JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-12
Creditorerne i efternævnte Dødsboer: Skolelærer Christen Rasmussen Paderup af Hedegaard, Glesborg Sogn. 2) Jndsidder Rasmus Frandsen af NimtofBye og Sogn, forhen Huusfæster i Gjesing Bye. 3) Johan Christian Bang, forhenværende Skolelærer i Nimtoft Bye og Sogn. 4) Peder Rasmussen Stok, Ulstrup Bye, Ørum Sogn. 5) Huusmand Rasmus Albrechtsen af Hegedahl Fiellerup, Sogn, og 6) Huusmand Jens Christensen af Østergaards Skov, Fiellerup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nørre Herredscontoir i Grenaae, den 30te Juli Aagaard. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling af 8de dennes, der er læst ved Horsens Bytingsret vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, blive Alle og Enhver, der maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter den her i Horsens afdøde Kjøbmand Christen Pedersen, Thaaning og Dennes tidligere afgangne Hustrue Ane Maagrethe Munk, herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aars og Dags Varsel, der regnes fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skifteretten i Horsens, den 21de Juli 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-12
Jfølge allernaadigst Bevilling af 8de dennes, der er læst ved Horsens Bytingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, blive Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Kjøbmand Lars Andersen Winding og Dennes tidligere afgangne Hustrue Nicoline, Willesen, herved sub poena præclusi & perpetui silentii. med Aars og Dags Varsel, der regnes fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer. Med samme Varsel indkaldes ogsaa de retmæssige Arvinger efter forommeldte afdøde Madame Nicoline Winding født Willesen. Skifteretten i Horsens, den 21de Juli 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
No 132. Løverdagen. den 132. August. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Filts-Tidende. Aar. De
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Blandinger. Polakkernes politiske Existentse, hedder det i en tydske Avis: hænger i en tynd Traad. Ængsteligt er Europas Blik, i dette alvorsfulde, skjebnerige Øieblik, henvendt paa Traaden; brister den, saa briste med den mange Hjerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Den almindelige Landstorm i Polen har Udseende af et Korstog. Enhver som tager Deel der har et rødt Kors syet paa sit Bryst; i Spidsen af hvert Korp drage Præsterne i deres Ornat, for at opmuntre de Stridende, trøste de Saarede, velsigne de Faldne. Den forargelige Maade hvorpaa Russerne have huseret i de polske Kirker, gyder Olie i Jlden, thi Polakkerne er et meget religiøst Folk. Efter et temmelig paalideligt Overslag ere under den nærværende russisk polske Krig siden Februar Maaned d. A. over 140,000 Heste omkomne i Polens Skove og Moradser, hvilket tildeels er en Følge af Hor sygdomme, det haarde Veirligt, Mangel paa Foder af Ly, a., ikke at tale om de mange tusinde Heste som ere blevne ihielskudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J Warschau er nu enhver, endog den mindste Gade, forsynet med frygtelige Barrikader. For Nødstilfælde ere Jndretninger trufne, at man hurtigen kan anbringe Overgange fra en Række af Huse til en anden; Gaden i Midten sprænges da i Luften. Denne fortvivlede Foranstaltning findes fra Gade til Gade. Saaledes staaer det til i den jevne Deel af Staden. Alle Gader henad Weichselen til ere gandske bakkede og bratte, og saa snevre, at neppe to Vogne kunne komme forbi hinanden. Alle disse Udgange til Weichselen ere paa det skarpsindigste og paa en al Magt trodsende Maade befæstede, især den Skraaning som fører til Weichselbroen. Denne hviler paa 50 Skibe, der deels ere flotte, deels ADA hvile paa Sand. Denne 3000 Fod lange Skibsbroe, fører til det jernfaste Praga. Her er nu hvert Huus, som ikke blev afbrændt ved de sidste Slag, barrikaderet og forskandset. Fire Skandser i en Halvkreds strække sig lige hen til Valpladsen ved Grochow. Saavidt Øiet kan række, sees her kun Spoer af Ødelæggelse og Eien dighed. Hele Sletten indtil det afbrændte Grochow er fyldt med Gravhøie. Praga selv er en Leir, Alt mylrer her; Tusinder arbeide endnu paa Skandserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Hvad Warschaus Jndvaanere selv angaaer, da seer man blandt dem en saadan Ligegyldighed og Rolighed, at hvor der ikke veed, at en saa mægtig Fjende er i Nærheden, neppe ahner Krig. Enhver Polak er vis paa Seiren; Enhver vil hellere døe ærefuldt, end fremdeles leve under russisk Herredømme. Skulde Warschau nogensinde vorde stormet af Russerne, saa maa, efter alle Kjenderes Vidnesbyrd, en russisk Armee paa 130,000 Md. gaae til Grunde og Staden blive en Askehob. Derom hører man kun en Stemme. (Disse Notitser ere Uddrag af en Beretning fra en tydsk Læge Dr. Biesinger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Nylig modtog en i Maynz boende Polak et Brev fra sin Moder, hvori hun fortalte ham, at begge hans Brødre vare faldne i Kampen mod Rusland, og opfordrede ham til at ile til Polen, at føre Vaaben for sit Fædrelands Frihed. (Det kan man kalde spartansk Beggeistring af en Moder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Spektaklerne i St. Petersborg forleden havde været af en meget allvorlig Art og havde let kunne antage en endnu farligere Caracteer, idet der blandt Folket var udspredt det Rygte, at der var kommet Emissairer til Hovedstaden for at forgifte Brøndene og alle til Salg udbudte Levnetsmidler. Men Keiserens Carasteerfasthed har man at takke for det heldige Udfald, thi han gik dristigen midt ind iblandt Oprørerne, formanede dem alvorligt, og bød dem være rolige. J Begundelsen syntes Nogle af dem at ville tilsidesætte den Ærefrygt de skyldte Monarken, men den faste Tone, hvormed Keiseren talte, og hans alvorlige Holdning imponerede Mængden saaledes, at den kastede sig til Jorden og lovede at adlyde. Adskillige af Hospitalslægerne vare blevne ihielslagne. Nu holdes den strængeste Undersøgelse for at opdage Morderne. Constantins Død skal have gjort et dybt Jndtryk paa Keiseren. Han har sendt sin Adjutant, General Benkendorff, til Fyrstinde Lowitz, at indbyde hende til St. Petersborg. J St. Petersborg er al Tobaksrygen paa Gaderne bleven paa det strengeste forbudt. Theatrene ere lukkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Opløbet i Kønigsberg havde meget tilfælleds med det i Petersborg. J den Formening, at Lægerne, istedetfor at helbrede Cholera-Patienterne, forgiftede den med Phosphor Æther og Vitriol, gjorde Almuen si opsætsig, og flokkedes ved en af Cholera død Tømmersvend Begravelse. Gouverneuren General Krafft, søgte først ved venskabelige Forestillinger, at formaae Mængden til at gaae fra hinanden; men forgiæves. Læger og Politiebetjente bleve mishandlede, Politie=Præfectens Huus opbrudt, og Acter, Papirer a. kastet ud igjennem Vinduet. Nu fik Garnisonen, der imidlertid var traadt under Gevær, Ordre til at give Jld, hvorved 8 (efter Andre 15) Mennesker dræbtes, mange saaredes, og de øvrige efterhaanden adspredte sig, saa at Roligheden, blev tilveiebragt, efter at 150 vare arresterede. Men næste Aften vare Urolighederne paany begyndte, og Pøbelen viste sig da endnu mere forbittret, end den foregaaende Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Blandt flere Steder omkring Dantzig har Cholera ogsaa viist sig paa Halvøen Hela, som strax ved en Kordon er bleven afskaaret fra det faste Land. (Hela er et Lodsted, som staaer i megen Forbindelse med Skibe paa Søen.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Et brittisk Handelsselskab har budt den franske Regiering 16 Millioner (Fr. eller Pd.) for Kolonien Algier. Formodentlig haaber det her at finde et nyt Ostindien, da det gamle maaskee inden føie Tid torde blive emanciperet fra de londonske Handelsherrers Kræmmerpolitik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Firmanet hvorved Storsultanens Reise kundgjordes Folket, og som oplæstes i alle Moskeer, forbeder Muselmændene at indgaae Ægteskaber, give Ægteskabsløfte, og lade sig omskjære, inden hans Hjemkomst, om en 6. Maaneders Tid. Dronning Maria da Gloria har endelig naaet Brest efter en 92 Dages Søreise. Hun blev mod taget der med al kongelig Hæder, og er af den franske Dronning bleven indbudt til Paris, men er for det første reist til Cherbourg (i Engelland) hvor hendes Stifmoder, Exkeiserinden ligger syg. Hendes følge bestaaer af 42 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Det vilde muligt interessere at erfare noget mere omde 3 Festdage i Paris. Den første, Sørgefesten, gik af i dybeste Stilhed, de andre To i Fryd og Gammen. Sørgefesten aabnedes Kl. 6 med Minutskud, Sørgefaner vajede fra alle Vinduer og Tage, i alle de Gader som Kongen passerede igjennem, vare Husene behængte med Sort, og ikke allene Nationalgarden men næsten alle Mennesker havde sort Flor om Armen. Paa Bastillepladsen var reist Modellen til et Mindemærke, som skal opføres til Erindring om Julidagene, og hvorpaa man læste alle deres Navne som vare faldne i Frihedskampen. Kongen var i Borgeruniform, fulgt af D. Pedro, sine Sønner, og 3 gamle Krigskammerater: Soult, Mortier og Machdonald, endeel Julikrøblinger, o. s. v. Da Hs. M. havde lagt Grundstenen til Juli mindet, tog han til Pantheon, hvor Julimændene gik foran ham, og udbade sig den Naade, at Juliidderne fremdeles maa føre Navn af den hellige Skare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J Pantheon modtoges Kongen af Marseillermarschen, spillet af 500 Musici. Tavler af Bronce vare ophængte, hvorpaa deres Navne vare indskrevne som vare faldne i Julikampen. Hs. M. tog Hammeren og slog Tavlerne fast i Muren, og holdt derpaa, med kraftig og følelsesfuld Stemme, en Tale, hvori han skildrede de Faldnes Fortjenester af Fædrelandet. Han erklærte, at han vilde stedse overholde Folkets Rettigheder, og opoffre sig for Frankriges Vel. Da Kongen, steeg ned fra Thronen omgaves han af 1200 Julikæmpere, blandt hvilke nogle Fruentimmer, som vare dekorerede med Medailler. Derpaa opførtes Marseillerhymnen i et stort Chor, og Kongen blev baaret ud. Ogsaa Lafayette blev fort derfra med en uhyre Jubel. En Mængde alle Slags Personer, især Studenter, spændte Hestene fra hans Vogn, og Nationalgardens Artillerie saluterede for ham. Den anden D. - var en Folkefest, idet der paa forskjellige Steder i og udenfor Staden var foranstaltet offentlige Forlystelser. Den tredie var, som foromtalt, en Militairfest, idet der blev holdt en Revne som man aldrig havde seet Mage tilAt D. Pedro svingede sin Hat og raabte Hurra med for Kongen havde behaget Pariserne noget overordentligt. Alle 3 Aftener var Paris illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Til Festen var der af det Offentlige givet 500,000 Fr. foruden Pensionerne, der gaae i Millioner. Blandt Diplomaterne som bivaante den, savnedes den russiske, den preussiske og den hollandske Gesandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J Paris er gjort Forsøg med en Vindkanon, som Hr. Perraut fra Rouen har opfundet. Den er vel ikkun virksom i en nærmere Distance end en Kanon, men i sine Virkninger langt mere morderisk. Røret ligger paa Rullevogne eller smaae Lavetter; paa hver af disse kunne flere Løb anbringes i forskjellige Retninger. Skuddene affyres ved et Hjul, som et Barn formaaer at sætte i Bevægelse. Hvert Løb udslynger i et Minut fem hundrede Kugler, og kan udskyde fem tusinde, uden at det behøves at fornye den indpressede Luft. Hele Apparatet til tre saadanne Kanoner kan trækkes af een eneste Hest. Deres Virkning paa en Klynge af Mennesker vilde være som en Saugs- og ethvert Legeme, der træffes, vilde sønderskjæres i to Deele. Man troer, at Regjeringen vil afkjøbe ham denne Opfindelse. Skulde han ikke faae den Priis, som han forlanger, saa vil han tilbyde Polakkerne den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Ved Strasborg har Toldvæsenet fundet 1400 Geværpiber i Kasser, der udgaves for Spindemaskiner, og skulde saaledes listes igjennem, om indad til Vende, eller udad til Polen, vidstes ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J London blive alle udenlands fra ankommende Breve trukne igjennem Damp, hvisaarsag Enhver som afsender slige dertil, gjør rettest i at forsegle dem med Oblater eller andre Substantser som kunne taale Hede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Fra Jamaika har der udbredt sig det Rygte, at alle Engellændere vare blevne myrdede i Columbiens Hovedstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
En Hyrekudsk i London har offentlig beklaget sig over at Paganini, som ikke vilde spille een Time for Kongen under 500 Pd. St., har vægret sig ved at betale ham den fastsatte Taxt for en Kjøretour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Biskoppen af Dervy (i Jrland) er død, hvorved det rigeste Bispedømme i Verden er bleven ledigt. Jfølge den officielle Opgivelse har det Tiender af 92,000 Acres Land, en aarlig Pengeindtægt af 20,000 Pd. St., og Kaldsret til 52,000 Sognekald, af hvis Besættelse han har et lovligt Honorar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Der fortælles om en i London nylig afdød Vognfabrikeur, at han har efterladt sig 235 uægte Børn, og har testamenteret hvert af dem 12000 Pd. Sterling (?) Sin Kone og sine 5 ægte Børn har han efterladt 3000 Pd. St. i aarlig Rente, foruden sit store FabrikforraadJ Paris har man i denne Tid havt 29 a 30 Sr. Varme, endogsaa i Skygge. J Stockholm 25 til 27 Sr. En ungarsk Adelsmand i Paris, som forleden fik Brev fra Pest, følte samme Dag Forbud af Cholera; man traf strax de fornødne Anstalter, og haaber at redde ham, men Regjeringen udstædte ogsaa strax strænge Qvarantaineforskrivter mod Breve fra smittede Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Ved Høitideligholdelsen af Churfyrstens Fødselsdag i Cassel den 29de Juli have Nogle tilladt sig den nedrige Skadefryd, at besprøite Folks Klæder med Vitriolsyre: endnu værre var det: at man under en Mands Trappe, ved Siden af Raadhuset fandt brændbare Sager opdyngede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Skuespilfeiden i Frankfurt er bleven fornyet, og det anstændige Forhold mod Demoiselle Backofen ei alle ne forstærket gjentagen i, men endog udenfor Huuset, saa at den tilkaldte Vagt maatte trække sig tilbage. (Der maa nok stikke noget Andet under end personlig Animositet?) En Hr. von Lucken til Zahrendorf i det Mecklenborgske er som Giendøber bleven bragt som Arrestant til Schwerin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J Hamborg har der to Aftener været nogle Pøbelspektakler i Anledning af det saakaldte: "Sperrgeld."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
J Nyhavn ved Bergen i Norge bliver der nu ogsaa indrettet en Renselses- og Qvarantaine Anstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
(Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Den Glæde at have Danmarks elskede Prinds Christian blandt sig, blev i Fredags ogsaa vor Egn til Deel. Fra Benzon, hvor H. K. H. havde overnattet, kom Høisamme om Efterm. Kl. 3 til Grenaae, hvor han traadte af hos Byfogden, Justitsraad Aagaard, gav Audients til Alle som ønskede det, besøgte Kirken og Skolen, besaae Raadhuset og Byens Brandredskaber. J Kirken blev af Sognepræsten, Amtsprovst Ridder Fugl, fremlagt nogle særdeles skjønne Ord, og i Skolen afsjunget et smukt Vers. Ved Byens vestre Port var anbragt en Æresport, og ligeledes ved Indgangen til Kirken. En halv Miilsvei fra Byen vare endeel Ridende tagne Hs. K. H. imøde, hvilke igjen havde den Ære at ledsage Høisamme en halv Miil bort. Fra Grenaae tog Prindsen til Høgholm. En Miil derfra blev Hs. K. H. modtaget ved endeel Personer tilhest fra Omegnen udenfor Bondestanden, hvilke, efter huldrigt at være bleven tiltalt af den kjære Fyrste, nød den Ære at ride foran ham til Høgholm, hvor Ankomsten skeete Kl. 7 1/2 under Kanoners Løsning. Her dinerede han hos Høgholms Eier, Baron Adeler. Adenfor Gaarden var opreist en Æresport, og paa Opgangen til Portalen strøede 6 smaae hvidklædte Pigebørn Blomster for den høie Gjæst, hvorhos af nogle unge Damer en Sang blev afsjunget i Forværelset. Alle paa Hogholm Tilstedeværende bleve Hs. Kongl. Høihed forestilte, der med usigelig Mildhed, indlod sig i Samtale med Enhver, uden Hensyn paa Rang eller Stand. Efter endt Taffel, hvorved Kanonerne atter løsnedes, forlod Prindsen igjen Høgholm og reiste til Cheltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Jomfru Ludvigsen, Kjøbmand Freisleben, Borgmester Fuglede, Pastor Theilmann, Fuldm. Olsen, Handelsfuldm. Olsen, Handelsfuldm. Wittusen, Frøken Bülow, Jfr. Lærcke, Mad. Wittusen med Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Kønigsberg. b) Elbing. c) Memel. d) St. Petersborg. e) Kronstad. f) Riga. g) Danzig. b) Libau. 1) Archangel. Constantinopel. 1) Algier, m) Tunis. ) Marocco. o) Smyrna, i Provindsen Natolien. p.) Øen Candia. 4) New=Orleans For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre :a) Alle øvrige russ. Havne ved Østersøen og det hvide Hav b) Alle øvrige preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte d) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauhoritet udstædte, Sundhedsattester, f) Nord America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de rværende Kongelige danske Konsuler, eller disses ice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
99 Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenvn, den 4de August 1831. hateen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Skibsted. Den til den 17de dennes over et Partie Hvede og Vikker averterede Auction, tilbagekaldes herved. Aarhuus, den 12te August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Førstkommende Mandag den 15de dennes er det Partie Dreiel, Damask og Lærred af Kjøngs Fabrik, som den følgende Dag agtes bortsolgt, til Eftersyn paa denne Byes Raadstuesal fra Formiddag Kl. 10 til 1 og Eftermiddag fra 3 til 6, hvilket herved bekjendtgjøres. Cataloger over bemeldte Vare erholdes gratis paa mit Contoir. Aarhuus, den 13de August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Efter Reqvisition af Politicasstent Procurator Nielsen, paa vedkommende Udlægshaveres Vegne, bliver ved Auction Fredagen den 19de dennes om Efterm. Kl. 5 bortsolgt i Possementmager Henius's Bopæl paa Frederiksgade endeel hos Denne udlagte Meubler og Effecter, bestaaende af et Chatol med Opsats, en Sopha og 6 Stole, 2 Mahognie Kommoder, 2 Speile, et Stueuhr, 3 Kakkelovne, med mere. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 12te August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Jjøge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Kobbersmed H. Svantemann foretages en 4de Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 865. paa Guldsmedgaden, Tirsdagen den 23de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Handelsbetjent J. P. Møller, foretages Auction Fredagen den 19de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over Dennes Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, 3 Lommeuhre, Tobakspiber, endeel Gangklæder og Linned, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Næstkommende Løverdag den 20de August, Form. Kl. 11, foretages paa disse Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation til Anskaffelse af Seng- og Gangklæder samt det nødvendige Linned til Brug for Arrestanten Huusmand Ole Jørgensen af Hvil sted. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 12te August 1831. Lanng. Grundet paa Dom og derefter passeret Udlæg, samt ifølge Reqvirentens Begjæring, bliver det Huusmand Lars Jensen Schmidt tilhørende Sted paa Battrup Mark i Thiset Sogn, med tilhørende Jorder af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fkr. 1 1/4 Alb., samt Konge- og Kirketienden deraf, tilligemed den Afgrøde af Sæd, som staaer paa Marken eller er hjemført til Huset, bortsolgt ved 3de Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 24de d. M. dito den 31te og Tirsdagen den 6te September næstkom. De 2de første Auctioner foretages paa undertegnede Herreders Contoir, hver Dags Formiddag Kl. 10 ½, og 3die Auction i det udlagte Sted bemeldte 6te Septbr. Formiddag Kl. 9, hvorefter tillige bortsælges en Koe, nogle Faar, Jnd- og Udboe, Sengeklæder, med videre. Hads og Ning Herreders Contoir, den 12te August 1831. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Efter passeret Udlæg stilles det den arresterede Huusmand Ole Jørgensen af Hvilsted tilhørende Huus med Jord af Hartkorn 4 Skpr. 1/2 Alb paa bemeldte Byes Mark til 3 Auctioner, der afholdes Onsdagen den 24de og 31te d. M. samt 6te Septbr. næst kommende. De 2de første Auctioner afholdes paa undertegnede Herreders Contoir hver Dags Formiddag Kl. 10, og den sidste Auction i Huset som skal sælges, bemeldte 6te Septbr. Eftermiddagen Kl. 3, hvorefter tillige bortsælges en Koe og noget Jndboe. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 12te August 1831. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Jfølge passeret Udlæg bliver efternævnte Peder Christensen Louring paa Skannerup Mark tilhørende Eiendomme, nemlig: a) hans paaboende Sted, Tinghuset kaldet, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 1 1/2 Alb., Skovskyld 2 Alb., og b) en Parcel paa Wael Mark af Hartkorn, Ager og Eng 1 Skp. 3 Fkr. 2 1/4 Alb., og Skovskyld 2 1/2 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 27de August, dito den 10de Septbr. og dito den 24de dito næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. 1ste og 2den Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved tillige bortsælges den udlagte Besætning, Ud- og Jndboe, i selve Stedet paa Skannerup Mark. Conditoinerne erfares hos Udlægshaveren. Procurator Hald i Aarhuus. Nærværende Publication skeer overeensstemmende, med Placaten 22de April 1817. til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 26de Juli 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-13
Forpagtning. Willestrup Hovedgaard, beliggende i Hindsted Herred, Aalborg Amt, tilhørende den Kongelige Kasse, dens Avling, agtes, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Mai 1832. Gaardens Areal udgjør circa 240 Tdr. Agerland, 50 Tdr. England og 60 Tdr. Hedeland. Af Agerjorderne drives 180 Tdr. Land inddeelt i 10 Vange, ved Hoverie, det Øvrige uden Hoverie. Den aarlige Udsæd er 40 a 45 Tdr. Rug, 20 a 25 Tdr. Byg, 25 a 30 Tdr. Havre, 8 a 10 Tdr. Bælgsæd eller Boghvede, samt 60 Tdr. Kartofler Ved Forpagtningens Tiltrædelse vil Vintersæden, saavelson den Vaarsæd Aarstiden og Veirliget tillader, være nedlagt, og det behøvende Sædekorn forøvrigt blive Forpagteren overleveret. Alle Engene, der aarligen afgive imellem 150 og 180 Læs Høe, bjerges ved Hoveriet. Heden er skikket til Opdyrkning, hvormed er begyndt. Under Forpagtningen haves Tienderne in natura af omtrent 75 Tdr. dobbelt tiendeydende Hartkorn af Astrup og Rostrup Sogne. Besætningen har hidtil været 8 Arbeidsheste, 10 Huusholdningstøer, 60 Stk. Stude og 100 Stk. Faar, men hvilken vil noget kunne udvides naar den Driftsmaade som i de senere Aaringer har været brugt, fremdeles fortsættes. Skulde Forpagteren ønske det, kan med Forpagtningen følge Besætning, Arbeidsredskab og øv tige til et Avlsbrug som det omhandlede, behøvende Jnventarier. Auctionen er af vedkommende Auctionsdirecteur berammet at afholdes her paa Gaarden Onsdagen den 51te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne, der ere favorable for Forpagteren, ere forinden til Eftersyn hos undertegnede. Willestrup pr. Hobroe, den 29de Juli 183 1/2. Wegener, Forvalter.