JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Til alt dette kommer nu ogsaa at en Russisk Flaade, paa 12 Linieskibe og 6 Fregatter, samt - efter Rygtet med 4000 Landgangsstropper, alt har forladt det sorte Hav, og er seilet forbi Konstantinopel, for at gaae igjennem Kanalen til Archipelagus. Man holder samme bestemt imod Corfu, Malta a. - Paa den anden Side melde Breve fra London af 21de f. M., at den Bre ster=Flaade er udløbet, hvortil den rigtig nok havde en gunstig Tidspunkt, da Stormen har nødt Lord Bridport, til at søge tilbage til Engelland med den største Deel af Kanalflaaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Franzoserne i Egypten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Den 23 Julii holdt Buonaparte, i Spidsen for sin Armee, sit Jndtog i Egyptens Hovedstad Cairo. De største og vigtigste Steder i Egypten ere nu hans Magt, og førend han forlod Alerandrien og Rosette, har han sluttet en Venskabstraktat med Arabernes Høvdinge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Det franske Direktorium har den 14de f. M. givet det lovgivende Korps offie iel Efterretning om denne de franske Vaabens triumferende Fremgang. J sit Budskab desangaaende skilder det de mangfoldige Undertrykkelser og Grue. somheder, hvilke de Egyptiske Beys i en Række af Aar havde udøvet imod de i dette Land boesatte Franzoser, og undskylder det franske Overfald dermed, at der var Ingen, som man kunde giøre nogen Krigserklæring, thi den Ottomanske Por har det aldrig havt i Sinde at bryde Venskab med, og Bey erne kunne ikke betragtes som nogen Autoritæt, men kun som Røvere, hvilke man ingen Krig forkynder. Da man desuden tydeligt havde sporet det Brittiske Kabinets Jndflydelse i deres Adfærd mod Franzoserne og Porten var for afmægtig til at haandhæve sin Souverainetæt, saa blev der intet andet tilbage, end at forskaffe sig Ret med Vaabnene, Paa den ene Side var denne Krig altsaa blot et Angreb imod Engelland, og paa den anden søger Frankerig igien at indsætte Porten i sine Rettigheder. Egypten - saaledes enden Budskabet - skal, til hele Verdens Vel, blive det rigeste Land paa Kloden hvad dets Produtter angaaer, skal blive Middelpunkten for en umaadelig Kommerz, og især den frygteligste Post imod Engellændernes Magt i Jndi en og deres Alt beherskende Handel. Saasnart dette Budskab var forelæst, erklærede 500 og Oldingsraadet strax : at den franske Armee i Egypten har gjort sig vel fortient af Fædrelandet. For Resten melder denne officielle Beretning slet intet om den Modstand, som Buonaparte, efter mange andre Tidender, skal have fundet. Jsær skulle Tyrkerne have mishandlet de Kristne umenneskeligt, førend Buonaparteselv rykkede ind i Alexandrien; saa at endog mange Kristne, som vilde undflye disse Forfølgelser ved at svømme ud til de franske Skibe, bleve opslugte af Bølgerne. Breve fra Vien og Konstantinopel bekræfte ogsaa, at Beyernes Tropper, efter mange, tilhobe uheldige, Forsøg, tilsidst bleve slagne tilbage med stort Tab ved et Angreeb paa de franske Forskandsninger; men at Franzoserne ogsaa ved Sygdomme og Fægtninger havde mistet mange Mennesker, hvorfor man med Tidens Længde og vedvarende Forstærkninger og nye Angreb troede, at ville blive reent færdig med Buonaparte Denne skal - ifølge Pariser=Breve - have sendt den bekiendte Tallien og 2 andre Generaler til Konstantinopel, for at beroelige Storherren over Franzosernes Ankomst til Egypten og give ham Venskabsforsikringer; men hvorledes kunde Tallien være sluppen forbi Nelsons Flaade (See S. 599)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Jtalien. Udsigterne til Krig mellem Frankerig og Ne ape tiltage med hver Dag. Det sidste har alt 80,000 Md. under Vaaben; ved Triest ligger en Fregat og venter paa den Keiserlige General Mack, for at afhente ham, som vist ogsaa er paa den høieste Tid, hvis det bekræftes, som meldes i Privatbreve fra Paris, at Direktoriet, paa Efterretningen omTouloner=Flaadens Nederlag, strax endnu samme Nat sendte en Koureer til Jtalien, med befaling til den Franske Armee, uopholdelig at rykke ind i Kongen af Neapel Gebeet. - -J Cisalpinien ere siden den nyeste Revolution endeel Personer deels afsatte deels forviste; blant de sidste er General Lahog. De afsatte Lovgivere faae i et Aar 500 Livres. maanedlig i Gotgiørelse. Begge Raadene have nu ved en Deputation ladet den franske Gesandt Trouve bevidne deres Taknemmelighed, i det Cisalpinske Folks Navn for den fuldbragte Forandring i Landets Forfatning. Fra Paris er ankommen befaling til Rom, at denne Republik endnu ingen Gesandtere skal sende til fremmede Magter. Man mener at dette skeer blot for at spare ved den store Pengemangel. men maaskee forestaaer der endnu Jtalien store Forandringer, førend den attraaede Eenhed kan opnaaes!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Helvetisk Republik. Af alle Jnsurgentere, som hidtil have gjort Opstand mod Franzoserne i dette Land, vare Unterwaldnerne de kiekkeste og ubetvingeligste. At seire eller at døe var deres Forsæt, Qvinderne fægtede med i Geleder og Fanatismen viste sig atter her i dens hele Rasenhed. Jnsurgenternes Kokarder bestode i Mariebilleder og man saae mange Geistlige i Spidsen for dem. Franzoserne erobrede 12 Kanoner og 5 Faner. J sin Skrivelse til Direktoriet melder General Schauenburg, at han haaber dette vil blive den sidste Affaire af denne Krig, og at han ved Kommissarier sørger for at skaffe de forsagede Qvinder og Børn Levnetsmidler og Tag, lader de adspredte, Hiorder drive sammen igien a. For at indre Jammeren har Direktoriet sendt 20000 Livres i rede Penge til Uddeeling mellem disse Ulykkelige. Paa dets Anmodning er General Schauenburg ogsaa alt indrykket i Kantonen Schwyt, hvor alle Jndvaanerne ere med deres Øvrigheder og Geistlige komne ham møde, og Begyndelse alt er gjort med deres Afvæbning. Schauenburg har lovet dem alle deres Qvæg igien, naar de inden 48 Timer nedlægge Vaabnene. Den 20de vilde det lovgivende Korps holde sit sidste Møde i Arau, og til i Dag skulle alle Lovgiverne være samlede i Lucern Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Borger Savary er allerede kommen lykkelig tilbagetil Bordeaux med de Fregatter, som overbragte de sidste Fran, zoser til Jrland. Det maae kaldes en sand Heltegierning at han saaledes kunde undgaae Engellændernes Opmærksomhed. Sammesteds er af en fransk Kaper opbragt et Engelsk, Ostindisk Skib, som kom fra Bengalen, og hvis Ladning vurderes paa 3 Millioner Livres. - J 500s Raadet er foreslaaet at udnævne en Kommissair, der skal udtænke Lovmæssige Forholdsregler som kan forelægges Raadet, i det Tilfælde, at Direktoriet skulde erklære, at Fredsunderhandlingerne ikke have havt forønsket Virkning. - Man troer følgelig ikke, Batavisk Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Det første Kammer har den 20de f. M. dekreteret som heller her ganske paa Freden! nundgaaelig Nødvendighed, at der, til Afslag paa en overordentlig Afgivt, som skal paalægges endnu i Aar, forud maae hæves 5 Procent af enhver Borgers Jndkomster naar disse beløbe sig til over 600 Gylden aarlig. I de forrige Provindser Holland og Seeland skulle disse Penge være betalte til den 23de d. og i de øvrige Provindser til den 31te. Hvo som i de første betaler til den 8de, faaer 1/2 Procent gotgjort. Al Forbud paa Indførsel og Transithandel, Republiken er nu igien ophævet, ligesaavel som Forbudet paa Udførsel, saavidt samme ikke strider imod Lovene. Den 19de dekretterede det første Kammer, at General Daendeels og de 5 Ministre havde ved Revolutionen af 12te Junii gjor sig vel fortiente af Fædrelandet, og at alle imod dem indkomne Klager burde afvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Tydskland. Overalt frygter man for, at den franske Flaades Nederlag vil blive Signal til en nye Landkrig i Europa, som først torde udbryde imellem Frankerig og Østerrig i Jtalien. Frankfurter=Breve melde alt, at en Deel af de franske Tropper ved Rhinen har efter Forlydende, faaet Ordre at bryde optil Jtalien. J Schweiz holder man ogsaa en nye Krig mellem disse to Magter saa sandsynlig, at en af de Deputerede i det lovgivende Korps har tilraadt, endnu at bie med at forflytte Residenzen til Lucern, da denne Stad, i Tilfælde af en Krig, vilde være et farligt Opholdsted. Russerne ere ikke heller kontremanderede, meget meere skal af 60,000 Md. Fortraven alt være ankommen til Bøhmen, og desuden trækkes et Reservekorps paa 40,000 Md. sammen paa de Pohlske Grændser. Endnu har Rigsdeputationen ikke besvaret den sidste franske Note; men man forsikrer, at den ingen flere Opofrelser vil giøre, og at de franske Ministre vist ville eftergive mere endnu. Naar dette nu er bragt i Rigtighed, frygte, man for, at Hovedpunkten om Gotgiørelserne og Sækulariseringen endnu vil have store Vanskeligheder ved Fredsværket. - Mellem det Viener Kabinet og det franske Gouvernement existerer ingen direkte politisk Korrespondence; men Alting forhandles i Rastadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Blandede Efterretninger. Engelland. Jnsurgenterne i Jerland ere endnu paa mange Steder i fuld Bevægelse. Staden Castlebar have de alt erobret: Gange men ere hvergang slagne tilbage med Tab. Nordamerika, som endnu for 3 Maaneder siden ikke havde et eneste udrustet Skib har nu lært at kiende sin egen Styrke, og besidder alt 9 store Fregatter, 18 Krigskalupper, 10 Kuttere og 10 Galeyer. Dertil ere 25,000 Md. hvervede til reguleerte Tropper, og 80000 Md. af Militzen ere paa første Vink færdige til Marschen. Staten har bestemt 2 Millioner Daler til Landets Forsvar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
J Strasburg har Rygtet sagt, at Lord St. Vineent har med sin Flaade forladt Cadix, og er gaaet til det Middellandske Hav, for at holde Havnen ved Toulon blokeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Det spanske Hof skal være saa umaadelig halligt imod Engelland, at det selv befordrede den engelske Seiers Efterretning om Slaget med de 4 spanske Fregatter, hvori Engellænderne tog den eene, over Spanien, med et Fredslag til den engelske Admiral Lord St. Vincent
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Efterretningen om Nelsons vigtige Seier er den eneste, som i denne Krig først er kommen over Paris til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Officialdepescherne vare endnu ikke ankomne den 21de f. M. Den gule Feber raser nu igien i Philladelphia saa stærkt, at Regieringen og en stor Mængde Jndvaanere har forladt Staden. J 2 Dage bortrev denne Epidemie allene 35 Mennesker, Ved Krigsfangernes Udvexling faaer Engelland henved 4000 Søemænd tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Frankerig. Den berømte Mercier har i en Bog, som udkom for 14 Aar siden, forudsagt : at Egypten engang vilde komme under Frankerigs Scepter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
J Antwerpen, Ostende, Brussel, Gent, Mons, Na muur, Dornick, Luxemburg og Løwen ere nu ogsaa oprettede Handelstribunaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Kornhøsten er udfaldet meget rigelig i Frankerig, saa man seer sig i Stand til at giøre Udførsel især til Holland. J øvrigt hersker der stor Mangel paa Kolonie=Varer i begge Republiker, da de neutrale Skibe udeblive, og Hollænderne maae sende deres Dukater til Hamborg, for at faae Kaffe og Sukker derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Jtalien. J Egnen om Neapel har sidst i August rase, en hæftig Torden, hvorefter man til stor Forundring saae Forden af det ildsprudende Bierg Vesuv skiul med Snee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Det tillades nu intet Menneske at besøge Paven; endog Buonapartes Søster er bleven viist tilbage. Hans Hellighed, viser sig undertiden paa Balkonen, og uddeler sin Velsignelse over det i Klostergaarden forsamlede Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Tydskland. Den engelske Gesandt i Vien har faaet mange Lykønskninger af den høie Adel og de fremmede Gesandtere over den Brittiske Flaades glimrende Seier i det Middellandske Hav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Til Rastadt er nu ogsaa ankommen en Helvetisk Gesandt. Staden Clausenburg i Siebenbürgen er den 31te August størstedelen afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
J Wallachiet har i nogle Maaneder sværmet en uhyre Mængde Græshopper, til stor Skade for Landmanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
En Skrivelse fra Vien melder, at der nu er forberedt en Landstorm imod Buonapartes Tropper i Egypten, hvorved Paschaen af Syrien skal være den virksomste. Preussen. Ved Efteraarsmanøvrene have været henved 700 fremmede Officerer tilstæde i Potsdam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Her maae for Eftertiden ingen Subalterne=Officeer indlade sig i Ægteskab, med mindre hans tilkommende Kone har 600 Rdlr. visse Jndkomster og Aaret. Givtermaal med Personer af lav Herkomst og især med Maitresser, tillades den slet ikke mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
De Vestpreussiske Landstænder have nu givet det første Exempel paa ædel Patriotisme, sand Oplysning og Hummantæt for det øvrige Preussen, ved at løse Bøndens Stavnsbaand. Kuns at de samme Baand ikke paalægges igien under nye Navne, De Preussiske Hververe giøre i denne Tid en skiønne Fangsmed de mange Bataviske Deserteurer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Sverrig. For at faae en Grev v. Runths Gield til Kronen betalt, er hans store Landgods solgt til to Handelshuse i Stokholm for 4 Tønder Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Den bekiendte Kontreadmiral Liliehorn er død i sin Alders 70de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
De to til Engelland opbragte svenske Konvoyer bestode i alt af 39 Skibe, som vare ladte med Brædder, Jern Staal, Beeg, Hamp a. og størstedelen bestemt til spanske og portugisiske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Reisende over Faaborg. Den 27de Septbr. Kammerherreinde Benzon af Slesvig fra Fyens Hav til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Den 29de Hs. Durchl. Prinds Emil af Augustenborg fra Fyens Hav til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
AVERTISSEMENTS. Efter et halvt Aars tiltagende Svaghed hensov ved en roelig Død min inderlig elskede Kone, Johanne Margrethe Sibbern, Søndagen den 30te September, i sin Alders 66de Aar. Forvisset og alle Venners og Paarørendes Deeltagelse i min dybe Sorg, frabedes al skrivtlig Bevidnelse af samme. Morten Kiøbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Klokker ved St. Knuds Meenighed i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
C. N. T. Torsdagen den 4 October opføres paa Odense National=Theater Enken og Ridehesteen, Komedie i i een Alt af Kotzebue, og Balletten Pigefangsteen; Fredagen den 5 Octbr. Skumleren, Kommedie i fem Akter af Kotzebue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Skulde nogen have noget at fordre i Stervboen efter afa Fæste=Gaardmand Mouriz Nielsens Enke afg. Cathrine Margrethe Jacobsdatter Løbner, af Morud Bye i Wigerslef Sogn, Schoubye Herred og Rugaards Amt i Fyen, indkaldes de herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede Skifteforvalter, og tiener derhos til Efterretning, at Skiftets videre Foretagelse er berammet til den 22de Novbr. 1798 og 10de Januar. 1799. om Formiddagen Kl. 9 Slet at foretages her i Odense hos mig. Odense den 1ste October 1798. Holm. For et bortløbet Vedderlams Tilveibringelse, som havde Horn, loves en god Douceur af Eieren Kiøbmand Theisen i Nørregade. For en 10 a 12 Dage siden er sin Eier frakommet en sort Mynde med 4 hvide Been, hvid paa Halsen og paa Enden af Halen samt en liden Plet paa Nakken; Hunden havde et Sølv Halsbaand paa og skal være seet ved Egeskovs Marked, for dens Tilbagebringelse loves en anstændig Douceur, hvortil Afdressecomtoiret giver Anviisning, men skulle nogen dølge og beholde den efter dette Avertissements Bekiendtgiørelse, kunne de vente at blive anseete og tiltalte derfor. NB. Adressecomtoiret giver Anviisning, hvor gode Pære træes=Planter ere at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
NB. En Hovedgaard i en behagelig Egn i Nærheden af Finger og Sorøe, hvortil haves en god og honet Boepæl, gode Jorder fornøden Brændsel og frie for alle Byrder og Paaling, Ka af en formuende Familie, eller med Caution, faaes paa endeel Aar til Brug og Beboelse, naar en Liebhaber, som maatte mangle Boepæl paa Landet, ved at have solgt, eller andre, som har Lyst til at boe paa Landet, derom med förste ville behage at henvende der til S. T. Hr. Birkedommer Henneberg i Slagelse NB. 130 a 150 Tønder Land, frie Kiøbstedjorder, som ikke er forbunden med Indqvartering, Paalæg eller Byt der i Nærheden af den nye Landevei i Sielland og af de beste Slans Jorder som findes i samme Provinds, kan faaes til Leie, Fæste paa Livstid, eller til Eiendom, naar en Liebhaber derom med første behager at melde sig hos S. T. Hr. Birkedommer Henneberg i Slagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
NB. Paa Odense Raadhuus bliver den 8de October om Eftermiddagen Kl. 2 ved offentlig Auction bortsolgt en stor Deel spundet Hørgarn af forskiellig Bonite og Finhed, Linned=Spinderiet i Odense tilhørende, hvorover trykte Fortegnelser et Par Dage forud kan bekommes hos Wirth, og Garnet ligesaa tages i Øiesyn i Spindestuen paa Graabrødre, Kirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Paa Grenskaber Langeland kan faaes gode nye skaanske Møllestene tilkiøbs af forskiellig Størrelse, hvilke de Lysthaven. de behagelig kan tage i Øiesyn paa Forpagtergaarden Nyegaard, og om Prisen at akkordere med Forvalter Scheel i Tranekiær. Tranekiær Slot den 29de Septbr. 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
En liden hvid spitsartet Hund, klippet som en Løve, er for 8te Dage siden frakommet en Reisende i Brobyeværk, thi ville den eller de, som maatte have antaget sig Hunden, behage at aflevere den paa Brahesborg, imod en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Afg. Prokurator Bagges tvende Gaarde, den ene beliggende i Vestergade Nr. 302, og den anden i Graabrødre Kirkestræde under Nr. 213 ere begge fra nu anstundende Michelsdag Fløttetid at faae til Leie, og hvorom kan accorderes med nu værende Eier Grev Trampe i Odense boende paa Flakhaugen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Et Huus i Fangel Bye, beqvemt for en Præste=Enke eller skikkelig Familie, kan til førstkommende Paaske eller forinden, om forlanges, faaes til Leie, hvorom akkorderes med Beboeren. Mad. Reimer. En halv Snees Læs Tørv kan tillige overlades. Da jeg til Madag 1799 agter at bortforpagte Birkelse og Refkiergaards Hovedgaarders uvling med underhørende Tiender og Hollænderie. Saa behager Liebhaverne at melde sig hos Forvalter Møller paa bemeldte Birkelse i Wensysel, som paaviser disse Hovedgaarders Marker med videre, og hos hvem Forpagtnings=Vilkaarerne nærmere kan erfares. Nachebølle den 19de Septbr. 1798. Scheel, fød Cicignon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
De som maatte have noget at fordre hos min Salig Mand, Hr. Bertheel Holm, Sognestræst for Allested og Weyle Menigheder, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde sig med deres lovlige Fordringer hos mig, hans efterlevende Enke. Nicoline Holm, fød Holm. Allested Præstegaard den 30te August 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
Af Skrivtet Blandinger er nu Nr. 6 at faae paa Adressecomtoiret for 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-01
En Fortegnelse paa den Vol merske Boghandlings Forlagsartikler i Hamborg og Maynz er at bekomme til Eftersyn hos S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-03
Jndenlandske Efterretninger. I de første Dage af Novembermaaned skal Fregatten Naaden afgaae fra Flekkerøe, for at konvoyere de Handelskibe, som dertil, i Overeensstemmelse med Plakaten af 25de Julii, qvalificere sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-03
I Helsingøer er nu begyndt et Ugeblad, som kaldes Helfingversbladet. Det første Numer giver en omstændelig Beretning om Affairen med det af Engellænderne opbragte notske Skib, hvoraf sees, at den engelske Fregat=Kapitain hedte BriFace, og skal være den samme, som i Fjor gik ind i GottenborgsHavn, og borede en fransk Kaper i Grund, men blev der arresteret, indtil han erstattede Kaperens Tab. Endskiønt han blev truet af, at der skulde blive stoppet for den engelske Konvoy - den vel bestod af over 100 Skibe - hvis han vedblev sin Paastand, saa var han dog ikke at bringe fra sin engang fattede stolte Beslutning: hellere at staaes til sidste Mand, og saalænge der var en Splinsaf hans Skib, hellere at see sin Fregat synke, og lade sig skyde Sænk, end at udlevere den formeente Prise, End ikke den Engelske Gesandt, som ankom fra Kiøbenhavn, kunde ved sin Mægling udvirke andet, end at Ladningen og Mandskabet blev udleveret, men Jagten ikke. Nogle andre engelske Slupper, som endnu ankom paa Rheden, vilde ikke blande sig i Brisas Affaire. Efterat 3 danske Fregatter vare samlede om denne ene Engelskmand, blev han endnu ubevægelig. Men da nu den 2den Septbr. ved Dagningens Grye et Korps Jægere og Marinere gaae ombord paa Fregatterne St. Thomas og Kronborg, Signalerne gives, Koffardieskibene advares at lægge sig i Sikkerhed, og de med Kojer udpyntede Seiltoppe forkynde, at Alting er gjøre klaret, og at der nu skal skrides til Virkelighed - da lader den engelske Kapitain holde et saakaldet Krigsraad, hvori tree stemme. imod, og kuns en med Brisa, at lade det komme til Fægtning Gesandtens Forslag : at udlevere Skib og Gods, og lade Sagen selv afgiøres imellem Hofferne, blev nu antaget. "Samme Blad melder endnu, at 2 Personer bleve af Kommandanten indbragte fra grønne Have, hvilke man formoder skulde have udspeidet Fæstningen, og at man ikke sielden hører de Engelske i Helsingøer sige: at naar Engelland udsender fine Flaader, maae hele Verden hæve! Kronborgs Land= og Søe=Batterier ere nu kraftigen istandsatte, Fæstningen bliver fine rystende Invalider qvit, og Garnisonen forøges, hvilket vel ogsaa maae være saare nødvendigt for en Bye, som Helsingøer, hvor ofte ligger Flaader, hvis Magt paa en Dag kunde udslette dens Tilværelse blant danske Steder. Den samme ommeldte Kapitain Brisae skal atter ved ØsterRisøer, uagtet alle Forestillinger derimod, have villet borttage en dertil af en fransk Kaper opbragt Prise; men da Havfruens Chef, Kapitain Friis, gjorte klart Skib, og i Alvorlighed, lod ham vide, at dersom han ikke afstod derfra, vilde han, uagtet de vare 3 engelske Skibe (Fregatten Jris, Kutteren Victor, og Briggen Pomona) dog vove en Dyst, saa lod Brisaae sig endelig nøie med at svare: for denne Gang kunde det da være det samme. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-03
Endnu melder Helsingøerbladet, at den imod de respective og hæderlige Færgemænd indkomne Klage er ganske uefterrettelig, hvilket det derom allerede begyndte og fortsættende Forhør vil med Tiden fuldkommen oplyse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-03
Til Direkteurer i det almindelige Brand=Assecurance=Kompagnie for Varer og Effecter blev i Repræsentant=Forsamlingen den 15de Septbr valgte: Etatsraad og Justitiarius Falbe, Os ver=Krigs=Kommissær Hammernich og Administrator Mengs Bogholder B. R. Kiersing et valgt til Kompagniets Bogholder og Kasserer, og til Sekretair, Regiments=Qvarteermester M. Wolqvartz.