenske Grændses fra hvilken Tid og ved hvilke Omstændigheder det paa denne Kant er blevet fortrængt eller indskrænket, hvilke Ulemper og Uleiligheder der følge af begge Sprogs Blanding i det Slesvigske, og ved hvilke Midler, Sønderjylland i Henseende til Sproget igien kunde blive, hvad det forhen har været, en dansk Provinds Skulde, foruden den Afhandling Prisen tilkiendes, endnu noget indkommet Forsøg befindes at fortiene særdeles Opmærksomhed, kan Forfatteren deraf ogsaa vente samme belønnet med en Præmie af 100 til 150 Rbd. rede Sølv. Afhandlingerne, forsynede med et Motto indleveres inden 1ste Juli 1816 til den Gyldendalske, Boghandling, som indestaaer for de udlovede Præmiers Udbetaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Kancellie=Plakat af 5te Dec. bestemmer, at de, som rie Hartkorn i et andet Sogn, end det som af dem beboes, og ikke enten have bortfæstet, eller bortforpagtet samme, i hvilket Tilfælde Fæsterne, eller Forpagterne have at svare Fattig og Skole=Skat af det Hartkorn, de saaledes bruge) bør deraf svare Afgivt til Sognets Fattigvæsen, i Forhold til det Hartkorn de der eie, lige med andre Hartkorns Eiere, men ikke af deres øvrige Formue; hvilken Bestemmelse ligeledes gielder forden, ved Anordningen af 29de Juli 1814 fastsatte Afgivet til Skolevæsenet paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Den 19de Decbr. mistede Fædrenelandet atter een af sine virksomste og retskafneste Mænd, Geheime-Conferentsraad Ernst Albrecht v. Bertouch, Amtmand og Overdirecteur over Tønder Amt og Bye, Dagen efter at hans 70de Fødselsdag høitideligholdtes i Kredsen af hans Familie og Venner, borttev Døden ham pludseligen fra deres Side, ved et Slagflod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Den 22de Decbr. holdtes, i Følge Forlig, Auction paa Børsen over en af Jørgen Larsen Westerschou, efter Fuldmagt fra Christian Larsen Westerschou, udstedt Panteobligation, dateret 8de Juli d. A., læst inden Leire Herreds Ret den 10de Juli, med Prioritenæstefter 1600 Rbdlr. S. V. og 3500 Rbdlr. N.V., stor 3000 Rbdlr. N. V., i Eiderup Gaard, beliggende i Torkildstrup Bye, Roeskilde Amt, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. Ager og Eng, med lovlig Rente, forfalden til Udbetaling: ult. Juni 1817. - Den blev opraabt for 2000 Rbdlr. og solgtes for - 60 Rbdlr. Forleden Dag druknede i Fyen 2 smaae Bønderdrenge ved at vilde gaae paa Jsen. Den ene var en Gaardmands eneste Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Udtog af en Skrivelse fra Khvn.: "Terminen har begyndt med nogle Handelshuses Banqverotter, og en Proprietair har skudt sig i Søndermarken. Pengemangelen bliver værre og værre, og den ublue Disconto som christne Jøder tillade sig, er den skammeligste Aager der kan tænkes. - Nogle anseete Mænd skulle være heftede formedelst Urigtighed med anbetroes Oppebørsel. - Vi faae nu saamange periodiske Skrivter her i Khvn., at vore Naboer, (naar de ikke vare attige) snart kunne sige: at denne Deel af vor Littecatur har faaet Tyndtliv. - Overbaadighed i Klædedragt, Gjæstebude samt høie Spil, er ellers det her høres og sees meest af, og som contrasterer moersom imod Klagerne over den følelige Pengemangel, og den ødelæggende Cours, der dog maatte lære enhver at svare inden der ikke er mere at spare af, hvilken Petiode synes at nærme sig med stærke Skridt. Cand. Pharm. Lassen er meddeelt Bevilling til at anlægge et Apothek i Ebeltoft. - Kammerj. BrindSeidelin er udnævnt til Amtsforvalter for Hiørring Amtstue District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Kours den 22de Decbr. - 650. - Specier. 394 Rbmk., Commith. 74 1/2 pr. 100; Oblig. 5. Norske Sedler 40 a 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Bertel Høkers Eiegie over sin gamle Vest. En Vest jeg havde. - Ja, for sandt Dens Mage troer jeg knap man fandt. - Det kan nu være et Aars Tid, Min Fætter kom fra Hamborg hid; Med Haaret kruset høit tilveir, Og Briller over Næsen tvære. Skiøndt født i Randers stod han paa, Han Lyset først darausen saae; Og skal man slutte fra hans Pral, Den Paastand ikke var saa gal. Mod Qvindfolk jeg ham næsviis fandt. Men andre kaldte ham charmant. Min Kone selv - Gud bedre det J alt og altid gav ham Ret. Den gode Ven mig talte til: Hør, Bertel, hvad jeg sige vil Din Dragt er plump og gammeldags. Din Vest! - var jeg som Du, jeg strax Kasseerte dette Lumperie! Hvad skal de Knapper til deri, "Sandt nek, af Sølv, men see til min! Hvor skiønt den stikker af mod din Hvor denne gule Knap har Smag! Og Tøiet - kiøbt forleden Dag! Og Snittet - paa sin hamborgsk Hør For din Skyld jeg et Bytte giør, Din dumme Vams du give mig: Min Stadsvest jeg opofter Dig! Jeg saae Min gode, gamle Vest! Jeg skulde være slig en Hest, Jeg saae til Konen - hun til mig: Hvad, Bertel! du betænker dig, Din tare Ven er alt for god Mon ei hans Vest dig bedre stod, Med blanke Knapper, bitte smaa, End det Spektakel du har paa Slaae til, din Klods, men det er TidJeg dreied, Huen hid og did. Hvad hialp det: Hun sin Villie fik. Min varme Vest strax fløiten gik. Og dette Kram af Silkepiat. dens Sted blev min hele Skat; Jeg trak. Min gode, stærke Vest! Dengang jeg var dog ret en Hest, Jeg trak min nye Stads da paa Nu, Bertel! jeg dig lide maae Nu som en Mand du dog seer ud Ja, Mand derefter, det veed Gud Min Helbred har det siden følt, Min Mave blev mig reent forkiølt: Nu hoster jeg, og har Kolik, For Nysen til jeg nær forgik. Og Vesten - see, er laset alt. Min Søn nu kun en Silkepialt Men ingen Sølvknap faaer i Arv Det gaaer mig giennem Been og Marv Mig, Jesper! læg det ei til Last, Han har det maget, den Hansqvast, O du, min troe, min gamle Vest: Hvor kan man være slig en Hest, Hør meer, hvad Jammer der er skeet, Min Kone knap min Stads fik seet, For Fanden hende har forført, At ønske sig et Silkeskjørt. Nu Tyl og Kniplinger skal til, Og røde Skoe hun have vil Nu skal Frisøren flette Haar, Og som en Stadsme nu hun staaer. Ja, tænk min Skræk i Vinters Slud, Hun ager fast halv nøgen ud. Det værste var ved alt det Flas, At Arbeid er ei meer tilpas. Til Klokken Ti hun sove maae. For hendes Seng skal Theen staae; Og naar tilsidst hun kommer frem, Har Gigten fat i hvert et Lem. Hun efter Bøger sender Bud, Som, Himlen veed, see ækle ud. Man vist Romaner kalder dem, Ja, Spøgelser de maae frem I Hiernen, og i Hiertet med. Hun hulker mangengang derved, Saa det mig Sielen giør beklamt, At see den Stakkel saa forstemt. Og naar hun saa har læst det Kram, Jeg troer, den Slemme fører ham Jeg mener, Fætter Tydsker - frem; Vel kierligt gaaer det til med dem. Mig beer hun ofte gaae min Vei: Det er nu Moden, hører jeg. Men skal det længe vare ved, Er Gods og Ære snart afsted. Tilsidst jeg nok bliver desperat, Og siger Vid og Hiem Godnat! O du, min troe, min kiere Vest, Jeg er, og bliver dog en Hest,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Bekiendtgiørelser. Ballet i Polyhymnia, som var bestemt til den 28de dennes, opsættes atter, da Verten med Familie formedelst Sygdom, ikke seer dem i Stand til at opvarte Selskabet med det Fornødne. Aarhuus den 26de December 1815. Schou. Hald. Raa Torsdagen d. 28de Decbr. Kl. 5 holdes efter Lovene General=Qvartal-Forsamling i Polyhymnias dramatiske Section, hvortil begge Sectionens Medlemmer indbydes og den dramatiske Contingent for 2det Qvartal vorder at erlægge. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Konge-Qvæg-Tienden, af Gierrild og Hemmed Sogne, i Nærheden af Grenaae, bliver, efter vedkommende Eiers Forlangende, stillet til offentlig Auction, i Grevskabet Skeels Birketingsstue Fredagen den 19de Januari Aar 1816, om Eftermiddagen Kl. 1 hvilket herved bekiendtgiøres. Grevskabet Skeels Birke-Contoir, i Voldbye, den 20de December 1815. M. Juul, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Et mig tilhørende Sted, beliggende paa denne Byes Skolegade, ved Siden af min iboende Gaard, er underhaanden at faae tilkiøbs. Bestaaende af 9 Fag, 2 Etage til Gaden, samt 4 Fag velbygget Halvtag, fornøden Gaardsplads og Hauge, og godt Vand i Gaarden. Stedet er beliggende nær ved denne Byes Havn og godt indrettet til en Handlende. Om samme kan handles med Eieren. Aarhuus d. 26de Decbr. 1819. W. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Til forestaaende Paaske modtager jeg som forhen i Pigebørn til Jnformation i alle Fruentimmernetheder, Fryndse, og Baandvæsning. Tegne og Skrædet syening: efter Maal. Skulde nogen ønske Underviisning i Sprog, Religion, Skrivning, Regning og Musik, 6 skal dertil blive antaget duelige Lærere. For Udenbyes eller Andre som maatte tillige ønske Kost og Logie i Huset anmeldes, at ogsaa dette kan erholdes. Moderlig Omsorg og Pleie forsikres enhver af Helene Sal. Gyrsting. fød Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Skipper Hans Stein fra Horsens mistede paa sin Hiemreise fra Kiøbenhavn i en Storm af sydlig Vind den 16de d. M. sin Skibsbaad imellem Æbeløe og Biørnskund. Den var hvidmalet nedenunder og en rød Gang ovenover. Hvo der om samme kan give nogen Oplysning ville behage at tilmelde ovenmeldte Eier det eller ogsaa Kiøbmand J. A. Welejus i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Grovt og fiint meleret Klæde, samt bruunt med grønt meleret, bekommes hos Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Nytaarsønsker er som sædvanlig at faae hos Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Nytaarsvers paa Acker faaes for 2 Mk. Artet paa Adressekonteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Hos Undertegnede er et Partie extra gode norske Sild tilkjöbs i Tönder og Fierdinger. Rasmus Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Et par smukke Værelser med Kjøkken anvises fra Adressekont. strax til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Generalpostdirectionen har bevilget, at Betalingen for de med Posterne forsendende Exemplater af neden benævnte Tidender, maa fra næstkommende Aars Begyndelse fastsættes saaledes, at samme erlægges: a) For Kiøbenhavns nyeste Skilderie med 7 Rbdlr. 13 s. N. V. halvaarlig pr. Sæt. b) For Aarhuus Stifts Addressecontoirs Tidende med 4 Rbd. N. V. halvaarlig pr. Sæt. af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. c) For Viborg Samler med 4 Rbd. N. V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. d) For Aalborg Stifts Adresse-Avis med 3 Rbd. 43 s. halvaarlig af Abonnenterne i, og med 4 Rbd. 13 s. N. V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne udenfor Stiftet. e) For Randers Amtstidende med 4 Rbd. N.V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. f) For Ribe Stifts Adresse-Avis med 2 Rbd. 75 s. af Abonnenterne i, og med 3 Rbd. 13 s. N.V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne udenfor Stiftet. Hvilket saaledes til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 18de December 1819.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-26
Ved at meddele sine ærede Læsere ovenstaaende, den høje Generalpostdirections Kundgiørelse, smigter dette Blads Udgiver sig med det Haab, at den ikke vil vække deres Misfornøielse, saameget mindre som han veed, at ingen blandt dem vil hans Tab, der dog formedelst de nødvendige Materialiers stigende Dyrhed var og vilde vorde uundgaaeligt, og tør han forsikre, at han i Fremtiden Jntet vil spare for at vedligeholde den Yndest, der altid var hans Arbeides kiereste Maal. Aarhuus Stifts Adressekontoir den 25de Decbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-01
Ruslands Tidsregning gaaer fra Verdens Skabelse, og antager 5508 Aar indtil Christi Fødsel, og er for nærværende Tid det eneste Land som følger den gamle Stiil, for Tiden skrives altsaa der Aarstaller 7324. Nytaar tegnes hos Chineserne fra den Nymaane som indtreffer omtrent paa den Tid, da Solen staaer i den femtende Grad i Vandmanden. Dette er hos dem en mærkværdig Tidspunkt, ikke allene formedelst de Festligheder som vare i fire til fem Dage, hvilke alle Forretninger hvile, men især fordi at al Gield maa betales inden Nytaarsaften. Paa denne Dag blive Kreditorerne meget paatrængende, og, dersom Debitorerne ikke have tilfredsstillet dem inden Aften, saa gaae de ind i Debitorens Huus, sætte sig ned i hans Stue og iagttage den dybeste Taushed. Saasnart Midnatstimen slaaer, reiser Kreditor sig, ønsker Debitor et lykkeligt Nytaar og gaaer sin VeNu. har Skyldneren tabt sin hele Kredit, saa intet Menneske meere betroer ham en eneste Skilling. - Hvormangen vilde ikke være tjent med at hans Nytaarsønske virkede paa godt chinesisk.