Aalborg Stiftstidende, 1835-09-26
Tyskland. Imedens, som vi ovenfor have seet, en Revolution i det Større og af uberegnelige Følger, forberedes paa hele den pyrenæiske Halvs (thi det er mere end sandsynligt, at ogsaa Portugiserne kunne faae Lyst til at forny Forsøget med Cortes=Constitutionen af 1820, naar de see, at det lykke Spanierne at gjenerhverve Constitutionen fra 1812) er næsten ganske ubemærket en virkelig revolutionair Regjerings=Forandring bleven iværksat i en Krog af Tyskland i det lille Fyrstendomme Schwarsburg=Sondershausen. Det hed for kort siden, at den regjerende Fyrste formedelst Svagelighed havde afstaaet Regjeringen til Arveprindsen, og man omtalte alle brede forskjellige mærkelige Regjeringsforanstaltninger af denne Sidste efter hans Regjerings Tiltrædelse. Nu seer man, saafremt en Beretning i Casseler=Reitung" er authentisk, at Sammenhængen egentlig er følgende: Allerede i flere Aar havde Fyrstens Svaghed og Eftergivenhed foranlediget, at ikke saa trykkende Misbrug havde indsneget sig i Bestyrelsen, og Fyrstens Omgivning gik i sin Anmasselse omsider endog saa vidt, at den smedede Cabaler mod Arveprindsen. Da denne erholdt Efterretning om sin Faders Sygdom, ilede han med sin Gemalinde fra Arnstadt, hans sædvanlige Residents, til Slottet Ebeleben, hvor han vilde oppebie sin Faders Helbredelse. Dette stemte naturligviis ikke med det magthavende Hosparties Ønsker; man tillod sig at fornærme, Arveprindsen, ja man udvirkede endogsaa tilsidst hos den svage og syge Fyrste, at han selv tilkjendegav Sønnen sit Ønske, at han skulde reise bort. Kjed af disse Cabaler var Prindsen i Begreb med at efterkomme sin Faders Ønske og lagde kun Veien over Sondershausen, for at tage Afsked fra en Geheimeraad v. Ziegeler. En Deputation af Borgerskabet gjorde her Prindsen Anmodning om at blive, bevidnede ham Borgernes Hengivenhed, og paa eengang befandt hele Stadens Borgermilitair, uden nogen videre Anledning og uden nogen egentlig Ordre, sig under Vaaben. Medens dette foregik vilde Oberstaldmester v. Weisen, som havde ledsaget Prindsen, vende tilbage til Ebeleben, men han blev anholdt af Folket og med Magt bragt til Geheimeraad v. Ziegeler, hvem han maatte give sit Æresord paa, ikke at forlade Staden indtil videre. Derpaa besatte Borgergarden Slottet Ebeleben, for ogsaa at hæfte de øvrige Personer, i hvis Adfærd mod Prindsen man havde fundet noget Fornærmeligt. Man fik imidlertid kun Amtmanden i Ebe leden i sin Magt; han blev arresteret af Overlandjægermesteren, hans foregivne Ven, og bragt til Sondershausen. Forbittrelsen var saa stor, at Folket med Magt rev ham bort fra den Grenadeervagt, han var overgivet til, og bragt ham, under Mishandlinger og Forbandelser, til det almindelige Fængsel. Endnu samme Dag androg en Deputation af Borgerskabet paa, at Prindsen maatte antages som Medregent, hvortil den gamle Fyrste ikke vilde bekvemme sig men foretrak at aftræde Regjeringen aldeles til sin Søn De Hofembedsmænd, som hidtil beboede Slottet, maatte for lade det inden 24 Timers Forløb, men Borgerne sørgede for, at Jngen blev personlig fornærmet og at Rolighed og Orden forbleve uforstyrrede. Under Borgernes Jubel har den nye Fyrste tiltraadt Regjeringen, og til sin fornemste Raadgiver valgt den omtalte Geheimeraad v. Ziegeler, en Mand, der synes at være populair, og af hvem Folket, efter at han er bleven befriet fra det forrige Hosparties Tryk venter meget Godt. Den Aand, i hvilken Fyrsten har begyndt sin Regiering, fremlyser bedst af følgende, sammen trængte Skildring af de nyeste Regjerings-Foranstaltninger Saaledes har han ophæret al offentlig Straf paa Kroppen, fordi denne undertrykker Æresfølelsen og med den Angeren, det første Skidt til Forbryderens Forbedring, virket yderst skadeligst paa de ofte meget blandede Tilskuere og vækker ikke sielden, istedetfor Overbeviisning om den straffe. de Handlings Forkastelighed, kun Medlidenhed med Gjerningsmanden og Misbilligelse af Lovens og Dommeren Strænghed. - Fremdeles har Fyrsten søgt at lette sin Undersaatter, især de Fattige, Adgang til ham, hvorhos har har afskaffet Brugen af stemplet Papir til Ansøgninger til Resolutioner og Eftergivelser af Afgifter o. s. v., 7de det, som Hs. Durchl. udtrykker sig, strider ganske imod min Anskuelse, at give med den ene Haand og tage det igjen med den anden." - Ogsaa ønsker Fyrsten at fremme den hidtil altfor slæbende Forretningsgang, og underkaste de saakaldte Curialier, en Forbedring; i alle fyrstelige Decreter skal der siges De til dem, som man i daglig Tale til taler saaledes, og alle Ansøgninger skulle blot indeholde en kort Fremstilling af de motiverende Omstændigheder og af holde sig fra alle Smigrerier og Bevidnelser af Ærefrygt, Ærbødighed og Tak, for man har Noget at takke for. - Skade at Fyrstens Land er saa lidet, Fyrstendømmet Sondershausen eller denne Linies Besiddelser bestaae ikkun at 16  Mile med henved 52,000 Jndvaanere. Den fra traadte Fyrste er født 1760 og den nu regierende, Gunthe, Frederik Carl, er født 1801, altsaa nu i sin kraftfuldeste li Mandoms Alder.