Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-05
Udenlandske Efterretninger. England. Ministeriet har kun havt ringe Anledning til at glæde sig over den nylig erholdte Seir mod Lord Stanley, thi det har nu selv lidt et Nederlag mod ham. J Løbet af Debatten om Billen modsatte nemlig Ministeren Lord Morpet. sig paa det Bestemteste dens tredie Clausul, der handlede om en aarlig Jndregistrering af de Stemme berettigede. Lord Stanley forsvarede denne Bestemmelse med megen Jver, da han erklærede den for den vigtigste i hele Billen. Alle Husets dygtigste Talere toge Deel i denne Debatte, der varede flere Timer, og endelig endte med, at Lord Stan leys Clausul blev antaget af 275 Stemmer mod 271. Som Beviis paa, at det Hele kun er en Partiesag, kan det vistnok anføres, at den nu at Underhuset antagne Bestemmelse for Jrland alt i længere Tid har været gjældende i England, men der er bleven almindelig anseet som i høi Grad uhensigtsmæssig. - O'Connell har erklæret, at han med det Første vil andrage paa en Bestemmelse for Størrelsen af de Skatter, der qvalificere til Stemmeret, og man kan saaledes vente, at denne Sag atter vil fremkalde meget hæftige Debatter. - Om Overhusets Forhandlinger hører man i denne Tid aldeles Jntet Frankrig. Da Deputeretkammeret har opløst sig uden at Pairskammeret endnu har erklæret sig over de Lovforslag, som ere forelagt det, og som først have været omventilerede i Deputeret kammeret, ere Pairerne derved satte i den Nødvendighed, enten uforandret at antage Lovforslagene saaledes som de Deputerede have vedtaget dem, eller bære Ansvaret for, at Landet endnu et Aar bliver uden disse Love, og Pairskammeret beklager sig derfor med megen Bitterhed over den liden Opmærksomhed, der vises det, uden at de dog herved vinde megen Deeltagelse blandt Publicum. Et af Conseilspræsidentens, Thiers, Organer har anseet det passende, at give en historisk Fremstilling af det, denne har virket for Frankrig som Minister i den senere Tid, og er derved kommen til det Resultat, at Frankrigs Forhold til Udlandet og navnlig Orienten, betydelig har forbedret sig. Saadanne Forsvar synes imidlertid stedse at tyde hen paa en Erkjendelse af, at man veed, at ikke Alle formaae at indsee, at alt det er udført, som man ventede, og det vil sikkert heller ikke mangle paa Jndsigelser mod Rigtigheden af de fremsatte Resultater. – Natten mellem den 24de og 25de f. M. er Prinds Joinville, ledsaget af General Gourgand, afreist til Toulon, for derfra at fortsætte Reisen til St. He leng efter Napoleons Liig. Ret mærkeligt er det forøvrigt, at det netop var til samme Dato at General Gourgaud for 25 Aar siden reiste fra Paris, for i Rochefort at træffe Foranstaltninger til Keiser Napoleons Afreise fra Frankrig. – Fra Algier vedbliver Efterretningerne at lyde gunstige, og Abdel Kader har nu blandt selve Araberne faaet nye Fjender, der hidtil have kæmpet med Held mod ham. - J Tuillerierne taler man nu atter meget om at Kongen agter at foretage en Reise til de sydlige Departementer, og ned til Pau, og idet man sætter denne Reise i Forbindelse med de spanske Dronningers Reise, fornyer man atter Rygterne om et projecteret Giftermaal mellem Dronning Jsabella den 2den og en fransk Prinds, dog veed man intet paalideligt herom.