JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Uagtet man i Preussen allerede længe har bragt constitutionelle Jdeer paa Bane, saa har man dog aldrig tænkt paa, at Adelens borgerlige Tilværelse nogensinde skulle ophøre. Enhver Preusser vil derfore betragte dette Skridt som en Nedsættelse af National-Værdigheden og en Bestræbelse for at giøre alt ligt uden Forskiel. – Østerrig er en Magt, som fortiener Opmærksomhed og hvad den vil tænke om denne Sag, kan man ikke omtvivle. Kaster man et Blik paa de constitutionelle Stater, saa vil man finde, at de, uagtet den store Ulighed i deres indvortes Organisation, ere fuldkomment enige i deres Tanker og at beholde Adelen. J England har man endnu mere end Adelen, nemlig Pairsværdigheden, og Nationen har aldrig havt Storbrittanniens Adel mistænkt. Hvad vil man derfore i London dømme, om et Skridt, som er besluttet uden al Grund og udført med koldt Blod for at undertrykke en Minoritet, som ikke er istand til at forsvare sig, J Kongeriget, Nederlandene nyder man en udbredet Frihed, uagtet der er et Overhuus og Adelen er talrig og har store Landeiendomme. – J Frankerige, hvor man har giennemgaaet saamange Statsomvæltninger i 30 Aar, afskaffede man vel engang Adelen; men har siden indført den igien og der har man nu 2 Slags Adel, en gammel og en nye, foruden et Pairskab. Uagtet de overspændte politiske Begreber, i Spanien og Portugal, har dog ikke een Stemme erklæret sig mod Adelen. Det samme har væ et Tilfældet i Neapel og Piemont uagtet de krampeagtige Bevægelser, som der ere forefaldne; og midt i den fuldkomne indvortes og udvortes Fred har man i Norge gjort et Skridt, som andre Nationer selv i en Revolutions Tilstand havde Klogskab nok til at afholde sig fra. – Sagen angaaer kun lidet den Svenske Adel, som er meere end hvad den Norske nogensinde kan blive til; thi Adelen i Sverrig er en Rigsstand; i Norge er den kun en Samling af enkelte Personer. J Sverrig kan desuden Kongen skiænke Adelsværdigheden til Personer af enhver Classe af det borgelige Selskab. Er Storthinget da vis paa, at saadanne Belønninger ikke kunne gjøre noget Jndtryk paa Nordmænds Hierter. Hs. Majestæt viser nu tilsidst hvorledes Adelens Ophævelse vil give Anledning til Ophævelsen af de Forrettigheder, som ere tilstaaede andre Stænder. Alle Personer, hvor de boe, ville saaledes kunne giøre Paastand at blive fatte paa lige Fod med Borgerne i Stæderne. Kongen formaner derfore det Norske Storthing til, saasnart som mueligt at vende tilbage til den monarkiske Orden og foreslaaer derfor: 1) At det strax erkiender den Grundsætning og beslutter, at der skal bevilges de adelige Familier en Godtgiørelse, som komme til at lide ved Ophævelsen af deres Forrettigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
At Hs. Majestæt kan oprette en Adel i Norge for at belønne de Tienester, som bevises imod Fædrenelandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Nyeste Post-Efterretninger. Man har erholdet den saare vigtige Efterretning fra Cattaro i Dalmatien af 27de Mai, at Resten af den Tyrkiske Flaade, som var bestemt imod Ali og som bestod af 4 Fregatter og 2 Brigger og fleere Transportskibe er, efter forgiæves at havesøgt en Alflugt i Bugten ved Arta og flere Stæder, bleven taget af Hovedafdeelingen af den Græske Marine, efter en svag Modstand. Ogsaa meldes: at fleere Tyrkiske Skibe, som vare afsendte med Tropper fra Lille Asien til Morea og Livadien, ere blevne angrebne og tagne af de Græske Skibe. Antallet af de Tyrkiske Fanger, som blive bevogtede paa Øerne Milos, Naxos og Paros i Archipelet, beløber sig allerede til 6000 Mand. Grækerne angive nu deres Søemagt til idetmindste 250 bevæbnede Fartøier, som ere deelte i 4 Divisioner. Den Østerrigske Jagttager beretter: at Øerne Hydra, Specia- og Jpsara have over 70 Skibe i Archipelet, som tildeels føre fra 16 til 20 Kanoner. De visitere fremmede Nationers Handelskibe og bemægtige sig, uden Hensyn til Flaget, alt den Tyrkiske Eiendom, som de forefinde. Disse Efterretninger og den Græske Marines Tilvært og Overmagt, ere af den største Vigtighed; thi Grækerne blive derved ikke allerne meget berigede og erholde Resourceer til at føre Krigen; men de afskiære derved ogsaa Constantinopel og alle Tyrkiske Handelstæder al Tilførsel og Handelsforbindelser; de forhindre Tyrkerne fra at afsende Hielpetropper fra et Punkt til et andet og blive selv derved istand til at sætte Tropper i Land paa alle vigtige Punkter, foruden at de ved de Skibe, som de have taget fra Tyrkerne, have forsynet sig med Vaaben, og Ammunition. Det er en naturlig Følge heraf, at alle Øer maae snart være tabte for Tyrkerne, og den Græske Revolution erholder derved en Fasthed og et Støttepunkt, som vil bevirke, at den ikke gandske staaer til at dæmpe, i hvordan saaldfaldet bliver. Revolutionens heldige Udfald vil forresten beroe paa, at Grækerne kunne blive eenige og erholde en fast Regiering, saa at der kan komme Plan og Sammenhæng i deres Operationer. J Flaadens Bestyrelse synes virkelig saadan en Plan at herske, og som formodentlig er en Følge af det Admiralitet, der er oprettet paa Øen Milos; thi den Græske Flaade er inddeelt i 4 Escadrer, hvoraf den første krydser omkring Kysterne af Morea, den anden ankrer imellem Øen Tenedos og Dardanellerne; den tredie krydser imellem Creta og Cypern og beskytter de Cyladiske Øer, og den fierde forlader ikke Vandene ved Hydra og Para: men tiener som Reserve og befordrer Ordrenetil de andre Afdeelinger. Man kan ikke nægte, at siden Grækerne have taget den heele Tyrkiske Escadre, som var afsendt mod Ali, saa maae deres Marine allerede have en temmelig betydelig Styrke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
– J det samme Divan blev den nye Græske Patriark kaldet frem for at sige sin Meening; han skal have talt med megen Rolighed og Værdighed, som har gjort et stort Jndtryk. - Porten har forat redde sig fra den Forlegenhed, hvori den Græske Marine har bragt den, grebet til det fortvivlede Middel at opfordre Røverstaterne til at støde til Storherrens Flaade med alle de Skibe, som de kunne udruste. J den Opfordring, som er sendt til disse Stater er alt det sagt, som kan ophidse Fanatismen og anspore Rovgierrigheden. Det værste er, at man i Tunis og paa heele Kysten af Barbariet lider af Misvæxt. Den Engelske Ambassadeur skal ogsaa have erklæret, at England ikke kan tilladet at Barbareskerne ankomme med deres Skibe i det Joniske Hav og at alle Havnene paa de Joniske Øer skulle blive lukkede for dem. Den 18de Mai havde den Engelske Ambassadeur Lord Strangford, Audients hos Sultanen og blev modtaget med overordentlige Æresbeviisninger; Sultanen besvarede selv hans Tale imod al Sædvane. Ambassadeuren fik en Present af 5 Heste, som med deres Seletøi, var af 20,000 Piasteres Værdie; men han havde ogsaa Kongens Navn overleveret Sultanen en Dolk, som var besat med Juveler og som var af 50,000 Piasteres Værdie. Den Tyrkiske Regiering har truffet kraftige Forholdsregler for at sikkre de udenlandske Gesandtere; det er forbudt alle Tyrker at tale om offentlige Anliggender. – Man skal have opdaget et Complot til at tænde Jld paa Søe arsenalet og fleere Skyldige ere blevne henrettede. Desuden blive bestandig fleere og fleere Christne dømte til Døden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Man troer i Paris bestemt, at Rusland vil blande sig i de Tyrkiske Anliggende, og man siger at den Russiske Ambassadeur skal have yttret sig med Hensyn dertil; ogsaa vil man vide i England: at Keiserne af Rusland og Østerrig skulle have forlangt af Porten Godtgiørelse for den henrettede høie Græske Geistlighed og de værgeløse Græske Christne, og fordret Sikkerhed for, at saadanne Grusomheder ikke i Fremtiden kunne passere. – Man vil vide over Odessa fra Constantinopel at de 5 Hovedmagter i Europa skulle have gjort Forestillinger til Divanet, som ere ledsagede af nogle Trudsler. Forresten ere befalinger ankomne fra Petersborg til Odessa, at Frievillige ikke længere maae afgaae derfra til Grækerne og Understøttelse sendes dem som hidindtil. – Den 24de Mai er Hans Majestæt den Russiske Keiser ankommen i bedste Velgaaende til Lystslottet Gatschina, og den 26de indtraf han i Petersborg efter 10 Maaneders Fraværelse. Han begav sig strax til Kirken, hvor et TeDeum blev afsiunget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Den 14de Juni var det Rygte udbredet i London: at Bonaparte var død; allerede den 26de Apri skrev man fra St. Helena, at han var opgivet at Lægerne; disse skulle have forsikkret, at det vilde være et Underværk, om han ved den Sygdom han har, endnu kunde leve til Mai. Denne Efterretning er imidlertid endnu ikke bleven bekræftet. – J Mexico maae det endnu ikke see alt for godt ud; thi man har i Spanien private Breve derfra, som melde at Miranda er den 23de Marts rykket ind i Orizava, og at man frygter for at Talapa er ogsaa besat af Jnsurgenterne. Jturbide skal have besat Acapulco; er det nu sandt, at de to Spanske Fregatter Prueba og Venganza, som Cochrane er afseilet for at forfølge, ere indløbne i Acapulco, saa kunne de ogsaa paa denne Maade falde i Jnsurgenternes Hænder. J Texas er ogsaa en Revolution udbrudt, da man læser i Amerikanske Blade en Proclamation fra General Lieutenanten for de Mexicanske Armeer og Præsidenten for den høieste Junta i Texas, Dou Joseph Thespalatios, hvori han erklærer for alle bevæbnede og ubevæbnede Patrioter, i Nye=Spanien, som have forbundet sig til det store Værk at befrie deres Fædreneland, at det Baand, som forbinder Mexico med Spanien skal for bestandig være opløst. General O'Donihu er afseilet fra Cadix til VeraCruz paa Orlogskibet Asia for at afløse Vicekongen Apodaca. – Skibet Sally, Capitain Williams er ankommen til London fra Maracaibo og bringer Efterretningen om, at alt var roeligt i Staden indi den 26de Marts. General Urdanette var Commandant, og Garnisonen bestod af 6000 Mand, Ved Generalstaben af den Columbiske Armee opholde sig to Preussiske Officerer, Lutzov og Benecke; der er lagt Embargo paa alle Skibe i Havnen. - Det skal være vist, at General San Martin er dreven tilbage fra Lima, og at det er ikke at tænke paa at Lima kan blive erobret af den Chillesiske Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Fra Spanien høres: at en Bande af Oprørere paa 300 Mand til Hest har viist sig paa Biergene i Catalonien. J Granada har Zeldibars Bande forenet sig med Guerras og man har maattet afsende alle disponible Tropper imod dem. Jame i Murcia forstærker sig, og Merino i Norden bliver stedse frygteligere. – Da Franciscanerne i Almagro skulde ifølge de Cortes Forlangende forlade deres Kloster, saa gjorde Fruentimmerne i Staden Opstand og tvang dem til at blive der; de løbe igiennem Gaderne og forbandede Constitutionen. - J St. Jago have 800 Fanger gjort Opstand formedelst den slette Behandling, de ere underkastede og Øvrigheden havde Møie med at bringe Roligheden tilveie, igien. - De Cortes skulle i et hemmeligt Møde den 4de Juni have gjort Ministeren for det Jndre bittre Bebreidelser i Anledning af de indvortes Uroeligheder. Denne skal have undskyldet sig med Mangel paa Penge og med at den offentlige Stemning var aldeles imod det nærværende System, han kunde desuden ikke udvikle hele Sammenhænget dermed uden at bringe visse Personer til at rødme, som han maatte bære Ærbødighed for
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Jndenlandske Efterretninger. Ribe. En Mand i Varde navnlig Morten Jonassen har nu bekiendt og til staaet at han er, uden Medvider har sat Jld paa sit eget Huus, da den opkomne Brand var nær ved at standse og saaledes har været Aarsag i den største Deel af den Ulykke, som skeete. Da Morten Jonassen, altid har været anseet for en redelig og veltænkende Mand, er det at formode, at Pengeforlegenhed og Nød, har forledet ham til denne Gietning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Befordringer og Afang. Den 22de Mai er Jens Nees som Landvæsens-Commissair i forrige Odense og Ruggaards Amter, forundt Kammerraads-Rang efter Rangforordningens 7de Klasses No. 2. Den 29de er afskediget Premierlientenaut J. S. Heboe udnævnt til Landmaaler. Den 6te Juni er Sognepræst for Meirup Menighed og første Lærer ved Borgerskolen i Holstebroe, C. B. Jensen, beskikket til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkiøbing; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkiøbing, L. Dahl, til Sognepræst for Meirup Menighed og første Lærer ved Borgerskolen i Holstebrod, residerende Capellan for Thiersted, Schiørringe og Veilebye Menigheder i Lolland, C. M. Clausen, til Sognepræst for Landet, og Ryde Menigheder i bemeldte Lolland; personel Capellan for Frue Menighed i Odense, J. J. Rantzau, til Med tiener og Capellan pro persona hos Sognepræsten for Gudme og Brudsager Menighed i Fyen; Sognepræst for Vallensbek Menighed i Sielland, A. Svendsen, i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte hans Embede, Sognepræst for Vaborg og Firring Menigheder under Ribe Stift; P. A. C. Nørager, med Pension entlediget fra fornævnes hans Embede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Døde. C. Bogvad, Skovrider paa Grevskabet Bregentved, 85 Aar, den 11te Junii. Skbcapt. og Brygger F. Solwebel, 65 Aar, den 19de Junii. Mad. K. Svensen, 90 Aar, den 18de Junii. Jfr. C. S. Reimer, 71 Aar, den 20de d. M. Etatsraad Doctor Medicinæ og Stadsphysikus J. Koefoed, 53 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Litteratur. Fra Pressen er udkommen: Mærkeligt Document til de nordiske Rigers Historie, udgivet af Dr. J. K. Høst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Kiøbenhavns Børs den 26. Junii. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Amsterd, 2 M. - London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 263. (Den 26 Juni 1820, 256). Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. a 2 Rbmk. - s. (Jstor 15 Rbmk. 5 s.) Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1821) 70 a 70 1/2. (Jfior 1.) Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 90 a 90 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 119 a 119 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S Norske Rigsbanksedler 15 3/8. (Jstor 17.) Svenske Sedl. 69 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
J den 994 Wandsbecks Trækning udkom: No. 22. 59. 74. 57. 56.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
At de fra Slagelse Raadstue for denne Kiøbstæds Jndvaanere under 31te Martii dette Aar satte Taxter for Udsalg af Fødevare m. m. indtil videre vedblive uforandret at være gieldende, kundgiøres, herved. Slagelse Raadstue den 27de Juni 1821. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
AVERTISSEMENTS. Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Ane Pedersdatter, Enke efter forlængst afdøde Skomager Jens Poulsen her i Byen, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe den 21de Juni 1821. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Arvefæstegaardene Lisesdahl og Wilhelmshaab under Frydendahl i Holbek Amt, agter Undertegnede ved en eneste Auction, som afholdes paa Lisesdahl Onsdagen den 18de Juli, om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge, enten samlet eller separat. Gaardene, som er vel vedligeholdte og indrettede til Familier uden for Bondestanden, er beliggende i en særdeles behagelig Egn, midt imellem flere Kiøbstæder, der letter Producternes Afsætning, staaer for Hartkorn Ager og Eng frie Hovedgaardstaxt 5 Tdr. og ufrit 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., samt Skovskyld, 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og har et Areal af omtrent 240 Tdr. Land, samt omtrent 9 Tdr. Land indfredet Skov i den frodigste Vext, som afgiver det Tilstrækkelige til Gaardens Forbrug, hvortil desuden haves overflødigt Tørveskiær. Endvidere kan i Kiøbet medfølge Besætning af 12 Heste og 24 Køer, samt det fornødne Jnventarium af Vegne, Plouge, Harver, Meierieredskaber, Folkesenge, m. m., som bliver for vidtløftig her at anføre, men forinden, saavelsom de udførligere Conditioner, der for Kiøberne er særdeles fhvorable, kan erfares hos Undertegnede. Lisesdahl pr. Ringsted den 19de Juni 1821. Brinck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Gaarden No. 43 a beliggende paa Ahlgaden i Nyekiøbing i Sielland med tilliggende Jorder, nemlig circa 10 Tdr. Land i Byens Makr. og 30 Tdr. Land paa Lyngen, tilhørende Stervboet efter afgangne Kiøbmand A. A. Omøe og forhen afdøde Hustrue K. Omøe, fød Holmstrup i Callundborg, stillet til 4de offentlige Auction, som afholdes paa Raadstuen i bemeldte Nyekiøbing, Fredagen den 6te Juli 1821, Formiddag Kl. 11 slet, hvilket herved bekiendtgiøres. Conditionerne ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Prøveprokurator C. M. E. Holm i Callundborg. Vognserup Hovedgaars Bygninger med tilliggende Hauge, hvortil hører 18 pligtige Ugedagsmænd, Gartner og Materialhuset, samt de paa Gaarden værende Beqvemmelig der, saasom Stald med Stald- og Geschirs=Kammer, Vognremisse, Brænde= og Tørvehuus m.v., kan paa billige Vilkaar faaes at leie, Vaaningen strax og Haugen til anstundende Foraar. Conditionerne, hvorefter Eiendommen bortleies, forevises i Siellands og Fyen Landvæsens Contoirer, i det Kongelige Rentekammer, paa Holbeks Amts-Contoir, og af undertegnede Forvalter ved Baroniet Løvenborg, der tillige paaviser Leilighederne, og foreløbig afslutter Accord paa nærmere Approbation. Løvenborg pr. Holbek den 21de Juni 1821. Thorst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Mandagen den 9de Juli først C. F. S. S. kommende, afholdes den aarlige Fugleskydning i Corsøer Skov. Selskabets Medlemmer, ville behage at møde paa Postgaarden her i Byen bemelde te Dags Morgen Kl. 8. Nummere kunne erholdes 8 Dage forinden saavelsom paa Skydepladsen hos Undertegnede. Contingentet er 3 Rbd. Sdler pr. No. Corsøer den 27de Juni 1821. S. Betzer. Selskabets Kasserer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Paa Slottetsgade er til førstkommende Michaeli Flyttedag en beqvem Boepæl med Udhuus og Hauge at faae til Leie, anvises af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Tvende smaae Værelser, Kjøkken, Spisekammer, en liden Hauge, med andre fornødne Beqvemmeligheder ønskes til Leie strax eller næstkommende Flyttetid til en nu for Tiden passende billig Leie. Bogtrykker Magnus giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
Hos Undertegnede faaes: 1) Noget om Aarsagerne til Landmandens nuværende Forfatning, af J. B. Secher, Krigsassessor og Medeier af Hovedgaarden Katholm, samt bestandig ordentlig Medlem af det Kgl. danske Landhuusholdningsselskab; 4 Mk. 8 s. Expl. hæftet. Mindesang over Doctor Morten Luther, i Anledning af den udsatte Præmie, af J.R. Lachendorph; 12 s. Stkt. Slagelse den 22de Juni 1821. P. Magnus. Bogtrykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
At jeg Undertegnede har etableret mig som Hjulmand her i Byen, skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre forde ærede Velyndere, som vilde forunde mig deres Arbeide, hvilket bestandig skal være min største Stræben at levere forsvarligt og godt. Tillige forfærdiger jeg alt Slags Plougarbeide af nye Opfindelse. Lars Norgreen, - boende i Hr. Kiøbmand Wulff. Bechs Gaard paa Smedegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
En Høvlebænk med Bagtang ønskes tilkiøbs. Bogtrykker Magnus anviser Kiøberen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-07-03
Den Vest-Siællandske Avis, eller: i Ugeblade Slagelse. den landske Historie uden- og inden for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. de Aarg. Tiersdagen, den 3. Julii 1821. (Nr. 53.) 3de 39. Torsdagen, den - 3036. - 2 -Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Nutidens Atheniensere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-07-03
En Græsk Kiøbmand, som indfandt sig ved den sidste Leipziger Messe bekræftede det samme; den Jnterresse, som saamange anseelige Personer viiste Grækerne paa den Vienske Congres opvakte især deres Nationalaand.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-07-03
Jtalien. Kongen af Neapel har ved et Dekret af 21de Mai udnævnt en Commission, som skulde prøve de af Hs. Majestæt gjorte 5 Forslag til Regieringens Jndretning i Kongeriget af begge Sicilierne. Commissionen holder sine Møder under Hs. Kgl. Høihed Hertugen af Calabriens Forsæde, disse 5 Artikler, gik udpaa. 1) at skille Statsbestyrelsen af Neapel fra den i Sicilien, dog saaledes, at begge Lande skulle staae i den nøieste Forbindelse med hinanden. 2) at Statsraadet i begge Kongeriger skal erholde en meere virksom Organisation. 3) at der i begge Deele af Kongeriget skal oprettes en consultativ Aucthoritet, som skal nøie prøve Lovudkastene, inden de erholde Lovskraft. 4) at der i Enhver Provins skal oprettes et Provinsial-Raad, som skal beskiæftige sig med en billig Fordeeling af Paa lægene og andre almeennyttige Gienstænde. 5) Endelig, at der skal indrettes Commune=Administrationer efter de Grundsætninger, som kunde være meest fordeelagtige for deres Tarv. – Da Commissionen havde afgivet sin omstændelige Betænkning om disse Forslag, saa udstædte Kongen den 26de Mai 2 Decreter, hvori de Grundsætninger bekiendtgiøres efter hvilke Statsbestyrelsen i Kongeriget af begge Sicilierne skal foregaae i Fremtiden. Ved et Dekret af samme Datum har Kongen ophævet Conscriptionen for begge Riger. - Disse forbedrede Statsindretninger ere blevne optagne af Neapolitanerne med megen Kulde fordi, som man siger, Folket skal have faaet en Modbydelighed for alt hvad der ligner en Constitution. - Det Engelske Blad Times seer Tingen fra en anden Synspunkt, det udelader sig nemlig saaledes om den nye Kgl. Neapolitanske Statsforfatning: den er siger det dem værdig, hvorfra den gaaer ud og dem ikke gandske uværdig, hvis Lykke den skal begrunde. Kongen vælger først Nationens Repræsentantere, for det andet giver han dem Pensioner, som fortiene et saadanne Beviis paa Hs. Kongelige Naade. – Paa Kongens Navnedag den 31 Mai blev et Amnestie-Dekret bekiendtgjort, hvorved der tilstaaes Pardon for alle dem, som fra den 8de Juli 1820 til den 24de Marts 1821. have ladet sig optage i de hemmelige Selskaber, naar de blot ikke høre selv til de Sammensvorne. Regieringen følger forresten strenge Grundsætninger;