JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-05-01
AVERTISSENT. os Madame Godiche, boende paa Gammel Torv Nr. 141, er nu at bekomme den anden Deel af Gudelige Beslutninger, oversatte af det Tydske; Man giør sig det Haab, at denne Deel vil finde samme bifald, som den første, der ere forfattede af den berømte Hr. Johan Joachim Spalding, Over=Consistorial=Raad og Provst i Berlin, den behagelige og overtalende Skrivemaade, de grundige Tanker stedse overeenstemmende med og bekræftede af Guds Ord, den uformærkte Sindets Omledning til at bifalde og fatte een og anden gudelig Beslutning, gjør dette Skrift opbygge ligt og fornøyeligt. Det koster paa Postpapiir 3 Mk., og paa Trykpapiir 1 Mk. 12 s. Den første Deel er ogsaa at faae tilkiøbs paa Postpapiir for 1 Mk. 8 s., og paa Trykpapiir for 1 Mk. Ex. emplaret. Gellerts Moralske Forelæsninger 1ste Deel 5 Mk., 2den Deel 4 Mk., faaes tilkjøbs hos Brødrene Berling og hos Boghandlerne Pelt, Rothe og Gollendahl.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. Rd., Holsteenske Rdlr. Mk. s. Korn. Ang Holstensk Td. 4 Rd. - Mk. s. Høste Sild Td. 4 Rdlr. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Dansk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Norsk Sild Td. 5 Rd. Mk. Jydskenkelt, 5 Rd. Mk. 1 Fyhnsk. Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Holstensk Hvede Td. Rd. 1 Mk. s. Tran Tønden. 22 Rdlr. Mk. Birke. 3 Rdlr. 4 Mk. s. Rdlr. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Laalandsk Td. Byg Td. Gryn Td. Rd. 3 Mk. s. 1 Rd. 4 Mk. 4 s. 4 Rd. Mk. Norsk Tønd. Salt. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Kiøbenhavns Malt Tønden, 2 Rdlr. Mk. i Lyneborger, Td. Spansk Tønd. 6 a 6 Rd. 3 Mk. 3 Rd. 3 Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Havre Td. Gryn Td. - 1 Rd. 1 Mk. s. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Engelsk Td.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Fransk Td. Rdl. Mk. s. Brænde. Boghvede Gryn Tønd. Rd. M. Viin. Et Bonde=Læs 1 Rd. Mk. s. Erter Tønden. Fæde Va 3 Rd. 1 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. uden Rigs 65 a 85 Rdlr. Et Læs Torv 40 a 60 Rdlr. Kul Tønden, Mk. a 1 Rd. Mk. 1 Mk. 12 s. lands salted Lammekjød Tønden Et Orselv. rød Viin uden Rigs 56 a 70 Rdlr. 36 a 50 Rdlr. Foering. Flesk røget Lispd. Rd. 5 Mk. 83. Oste Fynske Skpd. . Rd. Mk. Et Oxsehv. Fransk Viin. uden Rigs 40 a 58 Rd. 18 a 28 Rdlr. Høe et stort Læs Rd. Mk. s. 1 Rd. 1 Mk. s. Holsteenske Skpd. Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, Smør Fynsk Td. 20 Rdlr., 74 a 76 Rdlr. dito mindre. Halm et Læs Mk. a 1 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Tælle Lisp.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Sællandsk Td. - Rdlr. 1 Rd. 5 Mk. s. uden Rigs Humle. 46 a 48 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Kalkonske gamle Parret. Høns og Fiederværk. 2 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Brunsviger) Skpd. 44 Rdlr. - unge Parret 2 Rd. Mk. s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Bergens Fisk Skpd. 12 a 13 Rd. Garleb, Norsk Jern Skippd. Tiære Tønden. 36 Rdlr. Capnner sæde et Par 12 Rd. mavre et Par 3 Rd. 4 Mk. Høns gamle Parret. Rdlr. Mk. Mk. s. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Graaser salted Td. tør Skippd. . o a 10 Rdlr. Dør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens unge Parret 2 Mk. os.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Klipsisk Skippd. 15 a 16 Rdlr. Reen hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Pa Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-05-01
Norsk Torsk salted Td. Islandsk Td. Rd. Mk. Rd. 3 Mk. a 6 Rd. Pommersk Fyr Brænde. Favnen. 3 Rd. 2 Mk. Duer et Par 12 Ender et Par Mk. s. 2 Mk. 4 s. 1 Mk. 8 s. Alland tør Fisk Skpd. 13 401 Adlr. M. Pommersk Bør 1 Rd. 5 Mk. og en Særet Mk. 10 s.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Florenz, den 10de April. Prætendenten, Ridder Stuart opholder sig endnu stedse her i Egnen, og er hidindtil ganske stille ved den nye Paves Thronbestigelse, uden i mindste Maade at lade see, at han tager nogen Deel udi denne vigtige Begivenhed. Man siger at han venter paa, at Paven først bekiendtgiør ham sit Valg. Rom, den 5te April.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Cardinal Orsini har af sit Hof faaet Tilladelse at nedlegge en Neapolitansk Ministers Embede, og efter Formodning torde en verstig Herre komme her i hans Sted. Orsini skal være misfornøyet over Cardinal Bernis og den Spanske Ministers Monino Forhold, og beskylde dem, at de ved PaveValget ikke havde oprigtig udladt sig for ham. Man paa staaer endog fra en sikker Haand, at han skal forsvare sit Forhold ved sit Hof, ved at give en omstændelig Beretning om alt hvad som er passeret i Conclave, og har allerede afsendt en Concept, som skal indeholde mange Breve og Billets fra adskillige Cardinaler, og Sager af stor Vigtighed; i sær skal derudi bevises, at de Bourbonske Magter ved det Foregivende, at Braschi, som en Yndling af Clemens den 14de, og skulle antage hans Grundsatzer, ere blevne bevægede til at giv stiltiende Samtykke til Pave=Valget. Orsini skal videre have opdaget, at man allerede førend Pave=Valget er bleven enig med Cardinal Torregiani, at ophøye til Cardinal Hr. Antonelli, som altid har været imod det Spanske Hofs Hensigter, og det heder virkelig, at denne Prælat er allerede ved en hemmelig billet fra Stats=Secretairen bleven underrettet om, at han i det Consistorium, som skal holdes den 24de huj., skal faae Cardinals=Hatten, hvilken Ære den Prælat, Hr. de Vechis, og skal nyde.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Den 12te April. Paven har udnævnt 2 nye Cardinaler. Den ene er Bisidderen i den hellige Jnqvisition, Hr. Antonelli, og den anden er Jnspecteuren over de her værende Korn-Magaziner Hr. Vechi. Hr. Antonelli er først 44 Aar gammel, dydig og lærd, og har allerede gjort sig fortient Merkværdigt og berømmeligt er det, at Hs. Hellighed har for retrukket ham sin egen Morbroder, Biskopen af Jmola. Den anden nye Cardinal Hr. Vechi er allerede en Mand paa næsten 80 Aar, hvilken Cardinals=Hatten ey kan tiene til andet, endzire hans Grav. Besynderligt er det, at denne Cardinal aldrig har staaet i meget god Forstaaelse med den nu værende Pave, da han var Prælat og Skatmester. J det næste Consistorio, som skal holdes den 24de hujus, formodes noget vigtigt at forefalde.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Madrit, den 7de April. En Skrivelse fra Sidi Hamet Elgazel til Marquisen af Grimaldi. Til den fortreflige Herre Marquis af Grimaldi, øverste Stats=Secretair hos Kongen af Spanien. Jeg glæder mig, at Deres Excellence, og Kongen, Deres Herre, nyde god Helbred og Velfærdt. Da jeg fik Deres Excellences Brev, forelæste jeg Kongen min Herre samme, tilligemed nogle andre, og han gav strax Ordre til at ophæve Beleyringen for Melilla, og ophøre med at fyre. Han sagde og tusinde Slags skiønne Sager og Kongen, Deres Herre, og føyede til: saalænge Kong Carl levede, skulle han aldrig give sit Samtykke til, at der i hans Stater var nogen Spansk Slave, saasom han altid ville være en oprigtig Ven af denne Monark, baade i Fred og Krig. Det er gaaet ham meget nær til Hierte, at man har sagt om ham, at han uden Aarsag havde brudt Freds=Tractatten, og just dette har for ham været en tilstrækkelig Aarsag til at ophæve Beleyringen for Melilla. Han forlanger, at den Misforstaaelse, som er imellem vort Hof og Eders, lovlig skal af giøres, og at den Deel, som har Ret, skal beholde samme.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Til den Ende skal jeg paa min Konges Vegne begive mig til Tanger, for at bievaane den Conference, i hvilken begge Hoffers Ministre skal afgiøre Striden, paa det at imellem begge Konger maae blive Fred og Enighed, uden deres Rettigheders Fornærmelse. Saasnart Kongen, min Herre, havde ophævet Beleyringen for Melilla, begav jeg mig til Staden, og saae der Gouverneuren tilligemed andre Officierer, som glædede sig ved at see mig, i sær da jeg viste dem et Brev fra Deres Excellence, og de forsikrede, at min Prints havde Fred med Deres, og at de begge vare gode Venner. Jeg reyser strax til Tanger, hvilket er det Sted, som liggenSpanien nærmest, og hvor vi skal handle med dem om Sagen. Hvad det fra Cadix afgangne Skib angaaer, hvilket Stormen havde tvunget til at løbe ind i Larrache, saa underretter jeg hermed Deres Excellence om, at Kongen, min Herre, har givet Ordre til dets Reparation, og at man skal lade samme i Sikkerhed forsætte sin Seylads til det bestemte Sted. Ved alle Leyligheder, som møde, til at tale om Kongen, Deres Herre, hører jeg med besynderlig Fornøyelse den Berømmelse, hvormed min Konge taler om Deres hvilket uden Tvil er en Virkning af begge Kongers beskedne Ministres gode Opførsel og Klogskab, som skal besørge deres Staters Lyksalighed. Jeg forbliver stedse Deres Excellences fortrolige og oprigtige Ven. Hamet Elgazel. Den 15de i den Maaned Moharam, i det Aar fra Hegira 1189. (Den 19de Martii 1775).
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Madrit, den 9de April. Lige færdig til at erklære Krig, og slutte Fred, har Kongen af Marocco ladet udgaae et Manifest mod Regieringen i Algier, hvori han tilkiendegiver samme, at han er dens Fiende, og vil vende sine Vaaben mod den. "Som en Aarsag til dette Fiendskab anføres: at Algier har brudt Troe og Love, da den havde lovet ham at anfalde den Spanske Fæstning Oran paa samme Tid, da han beleyrede Melilla. Dette Manifest er dateret den 16de Martii, og vort Hof har faaet en Copie af samme. Men dersom den Mohriske Prints troer, som det har Anseende til, at han ved denne nye KrigsErklæring har forbundet sig vor Monark, eller gjort ham en Tieneste, da tager han meget feyl. Ved dette Skridt stadfæster han ikkun alt for meget sine Beslutningers Letsindighed, hvorudi man ingen Behag kan have.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Versailles, den 20de April. En Mand fra Neuschatel i Schweitz, ved Navn JacoDroz, har med mechanisk Konst forfærdiget følgende curieuse Machiner, som nu daglig forevises i Paris: Den første Machine forestiller et 2 Aars gammelt Barn, som sidder ved et Bord, og skriver ved en liden Pult. Det dypper selv Pennen i Blekhornet, ryster Blekket ud af Pennen, naar derudi er for meget, samt skriver hvad man dicterer, saa at Skriften bliver tydelig og accurat, uden at nogen rører ved Machinen. Den lader tilbørlig Rum imellem hvert Ord, og naar en Linie er fuld skreven, gaaer Machinens Haand til den følgende Linie, og giver den rette Plads imellem hver Linie. Jmedens den skriver ere Øynene fæstede paa Skriften, men saasnart den slutter et Ord, kaster den Øynene paa en Forskrift, hvis Bogstaver den synes at ville efterabe. Den anden Machine er et Barn, som sidder paa en liden Stoel, og med Kride ridser nogle smaae Tegninger paa en Tavle. Den giør først et løst Udkast til Ridningen, siden tilføyer den Skyggerne, forandrer og forbedrer hvad som i Arbeydet er ufuldkomment; til hvilken Ende den Tid efter anden holder det i Haanden, og blæser bort det løse Støv, som Kridtet lader efter sig. Øynenes, Armenes og Hændernes Bevægelser efterabe de naturlige. Den tredie Machine forestiller en Pige paa 10 a 12 Aar, som spiller paa et Claveer. Det mærkværdigste herved er, at see den Lethed og Færdighed, hvorved Machinen rører Hoved, Hænder, Fingre, samt Brystet, hvilket ordentlig bevæger sig op og ned ligesom ved Aandedragningen. Det fierde Stykke forestiller i Miniature et Landstykke, som ved mechanisk Konst, settes i Bevægelse, saa at Dyr, Vand og Planter synes oplivede. Dette Stykke forestiller smaae Vandspring, Pommerantz=Træer med Blomster, som falde af, og hvorpaa Frugten skyder frem; et Fugle=Huus, hvor Fugle sees at flyve og høres at qvidre; en Bondekone siddende spiller paa en Harpe, hvorefter smaae Figurer danse en Minuet; er Bonde rider fra sit Hjem med sit Asen til Møllen, hvor han læsser paa det en Sæk Meel, og følger det til Fods hiem igien; ved det han rider forbi en Hiord, som gaaer paa Græs, giørt en Hund af ham saa naturligt, at Stadens Hunde derved blive bedragne; desuden sees flere andre Personer at være i Bevægelse. Alle forundre sig over Konstnerens Snildhed, og Arbeydsomhed i at sætte saadant i Værk.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
London, den 18de April. Man vil have Efterretning, at den fra General=Staterne nyelig udgangne Proclamation, angaaende Udførsel at Krigs Munition, foraarsager saa megen Knurren iblant Hollænderne, at man med første vil kalde samme tilbage. J Spithead ligge nu 12 Krigskibe og paa Rheden der 6 andre seylfærdige. - Ved Gambia Floden seer det meget krigersk ud. De Pholier, som nedstamme fra de Araber, og skal være en meget mægtig Nation, have indfundet sig i stor Mængde ved bemeldte Flods Aabredde, og vil, som det heeder, fordrive Engellænderne fra Guld=Kysten, da de paa staae, at denne Kyst haver tilhørt deres Forfædre. Denne Nyehed, som er udpyntet med adskillige Omstændigheder, er i Følge nogle Efterretninger kommen over Frankrig, og andre berette, at den Engelske Gouverneur har indsendt samme til sit Hof. - Om den nyelig afdøde Græve af Bristolæses denne Annecdote, at paa hans efterladte Godser, hvilke aarlig indbringe 20000 Pd. Sterling, er ey en Skillings Gield.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Den 21de April. Den 19de hujus ankom til Hoffet er Expresser fra General Gage, og en anden fra Gouverneurer, i Carolina. Deres Depecher ere den 20de hujus overveyede udi Raadet i Kongens Nærværelse. De fra General Gagindeholde: at Sagerne imellem Tropperne og Provinzens Jndvaanere endnu ey ere afgjorte. Der tildrage sig ofte smaae Stridigheder imellem samme, som hidindtil ere faldt ne vel ud, men Jndvaanernes Haarnakkenhed i deres Bestrebelser at tilintetgiøre alle Troppernes Skridt, torde omsider trætte de sidstes Taalmodighed og Afholdenhed. Meere end engang skulle allerede af dem været brugt Alvorlighed, dersom man endnu ikke stedse havde havt Haab, at de Gienstridige efter mange Velsindedes Exempel skulle underkaste sig Parlements=Acterne. Den Stad Marsfield har udi en den 20de Febr. holdt Forsamling besluttet, at forkaste General Kongressens Beslutninger, og fra Massachuset meldes, at en Mængde Jndvaanere i Grævskabet Dutches i Nye=Port havde undertegnet en Association mod bemeldte Beslutninger. Dette ere Virkninger af Regieringens Venners ivrige Bestrebelser, men om Hoved=Øyemerket derved skal blive opnaaet, saadant er endnu stedse det store Problema. - J Virginien og Carolina ere Jndvaanerne nu uroeligere, end forhen. Da Tvistighederne med Americanerne begyndte, syntes det, som at bemeldte tvende Provinzer ville blive neutrale. Nu ere de ganske anderledes findede, og giøre Anstaltes til, at forsvare Americals Friheder og Fordele, saa eftertrykkelig, som det paa General-Kongressen i Philladelphia er blevet fastsat. Virginierne have ikke allene ophævet Handlingen med Engeland, men vægre sig og ved, at betale det, som de ere Engelænderne skyldige, ja man har endog ladet saadant forbyde udi den hele Colonie, med Trudsel at de, som betalte, skulle erklæres for Fædrenelandets Fiender. De Miliz Compagnier, som oprettes i Virginien, bestaae hvert af 68 Mand, fra 16 til 50 Aar. - Det forsikres, at imellem vores og det Russiske Hof arbeydes paa en Subsidie Tractat, og at samme med første torde blive sluttet. Fra Madrit har man Efterretning, at Stats Ministerens Secretair der var bleven arresteret, og hans Papirer forseglede.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Fra Jamaica har man, at 2 Fregatter af Admiral Gayttons Escadre have mødt et Spansk Krigskib i Vestindien, som førte en Snau med sig, hvilken den under Paaskud af Snige Handel havde taget. Krigskibet vægrede sig ved at give Snauen løs. Fregatterne gave altsaa Krigskibet nogle Lag. og skiøde alle Masterne bort, toge Snauen og Folket paa Krigskibet, og førte det altsammen til Jamaica. De sidste Efterretninger fra Admiral Mann i den Middellandske Søe melde, at en Fransk Admiral med 7 Krigskibe krydser i de Farvande. De Spanske Krigskibe i Middelhavet skal nyelig saa hastig være blevne formerede, at man nu der vil have truffet 15 Skibe af Linien, og dobbelt saa mange smaae Skide og Fregatter.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Livorno, den 12te Martii. Saa gammel og velgrundet endog den Meening er, at Krig intet got fører med sig, saa beklage dog vore Kiøbmænd, meget, at Krigen imellem Rusland og Porten har ophørt. Saa længe samme varede, blev her til den Russiske Flode og og Tropper kjøbt en usigelig Mængde af alle Slags Ting, og i sær Klæder, Silketøyer, Galoner &c. til de Russiske Officerer, hvorved vore Kiøbmænd have vundet store Summer. Denne vigtige Handel hører nu op. Til de endnu her værende Russiske Officerer ere dog i disse Dage, efter Græv AlexiusOrlows befaling af Agent Ruterfort udbetalte 36000 Rdr. i Gage og Belønninger. - J Følge vore sidste Efterretninger fra Barbariet, er man i stor Frygt udi Algier, og der ar beydes Dag og Nat paa nye Batterier og Fæstningsverker.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Warschau, den 19de April. Endnu ere ingen Østerriger indrykkede hverken i det Cracauiske eller i det Sendomirske, imidlertid melde dog alle Breve, som komme fra disse Woywodskaber, at alt har faaet Befaling, at rykke ind, og staaer færdig dertil. Man taler og allevegne fra om nye Confoederationer, ligesom Landet ikke havde været ulykkelig nok hidtil. Saa meget er vist, at adskillige Landbude og Delegerte ere allerede i Stilhed afgangne herfra, for at nedlegge Manifester i Groden. Fyrst Anton Sulkowsky, som nu er bleven ganske frisk igien, har erholdet Patent som Chef over det Dragoner Regiment, hvilket Podezaszy Littewski, som en Tid lang har opholdet sig i Tyrkiet, forhen besad. J tilkommende Uge skal det stedsevarende Raad tage sin Begyndelse. Sammes Lemmer ere, som bekiendt, denne gang valgte og udnævnte af Hs. Majestæt Kongen selv. Der tales meget om Leyre, som de Preussiske Tropper skal rykke ind paa Grændserne. Foruden den ved Augustow i Litthauen, skal og en paa 40000 Mand afstikkes ved Grandentz. Om Russernes Afmarch er nu alting rolig og stille, og det har Anseende til at de ikke saa snart vil forlade os.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Fra Bøhmen, den 16de April. Man kan nu for vist melde, at det Oprør af Bønderne ganske er stillet. Hoved Anføreren ved Navn Nievelt, fra Egnen Brunau, bliver skarp examineret i Prag, og det af Hs. Excellene Apellations=Præsidenten Græven af Wischnick selv. Uden for Portene hænge overalt i Vippegalger, 200 Skridt fra hver Port, Oprørere, som have en Tavle paa Brystet med deres Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Fra Weichselen, den 17de April. Danzigerne klage, at de dobbelt maae betale den i Commerce=Tractaten imellem Pohlen og Preussen for deres Stad, fastsatte Afgift af 12 p. C. for de igjennem Staden gaaende Vahre. Tilforn lode de Preussiske Toldbetiente indbringe i Danzig de Vahre, af hvilke Afgiften var betalt i de Preussiske Lande, uden at aftage Blyet eller Fabrik=Mærket. Nu tillade de ikke saadant mere, men afskiære disse Mærker ved det sidste Toldsted næst ved Danzig. Naar disse Vahre da igien skal udføres til Pohlen og andre Egne, saa maae de 12 p. C. endnu engang betales ved det Preussiske Toldsted, i stæden for disse Vahre ellers, naar de havde haft Mærket, maatte ansees for Transito, hvoraf allerede engang var betalt Told, og desaarsag være frie. En Berliner Jøde, ved Navn Moses Jsaac Ries, er under 23de pass. indkommen med en Memorial til General=Administrationen i Berlin, angaaende at Blye Mærket herefter, formedelst bemeldte Følge, ikke maatte blive afskaaret. Men paa denne Memorial har Administrationen under 27de ejusd. givet en af slaaende Resolution af følgende Jndhold: "At da Erfaring viste, at de Danzigske Kiøbmænd havde alle Slags Midler til at formere deres Handling, skulle man endnu dertil give dem nye i Hænde, dersom man lod Blye=Mærkerne blive paa de Vahre, som de fik fra Berlin, saasom de derved skulle befinde sig i Stand til, at udføre til Pohlen alle deres fremmede Vahre, under Navn af Fabrik=Vahre fra de Kongelige Lande, frie fra Transito Afgifter, og ved Hielp af dette Middel i visse Maader drive en udelukkende Handling." De solutionen føyer til: at derfor af alle Kiøbmands=Vahre, som Danzigerne sende til Pohlen, skal hæves Transito Afgifter, paa det at de i de Danzigske Forstæder, i Elbing og andensteds boende Kiøbmænd, maatte settes i Stand til, ikke at torde give Danzigerne noget efter, og paa det at de, saavidt mueligt, maatte faae Fortrin frem for dem." Til sidst bliver i denne Resolution givet Jøden tilkiende: "det skulle formedelst anførste Aarsager være bedre, at sende de Fabrik=Vahre, som skulle gaae til Pohlen, til Kiøbmændene i de Preussiske Danzigske Forstæder, end at adressere dem til Danzigske Kiøbmænd, da disse Vahre uden Vanskelighed skulle nyde Befrielse fra Transito Afgifter. Man regner ellers, at naar til ovenmeldte 24 p. C. legges de øvrige Told Afgifter, som maae svares i Rusland, Gallicien, Lodomirien og Pohlen, maae de giennem Danzig udgaaende Vahre blive 50 til 60 p. C. dyrere.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Hamborg, den 2den May. Den ved det Kongel. Danske Hof udnævnte Russisk Keyserlige overordentlige Envoye Hr. Stats=Raad v. d. OsterSacken, er paa sin Reyse til Kiøbenhavn passeret igiennem denne Stad.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Corsøer, den 4de Mai. Udgaaet: Den 29de April Hr. Conferentz=Raad Wolterberg. fra Kiøbenhavn til Hamborg, Sr. Weise og Dotter til Ribe. Den 30te Hr. Martin Rosenbom til Ribe, agende Postmester Hr. Heus med 6 Læs. Den 1ste Mai Hr. Hof=Junker Sehested og Broder med deres Hofmester Mr. Malling, fra Sorøe til Fyhn. Den 2den hujus Hr. Etats=Raad Claussen med Frue fra Kiøbenhavn til Holsteen. Den 3die hujus Hr. General=Lieutenant Køller Bannemed Hr. General=Adjutant Rømling og Hr. Justitz=Raad Struve, alle fra Kiøbenhavn til Holsteen, Hr. Conferentz Raad Fabritius, hiem til Fyhn, Hr. Justitz Raad Treschow og Hr. Søe=Lieutenant Kofoed fra Kiøbenhavn til Holsteen for det første, Frøken Berent og Hr. Peter Barfoed med Kiæreste fra Kiøbenhavn til Jylland. - Jndkomne: Den 29de April Hr. Oberst Lieutenant v. d. Wisk og Lieutenant v. d. Wisk, Commissionair Stolpe, alle fra Holsteen, til Kiøbenhavn. Den 30te Hr. Advocat Thorstraten fra Flensborg, til ibidem, Jfr. Winnekilde fra Fyhn til Schielschiør.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Helsingøer, den 5te Mai. Den 1ste Mai indkom fra Nordsøen 83 Skibe, hvoriblant de Skibe, som sidst blev meldt at være komne til Ankers uden for Cronborg, tilligemed den Russisk Keiserl. Escadre. Den 2den huj. udgik til Nordsøen 10 meest Engelske Skibe med Kornvahre fra Rostock og Memel, og fra Østersøen indkom 20 Skibe, og siden, da Vinden blev N. V., 25 meest Engelske Skibe til Pommern at lade med Kornvahre. Den 3die huj. indkom fra Nordsøen 20 Skibe hvoriblant 6 store Svenske fra Straat med Salt til Stockholm og Finland. Fra Østersøen ankom 18 meest Engelske Slooper og Brigantiner med Kornvahre fra Pommern og Kønigsberg. Den 4de huj. indkom fra Nordsøen 18 meest Engelske Skibe at lade med Kornvahre, hvoriblant i stort Svensk Skib fra Constantinopel til Stockholm. J Sundet ligge nu formedelst Modvind 56 Skibe til Nordsøen. Af Havnen udgik den 1ste Mai Skip. Jacob Madsen, til Kiøbenhavn, og indkom 1 Skotsk Brigantin med Steenkull, og 1 Hornbecker Fartøy fra Grenaae med Rug. Den 2den huj. udgik Skip. Johan Larsen af Hornbeck med Citroner til Kiøbenhavn, indkom 1 Fartøy fra Holbeck med Rug og Ærter, 11 Dito fra Jsefiorden med Rug og Byg, og 2 Hornbecker Fartøyer fra Ebeltoft og Grenaae med Rug. I Havnen ligger seylfærdig Skip. Christian, Møller af og hiem til Fridericia, og Skip. Rasmus Skonning af og hiem til Horsens, og Peer Friis her af Byen til Kiøbenhavn med Stykgods. Vi have nu paa en lang Tid ingen Regn haft, hvortil Jorden meget stærk trænger, Gud see i Naade til os, det seer ellers slet ud med den velsignede Sæd, som ligger i Jorden, formedelst den lange Tørre og Varme.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Kiøbenhavn, den 5te May. J Tirsdags behagede de Kongel. Herskaber at indtage Middags Maaltid paa Frederichsberg.
Berlingske Tidende, 1775-05-05
Den fra Middelhavet til Petersborg bestemte Russiske Keiserlige Escadre under Contre=Admiral Greg, bestaaende, af 6 Orlogskibe med Fregatter, og 1 Transportskib, ankom i Tirsdags her paa Rheden. Ved Døden ere afgangne: J Bergen vice Raadmand Hr. Abraham Schulz, 42 Aar. Mad. Anna Lucia Dedechen, afg. Cornelius de Langes Enke, 63 Aar. J Jylland den 14de April Hr. Niels Kop, Sognepræst til Ullitz og Føvlum i Wiborg Stift, 43 Aar. J Ærøeskiøbing den 26de April Knud Mortensen, 91 Aar. J Wiborg den 14de April Niels Nielsen Snedkers Hustrue Anna Maria Christens Dotter, 81 Aar. Den 18de ej. Caspar Herman Borre schmidt, 18 Aar. J Aarhuus den 18de April Mad. Kirstine Espens Dotter, Sr. Jens Mundelstrups Hustrue, 66 Aar. Den 21de ej. Sr. Hans Jensen Barfoed, 65 Aar.