Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
J Tidsskrift for Landoeconomie, 3die Bds. 3die H.) læses et Forslag til Regjeringen om at faae den almindeligt erkjendte, ved Mergling, Brakning og Vandafledning i høi Grad forbedrede Agerdyrkning og den deraf flydende større og bedre Qvægavl og Hesteopdræt indført hos den danske Bonde ved Foranstaltning af Regjeringen. Forslagets Forfatter er den som oplyst og virksom Chef for et betydeligt Handelshuus hæderligt bekjendte. Hr. H. Ph. Ree i Aarhuus. Over Forslaget have tvende Landoeconomer, Hr. Kammerraad Halgas, og en Anonom, afgivet deres Betænkninger; Begge indrømme Nytten, ja Nødvendigheden af det, Hr. Ree vil have indført. Hr. Dalgas ligger sin e Betænkning bl. A.: Brak og Mergling ere udentvivl de Forbedringer ved vort Landbrugsomt fortjene meest Opmærksomhed. Det glige Udynelsessystem bør fortrænges af, en mere sagnende Drift, som, i Forening med kraftfuld, hvigebog Brakvilvidbrede Høyst sees at brugs Grene, langt mere og lang Staldfodrings Vexelbryg, som desud der paase med Danirks Clim Landhuusholdningsselskabet har falet deri, at det har gjort Jndførelsen af Svingplove, Skoldfødring og Berebrog til gere af 11. Fre dets Hovedformaal og betragtet Mergling, Brakning, Indhegning & som Biling. Det var der giøre Hs. Majestæt eller endog teboden. Herimod bemærket Udgiveren. Landhuusholdningsselskabet har vist ikke feilet i, at Det har gjort Staldfødring og Vexelbrug, hvor begge Deele er localpassende, til Betingelse for de Understøttelser, Det uddeler til Agerbrugets Opkomst. Brakning gjør Det ikke, som Hr. Dalgas anfører, til en ing, men foreskriver den meget mere som ufravigeligt Vilkaar for Hielpen, og Mergling anseer Selskabet som hvist ønskelig, men gjør den sjelden til Hovedsag, (S. Bl.) mie, ometen, Priis : Samtale mellem Niels Brændeviinsbrænder, han Tone og Mercurius. manden. the for Du seer Kometer. Hvilken Hale den vel har Konen. Ja vist Kjære har jeg seer den Den er baade stor og klar, Og saa sandt, som jeg her staaes Vi vist Krig og dor Tid faaer. og i 3 Aar aft jeg vidste Den til os sig ville liste Dage vide lille Mand, følte raa mit Bred. ad de Manden. min Sunt, det er en Grue hvad den alt bevirker nu : Politik kan ene lydet Jntet andet Siælen fryder om vor alt fodes om, paa Ret : 1 Skisten Pratter, over nye, dis paaer har den sine Støvle vil, saa egen høyse, Man Mag meer kan 18de molgt, Hved man kan fra Næsten ladet Batairat have og Kokken. kile side Kielsemar Hvad Du har en stor Forstand i) 9 Jal – den Krig og Oprør toder, Alt jeg hører Trommen lyder, Aars og nollegii ned og ans Glas og Steentøi gaae Stykker 10 mk. parat de samme Daglig hører man Ulykker, Der vor Naboes Søster Kikke de uder og er Ville, paa Kometen til men som paa Rygget falst. 2.1 De til Skamme slog vor Gang 2 Pigerne i selve Staden af dem af ere og Coopertere mit paa Gads 90000 an og 500 Alle ville har en Mand de mod Moss, Der er Elskoveralidt Forsigt. Janselv Byens Kanaler og Om i Morter strunt sadserer 8 Søge ivrigt om Kometen, Skjøndt de fleste det har seet derde berædt dog lille Fader, 2 ere anemark, Hvad er hændt vort Mæskekar, er no Alt er svildt og Tappen hørte (Lotter er vor lille Dorthey. 3 Og vor Christen troe, som Guld 1. Laae paa Gulvet med at eller meeste alle Mænden. brister bitterlig i Eraad, benne falde i Fortvile, se paa Ange og synge følgende Vers efter tilelødte Du som svøbt i Skjønhede Rosenklæder Bachus, Brændeviners store Fader om Smiil i Naade til os Arme ned, ForstanSkjul Romet og Himlens Myriader i men lad kun vort Mæskekar i Fred, bro. Hvis Din Lynild, stundom Rædsel, vælde og Spar og Benne danom lane Boe, og Træf i Naade blothvor tykke Tolder giøre og Viid da leve vi paradisisk Ade lar naar meere megeners ingen sees i Skyerne med et Snapseglas i over Haan fuld af P. R. J. Kornbrændeviin, handler ned for det bedrøvede Ægtepar og siger trukner Dødelige Eders Sorgen Lethes Bølg prændenes wendomstalvi takke at, major, hans Raad af villig følge. De flyde derpaa den tilbudne ytertar og fal begge, i en god Slummer. nes 10 a 3000 Mk.