JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Af et Brev fra Hertugen af Dalmatien, dateret Carmona den 31te Januar, erfares, at General Sebastiani paa Veien til Grenada har slaaet adskillige Jnsurgenthobe, der havde forsamlet sig ved Alcala la Real og hørte til General Areagas Armee, samt frataget dem mange Fanger og Kanoner. General Sebastiani havde Ordre, strax efter Ankomsten til Grenada, at udsende Recognoscerings=Corpser til Antequera, Mallaga, o. s. v. Det 1ste og 5te Corps havde, som man veed, Ordre at begive sig til Sevilla. Hertugen af Belunes Avantgarde under General Latour Mauburg stødte i Exia paa 400 Mand spansk Cavallerie, hvilke den strax forfulgte. Af nogle Fanger, som man gjorde, erfarede man at Albuquerques Division, der var ankommen fra Estremadura og hvortil desuden andre Tropper vare stødte, saa at den var voxet til 20000 Mand, havde passeret Guadelqvivir ved Benconada. Ogsaa erholdt man nogen skiøndt stedse forvirret Efterretning om det der gik for sig i Sevilla. Det første Corpses Bevægelse blev derved fremskyndet. Da det nærmede sig trak 6 til 7000 Mand, iblandt hvilke Hertugen af Albuquerque selv befandt sig, ud af Carmona; disse fortsatte derpaa deres Marsch over Beres og Arcos, hvorfra de, som man troer, ville trække sig til Øen Leon ved Cadix. Det første Corpses Forposter ankom for Sevilla, hvorfra man affyrede nogle Kanoner paa dem I Dag har Marskal Hertugen af Bellund indfunden sig med det første Corps der paa Pladsen, og Fiendens Værker ere allerede blevne recognoserede. J Morgen Aften skulle disse Værker angrides og Staden indtages med Storm, hvis den endnu ei om Middagen har aabnet fine Porte Men alt lader haabe, at Jndvaanerne ville see at undgaae dette ved en hastig Underkastelse. Allerede ere Underhandlinger begyndte, og Gouverneuren, som synes at være en meget fornuftig Mand, anraaber Kongen om Naade, i det han tillige giør den Forestilling at han, da han ikkuns har faa regulaire Tropper hos sig, allene bliver afholdes fra at overgive sig af de Bønder, der have kastet sig ind i Staden. J Morgen gaaer Kongen til Alkala, for at anordne hvad omstændighederne i Henseende til Sevilla maatte giøre fornødent. Juntaen har adspredt sig. Man siger at Romana igien er afgaaet til sin Armee, som nu staaer under deel Parque.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Efterretninger fra Madrid af 6te dennes melde, at Kongen den 31te var ankommen til Carmona, og at han Dagen derpaa vilde holde sit Indtog i Sevilla.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Hoftidenden indeholder en General-Ordre af følgende Jndhold Den Kongelige Leiri Bujalance, den 25de Februar. Den Keiserlige Armees Seire have ført samme til Andalusien, og allerede bemærket Hs. Majestæt med Fornøielse, at Jndvaanerne i denne skiønne Provinds afstaae fra deres Vildfarelser og ere til føielige til at underkaste sig; men denne gunstige Stemning kan ikkuns da vedligeholdes, naar Tropperne iagttage den strængeste Disciplin, og afholde sig fra alle Uordener. Da ville Jndvaanerne fatte Tillid til os, Levnetsmidlerne vorde sikkrede, og enhver, ved dette Middel, der ofte er lige saa virksom, som Vaabnenes Magt, bidrage til at ende en Krig, der, som alt lader haabe, nu snart skal ophøre. Marskal, Hertugen af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Den 22de Februar. Regieringen har erholdt Depescher fra Spanien om Armeens nyeste Fremskridt. General Bebastiani meldte fra Grenada, under 29de Januar, at han, efter nogle Træfninger med Levningerne af Arezagas Armee, der i største Jil have trukke, sig tilbage til Murcia, den 28de er indrykket i Grenada, under en utallig Folkemængdes Glædesraab. Alle Jndvaanere, saavel de høiere som de lavere Stænder, vilde næste Dag aflægge TroeskabsEeden. General Sebastiani fandt i Grenada en Bataillon paa 1000 Mand, der bestod af blet Fremmede, næsten lutter Schweizer, af General Duronts Armee. De vare godt bevæbnede, godt klædte og godt forganiserede. Efterat man havde forkyndt dem Pardon for deres Feiltrin, gik de alle over i keiserlig fransk Tieneste. General Sebastiani haabede og faa Dage at være i Mallaga. Marskal Victor melder Hertugen af Dalmatien fra Terra=Blanca, ander 1ste Februar Kl. 7 om Morgenen, at 2 nye Parlementairer fra Sevilla havde indfundet sig for at underhandle om Overgivelsen; de forlangte særegne Privilegier for deres Stad, og dernæst at Cortes skulde forsamle sig, for at fastsætte Rigslove. Dette forkastede Marskal Victor, men medgav dem en Erklæring, hvori Tilgivelse for alt det Skeete tilstaaes alle, der høre blandt Jndvaanerne og Garnisonen i Sevilla.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Et Brev fra Marskal Hertugen af Dalmatien til Fyrsten af Neufhattel, dateret Sevilla den 2den Februar, melder at de Keiserlige Tropper ere indrykkede i Sevilla, samt at Jnsurrections-Jun ten er opløst. Den 1ste Februar, om Formiddagen Kl. 10, bleve Portene aabnede. Kl. 3 om Eftermiddagen holdt Kongen sit Indtog under Folkets glade Tilraad. Man fandt det 263 Kanener. Ju taen har opløst sig. Dens sidste Foretagende bestod at afsætte Generalerne og ansætte andre der længe have været i Unaade. Blake skulde være i Arezagas Sted; men denne havde allerede ingen Tropper, mere. Castaanos har havt en Sammenkomst med det Parque. Man veed ikke hvor han er bleven af. Cursta har foragtet Juntaens sidste Proclamation. Romana er gaaet til de Tropper, som han før har commanderet, i det han sagde at han vilde tanke paa Midler til at trække sig ud af Forlegenheden. Tilly retirerer til Philladelphia og tager 3 Millioner med. Alt imaira og Biskoven af Laodicea ere blevne aresterede af Folket i Beres, og sidde endnu i Fængsel. Af de andre Medlemmer af Juntaen har hver taget sin Vei. Nogle have gjort Bod for Kongen, og forsikkret at endnu andre ville følge deres Exempel. Tropperne løbe fra hverandre; 5000 Mand, som vilde komme Sevilla til Hielp, have ganske debanderet sig 3 Mile herfra.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
J en Depesche af 3die Februar melder Hertugen af Dalmatien blandt andet, at General Sebastiani paa den Dag vilde være i Mallaga og udsende Regndseerings=Corpser paa Veien til Murcia. Den ne General skal besætte Stæderne i Kongeriget Grenada, forberede i Murcias Underkastelse og begunstige Expeditionen mod Cadix. Fremdeles meldes at det første Corps er paa Marschen til Cadix. Den 4de skulde det være i deres og Arcos. Dets høire Flanke skulde ogsaa kunne være i St. Lucar. Marschal Hertugen af Trevise skulde den 4de begive sig paa Marschen til Badajoz. J Sevilla vilde man blot efterlade en Brigade. Ved Guadiana skulde han igien støde til det andet Corps.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Fremdeles melder Hertugen af Dalmatien, at der er udstædt Ordre, til at confiskere alle engelske og amerikanske Skibe, saavelsom ogsaa de engelske Varer i alle Havne.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
J en Depesche af 5te Februar melder Hertugen af Dalmatien blandt andet: Marschal Hertugen af Bellun har i Dag indberettet at Tropperne af det første Corps havde besat St. Lucar de Barrameda, Rota, Puerto de Santa Maria, Puerto Real og Chiclana, hvilke sidste Steder ligge henimod Cadix og Medina Sidonia til. J denne Stilling er Stade Cadix ganske blokeret fra Landsiden, og snart vil man kunne beherske Coffardie= og Krigshavnene og alle Marine=Etablissements. Man har Haab om Cadix, men er endu slet ikke underrettet om det Forhold som Stadens Jndvaanere i nærværende Øieblik, tage. Hertugen af Albuquerque, som havde bragt 18 til 20000 Mand sammen foran Sevilla, havde blot 4500 Mand Jnfanterie og 1000 Mand Cavallerie tilbage, da han drog igiennem Beres til Cadix, Resten havde forladt ham. Jndvaanerne i Beres havde villet sætte sig i Forsvarsstand imod denne Bande.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Den franske Minister for de udenlandske Affairer har tilsendt Hr. Baron v. Roell, Minister for de udenlandske Anliggender i Holland, en Note af saare vigtig Jndhold. Dens Resultat er følgende: Undertegnede er befalet at erklære Ministeren og den hollandske Nation, at Hollands nærværende Stilling ikke kan bestaae med de Omstændigher, i hvilke de nye af Engelland antagne Grundsætninger have sat Rigets og Fastlandets Anliggender; og at Hs. Keiserlige Majestæt, i Følge dette, har fundet for godt : 1) Jgien at kalde den Prinds tilbage til sig, som han har sat paa Hollands Trone. De første Pligter, der paaligge en fransk Prinds af den Keiserlige Trones Arvelinie, skyldes denne Trone. Ere de i Opposition med denne, saa maae alle de øvrige tie. Enhver Franske mands første Pligt, i hvilkesomhelst Folhold Skjebnen endog har sat ham, skyldes Fædrenelandet. 2) At lade alle Hollands Mundinger og dets Havne besætte at franske Tropper, saaledes som de vare det, fra de Franske i Aare 1794 erobrede Landet og til det Øieblik da Hs. Keiserlige Majestæt haabede at forene alt, i det han oprettede Hollands Trone. 3) At anvende alle Midler, uden at lade sig tilbageholde af nogen Betænkelighed, for igien at føre Holland tilbage til Fastlands=Syste, met, og desinitiv at udrive dets Havne og Kyster fra den Administration, som har gjort Hollands Havne til Hoved Entrepots, og de fleste hollandske Kiøbmænd til Befordrere og Agenter for den engelske Handel.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Paris, den 24de Januar 1810. Hertugen af Cadore. (Undertegnet) Næst efter denne vigtige Note følger i Moniteurin af 22de Februar, en Note til Mr. Armstrong, de forenede Staters befuldmægtigede Minister, hvori det blandt andet hedder: Hs. Majestæt skielner imellem at visitere og at søge at kiende et Skib. Dette sidste har til Hensigt at forsikkre sig om Flagets Realitet; Visiteringen er en Randsagelse man foretager sig i Skibets Jndre, om man endskiøndt er forsikkret om Flagets Realitet, og hvis Resultat enten er at et Jndividium vorder trykket og Varerne konfiskerte, eller ogsaa er det Anvendelse af egenmægtige Love.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Hs. Majestæt kunde ikke vente den Fremfærd af de amerikanske Stater, der, uden at have noget at klage over Frankrig, dog indbefattede det med i sine Udelukkelses Acter, forbød de franske Skibe at indløbe i sine Havne og underkastede dem Confiskation. Saasnart Hs. Majestæt erfarede dette, var det naturligt at han og Repressalier i fine egne og de under hans Jndflydelse staaende Stater. Amerikanerne kunne ikke nøle med den Beslutning de have at tage. Enten maae de sønderrive Acterne for deres Uafhængighed, og, ligesom før Revolutionen, vorde Engellands Undersaatter ; eller ogsaa tage saadanne Forholdsregler, at ei deres Handel og Jndustrie vorder belagt med Taxer af Engellænderne, hvorved det endnu skulde blive afhængigere end Jamaica er, som dog i det mindste har en Forsamling, af Repræsentantere og Privilegier. Endelig slutter denne Note saaledes : Hvis den amerikanske Minister kan indgaae den Forbindtlighed, hverken at ville underkaste sig det engelske Cabinets Beslutninger af November 1807, ei heller noget Blokade=Decret, med mindre denne Blokade virkelig i dette Øieblik er forhaanden, saa er undertegnede authoriseret til at afslutte enhver Convention, der maatte gaae ud paa at fornye Handelstraktaten med Amerika, og hvor i Forholdsregler maatte vorde fastsatte, der kunde tiene til at befæste Amerikanernes Handel og Velstand.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Løndon, den 19de Februar. Vore Efterretninger fra de forenede Stater gaae til den 16de Januar. Den Gang havde man endnu intet afgjort, Non=Intercourse=Akten angaaende. Efterretningerne fra Syd=Amerika lade haabe at vore Handels=Forbindelser med disse Egne ville vorde lettede, Fregatten Canoniere er taget.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Malland, den 14de Februar. Nylig landede en Trop Engellænder ved Disceplie i det Reapolitanske. De toge alt med sig hvad de kunde faae skrabet sammen, og satte en Krudtønde med brændende Lunter, hen for at forvandle Staden til en Askehob. To ædle Ynglinge bleve dette i Tide vaer, reve Lunterne ud og reddede Byen.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Wien, den 17de Januar. Man forsikkrer at Erkehertug Carl skal repræsentere Keiser Napoleon ved Formælingen. Den Keiserl Garde faaer nye Uniform til Formælings=Høitideligheden. Den ved Freden aftraadte Deel af Over=Østerrig er nu betegnet med Grændsevæle til henimod det Salburgske. Dette Stykke af Over=Østerrig, Jnnviertel, Salburg og Berchtolsgaden indeholder 270 Qvadratmile og en halv Million Mennesker. Det sydlige Tyrol skal forenes med Kongeriget Jtalien.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Manchen, den 20de Februar. Efter en Coureers Ankomst fra Kongen i Paris, bleve de saa kaldte Keiser=Kammere i Residentsen, her indrettede til at imodtage en høi Person, som skal indtreffe her i næste Maaned. Ved sammes Ankomst skal ogsaa opføres en stor Opefra og hele Staden illumineres.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Mayn, den 23de Februar. Fra Paris skriver man at formalingen skal gaae for sig den 9de April. Der arbeides Dag og Nat Paris paa Tilberedelsen.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Brussel, den 24de Februar. I Gaar passerede 4 Courerer, efter hverandre fra Paris til Amsterdam, her igiennem. J Eftermiddag kom ligeledes en Coureer, fra Kongen af Holland, fra Paris til Amsterdam her igiennem.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Dresden, den 20de Februar. Til Rygterne hører at franske Tropper ogsaa skulle marschere til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Berlin, den 27de Februar. Under 12te Februar er udkommet et Kongelig Dekret angaaende et Laan paa 1 1/2 Million Thaler, hvilke Regieringen vil hæve som Laan af samtlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
J Hamborg ingen Cones noteret paa Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Blandede Efterretninger. Pforzheim. For 14 Dage siden blev en foregiven fransk Major med Æreslegionens Baand, der tillige udgav sig for en Beslægtet at en fransk Marschal, og var forsynet med en Marschhroute, indqvarteret der, i et af de meest anseete Huse. Han vidste at retfærdiggiøre sit længere Ophold ved allehaande Foregivende, indtil i Forgaars noget fransk Militair kiendte ham som Tambour=Major og arresterede ham. Imorges tidlig førte man ham til Frankrig. Malland. Sierra Morena, som i forrige Maaned blev erobret af de Franske, ligger i Kongerigerne Jgen, Cordova og Mancha. J Aaret 1770 førte en dristig Bairer, Oberst Thurriel, 6000 tydske Colonister, hvoriblandt ogsaa nogle Protestantere vare, over Genua de hen. Han og hans Protektor Olavides vilde ingen Munke lide i den nye Colonie. Tharriegel maatte derfor flytte fra Spanien, og Olavides kom som Frietænker i Jnqvisitionens Kløer. Alligevel opstode ved Tydskernes Flid Plantestæderne: Carolina, Charlotta og Louisiana, og omkring samme seer man, imellem raae Fielde, Frugthaver, Viinbierge og Kornmarker. Dre den, den 13de Februar. Den Leidenske Avis indeholder en Artikel, hvori det hedder: Det venskabelige Forhold, der efter Tilsit Freden var opstaaet imellem Storhertugdommet Warschau og Rusland tager Dag for Dag af, og man frygter endog, at den snart ganske vil afbrydes. - Alligevel veed enhver, selv den maadeligen Oplyste, at det her udkastede Skilderie ganske er det modsatte af begge Staters virkelige Forhold, thi man har endnu nylig havt de meest overbevisende Prøver paa det nøie Venskab, der har Sted imellem Frankrig og Rusland; og de Stater, som indgaae i disse Magters antagne System, staae som forhen i det meest venskabelige Forhold. De russiske Tropper, der kantønnere ved Niemen, ere trukne med Tyrkiet; ogsaa veed man, at en Overeenskomst er i Værk imellem Rusland og Hertugdømmet Warschau om at udlevere hinanden deres indrollerede Soldater. Derved bortfalder een af de vanskeligste Punkter, der kunde givet Anledning til Ubehageligheder. Overalt bestyrker alt hvad vi see Haabet om en lykkelig Overensstemmelse paa Fastlandet til fuldeste Vished. J Fremtiden kan ingen europæisk Stat vinde noget ved Krigen. Engelland allene kan ønske den, og man tiener kun denne Magt, naar man udspreder frige Rygter, der ere ligesaa latterlige som urimelige.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
En spansk Skjoldmør, Augustina Saragossa, er ankommen til Gibraltar, klædt i sin Uniform som spansk Officeer. Hun har seet sin Mand og sin Søn falde ved sin Side ved Saragossas Beleiring. Under denne Beleiring har hun, i de forskellige Fægtningen hun kiæmpede i, faaet tre Saar. Hun var falden i fransk Fangenskab, men undveeg til Pamplona.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Indenlandske Efterretninger. Rødbye, den 19de Februar. Søndagen den 18de d. M. blev i Overværelse af samtlige Officerer Dannebrogsmændenes Hæderstegn høitideligen paahængt den brave og ædle Valentin Schrøder, Musqveteer af Dronningens Livregiments 5te Compagnie. Hele Compagnielparaderede. Om Middagen spiste den Hædrede i Selskab med fine Ofsicerer. Saaledes trives og belønnes enhver ædel Daad og uegennyttige Opoffrelser under 6te Frederiks milde Scepter.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Aalborg, den 26de Februar. Den 23de Februar blev paa Aalborg Byes Raadstue, i Overeensstemmelse med Anordningen for Dannebrogsmænd, den under 28de Januar d. A. til Dannebrogsmand allernaadigst udnævnte Kattuntrykker P. H. Schiellerup, i en til den Ende foranstaltet høitidelig Forsamling af herværende Dannebrogs=Riddere, Byens Embedsmænd og elegerede Mænd med flere Borgere og Jndvaanere, overleveret Dannebrogsmændenes Hæderstegn af Hr. Stiftsbefalingsmanden, Storkors af Dannebrogen og Kammerherre von Penz, ved en kort og meget passende Tale, hvori Hr. Kammerherren, behagede at kundgjøre benævnte Dannebrogsmands Fortieneste, og efter ved den for Dannebrogsmænd befalede Eeds Tagelse, at have forpligtet ham til at vedblive i sit patriotiske Forhold, henvendte Hr. Stiftbefalingsmanden sig til de øvrige tilstædeværende Borgere med Opmuntringer til ved lignende ædle Bestræbelser at giøre dem værdige til lignende Hæder, i Særdeleshed ved Anlæg af Linned= og Uld=Manufakturer, hvorved vi kunde sættes i Stand til selv at forsyne os med de Fornødenheds Artikler, som vi hidtil tildeels have maattet lade komme fra fremmede Steder. Dernæst opmuntredes alle til, ved Fædrenelandskierlighed, Retsindighed, Vindskibelighed og andre Dyder, at vise sig skiønsomme for den store Lykke at leve under den gode og milde, Fortienester og patriotiske Bestræbelser saa naadigen belønnende, Friderik den 6tes Scepter. Talen endtes saare skiønt med de hierteligste og varmeste Ønsker for Konge, Fødeland, Aalborg Bye og dens Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Kiøbenhavn, den 5te Marts. J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 10de f. M. er Elefantordenens Jnsignier igiennem Departementet for de udenlandske Sager blevne afsendte til den Kongelige danske Gesandt i Stockholm, Grev v. Dernath, som i en Andenes den 20de f. M. har overleveret samme til den nu regierende Konge af Sverrig, Hs. Majestæt Kong Carlden 13de.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Under 24de Februar d. A. er Grev Vargas Bedemar tillagt kongelig Befaling at tiltræde Commissionen til Oldsagers Opbevaring som Medlem.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Hs. Majestæt har, under 21de Februar d. A., allernaadigst resolveret, at de Officerer ved Kiøbenhavns Brandcorps, hvilke have taget eller herefter tage den befalede Exammen, og som vise god practisk Kundskab i Corpsets Tieneste, maae tillades at anlægge ArmeensFeldttegn.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Under 27de Februar d. A. ere samtlige Landmilice=Sessioner i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes : Hs. Majestæt har, under 23de Februar d. A., ved Parolen, allernaadigst befalet, som følger : Naar de Permitterede af de annecterede Batallioner indkaldes til Tienesten, saa er det Vor Villie, at de af dem, som ere Gaardmænd, og beviisliggiøre at de ingen Tienestekarle holde, ikke skulle indkaldes og møde, førend Vi af Nødvendighed finde Os beføiet til udtrykkeligen at befale deres Jndkaldelse: dog skal dette kun giælde for de Gaardmænd, som have lært Exercition og ere dresserede.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Hvilken allerhøieste Befaling Man herved tienstligst skulde meddeels samtlige Landmilice=Sessioner i Danmark, til fornøden Efterretning
Berlingske Tidende, 1810-03-05
og Bekiendtgiørelse. Den 12te Februar d. A. er det bestemt, at Cadet Underofficererne ved Søecadet Corpset skulle herefter bære tvende Epauletter, dog uden Distinctionsknapper, hvorimod de aflægge den hidtil reglementerede Guldbesatning paa de mørkeblaae Pantalens.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
De efter min Anmeldelse af 10de Februar atter indkomne dansk Courant 2328 Rdlr. 45 sk. og S. H. C. 114 Rdlr. 13 s. bleve den Dag omsatte til Bco. a 406 pC. mod den danske Courant og den S. H.C. pari, tilsammen til Bco. Mk. 2364 4, hvorfore blev kiøbt Engelske a 286. L. St. 221. 32, som tilligemed Anviisningen paa de L. 5 ere sendte til den danske Præst Hr. Rossing i London, for at uddeles efter Bestemmelsen. - Siden bemeldte Anmeldelse er indkommet ved Præsten Hr. Vegner og Hr. Byfoged Müller i Roeskildsindsamlet d. C. 121 Rdlr. 28 s.; Hr. Pr. Lieut. Grotschilling indleveret fra Hr. Capitain C. 25 Rdlr., og fra Hr. Byfoged Heboe 5 Rdlr.; fra Skuerspiller=Selskabet i Odense 131 Rdlr. 48 s.; Hr. Krigs=Commissair Thestrup indsendt fra nogle Bønder i Als Sogn, Aalborg Amt til 13 deres Sønner, som ved Orlog=Skibet Prinds Christians Ødelæggelse bleve fangne, 65 Rdlr.; Hs. Veiærværdighed, Hr. Provst Grundtvig indsendt 55 Rdlr.; Hr. A. Schan til sin Søn 8 Rdlr. Species ; Dhrr. Jørgen Beck & Sønner til Tobaksbindersvend Lohmann Pedersen Ravn en Anviisning paa L. St. 7., fra Velærværdige Hr. Arnzen til sin Søn d. C. 100 Rdlr.; fra Hr. Lieut. Lorck end videre d. C. 20 Rdlr.; fra Hr. Contre Admiral Ramsbardt, d. C. 50 Rdlr.; Hr. Capt. Jessen indleveret, som fra adskillige er ham tilstillet til de ved Orlog Skibet Prinds Christian Frideriks Øielæggelse fangne Søemænd, d. C. 463 Rdlr. og 1 Guinde; Kræmmer Hr. Thielsen til Jess Jversen 5 1/2 Spec. Rd.; Hr. ConsumtionsForvalter v. Støcken indsendt, som Holstebroe Byes Jndvaanere have sammenskudt, d. C. 166 Rdlr. 60 s.; Præsten Hr. Dahlhoff indsendt fra Unsløf og Eskildstrup Meenigheder 60 Rdlr.; fra Hr. Told=Jnspecteur Dahl i Bogense til Lorenz Bang 21 Rdlr 12 s.; fra Præsterne Dhrr. Knudsen og Begtrup, samt Hr. Byfoged Neller mann, som af Svenborg og Thurøe Byer ere sammenskudte, d. C. 386 Rdlr. 36 s., hvoraf er bestemte til Peter Groth 72 Rdlr. 80 sk. Jacob Rade 54 Rdlr. 80 sk.; Jacob Mouritzen 32 Rdlr. 80 sk.; Jacob Christian 2 Rdlr. 43 s. Disse d. C. 1719 Rdlr. 88 s. og Species, 13 1/2 samt 1 Gunke skal vorde omsatte til engelske Sterling og sendte med første Leilighed. L. St. 28 ere kiøbte for 10 1/2 Mk. Bco. a 395 pC. og tilligemed Anviisninger paa 7 Pund allerede afsendte. Søe Etatens Commissariats=Contoir, den 2den Marts 1810. Smith.
Berlingske Tidende, 1810-03-05
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse skulde jeg herved paa Kiøben hans Universitets samtlige fire Faculteters Vegne bekiendtgiøre, at naar Deres Kongelige Majestæters Kronnings Høitidelighed engang i sin Tid finder Sted, blive academiske Værdigheder, efter foregaaende Disputationer, her ved Universitetet meddeelte dem, der ansøge samme og dertil ansees værdige. Hvilke Egenskaber der fordres hos de Personer, som attraae saadanne Grader, og hvorvidt de, efter de forskiellige Omstændigheder, skulle forsvare 1 eller 2 Dissertationer, viser Universitetets Fundation af 7de Mai 1788 i dens 5te Capitels 4 første Artikler, hvortil endnu maae føies, at Hs. Majestæt senere har resolveret, at førend nogen maae gives Adgang til at erhverve Doctor graden i Medicinen, skal han først saaledes, som for denne Grad i den theologiske og juridiske Facultet er foreskrevet, disputere pro licentia J Overeensstemmelse hermed giver jeg mig den Ære at indbyde de Herrer, som ere qvalificerede til at erholde akademiske Værdigheder og attraae samme, til at henvende sig med de fornødne Anmeldelser des angaaende til Decanerne ved vedkommende Faculteter, hvilke for nærværende Tid ere: Hr. Professor P. C. Müller for det theologiske, Hr. Etatsraad, Professor og Ridder J. F. W. Schlegel for det juridiske, Hr. Professor J. S. Saxtorph for det medicinske, og Hr. Professor og Ridder N. Treschow for det philosophiske Facultet. Kiøbenhavn, den 3die Marts 1810. F. T. Hurtigkarl, f. T. Rector ved Kiøbenhavns Universitet.