JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Rostok d. 15 Sept. Siden den Preussiske Blocade ankom her fra St. Petersborg og andre Russiske Havne endeel Ladninger Stykgods, for at forsendes til de Preussiske Havne, og deriblandt nedlagdes her især en stor Mængde Rigaisk Rug, hvoraf en stor Deel allerede er forsendt. Alt hvad der er kommet for Preussisk Regning er allerede afgaaet til Spinemunde. Vort Kornforraad er blevet formindsket derved. - De nærværende Udsigter til Krig i Tydskland bringe Rugpriserne til at stige. God Hvede mangle vi aldeles, men vi have imidlertid havt en god Hvedehøst. Paa Rugen mær lykkedes alle øvrige Kornarter. Af Engelsk Salt, som vi manglede, have vi nu faaet nogle Ladninger fra Leverpool, hvorved dets Priis er faldet. Fordi Kornet er saa dyrt og Fransk Brændeviin kan faaes for saa godt Kjøb, ere vore fleste Brændeviinsbrænderier gaaede ind. Speculanter have derfor ladet komme en stor Mængde Fransk Brændeviin. Forraadet af Sirup, Sukker og andre Colonievarer er ubetydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Kornpriserne i Archangel stige. - Kornudførsten fra Russiske Havne er ikke, som det hedte, blevet forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Stockholm d. 10 Sept. Den Svenske Convoy, under Major Ameen, 16 Seilere stærk, er ankommen til Gibralter, men den har mistet et Skib, som Stormen har skilt fra de øvrige, og derpaa er bleven opbragt af en Spansk Caper til Algeziras. Men man mener dog, at det vil blive frigivet. Ogsaa den anden Svenske Fregat Camilla er nu ankommen med sin Convoy paa 16 Seilere til Gibraltar. Den hele Expedition, 60 Svenske Seilere stærk, er nu ude af Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
De Svenske Skibe, der endnu skulde være i Gallizien eller Asturien, have faaet Ordre at begive sig til St. Ubes, for der at kunne støde til Konvoyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-04
Rettelser. Side 1615. Linie 7: Silke læs: Reb. S. 1620. L. 4: 10 Grader I. 2 Grader. Udgivet og forlagt af J. Werfel. - Trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Tirsdagen den 7 October, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Luftmachiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Blandt alle Luftseilere er Blanchard ikke allene een af de ældste, men endog den, der har gjort de fleste Reiser. Allerede i Aaret 1793. havde han i det mindste gjort 36, og endnu ganske nylig har han foretaget en i Brüssel Han har nu i det mindste gjort henved 70 Reiser. - Hans mærkværdigste Luftfart var den, som han, i Selskab med en Doctor Jefferies, gjorde den 7 Januarii 1785, fra Frankrige til Engelland. Den var langt vanskeligere end den, han gjorde fra Engelland til Frankrige, da han i sidste Tilfælde kunde styre fra en bestemt Punct, til et stort Fastland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
En vis Cosbie steg den 19 Julii 1783. op i en Ballon, hvis Gondol paa Kanten var besat med Blærer, paa det den skulde være synkefri. Han lod slippe en saa stor Deel af den brændbare Luft, at Ballonen faldt meget hastig ned i Vandet, og Gondolen blev fuld af Vand. Men Blærene holdt den dog til Lykke oven for Vandet, og han blev reddet. Naar Luftballonen kommer op i høiere Regioner, fryse Aeronanterne sædvanlig meest om Ørene, og føle et Slags Dorskhed og Tilbøielighed til Søvn. Det er en Erfaring, som ogsaa Professor Robertson har gjort paa sine Luftreiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Adskillige Skribenter have, skjønt uden Grund, villet paastaae, at Montgolfter ikke er den første Opfinder af Luftballoner. Nogle, som næsten aldeles ikke bør komme i Betragtning, hente endog deres Beviser fra den Græske Fabellære, andre beraabe sig paa en Jesuit, Pater Lang, fra Brescia, der 1776 har udgivet et Jtaliensk Skrivt *), med Kobbere, i Folio, som i det 6te Capitel foreslaaer et Skib med Seil og Ror til at seile i Luften. Det skulde fornemmelig drives af fire Kugler, som Luften er pumpet aldeles ud af. Men det Hele lader sig ikke udføre, hvilket og saa Leibnitz, som havde begyndt paa dette For fog, selv har tilstaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Man har ogsaa villet tillægge Noger Bacon, at være den første Opfinder af Luftballoner, fordi han i sin Afhandling de merabili potestate artis & naturæ taler og en Flyvemachine, der i en Stoel bærer et Menneske, som kan flyve deri efter Behag, men da han ikke forklarer hvorledes dette kan skee, og kun beraaber sig paa en Machine af den Natur, der er bleven forfærdiget og prøvet med Held af en Anden, saa maa man antage, at han har ladet sig føre bag Lyset. *) Prodromo dels atte meestra, Brescia 1670. Joseph Galien, en Dominicaner, Prof. i Philosophie og Theologie ved Universitetet i Avignon, udgav 1755 et lidet Skrivt, under Titel, Konsten at seile i Luften, en geometrisk og physisk Forlystelse, med en foreløbende Efterretning om Hagelens Natur og Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J hans Tidsalder ansaae man Skrivtet for reent Hjernespind; men siden Montgolfiers Opdagelse har man fundet, at hvor phantastisk den gode Paters Jdee end synes, kommer den dog Montgolfiers nærmest Han foreslaaer nemlig, at forfærdige et Skib af stærkt dobbelt Voxlærred, bedækket med Skind, og befæstet med Reb. Dette Skib skulde være meget længere og bredere end Staden Avignon, og saa høit som det høieste Bjerg. Det skulde anbringes i Hagelens Region, og efter en Beregning, som her vilde blive for vidtløftig at anføre, troede Galien at kunne godtgjøre, at denne Machine skulde kunne svæve i Luften langt lettere end en Fjer, og dale meget lange sommere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J Aaret 1798 indkom i Trondhjems 88 Collectbøger 1252 Rdlr. 64 s.; i Byen, Forstæderne og Baklandet vare da 1285 Huusnumere. Den ne Sum mod Husenes Antal er kun meget liden, og bliver endnu mindre, naar man betænker, at af dette Antal vare den Gang 48 Huuseiere, som gave i dette Aar i Collectbogen over 600 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Fattigforstander Carstensen havde i nogle Aar den skjønne Jdee, at bekjendtgjøre i de offentlige Regnskaber Navnene paa dem, som gave noget Klækkeligt; Udgiveren af Trondhjemsavisen mener, at ogsaa Navnene paa dem, der i flere end 20 Aar ikke have givet 1 s., burde offentlig bekjendtgjøres, og han forsikrer, at han, uden mindste Betaling, med Fornøielse vilde trykke deres Navne Stand, Alder &c., da det er disse Mennesker, der, døve for den Fattiges Raab, betynge Staten med Laster og Forbrydelser. J Aaret 1805 indbragte Collectbøgerne 1154 Rdlr. 23 s.; det gaaer altsaa nedad med Jndtægten, medens de Fattiges Tal bestandig tiltager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Digteren Heiberg, der er ansat som Tolk, fornemmelig i de nordiske Sprog, i Departementet for de udenlandske Anliggender i Frankrig, er tilligemed andre Bureaupersoner afreist fra Paris d. 23 Sept., efterat han og de øvrige Dagen i Forveien havde faaet Ordre dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Hamborger Correspondent fortæller som et Rygte, at Borgersønner i Kjøbstæderne skulle, ligesom Bøndernes Sønner, være pligtige til Militairtjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Biskop Bruun har i en Tilegnelse til Biskop Balle, i en Samling af aandelige Taler, fremsat sine Tanker angaaende Forandringer i Kirkeskikkene. Han mener: 1) at Fleerheden i begge Riger troer endnu, at Skrivten er Guds Ord, og har hidtil gaaet flittig i Kirken; at man derfor ikke bør forarge den ved at lokke den mindre Deel til Kirken ved forbedret Høitidelighed, da man desuden ikke vilde beholde den længe, efterdi det ny snart bliver gammelt og taber sin Glands, at vi have vant os til at betragte endog det Udvortes af Religionen som en dyrebar Antique, der kun vanskabes ved moderne Konstværk, at den, der eiede en gammel Norsk Kiæmpes Harnisk vilde omhyggelig afbørste Støvet og borttørre Rustplætterne med Olie, men neppe besætte den med Nutidens skjønne Epauletter. 3) At om vi end skulde faae et nyt Kirkeritual, burde Kjøbstæderne dog ikke komme i Betragtning, men blot hvad der lod sig indføre paa Landet. 3) At Pengevæsenet ogsaa her vilde lægge store Hindringer i Veien, da adskillige Tøndergulds Byrde vilde blive lagt paa Landet ved ny Psalmebøgers &c. Jndførelse. 4) At Opmærksomhed og Andagt ikke er det samme, og at et bekjendt gammelt Vers opvækker meere Andagt end et nyt, virkelig skjønnere, men ubekjendt; at Skikke kun ere en Dragt, og ligesom vi bør ære den Forsamling, der elsker sin 100aarige Nationaldragt, saaledes bør Gudsdyrkelsens endnu ældre Costume, der elskes af sande Gudsdyrkere, heller ikke gjøres ukjendeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Den Efterretning man har læst i adskillige Blade, at Stubberup Kirke skulde være afbrændt ved Lynild, er ugrundet. En velhavende Mand i Taarup er derimod bleven ødelagt ved Lynild, hvilket har foranlediget hiint Rygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J disse Dage øve Regimenterne sig paa Nørrefælled i at opslaae Telte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
En Linnedanser, navnlig Legat, har i Trondhjem givet fjorten Forestillinger og aldrig savnet Tilskuere. Den 15de Forestilling, som var bestemt for de Fattige, indbragte 104 Rdlr. 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J Trondhjemsavisen har der for en Tid siden været Strid om, enten det var bedre, at lade de Fattige faae en Aftens Jndkomst eller 10 PC. Fattigforstanderen troer nu, at have handlet rigtig i, at have valgt det første, da de 14 foregaaende Aftener ikke have indbragt i reen Fordeel mere end noget over 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Paa Viborg Raadstue er d. 4 Sept. bleven solgt ved Auction over 6 til 700 Alen Lærred og omtrent 20 Lisp. Hør= og Blaargarn, alt af Asmild og Tupdrup Fattigspind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J de Norske Jntelligencesedler findes en Opfordring til at betjene sig af Hestekjød, især da den høie Hopriis synes at bebude, at der til næste Høst vil blive lidet Kjød for den Fattige i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Den Kongelige Bekjendtgjørelse angaaende Holsteens Forening med det Danske Monarkie, findes heel og holden indført i Moniteuren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Udenlandske Efterretninger. Østerrige vil, dersom Krigen skulde udbryde igjen, forsvare sin Neutralitet, og det har i dette Øiemed sat et anseelige Corps i Bevægelse ved Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Den Franske Minister i Berlin, Laforest, har nu faaet tilsendt sit forlangte Pas fra det Preussiske Hovedqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Alle de Franske Tropper, der hidtil have staaet i Bayern og Schwaben, ere paa Veien til Franken. Den hele Bayerske Armee skal, som det hedder, opstilles som Observationscorps ligeover for de Østerrigske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
De Chursachsiske Tropper ere stødte til de Hohenloeske, af hvilke adskillige Regimenter igjen ere stødte til Hovedarmeen. Ogsaa det Kalkreuthske Corps fra Pommern er ankommet til Hovedarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Til Gaeta er der ankommet et Skib fra Bosion med Casse, Farvetræ, Rom &c. - Ogsaa en Polacre, under Russisk Flag, ankom der med forskjelligt Kjøbmandsgods. Nimwegen d. 27 Sept. J Leiren ved Zeist skulle kun Garderegimenterne, det lette Artillerie og Chasseurerne blive liggende. De øvrige Tropper marchere til Cleve. Det hedder, at Kongens Hovedqvarteer kommer i Morgen herhid. Eisenach d. 23 Sept. En stor Preussisk Armee befinder sig i vor Egn. Man anslaaer dens Tal til 100,000 Mand. Allevegne ved Grændserne opføres Batterier, og afstikkes Leire; dette er nyligen skeet omkring vor Stad. Det lader som man har oprettet i vor By Artilleriedeporet, thi vort Torv er ganske besat med Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Fra Mayn d. 26 Sept. Følgende er de Franske Armeecorpsers Styrke og Dislocation i vor og andre Egne: 1) Marchal Soult concentrerer sit Corps mellem Phaffenhofen (i Nedre-Elsatz, Neumarkt, og Jngolstadt (i Øvrebayern), og Rigsmarchal Bernadette sit mellem Nürnberg og Fürth; begge Corpser staae under den sidstes Hoved anførsel, og ere tilsammen 60,000 Mand stærke. 2) Marchal Davousts Corps, som drager fra det Østerrigske til det Anspachske, er bestemt til at forstærke denne Armee, og bestaar af 30,000 Mand; 3) Marchal Lefevres (ellers Mortiers) Corps trækker sig til Schweinfurt (i det forrige Bispedømme Würsburg, i Franken) for at forene sig med de der allerede værende Tropper, som ville tilsammen udgjøre 20,000 Mand. 4) Marchal Ney trækker sig fra Schwaben til Franken. - Alle de Tropper, der have staaet ved Werre, concentrere sig ved Hammelburg, for at marchere over Aschaffenburg til Frankfurt, og forstærke Augereaus Corps. Eleve d. 23 Sept. Militairrustningerne paa Fransk og Preussisk Side blive frygtelige. Foruden den store Franske Armee, som endnu er i Tydskland, og bestaaer af 160 til 170,000 Mand, dannes endnu i Egnen af Wesel en Armee paa 100,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J St. Petersborg blev d. 15 Sept. ved Trommeslag oplæst en Russisk Keiserlig Bekjendtgjørelse i det Russiske Sprog, som indeholder de Relationer, der siden et Aar have fundet Sted og endnu finde Sted i Henseende til en anden Magt, og dernæst den Erklæring, at Krigen, i Fald ingen Fred skulde tilveiebringes, skal fortsættes i Forening med de Allierede med Eftertryk, for at hævde Rigets Værdighed og Sikkerhed. Denne Bekjendtgjørelse havde den Virkning, at Coursen paa Hamborg strax faldt fra 26 1/2 til 25 1/8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Den Franske Gesandt i Dresden har i Anledning af Preussernes Jndrykkelse i Sachsen, og de Sachsiske Troppers Fremrykkelse indgivet Noter, og derpaa forladt Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Ved de Bøhmske Grændser kommer et Østervigsk Observationscorps af Cavallerie at staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J Moniteuren findes følgende Artikel, dateret Cassel d. 13 Sept., i Anledning af at Hessen ikke har ratificeret den med Preussen sluttede Tractat; Hvo havde ventet at Preussens Fordringer vilde gaaet saavidt? Det vilde ikke mindre end bringe Hessen og Sachsen under sit Overherredømme. denne Tractat hedte det at der skulde dannes to Kredse, den Sachsiske og Hessiske, og at Preussen, skulde nyde samme Rettigheder som forhen den Tydske Keiser, det vil sige: Rigshofret, Rigstribunaler, &c. Fra dette Øieblik af vilde Sachsen og Hessen have været udslettede af Staters Tal. Paa denne Maade vilde Preussen med et Ord forskaffe sig en Befolkning af 10 Millioner. Den Tydske Keisers Rettigheder vare indskrænkede ved den virkelige Magt, som det store Antal Førster, det Tydske Rige indbefattede, besadde, og ved de mægtigste Europæiske Førsters Garantie. Derved havde Keiserens Overherredømme kun lidet at betyde. Men Preussens mellem to umiddelbare Naboer vilde være en fuldkommen Tilintetgjørelse (Destruction) af disse to Staters Souverainetet. Vor Regjering har ikke villet ratificere Tractaten, men de Preussiske Tropper rykke frem og marchere mod Göttingen. Dresden d. 11 Sept. (ligeledes af Moniteuren). Vort Hof er i største Bekymring. Det Berlinske Hofs Forslag sigter til intet mindre end til at forskaffe sig et virkeligt Overherredømme (Suzeral. nete) over os og Hessen. Vor Første har negtet at føie Preussen, men de Preussiske Tropper omringe os fra alle Kanter, og rykke allerede ind hos os Frankrige paa sin Side har ladet os erklære med megen Høimodighed og med den Storhed, der anstaaer Keiser Napoleon, at det stod til os, at gjøre hvad vi vilde. Vilde vi indtræde i Rhinforbundet, saa skulde ingen Magts Trusler kunne forhindre det. Vilde vi forblive afhængige, forene det Sachsiske Huses Provindser, antage Kongetitel, og sætte os under Preussens, Østerriges, Ruslands og Frankriges Garantie, saa stod det endnu til os. Vilde vi endelig - dersom det skulde være Resultatet af vor bestemte Villie - forene os med Preussen, saa samtykkede Napoleon ogsaa heri. Men dersom det sidste skulde være Resultatet af vor fri Villie, saa burde ingen Preussiske Tropper rykke ind i vort Land. Det hedder, at vor Churførste, da dette blev ham tilkjendegivet af Frankrige, yttrede den ømmeste Bevægelse; men hvad nytter Erklæringer, Vi have faa Franske Tropper ved vore Grændser, og de Preussiske angribe os allerede. Men vi vide imidlertid, at Keiser Napoleon, netop fordi han ikke er saa beredt til at begynde sine Bevægelser, er saa meget des virksommere og urokkeligere. Sachsen er meget stærkere end Sverrig, og endog end Dannemark *), og har intet udestaaende med Frankrige. Vi kunne blive neutrale og holde Ligevægten mellem Østerrige og Preussen. Det er hele Nationens og vor Churførstes Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Det Hamborgske Selskab til Konsternes og nyttige Haandteringers Befordring havde i f. A. udsat Præmier for den bedste Afhandling om Anlægget og Jndretningen af et Fange huus for Jnqvisiter saalænge deres Proces staaer paa. Der indkom 7 Afhandlinger, hvoraf en af J. F. Kaufmann, Consistorialraad i Hannover, vandt Prisen, 50 Specieducater, og to af Architect Lange og Polerer Koch i Hamborg, Accessit 20 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J Hamborg existerer der allerede i en Tid af 12 Aar et Selskab af unge Mennesker, der skienke Fattigvæsenet de Penge, de sammensamle saavel ved at negte sig Fornøielser, som ved Subskription og Collecter. J Aaret 1805 fik de Fattige 4650 Mark og i Aar 5000 Mark af dem. Dertil komme endnu 550 Mark, som de endnu desuden skienkede til de Fattiges Bespisning, Medlemmerne bestaae for det meste af Ynglinger, der høre til Kjøbmandstanden, saasom de meest velhavende Kjøbmænds Sønner, Comptoirbetjenter &c. Det er deelt i 10 Distrikter, og hvert Distrikt igjen i *) Begge Deele ere urigtige. Sachsen har kun en Krigsmagt af 30,000 Mand, og en Befolkning af 2 Mill. Sverrig derimod har 46,000 Mand Tropper og 3 Mill. Jndbyggere. Dannemark, som har 70,000 Mand Tropper og 2 1/2 Mill. Jndb., kan i Krigstider, naar man regner Landværnet med, stille 100,000 Mand. Kun i Henseende til Statsindtægterne er Forholdet mellem Sachsen og Sverrig lige, nemlig 6 Mill. Men Dannemark har langt over 7 Mill. Jndtægter. 3 Cantoner, hvorved der er ansat Directeurer og Casserere. Hvor lykkeligt vilde vort Kjøbenhavn ikke være, dersom mange af dets unge Mennesker, istedet for at offre deres overflødige Penge paa Ødselhedens Altar, vilde anvende dem til at husvale den Fattige og lindre Enkers og Faderløses Nød, J Pforthem var nylig et Drengebarn paa 9 Aar faldet i Vandet. Nogle Børn, som badede sig der i Nærheden, saae det, og raabte om Hjelp. Adskillige Bønder gik forbi, uden at bryde sig noget derom. Nu kom en ædel Dreng paa 12 Aar tilløbende, styrtede sig i Vandet, og reddede det synkefærdige Drengebarn med største Anstrængelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
J Martii Maaned blev, som bekjendt, en stor Deel Engelske Varer, efter den Franske Regjerings befaling, confisqueret og solgt ved offentlig Auction i Neuschatel. Der indfandt sig mange Lysthavende udenlands fra. Men da de mærkede, at de sørgmodige Eiere af disse Varer vilde kjøbe dem til sig, vare alle næsten eenstemmigen saa ædelmodigen, ikke at overbyde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Den Bayerske Regjering har befalet det Jesuiter=Collegium - som siden Ordenens Ophævelse har havt et Collegium i St. Salvador, antaget Novicer og, paa Klædedragten nær, ikke forandret sin Indretning - at rømme Landet. Det gaaer nu til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Til Luthers Mindemærke er nu i alt indkommet 20,266 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Et af de paalideligste Parisiske Blade indeholder følgende af 24 Sept. Senatet har i Dag havt et overordentligt Møde. Man troer at Gjenstanden for det Budskab, Keiseren har sendt, var at tilkjendegive Senatet den besluttede Formæling imellem Prinds Jerome og en Kongel. Würtembergsk Prindsesse, der tilføies, at der efter dette Budskab oplæstes to Breve, det ene til Rhinforbundets Førsteprimas, for at tilkjendegive ham Keiserens Villie, at understøtte Confoederationen med hele Frankriges Magt, og et andet til Kongen af Bayern, for at bebude ham, at Keiseren haaber at vedligeholde Freden med Østerrige, men at han, dersom denne Magt ikke giver noget hastig og cathegorisk Svar paa den forlangte Erklæring, er beredt til, at rykke ind i Tydskland med 300,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Keiserens Brev til Førsteprimas er følgende: Min Broder, da Formene af vor Communication i Vor Egenskab som Protector med Kongressen i Frankfurt endnu ikke ere bestemte, saa have Vi troet, at ingen var passeligere end at adressere Nærværende til Deres høie Eminence, for at meddele samme begge Collegierne. J Sandhed, hvilket Organ kunde Vi vel vælge end en Førstes, hvis Visdom anbetroedes Omsorgen for at forberede det første Fundamental-Statut, Vi havde ventet, at dette Statut vilde besluttes af Kongressen og meddeles Os, dersom det ikke maatte indeholde Bestemmelser, der angik Os personligen. Dette allene har bevæget os til at gjøre Forslag for at tilkjendegive de forenede Førsters Viisdom Vort Sindelav og vore Betænkninger. – Da Vi antoge Titel af Rhinforbundets Protector, have vi kun havt det Øiemærke, retmæssigen at befæste, hvad der virkelig allerede siden adskillige Aarhundreder har existeret. Da Vi antoge samme, paalagde Vi os den dobbelte Forbindtlighed, at garantere Conforderationens Territorium mod fremmede Troppers Betrædelse og hver Confordererts Territorium mod de andres Foretagender. Disse kun vedligeholdende Forpligtelser bifaldtes af Vort Hjerte; de stemme overeens med de Velvillies og Venskabs-Følelser, Vi ved ingen Leilighed have undladt at give Conforderationen Prøver paa. Men her endes Vore Forpligtelser mod samme. Vi ville aldeles ikke anmasse Os nogen Deel af den Souverainetet, Tydsklands Keiser udøver som Over=Lehnsherre. Da Regjeringen af de Folkeslag, som Forsynet har anbetroet Os, sysselsætter Os hvert Øieblik, saa kunne Vi ikke, uden at blive bekymret derover, see Vore Forpligtelser forøge sig. Da Vi ikke ville, at man skal tillægge Os det Gode, som disse Landes Souverainer udøve, saa ville Vi ligesaalidet, at man skal tillægge Os de Uheld, som de menneskelige Tings Ubestandighed kunde medføre. Vi bryde os intet om hver Stats indvortes Anliggender. Rhinforbundets Førster ere Souverainer, som ikke have nogen Over=Lehnsherre. J denne Egenskab have vi erkjendt dem. De Uenigheder, der kunne reise sig mellem dem og deres Undersaatter, kunne derfor ikke bringes for nogen fremmed Tribunal. De Confordereredes Forsamling er det politiske Tribunal, som skal vedligeholde Freden mellem de forskjellige Souverainer, Forbundet indbefatter. Da Vi have erkjendt alle de øvrige Førster, som det Tydske Statslegeme bestaar af, for uafhængige Souverainer, saa kunne Vi ikke erkjende, hvem det end maatte være, for deres Overlehnsherre. Det er ikke Forhold til Overlehnsherredømme, men Forhold til Beskyttelse, der forbinder os med Rhinforbundet. Mægtigere end de forenede Førster ville Vi ikke bruge Overlegenhed af vor Magt til at indskrænke deres Souverainetetsrettigheder, men til at garantere dem fuldkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Professor Robertsons Faldskjærm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-07
Mange physiske Theorier have en mathematisk Vished, hvorpaa Physikeren med største Tryghed kan bygge. Blandt disse hører det physiske Forsøg med den dobbelte Faldskjærm, som Prof. agter at anstille Søndagen d. 12 Oct. Ved første Øiekast skulde man troe, at der udkrævedes en grændseløs Forvovenhed til at dale fra en overordentlig stor Høide ved Hielp af en saadan Skjærm. Men den, som har seet med hvilken Lethed, Simpelhed og Nøiagtighed Professoren har indrettet sin sidste Luftreise, vil neppe negte ham de fornødne Talenter til at foretage et saadant Forsøg. Desuden har hans Eleve allerede 6 Gange tilforn pro vet dette Forsøg, og først i Julii Maaned dette Aar i Moscau nedladt sig med en Fald skjærm fra en Fjerdingveis Høide. Den Fald skiærm, han betjener sig af, er af Silke, 20 Fod i Diametre, og forbedret af Professoren. Fra de yderste Kanter gaae Smaared lige ned til en Kurv.