Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-06-25
De angbaptistiske Bevægelser i Danmark, betragtede fra det christelige og kirkelige Standpunct ved Dr. N. Faber, R. og Dom., Biskop over Fyens Stift. 176 Sider og Jndledning XVI, stor Octav, 7 Mk. i Paph. Ovennævnte Skrift behandler en Gjenstand som for Øieblikket vistnok fortjener stor Opmærksomhed. Ved en historisk Jndledning gjøres Læseren bekjendt med de vigtigste Kjendsgjerninger, Sagen betræffende. Dernæst fremsætter Skriftet, de danske Angbaptisters Læresætninger: om Daaben, Nadveren, Kirketugten, Guds Ord, Præster, Forsamlinger og deres Forhold til de borgerlige Love. § 1211. - Fra §1541 leveres en Bedømmelse af disse Læresætninger fra det christelige Standpunct. Her føres nu Læseren til en Jndsigt i den sande Kirkes Væsen. Efter herved at have vundet det christelig vigtige Standpunct oplyses Daabens sande, af Angbaptisterne aldeles miskjendte Væsen; Daab i Vand, i den hellig Aand, Jesu Daab, Johannis Daab, den sande kirkelige Daab betragtes paa en oplysende Maade: Barnedaabens Gyldighed bevises; det Vrange i at lære, at Daaben skulde være en Pagt, Mennesket, opretter med Gud, godtgjøres: ved Confirmationen vises det, at det er en prang Tale at kalde den en Complement til Barnedaaben. – J § 12253 besvares flere Spørgsmaal, som i høi Grad maae interessere den christne Menighed, saasom: om Ret til at tilbagevise Nogen af Menigheden fra Alterens Sacrament, om en Kirketugt bør indføres paany, om den danske Kirke egentligen har en Præstestand, i hvilken Henseende anføres Besvarelser fra den fyenske Geistlighed ved dens Forhandlinger i sin Tid om Ritualsagen. Der vises derpaa, hvad den af Angbaptisterne lovede betingede Lydighed mod borgerlige Love har at betyde m. m. - Dernæst gaaer Forfatteren over til fra §5362 at betragte Angbaptisternes Paastande fra det kirkelige Standpunct. Her er nu Spørgsmaalet om Kirkens Forhold til Staten gjennemført paa en vistnok ægte christelig Maade og bragt til en tilfredsstillende Harmoni, hvorved de sædvanlige Jndvendinger mod Statskirken og dens Præster ere opløste. De Tilsagn, der af Angbaptisterne loves, for at erholde Religionsfrihed, drøftes; men Afgjørelsen af denne Sag vises ikke at være en Regjeringssag, men en Menighedssag: det motiverede Resultat fremsættes: de Spørgsmaal besvares, hvorvidt de statskirkelige Love kunne anvendes imod Angbaptisterne, samt hvorvidt en Tvangsdaab af deres Børn kan være rigtig. - §63 indtil Enden gjøres der opmærksom paa de Mangler i Landets almindelige Kirke, som ved de angbaptistiske Bevægelser ere blevne synlige, paa Kirkens og Statens Pligt, i denne Henseende og Nødvendigheden af christelige Menigheds Foranstaltninger; det Spørgsmaal besvares, hvorvidt Staten, aldeles burde drage sig tilbage fra Kirken og give denne aldeles fri, denne Jdees Realisation i Nordamerika, og høist mærkelige Følger af samme fremsættes. Af dette aldeles korte Jndhold vil det sees, at dette Skrift berører Jnteresser, som nødvendigen maae være den christne Menighed dyrebare, medens ikke alle dens Medlemmer ere i Besiddelse af de Jndsigter, som dog til en sand og rigtig Dom, os. her ere aldeles nødvendige: dette Skrift har nu stræbt ved Klarhed, Grundighed og Fuldstændighed at sætte den christne Menighed istand til selv at dømme, og da det dog væsentligen er denne, fra hvilken Dommen maae udgaae, hvorvidt Anabaptisterne bør nyde fuld Religionsfrihed i Danmark eller ikke, saa tør Skriftet ogsaa hos selve Menighederne haabe at blive mod taget som et velkomment Hjælpemiddel til at fælde en motiveret Dom i en Sag, der angaaer dens christelige Vel og Fred saa nøie.