JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-01-30
Kjøbenhavn den 18de Januar. Jgjennem det engelske Consulat i Helsingøer er en, af 90 engelske Skibsforere undertegnet Takadresse, for det ved Trindelen henlagte Fyrskib bleven nedlagt for Hs. Maj. Kongen. Adressens Jndhold er følgende: Deres Majestæt, Undertegnede Skibsførere, som fare paa Østersøen, fole det at være deres og mange Andres Pligt. at nærme sig Deres Majestæts Throne og for dens Fod at nedlægge deres ydmygste og hjerteligste Ta for Indretningen af et svømmende Fyr paa det for ligste Punct i Kattegattet, Trindelen kaldet, forhen en Skræk for alle Somænd, som toge den Vei; men hvilket nu ved Deres Majestæts høist naadige og velgjørende Foranstaltning kan passeres uden Frygt. Saa ofte vi passere dette Fyr, ved hvilket saa manges Liv ville vorde frelste, ville vi inderligen bede for Deres Majestæts og den kongl. Families Vel, og velsigne den Konge, som henvendte sin Opmærksomhed paa en Gienstand af saa megen Jndflydelse paa den østersøiske Handel, ønskende, at, ligesom Fyre ved Trindelen bevarer os fra Fare, saaledes ogsaa en klarere Stjerne maa skinne fra oven og lede Deres Majestæt i mørke og stormfulde Timer, Hs. Maj. Kongen af Frankrig har skjænket Capt. Zahrtmann Chef for det kongl. Søekortarchiv i Kjøbenhavn, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, den militaire Fortjenesteorden. (Børsenh.,(Af Kjøbenhavnsposten.
Viborger Samler, 1830-01-30
I Løverdags Aftes (16de) indtraf i Skuespilhuset midt under Opførselsen af Vaudevillen: "Aprilsnarrene, den Hændelse, at en ung Person af den mosaiske Troesbekiendelse, ved at læne sig ud fra tredie Bænk af en Sideloge (Litr. N.) i 2den Etage, tabte Ballancen, eller rettere Stottepunctet, da han med Hænderne vilde holde sig ved Gesimsbjelken, og saaledes styrtede ud over de tvende forreste Bænke og ned i Parterret. Ved at tørne, først imod en Loge i 1ste Etage og siden mod en af Tilskuerne i Parterret, var han imidlertid saa heldig ikke at komme til ringeste Slade, saa at han, efterat Skrækkens første Bedøvelse havde lagt sig og han havde nydt nogle Forfriskninger, atter lunde begive sig op paa sin Logeplads, og see Resten af Styttet, der ved det Oprør i Huset, som denne Begivenhed vakte, var blevet aldeles afbrudt i flere Minutter.
Viborger Samler, 1830-01-30
I Tirsdags (d. 19de dennes, blev i den Kongelige Lands=Overret, samt Hof= og Stadsret afsagt Dom i Sagen: Generalfiskalen contra Hr. Mag. og Adjunkt Lindberg; hvorved kjendtes for Ret: "Mag. Art. og Adjunkt ved Metroppolitanskolen, Johan Christian Lindberg, bør for Generalfiskalens Tiltale i denne Sag fri at være" - Hr. Procurator Delbanco førte Sagen for Hr. Mag. Lindberg. Under Titel af: "Oehlenschlagers Levnet, fortalt af ham selv, og "Oehlenschlagers Tragodier, agter Hr. Prof. og Ridder Ochlenschlager at udgive en Samling, der vil udgjøre 9 Bind, som, smukt trykte paa Velinpapir og heftede, overlades Subskribenterne for 8 s. pr. Ark i Spo. - Levnetsløbet, som indeholder Forfatterens Hændelser fra hans Fødsel til hans tredivte Aar, samt en kort Efterretning om, hvad han siden har oplevet, hans Tanker og Meninger om Natur Mennesker og Kunst, i Fædrelandet og i fremmede Lande, vil udgjøre to Bind. - Tragoedierne, hvoraf de ældre, endeel af de nyere og de allernyeste, ere udsolgte og ikke findes meer i Boghandelen, udgjøre syv Bind, i følgende Orden: 1) Hakon Jarl, Palnatoke. 2) Axel og Valborg, Hagbarth og Signe. 3) Stærkodder Fostbrødrene. 4, Correggio, Hugo v. Rheinberg. 5) Erik og Abel, den lille Hyrdedreng. 6) Væringerne. Karl den Store. 7) Baldur hin Gode, Yrsa, Langbarderne. - Der vil, naar Biographiens tvende Bind paa eengang ere udkomne, siden omtrent hvert Qvartal udkomme et Bind af Tragodierne, saa at Værket i to Aars Tid kan have forladt Pressen.
Viborger Samler, 1830-01-30
Slædefarten over Sundet vedvarer endnu. Den 19de om Aftenen Kl. 10 ankom hertil Toldboden en Eenspænder Slæde, læsset med Fuglevildt, fra Landscrona. Den var kjørt fra sidstnævnte Stad om Eftermiddagen Kl. 11, Føret havde, formedelst den Mængde Snee, der er falden, været noget svært.
Viborger Samler, 1830-01-30
Den 22de om Formiddagen Kl. 12, opkom Skorsteensild paa Palaiet No. 123 i Amaliegaden (saavidt vides, kaldet: "det gule Palais); den begyndte fra et Kamminror i Stueetagen og slukkedes efter en Times Forløb uden Sprøiters Brug. - Samme Dag, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 opkom Jld i en Skorsteen i Huset No. 38 i Krondprindsensgade, som efter 1/2 Time dæmpedes uden Allarm.
Viborger Samler, 1830-01-30
Fra Altona meldes at Hestemarkedet ved Neuentamp den 14de og 15de Januar har dennegang været meget betydeligt. Til Udlandet blev der solgt 547 Luxus=Vogne og Rideheste samt 425 Remonteheste. Over 400 Luxusheste vare allerede solgte førend Markedet begyndte.
Viborger Samler, 1830-01-30
Kiel, den 21de Januar. Den første Maaned i Aaret begyndte her med alleslags Betymringer. En meget agtet Lærer ved det herværende Universitet havde modtaget et Trudselsbrev med den Efterretning, at man Nytaarsnat havde ifinde at gjøre et voldsomt Angreb paa hans Person; desuagtet gik det meget roligere til ved Studenternes sædvanlige Optog Nytaarsnat, end det i mange Aar har gjort. Men paa den anden Side bragte den "Hamborger Correspondent os den, snart derpaa ogsaa i udenlandske Statstidender optagne, Nyhed om en stor Spænding, med hvilken man i Almindelighed imodesaae Ridderskabets Forsamling, og da Jngen her var istand til at meddele nogen tilfredsstillende Oplysning des- angaaende, saa var det naturligt, at Gemytterne ikke bleve lidet foruroligede ved dette Allarmskud, indtil man endeligen kom efter, at der kun handledes om en mulig bedre Organisation af Forretningernes Gang hos Ridderskabet, hvorom man let vil kunne blive enig, hvorfor ogsaa denne Forsamling, paa hvilken man havde hendraget Alles Øine, er meget roligt skillets ad. (Alt. Merc.)
Viborger Samler, 1830-01-30
Nyborg den 25de Januar. Mangel paa Underretning over de den 19de d. fra Knudshoved med 3 Brevposter og 20 Passagerer afgaaede 5 Jisbaade, vakte i Nyborg en ængstelig Uvished og almindelig Deeltagelse indtil den glædelige Efterretning i Gaar Morges gjennem Telegrafen indløb, at samtlige 5 Baade med Mandskab og Passagerer lytteligen landede ved Asnæs 4 Miil Nord for Korfør efter en høist besværlig Reise. Ligesom denne Efterretning, med Hensyn til de Fraværendes Familier, vakte hos Alle en almindelig Glæde, saaledes tilskriver Man atter Postfører Jespersens hæderligen bekjendte Mod og Conduite samt hans virksomme Mandskab, at bemeldte Baade undgik den truende Fare, hvorfor de for nærværende Tid i flere Henseender vare udfatte, Viborg. J afvigte Aar 1829 er i Viborg, Stift copuleret 633 Par, fødte af Mandkjøn 1188, af Qvindekjøn 1132, og deriblandt Uægte 81 Drenge og 9 Piger, dødfødte 45 Drenge og 33 Piger. Døde ere af Mandkjøn 818, at Qvindetjon 870, og deriblandt have 66 Mænd opnaaet en Alder af 80 til 90 Aar og 4 fra 9 til 100 Aar, og ligeledes 9 Qvinder døde imellem 80 og 90 Aar og 16 imellem 9 og 100 Aar. Des uden fandtes ved de Fødte og Døde især at bemærke: i Bjerregrav Sogn, et Pigebarn født uden Tommelsinger paa høire Haand og et Drengebarn, som manglede de 3 mellemste Fingre paa venstre Haand; 10 døde af smitsom Sygdom, 4 hængt sig, 4 fundne frosne ihiel, og i Ove Sogn, Hindsted Herred, født et Barn med Abe Ansigt, kulsort med Kjødhorn og uden Hjerneskal, det levede kun en Time.
Viborger Samler, 1830-01-30
Onsdagen den 27de Januar holdtes Ordination i Domkirken, hvor Hr. P. J. Stougaard indviedes til Sognepræst for Vindum Menighed og Hr. A. Brast til Sognepræst for Junget og Thorum Menigheder her i Stiftet. Efterat Domkirkens residderende Kapellan Hr. Pastor Ursin havde intimmeret over Matth. 5 K. 14 V. I ere Verdens Lys, holdt H. H. Biskoppen Ordinationstalen over Matth. 25 K. 21 V. og udvillede de Bevæggrunde, som denne Jesu Lignelse giver Enhver, men i Særdeleshed Religionslæreren til at vise Flid og Troskab i sit Kald. Efter Ordinationen prædikede Hr. Pastor Brask om Joh. 13 Kap. 12 til 15 V. og fremstillede: Christi Exempel, et Mønster til Efterfølgelse.
Viborger Samler, 1830-01-30
Ledige Embeder. Sognefoged-Embedet i Schenefeld, Rendsborg Amt Caution stilles i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer til Beløb 1920 Rbd.
Viborger Samler, 1830-01-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 6te Jan. er Rodemester J. P. Falch beskikket til tillige at være Formand for Kjøbenhavns Rodemestere. Den 12te, Fuldmægtig i Brandcommissionens Contoir. H. G. Munck, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension. Den 13de, den i Naade entledigede Told- og Consumtions Jnspecteur i Præster Overkrigscommissair F. S. W. Hagerup udnævnt til virkelig Justitsraad; Districtslæge ved Kjøbenhavns Fattigvæsen Dr. med. B. A. Hoppe til Adjunct ved Physicatet i Kjøbenhavn; Cancelliesecretair og Cancellist under Cancelliet F. Hjort til Kasserer ved Cancelliet; Cand. juris C. F. Knutzen til Cancellis, under samme Collegium; Birkedommer og Skriver ved Strynøe Birk og Birkedommer ved Grevskabet Langelands Birk, J. N. Holm i Naade entlediget fra sit Embede paa Strynge; Byeskriver i Rudkjøbing, Herredsskriver i Nørre og Sønder=Herreder paa Langeland og Birkeskriver ved Grevskabet Langelands Birk, J. J. Lund, beskikket til tillige at være Birkedommer og Skriver ved StryngeBirk; Cand. med. N. B. Kopper til Læge ved Fattigvæsenet i Aalborg.
Viborger Samler, 1830-01-30
Ved Tallotteriets 1191de Trækning i Altona den 26de Jan. udkom følgende Nummere: Paa 4de Søndag efter Hell. 3 K. prædiler i Domkirten: Hr. Stiftsprovst Schjødte. J Søndresogn: Hr. Pastor Friis.
Viborger Samler, 1830-01-30
Bekjendtgjørelser. Den 23de Januar 1830 hjemkaldtes i en Alder af 69 Aar til Lysets evige Boliger min uforglemmelige Mand og vore Borns kjærligste Fader Niels Vindelin, forhen Præst til Stabr. Menighed i Ribe Stift, og i 6 Aar Provst for Uldberg Herred. En blid og rolig Henslumren endte hans langvarige og smertefulde Lidelser. stun Tanten om den Elskedes Befrielse fra dette Livs Møie, og Forviisningen om den Frommes Løn i en bedre Verden formaae at yde mig nogen Trost under mit store Tab. Hans Vandel var stedse ærlig og retskaffen - Forsynet forsøgte ham med tunge Prøvelser - ydmyg og tillidsfuld underkastede han sig Viisdommens undgrundelige Raad. - Fred med dit Støv, dyrebare Mand og ømme Fader, J Fredens Hjem modtages du af 5 hedengangne Børn! Paa egne og mine tvende Børns Vegne, Mariane Bondrup Sallig VindelinSøndagen den 31te Jan. næstkl. opføres paa Viborgs private Theater i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag: Arlichinos Bryllup, et Lystspil i 3 Acter af Kruse. Indgangen aabnes Kl. 5, og Stykket begynder Kl. 6. Billetter kan Forestillingsdagen afhentes fra 10 - 12 om Formiddagen hos Undertegnede. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1830-01-30
Hvo som af mig, for en Tid siden, har laant en liden Vadsæk, ville behage at levere samme tilbage. Hansen, Postmester.
Viborger Samler, 1830-01-30
Det Sted i St. Mathiasgaden som for Tiden beboes af Hr. Proprietair Lund er til 1ste Mai at faae tilleie eller tilkjøbs, naar man derom melder sig til undertegnede Eier. Viborg, 25de Januar 1820. P. Guldberg.
Viborger Samler, 1830-01-30
Placat. Fredagen den førstkommende 5te Febr. om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Begjering af Forvalter Clausen paa Ulstrup foretaget Auction i Hjermind Skov over endeel paa Roden staaende Birketræer, udgjørende 60 a 70 Favne, og indeholdende omtrenHundrede Nummere af stort og mindre Træe, tjenligt til alle Slags Brug. Auctionen begynder i Sløvkrog. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie. Viborg, 29de Januar 1830. Rod. (De forrige Gang manglende tvende Kjøbenhavnsposter ankom i Dag, hvorimod den for i Dag mangler.
Viborger Samler, 1830-02-01
Adskilligt. Generalprocureuren ved det kgl. Tribunal i Metz Hr. Pinaud har nylig i sit Reqvisitorium mod Courter de la Moselle altsaa i sin Embedsførelse tilladt sig følgende Ord: "Den 14de Artikeaf Chartet sikkrer Kongen et Middel til at modstaae Majoriteten af Vælgerne og de Valgte. Naar altsaa Majoriteten, fornyende hine Dage fra 1792 og 93, skulde nægte Skatterne, skulde Kongen da overlevere sin Krone til Conventets Gjenganger, Nei han maa forsvare sin Ret og redde sig fra Faren, ved Midler, som det ikke er passende at nævne Til Slutning tilføier han: "Stolende paa Rettens Viisdom og Kjærlighed til Orden vente vi dens Dom Men kunde skjebnesvange Vildfarelser henrive Rets betjenterne, skulde det være denne Domstol forbeholden. . . vi tie . . . den Frygt, som vi just vilde udtale, er for smertelig for os, til at vi ikke skulde stræbe at undertrykke den." Hertil siger Journal des Debats: "Lad Generalprocureuren vel betænke, at det 1792 og 93 vare det offentlig Ministeriums Reqvisitorier, som befalede Tribunalerne at domfælde." Til Trods for Hr. Pinauds Trudsler har Retten imidlertid frikjendt den anklagede Tidende. Man forsikkrer at flere Deputerede have besluttet, at drage Hr. Pinand til Ansvar for de Deputeredes Kammer. - Constitictionel havde nylig sagt at Takadressen burde affattes ærbødig men eftertrykkelig. Dertil føiede Ca rette de høist afskyelige Ord: "Naar man i England vil dræbe en Konge, saa overtrækker man Schafortet med sort Klæde, og Skarpretteren tager en Maske for.
Viborger Samler, 1830-02-01
Den af den forhenværende Krigsminister Hr. de Caux udnævnte Commission for at undersøge Reclamationerne fra Oberst Simon Loriere og Capitain Lafontaine, har fuldendt sin Beretning, der gandske er falden ud til bemeldte Officierers Fordeel, og anbefaler dem til Kongens Naade. Marschal Molitor har som Commissionens Præsident forelagt Krigsministeren denne Beretning. Som bekjendt havde Oberst Loriere i Julii Maaned 1815 i en Beretning erklæret denne Minister for en Deserteur.
Viborger Samler, 1830-02-01
Det hedder i en Skrivelse fra Newa af 3die Jan Her er Alles Forventning spændt paa HalilPaschas Ankomst. Vel underrettede og i Diplomatiken erfarne Mænd tillægge dog ikke hans Mission stor Vigtighed. Denne Sendelses formodede Formaal skal være den tidligere Rømning af det enropæiske Tyrkie og fornemmeligen af Bulgarien, som i Henseende til sin frugtbare Jordbund udgjør en betydelig Deel af det ottomanniske Riges Hjælpekilder.
Viborger Samler, 1830-02-01
Betalingsterminerne skulde da som man siger, under Englands og Frankrigs Garantie, udsættes til et fjernere Tidspunct end det i Tractaten til Adrianopel, bestemte. Men efter bemeldte Sagkyndiges Mening, vil vort Hof neppe indlade sig paa disse Forslag, saa meget mindre som man uagtet Sultanens tilsyneladende Beredvillighed til at opfylde Fredsbetingelserne, begynder at blive noget mistroisk imod Porten, formedelst de overordentlige Rustninger i Constantinopel og andre tyrkiske Stæder. Ogsaa fra de persiske Grændser vil man have erfaret noget Lignende; vort Observationscorps mod denne Side bliver derfor ikke alene ikke formindskeet, men endog noget forstærket; man vil ogsaa bringe de fornyede befalinger til at paaskynde Udtagelsen af det i Ukasen af 2den August foreskrevne Mandskab i Forbindelse hermed.
Viborger Samler, 1830-02-01
J Madrid skal der være indtraadt et spændt Forhold imellem det spanske og det neapolitaniske Hof Den unge Dronnings Upasselighed tilskrives hendes Svangerskab.
Viborger Samler, 1830-02-01
Den britiske Gesandt ved det spanske Hof og en russisk Fyrste, der skulde overbringe Depescher til Madrid have maattet blive ligggende i Bayonne, fordi Reisen gjennem Spanien er forbunden med Livsfare. Hvilken Ubetydelighed der gav Anledning til at Grev Diebitsch-Sabalkansky - en fød Preusser - kom i russisk Tjeneste, meddeles i en Skrivelse fra Berlin. Hans Fader, der var en udmærket Officeer og stod som Major i Garnisonen i Breslau, fik en Dag en kongelig Cabinetsskrivelse med Adresse til Oberstlieutenant v. Diebitsch. I den begribelige Formening, at være avanceret, meddeelte han sine Regimentskammerater sin Glæde, og bad den daværende Commanderende, at bekjendtgjøre det ved Paraden. Men denne afslog det, ogsaa viste det sig senere, at saavel Udskrivten paa Brevet som Titulaturen inden var en Forseelse af Secretairen. Og denne Forseelse gav Anledning til, at Major Diebitsch, der troede sig compromitteret, bad om sin Afsked og traadte i russisk Tjeneste, medens hans Søn blev paa Cadethuset i Berlin. Da han imidlertid udvirkede en Officeerspost ved den russiske Garde for Sønnen, saa tog ogsaa denne til Rusland, hvor han i den nyeste Tid har spillet en saa glimrende Rolle.
Viborger Samler, 1830-02-01
J den bengalske Bank i London er begaaet et Ty vert paa 200,000 Pund Sterling. 2 Bankører, hvis egen Formue er langt større, end Beløbet af det Stiaalne, ere arresterede som Deeltagere.
Viborger Samler, 1830-02-01
J Rouens Hospital befinder sig for Tiden et Menneske, ved Navn Lambert, der efter en svær Blessure, som han fik i Slaget ved Austerlitz, holder sig for død, og troer, at hans Legeme er ikke Andet end en eftergjort Dukke. Ofte er han i hele Timer ganske ubevægelig, stundom vil han ikke engang spise; Stik Sennepsplastre a. føler han slet ikke; hans Hud synes at være uden al Følelse.
Viborger Samler, 1830-02-01
Om de sammenvoxne Siamesere, der reise omkring og lade sig see, og nu for Tiden ere i Paris har man en meget interessant Beskrivelse, hvoraf følgende er et Udtog: Deres Sammenvoxning strækker sig fra Brystets Grund til Navlen; derhos har Overdelene det ubeqvemmelige for dem, at de vende Ansigt mod Ansigt, men ved megen Anstrængelse fra Smaae af har det lykkedes dem at kunne see til Siden saaledes at de Begge danne en Retvinkel. Naar en Bevægelse fordrer, at de Begge maa medvirke dertil, saa udføre de den med en saadan Overeensstemmelse, uden først at være blevne udtrykkeligen enige derom, at man skulde troe, de bevægedes ved een eneste Villie. Naar En af dem vil gaae, saa gaaer den Anden strax med i samme Skridt. Paa Skibet, som førte dem over, saae man et mærkværdigt Beviis derpaa: de vare i fuldt Løb foran en Person, der i Spog løb efter dem, da de pludseligt kom udenfor en aaben Luge, gjennem hvilken de kunde have faldet ned i det underste Skibsrum, men uden et Øiebliks Vaklen gjorde de med eet Spring Veien over det farlige Hul. De ere meget sieldent ucens. En Gang kom de dog paa deres Overfart i Strid om, at den Ene vilde bade sig i Søen, og den Anden fandt det for koldt. Men det kostede Capt. kun liden Møie at gjøre dem begribeligt, at de gjensidigen maatte unddrage sig en Fornøielse som maatte foraarsage En af dem nogen Ubehagelighed, Alle deres Functioner foregaae ligetidigen; de spise paa een og samme Tid, den Ene ligesaameget som den Anden, de sove paa een Tid, og naar man under Søvnen berører den Ene, vaagner ogsaa den Anden. De ere 18 Aar gamle. Jkke allene Nysgierrige, men ogsaa de Lærde strømme til for at see disse Vidundere.
Viborger Samler, 1830-02-01
Indenlandske Tidender. Ved den Kongl. Lands=Overret, samt Hof og Stadsret blev den 16de dennes paakjendt en dertil appelleret Sag mod Arrestantinden Margrethe Olsdatter af Særslov, der tiltaltes for at have ved Gift ombragt sin Mand Gaardmand Peder Andersen Skou, og mod Arrestanten Ole Hansen af Horbeløv for at have været Medvider i denne Forbrydelse og tilskyndet Arrestantinden til at begaae den. Arrestantinden var under Sagen overbeviist at have, for at skille sin Mand ved Livet, den 9de Juni f.A., bibragt ham Rottekrudt i nogle til ham tillavede Pandetager og den paafølgende Morgen bibragt ham samme Gift i en Kop Kaffe. Den 12te Juni paafulgte Mandens Død. Ved den ved Falsters Birks Extraret afsagte Dom blev Arrestantinden dømt til at knibes med gloende Tænger, samt afhugges Haand- og Hoved med Øxe og disse sættes paa en Stage og Kroppen lægges paa en Steile, og Arrestanten til for Livstid at arbeide i Rasphuset, og ved Overretten blev denne Dom stadfæstet.
Viborger Samler, 1830-02-01
Den høist talentfulde danske Historiemaler Johann August Krafft er den 19de Decbr. f. A., i en Alder af 32 Aar, død i Rom af Blodstyrtning. Han havde allerede længe skrantet af Brystsvaghed, Hvilken Mand er den lastværdigste, en ten Den, der, som Regnskabsfører for en offentlig Indretning, faaer Kassemangel, men mindelig betaler, hvad han efter Regnskab er bleven skyldig? Eller Den, der paatager sig at føre Regnskab for et privat Selskab, være sig enten et Klub- eller et dramatisk Selskab og bliver Penge skyldig, som han aldrig betaler, (Hemp. Av.)J Horsens lader et Jnteressentskab, ved Hr. Skibsbygmester Kjellerup fra Aarhuus, bygge en Skonnert paa 2,000 Tønder.
Viborger Samler, 1830-02-01
Hr. Particulier Bonne paa Morss agter at udgive en Deel interessante Notitser, optegnede under hans fleeraarige Ophold i Middelhavet og paa en Reise til Kysten af Guinea for at indkjøbe Sla veer, tilligemed en Afskildring af Slavehandelens og Slavernes Behandling dersteds samt de Forfatteren tilstødte ikke almindelige Hændelser. Værket vil udgjøre henved 9 Ark og koste 1 Rbd. Sedl. pr. Expl.
Viborger Samler, 1830-02-01
Viborg. Hs. Majestæts allerhøieste Fødselsdag forkyndtes her den tidlige Morgenstund ved Borgermusiken, som drog gjennem Byen. Om Formiddagen paraderede Borgervæbningen paa Torvet, hvor høj Jubel under flyvende Faner og klingende Spil lod for vor allernaadigste Konge. - Et Selskab af Byens Embedsmænd og Honoratiores havde derefter samlet sig til et Middagsmaaltid, der bivaanedes af Stiftets høje Øvrighed, og hvorunder til følgende af Borgmesteren Hr. Cancellieraad Gundelach forfattede Sang: Mel. Vift stolt paa Codans Bølge. Flyv Sorg, paa skumle Vinge, fra Danmarks lyse Hjem! Du, hulde Glæde! svinge i Straaleglands dig frem! Tie Armods bange Klage! Viig Tungsinds mørke Blik, Trøst fødtes dine Dage, en Soel for dig opgik. En Soel der er oprunden; den straaler klar og buld; den smiller gjennem Lunden, liig Østens Morgenguld. Rundt over Danmarks Rige, den lyser fjern og nær, og Mortets Taager vige, dens reene Himmelskjær. Du, Konge Fredrit, smiller: Som Danmark Riges Soel. Med barnlig Tillid iler. Hver til Din Kongestoel, hvor Viisdom, Ret forene. sig frømt med Naadens Huld: de sande Ædelstene, i Kongetroners Guld. Lev, Fredrit! Konge, Fader, lev højt til sildigst Tid. Dig skjænke Himlens Fader, en Alder høi og blid! Skjoldungers ædle Stamme, med sine Greene staae, saalænge Stjerner flamme. paa Danmarks Himmelblaae af Hs. Høivelb. Hr. Stiftamtmand Schønheyder udbragtes Skaaler for Hs. Maj. Kongen, Hs. Maj. Dronningen og hele det Kongelige Huus. Om Aftenen var Assemblee og Bal. - Søndags Aften, den 30te Jan., gaves en Forestilling af det dramatiske Selskab hvilken aabnedes med følgende, af Hr. Stiftsprovst Schjødte forfattede, Prolog: Der sidder en Ætling af sielden Old Paa elskede Dannemarks Throne: Et Stud, der har Udspring fra Nordens Skjold, Hvis Arv er en uplettet Krone. Paa Kongestol sidder en Fader huld; Og Kjerlighed støtter hans Vælde. Et Blodet har tiæbet ved Kronens Guld, Dens Glands er ej falmet ved Ælde. Og Tiden har bleget til Snee hans Haar, Har tidligen saaret med Smerte. Dog Uveirets Storme i Livets Vaar Har modnet til Ømhed hans Hjerte. Og Konningen sidder saa tankefuld: J Øjet en Taare, som funkler: Den triller fra Kinden paa Kaabens Guld, Og Høisædets Glimmer fordunkler. Thi mange er Saarene fjernt og nær, Og derfor er Taaren i Øie; Hans Faderfavn aabner sig for Enhver, For Armodens Søn og den Høje. Paa Andagtens Vinge mod høje Sky Hans Bøn gaaer til Gud for hans Rige, At Danmark maa grønnes i Fredens Ly"Med Frugter, som saa ere lige!" Saa hæv dig, o Hjerte, med barnlig Fryd! Hæv varmt dig for Frederiks Lykke! Bring, Storm, paa din Vinge vor Lovsangs Lyd Til ham, ved hvis Barm vi er trygge! Saa rul da, o Bølge, med Sjolunds Bryst, Tolk Søsteren Cimbriens Glæde! Saalænge du vugges mod Danmarks Kyst, Saalænge staae Skjoldungers Sæde! som fremsagdes af Hr. Studiosus Nerenst.