Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-06-04
en Samtale imellem Urbanus, og Agricola. C. Melkommen til Byen; AgriScola, hvad besynderligt Erende har du siden du kommer en Søndag? A. Er da nogen Forskiel paa Søndage og Søgne-Dage hos eder Kiøbstæd Folk, Vi have hørt paa Landet, at Gudstieneste og Kirkegang er kommen af Moden i Staden. Jeg havde Ærende og vilde just gaae i Dag for at erfare om det er sandt. U. Jeg troer du spøger. Jeg veed du seer dog vel Forskiæl paa Folkes Dragt og Opførsel i Dag og de andre Dage. A. Jeg blev bestyrket i min Mening, da jeg kom ned mod Byen. Jeg kom noget seent, og mærkede, at der alt var ringet sammen. Men, detsuagtet, mødte jeg en Mængde Mennesker, deels ridende, deels kiørende og deels spadserende, som fore ud af Byen paa Landet. Og under Aftensang merkede jeg endnu meere Sværm, ey allene med Spadseren og Kiørsel udaf og udenfor Byen, men og paa Gaderne, under Prædiken. Jeg gik i Aftensang, men kunde knap høre et Ord af Præsten for Skramlen og Ringlen af Vogne, Carioler og Bielde-Tøy. U. Jeg U. Jeg veed, du seer dog ey Folk gaae at slæbe og arbeyde i Dag, som de andre Dage. A. Det er sandt, jeg seer intet Slæb Arbeyde. Jeg seer Folk, endog gemeene Arbeydere og Tienere, mere stadsede i Klæder i Dag end Søgne=Dage. Saa at, hvad Dragten angaaer kand man neppe kiende den eene Stand fra den anden. Men derimod seer jeg dets mere Lyst=Arbeyde. Saa jeg virkelig tænker, det nu er Moden, i Stædet for Guds Tieneste, at søge sin Fornøyelse Hellige Dage. Thi jeg saae og kun faae Folk i Kirken. U. Aftensang er og egentlig kun for Tienere. A. Jeg saae, der er dog Mode i en ders Gudstieneste. Thi ellers kunde det jo være Eder ligemeget, hvad Tiid paa Dagen J hørte en god Præken. Men ret Alvor. Ere de tvende Sabaths-Forordninger afskaffede hos Eder, Det er sandt, den ene er nu over 30 Aar gammel; De fleste, som nu leve, vare ey til den Tiid. Ventelig behøvede ey at rette sig efter den. U. Hvo tør afskaffe Forordninger uden Lovgiveren selv; Om nu i denne korte Tiid, Kane=Føret er, Folk kand fornøye sig lidt om Søndagene, er vel der saa stor Allarm A. Var det allene om Vinteren ved Kane-Foret, saa kunde man tilregne Peccatores og ikke Jnspectores Forseelsen. Thi meget Vand løber bort medens Mølleren sover, siger man Men naar det skeer alle Aarets Tider, at man under Prædiken, sær Aftensang, seer en Mængde Mennesker strømmeviis at ride og spadsere ud af Byen, og man tillige burde troe, at Opseerne ey slaae Slud-Ore til Forordningene, saa maa man rimeligviis slutte, at disse Forordninger ere afskaffede, siden de ere saa gamle. U. Hvad er det for Snak, om Love og Forordninger ere 100 Aar, saa bør de jo dog efterleves. Kom du eller nogen anden og løb an mod Begravelses-Forordningen, der nu er 86 Aar gammel, saa skal du see, om vi holde over gamle Forordninger eller ey. A. Men holde J da over den og slige gamle Anordninger lige upartisk. med alle, Varskue J Folk hvert Aar eller hvert andet Aar om den og slige gamle Jndretninger, at de kand rette sig derefter; Thi hvad i Oldefædrenes Tiid er befalet, kand let glemmes nu af Mængden. U. Forordninger ere jo publicerede hvad behøves videre Advarsel. A. Saa kand J Kiøbstæd=Folk nu lugte hvad for 86 Aar siden er publiceret? U. Kand da ey Folk kiøbe sig Forordninger. A. Loven kand enhver læt kiøbe. Men alle Forordninger siden dens Udgivelse, der nu koster hen hed 40 Rdlr. har ey mange Ævne til. Det er og godt, at saadanne gamle Forordninger ere skiulte for de fleste. Thi saa kand man bruge dem som KramsfugleSnarer. U. Vi ere dog ey saa slemme i Staden, som J Bønder paa Landet indbilde Eder. Vi slaae dog ey Huden af Folk. De fleeste Gange skeer stoer Eftergivelse og Afslag. A. Ja jeg troer det nok. Man slaaer ey gjerne Huden af Faaret, men vil malke det, naar man trænger. Vil Vilde Folk skiønne derpaa, naar man gjorde det en Tieneste. Og hvad kand det komme rige Arbinger eller Enker an paa, at fremsende en halv Snees Daler eller mere. Fortsættelsen skal følge.