JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Blandede Efterretninger. Antallet af de Bøger og Skrifter, hele Værker eller Fortsættelser deraf, som i Løbet af Aaret 1818 igjennem Boghandelen i Sverrig ere komne til almindelig Kundskab, er 271 Originaler og 91 Oversættelser, tilsammen 362 og af Beløb 241 Rdlr. 9 s. Bco. - Dette Aars Literatur har saaledes, i det Mindste i Antallet, en betydelig Overvægt over det foregaaende Aars, der blot udgjorde 235 Stkr.; men hvis Værdie ikke differerede saa meget, da den beløb sig til 220 Rd. De officielle og Rigsdagsskrifterne have ikke ubetydeligen bidraget til at forøge Antallet. Mærkværdigt er imidlertid Forholdet imellem Originaler og Oversættelser, som er heel ulige imod hvad det var i 1816, da de Første i det Mindste 3 Gange oversteg de Sidste. Den store Mængde theløgiske Skrifter hidrører i Særdeleshed fra den nu herskende Mode hos visse Prædikanter, at lade deres Taler særskilt trykke, men vidner hverken om nogen tiltagende Lærdom hos Præsteskabet eller nogen udmærket forøget Læselyst hos Tilhørerne. (Norsk Morgenbl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
(Slutningen af Astronomen Bodes Tanker om Veirliget; see forrige No.) Den hele Dunstkreds betyder endnu meget mindre end Tykkelsen af det Papir, hvormed en Globus er overtrukken, eller som den fugtige Dunst, der sætter sig paa den, naar man om Vinteren bringer den fra et koldt i et varmt Værelse. Alle Luft- og Veirligphænomener, de heftigste Orcaner, det stærkeste Tordenveir, Skybrud og Hagel, der avles i dette yderst tynde Overtræk, betyde intet stort, og Naturens almindelige Normal-Huusholdning hverken forstyrres eller afbrydes derved. Det er derfor urimeligt, ved en nu og da indtræffende Veirforandring, at tænke sig en Omstyrtning i Naturens Orden, en Forrykkelse i Jordaxelen, dens Polers Stilling, en Fortvandring af samme, en forandret Stilling eller Frastand af Jorden, mod eller fra Solen, en svagere bleven Virkning af Solstraalerne med alle deraf som de fandt Sted, følgende skadelige Jndflydelser, som muelige. Eller maaskee endog see frygtsomt paa de øvrige mange Millioner Mile fra os bortliggende Verdenslegemer i Solsystemet, og opfordre Astronomerne til at forklare og bevise deres formeentlige Jndflydelse paa vore uregelmæssige Veirbegivenheder. Hvad Solen angaaer, da frembringe dens i sig selv kolde Lysstraaler, ved chemisk Proces, formedelst de i de nedre Luft- og Dunstkredse, og nærmest ved Jordoverfladen værende Grundstoffer, Varme. Til de høieste Bjerge stige disse Stoffer ikke, og derfor hersker paa hines Toppe evig Vinter. De findes ikke overalt i lige Qvantitet og Mængde. Derfra Forskjelligheden i det physiske Clima, Lufttemperaturen og den følelige Varme, der paa een og samme Tid fornemmes under lige Himmelstrøg. Selv Maanen, der er os saa nær, har ingen mærkelig eller regelmæssig Jndflydelse paa Veirliget og dets hurtige eller langsomme Forandring, hvor meget man end fra Oldtiden af har tillagt den samme. De øvrige Hovedplanter i Solsystemet ere alt for langt borte fra os, til at de ved deres Tiltrækningskraft skulde kunne frembringe den allerringeste Forandring i vor Luftkreds. Ligesaalidet kunne Cometerne foraarsage skadelige Forandringer i vor Dunstkreds. Ugrundet er ogsaa den Virkning paa Veiret man har tilskrevet Solpletterne. Resultatet af Forfatterens Undersøgelse er, at der aldeles ikke gives nogen egentlig Veirligslære, og at kun ofte og stadigen anstillede Veiriagttagelser kunne lede til sandsynlige Formodninger om den tilkommende Veirforandrings Beskaffenhed. Men derved maa den Jndskrænkning finde Sted, at saadanne kun kunne gielde for ikke vidtløftige Egne og kun kunne være brugbare for en kort Tidsperiode. – Hr. Boghandler S. Hempel i Odense har anmeldt en dansk Oversættelse af Bodes Skrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Blandt de mange Særheder og Pudseerlig heder, der udmærke vor Tidsalder, hører ogsaa den americanske Capitains Project, at gjøre en Reise ind i Jorden, hvor han haaber at opdage hele Riger, hvoraf han forudbetinger sig en Deel som Godtgjørelse for sin Uleilighed. Denne nye Niels Klim har endog sendt en Jndbydelse til at understøtte ham paa denne sin underjordiske Reise til Kjøbenhavn. Men enhver Sagkyndig maa betragte en saa Klimsk Jdee med et medynk somt Smiil. Den største Dybde, Menneskene nogensinde ere trængte ind i Jordskorpen, er neppe 1/2 Deel Miil. Jndenfor samme Rum virke endnu levende Naturkræfter, Jld, Vand, Luft, mineralske ved ophidsede Dampe opløste Stoffer, udvidelige Gasarter a., som foranledige ofte hist og her Jordskielve, Vulcanudbrud &c. Det hele øvrige Jndere af Jordkuglen synes at være en compact død Steenmasse; thi yttrede hine mægtige Kræfter endnu deres Virkning paa hundrede Mile dybe Kløfter, saa maatte ofte hele Verdensdele undergaae de skrækkeligste Revolutioner, og Overfladen kunde aldrig komme til en rolig og fast Stand, saaledes som nu Naturen saa skjønt fremstiller os den. Disse af den berømte Bode yttrede Formeninger, bevise noksom det Taabelige i den Forudsætning, at Jorden indvendig er beboet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Den bekiendte Fredsfyrste i Spanien - fortæller Llorente i hans Hist. om Jnqvisitionen, 4de Bind – skulde styrtes, men man indsaae, at dette kun kunde skee ved geistlige Vaaben. Erkebispen af Sevilla, Dronningens Skriftefader, indledede Jntrigen, hvorved tre Munke brugtes som Agenter. De anklagede Fyrsten for at være Atheist, at han levede i dobbelt Ægteskab, og at han i 8 Aar ikke havde skriftet og communiceret - Storinqvisitoren Laurenza befalede at indhente Efterretninger. Hans Befaling blev efterkommet. Men førend man decreterede Arresten, der skulde være en Følge deraf, var det nødvendigt, at faa Kongens Samtykke. For at opnaae Øjemedet, søgte man om Pavens Mægling, og CardinalVincenti fik af denne et Brev til Kongen, hvori Monarken indstændigst bedes om, at opoffre sin Yndling for Kirkens Jnteresse. Bonaparte, underrettet om denne Brevvexling, opfangede Brevene og sendte dem til Fredsfyrsten. Efter Jntrigens Opdagelse, var det ikke mere at tænke paa at knytte den paa ny. Fredsfyrsten bortfjernede Storinqvisitoren, Erkebispen og Skriftefaderen paa en snild Maade, i det han sendte dem med Kongens Condolenceskrivelser angaaende de Franskes Jndrykkelse i Spanien til Paven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 215, a vista 218. London 2 M. - . Paris . . Spec. 220. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 s. a 13 Mk. 2 1/2 s. Obligat. 73 3/4. Committees. Norske Rgsbks. 16 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Bekjendtgjørelse. Med det skjønne Videnskabers Selskabs Samtykke har Undertegnede besørget den Sang trykt, der som Nationalsang havde det Held at vinde Prisen. For at forvisse om rigtige, og eenslydende Aftryk, har jeg forsynet de Exemplarer, for hvis Rigtighed jeg indestaaer, med mit paatrykte Signet, og ønsker jeg, at i det mindste indtil Musik til Sangen er sat, at den ikke i offentlige Blade eller særskilt aftrykkes, men allene udgaaer i de Exemplarer, som jeg saaledes selv besørger. Den sælges i Hr. Major Ponsnings Boutique paa Østergade Nr. 12, og hos mig selv, paa Frederiksberg i Allegaden Nr. 15 hos Gartner Schæbel, paa Skrivpapir og i Qvart for 22 s. Tegn eller Sølv, i Omslag, og 1 Mk. i Materie. Juliane Marie Jessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maa och Ga Sextende Aargang. No. 43. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Mai 1819. Nationalsang. Meer end alle Klodens Lande, Meer end alle Havets Vande Elske vi Dig, gamle Dan! Lyse Sletter, mørke Lunde, Klare Belte, Søer og Sunde Smykke Dig, vort Fædreland, Hvor end Solen sig henvender, Den dog ingen Have kjender Mere blid, end Herthas Kyst; Hede dræber, Frost forstener, Mens vor Skytsaand mildt foreener Vinter, Vaar og rige Høst! Jntet Folk paa hine Kloder Elsker saa sin ædle Moder, Som det brave Danske Folk, Og selv vore Fædres Grave J Skjoldungens Blomsterhav Ere fromme Dyders Tolk. Findes der et Land paa Jorden, Hist i Syden, her i Norden, Uden Danske Heltes Grav, Lod ei Danmarks Orlogsmøer, Vore kjække Tordenøer, Liig i hver en Zones Hav Alle faldt paa Ærens Ban Under Flag og under Fane; Alle vandt en Hæderssang; Sagas aldrig glemte Navne, Som vi prise, som vi savne Har en høi harmonisk Klang, Axels Sværd og Tale vinder Seier over Kongens Fiender, Over hver en Mørkheds Ven: Hvor det Danske Glavind blinker, Flygter Krigen, Freden vinker; Solen straaler os igjen. Sal i Palmens Skygge trives Alt, hvorved vor Aand oplives Hver en Muses ædle Kunst; Bondens Mark, og Flyvesandet, Hver en Daad for Fædrelandet, Og dens Løn, vor Konges GunskAlle Stænders Held og Hæder, Alle Hjerters Demantkjæder. Hænge kun ved Tronen fast. Tro sin Konge, Flag og Fane Gaae de Danske Pligtens Bane, Om end Jordens Grundvold brast. Christian, opnaae sneehvid Alder, Frederik Thronen staae, til Verden falder. Kronen gaae i Slægtens Arv. Sværdet hvile, Pennen skride! Ploven gaae, og Kjølen glide! O saa fremmes Danmarks Tarv. Stub og Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Den sidste Strophe, hvoraf det Hele blot er en videre Udførelse, tilhører Ambrosius Stub, der døde under Frederik den Femte. Gid at Weise eller Grønland vilde componere denne Folkesang!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Om den forbedrede Oversættelse af det nye Testament.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
(J en Skrivelse til en Ven i Provindsen.)Der sender jeg Dig, gode Ven, efter Din Begjering det ny Testamente, som nu er udkommet i en forbedret Oversættelse, og jeg tvivler ikke paa, at det jo vil blive Dig en kjær Læsning. Stilen vil Du overalt finde bedre, og Meningen mange Steder forstaaeligere. Om det end kunde synes, at Revisions=Kommissionen havde viist for stor Ærbødighed, ei for Grundterten, men forden ældre Oversættelse; saa er det dog vist bedre, at Man har fulgt denne for strængt, end om Man alt for langt var afveget derfra. Jeg havde saaledes ikke ventet her endnu at læse Skoetvinge, som ei er dansk, men vel Skoerem, som just er Ordet i Texten. Kalk, i Betydning af en Skaal eller et Bæger, er vel ei heller dansk, og kunde i det mindste behøvet Forklaring. Thi naar man spørger den Unge eller Almuesmanden. hvad forstaaes ved Ordet Kalk, saa svarer han: en Lidelse. Og naar Man indvender, hvad er da Velsignelsens Kalk, saa staaer hans Forstand som oftest stille. Neppe var heller Rom. 12, 12 bleven oversat, varagtige i Bønnen, naar dette udanske Ord ei allerede havde staaet der. Hvorfor ikke vedholdende i Bøn, som hos Guldberg, da Man dog har fulgt ham ved en friere Oversættelse af 2 Kor. 6, 7, hvor der staaer, med Vaaben til Angreb og Forsvar, istedetfor det gamle, med Vaaben til Høire og Venstre. Ellervaretagende paa Bønnen, saaledes som samme Ord er oversat strax efter Rom. 13, 6 Ordene Livsens og Dødsens ere ei heller, synes mig, saa godt Dansk, at de burde beholdes. Det sidste bruges nu kun som et Adverb og betegne ulykkelig, strafskyldig, men denne Betydning passer ei Rom. 7, 24. Jeg veed ei om livsens ogsaa brugt adverbialiter, kan betyde liflig, livsalig? Men hvorfor ikke Livets Brød, Døds Legeme, naar Man ei turde tage det første Substantiv som et Adjectiv, og da oversætte, oplivende Brød, dødeligt Legeme, ligesom viis Sagtmodighed er sat for Viisdoms Sagtmodighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Endskjøndt det synes, som Mange i vore Tider ville gjøre den Sætning almindelig, at Bogstavet i de hellige Bøger skal gjælde mere end Aanden; saa har dog Kommissionen, som vel er, ei hyldet denne Regel, men paa mange Steder oplyst Texten ved korte Forklaringer. Dog havde jeg ønsket, at disse vare blevne flere, at Almuen blev ledet til rigtigere Begreber om adskillige i det N. T. ofte forekommende Ord og Udtryk, f. Ex. Himmeriges Rige, hvilket den ei tænker sig paa Jorden, Kjød og Aand, Liv og Død, Lys og Mørke m. m. Det forstaaer sig, Forklaringerne maatte, som de allerede givne, være affattede i faa Ord, og om Man frygtede for, ei at finde Rum til dem, maatte hellere nogle Parallelsteder udgaae, da disse ofte ere uvigtige, og stemme kun overeens i enkelte Ord. Det vilde ogsaa hjælpe, naar alle Citater her bleve trykte med smaae Stiil, og jeg veed ei, hvorfor den er forskjellig. Mange Oplysninger kunne overalt tilføies, langt vigtigere end de, som findes i de ældre Oversættelser om en Legion, en Patriark m. fl. Endskjøndt der vel kan fremsættes Tvivl om nogle, nu først tillagte, Forklaringer; saa ere de dog vist alle den tænkende Læser velkomne. Man kunde saaledes spørge, om ei Ordet, som Math. 5, 22 forklares ved Ugudelig, gaaer mere paa Forstanden end paa Hjertet, hvorfor det ogsaa af Andre er, som bekjendt, oversat ved Kjetter. Ligesaa dersom Man 2 Kor. 7, 9. forklarede Bedrøvelse efter Gud med, efter Naade hos Gud, kunde dette vel være ligesaa forsvarligt, som naar det i den ny Oversættelse hedder, efter Guds Villie, Modsætningen: Verdens Bedrøvelse : Bekymring for jordiske Ting bringer Død og Undergang, blev da maaske stærkere, Bedrøvelse efter Guds Naade og Bedrøvelse efter Verdens Lyster maa have de meest forskjellige Virkninger Jkke heller synes mig Anmærkningen Phillip. 2, 6 at være heldig eller populair, naar Ordene: Jesus holdt det ei for et Rov at være Gud liig, forklares ved han bar det ikke til Skue; thi denne Note behøver uden Tvivl igjen Forklaring, Her sigtes vel til Trophæerne i Seierstogene? For mig selv oversætter jeg Rov ved Erobring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Endskjøndt Kommissionen ugjerne har forladt den ældre Oversættelse, og derfor endog beholdt de ubrugelige Ord betee, forfordeele og fl., saa ere dog enkelte Steder forandrede, som mig synes, uden Vinding, t. Ex. 1 Kor. 7, 31. de, der bruge denne Verden, skulle være som de, der ikke nyde den. Her finder jeg ingen Modsætning. Man kan jo nyde Verden – ligesom bruge den - paa mange tilladelige Maader, Hvorfor ei her beholde den gamle Oversættelse: de, som bruge Verden, skulle være som de, der ikke misbruge den, Saaledes lyder jo ogsaa netop Grundterten. - Det maa tilstaaes, at den ny Oversættelse er med Flid efterseet, og kun faa Trykfeil findes i en saa stor Bog; men dog ere disse flere end de anmærkede. Jeg har fundet tvende ikke ubetydelige i Jakobs Brev, 2 Kap. 23, hvor der staaer, Abraham lovede Gud, for Abraham troede Gud og 5 K. 16, hvor den hele Sætning og Herren skal opreise ham, er udeladt. Jeg har ikke endnu gjennemgaaet hele Bogen, har ei heller anmærket Mangelen af enkelte Bogstaver, eller hvor smaa endnu staae for store Men da Lyst til Bibelens Læsning igjen er vakt, og dens Afsætning kan ventes herefter at blive betydelig, er det vigtigt, at alle endnu overblevne Feil bemærkes og rettes, saa at Steretyp=Udgaven, naar den kommer, kan blive saa fuldkommen, som mueligt. Maaske skal Du siden ved Leilighed faae en Fortsættelse af dette Brev, ligesom jeg meget ønsker at høre Dine Betænkninger om det vigtige Arbeide, Jesu Evangeliums bedre Fordanskning. Jmidlertid leve Du vel! Hvad lover en Creditforening? Man finder stedse Laantagere paa billige Vilkaar, men Laangiveren bør nøie see paa Pantet. Spørgsmaalet bliver, om en Regjering kan saa nøie paasee denne Sikkerhed, ved directe Udlaan, eller befrie sig for Beskyldning af Partiskhed, ligesom og, om der ikke gives et Middel, hvorefter Regjeringen bedre og kraftigere kan virke, for at gribe Grundeierne under Armene, end ved de omtalte directe Udlaan, Det gjorte Forslag til en Creditforening fortjener derfor megen Opmærksomhed. Ugjerne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Fra 5 til 5 Aar maatte Pantebrevene fra Directionens Side være opsigelige, da det snart kunde indtræffe, at man erholdt Capitaler til 4 PC. Disse og flere Bestemmelser, hvilke vilde være for vidtløftige her at opregne, maatte komme i Betragtning, hvilket bedst vil kunne skee naar Foreningen den 14de Juni har valgt en Committee til at overveie Statuterne og organisere Laaneindretningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under 11 Mai d. A., udfærdiget en Placat, hvorved Hs. Majest. Kongens allernaadigste Resolution af 6te f. M. bekjendtgjøres saaledes: "Det skal herefter være enhver Præst, saavelsom en afdød Præstes Enke eller Arvinger, forbudt at sælge eller afhænde den paa Præstegaardens Jorder avlede Sæd paa Roden, eller medens den groer paa Ageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Prospect af Napoleons Bolig paa St. Helene, kaldet Longmood, er udkommen, stukket efter en Haandtegning. Hvo der ønsker at eie et Billede af det simple Huus, som nu indslutter den Mand, Jorden neppe var stor nok for, kan erholde det hos Hois, paa Østergaden, og Blankensteiner, paa Kjøbmagergaden, samt paa Børsen, for 4 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Skrivelse fra Holsteen af 22 Maj. Til alle Tider og i alle Lande holdt man af Bade, og de ansaaes især for Bevarings- og RenselsesStyrkningsmiddel. Nu betragtes de mere som et Middel til at restaurere svækkede Legemer og igjen forskaffe sig Sundheden. Bade og Sundhedsbrønde høre nu til Læge= og Helbredelsesanstalter, ligesaa godt som Apothekerne. Deres Nytte er umiskjendelig; derfor søges de ogsaa mere end nogensinde af alle Slags Syge. De Sundhedsbrønde i vore Hertugdømmer, som i den nyere Tid ere opdagede i Bramstedt og Ottensen, synes ikke at have havt nogen ret Fremgang. Derimod kan man love sig mere af Søbade Anstalterne. Sandsynligviis ville de store Søbade Anlæg i Kiel og Apenrade komme istand, og med Tiden blive af Vigtighed. Ogsaa i Tønningen har et Jnteressentskab anlagt en ret smuk Søbadeanstalt i det Smaa. Ved høit Vandopdrives Søvandet fra Eideren, ved Hielp af Pomper, i et temmelig stort Reservoir, og derfra ledes det ved Rør ind af Badehuset i Varmekummen. J Kummen staaer en Canonovn, der varmes udenfra, og saaledes faaer Vandet ved Ovn varmen den tilbørlige Grad af Varme. Badehuset er anbragt uden for Staden i Nærheden af Eider, og indbefatter fire fuldkomment udmøblerede Værelser, forsynede med alle Beqvemmeligheder. For hvert Bad betales, Drikkepengene iberegnede, 18 s. Courant. Maaskee at Prisen, naar med Tiden flere Badegjæster indfinde sig, vil blive noget nedsat, paa det at ogsaa den mindre velhavende Classe kan deeltage deri; maaskee og, at Badeanstalten med Tiden bliver udvidet, paa det alle Folkelasser kunne benytte sig deraf. For Marsk egnene, hvor der hersker mange gigtiske og feberagtige Sygdomme, er sikkerligen det oprettede Søbad en velgjørende Jndretning. Det i Reservoiret samlede Vand skal indbefatte endnu flere Saldele end Søvandet i Egnen af Kiel. Det er at ønske, at Entrepreneurerne ikke ville lade sig afskrække ved de gjorte Opoffrelser i Fortsættelsen af det begyndte Foretagende. Om Sommeren har Egnen i og omkring Tønningen meget Tiltrækkende, og den Fremmede finder letteligen der en selskabelig Kreds. Vi ville saaledes snart være komne saavidt, at vi med den allerede i Oldesloe værende Badeanstalt ville have 4 Badesteder, i Hertugdømmene, hvor ellers saadanne ingensinde have været. Hertugdommene foregaae heri Danmark med et godt Exempel. Mangen Søstads herlige og beqvemme Beliggenhed paa de danske Øer begunstiger meget saadanne Søbades Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Corsøer, d. 25 Maj. Løverdagen den 22de dennes i Middagsstunden gik en Kunstdreiersvend ved Navn Carl Jungnitsch, som samme Dag var ankommen til Corsøer, ud for at svømme. Han var uhældig nok til hertil at vælge et Slæbested, paa Gammelbroe, og i det han styrtede sig ud, rev den stride Strøm, som gaaer her, ham med sig. Paa den Ulykkeliges Skrig om Hjelp, ilede strax en Baad til hans Redning; men Strømmen havde bortført ham, og Redning var ikke muelig. Flere Baade kom til, men først henved en Time efter blev han fundet, og da vare alle Midler til at bringe ham til Live, forgiæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Mariboe, den 25de Mai. Førstkommende Torsdag den 27de d. M., bliver i Mariboe Domkirke ved Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop P. O. Boisen, Commandeur af Dannebrogen, Hr. Candidatus Theologiæ Clausen indviet til det offentlige Lærembede, som residerende Capellan til Schjørringe, Thiersted og Veilebye Menigheder i Lolland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Afvigte Søndag indtraf ved Udstolpe det Uheld, at Møllerens Søn sammesteds druknede i det han vilde bade sig. Han havde været til Alters samme Dag og var 17 Aar gammel. gaar blev offentlig paa Torvet faldbudet Smør for 28 s. Pundet. Regnen udebliver, men til al Lykke folder en stærk Dug om Natten. Vinterkornet staaer i frodig Væxt, derimod seer det kun maadeligt ud med Vaarkornet samt Græsset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
J Løverdags havde vi 26 Graders Varme. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Odense, d. 25 Maj. Efter at nogle Dages følelig Kulde med Storm af Nordvest, havde bragt Adskillige til at tye til Kakkelovnsvarmen igjen, gik Vinden til Sydost, og bragte den forrige Varme der forøgedes snart, ved at passere til Sydvest, til streng Sommerhede, ved hvilken der i Onsdags Aftes opkom langs Jyllands Vestkyst et frygteligt Tordenveier, hvorefter man snart saae Røg og Lue opstige ved Havbredden, som nu erfares at have været Controlleur Bagers Gaard i Hjerting, der blev tændt af Lynilden og snart fortæredes af Luen uden at noget af dens Jndboe blev reddet, undtagen nogle Stole. Veiret drog siden Nord efter, hvor det endnu holdt sig nogle Timer med idelig Lynglimt, hvis heftighed man længe ikke har seet lignende. (Jversens Av.) Aalborg, den 22de Mai. Efter at Jorden. længe havde, saa at sige, tørstet efter Regn, og Landmandens Haab næsten var overgaaet til Frygt for en langvarig svidende Tørke, hørdes her i Onsdags Aftes en fjern Torden, som begyndte i Sydvest og endte sig i Nordvest hen paa Natten, uden at dog nogen Regn naaede hertil. Men næste Dagen, som just var Christihimmelfartsfest, begyndte, under en paa denne Aarstid usædvanlig trykkende Lummervarme, Tordenveiret igjen i Syden og Østen, og vedvarede med temmelig heftighed indtil hen imod Aften, ledsaget med en forønsket Regn, afvexlende med stærke Jlinger. Det kan ikke feile, at denne milde Regn jo vil have en velgjørende Jndflydelse paa Markernes og Havernes Vexter, hvilke, formedelst det her havte ualmindelig blide Foraar, tidligen begyndte at tegne sig vel, men som siden, af Mangel paa Væde, alt vare i Begreb med at stokkes. Med Regnkulerne fulgde undertiden nogle temmeligen store Hagel, som dog ikke formodes at kunne have gjort nogen Skade. Luften er herved bleven noget afkjølet. Paa sine Steder skal dog liden eller ingen Regn være falden. - J Poulstrup, Dall Sogn, ikke langt fra Aalborg, er nylig død en gammel agtværdig Selveierbonde, af Navn Christian Jensen. Han opnaaede en Alder af 98 Aar, og havde været Beboer af sin Gaard i en Tid af næsten 70 Aar. Han var stærk af Legemsbygning, havde stedse et muntert Sind, og kjendte lidet eller intet til Svaghed førend imod Enden af hans Liv. Livsarvinger efterlod han sig, saavidt vides, ikke. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Aalborg, den 24de Mai. J Løverdags havde Byen den Lykke, at see Hans Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen, Chef for det her garnisonerende 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, i ønskeligt Velgaaende komme tilbage hertil fra Kjøbenhavn, efter nogen Tids Fraværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Aarhuus, d. 22 Maj. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, og Hr. D. Prinds Wilhelm af Hessen-Cassel, indtraf i høieste Velgaaende hertil i Gaaraftes Kl. 8. Endnu samme Aften Kl. 11 afreiste Hs. Durchl. Prinds Wilhelm herfra igjen til Aalborg. - Samme Aften fandtes i Marselisborg Skov et Menneske som havde hængt sig selv. Det var en gammel Karl, som i mangfoldige Aar havde tjent her i Byen, men nu paa sine gamle Dage led Nød og derfor skilte sig ved Livet. (Aarhuus Av.)¬