JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
(Af Professor Erdmann i Dorpat, en særdeles god Jagttager.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Forfatteren har i sin medicinske Topographie over Staden Kasan, i hvilken Stad han længe har praktiseret som Læge leveret denne Characteristik, altsaa gielder den fortrinlig om de Russer, som boe dybt inde i Landet. Den lyder saaledes: Hvad det legemlige eller physiske angaaer, saa finder man ogsaa her Styrke forbunden med et muskuløst og udholdende Legeme; dog synes i det Hele Jndvaanerne i dette Gouvernement at være mindre af Væxt end i de øvrige. De fleste ere blot af Middelstørrelse, mange ere endog smaae, men man seer saare faae Krøblinger. Ansigtets Dannelse er den almindelige hos Nationen: et ovalt Ansigt, en mere bred og hvælvet end høi Pande, et lidet dybtliggende: men livfuldt Øie af en graae og blaae Farve med stærke Øienbryn; en opstaaende, oventil og i Midten smal, nedentil bred Næse, stærke udstaaende Kiæbebeen; en liden Mund, som hos Fruentimmerne er nydelig, med tynde Læber, store hvide Tænder; en bred stump Hage; hos Mændene et stærkt Skiæg, og et snart lysere snart mørkere bruunt tykt Haar. Ansigtets Farve er i det Hele ikke meget livfuld, det er temmeligt blegt, undtagen hos Fruentimmerne, naar de ere unge. Legemets Bevægelser ere kraftfulde og smidige; dets hele Holding er tvangløs og fuld af Værdighed. Det qvindelige Kiøn moednes temmelig tidligt; allerede i sit trettende og fjortende Aar er det tilbøielig til at blive corpuleret, som vel ogsaa for det meste er en Følge af den sædvanlige Levemaade; det er frugtbart og føder let; men dets Skiønhed taber sig ogsaa tidlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Hvad Russerens egentlige Charakteer angaaer saa er han ogsaa i dette Gouvernement religiøs, lydig imod sine Foresatte, godmodig, deeltagende og giæstfrie. Han elsker Selskab og Adspredelse, søger sandselig Nydelse og at tilfredsstille sin Forfængelighed; men finder sig ogsaa let i alle Omstændigheder, taaler Besværligheder uden at beklage sig derover, og er føielig, ikke egensindig, endog meget eftergivende, og derfor ogsaa forekommende og behagelig i Selskaber. Han kan godt lide Udlændinger, besidder ingen smaaelig Nationalstolthed og er i høieste Grad tolerant, saavel i religiøse som moralske Anliggender. Han kan let vindes og bringes til at være varm for en Sag, men kan ogsaa snart igien blive ligegyldig ved den. Han besiæles let til en Almeenaand ved fælles Foretagender, og er da villig til at giøre Opoffrelser for den. Ved sine Arbeider gaaer han temmelig letsindig og skiødesløst tilværks; han er forgløs, ubekymret om Fremtiden, dristig, men ogsaa ødsel; han nedbøies, ikke saa let af Ulykken, er sielden stemt til Melancholie, forresten er han foranderlig i sin Smag og i sine Foretagender, og derfor ikke meget oplagt til møisommelige Forretninger, som koste Anstrængelse og Vedholdenhed. Han blendes let af udvortes Glands, stræber efter at udmærke sig; tragter efter Rigdom og søger at erholde Ære og Fordeel paa den korteste Vei, uden at være ængstelig for at vælge Midlerne dertil; men Medlidenhed og Velgiørenhed er et Hovedtræk i hans Characteer. Ved dette Naturel er det derfor intet Under, at Mandfolkene af Almueclassen, let blive udsvævende i sandlige Nydelser og overgive sig til Drukkenskab, imedens Fruentimmerne som mangle alle finere Følelser, tilfredsstille deres sandselige Begiærligheder og tragte efter Magelighed. Hos de Livegne kommer nu det til, at de ikke have noget at risikere ifald de ogsaa forøde hvad de have, da de saa alligevel blive underholdte af deres Herrer. Med denne naturlige Godmodighed contrasterer ofte hos den simple Mand en vis Haardhed og Uførsomhed i Characteren, som især giver sig tilkiende ved Dyrenes Behandling og Forholdet imod Fiender, som ofte gaaer over til Grusomhed; men den lader sig forklare af den store Raarhed, som endnu finder Sted hos Almuen, hvorved de finere Følelser, blive qvalte af lavere Lidenskaber. – Kaste vi et Blik paa den aandelig Kultur, saa er denne ingenlunde bragt saavidt i denne Egn (ved Kasan), som i Nærheden af Residentserne. Hvorledes kunde man desuden forlange dette, da Underviisnings-Jndretningerne ere endnu nye, og mangle endnu aldeles paa mange Steder; skulle de engang komme i Flor, saa maae der først dannes flere Lærere dertil; Jmidlertid er der allerede skeet meget under Alexander den 1stes Regiering, og Skolernes Antal voxer med hvert Aar. Embedsmændene ere for det meste dannede enten i de Keiserlige Jnstituter eller i private Pensioner, og Adelen paa Landet holder enten Huuslærere, som for det meste ere Franske eller Tydske, eller sender sine Børn til et Jnstitut.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
J det hele er man ellers vistnok temmelig no som med de Fordringer man giør til Lærerne. Hovedgienstændene for Underviisningen ere foruden Religionskundskaber, Læsning og Skrivning, det Franske Sprog, Musik, Tegning, Mathematik, nogen Historie og Geographie; men alt drives paa en meget overfladisk Maade, hvorfor ogsaa mange Personer, som bleve gjorte til Krigsfanger i de sidste Krige med Frankerige, kunde paatage sig Huuslærerposter. Desuden blive selv disse tarvelige Kundskaber mindre anvendte enddet kunde være ønskeligt; thi for det meste lader man det blive ved den Underviisning, som man har faaet i Ungdommen uden videre at byggepaa den; thi deels mangler det paa Smag for Videnskaber deels paa Lecture, og deels paa den fornødne Opmuntring dertil, hvilket er Skade, da Russerne have et hurtigt Begreb. Jkke sielden maae man forundre sig over de hurtige Fremskridt som de unge Menneskeer kunne giøre; men destoværre bemærker man snart at det gaaer i Staae dermed. Kun de, som ere forpligtede dertil, som Lærere, beskiæftige sig vedholdende med at studere, sielden er det, at nogen betragter Studeringer som Formaal; men kun som Middel til timelige Fordele, saa at man lægger dem tilside saasnart disse ere blevne opnaaede (ligesaadan hos os). Fruentimmerne lære lidt Fransk og at dandse og det holdes for tilstrækkeligt for at besidde en god Opdragelse. – Naturligviis gielder denne Skildring her, som overalt, kun om Pluraliteten; thi ofte finder man i den dannede Klasse Personer med meget sine Følelser, og udmærkede ved en brugbar Forstand og ved Skarpsindighed; ligesom overhovedet en aaben naturlig Forstand, forbunden med en Takt for det Sømmelige og Passende i Livets forskiellige Forhold ere temmelig almindelige udbredte Egenskaber blandt den Russiske Nation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Hvad Russernes Levemaade angaaer saa er den forskiellig efter de forskiellige Stænders Beskaffenhed. Bonden, Dagleierne og den simple Soldat lever næsten den ene Dag som den anden. Deres Spise, bestaae Grød med noget Fidt til, eller i Melk, Brød og Qvas; om Sommeren nyde de hyppig Agurker og om Vinteren Suurkaal sielden faae de Kiød. Deres største Vederqvægelse er derfor Brændeviin og ikke sielden nyde de den til Umaadelighed. - Borgerne og Kiøbmændene leve allerede mere eller mindre splendidt, spise megen Kiøbmad med mangeslags Urter til, og drikke megen Thee. Ogsaa nyder de meget Brændeviin; men forsat med bittre aromatiske Urter, ere de meere velhavende saa drikke de ogsaa Rom. Ofte giver Kiøbmændenne kun lidt efter for Adelsmanden i Overdaadighed; men man finder dog flere nationale Retter, paa hiins Bord, end paa dennes. - Hos den rige Adelsmand hersker Luxus og naar han har Evne dertil saa holder han oplærte Kokke som kunne lave ham Franske og Engelske Retter. De høiere Stænder i de store Stæder leve sædvanlig paa følgende Maade: Kl. 8 eller 9 staaer man op, Forretningsmændene i Almindelighed noget tidligere, men Fruentimmerne ofte noget sildigere, de lade sig derpaa klæde paa af deres Domestiker. (Det kan man nu begribe; men forunderligt er det at see at simplere Folk lade et Tienestebud helde Vandet paa Hænderne naar de skulle vadske sig.) Derpaa drikker man Thee og sildigere ud paa Dagen Kaffe, derefter gaae Mandfolkene til deres Forretninger naar de have nogen, læse i en Avis, men sieldnere i en Bog, kiøre derpaa ud, ligesom ogsaa Damerne for at giøre Besøg og modtage dem; ved denne Leilighed nydes der ofte friske eller tørrede Frugter, Syltetøi og Confekt, derpaa spiser man Frokost uden at sætte sig endskiøndt denne er temmelig rigelig og hvorved en Fiskeposter i Form af et langagtigt Brød sielden mangler; Frokosten bliver staaende paa Bordet den hele Formiddag over. Middagsmaden nydes sædvanlig imellem et og to; den bestaaer deels af udenlandske og deels af indenlandske Retter, hvortil hører Grød og Kaal, foruden et eget Slags kold Suppe. Mandfolkene drikke meget Grog. Eftermiddagen og Aftenen tilbringes da gierne med Kortspil og imellem 9 og 10 spises til Aften, hvorved der dog ikke serveres med saamange Retter som om Middagen. De formuende Russer leve i en bestandig Traktering have næsten hver Dag Selskab eller komme i Selskab. Overhovedet ere Russerne meget giæst frie og ugifte Udlændinger blive vel modtagne i deres Huse. Undtagelser fra denne yppige Levemaade finde allene Sted i de strenge Fastetider. De Rige more sig ofte med at lade Landsbyepiger komme sammen og synge og dandse fordem, og de lade ofte deres Livegne, som have Anlæg dertil, undervise i Musik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Det hedder, at den Russiske og Danske Minister have nedtaget deres Vaaben og Rygtet gaaer at alle udenlandske Diplomater ville med det første afreise til Oporto. Don Miguel har afsendt de ulykkelige Spanske Flygtninge, hvoriblandt flere Cortes Medlemmer og Officere, paa et Skib til Spanien; der blev forhandlet i det Spanske Statsraad om hvorledes de skulde behandles, hvorved Biskoppen af Leons Forslag, at man blot skulde stille dem under et specielt Opsyn, gik igiennem. Den Spanske Regiering vover imidlertid ikke paa formedelst de udenlandske Magter aabenbart at understøtte Don Miguel; men den trækker Tropper sammen ved Grændserne for at bindre den constitutionelle Smitte fra at komme ind i Landet. Der er blevet forhandlet i det Engelske Parlament angaaende Forholdene med Por. tugal. Statssecretairen for de udenl. Anliggender Greven af Aberdeen erklærede, at den Engelske Minister i Lissabon havde ophørt med sine Funktioner; men at han dog forbliver accrediteret hos Prinsregenten, saalænge denne forestaaer Regieringen; men at ingen kunde stærkere end han erkiende dennes høist strafværdige Forhold. Ministeren betragtede forresten Blocaden for Oporto som lovmæssig, fordi den existerer; det samme erklærede Hr. Peel i Overhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Den Nederlandske Statscourant indeholder den officielle Anmeldelse om at hendes Kongelige Høihed Prinsesse Mariane, en Datter af Kongen, er bleven forlovet med Prins Gustav af Sverrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Lord Heilesbury (tilforn Sir William Accourt) er udnævnt til Ambassadeur ved det Russiske Hof, og er afreist til sin Bestemmelse; han er allerede passeret igiennem Franksort - Sir Stratford Canning vil ufortøvet begive sig til Corfu Jfølge Efterretninger fra Malta vil Admiral Malcolm, som skal overtage Commanden i Admiraf Codringtons Sted, forefinde der en meget betydelig Escadre, som bestaaer af 13 Orlogskibe og flere ere paa Veien dertil. - Et Russisk Orlogskib og en Fregat er ankommen til Portsmouth fra Middelhavet; de vare byggede af grønt Træe, og ere derfor ubrugelige, og maae sendes tilbage til Cronstadt. – En Parlamentair er ankommen til Corfu fra Navarino; han skal have erklæret i Jbrahim Paschas Navn, at naar de allierede Magter vedblive at afskiære ham alleTilførsler, saa bliver han nødt til at ødelægge Landet rundt omkring. – Greven af Capodistria skriver fra Ægina under 15de Mai, at hans Hierte er fuld af Bedrøvelse over at Pesten er udbrudt paa Hydra og paa Spezzia, hvorhen den er bleven bragt med en hydriotisk Goelette, der var bleven brugt til at udvexle Fanger fra Jbrahims Leier. Præsidenten klager over den umaadelige Nød, hvori de flygtede Familier befinde sig, hvilke man havde været nødt til at indslutte for at forhindre Smittens Udbredelse. Alle Levnetsmidler og Penge vare udtømte, og Præsidenten havde afsendt de sidste Penge han havde til Ancona for at opkiøbe de nødvendige Artikler. (Denne Efterretning, som contrasterer temmeligt med de forhen modtagne, læses i Franske Journaler og er vel upaalidelig.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Der skrives fra Bucharest under 9de Juni, Den her udbrudte Sygdom er af flere Læger virkelig erkiendt for at være Pesten. Russerne tage alle muelige Forholdsregler imod dens Udbredelse; men den opvækker dog endnu Foruroeligelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Hospodaren Ghika opholder sig paa sit Gods Colentiina; saa ofte han ankommer til Bucharest bliver han modtaget af de Russiske Authoriteter med de Æresbeviisninger, som tilkommer hans Rang. Den 9de og 10de vil et Corps. paa 30,000 Mand gaae over Donau, og Alt bebuder, at de offenstive Operationer imod Bulgarien ville begynde. Feldtmarskal Greven af Vittgenstein har udstædet en Proclamation til Jndvaanerne i Bulgarien, hvori han formaner dem til Rolighed og til at understøtte den Russiske Armee med Levnetsmidler. Det hedder, at de christelige Jndvaanere i denne Provinds vente den Russiske Armee med Utaalmodighed, for at stille sig under dens Beskyttelse og erklære sig mod Porten. Flere Deputerede fra denne Provins skulle allerede være ankomne til Jsmail. Det hedder endvidere, at der vel hersker den største Rolighed i Servien; men at alting er hemmeligt beredt til en Opstand i Landet imod Tyrkerne; Fyrste Milotsch skal føre en regelmæssig Correspondence med det Russiske Hovedqvarteer. Russerne ere rykkede ind i Craiova og deres Fortropper staae ved Veddin, men Tyrkerne have ogsaa forsamlet mange Tropper i Servien, forskandset sig der stærkt og true med at ville bryde ind i Vallachiet, naar den Russiske Hovedarmee er passeret Donau. Den Tyrkiske Hovedarmee skal staae ved Schumla og være 100,000 Mand stærk Garnisonen i Braila har nyelig gjort et Udfald, hvorved 600 Tyrker skulle være blevne tagne til Fange. Fægtningen skal have være meget heftig og Russernes Tab skal ikke heller have været ubetydeligt. Det er lykkedes Beleirerne at skyde flere Brescher og de skulle have nærmet sig Fæstningsværkerne i den Grad, at man troer, at den maae snart blive indtaget. Over Semlin har man imidlertid faaet den Efterretning, at det er bleven anmeldt for Paschaen af Belgrad, at Garnisonen i Braila har om Natten imellem den 31. Mai og 1ste Juni erholdet en Forstærkning fra Silistria, hvorved den var bleven bragt til 8000 Mand. Den 2den Juni havde den derpaa gjort et Udfald og opereret saa lykkelig derved, at det Russiske Beleiringscorps var bleven tvunget til at forlade sin Stilling. Over 500 Russiske Fanger skulle være faldne i Tyrkernes Hænder, som paa Tyrkisk Viis havde strax hugget Hovedet af dem. (Denne Efterretning er fra Tyrkisk Side og derfor tvivlsom; men det er dog altid mærkværdigt, at den nyeste officielle og ubetydelige Efterretning fra Krigstheatret fra Leieren ved Babadagh af 15. Juni, indeholder intet om denne Fæstnings Beleiring. Sildigere har man rigtignok erfaret i Berlin, at den Russiske Flotille har efter sin Seier lagt sig for Anker ved Matschin og afskaaret al Communication imellem Braila og den høire Donaubredde, men Fæstningen kan derfor gierne i Forveien have erholdet den omtalte Forstærkning. Babadagh, hvortil den Russiske Hovedarmee er ankommen, ligger ved den sydligste Arm af Donaufloden, saa at Overgangen over denne Flod nu er fuldstændig.)(Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Bekiendgiørelse. Ved den offentlig foretagne Trækning af 3die Klasse af det 81de Kongelige Kiøbenhavnske Klasse=Lotterie blev Mandagen den 30te Juni 1828, overeensstemmende med Planen, udtrukket 12 Nummere, hvilke Tolv Nummere udkom i følgende Orden. No. 10 – 166 – 112 – 164 - 230 - 39 Som man erfarer ville de for Frue Kirke bestemte Thorvaldsenske Apostler komme til at staae frit i Kirken, paa Piedestaler, da de ere befundne for store til at anbringes i de dertil tidlige bestemte Nischer. Dette forandrede Arrangement vil imidlertid ingenlunde blive til Skade, hverken for Figurerne eller for Kirken. (Kbhavnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Vor Landsmand, Billedhugger Freund, har, efter 4 Ugers Ophold i Paris, som han har benyttet til at see denne Hovedstads fortrinligste Kunstskatte og offentlige Kunstanstalter, den 27de Mai forladt denne Stad, for over Stuttgart at gaae til München, hvorfra han, efterat have beseet de derværende Samlinger, reiser videre over Nürnberg til Dresden og Berlin. Man vil kunne vente ham til Kiøbenhavn i Løbet af Septbr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Den ogsaa her bekiendte v. Lindenfels, "kongelig dansk Major paa Vartpenge," har nu sit Levnetsløb under Pressen, der skal udkomme under Titel af: "Bruchslücke ans dem Lebenserfabrungen eines Greises." Han har inddeelt det Hele i tre Bøger, af hvilke den første skildrer Forfatterens Carriere i de østerrigske Stater og i Østerrigsk Militairtieneste, især i Felttogene mod Tyrkerne i Aarene 178890; den anden hans Ophold i Frankrig under Rædsels perioden, 1792 og 93, og hans Tilbagekomst til Wien; den tredie hans Ophold i Hamborg og hans Virken i Danmark, "det Fædreland han bevde valgt sig, i en Tid af næsten 32 Aar. Hermed staaer i Forbindelse hyppige Reiser i forskiellige europæiske Lande; og da det er bekiendt, at Majøren har ført et paa Afvexlinger rigt og bevæget Liv, er det at formode, at denne hans Autobiographie vil blive interressant; ligesom han ogsaa lover, at den skal indeholde (S. Bl.)"Sandhed, den pure Sandhed."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
En frigiven Slave i Maribo, der for at have taget noget Brænde i den kongelige Skov var ved Extraretten og Landsover- samt Hof- og Stadsretten dømt til at kagstryges, brændes paa sin Pande og derefter arbeide i Slaveriet sin Livstid, er ved Høiesteret frifunden for Actors videre Tiltale. Da han iøvrigt ikke skal være nogen for den offentlige Sikkerhed farlig Person, var Glæden herover saa stor, at der blev sendt ham adskillige Klædningsstykker og hans gamle Kone fik at en Kiøbmand nye røde Silkebaand til sin Søndags Hovedpynt. (H. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Det Nordiske Oldskrift=Selskab holdt d. 17. Mai et Fierdingaarsmøde, hvori det modtog Meddelelse af det Kongelige aabne Brev af 9de f. M., hvorved det tillades herefter at føre Navn af "Kongeligt Nordisk Oldskrift-Selskab." Af Selskabets tree Æresmedlemmer har Døden berøvet det de to, Geheimekonferentsraad J. v. Bülow og Statsminister Kaas. Selskabet udvalgt eenstemmig til Æresmedlemmer følgende to af dets ordentlige Medlemmer, nemlig: Hs. Exc. Geheimestatsminister O. Malling og Hs. Exc. Geheime Stats- og Justitsminister P. C. Stemann, Præsident i det Kgl. danske Kancellie &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Af Sager, som henhører til det almindelige Forligelsesvæsen, hvorunder ogsaa de, der ere foretagne ved Gieldscommissionen i Kiøbenhavn samt Søe= og Giæsteretten, henregnes, ere i Aaret 1827. foretagne 24941, hvoraf 17,084 ere forligte eller hævede, 446 udsatte, 7411 henviiste til Retten og 2235 virkeligen dertil indstævnte. Af Politiesager, der kunne forliges, ere foretagne 6629, hvoraf 4858 ere forligte, 266 udsatte og 1505 paadømte. Desuden ere af Kiøbenhavns Magistrat behandlede 223 Sager, hvori Forliig er prøvet, nemlig 149 Skilsmissesager og 74 andre Sager. Af de første ere 82, af de sidste 65, og saaledes ialt 147 Sager i Mindelighed afgjorte. Af de i 1827, ifølge Forordningen af 29de Octbr. 1819 summarisk behandlede Sager, har Antallet i det egentlige Danmark været 1791, hvoraf 1421. ere forligte eller hævede, 52 udsatte, i henviist til Afgiørelse ved ordinair Rettergang og 317 paadømte under den ved Forordningen foreskrevne Behandlingsmaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Hvad de ved det almindelige Forligelsesvæsen i Aaret 1827 behandlede Sager angaaer, da har disses Antal været noget større for Aaret 1827, end for 1826, da det var 870 færre, ligesom og de til Retten virkeligen indstævnte Sagers Antal i Aaret 1827 staaer i noget mindre fordeelagtigt Forhold til det hele Antal af de indklagede Sager end i 1826, hvori kun 1996 af deslige Sager, altsaa 239 færre end i 1827, bleve indstævnte. Af de i 1827 ved Poticretterne behandlede Sager, der kunne forliges, har Antallet været 1454 størr end i 1826, ligesom og 324 flere ere komne under Paakiendelse, saa at forholdsmæssigen flere ere blevne afgjorte uden Dom end i 1826. - Af de ifølge Forordningen af 20de October 1819 summarisk behandlede Sager har der været 304 færre i 1827 end i 1826, og 79 Sager færre ere komne under Paakiendelse paa den i Forordningen foreskrevne Maade. J Kiøbenhavn in pecie ere af 354 Sager 337 afgjorte uden Dom. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Ledige Embeder. Rye Sognekald i Aarhuus Stift, 180 Rbd. - Hylche Sognekald i Aarhuus Stift, 195 Rbd. Det er iblandt de Kald, som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Landskriver-Embedet for Eidersteds vestre Deel i Garding. Cautionen i 4 Procent Kongelige Obligationer, 6400 Rbd. - Chirurgicatet paa de guinesiske Establissementer; tvende Fulgmægtigposter i Ostindien, hvortil udfordres Candidater med den fuldstændige juridiske Exammens Grændsecontrolleur-Tienesten i Gronenberg, under Neustadts Toldsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Befordringer og Afgang. Den 19de April er C. B. Olsen beskikket til Forvalter ved Palaiet i Roeskilde. Den 22de, J. J. Loria udnævnt til Hofguldtrækker. Den 26de, Kammerherre Arenstorftilladt at udtræde af Tiende Commissionen for Gierlev, Onsild, Støvring, Nørhald, Galthen og Øster=Lisberg, Herrreder i Randers Amt og Stiftslandinspecteur Offessen igien udnævnt til Medlem af bemeldte Commission. Den 13de Mai er Stiftslandinsepkteur i Ribe Stift D. Wesenberg efter Ansøgning i Naade entlediget. Den 17de, constitueret Slotsforvalter ved Frederiksberg Slot, Lieutenant J. N. Bonsach, beskikket til virkelig Slotsforvalter sammesteds, og afskediget Sekondlieutenant I. F. Qvistgaard til Slotsforvalter ved Fredens borg Slot. Den 24de, Amtmand og Commandant paa Færøerne, Major C. M. G. Løbner, efter Ansøgning i Naade entlediget, og den hidtil constituerede Amtmand Kammerjunker C. L. Tillisch, igien beskikket til Amtmand og Commandant paa Færøerne; Fuldmægtig i det 2det jydske Renteskriverkontoir K. H. Hegelund beskikket til Renteskriver for det 1ste jydske Renteskriverkontoir, og Fuldmægtig P. Povelsen i det 2det jydske RenteskriverContoir, til Revisor for Regnskabssagerne for de Godser som Tid efter anden ere overtagne for Statsgieldskassens Regning og henlagte under Rentekammerets Bestyrelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Fremdeles ere følgende Copiister udnævnte til Fuldmægtige: Copiist i det fyenske og lollandske Renteskriverkontoir M. P. Grooss og Copiist i Veikontoiret J. Bertelsen til Fuldmægtige i det 2det jydske Renteskriverkontoir, Landmaaler og Copiist i det Kiøbenhavnske Renteskriverkontoir J Frost til Fuldmægtig i Matrikuleringsskontoiret, og Copiist i det siellandske og fyenske Landvæsenskontoir L. Svendsen til Fuldmægtig hos Revisoren for de ovenmeldte Godsers Regnskabssager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-05
Beltpassage Fra d. 30te Juni til den 3die Juli ere udreiste: Til Fyen. Art. Lientn. Fensmark; Gross. Suhr, Fuldm. Jørgensen; Kapitainvagtm. Lieutn. Sommer: Lieutn. Schertigen, Kongl. Assistent Kierumgaard med Kone, Datter og Søn; Kammerraadinde Leth med 2 Børn; Lieutn. Døcker; Pastor Sommer med Kone og e Børn; Mdm. Rahlff med 2 Børn; Jfr. Rahlff, Profess. Hornemann, Blomstermaler Beyle; Stud. Hornemann, Frøken Hornemann. Lieutn. Jacobsen. Til Siælland. Proprit. v. Deurs; Kapt. Løndberg; Jnformator Erreboe; Kammerh Oberst Haffner; Adjut. Falbe; Kapt. Vagtm. Lieut. Auditeur Sommer; Artillerie Lieutn. Fensmark, Brygger Sørensen med Kone og Barn; Lieutn. Døcker; Pastor Woldiche.