JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Antwerpen, 25de Decbr. J Gaar Eftermiddags Kl. 4 defilerede den hollandske Garnison forbi vore Tropper, og strakte derefter Gevær paa Glaciet. De franske Tropper vare opstillede i Parade fra Lunetten Kiel ud paa Chausseen. Hollænderne marscherede i Pelotonner, med Trommer og Musik. Ved Forbidefileringen blev der viist dem militaire Honneurs. Prindserne, Marskallen, Generalstaben a. holdt for Fronten af de franske Tropper. Paa Glaciet opstilte Hollænderne deres Geværer i Pyramider, og lagde deres øvrige Armatur ved Siden af. Officererne beholdt deres Kaarder, og ere af de Franske blevne modtagne og hilsede med al mulig Agtelse. Da det hollandske Artilleri passerede forbi lød der en Bifaldsmumlen gjennem de franske Rækker. Garnisonen bestod af 3600 Mand, anførte af Citadellets Næstkommanderende, Genera Favauge. General Chasse var syg. Tropperne saameget udmattede, men ingenlunde forsagte ud. De vendte derpaa tilbage til Citadellet. Prindserne og Marskallen have besøgt General Chasse, som fik det Vidnesbyrd af dem, at han havde paa det hæderlig ste opfyldt sin Pligt. Citadellet seer ud som om det var ødelagt ved Jordskjælv. Alting ligger styrte imellem hverandre, istedetfor Huse sees lutter Gruus og Steendynger. Det havde været umuligt at holde det endnu en eneste Dag, og da alt Haab om Undsætning var forsvundet, var Citadellets Overgivelse en Pligt; der var gjort nok for Garnisonens Ære. Garnisonen har 7 til 800 Døde og Saarede. – dette Øieblik besætte vore Tropper det flanderske Hoved, hvis Garnison ligeledes har strakt Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Brüssel, 28de Decbr. Kongen af Hollands Svar angaaende Forterne Lillos og Lieffensboeks godvillige Rømning er indtruffet, og som man kunde vente det, afslaaende. Til det franske Hovedqvarterr var kommet en Depesche fra Marskal Soult, som indeholdt befaling til Nordarmeen, strax at vende tilbage igjen til Frankrige, for igjen at indtage de samme Positioner som den havde førend dens Jndmarsch i Belgien, og tillige sætte sig i Forbindelse med de øvrige Armeekorpser, der staae opstillede langs med den franske Østgrændse. Men den skal forblive organiseret som hidtil, og oppebie Begivenhedernes Gang. De hollandske Fanger ville sandsynligviis i Morgen afgaae til Frankrig; de ere inddeelte i 4 Transporter, hver paa c. 1000 Md., under tilstrækkelig Bedækning. Capt. Koopmann er ved Gensdarmer bleven afhentet fra Citadellet og bragt til Berchem. Det skal være skeet paa Marsk. Gerardsudtrykkelige Ordre, paa Grund af hans Vægring at tiltræde Kapitulationen og Flotillens Ødelæggelse. J Citadellet har man fundet en Million Patroner og 100,000 Kilogrammer Krudt, samt Levnetsmidler for 6 Maaneder. Derimod herskede en Ødelæggelse man aldrig har seet Mage til. Da Marskallen og begge Prindserne begave sig til Chasse, havde det været neppe muligt for dem at bane sig en Vei gjennem Ruinerne for at komme til den Cassematte hvori han havde sin Bopæl. Det var et rørende Syn, forsikres der, at see den gamle Feltherre midt imellem al denne Ødelæggelse, og dog bekymret for, at han ikke havde gjort nok til Citadellets Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
(Ogsaa i en Beretning fra Berchem forsikres, at der havde været Mytterie imellem Garnisonen, samt at dette tilligemed Forraadsmagasinets Brand havde især tvunget Chasse til at kapitulere, da han sikkert ellers havde ladet det komme til Storm. Ligeledes at Capt. Koopmann havde, førend han edelagde Flotillen, prøvet paa at undkomme, trods alle de franske Batterier, men først da dette var umuligt, greb han til den sortvivlede Beslutning. Beretningen, der er af 24de, slutter saaledes: "Hele Horizonten staaer i lys Lue, og der høres endnu stærke Explosioner." Frankrige. Aftenen den 26de Decbr. var næsten hele Paris illumineret i Anledning af Citadellets Erobring. Hertugen af Broglie havde paa Kongens befaling meddeelt Efterretningen til de fremmede Gesandter, af hvilke den russiske strax begav sig til Slot ter og havde en lang Konserentse med Hs. Maj. og Ministerpræsidenten. Gratulations-Audientsen ved Hoffet var yderst glimrende. Dagen efter var Kon seilet forsamlet, og man vil vide, at der bestemtes, at Hæren skal rykke tilbage igjen til Grændsen, men forblive staaende her i statunquo indtil Sagen med Holland er afgjort. (Men dengang vidste man endnu ikke i Paris noget om Kongen af Hollands Svar ang. Forterne Lillos og Lieffensboets Overgivelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Portugal. Don Pedro er indspærret fra alle Kanter, og til vert Skib som vil løbe ind til Oporto, skydes isærk af de miguellistiske Batterier. Bombardementet varer ved, og det ene Huus styrter sammen efter det andet. Der er nu saadan Dyrtid i Oporto, at et Pd. Kjød koster 1 Sh. 6 P., en Høne 7 Sh. o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Polen. Fra Rusland indtræffer endnu daglig store Rekruttransporter til Armeen i Polen, som, nu 140,000 Md. stærk, skal bringes til 200,000, for at 150,000 Md. kunne rykke i Felten hvis det kommer til Krig, som man her – skrives der fra Warschan: formener at være gandske viis paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Sverrig Norge. Kongen befinder sig ikke vel i denne Tid. Hs. Maj. har besluttet, til næste Aar at sammenkalde en overordentlig Rigsdag. – Aldrig, strives der fra Christiania den 14 Decbr. har et saadant Liv paa denne Aarets Tid fundet Sted i vor Havn som det nærværende. Der indføres en Mængde fremmede Vare, alle Slags, af utrolig Værdie, som har den skadeligste Jndflydelse paa vor Cours vor Trøst er den lostelige Perle vi besidde i Kongs bergs Sølvværk Endelig har man fundet Steder hvor det giver rigt Udbytte. Allene i forrige Uge afgav det over 2000 Mark gediegent Sølv, og det i den saakaldte Fattiggrube. Man har i Aar faaet Sølv deraf for 130,000 Sp. Men desværre er det nu ikke mere Landets Eiendom. Det blev, som man veed, solgt ved Auction til en Privatperson for 75,000 Sp. Kan nu Værket, som der siges, drives med 55,000 Sp. aarlig, saa er det betalt ved eet eneste Aars Udbytte. – Justitiarius i Bergens Stiftsoverret, Etatsraad Schydtz, er ved Døden afgaaet. Ligeledes Overlærer ved Bergens Latinskole, G. Bohr, og Bauldirecteur Oxholm i Tronhiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Fædrelandet. Rhvn, den 1ste Januar. J Aarets sidste Uge var her i Staden 5 flere Døde end Fødte. Blandt de Første var 1 af Kopper, og af de Sidste, hvis hele Antal var 56, vare de 16 paa Fødselstiftelsen. H. C. Andersens nylig udgivne Cyclus af Poesier: "Aarets tolv Maaneder, udmærker sig med saa mange digteriske Skjønheder, og indeholder saamegen sand Poste, at den maa forsone selv de beftigste af de Modstandere, hans seeniske Bearbeidelse af Gozzis "Navn nylig har vakt imod ham. (Khp.) Rensdyrene ere nu borte, skjøndt de havde hver Dag et talrigt Beseg. De to Piger som fulgte med, vare i en heel Klædning af Rensdyrskind, med en lille sort Hætte paa Hovedet, og lugtede ubehageligt af Tran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Odense. Efter hvad der ved Forhørerne nu er oplyst, maa det antages, at Jlden paa Christiansdahl virkelig er opkommet i den store Tærskelade, og formodentlig indvendig fra, uagtet den udbrød omtrent en Times Tid efterat Tærskerne vare gaaede derfra og Maskinen standset. Hr. Forpagter Hansen, er saa meget mere at beklage, da han ved PolicensUdløb 14 Dage for den Gaarden overgaaede Ulykke lod Assurancen paa Sæden nedsætte fra 8000 til 5000 Rbd. En Deel af samme var vel udtærsket; men af uudtærsket Korn fandtes dog endnu i Laden 12 1/2 – istedetfor at sidst meldtes 8 a 9 - Gulve, størstedelens Hvede og Rug, foruden Kløverhøe af omtrent 70 Tdr. Land, samt omtrent 150 Læs Eng hee, hvilket i Forening med Halmfoderet i Værdie vil overgaae Assurancens Beløb. Qvægbesætningen, bestaaende af 113 a 114 Hoveder, 18 Heste og omtrent 20 Stykker Sviin, var forsikret til 2500 Rbd., Avlsredskaber, Maskiner og Værker for 1500 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Hvad der heraf reddedes skal godtgjøres i Assurancen, og Tabet af alle Heste, Sviin og Faar bliver for Forpagterens Regning. Hvad Avlsredskaberne, Maskiner m. m., der Alt uden Undtagelse brændte, angaaer, da er det ligesaa uerstatteligt; en for kort Tid siden opført Tærskemaskine, henved 6 Fag Huus, der har kostet over 700 Rbd., 7 komplette Arbeidsvogne, 10 a 12 Plouge, 4 nye Skovslæder, fuld Besætning af Slæder, Knive m. m. til to store Raps seil, alt Seletøi, Kornrensemaskiner, Harver, Tromler, 15 Marklede, Rygterhuse, med mangfoldige flere Ting, der høre til en saa betydelig Avlsgaard, brændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
J Søndags Eftermiddag var der atter Jldløs i Brylle, et Par Miil Vesten for Odense, hvor 2 Gaarde brændte. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Ribe. Den 20de Decbr. døde den værdige og fortjente Olding N. G. Blicher, Amtsprovst over Veile Amt og Sognepræst for Gauerslund og Vindinge Menigheder, R. af D., 78 Aar gl. Med ham. uddøer Amtsprovstie=Embedet og Prædicatet: Amtsprovst i Ribe Stift. Af de 8 Amtsprovster som Ribe Stift har havt siden 1812, er Stiftsprovst Frost i Ribe nu den eneste som er i Live, Horsens. Vor Nytaarsdag var os en dobbelt Fest. Som et svagt Beviis paa den Erkjendtlighed, med hvilken vi paaskjønne vor utrættelige Øvrigheds, Hr. Overauditeur, Borgemester Ræders ufortrødne. Bestræbelser for at fremme det Samfunds Held, der med hvert hensvindende Aar føler sig lykkeligere ved at have ham til Foresatte, festligholdt en Forening af omtr. 250 af Byens saavel civile som militaire Embedsmænd og Borgere, ved en Souper paa Raadstuen, hans Tilbagekomst til vor Bye, med hans unge Kone, Jfr. Amalia Luders. Over begge Raadstuesalens Dørre vare skjønne Transparenter, anbragte, og Salen dekoreret med Grønt. Da de Nye forenedes Skaal under Maaltidet udbragtes, tolkede han dybrørt, deres Tak for denne Dag, hvis Minde vilde blive undslettelig af deres Hjerter." Uskrømtet var den Glæde, umiskjendelig Oprigtigheden af de Ønsker, for denne Forbindelses Held, der faaes paa ethvert Ansigt i dette Brodersamfund. Festligheden sluttedes med et muntert Bal. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Befordringer og Afgang. Under Landmilitair-Etaten: Hs. Kgl. H. Generalmajor, Prinds Frederik Carl Christian udnævnt til at være Brigade-Commandeur over det siell. og jydske Jægerkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Capt Rosenkrantz v. Gjedde af Hs. M. K. Regiment udnævnt til Major. Capt. v. Paulsen af 1 Livreg, ligeledes. Auditeur Lundtag i Livjægerkorpset forsat til fyenske Jnf. R. Musikdirecteuren ved Kongens Reg. F. Simonsen, meddeelt Overkrigscommissairs Caracteer, med Tilladelse at bære den for denne Charge reglem. Uniform og Armeens Feldttegn. Chirurg Simesen, D. M., meddeelt Krigssecretairs Caracteer. Dimitter, Bataillonschirurg Niels Naur Nue optaget igjen i Krigstjenesteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Jndsendt. Jgjennem Skanderborg Amtshuus har jeg modtaget en Resolution saa lydende: Efterat Cancelliet havde modtaget Hr. Amtmandens Skrivelse med Bielage af 16de October sidstleden, hvori De yttrer Dem over det af Cancellieraad og practiserende Læge Høffner i Bjerres Mølle indgivne Andragende, hvori han besværer sig over, at det af Dem er bleven ham formeent at tage Personer af Landalmuen under Kuur for venerisk eller hvilkensomhelst epedemisk Sygdom, har man om denne Sag brevvexlet med det kongelige Sundhedskollegium, og skulle man nu til fornøden Efterretning, tjenstlig tilmelde Dem, at privat practiserende Læger ikke kunne ansees udelukte fra at tage Personer af Landalmuen under Kuur for venerisk Sygdom, saafremt disse begjære det og selv vil bekoste Kuren, hvorhos den practiserende Læge ikke mindre end Districtslægen maa være forpligtet til at give Øvrigheder al den Oplysning, som den forlanger og Sygdommens Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Naar imidlertid den practiserende Læge i saa Henseende har udstædt en Attest, da maa denne være tilstrækkelig for Øvrigheden, uden at Districtslægens Undersøgelse af de Patienter der i Medfør af en saadan Attest ere at ansee som helbredede, kan ansees nødvendig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
For at den practiserende Læge saavelsom Landboe kan vide sin lovlige Rettighed, bekjendtgjøres herved Ovenanførte. Bjerres Mølle pr. Horsens, den 2den Jan. 1833. Hoffner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Prædikantere paa Søndag: J Domkirken: Til Høimesse. Hr. Provst Brix, til Aftensang: Hr. Pastor Gruner. J Frue Kirke: Til Høimesse: Hr. Pastor Gruner, til Aftensang: Hr. Cand. Theol. Blichfeldt. I Hospitalskirken Hr. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Formedelst Nytaarsdagen blev der i Tirsdags ingen Cours noteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Bekjendtgjørelser. At Ligningen over Bidrag til Aarhuus Fattigvæsen, for Aar 1833 er henlagt i Forsørgelsesanstalten til Eftersyn, i 14 Dage fra idag af, nemlig fra Kl. 9 til 11 Formiddag og fra 1 til 3 Eftermiddag, bekjendtgjøres med Tilføiende, at Indgang til Stiftelsen i de ovennævnte Tider er fra Klostergaden. Aarhuus, den 3die Januar 1833. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
En Vandmølle til Salg. Aarup Mølle med 2 Underfalds Hjul og 5 Qværne, beliggende i Standbye Sogn, Veile Amt, staaende, for Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. (Høebjergningen var sidste Aar 40 Læs) Skovskyld 2 Skpr. 2 Frk., Mølleskyld 9 Tdr. 4 Skpr. med dertil indkjøbte Kongetiende, kan erholdes tilkjøbs. Den har overflødig Vand, betydelig Søgning, Møllen med dens øvrige Bygninger er sidste Aar sat i en complet Tilstand, saa at de i flere Aar ikke behøver nogen væsentlig Reparation. Ved at tage denne fortræffelige Eiendom i Øiesyn vil man blive overbeviist om denne Bekjendtgjørelses Rigtighed; enhver Oplysning som ønskes, bedes mig meddeelt i frankerede Breve. Aarup Mølle pr. Veile, den 2den Januar 1833. J. A. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
4 Gaards Avl, som er godt gjødet, kan faaes til Fr. Stellfeld. leie hos Undertegnede. Blaae Cicorie. A. Lewis. faaes hos L. H. Ræveskind, Jlder=, Maar, Brock, Odder- samt flere Sorter Vildskind, kjøbes af Undertegnede, og betales med de høieste Priser. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
God velrenset Brød=Rug samt fortrinlig godt BrygMalt faaes saavel i Tønde, som Skjeppeviis hos N. F. Lemmich. Et tabt Gjældsbeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Fra Vestergade til Tangen her i Byen, blev Nytaarsdag tabt et Gjældsbeviis, nemlig en Panteobligation, udstædt af Dagleier Søren Jensen Gjødvad til Vagtmester Niels Madsen Nielsen for 200 Rbd. r. Sølv, med Pant i Stedet No. 673, dateret 27de Juli og tinglæst den 30te Decbr. sidst. Finderen, som ingen Nytte kan have af dette Document, men kunde endog komme i Uleilighed, om det opdagedes, at han derpaa lagde Skjul, anmodes om, at aflevere dette til Politiebetjent Funch, og loves ham ved Afleveringen en passende Douceur, da Vedkommende derved skaanes for at erhverve Mortificationsdom paa Documentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Hvem som i Onsdags Aftes skulde have fundet en Pellerine paa Gaden, bedes imod en Douceur at indlevere den paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
En meget ferm og sædelig Pige ønsker sig Condition til 1ste Mai eller strax, om forlanges, som Sye eller Stuepige, enten heri Byen eller Omegnen. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
No. 4. den 5 Januar. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Vifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Den vigtigste Begivenhed i Aaret 1832 var unægtelig den, at Reformbillen gik igjennem i Engelland. Det var en erklæret Seier, som den tredie Stand til over Aristokratiet, og hvis Virkninger ville udbrede, sig over en stor Deel af Jordkloden, formedelst den store Jndflydelse som Engelland har paa andre Stater. Ved denne store Begivenhed er Begrebet om en Folkesouverainitet først bleven til en historisk Erfaring, og er det første klare og tydelige Exempel man har paa Udøvelsen af en saadan Statsmagt. Hvor stor den tredie Stands Overmagt er i Engelland sees især af de nye Valg til Reformparlamentet, som skal aabnes den 29de Januar næstk. i det gamles Sted, der er opløst, som ere aldeles faldne ud til Fordeel for samme. Af Aaret 1833 kan man derfor vente sig den alvorligste Kamp imellem den tredie Stand og Aristokratiet i Storbrittannien, hiins Bestræbelser for at fravende dette sine Sinecurer, sine store Prærogativer, samt at svække den høie Geistligheds Magt og Jndflydelse, hvilket vil bevirke en total Forandring i Statens indvortes Forfatning. Man kan forvente, at Reformministeriet vil lægge an paa at skaffe det nye politiske System Styrke ved at udbrede det konstitutionelle Princip i det vestlige Europa, hvilket ogsaa allerede skimter frem af Storbrittaniens politiske Forhold til Spanien og Portugal, og af Ministrenes Yttringer ved Debatterne om den tydske Forbunds dags Beslutninger. Ogsaa kan man forvente, at de orientalske Begivenheder ville i det forestaaende Aar blive et Hovedformaal for den brittiske Politik, thi som Forfatningen er der, kan den umuligt blive, og forandres kan den ikke uden de betydeligste Følger for Storbrittaniens Flor og Vælde. Disse ere unægtelig Politikens ømmeste Sider, og de uudslukkelige Krigs gløder, som hvert Øieblik true at slaae op i høie altfortærende Luer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Antwerpens Citadel – hedder det i en Skrivelse fra den belgiske Grændse: er nu rigtignok i Franskmændenes Hænder, men endnu holde Hollænderne 6 andre Forter paa belgisk Gebeet besatte, hvoraf ethvert især skal være fuldkommen forberedt paa en Beleiring; og skulle alle disse formeligt angribes, vil deres Erobring neppe kunne ventes førende til Foraaret, med mindre en stræng Frost vilde lette Franskmændene Angrebet derpaa. Hollænderne ere desuden i Besiddelse af to forskandsede Leire ved Breskens og Ternenzen, som begge afgive fortræffelige Ankerpladse for deres Flaade, og som fra Landsiden ere beskyttede ved en Oversvømmelse af flere Miles Strækning. Saaledes forbliver Schelden fremdeles spærret, og Belgiens Stilling har ikke forbedret sig, medens Hollænderne derimod efter Behag kunne foretage Operationer mod Flandern, hvor man desuden skal være meget oranisksindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
J Paris vil man vide, at Preussen skulde have gjort det Forslag: efter Jndtagelsen af Antwerpens Citadel at lade Hollænderne og Belgierne selv jevne Resten, men herimod skal Frankrig have protesteret, og foreslaaet, paany at forsøge, deels ved Underhandlinger, deels ved Tvang, at faae Kongen af Holland til at opfylde Hovedpunkterne i Tractaten af 15de Novbr. Fremdeles, at en Deel af den franske Nordarmee skulde forblive i Belgien indtil den hollandske Regjering har givet sin Beslutning derpaa, og at den belgiske Armee, i Tilfælde af et nyt af slaaende Svar, skulde gaae angrebsviis tilværk mod Hollænderne. Men disse Forslag vare blevne aldeles forkastede af den preussiske Regjering, som fremfor Alt paastaaer: at den franske Armee ufortøvet igjen skal rømme Belgien. Paa Grund deraf er det ogsaa, at den franske Øst-Armee trækkes igjen tilbage fra Grændsen, men fordeeles dog saaledes i Departementerne Maas, Mosel og Ardenne, at de i paakommende Tilfælde let kunne sammentrækkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Fra Berlin skrives under 23de Decbr.: "Endnu bestandigt leve vi her i en forventningsfuld Spænding, hvorledes det store Spørgsmaal om Krig eller Fred vil blive løst. Da det preussiske Felt-Artilleries hele Material alt siden i Sommer har været bragt til den muligste Fuldstændighed, og sammes 9 Brigader, der tælle 1080 Kanoner, har Alting, indtil den mindste Ubetydelighed, i complet Stand tilet Felttog, saa har man nu begyndt med at sætte Beleirings=Artilleriet og Fæstnings=Skytset paa fuldkommen Krigsfod. Artilleriets Haandværkere ere derfor i uafbrudt Virksomhed med at forfærdige Vold Lavetter, Morteer=Klodse &c. 14 Smedeværksteder, have allene derved uafbrudt Arbeide."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Franske Aviser melde, at Efterretningen om en russisk Jntervention i Portens Strid med Pasken af Ægypten skal have givet Anledning til at Wiener og Pariser-Kabinettet have nærmet sig hverandre. Denne Efterretning er af megen Vigtighed, hvis den er sand. Man taler ogsaa om en Konvention imellem Frankrig, Engelland og Østerrig, til at garantere det ottomanniske Gebeets Jntegritet. Ogsaa de mindre Stater, hvoriblandt navnligen anføres Sverrig, skulle være opfordrede til at tiltræde denne Konvention. J Engelland er der i denne Tid kjøbt mange Skibe for Portens Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Breve fra Jtalien forsikre, at Hofferne i Neapel, Turin, Florenz og Rom have indgaaet en defensiv Alliantse mod enhver indre Reaction og ethvert Angreb udenfra. Man tilføier ogsaa, at de tre første Hoffer have forpligtet sig til, at sende den hellige Stoel Hielpetropper saasnart den maatte have dem behov, og at den pavelige Regjering stod paa Grund heraf, i Begreb med at erklære Kabinetterne i Wien og Paris: "at Hans Hellighed ikke længere behøver deres Troppers Bistand. Fra Paris meldes derimod, at det franske Armeekorps paa Mo reg skal bringes til Ankona, som de Franske altsaa ikke endnu have i Sinde at forlade. J Anledning heraf tilføier en fransk Avis: at Europas politiske Forhold er i dette Øieblik saa forviklede, at man næsten ikke kan hitte Rede i dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Fra Kongen af Neapels sidste Reise fortælles om hans Ophold i Florenz: at Storhertugen ønskede at see ham, men da det strængeste Jnkognito skulde iagttages, valgte St. Hertugen den Udvei, at mede simpelt klædt i Billedgalleriet, for som "Cicerone" at vise den Reisende omkring. Saaledes forte nu Hs. keiserl. Høihed Hs. Maj. fra den ene Statu til den anden, og Begge kaldte hinanden gjensidigen: Signore. Men da Kongen beundrede Canovas Venus forglemte St. Hertugen sin Rolle, eller lod saa, og raabte: "Ja, den er smuk, min Fader anskaffede den!" - Hvem var da Deres Fader? – "Det var med D. Majestæts Tilladelse, Storhertugen af Toskana!" Og nu opløstes da Gaaden med en gjensidig Erkjendelsescene, Omfavnelser og Complimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Det ildsprudende Bjerg Ætna er nu bleven roligt igjen. Det havde været i en frygtelig Bevægelse, og kastet en Lavastrøm fra sig, som i mange Arme og Krumninger havde havt en Udstrækning af 18 Miglier og 1 M. bred, samt paa sine Steder 18 F. høi, der havde truet det omliggende Land med Undergang. Men lykkeligviis havde der dannet sig flere Aabninger ved Bjergets Fod, hvori Lavastrømmene flød ned igjen, tilsidst opkom der en ny Munding, og Enden blev, at der fødtes et nyt lille Bjerg ved Siden af det gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Fra London meldes om en stærk Storm som Natten imellem 20de og 21de Decbr. har raset paa hele den engelske Kyst, og kastet flere Skibe paa Land Antwerpen har i Sinde at udbede sig den Naade af Kong Leopold, at Citadellets Forsvarsværker som vende mod Staden, maa blive sløifede, for at de ikke oftere skulle sætte Byen i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Som de 3 sidste franske Officerer der faldt ved Beleiringen nævnes Oberstlieutn. Molin, som ved et Steenkast mistede baade Arm og Been, Major Gamal, der mistede Hovedet ved en Kanonkugle, og Capt. Corbin, som blev skudt tversover. Alle Tre vare af Artilleriet. Den Sidste var Svoger tilden belgiske Krigsminister, og var netop udnævnt til Commandeur for et Batterie ridende Artillerie. Den første af de 4000pundige Kjæmpebomber som var falden ned i Citadellet, havde slaaet et Huul i Jorden af 3 Metres Størrelse. Af en som sprang i Luften var der faldet et Stykke ned i Antwerpen som veiede 88 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-05
Den franske Armee har saaledes ødelagt Alting omkring Antwerpen, at Landmændene i en Omkreds af 8 Mile ere blevne til Tiggere. Hvilken uhyre stærk Kanontorden det maae have været, kan sluttes deraf, at man vil have hørt den ved Schwarzenberg i Sachsen, 80 tydske Mile derfra.