JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Til de i disse Aviser forhen meddeelte Afstykker i Henseen, de til Misforstaaelsen med Engelland hører endnu en anden Note til Lord Geenville, hvori den danske Gesandt, Grev We deel Jalsberg, forlangte Fregatten Freda med dens Konvorfrigivet. Dette nægtede den Engelske Regiering, i det den paastod, at de nødvendig maatte borge for Resultatet af de Fordringer, Hs. Brittiske Majestæt vilde giøre. Man vil have Efterretning om, at Engellænderne have bemægtiget sig tvende Danske Skibe, som vare bestemte med Foræringer til Algier og Tunis, og at de have indbragt dem til Portmahon. Skulde dette være grundet, saa har man dog Aarsag til at haabe, at den Engelske Regiering vist vil søge at forekomme alle videre Følger af denne Begivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Den 22 i d. M. havde Hovedstadens Jndbyggere den Glæde, at see den fortienstfulde Søehelt Kammerh. Bille komme tilbage efter en Fraværelse af meer end 3 Aar. Med Fornøi else sees at hans Helbreds Tilstand synes at være bedre, end man torde haabe det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Da Hamborger Posten ankom til Kiøbenhavn den 24 i d. M. Kl. 8 ½ om Morgenen, savnede man Brevene og Kartene fra adskillige Steder i Hertugdømmene, saasom fra Lybek, Flensborg, Tøndern, Sønderborg, Bredsted. Denne Hendelse som næsten er uhørt, foraarsagede mange besynderlige Gisninger. Endelig kom om Aftenen de fleste manglende Breve, (de fra Lybek undtagne) med en Stafette. Ved Forordning af 17 Octbr. d. A. er befalet, at den, undet 24 Februar 1796, befalede overordentlige Afgift at Skibs fragter, saaledes som den sidst, under 17 Mai 1799 nærmere er bestemt og forhøiet, endnu i et Aar længere, altsaa indtil Udgangen af Aaret 1801, skal betales og oppebæres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
J Anledning af Borgemesteren i Helsingøer, Justitsraad Wil des Død, har det behaget Hs. Majestæt, under 17 d. M., allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville herved allernaadigst tillægge Præsidenten i Helsingøer, Kammerherre Hauch de Forretninger, som hidtil have henhørt til Borgemesteren, sammesteds, hvorimod Vi forunde ham de, Borgemester Embedet tillagte, visse Jndkomster, tilligemed Pas=Gebyrene, forrige Borgemester=Andeel af den, Magistraten tillagte, Akelse og af Rekognitionen for Transit=Gods; de øvrige uvisse Jndkomster deles lige imellem Præsidenten og den ældste Raadmand, Justitsraad og Byefoged Biørnsen, som Vi tillige, til Beviis paa Vor allerhøieste Tilfredshed med hans nidkiære Embeds=Forhold, udnævne til Borgemester i Helsingøers Raadstue. De saaledes bestemte Lønninger tiltræde disse Embedsmænd fra denne Resolutions Datum. Foruden den Plads hvor Veisenhuset har staaet, har Hs. Majestæt ogsaa tilladt vedkommende Kommission at kjøbe nogle paagrændsende Grunde i Kattesundet, Hestemøllerstrædet og Slutteriegaden, for at vinde den fornødne Plads til det nye Raad= og Domhuus i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Det er ved Reskript af 24 d. M. fastsat som almindelig Regel for hele Aggershuus Stift, at samtlige residerende Kapellaner skulle nyde i Offer til hver Høitid, af enhver Mandsperson i det mindste 4 sk. og af ethvert Qvindemenneske ligeledes 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Af fremmed Humle, som over Kiel indføres til Danmark, er fremdeles indtil videre eftergivet 3 af den ved Toldforordningen befalede Told.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Det er nu indtil videre tilladt Bagerne i Kiøbenhavn at hage og udsælge saavel Brød af Byg, og af Rug og Byg blandet i lige Dele, som og Blanding=Brød af Rug, Byg, Hvede og Erter efter passende Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
De høieste Gevinster, som siden sidst ere udkomne i Klasselotteriet, ere 2, hver paa 1000 Rd., den ene hos Hr. Kontroleur Hansen i Kiøbenhavn og den anden hos Hr. Lieutenant Glies sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Skibet Favorit & Liverpool er forliist paa Falsterbroe; et andet Skib skal være strandet paa Falster. Giennemtrænkt af saa Manges Velgiører, Hr. Conferentraad Rybergs vedvarende Gavmildhed, har en Ubekiendt yttret det velmeente Ønske i Kiøbenhavns Aviser: at denne Olding maatte leve over 100 Aar, om det var Forsynets Villie. J Aalborg begynder man nu ogsaa at følge Liig til Graven i kouleurte Klæder, uden de sædvanlige Sørgekapper, og det som endnu er meere, at begrave Liig uden for Byen. - Til denne Grad af Oplysning naae vi Andre endnu neppe i et halvt Sækulum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
En Skipper fra Aalborg, som sidst i August afseilede til Christiania, skal efter indløben Kundskab, have havt den før gelige Skiøbne, underveis at blive kastet overborde af 2 svenske Matroser, han havde forhyret til Reisen, isteden for sine egne udskrevne Folk. Forbryderne bragte derpaa Skib og Ladning ind til Marstrand, hvor de begyndte at handle, men røbede hinanden selv, da de ikke kundernes og Profiten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Af det Reiersenske Rentesond udreedes nu Omkostningerne til en nye Søndagsskole for 50 Haandværksdrenge, der under Navn af den Reiersenske Søndagsskole aabnedes sidste Søndag. En Fiskerkone i Kiøbenhavn, som af en Pige havde faaet en Femrigsdalersseddel for 1 Rigsdalersseddel, er redelig no til at bekiendtgiøre denne Vildfarelse i Avisen, og lover Pigen det Overskydende, naar hun kan legitimere sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Danske Tilskuer tager nu Norge i Forsvar mod det der siger i Betragtningerne udi Journalen le Nord, at dette Land ikke kan rose sig af en eneste Taler og knap af et Par Digtere. J Henseende til det første beraaber Tilskueren sig paa Talleren, C. Colbiørnsen, hvem han i denne Henseende kalder vor Mirabeau. Af norske Digtere nævner han derimod en Holberg. Tullin, Stenersen, Vull, Wessel, Storm, Wibe, Fasting, FrimanPram, Falsen, Zetliz m. fl. og udleder deraf den Paastand, at intet Land paa et lige Folketal har frembragt flere og bedre Digtere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Det forsikres at Dr. Philos. Müller, som er en Søn af den afgangne Konferentsraad Müller, og som for noget siden for ret og sig en lærd Udenlandsreise, vil blive udnævnt til Adjunk, ved det theologiske Fakultet i Kiøbenhavn, og at han i denne Egenskab baade vil komme til at holde Forelæsninger og at førre Protocollen ved de theologiske Embeds=Examina. Ogsaa tales der og flere Forandringer ved Universitætet. For Dr. Med. Ranøe, der er bekiendt i Kiøbenhavn som en god praktisk Læge, bestemmer man et af de vakante Professorater i Medicinen. Endvidere siges det at Professor Moldenhawer med det første vil fratræde Bestyrelsen over Seminariet for de lærde Skoler. Hans Eftermand nævnes endnu ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
J Kiøbenhavn er gjort Begyndelse med at bygge nok en Telegraf, men det er endnu uvist hvor den kommer til at staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
I et nyligt udkommet Strivt om Konsten attrærteinddeeles alle Slags Trætter i 3 Slags: 1) Trætter ved gammel Strand; 2) Trætter imellem Ægtefolk, Naboer a., og 3) de Lærdes offentlige Stridigheder, som føres til PublikumeFornøielse og Opbyggelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 24 Ottbr. er Personel=Kapellan for Særsløv Meenighed, R. Rasmussen, beskikket til Sognepræst for Tommerup og Brylle Meenigheder i Fyen; Kand. Theol. C. Qvale til Sognepræst for Hammerfeest Præstegiæld i Vest=Finmarken. - Under Generalitetet: Den 17 Octbr. Ved det 1ste jydske Jnf. Regimener Kapitain v. Roseninge, efter Ansøgning, afskediget med Pension; Stabs=Kapitain v. Dame i hans Sted beskikket til Kompagnie Chef, karakteriseret Kapitain v. Brackel til Stabs Kapitain; karakteriseret Prem. Lieutenant v. Müller til vit kelig Prem. Lieutenant, og Fændrik v. Marcussen til SecondLieutenant; Prem. Lieutenant a la suite ved Dronningens LivRegiment, v. Gribbohn, efter Ansøgning, afskediget med Pension; de karakteriserede Sec. Lieutenanter, Baron C. v. Ranzau, ved det fyenske Regiment lette Dragoner, og v. Wadskier ved det siællandske Jægerkorps, udnævnte til virkelige Sec. Lieutenanter; ligeledes C. v. Scheel og L. M. Glückstad til Kostkadetter ved Landkadet=Kompagniet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Vacancer. Under det danske Cancellie; Hoe og Orbye Sognekald i Ribe Stift, 320 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Høiesterets anden Seftion til Aar 1800.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Onsdagen den 8 Octbr. No. 97. Schønheider, Holm Kansebøll, Johannes Løvestad og John Randem, contra Klingberg JPeter Holmsen Jahren og Bott Svendsen Dingstad(Sagen angik Citanternes formeentlige Ret til paa deres Hustruers Vegne, paa Skiftet efter Ægtefolkene Simon Olsen og Anne Marie Larsdatter, at faae udlagt de 3 Gaard Jahren, Kragerud og Hallerud efter lovlig Taxt, efter den deres Hustruer tilkommende Odels= og Ansædes Ret m.v., Dom: Stiftsøberrettens Dom (hvorved er kiendt, at Anktion over Etervboets eiende Gaarde, saasnart mueligt, skal blive foretaget til fælleds Boes Fordeel, under Reservation af de formeentlige Odels Arvingers Ret til Gaardenes Besiddelsee og Jndløsning i sin Tid, om de agte at benytte sig dera m. v.) bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler H. Kansebøll med de flere Citanter som Tabende 5 Rd. No. 346.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Klingberg Prokurator Elling Randulf, contra Rottbøll ) Sognepræst Hr. Niels Juell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
(Sagen angik Prokurator Randults imod Sognepræsten Hr. Juell i en Beskikkelse af 8 Julii 1797 gjorte dristige Beskyldning, at han enten selv, eller ved andre, skulde have frastaalen Randulf 63 Faar.) Damt Stiftsoberrettens Dom hvorved Randulf er funden pligtig, for sin dristige og ærenærgaaende Sigtelse og Spørgsmaale til Præsten Hr. Juell i forommeldte Beskikkelse, at høde 100 Rd., Halvdelen til Sognets Fattigkasse og Halvdelen til Justitskassen, de i forbemeldte beskikkelse mod Hr. Juell. brugte Udtryk bør døde og magtesløse at være, og ei komme ham til Fornærmelse i nogen Maade) bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Prokurator C. Randulf idømte Mulkt 100 Rd. tilfalder Sognets Fattige. Processens Omkostning for Høiesteret betaler fornævnte Prokurator Randult til Sognepræst Hr. N. Juell med 80 Rd., saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og endvidere til samme Kasse 5 Rd. Torsdagen den 9 Octbr. No. 361. Klingberg Niels Knudsen Schrøvigen, contra Wilster 4 Niels Nielsen Wigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
(Sagen angit en imellem bemeldte N. Wigens Moder Ma rit Torgersdatter og Citanten indgaaet skriftlig Kontrakt af 22 Septbr. 1797 om Pladsen Wigens Overdragelse til den sidste.) Dom: Stiftsoberrettens Dom (hvorved den imellem R. N. Wigen og Moder Marit Torgersdatter indgangne mundtlige Forening om Pladsen Wigens Afstaaelse bør ved Magt at stande, hvorimod den imellem bemeldte Marit Torgersdatter og N. K. Schrøvigen indgaaede skriftlige Kontrakt af 22 Septbr. 1797 undertiendes) bør ved Magt at stande. J Salario for Høiesteret til Prokurator Wilster betaler N. K. Schrøvigen 30 Rd. og til Justitskassen som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Fredagen den 10 Oktbr. No. 162. Rottbøll J Proprietair Jern Arnold Fischer paa egne og den 1 Fischerske Families Vegne, som Arvinger efter afg. Christian Fischer og Hustrue, samt Klingberg Lars Bastrup paa sin Hustrues Vegne, contra Haagen, Stoleholder Emannel Reenberg paa egne og den Reenbergske Families Vegne, samt Haagen ) Kammerherre Rosenørn Teilmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
(Sagen angik adskillige Bestemmelser af Ersekutorerne efter afg. C. Fischer, hvormed Citanten Proprietair Fischer itte fandt sig fornøiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Dom: Stiftekommissariernes Decision (hvorved er kiendt 1ste Post: at afdøde Frue Fischer, eller den Reenbergske Familie, bør for Frem iden være aldeles uderettiget til Pensioners Nydelse fra det Fischerske eller Allinggaardske Legal, der allene bør komme Hospitalet, Godsernes Fattige og Trængende af C. Fischers Familie tilgode, derimod forbeholdes J. A. Fischer, paa Stiftelsernes Vegne fuldkommen lovlig Retong, Tiltale til Erselutorerne og deres Arvinger for de Summer, der fra 1775 ere betalte til den afdøde Frues Familie i Pensioner af Stervboets Midler. J 2den og 3die Poster er J. A. Fischer forbeholdet sin Ret og Paaanke til Ersekutores eller Arvinger for de af Ersekutorerne afsaade endelige Kiendelser, J 4de Post: at Alling Mølle bør henhøre til Allinggaard, samt være J. A. Fischers Eiendom til egen og fuldkommen frie Disposition. J 5te Post forbeholdet J. A. Fischer fuldkommen, Ret og Paaanke til Ersekutorerne og deres Arvinger) hør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler J. A. Fischer og C. Reenberg hver 5 Rd. No. 73. Klingberg Justitsraad Christian Lange, contra Wilster 1 Jens Christensen Kisum. (Sagen angit Citantens formeentlig lovstridige Forhold, ved egenmægtig at nedrive og spolere en af Jndstevnte i Fæstehavende Gaards Bygning, som og at bortføre endeel af dennes Korn, med flere Voldsomheder.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Dom: Landstingsdommen (hvorved Citanten er tilpligtet at erstatte J. Kisum det for ham spolerede og bortsolgte Korn efter uvillige Mænds Sigende, samt udi Reparation for til føiet Overlast betale Bonden 50 Rd., og for den udøvede Selvtægt bøde 20 Rd. til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn. og ligesaameget til Justitslassen, bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Justitsraad C. Lange fritages for at betale de J C. Kisum tilkiendte 50 Rd., samt at de idømte 40 Rdls. Bøder bør tilfalde Lybye Sogns Fattige. J Salario for Høiesteret til Prokurator Wilster betaler Justitsraad Lange 30 Rd. og til Justitstassen som Tabende 1 Rd. No. 209. Rottbøll 1 Farver Otto Andreas Møller, contra Schønheider Konferenceraad Christian Ludvig Schutz, som En) sekutor testammenti efter afg. Gottfried Rumbens(Sagen vedkom en af Johan Rumbens under 1 Aug. 178 til Peter Andreas Møller udgiven og derefter til Citanten og verdragen Obligation for Kapital 500 Rd., Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved Konferenceraad Schutz er frikiendt for Citantens Tiltale i denne Sag, samt ophævet Processens Omkostninger bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret betaler D. A. Møller til Konferenceraad C. L. Schutz, som Erselutor testamenti efter afg. G. Rumbens, med 60 Rd., saa betaler han og til Justitskafsen for undig Trætte 24 Rd. og endvidere til samme Kasse 5 Rd. No. 294. Mødte selv) Prokurator Hans Haagen, som befalet Actor og 1 paa Justitiens Vegne, contra Klingberg J Birkedommer Henrich Møller. (Under denne Sag blev han tiltalt for hans skiødesløse Forhold i hans Embedsførelse som Dommer og Skriver ved Hørs lef og Rersen Birker.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Dom: Landstingsdommen (hvorved han er tilfunden at bøde til vor Frelseres Kiele 30 Rd. og betale ligesaameget til Justitskassen, og ifølge Dommens 2den Post endvidere til Justitskassen 10 Rd. Jfølge Dommensgie Post bør han, i Tilfælde han ei aflægger den ham derudi forskrevne Eed, bøde til bemeldte gasse 50 Rd.) bør ved Magt at stande, dog saaledes at det Actorerne for Landstinger tilkiendte Salarium bortfalder. Wilster No. 175. Michael Nielsen Brabrand, contra Jngen mødte Hor= og Stadsrets=Prokurator Jacob Ferdinand J Wile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
(Sagen anget nogle af Citanten imod Jndstevnte brugte ærefornærmende Ord, saavel mundtlig som skriftlig i 2 til Hs. Kal. Majestæt indgivne Ansøgninger, samt i Breve af 26 Apr. 1791 til forrige Politiommester Etatsraad Flindt m.v., Dom: Hof= og Stadsrettens Tom (hvorved er kiendt, at de om og imod Procurator Wilse fremførste skammelige og at renærgaaende Sigtelser og beskyldninger bør døde og maatesløse at være, og ei komme bemeldte Wilse til Fornærmelse paa Ære, eller gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorimod Brabrand, for sit herudi udviste lovstridige Forhold, bør som Løgner bøde sine 3 Mk. ) bør ved Magt at stande, dog saaledes, at de idømte Strafbøder bortfalde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra 19 til 26 Octbr. Magister Tornøe, Forvalter Eibye, Professor Becher med Frue, Jfr. Hageman, Prætonus, Koffardiekapitain J. Pedersen, Lieutenant Gruner, Landretsadvokat Ketelsen, Proprietair Lange med Familie, Konference. raad Ryberg med dito og Følge, Student Buschmann, Proprietair Amsbøll med Familie, Toldkasserer Guldborg, Stud. Jur. Møller, Prokurator Heilman, Grev K. Reventlau med Familie og Svite, Student Monrath og 2 Brødre, Seidelin, Professorinde Steenvincheel med Følge, Doctor Jessen med Søn, Landsdommer Grev Trampe. En meget stor Mængde jydsk Qvæg transporteres næsten daglig. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Fra 23 til 25 Octbr. Kniplingshandler Termansen, Kiøbmændene Muulmann og Metelerkamp med Tiener, Mayer Blohm, J. C. Bellie og Kipp, Skibskapitainerne N. H. Grus og H. L. Colland, alle til Holsteen; Præsten C. Bech, Translateur A. Jørgensen, Studenterne C. og F. Storch og C. C. Brohm, alle til Fyen; Kammerherre og Stiftamtmand Molt, ke, Dr. Med. og Landphysikus A. F. Fridsch, Kiøbmand A.Wulff og Søn, alle til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 22 Octbr. Handskemagermester Jonas Sigismundus Drammens Datter, Sophie Kirstine, Fadd. M. Gittermann, Jfr. Haarup, Pottemager J. J. Børre, Handske magermesterne A. Haarup og N. J. Haarup samt Handskemagensvend A. J. Haarup. Den 23de: Postmester Lausens Søn, Niels Martin, Fadd. Frue Kammerraadinde Holm, Jomfr. Willemoes, Major v. Brinken, Kammerraad Willemoes Stitsrevisor Bøttcher, Sæbemester Eilschow og Fuldmægtig Bøwing. Lieutenant Selchiers Datter, Mariane Elisabet Harboe; Fadd. Frue Majorinde Wegener, Frøken Schubarth. Kammerherre Korbitz, Oberstlieutenant Rosenberg, Major Schiern, Doctor Eicheel, Conrector Bloch. Den 24de: J. C. Hyltofts Søn, Hans Jacob Dreier; Fadd. Mad. Bøttcher, Jfr. Jørgensen, Ritmester Klenau, Skovrider Langsted, Sæbemester Eilschou, Kiøbmand Gottschalck, Gjæstgiver Patermann, Boghandler Faber, Bager From og Naalemager Gese. Andreas Jensens Søn, Rasmus; Fadd. Mad. Cort, Jomf. A. C. Hagendal, Skoemagermester C. Huus, Handskemager, mester A. Hansen, Farver C. Brandt, Skoemagermester P. Walthersdorph og Kirurgus Jochum Stengel. Kopuleret: Den 22 Octbr. Slagtermester G. A. F. Malling og Pigen Maren Jensdatter, den 24de: Ungkarl Mads Hansen og Pigen Anne Mortensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Død. Fra den 16 til 25 Octbr. Trompeter Skreps Datter, Karen Nicoline, 10 Aar; Dragon Philip Møller, 52 Aar. Skoemager Basses Enke, 86 Aar; Værtshuusholder Anders Rasmussen, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Politie=Anmeldelse. Nok et Par Ord om Skolevæsenet. Der gives i Almindelighed tre Aarsager, hvorfor Skolevæsenet er i saa saare slet en Forfatning, og saalænge disse Hindringer ikke ere ryddede af Veien, vil alle Bestræbelser, saavel Høie Vedkommendes som Skolelærernes være uden Nyrta) De fleste Skolebygninger ere i en overmaade slet For ning, de ere slet vedligeholdte, aabne og kolde Værelser med ubrugelige eller farlige Jldstæder. Skolelæreren kan jo de tænke, vel er det min Pligt, at forrette mit Embede med Troeskab, men det er dog ikke min Skyldighed, at sætte mit Helbred til i det aabne og kolde Hul, og dersom jeg klager, derover, vil jeg maaskee paadrage mig Nogles Misgunst, og derved tabe den frivillige Understøttelse der giør, at jeg i mit usle Levebrød nogenledes kan have mit Lives Ophold, - jeg faaer da at tie, lade det gaae i Guds Navn, som det kan, og komme saalider i Skolen, som mueligt. b) Mange Steder kommer Børnene kun i Skole en saare forTid og Aaret, lidt Foraar og Efteraar, hvad der altsaa læres i Foraaret, glemmes om Sommeren, og hvad der læres i Efteraaret, glemmes og Vinteren, hvor byrdefuldt og kiedende maae det da ikke være for Læreren, naar han saaledes bestandig maae igientage det samme og aldrig kan komme videre end han var, naar han seer sin Fliid og sine beste Bestræbelser aldeles spildte og uden Nytte, mon det da kan være underligt, om han taber Lysteen; c) Det, som alle eenstemmigen beklage: Lærernes Løn er aldeles utilstrækkelig. Tillad, at jeg i mit simple HverdagsSprog taler Sandhed, naar nu Skolelærerne, med et Sind fuldt af Bekymringer og Nærings=Sorger, træder ind i Skolen, der sammesteds er et mørkt, aabent og koldt Værelse, og der seer sig omringet af nogne, uopdragne og vankundige Børn, paa hvilke han allerede forgiæves har spildt megen Tid og Ur mage, hvad maae han da tænke, kan han nu aldeles forglemme sig selv, og bortkaste alle de Bekymringer, som Erindringen om den Mangel og Nød, han med Kone og Børn lider daglig stiller ham for Øine, thi man tilstaaer mig vel, at de udfordres et muntert Sind, og Tilfredshed med sin Forfatning for at være en duelig og nyttig Mand i saabyrdefuldt, kieden de og trættende et Embede, men hvor er det muelig at have et muntert Sind, naar daglige Næringssorger forbyde mig at have det, hvor er det mueligt, at være tilfreds med min Forfatning, naar jeg seer at den kunde være bedre Naar disse Hindringer da bleve afhiulpe, vilde Lysten hos de fleste komme tilbage med fornyede Kræfter, ved alvorligt Tilsyn ville de øvrige nok lære at giøre hvad de burde, og ved Præsternes meere Deeltagelse i visse Forretninger ville de faa der have utilstrækkelige Kundskab blive, om ikke aldeles duelige, saa dog meere brugbare; thi man er ikke just Fuskere i Professionen, fordi man ikke har ladet sig undervise paa Blaagaard eller Trolleborg. Juell, Degn og Skolelærer i Drigstrup ved Kierte minde. Srs. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
AVERTISSEMENTS. Paa en Oversættelse af Schadeels algem und volstandiges Waaren=Lexicon, som Hr. Reistrup i Kiøbenhavn agter at udgive Hefteviis, kan subskriberes her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Da endnu intet angaaende Concerken udi den ældste Klud i Odense er bleven bestemt, saa bliver desuagtet Assemblee og Ball Tiirsdagen den 4de Novbr. som begynder Kl. 6 1/2 Slet i Overeenstemmelse med den af Selskabet antagne Plan, som har cirkuleret blandt Medlemmerne. Selskabets udenbyes Medlemmer, der ønske nøiere Underretning om Jndretningen, kan faae Planen til Eftersyn enten i Selskabets Værelser her i Byen, eller hos en af de undertegnede Bal=Directeurer. Det første af de sædvanlige Maaneds=Baller er bestemt til Torsdagen den 13de Novbr. Odense den 27de October 1800. Blumensaadt. Scheel. Schubarth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-29
Fredagen den 31te October bliver ved sædvanlig Tid Generalforsamling udi den ældste Klub i Odense, som herved bekiendtgiøres af Tirectionen.