JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Tirsdagen den 26de Novbr. om Eftermiddagen Kl. bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Aucen over her ved Døden afgangne Moses Lipmanns endeele. Ligeledes bliver samme Tid bortsolgt Ma Johan Jensens og afdøde Hustrues fælleds Liendomme, bestaaende af Ind- og Udboe, samt endeel Kramvare. Aarhuus den 16de Novbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Efter Vedkommendes Begiering bliver Tirsdagen den 26de Novbr. førstkommende og følgende Dage ved offentlig Auction bortsolgt udi Hovedgaarden Tyrabets Skove, beliggende udi Weile Amt, Hatting Herred, Engum Sogn. en stor Deel Bøge, Ege og Esketræe, hvoriblandt en stor Deel er meget tienlig til Gavntræe, for Hjulmænd og Bødkere a., og alt tienlig til Favbrænde. Skoven er beliggende ved Weile Fjord, hvorfra det sølgte Træe beqvemt kan indskibes og Liebhaberne behager at tage Møde forbemeldte Dages Formiddag Kl. 93 slet, ved Skovfogedhuset paa Assendrup Mark. Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld ved Horsens, den 11te Novbr. 1816. Brorson,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Auctionsdirecrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Da ved Auctionen d. 18de Oct. sidst intet antageligt Bud skeedte paa Snedkermester Munthes Opbuds gaard her i Byen saa bliver Fredagen den 6te Decbr. over bemeldte Gaard foretaget 4de Auction og samme atsolut bortsolgt om nogenlunde antageligt Bud skeer. Aarhuus d. 16de Novbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Torsdagen den 5te Decbr. d. A., vorder, med 6. Ugers Credit, i det Slesvigske Curasseer Regimens Aldehuus om Formiddagen Kl. 11 bortsolgt 11 Udsætterheste, bi ville Liebhavere give Møde til bemeldte Horsens den 21de Novbr. 1816. Lassen. Mandagen den 3die December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Skiftet efter den for en Tid siden ved Scheel afdøde Huushovmester Poul Gra vind, foretaget til endelig lu ning paa Scheels Skriverstue, thi indkaldes derfor herved med 6 Uger, Varsel til bemeldte Tid og Sted at give Møde, alle saavel Credie som Deditorer i Boet, de første for et bevisliggjøre hvad de maatte have tilgode, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige. Til samme Tid og Sted indvarsles ogsaa den Afdødes Arvinger at give Møde. Scheel den 15de Novbr. 1816. N. L. Wadum, Stiftebelder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Stedet No. 38 paa Skolegaden, der nu bedes af Hr. Adjunct Flelscher, kan til førstkommende Maje 1817 bekommes tilleie. Aarhuus den 19 Novbr. 1816. Jareb Due.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Stedet No. 195 paa Klostergade som bestaaer af : 4 Fag nye Ege Bindingsværk, er underhaanden at faae tilkiøbs. Ligeledes det halve af forhenværende Capt. Langballes Sted paa Guldsmedgade; til begge Stederne er Gaardsrum og Haugeplads. R. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Næstkommende 20 de December, Kl. 10 Formiddag, bliver her paa Contoiret holdet Skift-Samling i forrige Eiers af Kiærgaarden, H. H. Ammittbølls, Fallitboe hvori Proclama udløbe den 19de f. M. De Creditorer, som endnu ikke behørigen have legitimeret deres Fordringer, erindres herved om Saadant, ligesom og Placaten 15de Marts 1814 bringes i Erindring. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus den 21de Nov. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Creditorerne og Arvingerne efter afgangne Tieneste. karl Hans Nielsen af Zeuthen Bye og Sogn, iblandt hvilke sidste skal være en Broder Niels Nielsen Naar ring, der har staaet ved Garden til Fods, eller dennes Børn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus d. 31te Oct. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Bogfrøe, Hørfrøe og andre oliegivende Frøesorter, kiøbes af Undertegnede til deres Fabrikkers Brug, og betales efter dets Bonitet og Riønhed, med den høieste Priis muelig C. B. Frausing, Johannes Wendelboe, Jens C. Wendelboe, Kongelig privilegeerte Olie=Fabricantere i Aarhuus. Samme Steder bekommes Lysningsolie til billigste Priis muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Paa Badstuegaden No. 261 er underhaanden en nye Lysthuusseng at faae tilkiøbs. Opmuntet af adskillig, agtværdige Personer, agter Undertegnede fra næstk. 1ste Decbr. at holde en Aftenskole fra Kl. 5 til 8 for Ucenfirmerede og Voxne, dersom et tilstrækkeligt Antal af samme maatte erholdes. Jeg agter at give Underviisning i det tydske Sprog, samt Historie. Geographie og Tegning, og Betalingen, erlægges maanedlig med 2 Rbd. for hver Eleve. De som ønske at nyde een eller flere af ovennævnte Underviisning særskildte Dele vilde behage desangaaende fra nu af at lade sig antegne hos mig. Aarhuus d. 15de Novbr. 1816. Wolter, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Undertegnede anbefaler sig med alleslags Sadelmagerarbeide, som: Kalesch, holsteensk Vogn, Tapetmagerarbeide, tillige alleslags Hestetøi, saavel simpel som Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Emauist. moderne og i Særdeleshed forfærdige fra Grunden af alle muelige Slags Sadler, simple og mederne, som ønskes, for hvis fortrinlige Bonitet indestaaes, da jeg har conditioneret i mange Aar paa flere vigtige Steder, uden og indenlands, og er tilstrækkelig bevandret i min Profession, saa kan alle dem, som vilde beænmig med deres Arbeide, vente godt og kjønt Arbeide samt billig og teel Behandling. Joh. Rinche, boende hos Skomagerm. Schiøbt paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Natten imellem sidste 3de og 10de Novbr. blev i Rasch Skov stiaalet 4 Ege og 1 Bog. Tyvene havde slæbt Træerne ud over Hegnet, og derfra baaret dem endnu over 300 Skridt hen til Vognen; ventelige fordi man ikke saa let skulde træffe paa Vognsporet. Negen Besvær havde Tyvene havt med at faae Træerne læssede, hvilket kunde sees af de mangehaande i Traad omkring Vognen, hvis dybe Spøer i det bløde Føre var kiendeligt at følge. Af disse stiaalne Træer, blev samme Dag den 10de Novbr. de fire Ege fund ene udi en liden Kaalhave ved Hans Jensens Bopæl udi Ørum Bye, Sindberg Sogn, Nørvangs Herred, Beylamt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
For omtrent 3 a 4 Uger siden er fra min Toft uden ser Brobergs Port bortgaaet eller bortdrevet en Aa rings-Qvie-Kalv, meget ster efter sin Alder, vel ved Magt, blikket af Cruleur med 2de Horn og 2de hvide Bagfødder. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur og alle Omkostningers Betaling. Aarhuus den 15de Novbr. 1816. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
For omtrent 4 Uger siden er det kommet en sortbroget Qviekalv til mine Kreaturer, og samme taget paa Forr. Eieren kan bekomme samme imod Omkostningernes Erstatning hos mig. Qvottrup den 18de Novbr. 1816. Niels Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
En liden blakhielmet Studkalv, mærket med Bogstaver L. paa venstre Side, er indtaget paa Foder ved Harlev Mølle. Eieren til samme kan erholde den imod dette Avertissements og Foderets Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
Hos Jens Jørgensen Vognmand i Aarhuus i indkommen en liden mørkebruun Hest uden nogen anden særdeles Mærke d. 16de dennes, samme kan bekommes til sin rette Eier, imed Omkostninger og Foditions Erlæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-22
For 4 a 5 Uger siden er bortgaaet fra Christrup er bruun Hest, med en hvid Pler i Riberede, 809 A. gammel. For Tilveiebringelsen loves en god Dousen, Jens Hougaard, i Christrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
No. 143. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 23de November. Loverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Blandinger. Aarsagen til Søelformærkelser er bekiendt. burde rettere hedde Jordformørkelser, da Sølen, som et Lys, ikke kan formørkes. Naar Maanen, som et mørkt Legene, stiller sig imellem Sølen og os, saa kaster den i denne Stilling sin Skygge ned paa Jordkleden, der paa samme Tid er fuldkomment oplyst for Maanens Beboere. Disse see derfor en Maane formørkelse, naer vi see en Søelformørkelse. Scel formørkelse indtræffer aldrig uden i Nyet, d. er paa samme Tid Maanen maa søges der, hvor Sølen staaer. Den bestaaer altsaa i intet andet end Solens Bedækning af Maanen. Da Solen nu ikke virkeligen mister sit Lys derved, men det kun unddrages Jordbeboerne ved Maanen, saa følger heraf, at Sølen ikke er i lige Grad formørket paa alle Steder her paa Jordkløden. Soelformørkelserne kaldes derfor enten partial, naar Solen kun tildeels er bedækket, og total, naar den ganske skiules af Maanen. Staaer Maanens Middelpunct i lige Linie under Solens, saa kaldes det en Central-Formørkelse. - Da Jordens Overflade er 14 Gange større end Maanen, saa kan Maanens Skygge ikke fuldkomment bedække den oplyste hele Jordens Halvigle, men det er kun en liden Deel, som berøres af Maaneskyggens Spidse. Det er derfor meget begribeligt, at der ved lys Dag paa andre Steder kan indtræffe Soelformørkelser, som vi ikke kunne see, fordi vi ei befinde os der, hvor Maanens Skygge falder hen, og at altsaa en Soelformørkelse kan være total paa eet Sted og partial paa et andet. Synet af en stor, især total, Søelformørkelse er meget mærkeligt, og man seer under samme alle Virkninger af Natten. Fuglene falde til Jorden. Stiernerne komme tilsyne og Mørkheden er, om ikke større, saa dog meere paafaldende og føleligere, ligesom om Natten. Men de totale Soelformørkelser ere meget sieldne. I det Hele indtræffe vel langt flere Soel end Maaneformørkelser; men da Scelformørkelser stedse kun ere synlige paa en ringe Deel af Jerdfladen, saa ere de for et bestemt Sted synlige Soelformørkelser, langt sieldnere end de synlige Maaneformørkelser. Forholdet er som 4 til 11. Det er meget lettere at beregne naar Maaneformørkelser end naar Soelformørkelser ville indtræffe. Jmidlertid har Astronomen de Vaucel allerede for en Deel Aar siden beregnet, at der i Paris fra 1774 til 1900, vil blive 59 Soelformørkelser synlige, hvoriblandt der ikke vil være nogen total, og kun een ringformig d. 9de Octbr. 1847. Soelformørkelser, især de større, ere allerede af de ældste Nationer og Forfattere blevne anseete for meget mærkværdige Begivenheder. I det trettende Capitel af Propheten Eftias omtales de; ligeledes i Homer og Pindar. Omstændeligst handler Plitius, derom (Hist nat. 11. 12), efter hvem Thales skal blandt Grækerne have været den første, der forudsagde en Soelformørkelse, nemlig den, der, efter Herodos Beretning, i det 6te Aar af Krigen imellem Lydierne og Mederne, forvandlede, under Slaget, Dag til Nat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Engelskmanden Costard har beregnet, at det maa have været d. 9de Maji 603 Aar f. C. F. Man seer heraf, hvor meget saadanne Begivenheders Beregning : kunne bidrage til Tidsregningens nøiere Bestemmelse, og hvorledes den ene Videnskab rækker den anden Haanden. J Bogen Part de verifier les dattes, Paris 1770. finder man en nøiagtig Fortegnelse over de Formørkelser, der ere indtrufne lige fra Begyndelsen af den christelige Tidsregning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Chineserne værdige Søe formørkelserne stor Opmærksomhed. Naar en Soelformørkelse bliver at lagttage maa Keiseren strax underrettes om Dagen og Klokkeslettet, den Deel af Himlen, hvor den vil indtræffe a., og denne Underretning maa meddeles ham nogle Maaneder i Forveien. Formørkelsen maa ogsaa være beregnet efter Længden og Breden af hver Provindses Hovedstad. Disse Jagttagelser saavelsom Afridsningen, der forestiller Formørkelsen, opbevares af Ceremonie Tribunalet og af et andet som kaldes Calso, i hvilke besørge Copier deraf til Rigets forskjellige Provindser og Hovedstæder. Nogle Dage førend Formørkelsen lader Ceremonie=Tril analet paa en offentlige Plads med store Characterer kundgiøre Timen og Minutten naar Formørkelsen vil begynde, den Deel af Himlen, hvor den vil blive synlig, med de øvrige didhørende Omstændigheder. Mandarinerne tilsiges at møde i deres Stadsedragt, for at oppebie det Øieblik, Phænomenet vil finde Sted. Hver af dem holder et Stykke Papir i Haanden, paa hvilket Formørkelsen i med alle dermed forbundne Omstændigheder findes. Saasnart Jagttagelsen tager sin Begyndelse, falde de paa Knæ, og slaae Hovedet mod Jorden og en rædsom Allarm af Panker og Combler begynder i den hele By. Denne Skik har sin Oprindelse fra en gammel Overtro, at man ved saadan Allarm kan forekomme, at Solen ikke opsluges af en himmelsk Drage, og uagtet denne Overtro nu beles i China selv, saa er Folkets Ærbødighed for gamle Skikke dog saa stor, at Ceremonien endnu holdes. Medens Mandarinerne i saaledes blive liggende næsgruus i Forgaarden, iagttage andre paa Observatoriet med al muelig Opmærksomhed i Begyndelsen, Midten og Enden af Formørkelsen, og sammenligne hvad de iagttage med de givne Figurer og Beregninger. De optegne derpaa der i Jagttagelser, lægge deres Segl derfor, og sende dem til Keiseren, der, paa sin Side, ikke har været mindre omhyggelig i at iagttage Formørkelsen med Nøiagtighed. En saadan Ceremonie finder Sted over hele i det vidtløftige Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Khvn., d. 15de Novbr. Hs. Maj. Kongen har for Hertugdommet Lauenborg tiltraadt det tyrske Forbund. - Efter officiel Efterretning er Mandskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
paa det strandede Skib, Diana, bierge, paa et engelsk Skib og bragt til Lønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
- den 18de Novbr. I Gaar Nat er her falden endeel Snee, der formedelst Frosten paa 4 til 5. Grader) blev liggende paa Gaderne, og man saae, hvad i flere Aar ikke har været Tilfældet, allerede i Gaar, den 17de Novbr., Kanefart her i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
- J Søndags optages af Vandet ved Citadelspynten i en ubekiendt bruknet Mandsperson. Efter Klædedragten at dømme var det Arbeidskarl. - Iierges tog en Tienestepige her i Staden Livet af sig, ved at styrte sig ud i Dandet bag det afbrændte Slot Hun var, efter Forlydende, kun nogle og tyve Aar i gammel. - En Tienestepige paa 13 Aar efterlyses i Dagsavisen at være løbet bort fra en Skomager i Pedermadsensgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Forleden blev paa Kiøbenhavns Børs bortsolgt et Gieldsbeviis, lydende paa 1500 Mk. Bco., for den Sum af - Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Navneværdie! Aftenposten skildter en grusom Ubarmhierlighed at en vis bekiendt Agents Søn i -, som er Officier vedet Borgerkorps, imod en stakkels Hund, den han først mishandlede med Prygl, derefter vilde qvæle med et Toug, og da dette ikke lykkes Tyranen, hvis Kone og Pige endog løb bort, for at undgaae at være Vidner til Enden paa dette Sørgespil, greb Helten en Sabel, og giennemborede det stakkels Dyr, indtil det opgav Aanden. - Godmodige Læser, tænk Dig denne afskyelige Gierning i sin hele Omfang - og sig da: hvad Straf fortiente vel denne Barbar? Et Par Bøndervogne have sat Forsøg paa at føre Hestekiød til Torvs i Kiøbenhavn, og sælge for Oxekiød; men det blev opdaget og Kiødet konfiskeret. Fra Mariboe skrives den 11te Novbr.: "Ved Sognestevne bydes nu 28 Rbd. for en Tønde Hvede og 13 Rbd. for en Tønde Byg og - hvad der er det bedste, Penge strax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
I Viborger Samler læses følgende indsendte Spørgsmaal: "Hvorlunde gaaer det til, at man i en Kiøbstæd i Jylland, hvor der er en Boghandling allerede i 20 Aar, som med alt saadant er forsynet, seer Kiøbmændene udhænge i Vinduer og Kramboder til Forhandling: Almanakker, Lærebøger, A. V. C. og Kattekiømer: Er disse 4 Ting ikke Bøger maaskee, henregnes de til Urtekram, Alen eller Jsenkram? Har den hæderlige Kiøbmandstand dertil Tilladelse, eller er det en Følge af Tidens Aand: at Alle ville handle med Allehaande."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Paa bemærkningen om Maanens usædvanlige Opgang i afvigte October har Skoletærer Frisenberg i Løvel ved Viborg meddeelt følgende Oplysning. Hvert 18de Aar har Maanen eens Gang i Dyrkredsen, og jeg har ogserveret, at Maanen hvert Aar i Septbr. og Octbr. kommer op, næsten ved een og samme Tid i i 3 til 4 Aftener, ja af en gammel Reiseklender, som jeg har i min Giemme, seer jeg, at eengang har den ikke været uden en Times Forskiel udi 6 Aftener, og det er: naar Ecliptica ligger næsten parallel med Horizonten i Østen, som er, naar Maanen er i Væderen Tyen og Tvillingen; men naar den er i de modsatte Tegn, nemlig Vægten, Skorpionen og Skur tra, ligger Ettiplica næsten parallet mod Horizonten i i Vester, og da vil den gaae ned omtrent ligesaamange Aftener, næsten paa een Tid, som den kom op foreen Tid, men som ikke saavel kan mærkes, da Maanen er paa den Tid i Efteraaret saa liden og gaaer saa tidlig ned om Aftenen, at dens Lys ikke er kiendeligt. Den 4de, 5te og 6te Novbr. vil Maanen atter paa denne Maade gaae op nogle Aftener ved een Tid, men det bliver mere tidlig om Aftenen og da Dagens Lys er paa Himlen, vil det ikke blive saa godt at mærke som sidste Gang. I Aalborg-Avisen recommanderer den bekiendte Cand. chit. Woodskou der kalder sig Naturforsker og Ynder af Mekanikken) sig med frisk Baccina, samt tilbyder sig at komponere mekaniske og chemisk mekaniske Maskiner og Bærker. Ogsaa findes i samme Aviser det Særsyn, at en Md Lipmanns Enke" anbefaler sin Handel med Urtekramvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
J Christiansands Adresseavis læses i Anledning af den foreslaaede forandrede Fattigskatsligning følgende: Rin ubekiendte Herre! Dettes System kan jeg i ke billige. Jeg indseer nok, at De er en af disse Stakler, maaskee en fattig Embedsmand som tarvelig - maasker kummerlig - har slaaet Dem igiennem i disse Krigens Aar, ja som endog i det sidste kan have tilsat Resten af Deres private Formue, eller forøget Deres Gield: det giør intet til Sagen. De har nu faaet igien den lille Gage De havde i 1807, De har vænt Dem til Tarvelighed. De deeltager hverken i Klubber eller Baller og Ermedier; De spiller med Ulyst en 4 s. Boston, og De holder maaskee ikke engang er Maitresse; Hvem kan saa bedre end De bidrage til de Fattiges Underholdning og hvem billigere, - da Detimeligviis selv, naar De bliver gammel og ikke længere kan trælle, maae tye hen til denne gavmilde Kilde. De kan saaledes meget godt yde 1/4 af Deres Gage i Fattiggave. Mere end 3/4 medtage ikke de andre Skat lie, og saaledes har De endda ligesaameget tilbage som i noget af de sidst forløbne Aar Og da Priserne. nu daglig falde, vil De endog kunne lægge saameget op at De i det mindste hver 10de Aar kan faae Dem en nye Vadmels Klædning. Men saa skal jeg ikke nægte, at De rigtignok fortiener den Fornøielse at see Regnskab for Gavens gode Anvendelse. Vi see af sidste Ugeblad, at Directionen er saa ædelmodig at love Regnskab ligefra 1802.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
En Hr. Erichsen til Hovedgaard tilhørende Stud, overordentlig Størrelse, er i denne Tid solgt i hvn, for 550 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
passerede fra Aarhuus til Callundborg. handelsmand Levin, Kiøbmand Væhrenz, Mad. Ratsag, firmand Vianch. Fra Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Exam. jur Rosendahl, Bæhr og Møller, Tharmorerticus Baadsgaard, Forvalter Addok, Jfr. Funder, Pastor Basse, Landmand Schoug, Skibsbygmester Bønnesen, Vog handler Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Døbte. Bødkermester Jørgensen Tvillingsønner Christian Funch og Jørgen; Fadderne Mad. Funch, Mad. Christensen, Jfr. Bogh, Jfr. Frandsen, Muurmester Dahl, Sadelmagermester Løvengreen, Avlsmand Andersen, Naalemagermester Zermann, Handelssistent Schoubte, og Skrædermester J. Knust. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Copulerede. Tienestekarl C. P. Liisberg og Pigen, Jngeborg Jensdatter Freistrup. Enkemand og Uhrmager J. Frængler og Pigen Kiersten Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 24de November bliver Bal i Polyhymnias selskabelige Section. Fremmede, som efterSelskarets Love kunne og heri ville deeltage, behage at henvende sig til een af Undertegnede. Ballet begynder præcis Kl 6. O. Holbeck. C. Benzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Tirsdagen den 24de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 2 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over her ved Døden afgangne Moses Lipmanns Eiendeele. Ligeledes bliver samme Tid bortsolgt Matros Johan Johnsens og afdøde Hustrues fælleds Tiendomme, bestaaende af Ind- og Udboe, samt endeel Kr. mvare. Aarhuus den 16de Novbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Efter Vedkommendes Begiering bliver Tirsdagen den 26de Nover førstkommende og følgende Dage ved offentlig Auction bortsolgt udi Hovedgaarden Tyrebets Skove, beliggende udi Veile Amt, Hatting Herred, Engum Sogn, en stor Deel Bøge, Ege og Esketræe, hvoriblandt en stor Deel er meget tienlig til Gavntræe, for Hjulmænd og Bødkere a., og alt tienlig til Favnebrænde. Støven er beliggende ved Weile Fiord, hvorfra det solgte Træe beqvemt kan indskibes, og Liebhaberne behager at tage Møde forbemeldte Dages Formiddag Kl. 93 slet, ved Skovfogedhuset paa Assendrup Mark. Biørte Hattin, Herreders Contoir i Hornsyld ved Horsens, den 11te Novbr. 1818. Brorson, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Mandagen den 30te December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Skiftet efter den for en Tid siden ved Scheel afdøde Huushovmester Poul Glavind, foretaget til endelig Slutning paa Scheels Skriverstue; thi indkaldes derfor herved med 6 Ugers Var set til bemeldte Tid og Sted at give Møde, alle saavel Credi, som Debitorer i Boet, de første for at bevisliggjøre hvad de maatte have tilgode, og de sidste for at betalt hvad de ere skyldige. Til samme Tid- og Sted indvarsles ogsaa den Afdødes Arvinger at give Møde. Scheel den 15de Novbr. 1816. N. L. Wadum, Skifteholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Stedet No. 38 paa Skolegaden, der nu beboes af Hr. Adjunct Fleischer, kan til førstkommende Ma 1817 bekommes tilleie. Aarhuus den 19 Novbr. 1816. Jacob Due.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Stedet No. 195 paa Klostergade som bestaaer af : 4 1/2 Fag nye Ege Bindingsværk, er underhaanden at faae tilkiøbs. Ligeledes det halve af forhenværende Capt. Langballes Sted paa Guldsmedgade; til begge Stederne er Gaardsrum og Haugeplads. R. Poulsen. Lydste Pølser, Formelys og Spedelys kan bekommes hos Larsen ved Studsgades Port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Extra god dansk og tydsk Peberød faaes for billig Priis hos J. Appelt i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Paa Fiskergaden Nr. 251 er underhaanden en nye Lysthuusseng at faae tilkiøbs. Opmuntret af adskillige agtværdige Personer, agter Undertegnede fra næstk. 1ste Decbr. at holde en Aftenskole fra Kl. 5 til 8 for Uconfirmerede og Voxne, dersom et tilstrækkeligt Antal af samme maatte erholdes. Jeg agter at give Underviisning i det tydske Sprog, samt Historie, Geographie og Tegning, og Betalingen erlægges maanedlig med 2 Rbd. for hver Eleve. De som ønske at nyde een eller flere af ovennævnte Underviisnings særskildte Dele vilde behage desangaaende fra nu af at lade sig antegne hos mig. Aarhuus d. 15de Novbr. 1816. Wolter, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Undertegnede anbefaler sig med alleslags Sadelmagrørbeide, som: Kalesch, holsteensk Vogn, Tapetmagerarbeide, tillige alleslags Hestetøi, saavel simpel som moderne og i Særdeleshed forfærdige fra Grunden af alle muelige Slags Sadler, simple og moderne, som ønskes, for hvis fortrinlige Bonitet indestaaes, da jeg har konditioneret i mange Aar paa flere vigtige Steder, uden og indenlands, og er tilstrækkelig bevandret i Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist, min Profession, saa kan alle dem, som vilde be mig med deres Arbeide, vente godt og kiønt Arteilsamt billig og reel Behandling. Joh. Rinche, kaende hos Skomagerm. Schjøbt paa Middelgade Hos Ole Rasmussen i Lillering, Sognefoged f. Framlev Sogn, er optaget en blakbroget Tyr, forvar solgt ved Skanderborg Marked i Høst fra Høverhvilken Eieren kan lade afhente imod dette Avertisse mens og Omkostningerres Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
En gammel fort Hoft med en hvid Plet paa Gadelstedet er for 14ten Dage siden optaget af undertegnede, og kan, imod Omkostningernes Erstatning, vorde Eier ren udleveret. Søren Peder Larsen, Gaardmand i Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Hos Jens Jørgensen Vognmand i Aarhuus er indkommen en liden mørkebruun Hest uden nogen an i den særdeles Mærke d. 16de dennes ; samme kan bekommes til sin rette Eier, imod Omkostninger og Foderløns Erlæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Fra Skibye er for 4 Uger siden bortgaaet et stort 2 Aars Sviin, klipper et Stykke af venstre Øre. For Tilveiebringelsen loves en Douseur af Envold Nielsen Skibye.