Aalborg Stiftstidende, 1831-05-28
Debatterne i Anledning af det formeentlig constitutionsstridige i Censurloven af 28de Januar, samt at det i forrige Nummer omtalte Forslag, derfor at sætte Ministeren for det Jndenlandske, v. Schenk, under Tiltale, fortsattes i Mødet den 7de. Blandt de, der talede for Anklagen og altsaa naturligviis tillige betragtede hiin Forordning som lovstridig og ugyldig, var ogsaa Vicepræsidenten v. Seuffert. Friherre v. Closen fremtraadte atter deels for at svare paa nogle i Anledning af hans forrige Tale gjorte bemærkninger, deels for at erklære, at han ikke havde viist personlige Fornærmelser mod Ministeren, i hvilken Henseende han beraabte sig paa Præsidentens Taushed. Hertil svarede denne, at han rigtignok havde anseet nogle af hans Yttringer for Personligheder (formodentlig sigtes her til Sammenligningen imellem Schenk og Polignak),men at han ikke havde villet dadle dem, fordi det angik et faa særdeles Tilfælde, som det Nærværende, at sætte en Minister under Tiltale, hvilket Raisonnement synes noget forunderligt. Under Debatterne denne Dag og ved de følgende Møder (den 9de og 11te) blev det iøvrigt klart, at der i Kamrene ere 3 Partier, af hvilket det første og største anseer hiin Forordning for lovstridig og ugyldig, men ønsker at lade Ministeren slippe, det andet derimod vil have ham sat under Tiltale, det tredie og mindste endelig anseer ikke hiin Forordning for constitutionsstridig, men ønsker blot dens Ophævelse og ufortøvet Fremlæggelse af den nye Presselov, som Ministeren har under Arbeide. Hvad dette Punkt angaaer, formoder man, at deres Ønske snart vil opfyldes og i Mødet den 11te erklærede Ministeren, at ifølge denne Lov skulde uindskrænket Trykkefrihed finde Sted i Henseende til indenlandsk Politik. J det foregaaende Møde havde han allerede erklæret sig bestemt mod Nedsættelsen af en Committee til Anklagens Undersøgelse, i det Constitutionen i saa Fald forudsatte en fuldstændig beviist factisk Overtrædelse af sine Bestemmelser, hvilket ikke var Tilfældet i denne Sag, i det nogle Medlemmer ansaa hiin Forordning for lovmæssig, andre idet mindste Tilfældet for tvilsomt. (Udentvivl udtrykker den bajerske Constitution sig noget tvetydigt om dette Punkt, hvilket ogsaa det følgende synes at røbe, thi til hvad Ende skal en Committee undersøge en Anklage, der allerede forudsættes som beviist). J Mødet den 11te tog han endelig til Slutning Ordet, og erklærede, at han havde underskreven hiin Forordning i den fuldkomne Overbeviisning om samt mes Constitutionsmæssighed, at han derfor rolig ventede Afgjørelsen, samt at han ikke vilde give Slip paa sin Post førend en høiere Ordre kaldte ham fra den. Dette Møde varede fra Kl. 9 om Morgenen til 5 om Aftenen og under samme var saavel Salen som Gallerierne propfulde, de sidste fra den tidligste Morgenstund, Hermed ender Hamb. Corresp. Beretningen om disse Differencer, som man maa haabe bilagte paa een eller anden god Maade, men en Skrivelse fra Frankfurt af 19de Mai, som findes i sidste Nummer af Børsenhalle meddeler den nærmere Efterretning at ved Kamrenes Møde den 13de blev Spørgsmaalet: "om Forfatningen ved hiin oftomtalte Censurlov er bleven krænket" virkelig forelagt Kammeret af Præsidenten og besvaret med Ja med 71 Stemmer imod 47. Hvad Spørgsmaalet om Ansvarlighed derimod angik, erklærede den Deputerede v. Ehrne-Melchthal i den derom nedsatte Committees Navn, at samme fandt passende at bede Kongen paa den i Constitutionen foreskevne Maade om at forelægge Rigets Stænder et Lovforslag, ved hvilket de i Constitutionen indeholdte Bestemmelser angaaende Ministrenes Ansvarlighed maatte nøiere bestemmes og derved deres Anvendelse sikkres.