JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Gaarden Nr. 23 paa Vesteraaes Gade, der fortrinlig er indrettet og hidtil benyttet som Handelsgaard, er underhaanden at faae tilkiøbs. Dens mange og gode Beqvemmelighedet frembyde en reel Bopæl, især for en Handlende. Eiendommen, som tildeels strax eller til Paaske Flyttetid kan tiltrædes, vorder paaviist af og Handel derom sluttet med Undertegnede, som foreløbig tilkiendegiver, at Konditionerne vil vorde favorable for Kiøberne. J Mangel af Salg, vil Gaarden m.v. være at erholde til Leie til næstanstundende Flyttetid. Aalborg den 27 Januarii 1819. Jos. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Undertegnede reparerer alle Slags Instrumenter, Fløiter, Klarnetter og Violiner for billig Betaling. Aalborg den 8 Januarii 1815. Jens Thorsen, boendes paa Hiørnet af Allgaden og StrandstienHos en Enke i et ordentligt Huus, kan for Betaling medtages 3de Pigebørn i Kost, Logie og Information. Bogtrykker Wandall giver nærmere Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Ligesom der i Flensborg boende Interesentere i Ladningen af den paa Hirtzholm den 17 December, f. A. paa Reisen fra Bajonno til Flensborg strandede Galease di Naue Margreth, fort af Skibskapitain Bune Thielsen, haver i Altoner Merkur, Dønske Blatstidende, Fyens Stifts Avis og maaske i flere Avler bekiendtgiøre, at forbemeldte Ladning bliver solgt ved offentlig Auction i Fladstrand, Tirsdagen den 7 Februar førstkommende, saaledes bliver af mig som Vedkommende Auctionsdirecteur, og paa Begiering af forbemeldte Skibskapitain og hars antagne Lommissionaie Agent, Dannebrogsmand Bang heri Byen, herved endvidere kund giørt, at de sælgende Varer bestaaer circa, af 136 Oxehoveder røde og holde Viine. 6 Pider Brændeviin. 10 Oxehoveder Ædike. 15 Oxehoveder tykke og tynde Terpentiner. nogle og Fregetyv Braker Harpix. 2 Kasser Lakkels, havereret. 1 Pide, 14 Ortholder 2 Tod. Torpentin Ølle nogle Pd. havareret Chocolade. Lork m.m. og at Auctionen begynder sandtmeldte 7 Februari Formiddag Kl. 10 slet, paa Hirtzholmen norden for Fladstrand, hvor Varene ligge, samt at, naar Auctionen over Ladningen er tilendebragt, bliver endvidere Galeasens gode Jnventarium, bestaaende af Stil, Rundholler staaende og løbende Redskab, forsaavidt jammer mestendeels er dittiget, sammesteds bortsolgt Lysthavende indbydes til forbemeldte Tid og Sted at give behagelig Møde. Fladstrand den 24de Januarii 1815. Hansen, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Torsdagen den 2den Februari 1815, om Formiddagen Kl. 10, holdet offentlig Auction paa Gaarden Kjersgaard i Hellevad Sogn, over Gaarden æg dens Eiendomme som er Ager og Engs Hartkorn, 13 Tod. 6 Skp. 1 Alb., Gaardens aarlige Udsæd. er 20 Td. Rug, 12 Td. Byg, og Havre 30 a 40 Tønder, avles omtrænt 70 til 30 Læs Høe, da Liebhaverne vilde behagentlig indfinde dem bemeldte Tid og Sted, for at tage samme i Øiesyn; da narde dem bekiendtages. Conditionerne skal s. En eenlig Person ønsker sig et lidet Kammer med Seng, 3 Kakkelovn, sammesteds er en Nøgle forlagt eller tadt. anviisningen erfares fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Sidste Fredag den 27de, er paa Gaden sin Eier frakomnet et hvidt Vadmels Hæstedækken med en blaae Kant, og saa Dækkenet stod Bogstaverne L. V. F. Finderen, eller dem som om samme kan give nogen Oplysning, bedes at felde sig paa Bogtrykkeriet imod en god Douser.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Det bekiendtgjøres herved for Den som haver enten sin eller grov Tøi som de vil have stampet, at de behagentlig vilde aflevere det hos Jens Holm, forhen Møller, boende uden for Vesterport i Aalborg, som vil besørge det til Stampen, og der at blive vel behandlet.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Nylig hiemkomme frisk og godt Hauge og Blomsterfrøe, kan fra nu af som sædvanlig bekommes hos Gartner Bruusgaard i Aalborg. Regnskab fra 11te Decbr. 1813 til 11te Decbr. 1814. over de fra Sønder Tranders Fattigvæsen udstædte Penge=Billetter. A. De paa dansk Courant udstædte.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Af disse Billetter har fra 11 December 1813 til Juni Termi 1814 cirkulerma Et halvt Aars Rente i dette Tidsrum er J det anførste Tidsrum vare casserede 916, Billetter for den Summa 18 Rbdl. 1 Mk. 13 s., naar denne Sum fradrages, bliver tilbage 685 Rbd. Mk.; deraf et halvt Aars Rente fra Juni Termin 1814, til 11 December samme Aar J Begyndelsen af December Maaned indløstes en stor Mængde af disse Billetter, som strax casseredes; Antallet af de casserede Billetter beløb sig til 5861 og Summen til 198 Rbdlr. 2 Mk. 6 s.; naar denne Sum fradrages de forhen anførte 685 Rbdlr. 5 Mk., bliver tilbage 487 Rbdlr. 2 Mk. 10 s., som er den hele Summa, hvorfor Billetter udstædte paa dansk Coulant, endnu circulere. B. De paa Rigsbankpenge udstædte. 1) Fra Juni Termin 1814 sattes 3808 Rigsbankmark eller 634 634 Rbdl. 4 Mk. i Omløb; et halvt Aars Rente deraf til 11 December 1814 1 1) Fra 11 September 1814 sattes i Omløb: a) 3732 Rigsbankmark eller 622 Rbd.; tre Maaneders Rente deraf til 11 December f. A.b) 3794 Rigsbankmark eller 632 Rbd. 2 Mk.; tre Maaneders Rente deraf til 11 December f. A.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Fra 11 October sattes i Omløb: a) 7600 Rigsbanktolvskillinger eller 950 Rbd.; deraf to Maaneders Rente b) 7600 Rigsbankserskillinger eller 475 Rbd.; deraf to Maaneders Rente c) 3812 Rigsbankmark eller 635 Rbd. 2 Mk., deraf fo Maaneders Rente Fra 11 November sattes i Omløb, a) 7000 Rigsbankmark eller 116 Rbd. 4 Mk.; deraf en Maaneds Rente b) 27000 Rigsbankskillinger eller 28 Rbd. 12 s., samt 1000 Rigsbank toskillinger eller 20 Rbd. 5 Mk.; deraf en Maaneds Rente Latris 8. Transp. 86 Rbd. 2 Mk. c) 800 Rigsbankdtteskillinger eller 66 Rbd. 4 Mk.; deraf en Maaneds Rente c) 800 Rigsbanksereskillinger eller 33 Rbd. 2 Mk.; deraf en Maaneds Rente. 87 Rbd. 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1815-01-31
Fattigvæsenet i S. Tranders har altsaa for nærværende Tid Bil i Omløb for følgende Summer: a) De paa dansk Courant udstædte for = 487 Rbd. 2 Mk. b) De paa Rigsbankpenge udstædte for Jalt 4702 Rbd. 2 Mk. Der vedbliver at ansees som en rentebærende Capital for Fattigvæsenet, indtil Billetternes culation ophører. Ved denne Anledning anføres, hvad disse Billetters Trykning, piir m. m. har kostet. 1) De i Aaret 1811 først trykte 29000 Billetter paa dansk Courant af forskiellige smaa 18 Rbd. - - mer kostede med Tryk og Papiir. 2) De i Aaret 1812 trykte 1200 Billetter paa 24 s. d. C. kostede 3) De i Aaret 1813 trykte 4800 Billetter paa 48 sk. d. C. kostede 12 - . - 4) De i Aaret 1814 trykte Rigsbankmark har kostet: a) 5 Riis Papiir, hvoraf de tre kostede 68 Rbd. 2 Mk., nemlig et Riis 26 Rbd. 4 Mk., et 21 Rbd. 4 Mk. og det tredie 20 Rbd.,de to andre Riis kostede hver 20 Rbd., som er 40 Rbd.,. ialt = 108 Rbd. 2 Mk. b) Deres Trykning har kostet Tusinde a 10 Rigsbankmark, som er ialt = 33 - 4 - . 3) De i Aaret 1814 trykte Billetter paa Rigsbank skillinger har kostet: ) 3 Riis Papiir, som hver har kostet 20 Rbd., ialt - 60 - = = = b) Deres Trykning har kostet Tusinde a 2 Rbd. 45 - = = = 6) De i Aaret 1814 trykte 2 og 1 Rigsbankskillinger har kostet med Papiir og Trykning ialt Stempler til de i Aaret 1814 paa Rigsbankpenge udstædte Billetter haver kostet Jalt 296 Rbd. Deraf har Undertegnede i Aaret 1812 faaet godtgjort Han beholder altsaa tilgode 290 Rbd. 1 horaf han ingen Renter forlanger ei heller fordrer nogen Godtgiørelse førend han længer Tiden erfarer disse Billetters Skjæbne. Til Slutning anmærkes: at af de fra 11 No 1814 i Omløb satte Rigsbankmark og Otte og Fireskillinger, er den største Deel tildag ei ere satte i Omløb formedelst Tidsomstændighederne. Aalborg den 25de Januari 1815. Af P. Meden.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Landeil.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Udenlandske Efterretninger. Fredskongressen i Wien. Som Man formoder, ville samtlige fremmede Sønverainer i Wienmutrædt Tilhaarre sin sidst i denne eller først i næste Maaned, da Underhandlingerne nu gaae overmaade god fra Haanden. Men hvorledes er endnu en Hemmelighed. Kuns hedder det vedvarende, at Kongen af Sachsen beholder en Deel af fine Lande, hvilket ogsaa størstedelen en skrives den hannoverske Ministers heldige Mægling. Pohlens Skjebne skal ligeledes være saa gat som afgjort til almindelig Tilfredshed. Jtalien. En Skeirelse fra Neapel af 19 Decbr. indeholder følgende Nyhed: I Gaar Nat blev Hr. Kongel. Majestæt angrebet af en heftia Nervekolik, hvilket opvakte den største Uro ved Hoffet og alle herværende troe Undersaatter. Jndtil dette Øieblik er Hs. Majestæts Befindende ikke beroligen de, og Lægernes Meninger ere deelte og Foranledningen til denne pludselige Sygdom." En anden Skrivelse forsikker, at Man betids fik de fornødne Lægemidler anvendte til at standse dette Onde i sin Virkning. Lægerne vege i hele 12 Timer ikke bort fra Palaiet.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
J Ancona er ellers kommen en Skrivelse for Lyset, fra H. neapolitanske Majestæt til den her Kommanderende General, hvori det hedder: Mark i Landenes Forening med Kongeriget Neapel er ingen Hemmelighed meere paa den Wiener Kongres. Østerrig vil bestemt, at den sidste Traktae, jeg har sluttet med det, opfyldes i alle sine Punkter. Det overlader til mig, desangaaende at komme overeent med den hellige Fader, som alt i lang Tid har vidst, at bilse Provinikke mere høre til hans Stater. - J Wiener Man og meget tilfreds med Kongen af Neapels Forhold mod den østerrigske Regjering, og vil endog vide, at det er ham selv, som har meddeelt General Bele garde nøie Underretning om Urostifternes hemmelige Foretagender i Jtalien og navnlig i Lombardiet. Disses Plan skal At have gaaet ud paa mindre end at faae en ny Bartholomæusnat, hvori alle Tydskere var udseete til Offere. Jblandt de Sammensvorne er ogsaa General Grev Delmetti, som var Direktør ved Militær Akademiet i Malland og tilsven har været i østerrigsk Tjeneste. De skulle især have gjort Regning paa over 2000 Officerer af den forrige italienske Nattionalarme, som ventede at blive ansatte igjen.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Østerrig. Keiseren mødte ikke selv ved Hofballet Nytaarsdag; men spiste den Dag ganske allene med Keiserinde Marie Louise. Efter Sigende havde Hs. Maj. paadraget sig en Forkjølelse ved Jldebranden i det Rasumowskyste Palais.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Elba. Det engelske Blad Stiernen indeholder ud af nogle Engellænderes privare Skrivelser, for hvis Troværdighed bemeldte Blad indestaaer, en Mængde Efterretninger fra Øen Elba. I det hele røses deri Bonapartes Adtærd og Giestfrihed; han søger ikke, men skyer ei heller politiske og militaire Omhandlinger; kort, han ligner meget den berømte Pitt, efterat denne havde forladt Ministeriet. Tvertimod fransk Stik og Brug beholder han fine Gjæster hos sig lige fra Middagsmaaltidet af indtil Kl. 11 om Natten. Man skal ikke kunne opdage Spoer hos ham til nogen for arret eller ungsinelg Sindestemning. En Søn af Grev S. erholdt for nylig Tilladelse at gjøre Elbasyrsten sig Opvartning. Kl. 10 om Aftenen skal Napolen have modtaget ham i Haven og en halv Timestid vandret omkring med ham i Maanskin. Blandt andet faldt Talenossaa paa Engelland. Efter adskillige bemærkninger skal Napoleon have sagt: Vel min Herre! jeg tænker med det første at aflægge et Besøg i Engelland. For nogle Aar siden - tilføiede han smillende - havde jeg ogsaa ifindt at besøge London; men dennegang vil det skee paa en anden Maade." - (Bladet bringer denne Udladelse i Forbindelse med det i Tydskland omløbende Rygte, at Bonaparte har den 1 Septbr. efter DepechersAnkomst fra Engelland, ophørt med alle sine Bygnings arbeider, og at det, endog paa Elba selv har heddet, at han skulde bringes til Engelland.) Han skal have sat Portoserrajo i en stærk Forsvarsstand. Bajerne i Algier, Tunis, Tripoli, Barca o. s. v., skulle have erkiendt hans Flag uden derfor at forre nogen Afgive. Desnaalet skal Bonaparte gaae frem mod den uden Omstændigheder, og skal for føie Tid siden have ladet Havnebatteriernes Kanonert rette mod en i Portolerrgjør Havn liggende algiersk Kaper, som inden den lovlige Frist vilde forfølge tvende udløbne Handelskibe, af hvilke det ene tilhørte Genua og det andet Kirkestaten.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Indenlandske Efterretninger. Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Kiøbenhavn, den 24 Januarii Den 21de d., som var Ludvig den 16 Døds Aarsdag, her den franske Minister ladet holde i det catholske Capel en høitidelig Gudstieneste, hvilken alle de herværende Franske have bivaanet.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Aarhuus, den 24 Januarii. Den Samsøe Færgebaad, der saa sikkert troedes forulykket, er med Folk og Ladning i Behold. Efter 4 stormfulde Dages og 3de Nætters Om kastning paa Havet; efter at have været Samsøe paa 1/2 Miil nær og derefter henddrevet mod Anholt, var den endeligen saa lykkeligen at vorde kastet paa Land 4 Mile hinsides Mariager. Derfra er nu Mangskab og Passagerer, alle høist forekomne af Kulde i Hænder og Fødder, overland hidkomne for at søge Lindring i deres Smerter og snarest at kunne glæde sine Slægtninge og Bekiendtere med deres lykkelige Redning. At Fortienesters Hylding bør være frivillig, om den skal have noget Værd, har hidtildags ingen Tvivl været om Nu derimod synes denne Troe og at finde Undtagelser, som Man seer af følgende i den Nordiske Tilskuer indrykkede Stykke: "Hvad er vel Aarsagen: at blant hiint Hæders følge, som ledsagede Danmarks Coldbjørnsen til Hvilestedet, savnedes fra flere Kollegier og Autoriteteter saa Mange, hvilke man havde Grund til at troe, baade kunde og vilde have forøget dette følge? Hvad er Aarsagen, at ingen af Fædrelandets bekiendte Digtere - Malling og Sneedoorff undtagne - var personlig tilstæde, eller har siden helliget den store Mands Minde ved en eneste Linie, Kan Bondefrihedens mandige Talmand og Haandhæver da være bleven saa ligegyldig for Mange, hvis vigtigste Syssel det er at sørge for Bondestandens Tarv, Og skulle Musernes Yndlinger ikke føle, at det blev deres hellige, deres umiddelbare Kald, i Fædrenelandets Navn, og hædre den Mand, der ved sine sieldne Evner og sin utrætelige Virksomhed bidrog saameget til dets Beste og hvo Fortienester ville leve saalænge det staaer, Høstgildets Di ter lever. Han boer i Nærheden af Hovedstaden; han ved den Afdødes personlige Ven; hvorledes kunde han blive bete ved hin høitidelige Leilighed; hvorledes kan han tjelSaavidt man veed, ere den danske Minervas Udgivere, Gud skee Lov, ogsaa i Live; og de kunne vel neppe hav glemt at en af dette Maanedsskrifts Aargange høitidelig var tilegnet den Hensovede; hvorfor da nu deres Udebliven, ved hans Jordefærd og deres kolde Tavshed ved hans Grave Og vore yngere store Digtere, hvis Fantasie, saa gierne vandrer om i Oldtiden og opsøger dens Kiempegrave, hvorfor ville de ikke ogsaa dvæle ærbødig ved den Nutids Grav, hvor Lovens, Netfærdighedens og Borgerfrihedens ædle Kiæmpe, han i hvis Bryst nordisk Kiækhed var forenet med nordisk Kraft, lagde sig til Hvile, Jndsenderen fremsættet disse Spørgsmaale med Veemod; da han trøer, at det ne pe staaer godt til med Litteraturen, naar Digterens Harpe tier ved store Mænds Bortgang, medens mindre vigtige Gienstande saa ofte fremlykke dens Toner, saalidet som han troer det staaer vel til med patriotiske Almeenaand, naar Statsborger og Embedsmænd med følesiøs Kulde bortvende Øiet fra de Ædles Hvilested.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
En Jens Røgter giver i N. Skilderie en Siellands Præst nogle Erindringer, fordi han nylig i samme Blad i et Stykke og at fore Kræ med Kartofler (en Materie, der aldrig har været drøvtet saa tilgavns som nu fortæller, at han ofte har avlet imellem 200 til 300 Tønder Kartofler, men alligevel har maattet afsige alle Blade og snart nødes at giøre det samme med Statstidenden (det hører vel til Kartoffel=Oekonomie?) og at det saa vil hedde: Blandt Faar og Sviin og Køer. Vi Landsmænd ene døer.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Aalborg, den 3 Februarii. J Klubben Enigheden høitideligholdtes vor allernaadigste Konges 48de Fødselsdag under de varmeste Ønsker for Vedligeholdelsen af hans dyrebare Liv for Landets Vel. Løverdagen den 28 Janv. samledes Byrns Øvrighed og Embedsmænd, samt en stor Deel af Borgerne med adskillige fra Omegnen i den store Sahl paa Kiøbmændenes Kompagni huus. Efterat have glædet sig ved en skiøn Concert, som det herværende Regiment Hoboister velvilligen havde tilbudt sig at opføre i Anledning af den festlige Dag, morede Man sig et par Timer med skyldig Gammen og indtog derpaa et tarveligt Aftensmaaltid, hvorved Man affang en smuk Sang, der var forfattet af Hr. Pastor Henneberg og stemmede med den almindelige Længsel efter snart at see Landets Fader, naar han heldigen havde røgtet sit almeen vigtige Kald, at vende tilbage i troefaste Undersaatteres Kreds. Paafølgende Mandag Aften fornyedes Glæden ved et muntert og talrigt besøgt Bal sammesteds, og ingen forlod den glade Forsamling uden at føle sig gjennemtrængt af den Lykke at være blant saa ædel en Fyrstes Børn, og opluet af det faste Forsæt, hver i sit Kald ved trofast Opfyldelse af sine Pligter at fortiene hans Kongelige Hyldest og Naade. Under saa almindelig en Glæde kunde Man ikke glemme lidende Brødre, og der indsamledes en betydelig Gave til Husvalelse for trængende Huusleiere og Enker.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
I Klubben Harmonien blev ligeledes Hans Majestæts høie Fødselsdag, Løverdagen den 28de Januarii, af et talrigt Selskab høitideligholdt med Assemblee og Aftenspisning, og i samme Anledning blev den 1ste Februarii holdt et stort Bal, begge Dagene bleve de Kongelige Skaaler uddragte og en i samme Anledning forfalttet smuk Sang afsiunget.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Efter de fra Kiøbstæderne og Landet indkomne Beretninger og Middelpriserne paa Kornvare, som have fundet Sted, i de siden Sædens Jndhøstning forløbne Maaneder, er Kapitels-Taxten paa Afgrøden udi afvigte Aar 1814 sat for Aalborg Stift saaledes: For Vensyssel og Hanherreder. Rug a Tønden. 18 Rbd. 2 Mk. N. V. Byg a Tdn = 10 - . Havre a Tdn. For Thye og Norsøe. Rug a Tønden 19 Rbd. 5 Mk. N. V. Byg a Tdn. Havre a Tdn. Aalborg den 1ste Februarii 1819. Pentz. R. Jansen.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Prædiken paa Fastelavns Søndag. Høimesse. J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang. J Budolphi Kirke Hr. Brasth.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Avertissements. At det har behaget Livets og Dødens Herre i Caar den 31 Januarii at bortkalde min elskede og uforglemmelige Svigermoder Madame Marke Jlum, Enke efter sal. Land Jnspecteur Seip, i hendes Alders 66 Aar; dette undlader jeg ikke sørgeligst at bekiendtgiøre hendes Familie og Venner, som sikkert ville med mig og hendes trende Døttre, beklage Tabet af denne gode, virksomme og retskafne Kone Aalborg den 1ste Februarii 1815. Jacob Hoppe. At jeg igien er kommen hertil Byen, har jeg den Ære at bekiendtgjøre med ærbødigst Begjæring, at De som i Vinter ville informeres af mig i Dands, behagelig ville melde sig jo før jo heller i mit Logie hos Skipper Hr. Søren Wilsen i Skolegaden. Aalborg den 1 Febr. 1815. Haack.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Tvende Qverværelser, med tilhørende Tienerkammer og Brendekammer, beliggende paa en af Byens reeleste Gader, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie. Man behager at henvende sig til Bogtrykker Wandall, som giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
En honet Familie ønsker sig 2 a 3 Værelser, med øvrige Beqvemmeligheder til Leie førstkommende Paaske Fløttetid.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Bogtrykker Wandall anviiser den Søgende. Sidstafvigte 27 Januarii, er sin Eier frakommet en sort broget Handhund, klippet som en Love, hvilket næsten var udvoxet igjen med Haar: den har lave Bene. Hvem samme Hund, kan bringe tilveie, kan vente sig en passende Dulør, naar det meldes til Bogtrykker Wandal, som anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Hvor Turbaner, Schafer, Dominshatte og Dragter bliver syede; anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
En Stue med 2de Gavekammer, samt Kiøkken og Spisekammer, er til Leie, næstkommende Paaske Flyttetid, anviisning giver Hr. Bogtrykker Wandatl.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
En Stue er til Leie, for en eenlig Person til førstkommende Paaske Flyttetid, anviiser Bogtrykker Wandall. En Stue og et Kammer, anvises til Leie af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Torsdagen den 16 Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Begiæring af Hr. Strandingscommissionær L. Lund foretaget offentlig Auction 1 Pakhuuset i Høien eller gl. Skagen over en dret af, Ladningen fra det den 21 Decbr. 1811 vesten Høie indstrandede Galleaseskib Eendrægtigheden kaldet ført af Kapitain Daniel Malander hiemmehørende i Gothenborg og bestemt til Rotterdam med Ladning af Jren og Staal nemlig: 82 Skbd. svenske Jern. 45 Skpd. 7 Livd. Staas i Dunker. 12 Tdr. Tiære. Lysthaverne indbydes til fornævnte Tid og Sted, hvor Auctionsvilkaarene bliver bekiendtgiørte. Skagen den 28 Januarii 1815. D. C. Lund, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Onsdagen den 15 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begiæring af Hr. Strandingscommissair Fabricius hos ham silv i hans iboende Sted i Skagens Westerbye, foretaget offentlig Auction over den biergede Deel af Taqvelation, fra det Aftenen den 29 December f. A. 1/2 Miil Sydvest fra Skagen indstrandede Galiot Forsøget kaldet, ført af Skibskapitain Peter Hillebrant, kommende fra Kiøbenhavn og bestemt til Neucastel med Baglas, nemlig: 9 Stk. Stil. 2 Ankertouge. 1 Kaadeltoug. 1 Pertline. 2 Stk. dito. 2 Varptro fr. 2 Skiblankere. 2 Skibsbaade.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
en Deel tøbende Gods samt en Dect Skibepoviant og Jnventarium. Lysthaverne indbydes til fornævnte Tid og Sted, hvor Auctionsvilkaarene bliver beklindtgiøet. Skagen den 25de Januarii 1815. D. C. Lund, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Ligesom der i Flensborg boende Jnteresentere i Ladningen af den paa Husholm den 17 December, f. A. paa Relsen fra Bajønne til Flensborg strandede Galease die Fraue Margrethe, ført af Skibskapitain Sune Thielsen, haver i Altonar Merkur, Dønske Statstidende, Fyens Stifts Avis og maaskee i flere Aviser bekiendtgjort, at forbemeldte Ladning bliver solgt ved offentlig Auction i Fladstrand, Torsdagen den 7 Februar førstkommende, saaledes bliver af mig som Vedkommende Auctionsdirecteur, og paa Begierning af forbemeldte Skibskapitain og hans antagne Commissionair Agent, Dannebrogsmand Bang heri Byen, herved endvidere kundgjort, at de sælgende Varer bestaaer circa, af 136 Oxehoveder røde og hvide Viine. 6 Pider Brændeviin. 10 Oxehoveder Ædike. 15 Oxehoveder tykke og tynde Terpentiner. nogle og Forgetyve Brokker Harpix. 9 Kasser Lakris, havereret. 1 Pide, 14 Oxehoveder 2 Td. Terpentin Olie nogle Pd. havareret Chocolade. Korke m.m. og at Auctionen begynder forbemeldte 7 Februarii Formiddag Kl. 10 slet, paa Hirizholmen norden, for Fladstrand, hvor Varene ligge, samt at, naar Auctionen over Ladningen er tilendebragt, bliver endvidere Galeasens gode Jnventarium, bestaaende af Seil, Rundholter staaende og løbende Redskab, forsaavidt samme mestendeels er bierget, sammesteds bortsolgt Lysthavende indbydes til forbemeldte Tid- og Sted at give behagelig Møde. Fladstrand den 21de Januari 1815. Hansen, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Sidste Fredag den 27de, er paa Gaden sin Eier frakommet et hvidt Vadmels Hæstedækken med en blaae Kant, og paa Dækkenet stod Bogstaverne L. V. F. Finderen, eller hvem som om samme kan give nogen Oplysning, bedes at melde sig paa Bogtrykkeriet imod en god Dousør. i Nylig hiemkomme frisk og godt Hauge og Blomsterfrøe, kan fra nu af som sædvanlig bekomme hos Gartner Bruusgaard i Aalborg. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse bliver Onsdagen den 8 Februari Maskerade og Bal, paa Kiøbmændenes Kompagnihuus her i Aalborg; Indgangen aabnes Kl. 6, og der demaskeres Kl. 10. Efter Spiisningen begynder Ballet under Dandse Derectionens Bestyrelse og vedvarer langt ud paa Natten som Selskabet behager, Billetterne faaes hos undertegnede og Betalingen er for en Maskerade Billet 2 Rbd. og en Dan Billet 1 Rbd. N. V. Aalborg den 18de Januarii 1819. P. H. Schiellerup.
Jyske Efterretninger, 1815-02-03
Ved ovenmeldte Maskerade bevarter Klubværten Cappelen med Varm Spiisning, hos hvem Billetterne dertil afhentes og koster 8 Rbmk.