Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-03-06
3. Det Kgl. danske Cancellies Skrivelse af 7 April d. A., der communicerer en allerhøieste Resolution af 1 s. M. hvorved det allernaadigst bifaldes, at der til Sygeindretningen i Graabrødre Hospital i Odense tilveiebringes et aarligt Tilskud af 250 Rbd. ved Repartition af de 2 paa Amterne og 1/3 paa Kjøbstæderne i Fyen, dog at den Deel af dette Bidrag, som vil falde paa de Kjøbstæder, hvis Communalbestyrelser have ønsket sig fritagne for at bidrage til Sygeanstalten, nemlig Middelfart, Bogense, Assens, Faaborg, Svendborg og Rudkjøbing, udredes af Odense Kjøbstad, imod at Graabrødre Hospital, naar bemeldte Kjøbstæder maatte benytte Sygeanstalten, erholder en forhøiet Betaling for de Syge, som fra dem maatte blive indlagte paa Anstalten, saaledes at hiin forhøiede Betaling igjen kommer til Afregning mellem Hospitalet og Odense Kjøbstads Commune. 4. Det Kgl. Rentekammers Skrivelse af 14 Februar d. A., hvorved det tillades, at der til Grundforbedring af Districtets mindre Landeveie maa i indeværende Aar anvendes 16 s. pr. Td. Hartkorn mere end det ved Frdn. 29 September 1841 § 25 foreskrevne Maximum. 5. Samme Collegii Skrivelse af 14 Marts d. A., hvorved det approberes, at der til Veiopsigtsfører Tschernings Enke i Middelfart af Amtsrepartitionsfondet udbetales en Understøttelse af 10 Rbd. Formanden gjorde endvidere Amtsraadet bekjendt med, at han i Henhold til det i Amtsraadets Møde den 24 November f. A. Vedtagne samt ifølge den ovenpaaberaabte Rentekammer=Skrivelse af 14 Februar d. A. havde under 21 s.M. anmodet Capitain Recke om at foranstalte det videre Fornødne til Grundforbedringen af en Veistrækning af 600 Favne paa den mindre Landevei mellem Middelfart og Bogense. J Anledning af et fra nogle Beboere af Middelfart, der skulle afgive Jord til den under Grundforbedring værende Strækning af Landeveien fra Middelfart til Assens imod Skrillinge, indgivet Andragende deels om at den Jord, der skal afgives, maatte tages ligemeget fra de paa begge Sider Veien tilstødende Jorder, og deels om at den afgivne Jords Værdie maatte taxeres af Mænd, som udmeldes ved Byetinget, havde Formanden paa Amtsraadets Vegne meddeelt de Vedkommende, at det bør have sit Forblivende ved den af Veibestyrelsen efter Overlæg med de Tilforordnede afsatte og af Amtsraadet approberede Veilinie, og at de ommeldte Taxationsmænd blive at reqvirere udmeldte ved den Juris diction, hvorunder Jorderne, der skulle taxeres, henhøre. Derefter bleve følgende Sager foretagne til Behandling, A. Veivæsenet vedkommende. 1. Continuation af Sagen om Veien over Auernæs. J Skrivelse af 14 Marts d. A. havde det Kgl. Rentekammer tilmeldt Amtsraadet, at det med Hensyn til Retningen af Veien over Auernæs saavelsom Anbringelsen af Steenkisten, i samme bør have sit Forblivende ved de af Collegiet i Skrivelse af 15 Marts f. A. givne Bestemmelser, hvorfor Collegiet forlanger Amtsraadets Erklæring om, hvorvidt Man under de givne Betingelser ønsker at entrere paa Forlæg gelsen af den omhandlede Vei. Amtsraadet vedtog at melde det Kongelige Rentekammer, at man ikke kunde finde den afGodsadministrationen foreslaaede Veilinie saa hensigtsmæssig at Fordelen ved Veiens Forlæggelse af samme vilde kunne opveie de betydelige Bekostninger, som vilde medgaae dertil. Man maatte derfor, under disse Omstændigheder holde det for rettest, at Veien istandsættes i samme Retning, i hvilken den hidtil har løbet, kun at den indrykkes saa meget, som Nødvendigheden udfordrer det, hvilken Anskuelse ogsaa stemmer overeens med Helnæs Beboeres Ønske, saaledes som en til Raadet indkommen Skrivelse af 5 f. M. udviser. 2. Continuation af Sagen om Grundforbedringen af Veiene i Gamtofte Sogn. Fra Herredsfogden i Baag Herred var indkommen en af ham i Forening med Sogneforstanderskabets Pluralitet vedtagen Veiinddeling, hvorved enhver Bye i Sognet er tillagt visse Veie. Ligesom imidlertid eet af Sogneforstanderskabets Medlemmer ikke har ville tiltræde denne Veiinddeling, saaledes er der fra Voldbroe Byemænd indkommen en Modforestilling imod bemeldte Vei inddelings Approbation, hvorover Herredsfogdens Erklæring var indhentet. Da ikke samtlige Vedkommende vare enige i at antage den omhandlede Veiinddeling, vil denne, som ikke er foretaget paa den lovbefalede Maade, ikkeheller kunne approberes, hvorfor Amtsraadet vedtog at anmode Herredsfogden om at foretage en nye Veiinddeling i Overeensstemmelse med Canc. Circ. 31 Januar 1801, hvilken Jnddeling desforuden i Medhold af Frdn. 29 Septbr. 1841 vil komme til at gaae over hele Sognet, og ikke foretages byeviis. 3. Fra Birkedommer Jeppesen var indkommen Udskrivt af en afholdt Forretning til Jnddeling af FonsskovsVeie. Da de under bemeldte Forretning vedtagne Bestemmelser ikke ere paaklagede af Nogen deri interesseret, tilkjendegav man Birkedommeren, at Amtsraadet ikke fandt Noget at erindre imod, at Veiinddelingen fremmes efter nys meldte Bestemmelser, og at man iøvrigt forventede, at Birkedommeren vilde lade det sig være magtpaaliggende at see Sagen bragt til Udførelse. 4. J Circulairskrivelse af 4 f. M. havde det Kgl. Rentekammer forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende hvorvidt Sognenes Forpligtelse kan strække sig med Hensyn til Vedligeholdelsen af Veie til eenligt beliggende Steder, idet Kammeret har formeent det tvivlsomt, om ikke Forholdets Natur medfører, at Sognets Forpligtelse i saa Henseende indskrænker sig til de Veie, som oprindeligen ere udlagte ved Udskiftningen og ikke bør udstrækkes til de ved senere Udparcelleringer fremkomne Veie, da Forpligtelsen derhos i ethvert Fald ikkun kan gjøres gjeldende forsaavidt den udlagte Vei fører til Grændsen af en Lod, men ikke med Hensyn til det Veistykke, som er anlagt fra Loddens Grændse til Bygningen. Amtsraadet vedtog, at yttre: at de forskjellige locale Omstændigheder upaatvivleligen maatte have en væsentlig Jndflydelse paa, hvilken Regel der paa de forskjellige Steder maatte ansees som den rigtige; at medens nogle Udflyttersteder kunne have billigt Krav paa at Veien til deres Lod vedligeholdes af Sognet, ville andre, under iøvrigt lignende Vilkaar værende Udflytter=Steder kunne have ved Udskiftningen allerede erholdt saa store Fordele, navnlig ved Beregningen af deres Jordtilliggende og dets Bonitet, at der ikke synes at være rimelig Grund til at Sognet kommer dem til Hjælp ved deres Veie, og at det derfor forekommer Amtsraadet at ville være rigtigst, hvad der ogsaa formenes meest overeensstemmende med Frdn. 29 Septbr. 1841, at det overlades til hvert Steds locale Auctoriteter, navnlig Sogneforstanderskabet og Amtsraadet, at afgjøre, hvilke Veie der bør optages blandt de under offentligt Tilsyn staaende Biveie. Da derhos Frdn. 29 Septbr. 1841 aabner Leilighed til Forandring af Regulativerne hvert 3die Aar, og man antog, at Hensigten hermed nærmest maatte være den, at Sogneveienes Grundforbedring fremmedes, og navnlig de offentlige Biveies Antal forøgedes efterhaanden, som Forholdene udviklede sig og Veiarbeiderne fremmedes, saa troede man, at det ikke vilde være hensigtsmæssigt nu i den omhandlede Henseende at foreskrive nogen almindelig Regel, der kunde have en væsentlig og paa de forskjellige Steder forskjellig Jndflydelse paa Ordningen af Veienes Classificering, saaledes som denne nu ved de allerede forlængst forfattede og bekjendtgjorte Regulativer for Tiden er bestemt. 5. Fra Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged Wedel Heinen var ved Fremsendelsen af en Skrivelse fra Sognefoged Lars Munck i Skovshøirup, betræffende den søndre Gade i Skovshøirup, fremsat det Spørgsmaal, hvorvidt der kunde være noget til Hinder for, at en Vei optoges i Veiinddeelingen som offentlig Bivei, naar hele Sognet deri er enigt, uagtet den ikke findes anført paa Regulativet. Man svarede, at da Veiregulativerne vare efter Sogneforstanderskabernes og Herredsfogdernes Jndstillinger forfattede af Amtsraadet, kunde der i disse naturligviis ikke skee Forandring uden med Amtsraadets Samtykke, og ligesom de Vedkommende, der maatte ønske en saadan Forandring, derfor kunde foranledige det Fornødne derom optaget i det Forslag, der bliver at indgive ved Udløbet af de 3 Aar, for hvilke Regulativet er gjeldende, saaledes kan der ikkeheller være Noget til Hinder for, at Sogneforstanderskabet tilligemed Herredsfogden, naar de maatte ønske en Forandring øieblikkelig iværksat, derom indgive særligt Andragende til Amtsraadet. 6. Forslag fra Gamtofte Sogneforstanderskab angaaende Veiregulativet for de paafølgende 3 Aar. Det tilmeldtes Sogneforstanderskabet, at det nu gjeldende Regulativ vedbliver at være gieldende, dog med den af Sogneforstanderskabet foreslaaede Forandring at den under No. 14 anførte Vei forlænges over Liltofte Mark forbi Tokkelund til Hestholm gaardenes Grund. 7. Capitain Recke havde tilstillet Amtsraadet en Taxationsforretning over Tab og Skade som er foranlediget ved Veiarbeidet i 1845 paa de mindre Landeveie i Baag og Wends Herreder samt under Grevskabet Wedelsborgs Jurisdiction. Amtsraadet anmodede Grev Wedell og Kammerraad Evers om at gjennemgaae og eventuelt paa Amtsraadets Vegne paategne bemeldte Taxationsforretning. 8. Capitain Recke havde indsendt Forslag til Anbringelsen af Veivisere, deels paa de mindre Landeveie i Districtet, (8 Stkr.) deels paa Hovedlandeveiene, hvor samme skjæres af mindre Landeveie (7 Stk.), og anbefaler, at samme maae blive satte af støbt Jern. Amtsraadet vedtog at indberette til det Kgl. Rentekammer, at Man var villig til at besørge Veivisere af støbt Jern anbragte paa de af Capitain Recke, antydede Steder, hvor de mindre Landeveie skjæres af andre mindre Landeveie, men derhos at forespørge, om det ikke vilde være at forvente, at der fra det almindelige Veivæsens Side vilde blive truffet Foranstaltning til at sætte Veivisere paa de Steder, hvor Hovedlandeveiene skjæres af de mindre Landeveie. B. Skole- og Fattigvæsenet vedkommende. 1. Røgter Peder Nielsen af Cathrinebjerg anholder om Hielp af Amtsfattigkassen til hans vanvittige Søn. Amtsraadet lod ham tilkjendegive, at han om slig Hielp maa henvende sig til Stedets Fattigvæsen, og at det strider imod Amtsfattigkassens Bestemmelser at udrede Hielp til enkelte Personer.