Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-28
Den 19de December seilede der Versuch fra Altona, men stødte i Mundingen af Elven paa en Sandgrund, der, fordi samme har den haardeste Bund, kaldes Hartsandet. Her sad det 24 Timer under saa stærke Stød, som vilde have slaaet et hvert andet Skib i Stykker. Man seilede imidlertid tilbage til Glückstadt, for at blive visse paa Følgerne af dette Paaløb. Da der nu paa den tredie Dag ikke sporedes mindste Læk, seilede man i et stort Følge af andre Skibe ud af Elven, hvilke, endskiøndt de gik for fulde Seil, bleve langt til bage efter der Versuch, som kuns havde hisset 3 store Seil. Dog førte det heller intet uden Ballast. Om Midnatten mellem den 23de og 24de var det alt 10 Mile paa hin Side af Helgoland, og ankom i 42 Timer til Schagerack. Her blev Vinden stærkere, og forandrede sig til en Storm af Nordost, som Skibet. bar alt for mange Seil til. Forgiæves befalede Skipperen, Mandskabet at tage disse ind. Jngen af Folkene vilde vove sig oplad Masten. Skibet beviiste her sin overordentlige Stabilitæt, da ethvert andet Skib, som kuns var ladet med Ballast, havde kulseilet med saa mange Seil. Skibets voldsomme Slingring og Huggen afstædkom endelig en Læk. Just derved gled Ballasten frem i Forenden, saa at Skibet her gik 3 Fod dybere end bag til, hvormed Hugningen kuns blev værre. Nuskulde Alle som en Mand have anvendt al sin Flid paa at skyde Sandet tilbage. Men istedet for dette fandt Skibsfolket for got at kaste Anker, Toug, Kanoner og alt hvad der kunde betynge Skibet over Borde. Siden fandt det videre for got at kappe Formasten og Stormasten. Lækken formindskedes nu for det halve, og Vandet blev størstedelen, da Pumperne var re stoppede af Sand, udøst med Better. Den 28de nærmede en engelsk Fregat sig til Skibet, hvis Kapitain var saa god villig, at tage det paa Slæbetoug for at føre det til Norge, som man allerede kunde øine Kysterne af. Men Skibsfolket tænkte kuns paa at flygte, forlod Skibet imod Skipperens Villie, og blev med ham taget og Bord af Britterne, og ført til Kiøbenhavn, Denne Efterretning kom til Hamborg, og man holdt Skibe, for siunket, saa længe indtil følgende Official=Beretning indløb over Kiøbenhavn fra Aalborg: "Skibet der Versuch er ved den stærk Storm af Nordvest kastet ind paa vore Kyster, "Søen gik saa rædsomt, at vi ikke kunde naae ud til det før paa den fierde Dag. Da vi vare komne ned i Kahyten, gjor ette vi Inventarium paa alt det, som befandtes ombord. Vi " finde ingen Skade paa Skroget, og haabe at redde det ganske. - Skibet havde blottet for Menneskeer i 40 Timer været udsat for den haardeste Storm, og leed ikke meere Skade, af denne end ved at løbe paa Grunden. Man kan intet større Beviis forlange paa den Styrke, som denne nye Byggemaade giver Skroget af et Skib. Dog ogsaa de øvrige Fordeele have fuldkommet bekræftet sig ved denne, skiøndt ulykkelige Reise Det seilede, som sagt, meget rap; det holdt ogsaa saa skarp til Vinden, at, da det nogentid maatte lavere ved Nedseilingen paa Elven, det kuns vendte engang, naar andre Skibe maatte gjøre det to Gange, og var i 42 Timer, efterat det havde mistet Helgolland af Sigte, kommen 10 Mile vestlig for Gothenburg, hvor Masterne bleve kappede. Det holder i Kiølen 107 Fod, hvor det er bredest 27, og 16 Fods Høide, Rummet. Med en Ballast af 77 Læster, og Provision for 25 Mand for 3 Maaneder gik det bag ved 6 Fod 3 Tommer, og for ved 5 og en halv Fod dybt. Det kan altsaa bære en større Last, end ethvert andet Skib af samme Størrelse. Med Lag Bretter er det 10 Tommer i Tykkelsen, men langs af med Kiøllen i det ringeste 2 Fod, da man sætter flere Bretter ved den. Naar der bygges meget store Skibe paa denne Maade saa behøver man ikke de store Krumtræer, som stedse blive sieldnere at faae. Thi Bretter af en ringe Tykkelse ere ligesaa tienlige for det største som mindste Skib, kuns at man giver de store Skibe flere Lag af samme. De to Roere have ganske udholdt Prøven, og opfyldt deres Hensigt deri, at de regiere Skibet meget lettere.