Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Udtog af Breve, skrevne i April og Junii 1809 i Grønland, og ankomne i Martii 1810 til det nordlige Tydskland, indeholdende Efterretninger om de derværende Curopæeres Tilstand. – "Vi Curopæere i det nordlige og sydlige Grønland paa de i Landet værende 18 danske Handelscolonier og de mæhriske Brødres tre Missionspladse (Nyherenhut, Lichtenfels og Lichtenau) befinde os under nærværende Søkrig i en hielpeløs Tilstand. Dog erholdt vi i Efteraaret 1808 uventet Efterretninger og nogen Understøttelse fra Europa, men som ikke var klækkelig. Den engelske Regjering havde nemlig, i den Forudsætning, at ingen Skibe vilde gaae fra Danmark til Grønland, afsendt to store Skibe, ladede med Levnetsmidler, til samtlige herværende Coloniers Afbenyttelse. Det ene, der var bestemt for de nordlige Egne, ankom lykkeligen til den anførte Tid, men det andet strandede paa et Stykke Jis ved Statenhuck. Vel reddede hele Mandskabet sig paa det første Skib, men Ladningen var ganske tabt for os. - Den 29de Maji ankom ogsaa et norsk Skib til Grønland. Men det havde ikkun halv Ladning, og bragte af mange undværlige Artikler intet med. J Følge en Capitains Forsikkring, havde ogsaa det grønlandske Handelscompagnie i Kjøbenhavn udrustet i Archengel et Skib med Levnetsmidler for alle europæiske Pladse i Grønland, men Engellænderne havde opbragt samme. - Særdeles trykkende er Mangelen af Krud og Tobak os, hvoraf det forhen anførte Skib heller intet medbragte. Da det første mangler os, saa kunne vi ikke skyde Ryper og Edderfugle, hvilke Vinteren igjennem udgjorde vor vigtigste Middagsmad. Og da Tobak hos Grønlænderne bruges istedet for Penge, saa kan man hverken kjøbe Fisk eller andre Landsproducter, eller betale de Folk, der bruges til Forretninger udenom, f. Ex. naar Brændevedet, der desuden bliver med hvert Aar sieldnere, og som driver op til Kysterne mellem Øerne, skal hentes i store grønlandske Baade (eller saakaldte Konebaade) fra Missionspladsen, eller naar man skal skaffe Foder for Faar eller Gjeder tilveie, hvilket, især i de nordlige Pladse, maa samt menhentes stundom fra tredive forskjellige, tildeels langt bortliggende Steder. Ogsaa mangler det os meget paa Klædebon og de dertil hørende Materialier, ligesom og paa andre vigtige Fornødenheder, saasom Haugefrø o. s. v. - Af Mangel paa en aarlig Almanak hielpe vi os med en hundredeaarig Calender, hvoraf der lykkeligviis findes een i Nyherenhut. J Missionairernes Hauge der paa Stedet har man aldeles ingen Hauge vexter havt for afvigte Vinter, fordi den bestandige Vaadhed og Kulde om Sommeren hindrede dem fra at trives. Forrige Vinter 1807 har vel ikke været stræng, da Kulden ikke oversteg 17 Grader Reaum, i Nysternhut, men den indtraf tidligen, varede til Slutningen af Maji og var overordentlig stormende. Den 21de Jan. 1802 sporedes i Nyherrnhat og i den omliggende Egn et Jordskjelv, Allerede forhen d. 14de rasede en heftig Storm, men en endnu stærkere paafulgte d. 29de Martii, efter et Uveir, der var ledsaget af Torden og Lynild med stærk Regnskyl. Den har meget beskadiget Tagene paa Husene. Der er ogsaa udbrudt en Brystsyge, som mange Grønlændere ligge syge af, hvorved vi ere saa meget mere forlegne, som vi mangle Lægemidler. J Lichtenau, Brødremenighedens sydligste Missionssted i Grønland, er Faare og Gjedeavlen faldet godt ud i Aar, og har leveret meget Kjød. Ogsaa have de derværende Grønlændere hjulpet sig godt i Vinter, og de kunde ogsaa afgive betydelig af deres Erhverv til den danske Handel. - Den preussiske Bergraad, Hr. Geseke, der bereiser Grønland og anstiller der gegraphiske og mineralogiske Jagttagelser, er nu i Herrnhut.