JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Tirsdagen den 29de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, bliver anden Gang ved Auction til Salg opbudet: Huset No. 75 i lille Kongensgade her i Staden, assureret for 4000 Rbd. Sølv, tilhørende Conferentsraad og Deputeret Schlepers og Hustrues fælleds Dødsboe. Tredie Auction, hvorved absolut Salg vil skee, afholdes den 12te August næst ter, til samme Klokkeslet. Auctionen holdes i bemeldte Huus, og Conditionerne, Vurderings=Forretningen, Adkomstbrevene, m. fl. Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal. Kiøbenhavn, den 16de Juli 1834. Stahlfest. Jfølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, bliver Huset No. 163, i Dybensgade, Østerqvarteer heri Staden, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes i den sælgende Eiendom, om Eftermiddagen imellem Kl. 2-4, nemlig : Fredagen den 8de August den 22de dito 1834, - - den 5te September Eiendommen er i Stadens Brandkasse forsikkret for 4,000 Rbd. Sølv og afgiver i aarlig Leie 352 Rbd. Det nærmere dette Salg vedkommende, erfares iøvrigt paa mit Contoir i Løngangstrædet Nr. 171, 1ste Sal. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige Panthaverne og andre Vedkommende til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 16de Juli 1834. L. Ring, Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator. Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i Juliane Marie Stoks Dødsboe efMariendal i Nørretranders Sogn, bliver: Løverdagen den 9de August Løverdagen den 23de August ) næstkommende, Mandagen den 8de September afholdt Auction over det benævnte Boe tilhørende i Hals beliggende Huus med Toft, af Hartkorn 1 Alb. De 2de første Auctioner afholdes paa disse Herreders Contoir i Nørre Sundbye og den 3die Auction i selve Huset i Hals, hver Dags Formiddag Kl. 16. Auctionsconditionerne vil blive fremlagte ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817, herved bekiendtgiøres til Pantecreditorers og alle Vedkommendes Efterretning. Kier og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 9de Juli 1834. Lange.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Auction over en Bagergaard i Nyborg. en Bager Henrich Friis hidtil tilhørende, i denne Byes Mellemgade, under No. 97 Litr. A. & B. beliggende, og til Bagerie indrettede Gaard, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 11te og 2de August samt 3de Septbr. førstkommende, de 2de første paa Nyborg Raadstue og 3die i Gaarden selv, hver Gang om Formiddagen Kl. 11, Stet; hvilket herved bekiendtgiøres paa den i Pl. 22de April 1817 befalede Maade, med bemærkning, at Conditionerne forinden første Auction kunne erfares hos Procurator Saxtorph i Nyborg, Nyborg Byefoged-Contoir, den 12te Juli 1834. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
De Proprietair E. Rugaards, under Skiftebehandling værende, Boe tilhørende faste Eiendomme, saasom: 1) En Gaard i Blaakjer, Tved Sogn, Mols Herred, af Hartkorn 5 Tdr. 2) Fire Jordparceller sammesteds af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 3) En dito paa Deiret Mark i bemeldte Sogn af Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1 Alb. 4) En dito sammesteds af Hartkorn 7 Skpr. 5) Noget Jord i Strands Bye, samme Herred af Hartkorn 1/2 Alb., og 6) 23 Fag Huusbygning paa Qvelstrup Hovedgaards Grund, blive stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 12te August førstkommende, hver Dags Forden 20de – middag Kl. 11. den 9de September i De 2 første Auctioner holdes paa denne Kiøbstads Raadstue, og den 3die paa Qvelstrup Hovedgaard. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes og tillige efter Placaten af 22de April 1817, til Panthavernes Efterretning. Sønder-Mols Herreders-Contoir i Ebeltoft, den 14de Juli 1834. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
J følge passeret Udlæg, bliver Huset No. 313 i Helsingøersgaden, med alle muur- og nagelfaste Appertinentier, saa og det dertil hørende fuldstændige Brændeviinsværk, stillet til 3de Auctioner, der afholdes paa Stedet: Torsdagen den 14de August den 28de den 11te September. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. mellem 2 og 4. Eiendommen er i Brandkansen assureret for 7000 Rbd. Sølv. Conditionerne, der 8 Dage før først Auction vil findes til Eftersyn paa mit Contoir, blive meget favorable for Kiøderen. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Prioritetshaverne, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Skeel. Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Procurator, boende i Stormgaden No. 195.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Extract, V. Stævning af 2den Juli 1834, indrykket i No. 167 af denne Tidende, er den eller de, om maatte være i Besiddelse af en, af Gaardmand Lars Larsen i Wirum til Møllersvend Peder Jensen af Fuglevad-Mølle under 27de Februar 1830 udstædt og 17de Marts næstefter, tinglæst Obligation, for et Laan stort 100 Rbd. Sedler, hvorved er given 1ste Prioritets Pante-Ret Debitore udi Wirum Bye beliggende Gaard med Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 1/4 Alb., indstævnet med Aar og Dags Varsel til at møde udi Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birke=Ret i Blaataarn i Kiøbenhavn, den første ordinaire Retsdag i October Maaned 1835, om Formiddagen Kl. 10, for at fremkomme med bemeldte Obligation og dertil at legitimere sin Adkomst, da den, i Mangel deraf, vil blive mortificeret.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Krigsraad Christian Barnholt af Svendstrup, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hirschholms Amtstue, den 16de Juli 1834. C. H. Lyn. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: at Vi efter Kongelig Nederlandsk Consul og Grosserer Peter de Coninck, der i Forbindelse med nu afgangne Consufor de forenede Nordamericanske Stater og Grosserer John Rainals i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn har drevet en Handel under Firma Ratnals P. de Coninck & Compagnie, hans paa egne og Enken efter fornævnte Consul Rainals, Mary Ann Rainals Vegne herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur samt Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden, maae, med Forbeholdenhed af Exceptioner imod Fordringer som efter forhen udstædte Proclamata maatte være præscriberede, indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring enten paa bemeldte Handelsfirma Rainals P. de Coninck & Compagnie eller paa fornævnte afgangne Consul Rainals og ConsuD. de Coninck personligen, Firmaet vedkommende, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for oftnævnte Consul P. de Coninck saavelsom ovenmeldte Mary Ann Rainals med Laugværge at anmelde og beviisliggjøre; dog Umydiges Tiltale til Consul P. de Conninck i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som omden var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til Andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof- og Stadsret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 24de April 1834. Under Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. M. Lange. Bentsen. wille. Bevilling for Kongelig Nederlandsk Consul og Grosserer Peter de Coninck paa egne og afdøde Consul og Grosserer John Rainals Enke Mary Ann Rainals Vegne, til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Fordring, enten paa Handelsfirmat Rainals P. de Connink & Compagnie eller paa afgangne Consul Rainals og Consul P. de Con personligen, Firmaet uvedkommende. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn og protocolleret Mandagen den 9de Juni 1834. N. C. Petersen.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Jfølge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring enten paa Handelshuset Rainals P. de Coninck & Comp, eller paa afdøde Consul og Grosserer her i Staden John Rainals, saavelsom undertegnede Consul Peter de Coninck, personlig og Firmaet uvedkommende, til med deres Krav at fremkomme, og Samme for Os, inden Aar og Dags Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og bevise, dog med den i Bevillingen udtrykkeligen nævnte Forbeholdenhed for Os, i Henseende til Fordringer, som ved ældre Proclamata allerede maatte være præscriberede. Kiøbenhavn, den 2den Juli 1834. M. A. Rainals, P. de Coninck. Enke efter Consul og Grosserer John Rainals.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
NB. J ovenstaaende Proclama er i No. 167 og 160 sat i 13de Linie, Exceptionen læs: Exceptioner og i 4de Linie franeden poscriberede læs præseriberede.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Kobbersmed Jacob Rakewitz's og hans tidligere afdød Hustrues Gunild Margrethe Carstensens fælleds Boe her i Byen, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til formig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Ligeledes ere begge de Afdødes fraværende Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at al Oplysning savnes om Arvingerne efter Jacob Kakewitz, der skal være født i Passenheim i Kongeriget Preussen. Mariebo Skifteret, den 8de Juli 1834. Valentin. Jf rvingerne efter den her under Jurisdictionen afdøde Toldbetient, afskediget Lieutenant Joseph Jansen, der, ifølge nogle i Boet fundne Papirer, skulle være følgende hans Sødskende :
Berlingske Tidende, 1834-07-19
En Broder Wilhelm Dominik Jansen, En dito Jens Dommik Jassen, En Søster Ane Justine Libing, fød Jansen, En dito Sophie Justine Mathiesen, fød Jansen, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Ulfborg Hind-Herreders-Contoir i Ringkiøbing, den 10de Juli 1834. John Finsen. Enhver, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboer, der behandles af Mariebo Kiøbstads Skifteret, nemlig 1) efter Skrædermester Peter Sklanders Hustrue Kirstine Marie Jensen og 2) efter Jordemoder Dorothea Møller, født Mohr, Skomager Nicolai Møllers Hustrue, indkaldes med tolv Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre sin Fordring. Mariede Skifteret, den 8de Juli 1834. Valentin.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Aar 1834. No. 172. Mandagen den 21de Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Fag.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Brevposter. privilegerede. Berlingste poutiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Paris, den 12te Juli. Jfølge Moniteuren ere Kongen og Dronningen den 9de d. M. ankomne til En, og vare underveis allevegne modtagne med den største Jubel.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Endnu er intet befinitivt bestemt angaaende Valget af en Gouverneur i Algier. Kun deri ere alle enige, at det ikke bliver Hertugen af Decates. Mange troe, at den Spliid, der i den Anledning er opstaaet i Cabinettet, endnu ikke er ophørt, og at det formodentligen vil ende sig med Krigsministerens eller en af hans Collegers Dimission. Under disse Omstændigheder lægger man megen Vægt paa, at Hr. Guizot er den eneste Minister, der ledsager Kongen paa Reisen til Eu J Marseille synes alvorlige Uroeligheder atter at have fundet Sted. Tre Dage i Rad have Autoriteterne seet sig nødsagede til at anvende Cavalleriecharger og Arrestationer en masse. Tredie Dag oplæstes den saakaldte Krigslov (loi martiale. En Arbeider er død af sine, ved denne Leilighed erholdte Saar, og tolv Jndivider skulle være mere eller mindre haardt saarede. Anledningen til disse nye Rædselscener var følgende: Legitimisterne i Marseille vilde bringe en af deres Deputerede, Hr. Delaboulie, en Serenade og et Vivat, hvilket Autoriteterne ikke troede at burde tillade. – J Grenoble derimod høitideligholdt Patrioterne Aarsdagen af 6te Juli 1815, – som den Dag, paa hvilken de en Tidlang forsvarede Staden mod et Angreb af Østerrigerne, og havde affyret det sidste Kanonskud for Frankriges Uafhængighed ved et festligt Maaltid, hvori 600 Gjæster deeltoge, omgivne af flere Tusinde Tilskuere. Festen var reen demokratisk, man kunde næsten sige republikansk; en Mængde Skaaler udbragtes, og optoges med den største Enthusiasme. Nationalgardens Artillerie affyrede Salver til Festens Forherligelse, hvorved ingen tumultuariske Optrin fandt Sted.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Den ansvarlige Redacteur af Bladet Charivari, er atter, for Fornærmelse mod Kongens Person, dømt til tre Maaneders Arrest, og en Muct af 300 Fr. Fra Bayonne meldes under 7de Juli. Vi have erholdt den bestemte Efterretning, at General Rodil den 2den d. M. er rykket ind i Vittoria. Jgaar er den hele Division ankommen; den bestaaer af 11,000 Mand, hvoriblandt 7,500 Mand Jnfanterie, 1500 Mand Artillerie og Cavallerie, og 2000 Castiliske Carabiniers. Man venter endnu i denne Uge en Forstærkning af 400 Mand, Jndvaanerne modtoge General Rodils Soldater med Enthustasme. Zumalacarregui befinder sig med sine Tropper kun en halv Miil fra Vittoria. Man haaber at en afgjørende Træfning vil finde Sted for Maanedens Slutning; dog synes Jnsurgenterne ikke at ville vove noget Slag. Zumalacarregni har udstedt et Decret, der paalægger Provindsen Guipuscoa en Contribution af 152 Mill. Realer.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Tre Courerer ere ankomne hertil fra Madrid, og en afden expederedes øjeblikkeligt til London. Om Depeschernes Jndhold circulere foruroeligende Rygter; Forsamlingen af Cortes skal være udsat.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Bladet Constitutionnel indeholder følgende Meddelelse, der gjentages i de øvrige Blade med den bemærkning, at Forandringen i det Engelske Ministerium mueligt vil forandre meget i Tingenes nuværende Tilstand. Vi erfare, siger hiint Blad, at Cabinettet i Petersborg har forlangt Oplysning angaaende Hensigten af Englands Rustninger i Middelhavet. Den diplomatiske Note i den Anledning slutter med følgende Udtryk: Under de nærværende venskabelige Forhold mellem alle Magter, og med Hensyn til Ruslands loyale Erklæringer, er det vanskeligt, klart at indsee Øjemedet af saa overordentlige Udrustninger i Marinen. Constitutionnel vedbliver derpaa: Endnu kjender man ikke Lord Palmerstons Svar, men man veed saameget, at Rusland især føler sig foruroliget af den nu aldeles notoriske Kjendsgierning, at den Engelske Flaade, foruden sit Skibs mandskab, skal tage 7–8000 Mand Landtropper ombord paa Malta eller de Joniske Øer. Denne befaling synes at antyde den Hensigt, militairt at besætte en fast Plads ved Bosphorus, for at kunne controllere Ruslands Bevægelser. England synes at have besluttet en afgjørende Demonstration, og Lord Palmerston indseer tilfulde, at et fast Punkt ved Bosphorus vilde yde ham de samme Fordele, med Hensyn til Tyrkiets Forhold til Rusland, som Besættelsen af Ancona har givet os i Forhold til Østerrige med Hensyn til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Ministeren Hr. Thiers har i Gaar ladet Directionerne for samtlige herværende Theatre kalde til sig, og derefter forkyndt dem, at de for Fremtiden ikke maae lade noget Stykke opføres, uden Autoriteternes foreløbige Samtykke; med andre Ord, de skulle underkastes en formelig Censur. Directionerne ere ved denne Jnsinuation satte i den største Forlegenhed, saameget mere, da de fortrinligste Theaterdigtere have udtalt deres Hensigt, ikke at overlade nogen Direction, der indlader sig paa denne ministerielle Bestemmelse, Stykker til Opførelse. Jdag holdes i den Anledning en Forsamling af de fleste Theaterdigtere. – Som bekjendt ophævedes Theatercensuren factisk ved Julirevolutionen. Et Project angaaende Theaterlovgivningen forelagdes siden Kammeret, men kom ikke til Discussion, og paa denne Maade har Alt, dette Punkt betræffende, saa temmelig været overladt til den ministerielle Vilkaarlighed, der dog hidtil har indskrænket sig til at forbyde Opførelsen af enkelte Skuespil, eller til at befale Udslettelsen af enkelte Passager i samme. Først nu har Ministeriet gjort sin Ret gjeldende med Hensyn til at kunne gjøre et Slags ministeriel Registration til en almindelig Regel. Directeurerne kunne ikke godt optræde fjendtligt i disse Forhold, da Rettigheden at have et Theater hidtil stedse har været afhængig af Regjeringens Concessioner, og Modstand let turde have deres Privilegiers Fortabelse til Følge. Deres hidtilværende Føielighed har anlediget det for den høist sørgelige Alternativ, at miste deres Privilegium eller ingen nye Stykker faae til Opførelse. Formodentlig ville Ministrenes Rettigheder i denne Henseende vorde Gjenstænden for et Retspørgsmaal, og det er neppe sandsynligt, at de ville gjøre noget alvorligt Forsøg paa at hævde en Rettighed, der nødvendigviis maa finde betydelig Modstand i den offentlige Mening, London, den 15de Juli.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
J Anledning af Dannelsen af et nyt Ministerium circulere adskillige Rygter, som ikke indeholde noget factisk, saasom, at Hertugen af Wellington igjen skulde træde ind med et Torycabinet, at Bestræbelsen for at danne et blandet var mislykket, at de Conservative haldt en Forsamling under Præsidium af Sir Manners Sutton, at Sir R. Peel i en anden havde lovet, at forblive Torverne tro. J Brookes Klub underskrives en Adresse til Lord Althorp, om at han atter skulde modtage sin Plads i Ministeriet og i Morgen vil man der votere en Adresse tilKongen, angaaende den uundgaaelige Nødvendighed af et liberalt Ministerium. - Globe gjentager sin forhen givne Beretning, at Lord Melbourne skulde vorde første Skatkammerlord og Premierminister, og Lord Althorp vedblive at være Skatkammerkantsler.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Den 14de om Aftenen holdtes Cabinetsraad og i Dag er Lord Melbourne reist ud til Windsor til Kongen. Officielt var Jntet bekjendtgjort, da Kongens Sauction endnu ventedes. Globe troer ikke, at Hr. Abercromby, er bestemt til Minister for det Jndre istedetfor Lord Melbourne. Den bebuder et Ministerium, der vil harmonere med Reformen. Det synes, som om alle de hidtilværende Ministre, med Undtagelse af Grev Grey, ville beholde deres Poster.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Rom, den 1ste Juli. Den for de herværende Forhold saa høist ubehagelige Efterretning fra Portugal, Decretet af 28de Mai angaaende Klostrenes Ophævelse, opfylder ogsaa Don Pedros Venner med Skræk, Pavens hidtil udviste Langmodighed skal alene være en Følge af det Franske Hofs Forestillinger, der gjorde det sandsynligt, at der endnu kunde træffes et fyldestgjørende Arrangement i den Henseende. Da dette imidlertid ikke skeete, turde den hellige Fader see sig nødsaget til at anvende det eneste Middel, der staaer til hans Raadighed, nemlig Banlysning over Dronning Maria da Gloria. Uden Hensyn til dette Skridts øvrige Følger, vil det i ethvert Tilfælde forhale den unge Dronnings Anerkjendelse, saavel af vort Hof, som af de øvrige venskabeligt sindede Magter. – Efterretningerne fra adskillige Spansk Amerikanske Republiker, hvor Klostrene ogsaa skulle ophæves, have gjort mindre Jndtryk, sandsynligviis haaber man ved Underhandlinger at forebygge Udførelsen af denne Forholdsregel. Hvad Spanien angaaer, synes en Udvei at aabne sig, hvorved Erkjendelsen af den bestaaende Regjering gjøres muelig; der skal nemlig være foreslaaet en Forbindelse mellem den unge Dronning og Don Carlos's ældste Søn.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Constantinopel, den 4de Junii. Rygtet gaaer, at Hametsje Effendi skulde være i Begreb med at reise til Paris, som Gesandt fra Porten. Algiers Tilbagegivelse skulde være Hovedøjemedet hermed. Da Divanet har fattet denne Beslutning efter Ruslands og dets Yndlings, Hr. Bois le Comtes, venskabelige Tilskyndelser, troer man, at den Jver, hvormed der drives paa denne Jdee, fornemmeligt udspringer fra det Haab, Rusland nærer om, at dette Spørgsmaal, vil give Anledning til Uenighed mellem Frankrige og England, hvorved maaskee den Alliance kan vorde løst, hvis Vedvaren er den eneste Hindring for Rusland i Udførelsen af dets Planer i denne Deel af Verden. - Den hertil, den 31te f. M., ankomne Ægyptiske Fregat Bahrihe havde Haabil Effendi, Statholderen af Ægyptens Vice-Hekiaya, ombord. Denne Gesandter Overbringer, af Vicekongens Svar paa den Jndbydelses=Skrivelse, som Sultanen, sendte ham, for sin Datters Formæling. Foruden en Million Pjastre, som Mehemed Alt sendte Bruden og hendes Moder, tilligemed en betydelig Ladning Riis og Olie, medbringer HaabilEffendi en Mængde kostbare Gjenstande. Jsær fandt Sultanen, megen Fornøielse over et lidet Palmetræe af gedigent Guld, bedækket med Blomster og Frugter af Brillanter. Den Ægyptiske Gesandt, Mustapha Effendi, laver sig til at reise til Cairo, forat bevæge Paschaen til at afstaae fra hans ubillige Fordringer, hvilket dog neppe vil lykkes, da Løsningen af det, mellem Sultanen og Mehemed Ali bestaaende, Spørgsmaal udelukkende vedkommer den fremmede Politik. Jfølge Breve fra Smyrna skulle Samioterne vare vendte tilbage under Portens Herredømme. Lykkurgos, Logotheti, Larhana og nogle andre have indskibet sig paa den Franske Brig le Grenadier, for at reise til Grækenland. af
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Frankfurt, den 8de Juli. Gandske nyligt har man atter opdaget og tilintetgjort Forsøg paa, om end ikke at befrie vore politiske Arrestanter, saa dog at aabne en Forbindelse mellem dem og deres Venner her i Staden. Een af Skildvagterne ved Constabel-Vagten bemærkede nemlig silde om Aftenen to Jnvivider, som vexlede nogle Ord med en Arrestant, der stod bag Jernstængerne i sit Fængsel Paa Skildvagtens Anmeldelse herom blev den ene af disse Personer arresteret, men den anden undkom. Efter hvad man hører blandt Publicum om den Arresteredes Forklaring, skal denne gaae ud paa, at han blot har udført et fremmed, ham overdraget. Hverv.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Efter Forlydende ere ved Congressen i Wien ogsaa de Tydske Frimuterløger blevne omhandlede, og fra flere Sider skal man have yttret Betænkeligheder ved at lade disse hemmelige Selskader bestaae, hvilket fornemmeligt skulde grunde sig paa Erfaringer fra det sydlige Europa. Jmidlertid toges ogsaa her Hensyn til den store Forskjel mellem Europas sydlige og nordlige Lande flere vægtige Stemmer talede til Fordeel for Ordenen, og Logerne synes nu ikke længere at have noget at befrygte. Anden.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
München, den 10de Juli. Jfølge flere overeensstemmende Efterretninger skulle Tvistighederne med Mainetterne være bilagte. Den egentlige Kamp havde indskrænket sig til det østlige Landskab. At ogsaa alvorlige Træfninger har fundet Sted, er vist. Forresten ere ingen Efterretninger indløbne om de senere Begivenheder. J ethvert Tilsælde kan denne Kamp med Mainotterne neppe have nogen væsentlig Jndflydelse paa det øvrige Grækenlands Rolighed, da Mainotterne ere farlige i deres Bjerge, men ubetydelige udenfor samme.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Indenlandske Efterretninger. Den 14de De tildrog sig i Viborg det sørgelige Uheld, at en af den lærde Skoles Disciple, en elskværdig 10-aarig Dreng, tilsatte Livet ved Badning i Søen. Han vilde redde en Meddiscipel, der havde vovet sig forlangt ud, uden at kunne svømme; men Begge sank. En Borger der af Byen, der badede sig i Nærheden, reddede den Anden, der ved hensigtsmæssige Midler snart bragtes til Live igien; men den Førstes Liig fandtes først efter henved halvanden Times Forløb. (Vib. Saml.) Ved sidste Opmaaling af Agger-Canal, fandtes dens Brede at have forøget sig til 900 Alen; derimod synes Grunden i Fjorden at have tiltaget, og Dybden var der, hvor der var bredest, 4 Alen. (Thisted Avis.)