JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Løverdagen den 11 Januarii 1806 Skrivelse fra en ung Pige. Min Herre! Tak! tusinde Gange Tak! for den Beskrivelse over Liigprocessionen, som De leverede os i sidste Numer af Deres Blad. Den kunde aldrig være nogen mere velkommen end netop mig. J Morgen bliver det fire Uger siden jeg har havt en Fod paa Gaden. Jeg sidder indspærret som en Gjeldsarrestant, og hvis jeg ikke vil udsætte mig for offentlig Tort, maa jeg endnu blive to Uger i mit Fængsel. Det er skrækkeligt, saaledes at see sig nødsaget til at hensukke de skjønneste Dage af sit Liv i en skummel Eensomhed! Vor Stuepige, Susanne, er min eneste Trøst. Dersom jeg ikke havde hende, vilde jeg være dobbelt at beklage. Hende var det, som negtede sig den Fornøielse at see Liigprocessionen blot for at holde mig med Selskab. Ak, mit Hjerte smelter hen i Taknemmelighedstaarer, hver Gang jeg tænker paa, hvad denne eiegode Pige fort for gjort og endnu daglig for formig. - De længes maaskee efter at erfare Aarsagen, hvorfor jeg maa holde mig inde. Kun Taalmodighed. De skal faae Alting at vide. Min Fader, maa De ude, er just ikke nogen simpel Mand. Han er Collecteur, og ved hver Trækning kan De i Skumringen see de fornemste Folk hos ham. At han er en Mand, som er meget betroet, det kan de see deraf, at han nyligen er bleven valgt til Casserer og Revisor i vor Klub. Han har hele Klubbens Casse under Hænder, og det er ingen Spøg Penge fortjener han som Sand, for der kommer hver Trækning en Mand hos os, som sætter 1200 Rdlr. paa No. 2, og som, imellem os sagt, har besat den saa uafladelig, at han nu er paa Veie at gaae bag af Dansen. Papa vinder mere ved ham, end han ved Lotteriet. Men hvad kan alt det nytte? Papa er lige paaholden, og jeg lige ulykkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Naar jeg i mit 29 Aar bliver Snedker Madame, saa er det endnu ikke for sildigt. Jmidlertid er jeg dog ikke saa ufornuftig at slaae det urene Vand bort saalænge jeg endnu ikke har det rene. En fornuftig Pige maa, ligesom enhver fornuftig Skipper, have et Nødanker. Saalænge det er godt Veir lader man det ligge blandt Skramleriet, men naar Nøden er for Døren er det altid godt at være forsynet dermed. Deres forbundne Henrietter, Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Indenlandske Efterretninger. Siden den sidste store Jldebrand i Slagelse er der nu ialt opbygt 18 Huse og Gaarde, hvoraf 12 i Smedegaden, og 6 i Løvegaden. Over 20 Tomter staae endnu ubebyggede. Alle Bygningerne ere meget smukke, men kun, som de sædvanlige Kjøbstædsbygninger, to Etager høie. Den smukkeste blandt de nye Gaarde tilhører Rebslager Jørgensen, og har kostet omtrent 9000 Rdlr. Ogsaa Torvet er nu fuldkommen færdigt, og har koster omtrent 3 til 4000 Rdlr. Mærkeligt er det, at der har været to Gange Jldebrand i denne Bysiden den sidste store Lysestøber Brandts nylig afbrændte Bygning i Helsingøer har i den almindelige Brandassuranrecasse været forsikkret for 4000 Rdlr. At Alting i Verden kan have sin Nytte sees deraf, at man i Peder Hvidtfeldstrædet No. 120. 1ste Sal betaler enhver, der vil have den Umage, at samle Lysetanne af Lysesaxene 1 s. for Loddet og 32 s. for Pundet. Det er kun Skade, at Lysepudserne, som skulde være Hovedlierandeurer her, ere i vore Dage alt for fornemme til at agte en saadan Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Den sidste Forandring med Bryggerlandet synes at have havt den ønskeligste Virkning. Fordum maatte Folk bede mangen en Brygger om at sælge Øl, nu bede Bryggerne Folk om at kjøbe Øl. Aviserne vrimle af Subskriptionsindbydelser fra Bryggere, og Kappelysten er saa stor, at det neppe vil vare længe førend Bryggerne sige: " paa ti Exemplarer gives det ellevte frit. - Saaledes kunne Tiderne forandre sig Efter en Kongel. Resolut af 24 f. M. e. det de Barbeersvende, der staae ved det borgerlige Artillerie formeent, at aarelade og udtrække Tænder, uden at de have underkastet sig den ved Forordningen af 22 Junii befalede chirurgiske Examen. Men Clisteer kunne de sætte ligesom forhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Afd. Prof. Sahls Bogsamling, som er saa rig paa gamle Classiker, bliver nu solgt ved offentlig Auction den 10 Februarii. Mand. d. 20 Januarii om Eftermiddagen henved 4 1/2 Slæt, bliver der Generalt, i det Asiatiske Compagnies Huus, hvor Jnteressenterne anmodes om at møde, for 1) at lade sig meddele de Efterretninger, som fra Compagniets Factorer og Capitainer, samt Correspondenter, maatte være indløbne; 2) at lade sig forelæse hvem der er ansat som Capitain og Overstyrmand med Skibet Dannemark, som afgik i Nov. 1805; 3) at erfare, hvorfor det er udsat med begge Efteraars Expeditionerne til China og Jndien med Skibene Christianshavn og Holsteen; 4) at underrettes om, hvorvidt der er avanceret med Revisionen og Decisionen af Compagniets Regnskaber, samt tildeels hvad derunder er passeret; 5) at lade sig foredrage Udfaldet af det sidste Europæiske Regnskabs Revision og Decision, samt derefter at meddele Directionen og Betjenterne her, conventionsmæssig Qvittering for Handels Aaret 18045, 6) at bifalde de af Commissionen, efter Jnteressenternes Anmodning gjorte Forslag, hvorledes Compagniet paa en anstændig Maade kan vise Conferenceraad C. Anker tilbørlig Skjønsomhed for anvendt Flid i Compagniets Forretninger i London i Aarene 1801 til 1806; 6) at resolvere paa en fra Capit. Christensen med flere indkommen Begjering om Eftergivelse, af dem ved Decision til Ansvar udsatte Landgangs Penge for Reisen med Skibet Christianshavn, til Beløb ialt 1105 Rdlr.; 7) at vælge to Lovkyndige, tre Handels kyndige og Søkyndige Decisorer, blandt de dertil af Commissionen foreslagne Herrer Jnteressentere, saasom intet Directeur, eller Revisor Valg for dette Aar finder Sted. - Retourcargaisonen af Chinaskibet Prindsesse Lovise Augusta, Capit. A. Rosenvinge, formodes efter Jndkjøbsprisen at beløbe sig til 384,000 Rdlr.; Chinaskibet Arveprindsen, Capit. J. C. Holms Retour-Cargaison 384,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Een af de skjønneste Broer i Kjøbenhavn er for nærværende Tid Høibro, som ved Hr. Havne commissair Müller er bleven forvandlet til en Vindebro; det er tredie Gang at denne Bro er bleven forandret. Jndtil Aaret 1766 havde den været en Vindebro, men for at gjøre Kjørselen derover des beqvemmere blev den den Gang omskabt til en simpel Bro. 1665 d. 8 Martii blev det Amagerne strængelig forbudet at kjøre derover med deres Vogne. Nu omstunder kan enhver uden Forskjel kjøre derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Det er ikke umærkeligt, at der i Vinter ikke har været at faae noget Kort over Tydskland. Saa ivrigen sysselsatte Krigen Kjøbenhavns Politiker, J Frederikshospital har der i Aaret 1805 været 2473 Syge; deraf ere i f. A. udgaaede 1917, døde 223 og ved Aarets Udgang tilbage. blevne 333.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Hr. Prof. Engelsrede agter at fortsætte Prof. J. Badens Universitets Journal, under Titel af Universitets- og Skoleannaler. Hvert Fjerdingaar udkommer et Hefte paa 10-12 Ark. i 8vo. H. H. Prindsesse Juliane af Hessen er ankommen til Kiel den 30te f. M. og agter at opholde sig der i nogen Tid Den værdige Olding Prof. Heneler ved Universitetet i Kiel, lige bekjendt og agtet formedelst sine Fortjenester som Læge og som Menneske, er ved Døden afgaaet den 31te f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Studenterne ved Universitetet i Kiel bragte H. K. H. Kronprindsen et høitideligt saa kaldet Hoch Nytaars Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
J Aagerhuus Stift ere fra 2den Dec. 1804. til 30 Nov. 1805 ægteviede: 3023 Par, Fødte 11288 af begge Kjøn, nægte Børn 944, Dødfødte 207 af Mand, og 158 af Qvindekjønnet. og En Kone havde født Trillinger og 50 havde avlet Tvillinger. Blandt de Døde vare 5 Barselqvinder, 64 Druknede, 34 ved andre ulykkelige Hændelser; 9 Selvmordere og 3 Myrdede. alt var der 4201 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
J Stiftet Fyen og Langeland med Als og Ærøe er i samme Tidsrum, Ægteviede: 1156 Fødte 4963, hvoriblandt 324 uægte Børn; Døde af begge Kjøn 3109, altsaa 1854 flere Fødte end Døde. - Anmærkn. Dødfødte 220; Tvillinger 44 Par; 4 Koner havde Tvillinger; usædvanlig høi Alder: 410 opnaaede 70 til 80 Aar; 259 en Alder af 80 til 90, og 56 en Alder fra 90 til 100, og deriblandt 2 over 100. - Blandt de Døde vare 4 forsætlig dræbte og en uforsætlig Af Selvmordere har der lykkeligviis ikke været flere end 5. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
J Odensee Kjøbstæd, Ægteviede: 858 Par, Fødte 257, hvoriblandt 32 uægte Børn; Døde 172 af begge Kjøn. Altsaa 85 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Bassangeren la Viletti, som i Fjor lod sig høre med bifald paa vort Theater, er i Petersborg bleven tilbudet et Engagement med 3000 Rubler aarligen, men han afslog Tilbudet. J Zeitung for die elegante Welt fortælles: da det Gravmæle, som Klopstock lod forfærdige for sin anden Kone hos Scheffauer i Studtgard, kom fra Hamborg paa Dansk Bund, spurgte den Danske Toldbetjent Steenhuggeren, som havde Opsigt over Transporten, hvormeget det var værdt. Denne svarede i sin Troskyldighed, at det havde kostet 350 Rdlr. Sachsisk. Derpaa blev der forlangt 64 Rdlr. i Told. Den forlangte Sum blev deponeret, og Sagen er bleven indberettet til den Danske Regjering, som tilføier den elegante Tydsker, sikkert ikke vil gjøre sig betalt i Digterens Urne den Beskyttelse, den har forundt ham i Live," Enhver Dansk kan ikke læse disse Linier uden største Harme. For det første har Toldbetjenten, som her kaldes en Synder, dersom det iøvrigt er sandt, at man har forlangt denne Sum, ikke gjort andet end sin Pligt; thi Toldtarifen, siger ikke, at Klopstockske Monumenter skulle være toldfrie, og for det andet burde den ligesaa elegante som utaknemmelige Herre vide, at Dannemarks ædle Regjering har Kongelig underholdt Tydsklands Klopstock, lige til hans Dødstime, men hans Fødeland selv lod sig nøie med at læse og rose ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Løverdagen d. 19 Januarii bliver der Concert paa det Kongel. Theater, til Bedste for Madame Kuntzen, Capelmesterens Ægtemage, der lader sig høre som Sangerinde. - Den unge Jomfru Nancy Perey har ogsaa faaet Tilladelse til at lade sig høre paa Theatret paa Fortopiano. - Der er ankommen her tre Virtudser fra Tydskland, som ligeledes have faaet Tilladelse til at lade sig høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
(Af et Brev, dateret 19de December, fra Hr. Provst A. Phill, paa Hedemarken, til Mag. Bloch, i Trondhjem. Jeg vil i Forbigaaende blot anmærke de Maskiner, som her ere frembragte, og hvori jeg haver nogen Deel. 11) En Bryde, og Skjettemaskine, til Liin og Hamps Forarbeidelse, hvilken gaaer ved Vand. 2) En Kardemaskine, som sættes i Bevægelse ved Menneskekraft. 3) En Spindemaskine, som spinder 40 Traade paa eengang, være sig Uld eller Bomuld, og drives ligeledes ved Menneskekraft. 4) En af mig opfunden Maskine til at arbeide og tilberede Kalken til Vangs Kirkes Opbyggelse. Den drives for nærværende Tid ved en Hest, og haver 14 Stempler. Til Sommeren skal den forøges med dito 14 Stempler, og drives af 2de Heste. 5) En Tærskemaskine, den første her i Stiftet, og for sin Fuldstændighed maaskee den første og eneste i Landet. Den blev færdig for en Maaned siden, er her paa min Præstegaard, og drives af 4 Heste. Jeg anseer denne Maskine for saa god, at den ikke allene staaer jevnsides de bedste danske, men maaskee overgaaer dem. Den er tillige forsynet med Rense=Verk, saa at den paa eengang udtærsker og leverer Kornet fuldkommen reent. J een Timeudtærsker og renser tilmed den Kornet af 500 Baand, uden at det mindste Korn bliver tilbage i Halmen, eller Avnerne. - Denne Maskine har jeg søgt at give en og anden Forbedring, ved f. Ex, at anvende den betydelige mekaniske Kraft: Skruen uden Ende, istedet for Snover eller Remme, som ikkun betynger Maskinen mangfoldig, og gjør den yderst ubestandig. - Med nysnævnte Tærskemaskine skal til næste Aar forenes en Hakkelsemaskine af min egen Opfindelse; da de engelske og Volganske Hakkelsemaskiner for deres store Kostbarhed (omtrent 80 Rdlr. Stykket) ikke kunne blive almeennyttige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Den Hakkelsemaskine jeg har i Sinde at indrette, troer jeg kan komme til at koste omtrent 15 Rdlr., af skal i Produktet ikke slaae meget tilbage for de engelske eller Volganske. Tærskemaskinen har, med al Omgjørelse og Forandring, indtil jeg fik den, som den efter min Formening burde være, kostet 150 Rdlr. 88 S. O. su
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Udenlandske Efterretninger. For omtrent otte Aar siden besluttede det Hi landske Skotske Selskab i Engelland, at lade opsøge Beviserne for den Macphersonske Ossians Ægthed, som de fleste Britter havde draget i Tvivl. Den af Selskabet udnævnte Commission har nu bekjendtgjort Resultatet af dens Undersøgelse: at man ikke har været istand til at overkomme et eneste Digt, hvis Overskrivt og Jndhold stemmede fuldkommen overeens med de Digte, som Macpherson har udgivet under Ossians Navn. Det er saa godt som afgjort, at Fingal aldrig har levet og Ossian aldrig sjunget, men at de fleste af dennes saakaldte Digte deels ere Maphersons egne Opfindelser, deels udarbeidede af ham efter Galiske Sange, som have stor Lighed med vore gamle Kjæmpeviser. Den første Aarsag til dette lærde Bedragerie søges især deri, at Macphersons første Originalarbeide er bleven modtaget med temmelig Kulde. – Saaledes ere da Oldtidens blinde Forgadere i Engelland aldrig blevne mere firerede end ved Maephersons Bog, og de store historiske Skatte, som man har søgt og fundet i hans Psendo-Ossian er altsaa ikke et Halmstraa værdt. Dersom de ikke have ladet sig lede af blind Jver maatte de strax have indseet at man for halvanden Aartusinde, ikke hos raae Fjeldboere kunde digte saadanne plamæssige og med kjelne Udtrykke opfyldte Digte, og endnu langt mindre bevare dem saa længe ved blotte Traditioner. - Det er imidlertid at beklage, at selv vor udødelige Suhm har ladet sig forlede til at lægge de Maphersonske Halvfabler til Grund for en Deel af hans Historie om Dannemark, og at endog een af vore nulevende fortjente Leyde, Hr. Prof. Münter har i en Afhandling om det gamle Leire i Sjælland, som han for ikke længesiden oplæste i det Skandinaviske Selskab, daget fortrinlig Hensyn til de i Ossian beskrevne Sæder &c. Disse lærde Mænds Grandskninger i den Henseende ere saa godt som aldeles spildte. - Grev Stolberg har nylig leveret en ny Oversættelse af Østian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
I det Engelske Parlament blev der for ikke længe siden fremlagt en Brevvexling imellem Lord Segforth og Statssecretairen, hvori der findes nye Exempler paa Grusomhed mod Negerslaver i Vestindien. H. Colbeck, Opsynsmand over en Plantage paa Barbadoes, kjøbte sig en Negerdreng, som han lod opvarte ved Bordet. Crone, en Naboopsynsmand, besøgte ofte Colbeck, og kjendte Drengen meget godt. En Nat udbrød der Jld i Nabolavet; Colbeck lede til Hjelp, og Drengen fulgte med ham. Da Colbeck vendte tilbage, savnede han Drengen, og da denne end ikke den næste Dag kom tilbage, sendte han Bud til alle Naboerne, fornemmelig til Crone, og lod dem bede at tilbagesende Drengen, i Fald de skulde finde ham. Nogle Dage derefter opdagede man den arme Negerdreng i et dybt Svælg paa en Plantage, som Crone havde Opsigt over. En Mængde Negere forsamlede sig omkring Stedet. Drengen, som ikke forstod et eneste Ord Engelsk, forbansedes naturligviis over Truslerne og Allarmen af saa mange Mennesker, og flygtede ind i et Klippehuul. Crone og nogle Blanke kom derhen. Paa deres befaling blev der lagt Jld uden for Aabningen; den lille Neger fandt Jlden snart utaalelig, og løb ud i en nærliggende Dam. Nogle Sorte forfulgte ham, og Drengen, kastede, som det hedte en Steen efter dem. Herpaa fyrede to Blanke nogle Gange med Hagel paa ham, og Negrene kastede Stene efter ham. Halvdød blev han endelig trukket op af Dammen, thi han var ikke allene saaret af Stenene, men ogsaa hans Bryst var gjennemboret af Hagelen. De blanke Uhyrer befalede Negrene, at grave en Grav, og medens man grov, gav den ulykkelige Dreng Tegn, at han vilde drikke, men man gav ham intet Vand, da Graven var færdig styrtede man ham deri, og kastede Jord paa ham, uagtet han rimeligviis endnu ikke var død. Colbeck, som erfarede denne grusomme Behandlingsmaade, sagsøgte Crone. Uhyret blev dømt til at betale 25 Pund, som er dobbelt saa meget som der maa betales for en dræbt Neger. Det gjorde Generalfiscalen paa Barbades meget ondt, at Øens slette Love ikke tillode ham at straffe Crone haardere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
D. 20 Nov. rasede der paa de nordlige Kyster af Spanien en skrækkelig Storm, hvorved der i Valentin styrtede adskillige Huse sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Fredsefterretninger. Endelig opklares da igjen den politiske Himmel de sorte Tordenskyer drive efter Haanden bort, og Fredens blide Morgenseel lader sig igjen see i sin hele Glands. Den 27 f. M. blev Freden imellem Frankrige og Østerrige undertegnet i Presburg. De Franske skulde rømme Brünn inden d. 4 og Wien, inden den 10 d. M. og alle de Østerrigske Stater, de have besat, paa de nær, som skulle afstaaes til Kongeriget Jtalien, og Bayern inden 6 Uger. De hemmelige Fredsartikler ere endnu ikke bekjendte, men det hedder, at den Contribution, som er paalagt de Østerrigske Stater, er nedsat fra 100 til 30 Millioner. Derimod aftræder Østerrige sin Deel af Venedig, Tyrol, sine Schwabiske Besiddelser &c. *), og lader disse Lande indlemmes i Kongeriget Jtalien, Pfalsbayern &c. Sal burg beholder sin gamle Forfatning, og Østerrige sin Deel af Dalmatien, og Jstrien, og faaer derimod Erstatning i Østen. Keiser Alexander er vendt tilbage, og hans Tropper have faaet Ordre at begive sig hjem. Saaledes er da i en Tid af to Maaneder et af de vigtigste Feldttog, Historien kjender, med eet endt; tre nye Kongeriger reise sig som et pludselig Luftsyn midt i Tumlen af de Rædselsoptrin, der have farvet Mährens Slætter med fjerne Folkeslags Blod, opfyldt Dammene med Liig, og Hospitalerne med lemlæstede Krigere. De Østerrigske Lande i Schwaben forenes med de Bayerske, som nu ogsaa forøges med den Tydske Johanniter ordens Godser. Churførsten af Würtemberg er i en egenhændig Skrivelse fra Keiser Napoleon underrettet om, at Kongeværdigheden skal tildeles ham, og har allerede modtaget sit Hofs Lykønskning. J Berlin hedder det, at Preussen skal aftræde adskillige Lande, men at det derimod ogsaa faaer en betydelig Tilvæxt, og man mener ogsaa, at dets Tropper snart vil vende tilbage til deres Fædreneland. - Frankrige synes nu ikke at have flere san*) Østerrigsk Venedig indbefatter 1500 Mile og 2 Mill. Jndbyggere Hovedstaden Venedig allene har 150,000 Jndb., Tyrol indbefatter 372 Mile og 610,000 Jndb. (1639. Mennesker paa hver Miil, af de Østerrigske Besiddelser i Schwaben indbefatter Breisgau 51. Mile og 112,000 Jndb. Man seer hvilke betydelige Lande Østerrige taber, og det er ikke at formode, at dets Erstatning i Østen, i Qvantitet og Qvalitet, vil opveie dets Tab. de Modstandere end Engelland og Neapel. Det første truer med at gjøre en Landgang paa den Franske Kyst med 30,000 Mand, hvoriblandt Emigranter &c., og det sidste har forenet sine 40,000 Mand Tropper med de landede Engelsk Russiske. - Ogsaa ved Slægtskabets Baand kommer den Franske Keiser nu i nærmere Forbindelse med een af de nye Konger. Den Bayerske 18 Aars Prindsesse Augusta formæles med Vicekongen af Jtalien, Prinds Engen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-11
Theatret. Mandagen den 6 Januarii opførtes Erindringen, et nyt Skuespil i 5 Akter af Jffland, som ikke gjorde synderlig Lykke. Torsd. d. 7 Nytaarsgaven og Høstgildet. - Nytaarsgaven er een af de ubetydeligste Franske Ubetydeligheder, der ikke udmærket sig ved andet end et Par sædelige Optrin. - Høstgildet ovenpaa en saadan Ræt var en sand Hjertestyrkning. Dette vedbliver endnu bestandig at være et sandt Høstgilde for Theatercassen. Men besynderligt er det, at dets Forfatter hidtil endnu ikke har forandret de Linier i Arien: Førstkommende Maidag re, hvor Grete en ung blufærdig Bondepige taler og en diende Søn ved et moderligt Bryst, om knæsætte Drengen, som hendes Fader skal velsigne &c., Ting, som Blufærdigheden aldrig tillader nogen ung Pige at tale om. Stykket er blevet tre Gange oplagt, og der har altsaa været dobbelt Leilighed til at forandre disse Steder. - Torsdagen den 9: Fra Vertshuus til Vertshuus, eller *) Peer Gantes Gjenvei, et nyt Syngestykke i 3 Acter af Emanuel Dupaty, oversat til Antonis Tarchys Musik. Stykkets Tvillingtitel og Ordet eller viser allerede, at Oversættelsen er een af de frie. - Det fandt fortjent bifald. Musiken roses meget. Man finder i dette Stykke ikke færre end syv Fruentimmer i Mandfolkeklæder; sligt maatte holde det i Veiret, om det end ikke havde mindste Værd. *) Efter Leslings Mening bør man ikke kunne mærke af et Stykkes Titel det allermindste af dets Jndhold. De største Mesterværker ere kun betitlede med en eneste Navn, f. Ex. Hamlet, Cato, Emilie Galottin. Man brød sig intet om Skallen naar kun Kjærnen var god. J vore Dage er det omvendt. Mennesker og Comoedier have een Mode; naar kun Titelen lover ret meget er man fornøiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Tirsdagen den 14 Januarii, 1806. Konstkamret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Konstkamret i Kjøbenhavn fortjener unegtelig den første Rang blandt denne Kongestads Mærkværdigheder. Enhver Fremmed nærmer sig det med den meest spændte Rysgierrighed; enhver Jndfødt, som endnu ikke har seet det, betragter det som et non paa ultes af Naturens og Kon sens Skatte. Man kan ikke negte, at her findes mange, saare mange, mærkværdige, sjeldne og kostbare Sager, samlede i sex Kongers Regjeringstid, hvilken behagelig Tanke er det ikke, at kunne betragte her de Ting, som vore Forfædre for mere end tusinde Aar siden have betjent sig af At kunne tage den Commandostav i haanden, hvormed Absolon for ser Aarhundreder siden anførte sine kjekke Danske Krigere, At kunne betragte det Anker, som freiste Christian den Fjerdes Liv, og de stolte Vaaben, som Cort Adeler fratog den Tyrkiske Prinds, Saaledes at kunne tænke sig hele Sekler tilbage i Tiden, saaledes at kunne see og føle paa de levnede Mindesmærker om Oldtidens fore Mænd, kan umuelig andet end interessere enhver, hvis Hjerte føler for Fædrenelandet og Alt hvad der staaer i Forbindelse med dets Hæder. Men som egentlig Konstsamling betragtet er dette Cabinet langtfra ikke saa stort og mærkværdigt, som man i Almindelighed troer. Fraregner man Malerierne som i strængeste Forstand ikke høre herhid, alle de Oldsager, som kun have Jnteresse for Indfødte formedelst deres Ælde, alle de Ubetydeligheder, som blot have faaet Plads her fordi de ere forfærdigede af eller have tilhørt en eller anden høi Person, saa kunne de egentlige Konstsager ret vel rummes i et eneste Værelse. Her findes alt for mange Ting, hvis eneste Konst bestaaer deri, at de have kunnet faae Plads i et Konstkammer. En Lænestoel, som ved en skjult Fjer, indspærrer den, der sætter sig deri, et smukt Chatole med Skab, er Spilleuhr, kunne dog vel neppe betragtes som Konstsager? Og dog findes her mange saadanne Ting.