Berlingske Tidende, 1749-11-24
J det 12te Vindue stode 2 Personer ved et Bord, den ene skienkede et Glas fuldt med Viin af en Bouteille, den anden drak det ud; med. Underskrift: Aufs Konigs Gesundheit trinkt man ein Glas Wein, Drum schen ich voll Frenden die Glaser vollein. Den anden Dag, nemlig den 29 Oct. bleve Hans Kongel. Majestets og det gandske Høy-Kongel. Arve=Huuses høye Skaaler under Canoners Løsning udbragte. Men fordi samme Aften var stærkt Storm Veyr, blandet med megen Regn, som Vinden drev lige ind paa Huuset, saa illuminerede han kuns øverst i Gavlen af Huuset, eet Vindue, hvorudi saaes et Træ, som voxte frem af tvende Hierter, og hvoraf atter 3 og fleere Hierter fremkom, med Underskrift: Gott las die spate Nachwelt lesen, Wie gross, wie glücklich sie gewesen. Den 2den Etage var illumineret med Lys. J den 3die Etage præsenteredes en Laurbær=Krands udi et Vindue, hvorudi stode disse Ord: HErr, las uns denne Huld hent uberall entdecken, Und denne Freundlichteit mit Freden sehn und schmecken. J det det andet Vindue faaes Hans Kongel. Majestets Navn en Chiffre. hvor Guds allseende Øye bestraalede Kronen der oven over. Neden under hængde en Elephant i et blaat Baand, med Underskrift: Gotts Auge, welches dich, o grosser Konig, schuset, Macht, dassauch denne Gaad all Treugesinntennet. J det 4de faaes Dronningens Navn en Chiffre; med Underskrift: Es troll des Hochsien reicher Seegen Sichum LISENS Scheitel legen. J det 4de var atter en Laurbær Krands, og derudi stod Jchmünsee dem König den Seegen des Herren, Gott seegne den Scepter und all seine Erben."Alle de øvrige Vinduer vare illuminerede med Lys. Den 3die Dag illuminerede han følgende Sindbilleder: Øverst i Gavlen i et Vinduebræsenterede sig en Kongel. Taffel, paa hvilken laae Scepter og Sværd over Kors, og den Kongel. Krone oven over; neden under. stod skrevet: Des Königs Gadenhand beschuset Stadt und Land. den anden Etage, i det første Vindue, Retfærdighed, med Overskrift af P. 41. Du liehest Gerechtiget. Underskriften var: Wodie Gerechtigtet den Landesvater schmückt, Da wird die Unschuld nie mit Vorsat unterdrückt, det andet Vindue var Freden forestillet, oven over stode de Ord af P. 72. Ju seiner det wird blühen grosser Friede. Neden under stode disse Ord: Auf, sauchte Dännemark und Norden voller Freden, Den Konig Friederich wil dich mit Frieden weiden. J det 3die saaes Haabet. Oven over stode de Ord af Ordspr. 24. Undere Hoffning wird nicht umsonst seyn. Neden under var at læse: Wem floset des Königs Gnad nicht sisse Hoffnung ein, En tverde under Land beglückt und rudig seyn. J det 4de præsenteredes Styrken. Oven over stod. Kraft undStarcke sey underm Konge, Aabenb. 7. Underskriften var: Die Vorsicht schenke dirzu dem, das Vortheil schafft, Grostmachtigstet Monarch, die groste Stark und Kraft. J det 5te Vindue, et Øye i Skyerne, hvorunder stod: Des Konigs Auge stedt af Wahrbeit und anf Recht, Darum bemuh ich mich, zu seyn sein treuer Knecht. Un Under dette Øye stode tvende Personer, en Geistlig med Bibelen, og en Lovkyndig med Kongens Lov. J det 6te: Et Øre, og derhos stod: Des Königs Ohre hort gar gern der Armen Flehen, Und lasset keinen nicht ohn Hülse von sich gehen. J det 7de præsenteredes Fornøyelighed, trædende Avind under Føl derne; med Underskrift: Sch triumphir dennoch, Neid, Misgunst mag nur tober Jch weiss, das jedermann wird all mein Wesen loben. J det 8de forestilledes Bachus, siddende paa et Viinfad, med Underskrift: Rümmt Seegen in dit Fatt, Gelt, Gelt, so krig ich wat. Den fierde Dag blev Huuset atter paa ny illumineret med de best Sindbilleder, hvilket blev bivaanet af et anseeligt forenet Conpagnie af gode Borgere, under Paukers og Trompeters Lyd, samen behagelig Concert, og saaledes hos ham det høystglædelige Julæum indtil den sidste Morgen med all Fornøyelse fuldendt.