JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-12-21
J allerunderdanigst Følge af Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Bevilling af 23 Nov. 1798, som den 3die Dee. næstefter er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som formene at have nogen Fordring paa mig, reisende sig af mit Embede som Toldforvalter i Christiansted paa St. Croix, bemeldte Stads af mig forestaaede borgerlige Bestillinger, eller mine øvrige Forbindelser, af hvad Navn nævnes kan, dermed inden fornævnte Tids Forløb at fremkomme og samme for mig selv at beviisliggiøre. Kjøbenhavn den 6te Dec. 179. Stephen Hendrich Prætorius, for nærværende Tid her i Staden, boende hos Hr. Directeur Schulz. Hos Gaardmand Niels Nielsen i Udbye paa Vesterbye, er en blind Betler ved Navn Jens Steffensen ved Døden af gaards Gods under Stamhuset Lerchenborg i Callundborg Amt, gaaet. Af den Blindes Veilever, en Dreng, som navngarlig Joseph Wilhelm Johansen, og et hos den Afdøde forefundet underskrevet af J. G. Becher, erfares at bemeldte Jens SteFrihedspas, dateret Kiøbenhavn den 16de October 1775 fensen er fød i Gensemagle paa Roeskilde Amt, og skal hidtil samme Bye have havt sit Tilhold. Efter Veilederens videre Beretning har han ikke været givt, og følgelig ingen Livsar, vinger efterladt sig; men hans nærmeste Arvinger skal være en Broder Johan Steffensen, Brolægger, og en Søster Sar Steffensdatter, givt med en Arbeidsmand, begge i Kiøbenhavn. Til Efterretning for disse, og om flere Arvinger skulle være, meldes : at hans ringe Efterladenskab, som bestod i de faa Gangklæder han havde paa sig, og Penge 3 Rdlr. 1 Mk., en ved Auction bortsolgt og udbragt til 3 Rdlr. 4 Mk. 7 s., saa strax efter Dødsfaldets Anmeldelse registeret, Gangklæderne hans hele Efterladenskab udgiør i alt 6 Rdlr. 5 Mk. 7 s. Fornævnte Arvinger, og om flere nanmeldte skulle eristere, saa velsom Boets Credi= og Debitorer, indkaldes herved med at Ugers Varsel fra undertegnede Dato at regne, at melde dem hos undertegnede, som Commiteret til Skiftets Behandling forsynede med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand udfordrer. Tillige meldes : at Skiftet i dette Stervboe foretages og om mueligt sluttes paa denne Gaards Skriverstue Ons Kl. 9 Slet, til hvilken Tid og Sted alle vedkommende ville ind dagen den 30te Januarii førstkommende, om Formiddagen finde dem. Westerboegaard den 14de Decbr. 1798.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Paa S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Baron Løvenskjolds Vegne, som Commiteret. C. Fremmen. paa Callundborg Raadstue Skifterne til endelig Slutning efter Mandagen den 24de December næstkommende foretaget følgende Afdøde, hvis Boer intet ordentligt Proclama for mage: Procurator Willers Hustrue Christiane Friis. Skoemager Hans Jochum Plagmann. Dagleier Anders Nielsen Nyerup, og Christen Svendsen Giørup. Torsdagen den 27de paa følgende bliver Skiftet efter Bedemand Nicolai Rissen og Gjordemoder Karen Abrahams, Culefter for længst afdøde Abraham Funk, optaget til Slutning. Endelig holdes en Skiftesamling Mandagen den 31te Decbr. udi Stervboet efter afgangne Borger og Handelsmand Anden, Andersen Møller den ældre. Hvilket til Vedkommendes Efterretning herfra bekiendtgjøres. Aallundborg Raadstue den, 20de Decbr. 1798.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Da den under 22de April 1792 afdøde Geheimeconfer. rentsraad og Overhofmester Anthon Henrich Moltke, hans Enkefrue, Decanesse ved Walløe Stift, Maria Elisabeth fødRosenkrant, under 25de f. M. og ved Døden er bortkaldet: have vi, som Executores Testamenti efter bemeldte Afdøde, Overeenstemmelse med Forordningen af 26de August 1785 s. 2. ved Jndkaldelse, der i Hof= og Stadsretten samt Siellands Landsting er læst, anmodet alle, der paa Stervboet have nogen lovlig Fordring, behageligst at anmelde samme for og forinden 12 Uger, hvilken Anmodning til Vedkommendes Efterretning herved ydermere igentages med Tillæg, at vi imidlertid hver Mandag Eftermiddag fra Kl. 4 til 6 findes i den Anledning samlede i Stervboets Gaard i Stormgaden No. 298 B. Kiøbenhavn den 14de December 1793. J. G. Moltke. C. Hre Wadum. S. T. Hr. General=Lientenant Johan Henrich von der Schn. lenburg findes indtegnet i det Kongl. octroyerede Kiøbenhavnsk Søe=Asseurance Compagnies Bøger, som Eier af en Actio bemeldte Compagnie paa 1000 Rdlr. under No. 394, hvoraf det faldne Udbytte for Aarene 1790, 1704 til 1798 tuclusive, der tilsammen udgiør 210 Rdlr. dansk Courant, itte er bleven hæver; Altsaa da vi ere uvidende om hans Opholdsted eller hvem der nu muelig kan være Eiere af bemeldte Actie, hvorfor han under 6te September 1761 haver udstedt sin Obligation til compagniet med paategnet Caution af Justitsraad Rabeck som siden ved Døden er afgaaet, indkaldes herved Velbemeldt, dr. General=Lieutenant von der Schulenburg, hans Arvinger, i Fald han skulle være død, eller andre, som maatte ansee sig som Eiere af bemeldte Actie, til, inden 6 Uger fra denne Bekiendtgiørelse, at forevise Actie=Brevet paa Compagniets Contoir, der i Staden og at give Compagniet Conventionsmæssig Forsikring, samt derefter at imodtage bemeldte Udbytte, hvorved dog anmærkes, at om der skulle være nogen anden Eier af Acti gen, da maae han lade samme transportere paa sit Navn, Kiøbenhavn i Directionen for Compagniets ForsikkringsCassa den 29de November 1798. Kiøneman. J. Callisen. B. Wilkens.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads tet den 1ste October 1798 og i Siellands Landsting den 21 No. vember nestefter, samt ved Kiøbenhavns Amts Birketingsret den 10de December f. A., ere Creditorerne udi Stervboet efter afg. Christen Hermansen, Gaardmand og Udfløtter paa Ganløse Mark paa Kiøbenhavns Amt, og hans efterlevende EnkElse Nielsdatter, indkaldede inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato paa Kiøbenhavns Amt, fine at bekiendtgiøre og paa lovlig Maade at legitimere deres Fordringer. Saa ere og indkaldede den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel til ovenmeldte Sted at møde, da enhver skal ved derfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. En sortebruun Hest i 7de Aar, med 4 hvide Been og en liden hvid Snup, og en guulblakket Horsplag 2 Aar, samt Sviin, hvoraf 2 sorte, en forplættet, en hvid og en rød, alle 5 langerede, en hvid stumpøret og en rødplættet, det høire re afskaaren, ere frakomne deres Eiere, Kattrup Gaardmænd Lars Clausen i Søndered og unge Hans Jensen i Ullerup(hvem som enten kan og vil forskaffe alle eller nogle af disse Kreastore, eller derom meddele paalidelig Oplysning enten til en af Eierne eller til Forvalter Krog paa Kattrup ved Slagelse, loves foruden Omkostninger en convenabel Douceur.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Af de under Kiøbenhavns Amt henhørende Lægder ere føl stende Reserver undvigte, nemlig : 19. 123, Peder Pedersen, 10 Aar, født udi Lilleværkse Bye, Kirkeværløse Sogn; efter Rygte skal han være i Skræder lære i Kiøbenhavn. 24. 25. Jørgen Andersen, 20 Aar, 6012 Tomme høi, født til Herstedsster Bye, Herstedøster Sogn; efter Beretning skal han ligeledes opholde sig i Kiøbenhavn. til alle og enhver, som dennem maatte forekomme eller være Thi blive bemeldte Reserver herved efterlyste med Anmodning deres Ophold bekiendt, dem anholde og mig derom give Underretning. Kiøbenhavns Amtstue den 30te Novbr. 1799.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Mandagen den 24de December, om Eftermiddagen Kl. undersen. 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut imellem 2 og 4 Slet, bliver i Følge Omvurdering ved Auction den afdøde Brandmajor Georg Volmelsters Enkes Stervat bortsælges afgangne Frue Frideriche Lovise Junge, for boes Gaard, beliggende i Gothersgaden under Rosenborg, ringsforretning bestaaer til Gaden af: 10 Fag, 4 Fag Qvarteer, nye Matricul No. 210, som efter OmvurdeGrundmuur, 3 Etager høi med Kielder under og Hel værk, 3 Etager høi. Et Baghuus 7 Fag, Forsiden spids; de øvrige 6 Fag, deels Muur og deels BindingsGrundmuur, men Resten Muur og Bindingsværk, 3 Etager høi, med 2de Qviste, hver paa 2 Fag. Et Sidehuus Qviste, hver paa 3 Fag. J Værelserne 26 Jern Kakkelovne. 3 et halvt gag Muur- og Bindingsværk, 3 Etager høi med 2de Et stort Gaardsrum broelagt, med videre Muur= og Nagel forsikkret for 3300 Rdlr., tilhører, og Vurderings Forretninfaste Appertinentier, Gaarden, som i Stadens Brandkasse er gen ommelder. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top, i Skidenstrædet No. 163. termiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver i Følge Omvurdering, Mandagen den 24de December førstkommende, om Ef bydende absolut at bortsælges Skabmand Ole Tronsen Dahle ved Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høist Fallitboe tilhørende Huus, beliggende i førte Christians Krog befindes saaledes : huset til Gaden bestaaer af 5 Fag 3 Etager ved Adelgaden No. 305, som efter Omurderingsforretningen. høi, Grundmuur, Vinkeltag, tvende Sidehuse, hver paa overalt i Værelserne 11 Jern Kakkelovne. Et lidet Gaards 1 1/2 Fag, 3 Etager høi med Jordkielder under og Halvtag ;rum broelagt, med videre muur, og uagelfaste Appertinentier. Huset er i Stadens Brandkasse forsikret for 4600 Rdlr. Conditionerne erfares hos Procurator Top i Skidenstrædet No. 163.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Torsdagen den 23 Decbr., om Formiddagen Kl. 10 Slet. skal ved offentlig Auction paa Dragø til de Høistbydende bortsælges: Skibet Maria, drægtig nogle og 20 Commercelæster, som førtes af Skipper Johan Friderich Bloch, og som formedelst indfaldene Haverie paa dets melse fra Danzig til Ostende er lagt inde Dragøe Havn, hvor det dagligen kan tages i Øiesyn, og nærmere Underretning bekommes hos Joh. Bunden.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Torsdagen den 27 Decbr., om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver huset No. 28 paa Østergaden, tilhørende Uhrmager Voltman i Fælledskab med Uhrmager Morten Coldings Fallitboe, 1ste Gang opbuden til Bortsælgelse, efter de Conditioner, som ere at erfare hos Procurator Palle i No. 6 paa Østergaden. Beskaffenheden erføres af de trykte Placater. Fredagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i den Kongelige Gartner Hr. Petersens Bolig ved Frederichsberg Slotshauge, i allerunderdanigst Følge Hs. Majestæts allernaadigste Resolution af 12te f. M., det i Friderichsberg Slotshauge værende Lysthuus eller Pavillon, saaledes som det i et og alt befindes, med dets Fundament, Glasdøre, Kobbertag, Provt og Jerngelænder m.m. efter den derover tagne Vurderingsforretnings Jndhold, ved offentlig Auction opbuden og om antagelig Bud skeer til Høistbydende bortsolgt til Nedbrydelse. Videre bliver samme Til da sten efter at ovenmeldte Auction er afholdt, ligeledes ved nu tion bortsolgt 163 Stkr. i bemeldte Slotshauge paa forskiellige Steder staaende Lindetræer, tilligemed 3 Stkr. Elletræer, Plvillonen og Træerne blive de 4 sidste Dage for Auctionsdagen. anviste hver Formiddag fra 9 til 11 Slet, naar Vedkommende maatte behage derom at melde sig hos bemeldte Gartner Petersen. Auctions Conditionerne ere forinden Auctionsdagen til Eftersyn hos mig om Formiddagen fra Kl. 8 til 10. H. J. Vang, Birkedommer logerende i No. 92 bag Børsen.
Berlingske Tidende, 1798-12-21
Fredagen den 23 Decbr. bliver ved offentlig Auction i Middagsstunden paa Børsen 2den Gang opraabt til Bortsælgelse : Den halve Part lige Galeaseskibet Die Frau Lucie kaldet: drægtig 2 ½ Commercelæster med sammes tilhørende Jnventarium, Rose & Sims Boe tilhørende. Skibet er beliggende i Nyehavn, Byens Side lige ud for No 15 og Conditionerne med Jnventariilisten kan sees hos Landvæsens Commissair og Procurator Torst, boende i Bredgaden No. 150.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Baltimore, den 10de September. Vi nyde her en forønsket Helbred, medens vore nordlig Stæder hiemsøges af den gule Feber. J Henseende til ved politiske Forfatning er ingen Forandring gaaet for sig. Forningsaanden bliver bestandig stærkere; men til en egentliKrig eller Alliance med Engeland mod Frankrige torde det neppe komme. Vore Rustninger giøre os dog belavede paa alting. J Besynderlighed gaae Søerustningerne allevegne stærkt for sig. Der er ingensteds Mangel paa Matroser, og det saa meget desmere, da vor Søefarts Usikkerhed lader saamange ubeskieftigede. Fregatten Constitution, Capitain Nicholson, opbragte den 17de Sept. en fransk Krigsjagt paa 20 Kanoner og 200 Mand, le Nigre kaldet. Skibet var udrustet i Bordeaux, for udtrykkelig at kapre ved vore Kyster hvor det krydsede i 4 Maaneder kom om Bord paa vore Skibe, og tog meget fra dem, men lod dem dog seile fort. Et en sendt til Norfolk. Mandskabet bestod af Franske, Engelændere, Jtalienere, Spanier, Kanadier og Negere. De havde mange Penge, 30 Kister Vare, og noget Sukke inde, er beslaget med Kobber og har mange Kaper=Commissioner.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Fra de tyrkiske Grændser, den 21de November. Den franske General Roses Tilsangetagelse fortæller man paa følgende Maade. Denne havde, som Gouverneur, lade oversætte 600 Mand af sine Tropper ved Krezeza, for at oprette igjen et gammelt forfaldet, forhenværende venctiansk Castel, og havde begivet sig selv til Sted og Plads, for at drive paa Operationen. Saasnart Pachaen af Janina, som forden havde staaet i god Forstaaelse med den franske General, erfarede dette, lod han ham vide, at han selv var fiendtlig findet imod Porten, at han allerede havde givet sin for Widdin staaende Søn befaling at sætte sig mod Capitain Pacha, men frygtede nu for Storherrens Straf, og ønskede i alle Tilfælder at finde et sikkert Tilflugtsted paa Corfu, hvorfor han maatte tale med General Rose. Herved lokket, vovede Berling. os den Sidste sig i den tyrkiske Leir, og blev af Aly Pacha gjort til Fange. Tyrkerne ere derpaa marcherte mod de 600 Franske, have overfaldet dem, og dræbt den ene Halvdeel, men gjort den anden til Fanger. 292 af de Dræbtes Hoveder ere sendte hertil og blevne udsatte for Seraillet til Stue. Den Constantinopel udspredte Efterretning, at Abukir var bleven taget tilbage af de tyrkiske Tropper, er endnu ikke bleven bekræftet. Par an Oglu har allerede udbredt sig vidt i Wallachiet, og det District, som han har besat, udgiør over 10 Mile.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Triest, den 23de November. Fra Corfu have vi over Søen bekommet følgende Efterretninger: Den 4de November lod den russisk ottomaniske Flaade sig see for Corfu. Den franske Besætning, som er omtrent 1200 Mand stærk, opfordrede strax Jndbyggerne til Vaaben; Jndbyggerne i Landsbyen Manduechio vægrede sig ganske, at opfylde denne befaling. Til Straf bleve deres Boeliger først udplyndrede, og derpaa saavel fra Landsiden, som fra Havnen, hvor det franske Skib le Genereux ligger skudte tilsammen, den største Deel af Jndbyggerne hugne i Stykker, og til Slutning Landsbyen selv stukket i Brand. Saaledes var Sagernes Tilstand paa Øen, da en keiserlig Barke med keiserligerussisk Flag nærmede sig Landet. En russisk Officeer steeg i Land, og blev indtil den 5te om Morgenen i en Samtale med den fransk Commandant, hvorpaa han began sig igien tilbage til det russiske Admiralskib, for at aflægge Beretning om Udfaldet paa hans Underhandlinger. Den franske Besætning forlod derpaa den nye Fæstning og Stadens Fæstningsværker, og trak sig tilbage i det gamle Castel. Da de paa det trangeste bleve indsluttede paa alle Sider af den forenede Flaade, og i øvrigt ikke er forsynet med alle Mund og Krigsfornødenheder, som udfordres til en lang og haardnakket Modstand, saa haabe vi snart at faae Efterretning om dens Overgivelse.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Capitain Verona, som er ankommen hertil fra Zante, har medbragt fra Hovedstaden paa denne 2de følgende Brev af 21de Octbr.. Den 13de Octbr. saae vi langt borte 14 russiske, og 12 tyrkiske Krigskibe, hvilke seilede mod vor Øe. Dette Syn foranledigede i vor Stad en stor Allarm ; enhver løb frem og tilbage, uden at vide, hvorhen. Bønderne styrtede bevæbnede ind i Staden, og trængte med Magt ind i deres Boeliger, som enten havde siunget Carmagnoler Visen omFrihedstræer, eller som man overhovedet holdte for Jacobinere. Jmidlertid toge Adelsmændene Mod til sig igien, staa russisk Flag ud igiennem alle Vinduerne, og gik den russiske Admiral Theodor Theodorowizi i Møde, som imodtog dem med aabne Arme, og strax derpaa under Ringen med alle Klokkerne, og et almindelige Jubelraab af alle Jndbyggerne, holdte tilligemed den tyrkiske Admiral sit høitidelige Jndtog vor Stad. Den franske Besætning fornaalede af Frygt for de strax efter Russernes og Tyrkernes Jndtog capitulerte Folket deres Kanoner, og trak sig tilbage i Fæstningen, hvor De russisk tyrkiske Commandantere have givet Ordre, at de Franske skulle indskibes og bringes til Ancona, og løde 350 af vore Medborgere, som man holdte for fransksindede, arrestere og bringe til Constantinopel i de der værende Fængsler, Deres Eiendomme, som ere blevne confiskerte, skulle Fæstningen og i Staden den russiske og tyrkiske Fane; men sælges ved offentlig Auction. Jndtil i Gaar valede paa nedtagne, og nu skal slet ingen Fane meer blive opstukken siden i Onsdags ere efter Admiralernes befaling alle Fanerne her, førend der gives nye Ordrer og Corfu er indtaget. Adskillige Proclamationer ere blevne opslagne her i Staden hvori man giver den Forsikring, at enhver skal blive beskyttet i sin Eiendom og Gudstieneste, og høitidelig erklærer, at den var taget i en særdeles Beskyttelse af de 3 Magter, Rusland Engeland og Porten. J Dag blev der foreløbende oprettet et Borgerraad, som blot bestaaer af Øeboerne, deels Adels mænd, deels Borgere. Vi have til Besætning et temmelig ubetydeligt Corps Russer og Tyrker, hvorved vi dog leve saa roelige, som om aldeles intet var foregaaet. Frihedstræer blev opbrændt. J Dag fik den russiske Admiral den Efterretning, at hans Skibe havde taget de andre er venetianske Øer, hvorpaa de Franske befandt sig, i Besiddelse, og overalt opslukket den russiske tyrkiske Fane. Derpaa blev strax givet Ordre til den hele Flaade, at lette Anker og seile til CorsuRegensborg den 3die December.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Churfyrstens af Phalz=Beyerns Plan, at oprette et Corpoaf 25000 Mand, skal didhen være bleven forandret, at endnu 10,000 regulaire Tropper skulle komme til de allerede for Haanden værende 15000 Mand, og at General Gaza skal organisere dem. Hertil ere fornemmelig de 15 Millioner bestemte, til hvis Tilveiebringelse et paveligt Breve tillader mange Klosteres Ophævelse. - Erkehering Carl skal have valgt Nymphenburg til sit Hovedqvarteer for denne Vinter.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Britssel, den 7de December. J de sidste Dage ere atter mange meget hidsige Fegtningen forefaldne imellem Rebellerne og Republikanerne. Den blodigste var i Egnen ved Arschott. Den 4de sendte de en Underhandler til Commandanten i Löwen, for at foreslaae ham en Udvexling af Fangerne, men samme blev afslaaet. Jmidlertid rykte Detachementerne fra Løwen, Diest, Mastricht, Tongern og Lntrich under General Jardan frem mod dem angreb dem den 5te imellem Arschat, og Hasselt og efter en Modstand af mange Timer slog dem paa Flugt. Man regner deres Forliis for 600 Mand; mange Faner, deres Kasse, deres Munitions og Provisionsvogne ere blevne tagne fra dem. Paa en af deres Faner var et rødt Kors. Ved denne Leilighed bleve mange fangne Republikanere befriede.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Paris, den 7de December. Den tyrkiske Ambassadeur er endnu bestandig paa frie Fod, og kiører ofte ud. Det cisalvinske Directorium har opfangen en hemmelig Drevverling imellem Kongen af Neapel og Sardinien. Dette er Aarsagen, hvorfor der ogsaa er bleven erklærer den sidste Krig. Den sardinske Gesandt saavelsom den tilbageblevne Charged Assaire fra Neapel forlader Paris med det første. Det officielle Blad Nedacteuren har indrykket et vidtløftigt Svar paa Kongen af Engelands sidste Tale ved Parlementets Aabning. J samme lægger han for Dagen Engelands umiskiendelige Hensigt, at grunde sit Eneherre domme paa Frankriges Ruiner, og viser, hvor farlig denne Pian var for hele Europa. Derpaa udvikler han, hvor lidet stolt Engeland billigviis skulde være af Seieren ved Abukir, da det derved slet ikke opnaaede sin Hensigt, at tilintetgjøre Expeditionen til Egypten. Han forsvarer Directoriet mod Engelands Bebreidelser, at dette Foretagende var uretfærdige og troeløst. Til Slutning paastaaer han, at uagtet det sidste Nederlag ved Abutir, kunne Engeland dog til Slutning komme til at ligge under, da Frankrige har den tapperste og anseeligste Landmagt.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Om Buonaparte vide vi intet videre, end hvad en svensk Skibscapitain paa Skibet Wasa, som kom fra Øen Rhodne, den 20de Novbr. til Terracina, har berettet. Denne forsikrer, at der midt i October var bleven leveret en hidsig Fegtning 2 Mile paa denne Side af Cairo. De Franske skulle have gjort særdeles meget Bytte, og fundet saa megen Proviant, at de ere fuldkomne sikre imod Hungersnød. Efter hans Udsigende skulle mange Hielpetropper have slaget sig til vore, og hele Egypten erklæret sig for os. Buonaparte havde efter hans Fortælling 9000 Mand paa den høire og 1000 paa den venstre Fløi, og i Centrummet stod 8500 Mand. Fienderne havde deres hele Magt samlet, og Bunaparte overvandt dem derved, at han lod forstikke det svære Styds i en Skov, og befalede Forposterne at trække sig tilbage didindtil, saasnart de skulle blive angrebne. De gjorde det, og der faldt 5000 Araber og 2 Beyer i vort Fangenskab, efterat et forskrækkeligt Blodbad var bleven anrettet imellem dem. Blandt Beyerne skal Pachaen af Cairo befinde sig.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Buonaparte skal have organiseret Egypten paa samme Maade, som de nye Republiker i Europa, og ladet opkaste allevegne Forskandsninger. Jndbyggerne kalde ham Ali Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Rastadt, den 9de December. Den Tone, som de franske Ministre antog i den sidste Notte, grunder sig paa en bestemt befaling som de havde faaet fra Paris. Directoriet synes virkelig at have paalagsine Fredsgefandtere, at forlade Rastadt, dersom ikke Rigs deputationen klart og tydelig vilde forstaae sig til alt hvad der er bleven foreslaget den af den franske Republik. J Følge deraf udkom den franske Note. De franske Gesandtere løde strax derpaa indvarte meget, og Jean Debry tilligemed Roberjorgjorde allerede nogle foreløbende Afskeds Visiter, under den Betingelse, ifald intet kategorisk og tilfredsstillende Sva blev givet inden 8 Dage fra den 7de December at regne. J Dag holdte Deputationen en Session, for at raadslaae over det franske Svar. Conclusum bliver forfattet efter det have ferske og maynziske Vorum, som gaaer ud derpaa, at Deputationen nu vil udsætte de endnu øvrige Modificationer indtil Fredsartiklernes Sammenbringelse, og tiltræder det franske Uitimatum kategorisk og formelig. J Henseende til den 7de Punkt, Emigranterne angaaende, forlod man sig paa det franske Gouvernements Retfærdigheds Kierlighed, at samme skulde, efter sine Ministres Udladelser desangaaende, anvende alle de Midler, som laae i dets Constitution selv, til Persor- og Eiendoms Sikkerhed for dem, som vare emmigrerte udade afstaaede Lande, og ikke overlade Sagen til lidenskabeligfindede Underordnede. Man venter nu tillige, at Tropperne trækkes tilbage fra den høire Rhinbredde, og at Blokaden for Chrenbreitstein ophæves.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Kiøbenhavn, den 24de December. Førstkommende Torsdag den 27de December er Ordens dag for Ridderne af Elephant og Dannebrog.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Den 12te December er Kammer=Secretair i GeneralToldkammeret, Kammerjunker F. Oldenborg, udnævnt til Committeret i bemeldte Kammer, og Fuldmægtig F. Stoud i hans Sted til Kammer=Secretair, Told- og Consumtions Cassereren i Stubbekiøbing, N. Dræbye, til Consumtions Jnspecteur udi Nykiøbing i Sielland, og Student H. Hansen til Told- og Consumtions-Casserer i Stubbekiøbing; Told- og Consumtions=Cassereren i Colding, Lieutenant J.C. Brandis, i Naade og efter Ansøgning entlediget fra 1ste Januar 1799, og forrige Amtmand, Kammerjunker J. C. Hauch, fra nysnævnte Dag ansat til Told- og Consumtions Casserer i Colding, samt Controlleuren i Wevelsfelt. F. C. L. Koch, til Controlleur og Visiteur i Flensborg; Student P.F. Frelsen til Copiist i General=Toldkammerets Secretariat.