JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Tirsdagen den 1ste Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver efter Omvurdering afdøde Huus-Tømmersvend Albrect Christensens og efterladte Enke fælleds Boes Brændeviinsbrænder=Huus No. 169, beliggende. Borgergaden, F J E R D E Gang stillet til offentlig Auction for at bortsælges. Forhuset til Gaden er 4 Fag, 4 Etager høi, med Kielder under, Lofterne i Værelserne ere gibsede, og over Huse en Frontespits, til Gaarden er Kielderen grundmuret, og de øvrige Etager Muur og Bindingsværk med en Qvist over, Kielderen er indrettet til Spekhøkerbod. J Gaarden er et Sidehuu8 Fag Muur og Bindingsværk 3 Etager høit med gebrokken Halvtag og ved samme et Skuur, i de 4 Fag Sidehuus og et Brædeskuur er et Brændeviinsværk og en Kostald. J Gaarden er en Portion fersk Vand med Pomperedskab, et dobbelt Locum og et Brændeskuur, i alle Værelserne i For= og Baghuset ere 9 Bielægger= og 2 Vindovne, og er til Stedet Brandredskab, Gaarden, som er broelagt, er afdeelt i 3 Dele. Og Stedet er fo sikret i Brandcassen for 3800 Rdlr.; Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Schrøder, boende i Compagniestrædet Nr. 44.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Onsdagen den 2den November, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction bortsolgt endeel Apotheqver og Urtekramvahre, Glas, Krukker med videre, udi det Hr. Assessor de Places forhen men nu Hr. Justits=Raad Møller tilhørende Apotheque i Lille Torvegaden No. 72 paa Christianshavn; Catalogi derover erat bekomme paa Auctionsstedet, og hos Procurator Wosemose i Gothersgade Nr. 21.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Torsdagenden 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel gode og vel conditionerede Bogen i adskillige Sprog og Videnskaber, samt endeel Musicalier og Kobberstykker m.v., ved offentlig Auction bortsolgt i Gaarden, No. 163 i Skidenstrædet, imod Betaling strax, eller naar paafordres til Procurator Kinch i Myntergaden No. 119, hos hvem de trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Torsdagen den 10de November, om Formiddagen Kl. 10. Slet, bliver i S. T. Hr. Baron Boltens Gaard i Gothersgaden, ved offentlig Auction bortsolgt, et Partie hvide og røde Fransk Viin, Rinsk Viin, Madera=Viin, Viin Edike, gammel Rom, Fransk-Brændeviin, Champagne Viin, saa og endeel ledige Stykfade, Brændeviins=Piber, Romfade, Oxhovder og andre ledige Foustager, Engelske Flasker, Pakkister, Vragbræder, Jernbaand, Propper, Harpix, Svoveldug, Kielder Redskal og en Blok Vogn, samt 9 Stykker Jern Kanoner med tilhørende Laveter, og endelig 10 a 12 Tønder gule Erter, efter de Conditioner, som tilligemed de trykte Fortegnelser derover, 8 Dage for Auctionen kan afhentes paa Auctionsstedet, hvor Varene, samme Tid anvises fra 10 til 12 og 3 til 5 Slet. Tirsdagen den 15de Novbr. förstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved den Kongel. Grönlandske, Islandske, Finmarkske og Færöeske Handel udi sammes Gaard paa Christianshavn, holdet offentlig Auction over et Partie enkelt og dobbelt Baands Uldengods, samt Uldengarn, hvis Qvantitet forinden Auctionen kan erfares paa Handelens Bogholder i ontoir. Da Hs. Kongel. Majestæt ved allernaadigst Rescript til Hof= og Stads=Retten af 9de Septbr. sidst haver tilladt, at jeg i de Berlingske Tidender og den Svenske Avis 3de Gange med 12 Ugers Varsel maae indkalde min Mand Boe Berggreen. som er reist herfra den 19de Februarii 1784 til Lund i Skaane for at besøge sine Venner, og paa samme Reise skal være druknet, hvorom jeg dog ingen paalidelig Efterretning har kundet erholde; saa i allerunderdanigst Følge af samme allernaadigste Rescript indkaldes herved ovenmeldte min Mand, om han skulde være i Live, inden 12 Uger at indfinde sig, da jeg i Mangel deraf maae ansee ham som død, og indlader mig i andet Ægteskab naar jeg maatte finde for godt. Kiøbenhavn, den 21de September 1785. Anna Cathrina Carstensen.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Constantinopel, den 25de Septbr. Vi befinde os her i den sørgeligste Forfatning. Folket skriger lydelig over Crims Afstaaelse, og overlader sig til de største Udsvævelser. Janitskarerne murre bestandig, og have sammensvoret sig til at ville anrette et stort Blodbad, dersom ikke Storviziren med det første blev afsat. De udenlandske Ministre, som frygte for at blive et Offer for Folkets Raserie, have deels begivet sig til deres Landgodser, deels indsperretsig i deres Hoteller i Pera. Man anvender alt for at beroe lige Folket og Krigsmagten. Porten fortsætter imidlertid uafbrudt sine Rustninger, da den befrygter et Angreb, saavel af de tvende Keiserlige Hoffer, formedelst den forhalede Grændseberigtigelse, som fra Venedigs Side formedelst Tildragelsen ved Pastrowich. Tallet paa de til Grændserne af sendte Tropper angives allerede for 50000 Mand. Paa Grændserne af Croatien have de allerede tredie Gang udøvet Røverier, hvorfor det Wienske Hof forlanger Fyldestgiørelse.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Paris, den 10de October. De første Efterretninger, som vi have fra Grev Peyrouseom begge hans Skibe, Boussole og Astrolabe, ere fra St. Croix de Teneriffe, hvor de løb ind den 19de August, og hvor den der værende Gouverneur paa det venskabeligste har imodtaget ham. Disse Skibe gik, som bekiendt, den 1ste August under Seil fra Brest, og den 13de i samme Maaned ankom de til Madera. Den 25de August vare de endnu i St. Croix de Teneriffe, og Gouverneuren sammesteds gav de samtlige Officerer og Lærde paa disse Skibe et stort Ball paa Landet. Om Bord paa Boussole ere 89, og paa Astrolabe 94 gemeene Søefolk.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Man paastaaer, at inden et Aars Forløb skal Kongen lægge Afgivt paa Laqvaier, Betientere og andre Overdaadighedens Gienstande, og at Jndtægten skal blive anvendt til Gadernes Forbedring og meere Reenlighed i Paris. Man taler og nu mere end forhen om en nye Indretning med Posthestene, som tilligemed alle Stationerne skulle blive overladte til rige Particulairs, og i dette Fald maae blive af mere Nytte baade for Publikum og Entrepreneurere.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Franken, den 13de October. Der siges, at alle Keiserlige Kongelige Regimenter have faaet Ordre til, ved Slutningen af denne Maaned at indgive en Fortegnelse paa de nødvendige Forspænds=Heste, hvis Antal skal beløbe sig til 48 ved enhver Feldt Batallion; ligeledes at alle Commandanterne i Hverve Districterne paa det hurtigste skulle besigtige Veiene, hvoraf man spaaer en nær forestaaende Krig. Syv Cavallerie-Regimenter, hvoraf 4 Husar=Regimenter ligge i Podolien, og 3 af det lette Rytterie paa Grandserne ved Lemberg, maae formedelst den feilslagne Høst forandre deres Qvarterer i denne Vinter. J de Keiserlige=Kongelige Stater skal der gaae for sig en stærk RekrytUdskrivning, og Wien, Forstæderne med indbegrebne, bringe tilveie 6000 Mand. Dog behøver alt dette Bekræftelse. De Keiserlige Tropper, som vare underveis til Nederlandene, for sætte deres Tilbagemarch, og skulle i Regensborg, blive indskibede paa Donau.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Paris, den 14de October. Man udbreder den vigtige Efterretning, at det endelig en lyktes den Kongelige Minister i Petersborg, Grev Segurat bringe en Commerce=Tractat imellem Frankrig og Rusland i Stand, hvorfore Ministeren skal, efter Forlydende, have ladet fare sin Plan om at oprette andensteds et kostbart Establissement for at befordre vor Skibsfart til Norden.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
London, den 14de October. Fra Naboben af Arcots Gebet er en Jndisk Rajah ankommen med Skibet Pigot til Europa, og for faa Dage siden hertil Hovedstaden. Samme er en smuk ung Mand, bærer Asiatisk Dragt, og er i alle Ting prægtig. Kun Lyst til at see Engeland bevægede ham til denne lange Reise. - Værdien af det i Bengalen forulykte Skib, Hinchinbrokes Ladning, angives for 6 til 7 Lacks Rupier.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Admiral Lord Keppel, som ikke har været i Søen siden det første Søeslag i forrige Krig den 27de Julii 1778, som han ikke vandt, og hvorved den berygtede Krigsret af AdmiraPalliser blev foranlediget, gaaer nu om Bord paa en Kongelig Fregatte, igiennem Strædet ved Eibraltar til Middelhavet, stiger i Land i Livorno, og vil for sin Sundheds Skyld opholde sig nogle Aar i Jtalien. Sit Landgods i Bagschot har han afstaaet til Prindsen af Wallis. Dette Landgods blev af Kronen overladt den Koppelske Familie paa 3 Mands-Alder. Lord Abemarle, General Koppel, og nu Lord Koppel have været Besiddere deraf.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
J Jrland er en meget riig Kobbermine bleven opdaget, og et Selskab af der værende Capitalister have sammenskudt en Capital, for ret at sætte Fiskerierne paa de Jrlandske Kyster i Drift, da de hidindtil have været næsten ene og allene i Hollændernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
J de nyelig fra Ostindien over Land ankomne Depecher har man slet ingen Efterretnig faaet om Tippo Saib, som siden hans sidst udøvede Grumhed paa de Engelske Fanger er bleven indviklet i Stridigheder med sine Naboer, der true ham med en nye Krig. Med den første Flode, som afseiler, af gaaer en Mængde Udvandrende, der ville sætte sig ned paa det nye Factorie i Negapatnam paa Kysten af Coromandel, som nu er et ganske Engelsk Establissement. Det vil neppe nogensinde falde tilbage til Hollænderne, som nu intet have i de det værende Egne at omtudske derfor. Mange nye Breve bekræfte den Efterretning, at der for nærværende Tid virkelig er Misforstaaelse imellem Hollænderne paa Øen Crilon og Keiseren af Candea, hvilken sidste har fordret en umaadelig Skat af Jndbyggerne paa Batavia, som have de beste Havn paa Kysterne inde.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Aftentidenden for i Gaar indeholder en Efterretning hvoraf tydelig sees, hvor forbittrede Amerikanernes, og i Besynderlighed Bostonianernes, Gemytter ere imod Engellænderne. Et Antal smaa Fartøier bleve af Commodore Savyer, sendte under Geleide af Fregatten Mercury fra Halifax til Boston, for at indkiøbe Qvæg og anden Forraad. Capitain Stanhope gjorde af den Aarsag tilligemed sine Officerer Gouverneuren Boudvin i Boston sin Opvartning, men bleve, da de vendte tilbage, næsten steenede af Pøbelen. Den paafølgende Dag vare Tidenderne fulde af Bitterheder imod Kongen af Storbrittannien og hans Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Gouverneuren over Qvebeck, General Haldiman, tager ved sin Afreise en Mængde Foræringer med sig til Hovederne for de Jndianske Stammer paa Grændserne af Canada, som staae i Forbund med Storbrittannien og leve i Venskab med samme. Disse ere uden Tvivl bedre anvendte, end de, der skiænkes de Afrikanske Søerøvere, som nu opføre sig fiendtlig imod enhver Nation i den Middellandske Søe. Et Brev fra Gibraltar melder, at det Franske Skib Due de la Marche, paa hvilket tvende barbariske Søerøvere gjorde Jagt, er indløbet under Fæstningens Kanoner, for at begive sig i Gouverneurens Skyts. Da den ene af Korsarerne forfulgte det lig derhen, lod Gouverneuren ham true med at blive skudt i Synk, dersom han angreb det Franske Skib. Han maatte altsaa seile bort med uforrettet Sag.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Handelsforliget imellem Storbrittannien og Frankrige der nu er i Verk, skal allerede meest være bragt i Stand. Man haaber, at den seneste Franske Forordning, som giør os saa megen Skade, skal derved blive tilbagekaldt. En Engelsk Herre, som reiser i Frankrige, beretter, at der i Rambouillet er bleven anlagt et Kattun Manufactur, hvortil Mønstret er taget af det i Manchester, og at over 2000 Spinderie, vare i Gang; at adskillige Engelændere havde engageret sig sammesteds og dirigerte dette Værk, samt at man vil endnu anlægge et andet Manufactur ved Seine.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Fra Philladelphia skrives under 25de Junii følgende: Doctor Franklin ventes alle Øieblikke hertil fra Europa, og man er forsikret om, at han ved et forestaaende Valg skal komme til at beklæde denne Republikes Statsstoel. Det er vist, at denne ærværdige gamle Mands Hensigt, ved at besøge Amerika paa denne Tiid, er, at giøre Udkast til en nye Lovbog til de forskiællige Staters bedre Bestyrkelse. Lovene skulle for det meste blive indrettede efter de Engelske, og man skal i samme besynderlig see paa Tydelighed og Korthed. Man lover sig at hans Ankomst skal blive et Middel til at foren Partie ene og at forlige de trættende Magter, samt til evig at begrave den forhadte Forskiæl imellem Whigs og Torys.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Østerrige, den 15de October. Atter fornyes det Rygte, at det Venctianske Friaul og Dalmatien skulde blive omtudsket imod det Walsche Tyrol, tilligemed Etschland og nogle Besiddelser ved det Adriatiske Hav Da Cardinal Erkebiskoppen af Wien gjorde Pastoralforestillinger imod Frimurernes Forsamling, skal Monarchen, have svaret: at Cardinalen formodentlig var uvidende om, hvad deri egentlig foregik, men da Hs. Majestæt var derom fuldkommen underrettet, saa saae Høistsamme ikke mindste Grund, som kunde bevæge ham til at undertrykke den. Skulde derimod denne Forsamling udarte fra sit Jnstitut, saa kom det Staten til at afskaffe den, uden at den geistlige Magt behøvede at blande sig deri.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Paris, den 17de October. Man forsikrer endnu bestandig, at vort Hof skal ved sin Megling ikke allene vedligeholde Roligheden i Tydskland, men endog bringe Grændseanliggenderne imellem Østerrige og Porten til fuldkommen Endelighed.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Da Hoffet for nærværende Tiid er i Fontainebleau, saa hører man kun lidt af politiske Nyeheder, men desto flere Ryg ter bliver der udspredt, hvortil henhører det om en fordeelagtig Erklæring fra Ruslands Side, i Fald Keiseren vilde fornye Sagen og Bayerens Borttudskning; at der i Underhandlingerne i Paris skulde paastaaes en formelig Ophævelse af Barriere-Tractaten, og meere saadant, som endnu ikke fortiener at troes.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
J tilkommende Uge ventes den Hollandske General, GrevMaillebois, hertil fra Haag, for at tilbringe en Deel af Vinteren her. - Efter Breve fra Petersborg er den sidste Chan i Krim, Sahin Gehray, der, som bekiendt, nedlagde Regieringen, ved Døden afgaaet. - Den 13de hujus blev den salige Feldtmarskal Løvendals Datter, Grevinde Turpin, her begravet. Denne Dame var af en saa sagtmodig og elsk værdig Caracter, at man siger, at hendes Død var den eneste Misfornøielse, som hun har foraarsaget sin Mand og sine Børn.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Haag, den 18de October. J Forgaars Aftes kom til den Franske Gesandt en Coureer, fra Paris, og i Gaar var Ministeren i Conference med StorPensionairen van Bleiswych, for at meddele ham Jndholden, af disse Depecher; men intet meere er deraf bleven bekiendt end at de angaae de Forestillinger, som Provindsen Holland, har gjort over nogle Præliminairartikler. Da Coureren, som bragte dem derhen, neppe var ankommen, førend en anden igjen afgik, saa er det at formode, at det Franske Hof finder det for raadeligt, at Præliminarierne blive uden Tidsspilde ratificerte, og at de forlangte Erklæringer over de bekiendte Artikler afgiøres i en særskildt Underhandling.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
I Gaar havde ogsaa den Preussiske Minister, Hr. vor Thulemeyer en Conference med Pensionairen. Formodentlig har Ministeren erkyndiget sig om Tiden, naar Kongen hans Herre skulde bekomme Svar paa sin bekiendte Skrivelse. til Staterne af Holland. Endnu er intet derom bleven besluttet i Deres Storædelmægtigheders Forsamling, men skal dog vel skee ved næste Møde i tilkommende Uge.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Venedig, den 9de October. Vore Rustninger vedvare endnu. Der gaae daglig Fartøyer med Tropper og Munition til Dalmatien og vore andre Eiendele ved de Tyrkiske Grændser. Adskillige Regimenter marchere efterhaanden igiennem Staden. Vor Militie skal udgjøre et regulairt Troppe Corps. Af vor Alliance med Rusland og Østerrige vil man slutte, at disse Rustninger ere stilede imod Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Kiøbenhavn, den 2de October. Den 16de September d. A. er den ved det første Aggers husiske Jnfanterie=Regiment staaende Capitain, Wilhelm Andreas de Sene, benaadet med Majors Caracter af Jnfanteriet. Den 6te October er Studiosus Johan Christopher Haar Dage confirmeret at være Capellan pro Persona til Lind aas Præstegield i Bergens Stift; Capellan Hr. DitleMonrad ligesaa at være Sognepræst for Laurberg og LeerberMenigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Jens Grot Krag beskikket at være residerende Capellan i Schive og til Anneret Relsen; Hofjunker Marcus Giøe Rosenkrantz ligesaa at være Assessor i Ober=Hofretten.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Onsdagen den 26de October udkom end videre følgende høie Gevinster i 5te Classes Trækning af det 32te Lotterie, nemlig: No. 3505 med 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 10529. 100 Rdlr. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 6725, 300 Rdlr. udi Hr. Post Controlleur Hansens Coll. i Kiel; No. 7631, Frielod og Præmie 50 Rdlr. udi Hr. Baxens Coll. i Sønderborg; No. 18546, 1000 Rdlr. udi Hr. Jnsp. Baumgartens Coll. heri Staden; No. 368, 12 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. udi sammes Coll.; No. 2450, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Sta bels Coll. i Randers; No. 13358, 500 Rdlr. udi Hr. Bo. rups Coll. i Aalborg; No. 8321, Frielod og Præmie for sidste Lod 100 Rdlr. udi Hr. Dybvads Coll. i Christiania. Hermed endtes denne Classes Trækning. Den 25de hujus kom Capit. Mads Hansen og Lorents Lorentsen fra Jsland med Fisk, Tran, Uldengods og Edderduun. Den 25de, 26de og 27de udgik Skibene, Vindskibelighed, som føres af Capit. Pet. Petersen Duus, og de to Venner af Capit. Hinrich Rasmussen, begge til St. Croix Vestindien med Cargaison og Provisioner, og Skibet Geerdrut Maria, som Capit. Andr. Caspersen Kaasgaard fører til Lorient med en Ladning Ostindiske Vahre, og derfra til St. Croix i Vestindien. J Dag kom Fregatten, hvorvaaDe Kongelige Herskaber i Mandags gjorde en Lystseilage til Helsingøer, igien her paa Rehden; og udgik Capit. Pet. Petersen Bohn til St. Croix i Vestindien med lidet Cargaison. Fra den 15de til 22de October d. A. ere her i Staden comlerte 22 Par, fødte Drenge 38, Piger 30, tilsammen 68. døde Mænd 16, Qvinder 11, Drenge 22, Piger 26, tilsammen 75, ere altsaa 7 flere døde end fødte. De Dødere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4, Brystsyge 5, Feber 1, Forraadnelses=Feber 1, Gicht 1, HastiDød 1, Hidsig Feber 33 Jndvortes Svaghed 2, Jnflammation 2, Koldbrand 1, Kopper 25, Mæslinger 1, Slag 11, Svindsot 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 6, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
AVERTISSENENTS. Til de Søefarendes Tieneste har jeg efter Løfte beregnet Tabel E ler over Solens Declination med Forbedring for Klokkeslet, tet og forandret Længde, saa og over Tidsforskiellen imellem Solen og den høieste Flod om Middagen for de tilkommende Aar 1786 og 87, hvilke Tabeller tilligemed den tilforn af mig udgivne Danske Marin=Calender, kan bekommes hos mig selv saavelson paa Børsen, og sælges Bogen for sædvanlig Priis, uindbunden for 7 Mk. og indbunden i Franskvind for 8 Mk. 8 s. Ogsaa kunne de, som tilforn have kiøbt Bogen, og ønskede disse Tabeller hastede dertil, hos mig selv bekomme dem særskilte. Christian Carl Lous, Professor og Navigations=Directeur. Confirmations=Acten, da Hendes Kongelige Høihed Kron& prindsesse Lovise Augusta blev den 25 September 178. i Christiansborg Slotskirke bekræftet i Sin Daabes Pagt ved Dr. Christian Bastholm, Hans Kongelige Majestæts Confessionarius; er nu trykt, og kan bekommes hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, for 12 s. i Materie, 20 sk. indheftet, paa Trykp. 16 s. paa Skrivp. i Materie, og 26 s. indheftet. Paa Royalpapiir 20 s. Jaler over det Spørgsmaal: Hvilken af disse fire& Undersaatter: Handelsmanden, Agerdyrkeren, Krigeren eller den Lærde meest væsentlig tiener Staten, i Forhold til den Grad af Fuldkommenhed, hvortil en Fyrste vil ophæve den; oversat af det Franske ved P. B. Olsen, faaes hos Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75. for 2 Mk. 8 s. paa Skrivp. og 2 Mk. Trykp. Heftet 8 s. mere. Jartini untergelegte Anmerkungen zu Hr. Prof. Callisen. O. Antwort auf die in den neuesten Kopenhagenschen Nachrich, ten von gelehrten Sachen, No. 12 und 13 dieses Jahres eingerukten sogenannten Erlauterungen in Veranlatung durch menne Erklarung an meine Mitbürgers, und die vermeinte Unterdrückung der Wundarztneygelartheit durch die Aerzte, in soven diese mit beykomt:" 8vo. Hadersleben 1785, sælges i Profts Boglade paa Børsen i No. 11. 12 og 13 for 1 Mk. 8 s. Sammesteds faaes ogsaa: Vos og Gökings Musen=Almanach for Jahr 1786, for 3 Mk. 8 s. Til Laans søges nogle Tusinde Rigsdaler strax eller i førstkomT kommende 11te December Termin at erholde, mod Pantenten af Kongel. Obligationer eller faste Eiendomme. J en samlet Summa, mod første Pante Ret i to store Jordegodser, søges til Laans 50,000 Rdlr. at modtage tilkommende Aars 11te Junii Termin. Til samme Tiid er at faae til Laans To Capitaler, een paa 24,000 Rdlr. og en paa 16,000 Rdlr. mod første Pante=Red i Jordegodser. - En for et Herskab vel indrettet stor Gaard her i Staden falbydes. - Nærmere Efterretning herom faaes hos Mauriz Frydensberg, boende i Pilestrædet No. 71.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 23de Septbr. sidstleden, saaledes lydende "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Andreas Evald Meinert, Vores Kammer=Raad og Renteskriver i Vores Vestindiske Guineiske Rente= og General ToldKammer, Andreas Bang, Assessor i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og Grosserer Marcus Gothard Holm, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier i afg. Jacob Can ters Stervboe, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle den som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Jacob Canter, saadan deres havende Krav, inden bemelte Tids Forløb for benævnte Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn. om den 23de Septbr. 1785. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-10-28
Kammer=Raad og Renteskriver Andreas Evald Meinert, med flere Commissarier udi afg. Jacob Canters Stervboe, Bevilling, udi Aviserne at indkalde Creditorerne udi bemelte Stervboe. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de som maatte formeene sig i nogen Maade at have noget at fordre udi afg. Jacob Canters af den Portugis Jødiske Nation, hans Stervboe, samme inden den i forestaaende Bevilling allernaadigst fastsatte Tids Forløb, for os undertegnede Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 24de Octobr. 1785. A. C. Meinert. A. Bang. M. G. Holm.