Københavns Adresseavis, 1766-05-27
Blant Palmerne er den 25 Psalme i mange Henseender merkværdig, baade i Betragtning 1) af den Davidske A. B. C. som herudi findes, da den har det Ebraiske Alphabeth, som Jnitial=Bogstaver, hvoraf ethvert Vers begynder, maaskee til Erindring for Bibel Læsere, at de i Besynderlighed skal lære, og læse denne Palme og andre deslige, saasom den 34. 111. 112 og 119. som deres A. B. C. 2) af sit mærkelige Jndhold; hvorfor og een af vore Høysalige Konger Høylovlig Jhukommelse, Kong Friderich den Anden, havde udvalgt den til sin Liv=Psalmee, og (som noget, der fortiener at legges Mærke til) kort for sin Død læste den; og da han læste det 2det Vers om Fienderne, takkede han Gud, at han kunde døe paa sin SygeSeng; da han læste det 7de Vers om Ungdoms Synder, græd han; da han læste det 13de Vers om Frommes Siæl, ønskede han det samme over sin Siæl, og bad af det 20de Vers: Bevar min Siæll. 3) Endelig er og Palmen merkværdig af sin merkelige Overskrift, da den nævnes: En Formaning til Herren om Underviisning. Den svarer og til Navnet, især v. 4. 15. 21. og passer sig paa Dagen og Texten. Saa handler da klogelig J Konger, og lader Eder undervise. Herbetitles: Den Regiering høypriselig, hvor Regenten regierer høyviselig. Texten taler om 1, en vis Regent, og 2) en høypriselig Regiering. Jblant andre Vederstyggeligheder, Salomon saae, saae han ogsaa deres Graad, som bleve undertrykte. Præd. 4. 1. Men vi haabe i vor Salomons Tid, at see deres Glæde, hvis Rett pleyes. - Vi har Exempel 1 Kong. 20, 7, at hiin Jfraels Konge raadførte sig med Landets Ældste, men tvert imod finder vi, at det var jus Rhoboams Ulykke, at han forlod de Ældstes Raad, 1 Kong. 12, 13. Hvor der ere mange Raadgivere (sindede som Joseph, der var Pharaos Geheime Raad) og ey saa ilde sindede, som de 25 Mænd. Egech. 11, 172. Over Texten til Aftensang, 5 Mos. 28, 1. 2. Jndgang. 1 Mos. 27, 28. Gud give dig af Himmelens Dug, NB. ved Dug betegnes overflødig Jordens Lyksalighed); thi Dug var Jfrael en stor Velsignelse, saasom deres Land fik ingen Regn fra Man til October, men blot allene Dug.) Begge Rigernes Lykønskning over Kongen i Dag, er denne: Gud give Hom af Himmelens Dug. Gud nægte Ham ingen af de Velsignelser, hvorom Terten ydermeere forsikrer en retsindig Konge. Hvori synes det Ægte Par: Lydighed og Lykke. 1) Lydighed, som er Aarsag til Lykke. 2) Lykke, som en Virkning af Lydighed. a) Lydigheds Beviisning, b) Lydigheds Belønning. Kongen ligne den Konge i Engelland, der tænkte tiere paa, at han var en Christen, end en Konge. Han glemme aldrig de bevægelige Ord Esai 48, 18. 19. - Nu da vore Hierter ere ret satte i Bevægelse, ere og vore Munde, som vore Hierters Tolk, opfyldte med de inderligste Ønsker og Bønner. Himlen drybe med Velsignelser over Majestæten, og overgyde Ham med den Viisdom, som kommer heroven ned, der, efter Jacobi Beskrivelse, er førstreen, dernæst fredsommelig billig a. Jac. 3, 17. Herren tegne begge Rigers Naade Gudinder, begge Enke=Dronninger, paa begge sine Hænder. Esai 49, 6. Prinzen Friderien være en deylig Crone i Herrens Haand. Esa. 62, 3. De trende Princesser være som Signete=Ringe. paa Guds høyre Haand, altid ihukommede til det beste. Neh. 13, 31. Den gandske Oldenborgske Slægt sees og kiendes at være en Slægt, som Herren bliver ved at velsigne. Pl. 112, 2. Guds Ords Lys staae her paa en uforflyttet Lysestage, med et uforfalsket, uforandret og ufornægtet Skinn, saa længe Solen er til, og indtil Maanen er ikke meere. Pr. 72, 57 Disse ubenævnte Forfattere har og ligeledes udgivet smukke Betænkninger over den over Høysalig Kongen anbefalede Liig Text, som ikkun (ligesom denne) faaes af dem der subscriberer hos Hr. Ackerman paa deres Dispositioner, hvilke betales ved Aarets Udgang med blot 4 Mark.