JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Dødsfald. Stud. juris S. F. Wendelboe, 21 Aar; Kand. juris N. L. Knudsen, Kopiist i Hof= og Stadsretten, 31 Aar; Møller Callesen, 70 Aar; Viinhandler Gotfred Hansen, 70 Aar; Frederikke Thune, fød Volmar; Exam. juris C. Fr. Seidelin; Frederikke Brandis, fød Wium. Alle i Kbhavn. - A. J. Geelmuyden, i Fredericia, 17 Aar; Chr. J. Wittendorph, Sognepræst for Hvirring og Hornberg Menigheder, 68 Aar; R. Lund, fød Christensen, i Hadersleben, 67 Aar; Enkemad. S. J. Spliid, i Bjerregrav Præstegaard, 79 Aar; Skrædermester L. C. Petersen, i Aarhuus, 57 Aar; H. S. Aabel, i Sæbye, 50 Aar. AVERTISSEMENTS Tirsdagen den 9 Juni, Eftermiddag Kl. 3, bliver Generalforsamling i Odense forenede Skydeselskab, hvorved tillige, som sædvanlig, skydes efter smaae Sølvpremier, allene med glatte Direktionen. Bøsser. Hjorteskydning med Hagel ved Corinth-Kroen, ved Brabetrolleborg, anden Pintsedag, den 8 Juni, bliver bortskudt 3 Sølv-Gevinster, bestaaende af: 1ste Gevinst, 2 Spiseskeer, 2den Gevinst, 4 Theeskeer, 3die Gevinst, 2 Theeskeer. Nummeret, M. Conradsen. 5 Skud, erlægges med 24 Rbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Det for Odense Fattigvæsen for Aaret 1834 aflagte reviderede og deciderede Regnskab ligger til Eftersyn paa Fattigvæsenets Kontoir i 14 Dage fra Dato.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Kommissionen for Odense Fattigvæsen den 5 Juni 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Skipper C. C. Bang ligger under Ladning i Lybek, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense, Nyborg og Kjerteminde, og agter at afseile derfra om kort Tid. Man behager at melde sig hos Schlick & Eckmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Af Mineralvande fra Rosenborgs Sundhedsbrønde i Kjøbenhavn ere friske Seilnauer og Fachinger i hele og halve Flasker at bekomme paa Løve=Apotheket i Odense. J. Andersen. Der
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
At min Boutik i disse Dage er bleven forsynet med flere nye Varer, hvoriblandt meget smukke Sirtser, Bomuldstøier, Silke og Florsbaand, Veste- og Sommertøier, med flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt sælges til muligst billige Priser, undlader jeg ikke herved at annoncere, idet jeg anbefaler mig til det ærede Publikum, som og for mine Velyndere. Ærbødigst Joh. Weimann, Vestergade No. 193.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
J Gaarden No. 577 paa Torvet ere 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer at faae til Leie førstkommende Michaeli Flyttetid. Odense den 1 Juni 1835. N. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
En Bondegaard med gode Bygninger og med IV. et Areal af circa 43 Tdr. Land, udmærket Bonitet, hvoraf endeel er Eng, beliggende 1/2 Miil fra Odense, er tilkjøbs underhaanden paa fordeelagtige Vilkaar, iblandt hvilke, at en fast offentlig Kapital kan forblive indestaaende i samme, samt, om forlanges, kan fornøden Besætning og endeel af Afgrøden overdrages ved Salget. Fuldmægtig Stegmann i Odense anviser Eiendommen og ifølge Fuldmagt afslutter Kjøbet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Undertegnede anviser tilkjøbs en god Eiendom i JylNB. and med 350 Tdr. Land, Skov, Tørv, Mergel; den nedlagte Vintersæd er 28 Tdr. Hvede & Rug; Besætningen, 70 Fæehøveder, 8 Heste, Faar, Sviin og alt muligt Inventarie kan følge; hele Kjøbesummen kan for endeel henstaae i Eiendommen, imod solid Sikkerhed. - En Gaard i Fyen med 70 Tdr. Land, god Jord, fornøden Jldebrændsel, i bedste Drivt, 1 1/2 Miil fra Odense. Rotbøll Friis. Odense den 4 Juni 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Menneskets physiske Beskrivelse ved Dr. philosoph. Odin Wolff. 2 Mk. 8 s. heft. Den ondartede Lungesyge hos Hesten, beskrevet til Nytte for Landmanden af Professor C. Wiborg. 24 s. Veiledning til en fordeelagtig Høravl af Pastor J. Stochholm. 24 s. Nye Plettebog, eller Anviisning til at tage Pletter af alle Slags Klæder og Tøier, af J. Werfel. 24 s. Anviisning til et passende Jordbrug for smaae Eiendomme, af J. Hansen, 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Haandbog for Landhuusholdningen, til Brug for danske Landmænd. 5 Mk. Kort Anviisning til Legemsøvelser. Et Udtog af Gutsmuths Gymnastik. 2 Mk. 8 s. Botanik for Fruentimmer og Planteyndere, som ikke ere Lærde, af Dr. Prof. Batsch i Jena, oversat af F. C. Kielsen, med Kobbere. 6 Mk. Endeel jydske Landmænds Mening om Væddeløb, Fuldblod, jydske Racer og Stutterie=Besigtelses=Præmierne, fremsat af Justitsraad Ridder Fielstrup. 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Forsøg til en Haandbog for den danske Landmand, indeholdende Koens, Faarets og Svinets hensigtsmæssige Pleie og Behandling, af Justitsraad Fielstrup. Haandbog for Begyndere i Landvæsenet, ved N. Lassen. 4 Mk. Hønsegaarden, eller Kunsten at drage den meest mulige Nytte af Fjærkræet. 4 Mk. Om Hestes, Qvægs og Faars Fodring m.v., af N. Gjer sing. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Om Beengjødning. Beretning, oversat fra engelsk ved Joseph Owen. 24 s. Joseph Königs Veiledning til Kogekunsten, bearbeidet og udgivet af C. F. v. Rumohr, oversat af Dr. Mansa. 5 Mk. Paategnede Subskriptionsplaner paa: Geographie over Kongeriget Danmark, og Lütkens Læsebog, Kristian Hansens og Peder Møllers Historie, 3die Oplag, bedes snarest mulig indsendte til Boghandler Milo i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Klæde-Oplag. Mit velassorteerte Klæde=Lager, bestaaende af inden= og udenlandske Klæder og Cassimire, i alle brugelige Couleurer og Fiinheder, som udsælges til Nutidens billigste Priser, anbefales paa det ærbødigste af Chr. Fürgensen jr. Overgade No. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Mode= og Manufactur=Handel i Vestergade No. 199.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
J disse Dage er vores Boutik bleven forsynet med et Partie, nye moderne Sirtser, ægte franske Museliner, Shawls=Kjoler, ægte Pariser Jndienne, Sirtser, meget smukke franske og andre lette Sommershavler i alle Farver, moderne Sommer=Beenklæder, Frakke= og Vestetøier, nyeste moderneste Baand, saavel Flohrs som faste Baand, passende til Hattebaand, Klæde i alle Farver og Fiinheder, ægte Eande Cologne, smukke Parasoller, nye Kravebaand og flere Artikler, som Alt sælges til meget billige Priser, og hvormed vi anbefale os et æret Publikum. Brodersen & Tychsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Mastrichter Saalelæder. af udmærket god Bonitet er jeg igjen bleven forsynet med, og udsælges samme saavel i hele og halve Huder som i Saale breder til nedsatte Priser. Ligeledes faaes god fiin Skomager Hamp. Ærbødigst F. C. Schiøtt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Gode friske og gamle Oste, til 4 s. pr. Pd. i Stykkeviis faaes hos M. T. F. Faber, Overgade No. 53.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
At jeg er forsynet med Sukker og Strup fra Rees Raffinaderie i Aarhuus, og udsælger i større og mindre Partier, bekjendtgjøres. J. F. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Nye Appelsiner og Citroner faaes hos J. F. Petersen, Overgade No. 1. Møllestene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Med vores velassorterede Lager af Rhinske og Engelske Møllestene af alle brugelige Dimensioner, til Nutidens billigste Priser, anbefale vi os. Rasmussen & Schjerbeck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Valsede engelske Blyeplader ere igjen at faae paa Overgade R. Kaarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
En brugt Borger=Uniform, med alt Tilbehør, kan faaes til billig Priis. Adressekontoiret anviser. Adressekontoiret anviser 56 Traver Langhalm tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin paaboende Eiendomsgaard, af Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb.,med sammes Anpart i Kirken, beliggende i Revsing Bye, Gjesten Sogn pr. Kolding. Paa Gaarden kan fores 6 Heste, 24 Stude, 16 Køer og 40 Faar. Bygningerne bestaae af 14 Fag Grundmuur og 55 Fag Egebindingsværk. Paa Engen, der for størstedelen er af fortrinlig Bonitet, avles 120 Læs Høe, paa Agermarken, der er 120 a 150 Tdr. Land, udsaaes aarlig 22 Tdr. Vintersæd, 19 Tdr. Havre, 14 a 16 Tdr. Byg og 8 Tdr. Boghvede. Avlen kan meget udvides, efterdi der flere Steder, findes Mergel, og Gaardens Fælled, lige saa stor som Agermarken, er tjenlig til Opdyrkning. Klyne og Tørvejord haves i Overflødighed. Af Kjøbesummen kan 1/2 eller Parter blive staaende i Eiendommen. Tiltrædelsen kan skee strax eller hvilkensomhelst anden Tid paa Aaret saadant ønskes. Lysthavende behage at henvende sig til Hr. Gjæstgiver P. Thomsen i Weien pr. Kolding, eller og til undertegnede Eier. Revsing den 10 Mai 1835. Den Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Fæste Auction. Ved Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, afholdes offentlig Auction i Bolbroe Bye, 1/4 Miil fra Odense, Løverdagen den 27 Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over Bortfæstelsen af Bondegaarden No. 2, under Aalykkegaards Gods. I Gaardens Jorder er nedlagt 2 Tdr. Hvede, 10 Tdr. Rug, 11 Tdr. Byg udlagt med 11 Lpd. rødt Kløverfrøe, 8 Tdr. Havre, 1 Td. Vikkehavre, 2 Tdr. Kartofler, 4 Skpr. Boghvede, 4 Skpr. Hørfrøe, 8 Tdr. Land besaaet med Vinter= og 5 Tdr. Land med Sommer=Raps, der alt vidner om Jordens Kraft og Udholdenhed, som i flere Aar er vedligeholdt ved en betydelig Mængde Gjødning, afhentet fra Odense; ligeledes findes Mergel overalt paa Lodden, der har Tørveskiær og fornødent Gjærdselhugst. J dette Foraar er opført 57 Fag Huus, og de øvrige Bygninger fuldkommen istandsatte og særdeles beqvemt indrettede. Paa Gaardens Areal, der staaer for Hartkorn 11 Tdr. 2 Skpr., kan holdes 6 a 8 Heste, 16 a 20 Køer, hvoraf Melken daglig kan afsættes i Odense. Tienderne ere paa ualmindelig favorable Vilkaar bortakkorderede. Med Gaarden følger den befalede Besætning, Inventarium, samt Fødesæd, og tjener til Oplysning, at den aarlige Afgivt er moderat. De, der attraae denne Gaard i Fæste, kunne henvende sig hver Mandag, Onsdag og Løverdag til Godseieren eller Undertegnede, der foreviser Gaarden og meddeler nærmere Oplysninger. Aalykkegaard den 25 Mai 1835. Neergaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Bekjendtgjørelse. Med Forbehold af det Kongelige høistpriislige Rentekammers Approbation, bliver i efternævnte Kongelige Stenderup per Skove, Favnebrænde=Qvantiteter ved offentlig Auction bortsolgt, nemlig: den 13 Juni d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
J Nørreskoven: 107 Favne frisk 150 - olmig Træe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Knippel J Mellemskoven: 155 Favne frisk olmig Træe. Knippel)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
J Søndreskoven: 264 Favne frisk 200 - olmig Træe. 25 - Knippel Lysthavende ville møde om Morgenen Kl. 8 slet for Førsterboligen i Løveraadde, Formiddagen Kl. 10 slet ved Skovfogedboligen ved Stenderupstrupstrand og Middagen Kl. 12 slet ved Skovfogedboligen i Selliumhauge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Enhver udenfor Amtet Haderslev sig opholdende Kjøber haver ved Tilslaget at stille antagelig Kaution. Haderslev Østeramts Huusfogderie den 30 Mai 1835. Friess.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Dritte und lette Bekanntmachung. (Extract des in No. 83 inserirten Proclams.) Sammiliche nicht protocollirte Glaubigger und Pfandinhaber, des zum Concurs gekommenen hiesigen Bürgers und Gastwirths auch Fuhrmannes Nicolay Friedrich Øhl, mussen sich beyVermeidung der gesetslichen Strafen, innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmæssig melden. Gegeben Sønderburg den 12 Mai 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-05
Bürgermeister und Rath, hierselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Nr. 91. 64 Aargang. Fyens Blikts Kongelig allene privilegerede. Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Søndagen. 7 Juni 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Jndhold. Almindelig Politik (Om Jntervention i Spanien). Spanien. Frankerig (Processen for Pairs=Kammeret).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Tydskland. Sverrig (Rigsdagens Slutning). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foran¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
staltninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Et yderst vigtigt Tidspunkt er nu indtruffet, idet den spanske Regjering har opfordret de øvrige Magter, som have undertegnet Qvadrupel-Alliance=Traktaten, til at lade denne komme til Udøvelse. Det er øiensynligt, at dette Foretagende har sat den franske Regjering i stor Forlegenhed. Jmidlertid har den vundet Tid til at tage en afgjørende Beslutning, ved først at indhente sine Allieredes Betænkning, hvilken Forholdsregel høiligen prises af den ministerielle "Journal des Debats, som i en ny Artikel vidtløftigen behandler Spørgsmaalet om en Jntervention, og gjør opmærksom paa, at denne ikke maa betragtes som et reent National-Anliggende, hvori Frankerig kun skulde tage sin egen Jnteresse, sin Tilbøielighed eller ogsaa sin Egensindighed paa Raad, men at den staaer i alt for nøie Forbindelse med den europæiske Politik i Almindelighed, tilat Frankerig torde tage en afgjørende Bestemmelse, uden sine Allieredes Jndvilgelse. Den tilføier, at skjøndt Frankerig hverken behøver Engellands, eller nogen anden Stats Tilladelse, til at komme en Nabostat, som anmoder omdenne Understøttelse, til Hielp med en Hær, holder det sig dog endnu tilbage, fordi det har Allierede og ikke ønsker at gjøre Noget uden disses Jndvilgelse, ligesom disse heller Jntet vilde gjøre uden Frankerigs. - Ved denne vundne Tidsfrist er der ogsaa givet saavel de franske, som de engelske Journaler er vidt Spillerum for Betragtninger over, om Jnterventionen vil finde Sted eller ikke. Saaledes forsikkrer Temps, at Hr. Thiers har i de allerbestemteste Udtryk erklæret, at dersom Engelland indvilger i Jnterventionen, vil han ikke forblive i Ministeriet, saafremt den ikke ufortøvet sættes i Værk, og Hr. Guizot har erklæret at ville følge hans Exempel. Derimod - tilføier den - er Kongen meer end nogensinde af den Anskuelse, at Jnterventionen ikke kan finde Sted, uden Fare for Frankerigs Orden, Rolighed og Finantser. Dertil kommer, at den offentlige Mening saavel i Frankerig som Engelland skal være imod Jndrykkelsen af en fransk Armee. Times" søger endog af de 4 Tillægsartikler til Traktaten at vise, at den bevæbnede Mellemkomst kun tilkommer Portugal og kun maa fuldbyrdes af denne Magt, og den engelske Koureer paastaaer ligeledes, at den af de nordiske Magter stiltiende bevilgede Qvadrupel=Traktat ikke berettiger til nogen Jntervention fra Frankerigs Side, men at der, for at denne kan iværksættes, først maa afsluttes en ny Konvention.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Spørgsmaalets Afgjørelse kan saaledes maaskee endnu være meget fjern. Fra selve
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Spanien. høres kun Lidet og næsten intet Paalideligt. Dog melde flere Blade fra Madrid af 21 Mai, at Man der har affattet en officiel Protokol angaaende Nødvendigheden af at søge ufortøvet fremmed Hielp med en Hær paa 50,000 Md. Tillige skulde Spanien erstatte Frankerig alle Omkostningerne ved Expeditionen. Der tilføies derhos, at Ministeriet skal ansee Alt for tabt, dersom Traktaten ikke hurtigt fuldbyrdes. Det hed, at Hr. Martine; de la Rosa selv vilde afgaae til London, for at fremskynde Sagen, og dette har formodentligen givet Anledning til nye Rygter om en Ministerforandring. Jøvrigt vilde Man i Madrid, vide, at Dronningens Tropper skulde i Gallicien og andre Provindser have havt nogle Fordeele over enkelte Jnsurgent bander. Desuden meldes, at Valde; den 21 Mai var i Torres, 6 Miil fra Estella paa Veien til Logronno med 10,000 Md. og 600 Heste, og at hans Hær nyligen var bleven forstærket med 10,000 Md. af Tropperne i Castilien, saa at han paa Ebro-Linien skal have 32,000 Md., 24,000 (?) Heste og 12 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
De nyeste Beretninger over London om Processen i PairsKammeret imod de 111 Jndstævnede – de kaldes ikke Anklagede eller Tiltalte - ere temmeligen forvirrede. Saameget er imidlertid vist, at Kammeret har erklæret sig for kompetent, hvorpaa det gik over til at afhøre de tilstedeværende Jndstævnede, af hvilke de Fleste erklærede, at de ikke havde underskrevet det Brev, for hvis Jndhold de vare stævnede. Adskillige tilfølede, at de dog billigede dets Jndhold, og Nogle vægrede sig ganske ved at afgive nogen Erklæring. Hr. Michel erklærede, at han havde forfattet Brevet, og Hr. Trelat at han havde offentliggjort det. Kammeret har derpaa søgt at lette sig Arbeidet noget under denne Proces, ved at tage den Beslutning, at omtrent 80 som havde erklæret, hverken at have forfattet Brevet eller medvirket til dets Offentliggjørelse, ikke skulle sættes under Tiltale. Siden efter skal Kammeret specielt have sysselsat sig med de Jndstævnede, som havde vægret sig ved at afgive nogen Erklæring, eller hvis Erklæringer ikke vare befundne noksom tilfredsstillende de Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
J det andet badenske Kammers offentlige Møde den 18 Mai begrundede den berømte Deputerede v. Rotteck, i en Tale, der varede i 2 Timer og hørtes med den dybeste Taushed og den meest levende Opmærksomhed, sin bebudede Motion om Midlerne og Forholdsregler til at udvikle og sikkre Forfatningen. Efter adskillige Debatter besluttede Kammeret eenstemmigen, at Motionen skulde tages under Overveielse og henvises til Afdelingerne, og med stor Stemmefleerhed, at den først skulde trykkes. Det vakte derfor almindelig Forhauselse, da Kammerets Præsident i Mødet den følgende Dag meddeelte det, at Jndenrigsministeren, der havde været tilstede, da Hr. v. Rotteck foredrog sine Grunde til Motionen, havde forbudt disses Trykning, saavel i Kammerets Protokoller som i ethvert andet Øiemed. Kammeret besluttede eenstemmigen, at Ministerens Reskript skulde henvises til Afdelingerne. Hr. v. Rotteck yttrede, at han i dette Reskript fandt den meest glimrende Bekræftelse, som nogensinde havde kunnet blive hans Motion til Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Allerede i Mødet den 16de havde Ministeren overrasket Kammeret med den Yttring, at Regjeringen havde overtaget den Forpligtelse, at underkaste de Yttringer, som maatte forefalde i Kammeret og være fornærmelige for Nabo=Regjeringer, en Censur
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Sverrig. Det langvarige Rigsdagsmøde, der især havde Landets Møntvæsen til Gjenstand for sine Forhandlinger, og af "Argus kaldes det mærkværdigste siden Rigsdagen i 1809. er endeligen sluttet den 27 Mai ved en Tale af Hs. Majestæt Kongen. Dens mærkelige Begyndelse lyder saaledes: "Meer end sexten Maaneder ere henvundne siden J traadte sammen. Grundloven bestemmer kun fire Maaneder for Rigsdagen. Et Aar over denne Tid burde have været tilstrækkeligt til at foreslaae Forbedringer, samt til at overveie dem, der bleve Eder meddeelte. Dette Tab af Tid kunde foranledige mig til at sammenkalde en ny Rigsdag længe førend den Tid, Grundlovene bestemmer; men i dette Tilfælde var jeg ikke den, der maatte bebreide sig de forøgede Udgifter, som derved vilde paalægges de Skatteydende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Fremdeles omtaler Hs. Majestæt, at Loven angaaende Sølvvexlingen er sat i Virksomhed, hvorved Seddelmyntens Maadelighed har fundet en Grændse, - og Hs. Majestæt minder om, at det kun var paa Rigstændernes indstændige Forlangende, at han besluttede at give sin Stadfæstelse til Lovene angaaende Myntvæsenet og Banken. - Flere Forslag til Forandring af vor Repræsentation. - hedder det endvidere i Talen - have været i Omløb. Vi have Alle hørt Yttringer om dens Mangler. Den er Menneskers Værk, og frembragt af Mænd, der i Værd vare ligesaa gode som vi, men den kan muligviis trænge til Forbedring og Udjevning. Langt fra at modsætte mig saadanne, der maatte ansees for at være nyttige, skal Nationen altid finde mig villig til at understøtte deres Jndførelse, i Følge min Overbeviisning og den Magt, som Grundloven tildeeler mig. Alt hvad denne indrømmer, Alt hvad Nødvendigheden kræver, skal indføres, dog allene paa den Vei, vore Love fastsætte, og ikke som en Følge af Øieblikkets Jndgivelse." Til Slutning beder Hs. Majestæt Forsynet stedse indgyde Rigs de os dagsmændene Kjerlighed til Fædrelandet, samt Ærbødighed for dets Love."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Den berygtede Contemporaine, Madame de St. Elme, har i London udgivet flere Pjecer imod de Franskes Konge, og ved at tilstille Times" dem tilskrevet den, at hun besidder flere egenhændige Breve fra Hs. Majestæt, og at Kongen har ladet hende byde 11,000 Pd. Sterl., dersom hun vilde love, aldrig at lade dem trykke. Men Times erklærer, at dersom hun virkeligen har afslaaet denne Sum, har hun handlet meget taabeligt, da Brevene (som Times synes at have læst ikke ere en Styver værd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-07
Frankerig. Et mærkeligt Tidens Tegn er, at Marskal Soult, som for 1/2 Aar siden var en af de meest upopulaire Personer i hele Frankerig, nu er nær ved at blive en af de meest yndede, siden han har brudt med Hoffet. Portugal. Et sælsomt Optrin har nyligen fundet Sted, i Nonneklosteret i Estrella. Dronningen havde der aflagt et Besøg. Nonnerne stormede da omkring hende, trak hende i formelig Procession til Kapellet, hvor de knælede for hende og lamenterede forfærdeligt over den katholske Religions Forfald, for at røre Hs. Majestæt. En heel Time maatte Dronningen høre paa disse Lamentationer og slap kun med Møie løs fra de fromme Søstre. Enke=Keiserinden var forbleven udenfor paa den brittiske Kirkegaard, fordi hun havde formodet en saadan Plan. De Geistlige og deres Tilhængere søge at afskrække Folket fra at kjøbe Kirkens Eiendomme. J denne Maaned skal det nye Antoine=Kloster i Vizen sælges; men Munkene have, for at hindre det, udspredt, at de afdøde Munkes Aander forsamle sig der om Natten og læse Messe, Norge. Den forhen omtalte Banktyv, Ole Pedersen, Høilland, har nu opgivet det Sted, hvorpaa den betydeligste Deel af de i Banken stiaalne Penge var skjult. Uagtet Politiet efter hans Udsagn fandt Stedet, kunde det dog ikke opdage Pengene. Man førte ham nu selv derud, og han betegnede da som Gjemmestedet en nedstyrtet Klippeblok, der var af den Størrelse, at et Menneske ikke kunde flytte den, og under denne havde dannet sig en Fordybning, hvortil der kun var en eneste ganske ubetydelig Aabning, som af Ole Høilland var tildækket med en mosgroet Steen, der sluttede saa nøiagtigt, at Man skulde troe, at Stedet var dannet saaledes af Naturen. Ved at tage denne Steen bort, saae Man Fordybningen, men kunde Jntet opdage i Samme, hvorfor Ole Høilland begav sig derhen og fremtraken Blikspand med Penge, men Mere kunde han ikke faae Tag i, da Halsjernet hindrede ham. Men, da Man nu havde faaet Vished for, at Man havde det rette Sted forsig, fandt Man strax efter en anden Blikspand og tvende Træ dunke, hvori ligeledes var Penge. De fundne Penge udgjorde et Beløb af 30,500 Spd. Naar denne Sum tillægges de forhen opdagede og tilbagekomne Penge, saa savnes nu af den hele bortstiaalne Sum omtrent 23,000 Spd., af hvilket Beløb Noget vel er opbrugt af Ole Høiland, men det hedder, at Resten skulde findes i en Skræppe, som Ole Høilland kastede fra sig ved Lysager, da han fik Øie paa Politiet. Denne Skræppe har Man siden hans Paagrine belse forgiæves eftersøgt paa det Sted, hvor den skal være efterladt.