JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Paris, den 23. Junii. Grevinde la Motte har nu udstaaet hendes Straf, saaledes som den efter Parlementets Dom var bestemt. Den egentlige Dag dertil blev holdt hemmelig, for at hindre det store Tilløb. Først var Rygtet, at hun om Tirsdagen meget tilig skulde have udstaaet Straffen, og der var da allerede mere end 4000 Mennesker forsamlede i Pallæets Forgaard, for at see Executionen, men den Dag blev der intet af. Derpaa forsikkrede man, at hun havde faaet Pardon, og kort derpaa sagde man igjen at Executionen skulde skee og Fredagen: men om Onsdagen tilig Klokken 7 gik den for sig, da ingen vidste noget deraf. la Motte lod sig overtale og gik ud af Fængslet, uvidendes om hvad der forestod hende; men strax tog Skarpretteren tilligemed 5 af hans Medhielpere fat paa hende og med Magt slædte hende ned til det nederste af Palæets store Trappe. Hun vilde aldeles ikke knæle, men maatte med Magt bringes dertil, og holdes i denne Stilling. Dommen blev hende forelæst, og strax derpaa lagde Bodelen hende Strikken om Halsen, gav hende Staupbesen, og brændemærkede hende paa begge Skuldrene: Derpaa blev hun sadt i en Hyrevogn og bragt til Tugthuset, hvor hun blev raged, og indsperret, for at forblive der hendes Livs Tid. For Executionen vidste hun ikke det mindste af hendes Dom. Man maatte derfor bruge megen Forsigtighed for at bringe hende ud af hendes Kammer. Man sagde til hende, at hendes Advocat vilde tale med hende, men saasnart hun var uden for bemægtigede Bødelen med hans Medhielpere sig hende; hun satte sig af alle Kræfter baade imod Bødlen og alle dem, som nærmede sig hende. Hendes Modstand varede stedse saa længe som Executionen varede, ved hvilken der var ikke over 100 Mennesker tilstede, og de fleeste af den havde hendes Skriig sammenkaldet; under de forskrækkeligste Forbandelser imod Arrestforvareren, Bødelen, Cardinalen, Parlamentet, ja imod Kongens hellige Person skreeg, og raabte hun, at det var utilladeligt, at behandle en Destendent af Vallois paa saadan Maade. Samme Dag blev og hendes bortrømte Mands Dom opslaget paa en Pæl og Executionen fuldbyrdet paa hans Billede paa Pladsen la Greve. Vilette fik og samme Aften sin Dom og blev i en Hyrevogn udført af Skarpretteren uden for Porten St. Martin, hvor han lod som han gav ham et Stød med Foden og saaledes jagede ham ud af Kongeriget, efterat han havde givet ham et 4 Punds Brød til Fortæring - Man sig ger, at der i Grevindens Gaard i Bar-sur=Aube underen Skarndynge skal være fundet en Kuffert 3 Alen nedgravet, hvorudi der fandtes rede Penge, Diamanter, Perler, og Sølvtøi for meere end 100,000 Livres, der formodentlig bliver anvendt til Halsbaandets Afbetaling, og imidlertid har den Ulykkelige, som nu er reent fra Forstanden, udspillet sin Rolle, og man kan derfor lade Dækket falde.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
London den 23. Junii. Fiskerierne har været en af Hollands fornemmeste Grundstøtter, og hvor de ret haves, og NB. ret nyttes, ere de det for alle Riger og Lande. Vi have, for at opnaae dette Øiemeed, forhen fornemmelig henvendt vor Opmærksomhed til de langt fraliggende Verdens Egne. Det nye fundne Lands (Terre neure) Fiskerier faldt meer i vore Øine, end de, som laae os, saa at sige, for Døren, og paa vore egne Kyster. Hvad var Aarsagen, De første laae længere borte, vare besværligere at nytte, vanskeligere at forsvare. Dette er et Paradox, men det er gaaet saa paa flere Steder, og i flere Tilfælde, som Staternes, ja Menneskhedens Historie noksom kan beviise. - - - Ru, paa nogen Tid, i sær siden den skarpsynede og virksomme Pit kom til Roeret, begynde vi efterhaanden at henvende vor Opmærksomhed til de Fiskerier, som kunne drives ved, eller i Nærheden af vore egne Kyster, og de Opmuntringer og Belønninger, som Parlementet for kort Tid siden har tilbuddet Fiskerierne i Almindelighed, har allerede havt sine gode Følger. Hvad der nyelig er skeet for Fiskerierne paa Schotlands og Shetlands Kyster, er allerede bekiendt. Nu i disse Dage ere adskillige Fiskerbaade, byggede paa Hollandsk Maade, afseglede til Doggers bank, for at begynde Fiskeriet der. Aleene af et Slags Fisk, som der falder, har Hollænderne, aarlig løst fra os langt over 1 Tønde Guld; men nu ville vi selv see at beholde denne Capital, og dersom nogen hindring imod dette vor nye Fiskerie skulde forefalde, saa ere nogle Engelske Fregatter ved Haanden, for at skaffe Fred.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Fra det Hessiske, den 23. Junii. Al Sørgedragt her i Landet er nu forbudden; Og derimod maae ved sædvanlig Klædedragt allene bruges af Mands Personerne et sort Flox og Armen, og af Fruentimmeret et sort Baand paa Hovedet. Dem som handle imod dette Forbud, skal Sørgedragten strax fratages og desuden skulle de følelig straffes. Alle Liig, eller Begravelses Giæstebudde, samt store Omkostninger paa Kister og Liigklæder ere ligeledes forbudne.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Wien, den 28. Junii. En ung Frue i Leopoldstad, der fra sin Ungdom af havde en naturlig Afskye for Posteier, og heller vilde drikke Gift, end smage Viin, fik med et da hun skulde giøre Barsel, en overordentlig Lyst til en Poster og et Glas Viin, hvilket hun forlangte, og saasnart hun havde fortæret det, blev hun strax derpaa lykkelig forløst, men derefter fik hun igien samme Afskye og Vemmelse baade for Posteier og Viin, som hun tilforn havde havt.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Keiseren har i Grag ved sin Giennemreise gjort Forandring i en Dødsdom der var afsagt over en Misdæder, der havde myrdet 6 Mennesker, og opædt deres Hierte, og det blot af Overtroe, at han derved skulde faae desbedre Lykke i Spil, kunde giøre sig usynlig, og finde skiulte Skatte. Han var dømt til at knibes 3 Gange med gloende Tænger, 3 Remme udskiæres af ham, og deres ter halshugges og opbrændes. Men nu skal han derimod staae 3 Dage paa et Skaft, brændemærkes paa begge Kinderne, og i disse 3 Dage efter hinanden gives 100 Prygl, og overlever han denne Straf, skal han for sin øvrige Levetid krydsviis være sluttet i Lænker, udi et mør Fængsel, og eengang hvert Aar deraf optages, og gives 100 Stokkeprygl.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Hamborg, den 3. Julii. Hs. M. Kongen af Preussen har svaret paa den Nota fra Hs. M. Keiserinden af Rusland, angaaende Staden, Dantzig: "at Kongen aldeles ikke kunde overskride det, som han i Memoiren af 15 Sept. 1785. allerede havde bevilget Staden Dantzig, og at han uforanderlig vilde holde sig dertil, saa oprigtig han end ellers ved al Leilighed ønskede i alt det, som kuns er muelig, at vise sig føielig mod Hs. M. Keiserindens Jntercession.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Kiøbenhavn, den 17 Junii. (Af den Polit. Journ. for Junii Maaned 1786.)
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Paa Rheden ligger nu seilfærdig, Fregatten den hvide Ørn paa 20 Kanoner, som til de unge Søe=Officeerers Øvelse skal krydse i Østersøen, og besøge de fornemmeste havne i samme, og paa Mandag legger den Hans Kongelig Høihed Kron=Prinzen fra det Londonske Hoff forærte Fregat Thee honorable ud, hvorefter snart vil følge Schebekken Lindordmen paa 30 Kanoner, ligeledes bestemt til Søefolkes Øvelse. Dette Skib skal være bygget paa et Jtaliensk Værft, og skal være det forste, som under Dansk Flag, lader sig see i Østersøen, dets Bestemmelse skal være at krydse i Selskab med en Kutter, som er kjøbt i Engeland, og bragt til en Norsk havn; til hvilken at afhente og commandere, Capitain Lütken og Lieutenant Koefod ere reiste til Norge, hvorfra man venter dem med første gunstige Vind. Til denne Kutters Besætning er af det i Frederichsværn staaende Marin=Corps. det fornødne Mandskab kommandered. For denne Sommer skal følgende Krigskibe være i Søen og giøre Tieneste: 1) Fregatten Bornholm i Sundet. 36 Kanoner. Capitain Bielke. 2) Kadet=Fregatten, Store Belt. 36 Kanoner. Capitain Briant. 3) Fregatten Als paa Rheden ved Kiøbenhavn, 24 Kanoner. Capitain Bille. 9 Schebekken Lindormen, 30 Kanoner. Commandeur Stockslet. 5 Fregatten hvide Ørn, 20 Kanoner. Capit. Birk. 6 Fregatten The Honorable, 16 Kanoner. Capitain Lieutenant Lütken. 7) Snauen Fama, i det store Belt, 12 Kanoner. Capitain-Lieutenant Schulz. 9) Snauen Lerken, ved Glückstad, 12 Kanoner. Cap. Lieutenant Galterup. 9) Skibet paa den Islandske Expedition, 12 Kanoner. Capitain Lieutenant Løvenørn. 10) Kutteren, som skal føres af Capitain Lütken. Til disse Skibes Besætning er ingen fra Provintserne i begge Rigerne enroullerede Søefolk udkommanderende, men deblive besatte med Matroser fra den saa kaldte Holmens faste Stok
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Paa de Kongelige Værfter ligge nu to Linieskibe, hvoraf det ene skal være paa 74 Kanoner, og begge kunne endnu i Aar løbe af Stablen. Desforuden bliver der ogsaa bygt adskillige mindre Skibe, som bliver anlagde deels paa det her værende, deels paa FrederichsværnsSkibsbyggerie, saa at ingen Deel af vort Forsvars=Væsen undgaaer Regieringens Opmærksomhed og Omhue.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Foruden de 3 Ostindiske Skibe som denne Sommer ere ankomne, deels for private Folk, og deels for Compagnet, venter det Asiatiske Compagnie endnu 3 Chinafahter, hvis Ankomst formodes hver Dag. Omendskiønt Vahrerne med dette Aars Ostindiske Retourskibe have været fordeelagtigere end i en deel Aar, saa ere dog de Efterretninger, som de have medbragt fra Bengalen og Kysten Koromandel slet ikke gunstige. Der udfordres den yderste Forsigtighed og megen Klogskab for at undgaae al Forliis ved Handelen der. For det Asiatiske Compagnie ere ingen Ostindiske Skibe underveis, som kan ventes hiem i Aar; men derimod ere der 5 eller 6 for privat Regning, som man venter at kunne komme hiem.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Aalborg den 14. Julii. Hans Majestæt har under 14 Junii allernaadigst behaget at udgive en Forordning, angaaende Tobaks Handelen, Forarbeidningen og Plantningen i Dannemark, af følgende Jndhold: Angaaende Handelen. 1) Alle og enhver i Kiøbstæderne, som enten efter Et Borgerskabsbrev til Handel eller andet Handels=Privilegium hidtil ere eragtede qvalificerede til at bekomme Concession til Tobakshandel, maae i Fremtiden, uden at ansøge speciel Tobakshandels Concession, tillige have Frihed og Tilladelse til, i Kraft af den ellers efter Borgerskab eller Privilegium havende anden Handels Rettighed, at forhandle saa og i smaa Partier udsælge, ligesom Entrepreneurer af Tobaksfabriker, Tobakspindermestere og Snus=Tobaksfabrikanter, alle Slags indenrigs og udenrigs tilladte fabrikerede Tobakker, ei aleene paa Stedet, hvor de boe, og paa Markeder, men og til Forsendelse til andre Steder, baade inden og udenlands, naar alene det, som om disse Varers Sorter, Jndførsel og Omsætning i Landet er paabudet, bliver iagttaget. 2) Paa Landet maae ogsaa alle de, som ellers ere eller blive priviligerede til med Handels= og Udsalgs=Rettighed at forsyne Almuen, have Frihed til uden videre Concession at udsælge alle ommældte Slags tilladte Røg og Snuustobakker, ligesom og Kroe= og Verthuusmænd, paa Landet, som have Privilegium paa at forsyne Giester og Reisende med ædende og drikkende Varer, maae, ikke alene ligesom Vertshuusholdere i Kiøbstæderne forsyne Husets Giester, men og være fri for Tiltale, i Fald de herefter, som førend Placaten af 16. November 1778. blev udgivet, overlade og sælge uden Huset deslige fabrikerede Tobakker. (Fortsættelsen følger.)¬
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
(Jndsendt.) 6. Julii. Fæstlig er den for mig - skiønneste blandt Dagen - skiøn som den opgaaende Foraars=Soel -der opliver det fremspirende Græs under det sildig faldne Snee- salig Fryd udbreder du over mig - da du ved din Ankomst betegner min Venindes forste Dag i Livet. - ei med Bardens høie Tone ei i Musernes hellige Sprog- kan jeg besynge din Ros min Sang er svag - for svag til at besynge Dyden og - hvad andet - naar jeg skulde besynde - dig Veninde en Siel fuld af Dyd og Uskyldighed. reen som den delligste ForaarsMorgen, - et Hierte - skabt for Venskab - for de ligt Venskab - thi - Venskab uden Dyd foragter hun - den Skiønne - hvis Dyd fordrer Høiagtelse - hvis Taalmodighed er min Beundring - hvis Venskab er min eneste Stolthed - hvis Smiil udbreder Munter. hed over dem som kiende hende - for hende - opstiger mine Ønsker til Alfaderens Trone - de skulle -men Tungen staaer ei mit Hiertets Følelser bi thi -de lue i dette Hierte dette Hierte, som ønsker dig lykke lig - Veninde - haaber dig lykkelig - haaber med Overbeviisning - da - den Dydige allene er lykkelig.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Den 25 i f. M. om Eftermiddagen Kl. 3 strandede paa den Kongel. Forstrand, for Tversted, under Hiøring Told-District, et stort Skib hiemmehørende i Kønigsberg, og ført af Capitain Fidler, kommen fra Memel med en Ladning Bielker, og Pilestave og bestemt til Corck. i Jrland. Ladningen er nu i Land bierget. I Dag bliver her i Budolphi Kirke holdt Præstevielse.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
J Onsdags den 12, hujus blev Randrup Hovedgaard, samt underliggende Gods og Kirker, ved offentlig Auction bortsolgt til (S. T.) Hr. Justitsraad Nyborg i Aalborg, for den Summa40600 Rdlr. Copulerede.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Den 7 hujus her i Byen (S. T.) Hr. Capitain Georg, Christopher v. Sturup, til Søeholt paa Mols Land, og Frøken Lucia Magdalena Kaalund.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Døde. Den 28 Junii i Kiøbenhavn Studiosus Hr. Niels Ursin Hass, i sit 30 Aar. Den 4 hujus i Barmer Hr. Hans Friederich Bloch, Præst til Sebber og Lundbye Meenigheder, hans Hustrue Mad. Mette Kirstine Bloch, fod Speitzer, en Datter af afg. Hr. Cancellieraad Christen Speitzer, hun var fød 1745. Den 8 i Nibe Mad. Christence Aggersborg, sal. Byefoged Conradis Enke, i sit 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Bekiendtgiørelse. 1600 Rdlr. erholdes strax til Laans imod vedbørlig af Aalborg Stifts publiqve Penge, kan Sikkerhed og 3 pro Cento Rente, fra nu af og indtil 4. Junii 1787. Aalborg Stifts=Contoir den 12. Julii 1786. B Bog med stor Still i raae Materie, koster paa Waysen, Efter Forlangende i sidste No., mældes: At den nye Palme huset i Kiøbenhavn, paa Skrivpapiir 1 Rdlr. og 4 Mk. paa Trykpapiir. C. 7. 1786. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Hr. Theodose Levetzau, Ridder, Vores Geheimeraad, Stiftbefalingsmand over Aalborg Stift, og Amtmand over Aalborghuus, Børglum, Aastrup og Seiglstrup Amter, som Skifteforvalter udi Mette Maria Stub Clemmentin af Giøttrup, under bemældte Aalborg Stift, hendes Boe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborg, ske Jydske Efterretninger, og den Viborger Samler, 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos bemældte Mette Maria Stub Clemmentin, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmælde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees, og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, ud Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 13. Maji 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Geheimeraad og Stiftamtmand Hr. Theodose Levetzau, Bevilling at maae som Skifteforvalter, i Mette Maria StuClemmentins Boe, udi Aviserne indkalde hendes Creditorer, J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, blive alle desom formeene at have noget Krav til Jomfrue Mette Marie Stub Clemmentin, herved indkaldede sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, at anmælde og beviisliggiøre saadant deres Krav for mig underskrevne, enten paa Aalborg Stifts=Contoir, eller og under Forretningen paa de Steder, hvor samme til Foretagelse nærmere bliver bekiendtgjort. Aalborg Slot den 12. Julii 1786. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Sidstafvigte Løverdag, er af en Bonde fra Vensyssel indlagt udi min Kramboe et Stykke Blaarlærret, holder 15 3/4 Al. hvem som samme tilhører, kan imod dette Avertissements Bekostning, blive samme tilbageleveret. Aalborg den 11. Juli Th. Malling, boendes ved Vesteraae. Jen mellemste Kramboe i Kiøbmands Compagnie=Huset, med T derover værende Lofter, samt vedlig ende Gaardsrum, er at bekomme til Leie strax. Liebhavere ville behage at accordere om Leien med Jens Schibbye. Vin tilhørende og iboende Gaard paa Ahlgaden, lader jeg Ot ved offentlig Auction bortsælge den 26. Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, Gaarden kan af Liebhavere forinden tages i Øiesyn. Aalborg den 14. Julii 1786. Johan Reynert, Sadelmager.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Ja Sognepræstens for Støvring og Mellerup Meenigheder, og til Støvring Closters Capel, Velærværdige Hr. Niels Hees Hustrue, Mad. Kirstine Elisabeth Sophie Birch, ved Døden er afgaaet, saa ville enhver, som haver noget til Enkemanden at betale, eller af hannem at fordre, behage at mælde sig i Støvring Præstegaard den 8 Augustii, da Skiftesamling paa 6te Ugesdagen holdes. Randers den 10. Julii 1786. S. Wedege. qver Siemb Sogns Konge-Korntiende, som tilhører Randers Hospital, og som for nærværende Tid er fæsteledig, bliver udi min iboende Gaard her i Randers, Mandagen den 24. Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, foretaget offentlig Auction til sammes nye Bortfæstelse, enten paa visse Aar, eller Livstid, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde oplæste, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Randers Hospital den 8 Julii 1786. P. J. Winding.
Jyske Efterretninger, 1786-07-14
Efter den, for nogen Tid siden, hos Huusmand Niels Smed I i Svendstrup, ved Døden afgangne, og Aalborg Hospitals, Gods tilhørende Ungkarl, Michel Laursen Neysborg, bliver førstkommende 28. Julii, paa dette Hospitals Skriverstue, foretaget en Skiftesamling, hvortil saavel den Afdødes Arvinger, som enhver anden, der til dette Stervboe maatte have nogen Erindring, indkaldes at møde; i Særdeleshed vilde de der ere Skyldnere af ham, da indfinde sig med hvad han, eller nu hans Stervboe, hos dem kommer tilgode. Aalborg den 29. Junii 1786. Trap.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Leipzig den 4. Junii 1778.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
(Af den Politiske Journal.) Den 24 Maji blev, i Følge af et Rescript fra Dresden, den bekiendte M. Masius tilspurgt af ConcilieAcademico om hans Religions-Forenings Selskab; Hvor dette Selskab var, - om han var et Medlem af samme? – Efter hvad for en Plan han arbeidede med samme? - Hvor den Forenings=Bog var censureret og trykt, - Om det var sandt, som det Berlinske almindelige Tydske Bibliothek paastod, at han for intet havde uddeelt Skrivter i alle Lande? Hvo der havde censureret hans sønderlemmede Dresdener-Catechismus, og hans Sielens Udsigter, Af hvilke Grunde hans saa upasselige Priis=Opgave af 12000 Rdlr. var bleven udsat. - Han har nævnet nogle Personer af hans Venner; men de ere alle bekiendte og store Mænd i den lutterske og reformerte Kirke. Jblandt andet har han i Promemoria udtrykt sig for Conciliumet saaledes: a) Jeg er kun en Medarbeider i Forenings Væsenet, saavit som Jesu Christi N. T. befaler, og jeg med en god Samvittighed efter den Ausburgske Confession kan giøre det, hvilken er jo ganske apostolisk, og forbinder dens Bekiendere, at troe af Bibelen endnu meere, end denne indeholder og bekiender, (efter dens Gyldigheds Art og Maade siden nessionens Overlevering og den Westphalske Fred) og hvilken (fr. Bibelen) jeg med en god Samvittighed kan og vil beholde som Regel og Rettesnor for min Troe og Levnet. b) Alle Erklæringer af naturalistiske Recensentere, og deres Fortællinger, at jeg hemmelig og til Protestanternes Skade er forbunden med Jesuitter og slige romerske Folk, ere ganske opdigtede og falske, da 1. Julii. jeg med Eed kan bekræfte, at den romerske Kirke vel har sendt et Par Deputerte til mig, men at jeg ikke har samtykt i deres Forslag, ikke heller været forbunden med dem, og aldrig skal villige deri., Jblandt andre Aarsager har han angiven denne Hensigt med Priis=Opgaven: At dog alle Protestanter derved maatte fornemme og begribe, at de, naar de forkaste Bekiendelsen af begge de Lærdomme og Christi Guddom og Verdens Forsyning, antage den indsnigende naturalistiske Troe, og derved kaste de stærkeste Vaaben fra sig imod den romerske Stoel, og som Afvigere fra den Augsburgiske Confession tabe deres Sikkerhed, i Kraft af den Westphalske Fred, og heller ikke have nogen Fordring, paa Toleranz, m.m. Ellers fører bemældte M. Masius her et ordentlig Levnet, gaaer og i den evangelisk luthersk Kirke til Skrifte og til Gudsbord, og har, tilligemed mange Fiender, ogsaa mange brave og retskafne Mænd til Venner. Prins Lugen af Würtemberg har her nogle gange besøgt ham, og fornemmelig spurgt ham, om der under hans Bemøielser ogsaa stak politiske Hensigter, og Prinzen har siden forsikkret imod andre, at han ikke har funden saadanne. Sagen synes virkelig at være vigtigere, end den lod til i Begyndelsen, for de Følgers Skyld, som endnu kunde komme deraf, og det kan maaskee til Slutning gaae ud over et Partii, der mindst formoder det. Læser Dedet nys udspredte Brev til de Orthodoxe og Religionen, saa vil De formodentlig blive af samme Meening, som jeg er o. s. Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
(Af Buschinas Wechentlide Nachrichten.) Trykt hos A. F. Stein. Om Stater sande Rigdom, Handelens og Magtens Ligevægt. En Afhandling læst i det Berlinske nyttige og skiønne Videnskabers Academies offentlige Forsamling, Kongens Fødselsdag den 26. Januarii 1786. af M. af Herberg, Statsminister og Academiets Medlem. Oversat af det Franske, 3 Ark i stor 800 1786. Jenne danske Oversættelse af Staats- og Kabinets Minister von Herzbergs nyeste og vigtige Afhandling, skal være gjort af Hr. Riegelsen, foranlediget af Hans Kongelige Høihed Kronprinzen. Da Hans Kongelige Høihed deri læste denne Sætning; qul une sage publicits convient meme aux Gouvernemens monarchiques. c: At en fornuftig almindelig Udbredelse passer sig ogsaa paa monarkiske Regieringer: blev Høistsamme saa overbeviist og rørt af dens Sandhed, at han sagde til een som var hos ham: Erest ainsi que je veux, que cela soit dorenavant cher nous. 3: Saaledes vil jeg at det skal være herefter hos os. Denne Erklæring bestyrker en haabefuld Forventning om denne store Prinz i Fremtiden.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Vist er det, at det Hersbergiske Skrift har gjort stor Opmærksomhed og Jndtryk, baade inden og uden Tydskland, og har befæstet og ophøiet den Preussiske Staats, og dens Monarks Berømmelse, og altsaa har den udødelig fortiente Patriot lykkelig opnaaet det Øiemeed, som han med samme Skrivt har havt. Den danske Oversættelse udtrykker Originalens Meening med een ikke almindelig Rigtighed og Vished, men i Stædernes Navne har den adskillige Feiler, som dog vare de letteste at undgaae.