JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Udi Calløe Amt, Søndernald Herred paa Stamhuset, Estrup Gods ved Famling Bye, er funden den 19de Junii sidst er levende Pigebarn, efter skiønnende 20 a 30 Uger gammel, fra yderst af indsvøbt udi et rødt Rye= og Vadmels Svøb, en graa og hvid buntet bunden Liste, en liden Skiørte, og om Hovede en rød Vadmels Barneeklokke, samt om Halsen en Barneskiorte, Den nestpaafølgende 26de Junii, anmeldte sig her paa Estrup et ungt Fruentimmer under Navn af Christiane Jens Datter, omtrent 20 Aar gammel, fyldig af Ansigt, klæd i en gammel rød Hverkens Trøye, et grønblaae og guulstribet hiemmegjort Skiørt, og en gammel blaae og rød blommet Silke=Hue, forlangte det fundne Barn, som hun angav at tilhøre sin Søster Anne Marie, der ikke var fuldkommen klog. Ved nøyere Undersøgelse og holdte Forhører, har Christiane Jens Datter ey allene vedgaaet at have henlagt det fundne Barn ved Fausing; men endog paastaaet at være Moder dertil, skiønt tvende ikke aldeles ukyndige Jordemodre bærer Tvil at hun nogen finde har saaet Børn; desuden er hun under Forhøret ved Vidner overtydet, at have i den Tid fra 19de Junii, da hun siger at have lagt Barnet ved Fausing, til den 26de hun kom for at ville afhente det; omløben med et spæd Drengebarn, som hun og saa de at være Moder til, skiønt man derefter har, af hendes egen Bekiendelse, og af anden Kundskab erfaret, at det var en anden Omløberes Barn hun havde borttaget den 21de Junii, og talen maatte tilbagelevere den 25de Dito, efter at hun havde løbet 3 a 4 Miil med samme. Som nu denne selsomme Sag giver Anledning til at troe, det ved Fausing fundne Barn ikke at være som foregiven Christiane Jens Datter selv tilhørende, men ventelig af hende være borttagen fra andre uden deres Vidende og Villie. Saa bliver denne Tildragelse herved i de Kiøbenhavn, ske Berlingske Tidender bekiendtgjort, i Haab at rettere Forældre til det funden Barn kan opdages. Stamhuset Estrup, den S. Broberg, 15de Julii 1782. Fuldmægtig ved Godset.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Efter Ole Stud, som døde i Estrup Mølle den 9de Novbr. 1781, bliver Skiftet atter foretagen nestkommende 5te August, og om mueligt samme Tid sluttet og Arven udbetalt til de Arvinger som lovlig beviser deres Arve=Ret. Estrup, den 15de Julii S. Broberg.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Til Skiftet efter Huusmand Christen Nielsens Hustru Anne Michels Datter i Laasbye Sogn og Bye Schanderborg, Amt i Jylland, indkaldes at møde her paa Gaarden til lovbefalede Tid, de Umyndige med Borge, Stervboens Credi= og Debitorer, hendes efterlevende Arvinger, som er foruden Entemmanden en Heel=Broder Niels Michelsen, gift og menes har boer paa Giessinggaards Gods ved Randers, og 3 Halv=Sødskende Niels Pedersen gift og boende her paa Godset i Flensted, Maren Peders Datter 22 Aar gammel, tiener i Schenbye ved Aarhuus, og Oluf Pedersen 25 Aar gammel, siden Michaeli 1778 mod hans Løfte, Revers og Caution udeblevet her fra Godset, til hvilken Tid han havde Tilladelse at tiene i Løyt Sogn ved Apenrade i Holsteen, har ey heller paa meldende Skriver ser svaret at dette Dødsfald er ham bekiendtgjort, Stervboens Registering og Vurderings=Forretning, efter fuldkommen Taxation er 55 Rdlr. 2 Mk., men ansees ey at være nok til de prioriterede Fordringer, som Vedkommende og herved meldes til deres Underretning. Kalbyegaard, den 11te Julii 1782. J. Rosborg.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
J. N. J Anledning af Forandring af Boepæl, agter MadBærntz i Aarhuus, under Haanden at sælge sin iboende Gaard beliggende paa Brobergergades vestre Side, i Nærhed af Torvet Gaarden med dens Bygninger, er ret stor og beqvem til Kiøbmands Handel og Brug, indrettet med 2de Porter, 2de Jord kieldere, Loftsrum og Pakhuuse m.v., til Maltgiøring, Bryggen og Brænden, en Post udi Bryggerhuuset med got Pompevand; samt forsynet med endeel Stuer, Kamre, Staldrum og hvad der behøves til Gastgiverie, hvortil den haver været brugt endeel Aaringer, ved Gaarden er beliggende en stor Frugt og Kiøkken=Have, som gaaer til den igjennem Byen løbende Canal der giver en behagelig Udsigt. Til Efterretning meldes, at bemeldte Gaard kan tiltrædes til førstkommende Micheli Fløttetid, og frie for alle af Gaarden gaaende Skatte til d. A. Udgang. Liebhaberne behager at accordere derom med Eieren selv, eller Aarhuus, den 16de Julii 1782. Jørgen Bærntz. Forpagtningen af Jnqvorstrup i Jylland, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 21 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og ligger udi Calle Amt, Sønder Herred og Weylbye Sogn, bliver ved offentlig Auction opraabt paa bemeldte Ingvorstrup, Onsdagen den 21de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid de Lysthavende vilde behage at indfinde sig. Forpagtninger tager sin Begyndelse fra anstundende 1ste Mai 1783. Conditionerne kan foruden paa Auctionsstædet, faaes til Eftersyn hos Eieren Kammerjunker Rosenørn paa Katholm igiennem Aarhuus. NB. Da intet antagelig Bud blev gjort ved sidste holdte Auction den 30te Julii 1781 over Nør=Mølle, beliggende i Bryrup Sogn, Schanderborg Amt; saa averteres herved, at Eieren formedelst tiltrædende Alder, endnu er findet under Haanden at sælge sin iboende Gaard og Mølle, enten med for Aviserne specificerede tilhørende Kirke=Tiender, Bønder=Gods a., eller og seperat Gaard og Mølle med Jndkast Mark og Skove. Nør=Mølle, den 10de Julii 1782. Casper Diderich Lohmann.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Udi sidstafvigte April Maaned er død i Lybne Chrisen Christensen, som boede sammesteds, hans Stervboe befindes saa ringe, at den ey formaaer andet Proclama, end at Credi= og Debitorer herved indkaldes at melde sig, inden de i Loven for reskrevne Tider hos Skifte=Forvalter Smith paa Frøstrup ved Warde.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Jndsidder Maren Elisabeth Perlestichers, Borger og Skoemager Gabriel Lindenbergs Hustrue, er sidst passerede 14de Decbr. her i Stubbekiøbing ved Døden afgaaen, uden Livs=Arvinger, hendes lidet efterladende strax taget under Forsegling, Registe, ring og Vurdering, samt derefter ved offentlig Auction gjort Penge, til videre Skifte=Behandling; ved Registeringen og eller siden, er bleven anmelt, at bemelte hendes Mand Gabriel Lindenberg er for omtrent 24 Aar siden, reyst fra hende, og ikke igien i al denne Tid indfunden sig, men efter tvende Breve fra ham i Stervboet forefunden, skal han (som Svensk fød) have Aarene 1764 og 1771. opholdt sig i Stockholm, men fra bemelte 1771. skal intet fra ham været hørt, om han altsaa er død, eller i Live, vides ikke, saa lidet som hans Opholdsted, om er Live, hvor er, og da den Afdødes efterladte, ikke taaler Bekostningerne ved et ordentlig Proclama efter Loven, saa bliver herved efter den nu brugende Maade, 3de gange efter hinanden; de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, bemelte Gabriel Linden, berg, om han er i Live, indkaldet, at møde og melde sig hos mig undertegnede, som Skiftes Forvalter, inden den Tid Loven befaler; men skulde han beviislig være død siden sidstafvigte Aars ovenbemelte 14de Decbr., skeer samme Jndkaldelse til hans Arvinger, som i saa Fald paa lovlig Maade og i rette Tid legitimerer deres Arve Ret; ligerviis og paa samme Maade indkaldes bemelte afdøde Maren Elisabeth Perlestichers egne Arvinger som efter Anmeldelsen skal være: 1) en Søster=Datter Anne Elisabety Peders Datter, i Ægteskab med Chor=Degnen Weyer Nyested i Lolland; 2) en Søster i Ægteskab med Degnen Sr. Oluf Top i Hørbetev paa Falster; 3) en Broder=Søn Eveneser Perie Sadolin; 4) en Søster=Søn Niels Pedersen Flesborg, og 5) en Søster Datter Anne Elisabeth Severins Datter Woller, om hvilke 3de sidste Arvinger ingen Forklaring kunde giøres, hvor opholder sig eller om er i Live; hvilke Arvinger altsaa, de Myndige selv, de Umyndige med Værge og Enker med Laugværge forinden bemelte Tid Loven bestemmer, med lovlig Arve=Legitimation, hos mig vilde møde eller ved Fuldmægtig møde lade saa bliver og dette Stervboes Debi= og Creditorer indkaldede, de første at betale hvad de skylder og de sidste beviisliggjøre deres havende Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Stub bekiøbing, den 7de Julii 1782. Jørgen Scheel, Stedets Byefoget og Skifte Forvalter. Extraord. Kammerskriver og Kiøbmand Olof Siddin Olsens samtlige Creditorer blive hermed indkaldede til den 27de Novbr. nestkommende, om Formiddagen førend Kl. 12, at møde for Raadstue=Retten udi Sundsvall i Sverrig, og der anhøre, saa vel over hans, om beneficium Cessionis benorum, som han Hustrues, Marie Biørkluns, om Boeskilmisse, gjorde Ansøg, ninger; saa og tillige deres Fordringer at legitimere. Sundsvalls Raadhuus, den 31te Mai 1782.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
Borgemester og Raad Møller-Svend Jens Pedersen, som skal være varnøde Fløe udi Brande Sogn ved Weyle Kiøbstæd, er nyelig død Tersløse Mølle paa Baroniet Holbergs Gods, hvor han en kort Tid havde tient; det han efterlod sig, er strax registeret og vurderet til paafølgende Skifte, men Arvingerne dertil vides ey disse bliver derfor herved bekiendtgjort Dødsfaldet, og indkaldet at anmelde og bevise sig til Arv berettiget, samt at iagttage deres Tarv ved Skiftet, som igien foretages hos Skifte Forvalteren Christian Hviid paa Tersløse Gaard ved Sorøe den 19de August, 23de September og 21de October nestkommende; Til hvilke Tider de som har at fordre i Stervboet, eller i andre Maader noget at erindre tillige indkaldes. Tersløse Gaard, der 15de Julii 1782. C. Hviid.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
En Capital af 12000 Rdlr., det Hohendorffske Legatum hvoraf 6 Skoleholdere paa Falster nyde den aarlige Rente, er til 11te December Termin mod antagelig Pandte Forsikring at saa til Laans; hvorom den Behøvende med tilstrækkelig Sikkerhed, forsynet, betimelig vilde behage at anmelde sig hos Amtmanden, i Nyekiøbing, undertegne C. G. Wallmoden. Nyekiøbing, den 25de Junii 1782. Mod sikker 1ste Prioritets Pant i Jordegods er af Roskild Kloster Midler, strax af samme til Laans 7000 Rdlr. og end videre til 11 December 5000 Rdlr., de som kunde behøve disse Capitaler vilde melde sig hos Hr. Kammerherre Scheel, Ridder til Mullerop pr. Nyborg eller hos Raadmand Beckmann i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-07-29
(De som fra Provintserne haver Byg af indeværende Aars Afgrøde at sælge for gangbar Priis og at levere inden dette Aars Udgang, vilde derom adressere sig til Bøgger=Laugets Oldermand Raadmand Lange i Kiøben
Berlingske Tidende, 1782-08-01
en 29de Januarii 1781 har Hs. Majestæt allernaa) digst udnævnt Kammerjunker Berregaard til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 1ste Martii 1782 er Commandeur=Capitain Christian Ulrich Kaas ligesaa udnævnt til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
J øvrigt maae det ogsaa være Jnteressentskabet tilladt overalt andenstæds i Hs. Majestæts Riger og Lande, hvor det agtes bedst og beqvemmest, at anlægge og underholde Klæde=Væve, og derfra at lade det forvævede raae Klæde bringe til fornøden videre Tilbereedning ved Manufacturet uden nogen Told=Afgifts Erlæggelse, naar Vahrene med de behøvende Beviisligheder fra Forvævnings=Stedet ere forsynede. Ligeledes skal Jnteressentskabet være Forbunden ved 1782. at have i Stand og siden stedse at underholde i Kiøbenhavn er vel assorteret Laaer af færdige Vahre i det mindste til 40000 Rdlr. Værdie, hvorimod Hs. Majestæt af sin Casse vil lade Jnteressentskabet aarligen godtgiøre de Premier, som betales for at faae Vahrene forsikkrede imod Jldsfare, tilligemed Renterne af det paa Lageret optagende Laan i Banquen. Det maae være Jnteressentskabet tilladt at have ved Manufacturet sin egen fuldstændige Halle under iagttagelse af de Forholds=Regler, som Hs. Majest. paa sit General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegii allerunderdanigste Forestilling desangaaende efter befindende Omstændigheder nærmere finder sig foranlediget at bestemme.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Hs. Majestæt vil allernaadigst, at Manufacturet maae have sin egen Politie=Jurisdiction, hvorved ikke allene alle smaae forefaldende Tyverier indtil 10 Rdlr. Værdie af Directionen i de holdende Forsamlinger blive paadømte, men Directionen maae tillige være anthoriseret at afgiøre og paadømme alle imellem Arbeyderne forekommende Disputer, Klammerier, samt Sager om Arbeydets Forsømmelse og utilladelig Fylderie, med den Anthoritæts Udøvelse, som den ved Hs. Majests. Militaire Uld=Manufactur etablerede Politie Jurisdiction er bleven tilladt. Manufacturets Folk og Arbeydere skal paa ingen Maade være pligtige at sortere under Dugmager Amtet her i Staden, men være aldeles separerede fra dets Handlinger, dog at ved Manufacturet ey antages nogen til Arbeyde uden behørig Attest fra den sidste Mæster efter de forhen ergangne Anordninger.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Det skal tillige være tilladt ved Manufacturet at indskriv- og antage til Lære saa mange Drenge, som til sammes Drift behøves, uden at staae derom i nogen Connexion med Dug mager-Amtet, og naar de til Svende fra Manufacturet udskrives og derfra meddeles Lærebrev, saa skulle de ansees for ligesaa gyldige Svende, som om de fra Dugmager-Amtet vare blevne indlemmede under Svenne Antallet.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Paa det at Klæde=Fabrikationen er skulle lide nogen Hinder af Mangel paa Valkning, vil Hs. Majestæt allernaadigst for sin Regning endnu i denne Sommer lade opbygge en Valke=Mølle ved Esserum, hvor dette Jnteressentskabs Manufactur kunde imod en nærmere overeenekommende billig Valkeløn, stedse vente forsvarligen og hurtigen at blive betient med fornøden Valkning. For Spinderiers Anlæg i Landet selv, skal det være Jnteressentskabets Pligt at drage saadan Omsorg, at fremmed Garn til Manufacturets Brug maatte med Tiden kunne undværes; i hvilken Henseende Jnteressentskabet for 10 Spinderiers Anlæg, enten i Kiøbstæderne eller paa Landet i Provindserne, skal bestandigen nyde Deel i de Præmier og Benaadninger, som allerede ere, eller herefter for Klæde=Fabrikanterne blive udlovede til Spinderiets Befordring. Til at lade indføre alle de raae Materialier af Uld Farve stoffer og øvrige Artikler, som fra fremmede Steder til Manufacturets Brug behøves, skal Jnteressentskabet altid være deel deelagtiggjort udi den til Manufacturerne almindeligen for undte Toldfriehed. De Præmier, som bevilges eller ere udlovede for Klædes Afsætning enten til Norge, Provindserne, Vestindien eller andensteds skal ligeledes stedse udbetales dette Manufactur, foruden at den fastsatte Præmie for Klæde til Norge, maae tillige af Manufacturet nydes for Klædes Forsendelse til Holsteen, og den bestemte Vestindiske Præmie erholdes for det til noget udenlandsk og fremmed Sted udgaaende Klæde, alt saalænge dette Privilegium vedvarer.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
J øvrigt skal Jnteressentskabets Manufactur i samme Tid stedse nyde de for Klæde=Fabrikkerne i Almindelighed udlovedBenaadninger, følgeligen ogsaa de Præmier, som betales for fremmede Arbeyderes Jnddragelse, samt for udlærte Vævere og Overskiærere, tilligemed alle andre Fordeele, som enten saaledes ere eller herefter blive udlovede for alle Klæde Fabrikker i Almindelighed.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Foruden at Hs. Majestæt igiennem vedkommende Departements ville saavidt mueligt, ved passelige Anordningers Jndskiærpelse, lade hemme baade den contrebande Handel, som i Danmark maatte gaae i Svang, saa og Told=Besvigel sen dermed i Norge, saa kan Jnteressentskabet endnu holde sig forsikkret om, at naar samme haver et tilstrækkeligt Lager til at forsyne Hs. Majests. Kongelige Lande med Klæde, kan Jndførsel af fremmede Klæde=Vahre, baade til Kongerige, Norge og til Hertugdømmet Slesvig, paa Hs. Majestæts General=Told=Kammers nærmere allerunderdanigste Forestilling desangaaende, efter foregaaende Correspondence med Hs. Majests. General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium, ventes at blive enten med mere Paalæg besværet eller efter Omstændighederne gandske forbuden.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Til Afsætningens Befordring maae Manufacturet stedse, ligesom nu alle andre Klæde=Fabrikker, have ey allerne Tilladelse at udsælge sine færdige Vahre, som med Manufacturets Stempel ere forsynede, baade en gros og en detail, men og saa til at forhandle samme, antage baade i Kiøbenhavn, Norge og de danske Provindser enten Kræmmere, eller saamange andre Commissionairs, som Jnteressentskabets Direction finder fornøden.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Det skal være Jnteressentskabet tilladt at holde ved Stædet en Marketænter og Vertshuusholder for Manufacturets og ne Folk og Arbeydere.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Bestyrelsen af Manufacturet skal paa Jnteressentskabets Vegne anbetroes en Direction bestaaende af 4 Personer, nemlig: 3 Directeurer og en Fabrikmester, som tillige skal være Medlem af Directionen, og skal føre Manufacturets egentlige daglige Administration. Directionen, hvis Medlemmer Hs. Majestæt Selv for første Gang udnævner, skal forsamle sig i det mindste en Gang ugentlig, og eller saa ofte Omstændighederne udkræve, og afgiøre alle Sager af Vigtighed ved deres i Protocollen tilførende Resolution, da disse af dem per plurima Notatagne Beslutninger enten de udfalde lykkelig eller ey, skulle ikke være noget Ansvar eller Revision underkastede, dog skal ingen Beslutning af mindre end 2de Directeurer være gyldig. Alt hvad som Directionen saaledes beslutter, skal paa det nøyeste udføres og foranstaltes iværksat af Fabrik=Mesteren, hvilken til den Ende for at være nærværende, bekommer ligesom den 2den Directeur frie Boelig paa Blaagaard, efter den samtlige Directions nærmere Overeenskommelse. Det skal være Directionen overladt at antage en Person til Bogholder og Casserer, som tilligemed Regnskabs=Bøgernes og Cassens Holdelse skal føre Correspondencen, efter den Jnstruction, som ham om hans Pligter nærmere af Directionen meddeles, og med den Løn, som for ham ligeledes efter Omstændighederne af Directionen reguleres. Denne Betient tilligemed alle andre ved Manufacturet varende nødvendige Folk og Arbeydere, skal gandske og aldeles staae under Directionen, som antager og afskrediger dem, ligesom deres Tieneste behøves og findes fyldestgiørende. Naar nogen af Directeurerne skulde afgaae, maae de andre Directeurer bringe 2de, helst af Jnteressenterne, i Forslag ved Hs. Majestæts Commerce=Collegium, hvoraf Hs. Majestæt vil udvælge en i den Afgaaendes Sted. Til Lettelse med de Lønninger, som Jnteressentskabet haver at betale til Fabrik=Mesteren, Bogholderen og Cassereren, samt øvrige nødvendige Betiente, vil Hs. Majestæt i de første 8te Aar af Commercens Fond lade 1000 Rdlr. tilskyde og udbetale.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Jnteressentskabets Hoved=Casse skal stedse være i Banquen, hvortil tages et eget Folium i Banquens Bøger. Til de daglige forefaldende smaae Udgifter kan en Summa af 500 Rdlr. overlades til Cassererens og Bogholderens Forvaring, hvorfor han efter Directionens Godtbefindende stiller Caution. Ved hvert Aars Udgang sluttes Bøgerne til en optagende General=Ballance, da 2de helst af Jnteressenterne af Directionen vælges, imod en billig Godtgiørelse, at foretage Revisionen. Efterat de gjorte Antegnelser ere besvarede, blive de af Directionen deciderede til paafølgende Quittances Meddeelelse til Bogholderen og Cassereren for aflagt Regnskab. Udi Januarii Maaned i Aaret 1785 for første Gang, og siden ved samme Tid aarligen i de følgende Aar, skal holdes General-Forsamling, hvori en af Bøgerne uddragen Ballance lance skal Jnteressentskabet forelægges, samt Manufacturets Tilstand og Udbyttet vorde Jnteressenterne tilkiendegivet, hvilket Udbytte for første Gang udbetales til 11te Juni 1785. Men da Jnteressenterne af deres indskuder faae Renterne godtgjorte til 11te December 1784, saa skal alt hvad som imidlertid maatte vindes allene oplægges til Fond, ligesom det og siden stedse maae være Directionen overladt at indeholde og oplægge noget aarlig af Gevinsten, dog ikke over 10 pro Centum, saalænge Udbyttet ey skulle overgaae 6 pro Centum Af den reene Gevinst bliver aarlig afholdet 6 pro Centum, hvoraf de 2de første Directeurer nyde tillige Deeling 2 proCent, som et Honorarium, og Fabrikmesteren, som haver det daglige Tilson med Manufacturet, 2 pro Centum, da de øvrige 2 pro Centum efter Directionens nærmere Forgodtbefindende uddeeles imellem Bogholderen og Cassereren, samt Manufacturets andre Betiente til deres Opmuntring. Alle Jnteressentskabets tilhørende Effecter, Midler og Capitaler, skal for alle Afgifter og Paalæg af hvad Navn de være maae, aldeles være befriede baade i Krigs- og FredsTider.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Jmod den Tiid at de 30 Aar, som dette Privilegium lyder, paa, ere udløbne, skal Jnteressenterne sammenkaldes til en General=Forsamling og overlægge, om de agte at ansøge omProlongation af dette Privilegium, som Hs. Majestæt da efter befindende vil forunde. Paa den Beslutning, som Forsamlingen tages (hvorved endog Hs. Majestæts fraværende Undersaatter, dog ikke ved befuldmægtigede Jnteressenter kunde meddele deres Stemmer, nemlig en for hver Actie) videt beroe, om enten Blaagaard efter 1ste s. Formæld skal igjen af Jnteressentskabet aftrædes, eller vil af samme ved Privilegii ansøgende Prolongation beholdes for den billige Summa af 40000 Rdlr., som i Fald det skulle forlanges, kan blive staaende i Gaarden imod Renters Svarelse af 4 priCentum aarlig. Dette Privilegium og denne Convention skal paa denne Maade eller saaledes som det efter Directionens nærmere Forslag til Manufacturets Garn, og paa allerunderdanigst Forestilling nærmere af Hs. Majestæt bevilges, staae ved Magt, og maae ikke af Jnteressentskabet forandres uden Hs. Majestæts udtrykkelige Tilladelse og Samtykke. Og ligesom Hs Majest. i øvrigt ey heller vil tillade, at ovenmeldte dette Manufactur tilstaaede Frieheder og Rettigheder fornærmes til Jnteressenternes Tab og Skade eller at der skeer den mindste Hinder og Jndskrænkelse, hvorimod Hs. Majestæt vil tage Jnteressentskabet i Hs. Majestæts allerhøieste Protection og beskyttelse: saa befaler Hs. Majestæt tillige hermed allernaadigst, at alle Vedkommende paa det nøyeste og eftertrykkeligste beskytte og handthave dette Jnteressentskab ved dets forundte Privilegier og Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 12te Junii er den hidtil værende Legations=Præst Wien Johan Christian Diderich Eckhoff allernaadigst beskikket til Compastor og Diaconus i Segeberg. Under samme Dato er Candidatus Juris Friderich Langebech allernaadigst beskikket til Cancellie Secretair.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 26de Junii er Sognepræst Mag. Rasmus Fleischer, allernaadigst beskikket til Sognepræst i Callundborg. Ligesaa er Doctor Medicinæ Daniel Høfding beskikket til adjungere, og succederende Medicus og Physicus i Fridericia.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 3die Julii er Studiosus Hans Lund confirmeret at være Capellan pro Persona til Wedøens Præstegield i Tronhiems Stift; og den hidtil værende Rector ved Skolen i Neumynster Johan Georg Fock til Legations=Præst ved Gesandtskabet i Wien.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 4de Julii er Candidatus Juris Peter Behn allernaadigst udnævnt til Copiist i det andet Slesvigske Contoir i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 10de Julii er Jacob Wilhelm Horrenberg allernaadigst beskikket til virkelig Cancellieraad og Henrich Adolp Lüders til Borgmester i Burg paa Fehmern. Ligesaa er Byeskriver Bertel Siersted allernaadigst confirmeret at være Birkedommer til Skjoldenesholms Birk i Sielland, Den 11te Julii er Carl Frederich Bock beskikket til Contro leur og Visiteur i Blankenese. Ligesaa er Gynther Diderich Zeuthen beskikket til Consumtions Controlleur i Sæbne.
Berlingske Tidende, 1782-08-01
Den 17de Julii er Præsten Hr. Nicolai Raben beskikket at vare Sognepræst i Slangerup og til Annexet Uggelse Sognepræst Hr. Thomas von Westen Angel ligesaa at være øverst residerende Capellan til Domkirken i Bergen. Capellan Hr. Jørgen Prahl ligesaa at være Sognepræst til St. Jørgens Hospital og de fattige Huuse i Bergen; og Underrets Advocat Ernst Leopold Griebel i Meldorof til Regierings Ober= og Landrets Advocat i Hertugdommerne. Undersamme Dato er den ved Jngenieur-Corpset staaende Premierleutenant, Capitain Engelbrecht Hansen von Hoff bestilt til virkelig Jngenieur=Capitain