JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Til Beretningen, som i dette Blad f. A. Nr. 25 blev givet om Goddædiges Legater til Stiftelsen (indbefattede under Stiftelsens herefter nævnte Fond), er at tilføje følgende: nemlig: 1. Afdøde Oberst Feldmann legerede i Aaret 1828 den Summa 500 Rbd. r. S. 2. Frue Charlotte Cathr. Rodenburg, Enke efter forhen afdøde Major Rodenburg, ligeledes 500 Rbd. Sdl. Disse Legater ere anbragte i kongl. Obligationer. (Coll. Tid. 1828 S. 742.) 3. J Kjøbenhavns Overformynderie staaer en Kapital af 4800 Rbd. r. Sølv og 185 Rbd. 73 Sk. S. og T. - en under hiin Sum indbegreben - hvilken Kapital ifølge afdøde Gunder Sadolin Hallesens Testamente skal tilfalde Institutet, naar nogle Personer, som i deres Livstid ere tillagte Renten, ved Døden afgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Stiftelsens Fond var ved 1820. Aars Udgang en rentebærende Kapital i kongl. Obligationer af Beløb 26047 Rbdlr. 58 Sk. Derimod havde Stiftelsen en renteværende Gield af 14000 Rbd. Sedler, oprunden af en for flere Aar siden existerende Underbalance. Stiftelsens Indtægter bestaae af: 1. Renter, af Fondet. 2. Betaling af Communerne for de Døvstumme. 3. Et Bidrag af Finantserne. de to Aar 1828 og 1829 er aarligen modtaget af Zahlkassen 4000 Rbd. r. Sølv. 4. Jndtægten af en Tavle, som, ifølge Jnstitutets Fundats §. 13, bliver over hele Riget paa Confirmationsdagene ombaaret til Fordeel for denne Stiftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Den har forhen havt Indtægt af Skuespils Opførelse paa det kongl. Theater, og engang af Paalæg paa Harkornet (Pl. 20 Juli 1816.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Jndenlandske Efterretninger. - Den herlige Samling af Oliemalerier, som Hr. Conferentsraad og Geheime-Kabinetskasserer Fr. C. Bugge, R. af Dr. og Dom. besidder, og som han i en Række af omtrent 40 Aar har med store Bekostninger og megen Omhyggelighed samlet, indeholder over 500 Stykker, af hvilke mange forhen vare i fyrstelige og andre berømte Maleriesamlinger; den er nu aabnet for Kunstelskere og Kunsternes Dyrkere, og derved Adgang til en ny Kunstnydelse her i Staden mere almindelig. Hver Mandag fra 10 til 2 er til denne Adgang bestemt. For slige Samlinger er Udarbeidelsen af en Fortegnelse over Malerierne, til Veiledning for Beskuerne, og med korte Notizer om Stykkerne, disses Værd, stundum ogsaa Historie, Kunstnerne etc., altid en baade ønskelig og nødvendig Sag. En saadan over denne Samling, udarbeidet af Hr. Kammerjunker, O. J. Rawert, er nu trykt paa tydsk (Als Manuskript für Freunde). Vi ville meddele en kort Udsigt over Samlingen efter Fortegnelsens Orden: Af nordiske (or danske, norske og svenske) Kunstnere sees 72 Stykker, blandt hvilke Nr. 1 Kongens Portrait af Profess. Chr. W. Eckersberg. J. Brystbillede af Dronning Dorothea Christian d. 3dies Gemalinde, malet af Jacob Binck, og af megen Kunstværd, baade fra Udførelsens Synspunkt, og fordi denne Kunstners Værker ere sjeldne. Den kongelige Malerie-Samling har kun ogsaa et Stykke af ham (Nr. 734). 3. Et Stykke af Jsak Isaks. 4. To Portraiter, af en Ubekjendt. 6. Et Stykke af Carl van Mandern. 78. To Portraiter, paa Kobber, af Abraham Wuchters. 9-10. To Portraiter, forestillende Hans Nansen og Hustrue, af en Ubekjendt. 11. Et Portrait, af Jurgen Ovens. 1213. To Portraiter, af Henrik Ditmar. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Et Blomster- og Insekt-Stykke af Ottmar Elli ger. 15. Et Stillebens Stykke af Cornelius Gysbrecht. 16. Et Portrait, af Jacob d'Agar. 17. Et Portrait af Toussainet Gelton. 18. Et Portrait af en Ubekiendt. 19-20. To Stykker i Landskabsfaget af W. W. Riboldt. 21. Et Malerie af H. Krock. 22. Et Blomsterstykke af Jac. Fos sie. 2326. Portraiter, af Balthas. Denner. 2728. Denners Faders og Moders Portraiter; m. af Domenicus van der Smissen. 29. Et Portrait af en Ubekjendt. 30. Et Malerie af den flensburgske Maler J. Poulsen, 31. Et Portrait, af Pilo. 3233. To Portraiter, af Als. 34. Et Malerie af Peter Cramer. 35237. Tre af Mandelberg. 3839. To af Jens Peters. Lund. 40. Et Dameportrait; af en Ubekjendt. 4157. Sytten Stykker af J. Juel. 58,62. Fem af Erik Poulsen. 63. Et Blomsterstykke, af C. D. Fritzch. 64. Et Jagtstykke af Gehauer. 6567. Tre Stykker af Prof. Eckersberg. 68. Et Landskab af Julie Lütken. 69. Frederiksborg Slot i Maanskin, af Dahl. 70-1. To Landskaber af Harder. 72. Et Stykke af Detl. Martens, forestillende Korsgangen i Klosteret St. Giovanni i Rom. Af tydske Kunstnere 58 Stykker. Deriblandt; Nr. 89 et med sjelden Sandhed udført fortrinligt Malerie, af J. Lingelbach, der hører til hans bedste Arbeider. 90. Et udmærket Blomster- og Jnsekt-Stykke af Abr. Mignon. 112. En nøgen Venus, sovende i Adonis Arme; af Chr. W. C. Dietrich. 113. Et Landskab af samme Kunstner. 114. 115. To Landskaber af J. Klengel. Af hollændske Mestere 164 Stykker. Deriblandt Nr. 131. Juno, Pallas og Venus for Paris; af Cornelius Corneliussen van Harlem. 139-141. Fire Malerier af Cornelius Poelenburg. 1504. Fire Mal. af Johann van Goyen. 161. Et Stillebens Stykke med meget skjønne Frugter, af Joh. D. de Heem. 162164. Tre Frugtstykker af Cornel. de Heem. 2223. To ypperlige Landskaber af Johan Glauber. Paa det første ere Figurerne, som skulle oprindeligen have været af Latresse, restaurerede af J. Juel. 244. Et herligt Landskab, antaget at være af Hobbema. 248. Et Landskab af Jan Hackert. 252-4. Tre Landskaber af Jsaak Moucheron. 268. Et Bataillestykke af Joh. van Huchtenburg. 294. Et Sø stykke af den bekjendte Søstykke Maler N. Baur. Af den Flanderske Skole 104 Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Blandt mange fortrinlige nævne vi her kun nogle saasom: Nr. 297, den hellige Familie, af FransFloris; Nr. 298 Erke-Engelen Michael trædende paa en Slange med et menneskeligt Overlegeme; af Martin de Voss. Nr. 316. Anton v. Dycks Portrait; af ham selv; Nr. 320 et allegorisk Malerie af Jacob Jordaens; 331 et Frugtstykkeaf Peter van Boel; 349 nogle Kortspillere; af David Teniers den Yngre. 363364 to Stykker, med Jagtpartier; af Anton Franz van der Meu len, 366 en Jldebrand, af Albert van der Poel. 397,398 to herlige Stykker af N. Regemorter. Af engelske Kunstnere tre Stykker. Af franske 29 Stykker; deriblandt Nr. 402 af Nicolay Poussin, forestillende den hellige Erasmus lider Martyrdøden; Nr. 421 den hellige Magdalene, af en Ubekjendt; Nr. 422 to Bachantinder opvartede af Satyrer, ogsaa af en Ubekjendt; 429430 to Skovegne af Bruandet. Af den italienske Skole 5 Stykker. Deriblandt: 431, den hellige Familie, af Pietro Perugino, 432 Portrait af den skjønne Florentiner inde Mona Lisa Joconda; en ypperlig Kopi af Leonardo da Vincis bekiendte Original i Paris, af Bernardo Luini, 438 en sovende Venus og en Satyr, som søger at løfte det hende bedækkende Slør, imellem begge en Amor; dette skjønne Malerie, som tilskrives Antonio Allegri da Corregio, har forhen tilhørt det fyrstelige Huus Este, for hvilket som bekjendt bemeldte Kunstner meget arbeidede; 440 Gratierne, af Francesco Mazzuolimed Tilnavn Parmegiano; 444 Christus helbredende de Syge, af Poul Veronese; 459 et Bjerg stykke med et Vandfald, af Salvator Rosa; 462 et ypperligt Portrait af Pave Alexander 7de Stykket har forhen været holdt for et Arbeide af Titian. - 470 den moderlige Kjærlighed af CarloCignant. Et Supplement til Kataloget beloves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Etatsraad Professor og Ridder Kn. L. Rahbeks og Fru Karen Margr. Rahbeks Mindekrands. Samlet og forlagt af J. L. Becken Hofboghandler. Under denne Titel er udkommen en vel udstyret liden Samling af Digte m. M. de Benævnte vedkommende. Indholdet er: Et lidet Digt af Udgiveren selv, med Overskrift: Et simpelt Baand til Rahbeks Mindekrands. Derefter følge i første Afdeling: Frue Rahbeks Minde: Digte af Ingemann, Øhlenschlager, Chr. A. Lund, Sagen, Fru Brun. J anden Afdeling: Mandens Minde. Hans Jordefærd, og det ved samme sungne Digt. Digte af H. C. W., M. Nielsen, Schmidt, F. Høegh Guldberg, Chr. Wilster, J.H. Schmidt, L., T. Mørck, J. M. Jessen, C. Müllertz, Mindefesten paa det kongl. Theater; og derved det øehlenschlagerske Mindedigt, Digte af B. S. J. Jngeman, J. N. Schow, F. Schmidt, M. P. Kruuse; og endelig K. L. Rahbeks Biographie, af F. Thaarup. Indtægten af Skriftet tilfalder en trængende Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Den nuværenderussiske Sømagt, bestaaer af 32 Linieskibe (4 paa 110, 5 paa 84. 18 paa 74, og 4 paa 60 Kanoner) og 25 Fregatter, 20 Korvetter og Brigger, 6 Kuttere, 7 Brigantinere, 84 Skonnerter, 20 Galleyer, 25 svømmende Batterier og 121 Kanonbaade. Tilsammen 340 Fartøier, som føre omtrent 4000 Kanoner og 33,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Den russiske Marine har i forrige Aar erholdt 23 nye Skibe: 4 Linieskibe (af 74 og 84 Kanoner,) 4 Fregatter, 6 Brigger, 1 Skaanert, 1 Kanon Schaluppe, 1 Fyrskib, 1 Schaluppe, 5 Brandere; Skibsværfterne ere i St. Petersburg Olesta, Cronstadt, Archangel og Astrachan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Kjøbenhavns Børs, d. 15 Juni 1830. Hamburg 2 M. - a vista Al Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1833 184 Rbd. Sal. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Svenske Sedler 49 1/2 Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgjeld. 97 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 9 i Banco. Dito Dito. . . . 91 Nationalbank-Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 1197. 1192 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 1003 101 r. S. Dito lydende paa r. S. 100 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. - L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer, 77. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Asiatiske Compagnies Actier. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, store Kjøbmagergade Nr. 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Han ansaa nananSyvogtyvende Aargang. No. 50. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 Juni 1830. Kongen og Vægteren. manne. Kong Fredrik den Store, af Navn og Bedrifter, Udmærket ved Visdom, ved Mod og ved SkrifFik efter saamangen en urofuld Nat Omsider det herlige Schlesien dog fat, Det veed nu hver Pebling i Sinkernes Classe, Endmere min ærede Læser en masse; Historisk jeg derfor kan fatte mig kort, Og over den Schlesiske Felde gaae bort Kong Fredrik hint Schlesien virkelig tykkes, En Demant, med hvilken hans Krone nu smyktes; Men fandt det tillige af yderste Magt. At Stenen dog først til en Sliber blev bragt, Thi Demanten selv os kun lidet kan gavne, Saalænge den Glandsen, som tindrer, maa savne; Ved Slibningen faar den dog ene sit Værd; Usleben den ligner det ægløse Sværd. Oplysningen vilde Kong Fredrik udbrede, Hvor hidtil man Folket i Mørke lod lede, Ei blot efter Visdom, men og efter Sands, Og haabed at vinde Fortjenestens Krands. Men sjeldent erobrede Lande sig skikke J de yngre Herskeres lysere Blikke; De ynde nu eengang af medfødt Natur Fast aldrig den nye, uvante Cultur. Men Fredrik var Manden, som en lod sig bøie Naar endelig det gjaldt om at fremme det Høie Han ønsked at vække i Schlesien den Aand Som friede Preussen fra Mørkhedens Baand. Til Breslau han reiste, og stod i den Mening, At Store, som Smaa, i den bedste Forening Vil juble, naar Ørnen sig nærmer den By, Som under dens Vinger saa nylig fik Ly Men Faa kun i Breslau formaaed at fatte Det Maal, som Kong Fredrik sine Fristræben satte, Man miskjendte Ørnens velgjørende Kald; Man saae kun dens Klør, og ønsked dens Fald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Af Stormænd blev Fredrik i Breslau modtagen Med Kulde, som hørte det aldrig til Sagen, At tilraabe Hyldest den store Regent Der end var med Byen saa heelt ubekjendt. Et Baller, et Fyrværk, et Hædersparader, Ei Blomster omstrøte i Stræder og Gader, Her mødtes af Fredrik, den sjeldneste Helt, Der stor var i Raadet, end større i Telt. Det er dog for meget Kong Fredrik nu tænker, Skjøndt slig en Behandling kun lidet ham krænker: "Jeg sandeligen dog vise de Storhanser maa, At hen det ei ganske ustraffet kan gaae. Han byder, at Vægternes samlede Skare, Som værner om Byen mod Jld og mod Fare, Skal møde tilhobe den kommende Dag, Og høre Beslutning i vigtigste Sag. Et Hundrede Vægtere komme tilsammen Med Formand i Spidsen, den ældste blandt Stammen;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Efter det Tydske, af Skanderborg Amts Avis)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
En Præst, hvis Navn var Oldeland, En i sit Sogn høiagtet Mand, Fordi han præked uden Bog Og stærkt i Prækestolen slog, Saae just en Søndag med stor Fryd Ret mange Folk til Kirken tye. Med hele sin Veltalenhed Han Verdens Daarskab skildrede, Og fik, som ved tilfældigt Sving, Sin Tale dreiet saa omkring, At han tilsidst den anvendt fik Paa den numodens slemme Skik Der meest af alle gaaer i Svang, Og hvortil Mange føle Hang: At nemlig Hvermand prøve vil Sin Lykke udi Lottospil. Seel Diævlen giver Jer ifinde At spille, for i næste Træk Ret mange Tusinde at vinde. J troe, at der af Lykkens Sæk Jblandt halvfemsindstyve Tal Just Eders fem udkomme skal, Og spiller, Jer Fornuft til Tort, Den sidste Særk fra Kroppen bort Og i Morgenstunden Karen Render om til gamle Maren, Smilende hun her beretter, Hvad hun drømte sidste Nat. Kaffe man paa Bordet sætter; Travlt beregnes nu den Skat Som man faaer i Lotteri Paa de Tall: 5-16-10. Dem man udi Drømmen saae, Næstegang de komme maae. Og nu bringes een, to, tre Hurtig om til Collecteuren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Hvad der i sit Ansigts Sved, Nys fortjente stakkels Søren Lad ham sig, den arme Mand, Over sligt forgiæves harme, Børnene maae drikke Vand, Betle Brød dertil, de Arme; Qvindens Øren ere døve;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Paa den store Trækningsdag Seer man hendes Længsel tøve. Nu den er. O Tordenslag, Med Forfærdelse hun seer, At der mangled kun eet Nummer! Hul, hvor hun sig arrig teer, Blussende som kogte Hummer. Mod den hele Verden smældes; Lotterie er Helvedtant Selv den gode Gud udskjeldes, Blot – fordi hun ikke vandt. O Taaber, vaagner op af Eders Slummer! Og beder med eenstemmig Lyd, At Enighed maa være Eders Nummer, Arbeid være Eders sande Fryd. J Børneleg søg Eders Trøst og Gammen, Det ønsker jeg af Hjertet. Amen." Saa talte Pastor Oldeland, Og i det Haab, at hver en Mand Med sin Viv forsager daarlig Skik, Han ned af Prækestolen gik. Men – da han stod i Sakristi, Ham Degnens Kone gik forbi, I Haanden hun en Blyant bar. Vær dog saa god og sig mig, Faer! Jer Tale var om Lotteri. Tre Numre hørte jeg deri; Var det ei 167 og 102 Julin=Fabricius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Om vort Fædreneland vil man i det bekjendte og agtede Værk: Chronik des neunzehnten Jahrhunderts, som blev begyndt 1804 af Philologen og Historikeren G. G. Bredow, og fortsat af Dr. Carl Venturini, begge hæderligt bekiendte Lærde, kun finde magre, høistufuldstændige og tildeels til Berigtigelser trængende Efterretninger. Vi ville her blot tage for os hvad der for Aarene 1826 og 1827, eller i de to sidste Bind, læses. For 1826 handles om Danmark paa 9 Blade S. 785803.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Forfatteren begynder sine historiske Optegnelser om de nordiske Riger saaledes: "Danmark, det mindste iblandt disse Riger, har, uagtet haardt medtaget ved en frygteligen bevæget Tids Storm, og stedse endnu sukkende over stor Finants og Handelstryk, dog fremstillet et Billede paa Ro, Fred, National-Kultur og National-Jndustries fremskridende Tilvært under en vis og human, skjønt lovmæssigen absolut, Regjering, og dette Billede straaler venligen imøde den alvorlige Tidsbetragters ved Anarkiets, Partierasens og lunefuld Vilkaarligheds Skrækscener paa den pyreneiske HalvØe oprørte Sind, og igjen tilbagetryller det i en mildere Stemning." Omsorg for Folket, for dets aandige, som dets physiske Velgaaende, var unægteligen den danske Regjerings Hovedbeskjæftigelse, som den udøvede uden Bram, og hvorved enhver tro Embedmands enhver redelig indsigtsfuld Fædrenelandsvens Bestræbelser understyttede samme med alle til Raadighed staaende Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Nu gives korte Beretninger om Fattigkolonien Frederiksgade, og hvorledes den har havt i Aarets Løb heldig Fremgang, ligeledes om Udførelsen af den Jdee Statholderen i Hertugdommene, Hs. D. Landgreve Carl af Hessen, har havt om Have colonier for trængende Familier i Kjøbstæderne om Regjeringens Forsorg for Agerdyrkningens og Qvægavls Opkomst; om det qvindelige Velgjørenheds Selskab; om den gjensides Underviisnings overordentlige Fremskridt i Skolerne; et Par Ord om Sorø Akademie, om Tabet for det lærde Danmark ved den udmærkede geniale Digters Jens Baggesens Død. Her gives episodisk en kort Oversigt (2 Blade) over denne mærkværdige Mands Liv og Vandel. Forfatteren havde 1795 i Kjøbenhavn og paa Frederiksberg levet mange skjønne nydelsesrige Timer med den gentale Mand. Hans Anskuelser, som han stedse evigen forfægtede, vare for det meeste i høi Grad excentriske. Derefter om Nationalbanken, Assekuranz Kompagniet for Vare, Danmarks vigtigste Udførsels Artikler, Kornvarer, og Smør; Sundtolden, Krigsmarinen; Handels Conventioner med de forenede nordamerikanske Stater og med Sverrig, nye Organisation af det kongl. Rentekammer, nemlig i de slesvig-holsten lauenborgske Contoirer; den store Kirkefest d. 14 Mai; Stephensens Skrift om Island; Festdagene, i den kongel. Familie, d. 1 Mai og 30 August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
For 1827 optager den danske Stat endnu mindre Rum, fra S. 609619. Først fortælles at Stats- og Justitsminister Fr. Julius Kaas døde d. 11 Jan, og at Staten tabte i ham en højfortjent Embedsmand. J en kort Beretning om ham siges, at det var Conferentsraad Jacobi som forestod det Page-Jnstitut, hvori Kaas som Barn var optaget, der raadte Faderen til, at den for ham først bestemte Bane, Sømandens, blev forandret. Derefter nævnes Øresundsfarten, Nationalbanken, og Finantserne, der her som for 1826, korteligen berøres, og behandles, som forbundne med hinanden. Her hedder det: "Man havde overladt Huset Rotschild Resten af det i Aaret 1825 med Huset Vilson afsluttede tre Procents Laan, paa meget gunstige Betingelser for Staten, og det Hele af hint Laan blev anvendt til Jndløsning af Statspapirer i Ind- og Udlandet, som bare 4 1/2 til 5. Procent Renter. Under saadanne Omstændigheder, havde den danske Cours mærkeligen forbedret sig, og Nationalbank-Obligationer i Sølv stode til 101 i Hamborg d. 12 Febr. 1827. (alt. Merkur 1827. Nr. 25.) – J Krønikens Fremskriden nævnes nu Forordn. af 23 Marts om Forkortelse af Forretningsgangen af de under det danske Cancellie henhørende Sager; og Forord. af 30 Marts om Ophævelse af Landsforviisnings Straffen. Derefter: Udførslerne af Kornvarer, Smør og Ost, Forord. af 12 Jan. om Nedsættelse i Udførselstolden af Kreaturer – i Forbindelse med den Erstatning for Statskassen, som ved Fr. af samme Dato om Forhøielse af Landskatterne, var bleven nødvendig. Veterinærskolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Nu følger noget om Fattigkolonien Frederiksgave, om den indbyrdes Underviisning; om de Masmannske Søndagsskoler; (hvilke kaldes feilagtigen de Westmansche,); om den høitidelige Jndvielse af det Sorøiske Academie, og den ved denne Leilighed skeete Aabning af den Absalonske Grav, om Stiftelsen af Samfundet til den danske Literaturs Fremme, og sammes Formaal, om Blinde-Jnstitutet; om det kongel. Billedgalleries Aabning, om Folketumulten i Altona d. 24 Juli, og sammes Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Fra de danske Kolonier meldes noget omden vulkanske Eruption i Febr. i Island, om Orkanerne d. 17 og 27 Aug. paa St. Croix og St. Thomas, og om Stillingen af de danske Besiddelser paa Guinea Kysten under den mellem England og Afhanteerne opstaaede Krig. Endeligen sluttes med nogle bemærkninger om Danmarks Politik. Rolighed ved sin Arne var den vise Konges ivrigste Ønske og Formaal. Man seer af denne Udsigt hvor magre og tildeels fejlagtige Efterretningerne ere om Danmark. Vi ville blot, for at holde os til en enkelt Post, nemlig de i Aarets Løb tabte vigtige Mænd, af hvilke Skriftet blot nævner for 1826 Baggesen, for 1827 Kaas, tilføje nogle faa vigtige Navne, saasom for 1826, August Hennings Poul Løvenørn; Malte Brun, Joh. Dan. Lawatz, og for 1827 Generallieutenant Juel til Thorseng, Statsminister Christian Ditl. Greve af Reventlauw til Christianssæde, Bertel Bruun i Fredericia, Professor Pingsteen; alle højtfortiente Mænd, istedet for at det om den 1827 Benævnte vel kun rigtigst siges, at han var høistvigtig ved sin Post og sin Indflydelse. J øvrigt ville vi paa et andet Sted give Berigtigelser og Optegnelser til bemeldte Aarbøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Itzehoe og dens Omegn er d. 8 Juni om Eftermiddagen bleven hjemsøgt af et stærkt Uveir, ledsaget af en saadan Regn, at den var at ligne med en Skylregn. Folk, der arbeidede paa Højderne norden for Staden, forsikkre, at Vandet ikke kom draabeviis, men i hele Masser nedstyrtede hos dem. Den Flod som skyllede i Gaderne var ogsaa uden Lige, og det gik ikke af uden megen Skade i Kieldere og Haver. - Jkke uden Grund gienkalder man sig, ved det ugunstige Vejrligt, forrige Aars ugunstige Sommer; dog maa man ikke glemme, at Forsommeren var tør, og at det vaade Vejrligt som derefter indtraf gav Haab om en gunstig Høst. At hiint Uvejr har strakt sig vidt, sees deraf, at fra Harbo-Øre skrives, at et frygteligt Uvejr med Torden og Lynild der i Egnen har raset; og at Lynilden slog ned i Harbo-Øre Præstegaard, dog uden at foraarsage videre Skade, men et heftigt Skybrud som fulgte med Uveiret har paa Veien til Holstebro skyllet flere Broer bort og anrettet megen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
- Den forhenværende Amtmand i Apenrade, Amt Kammerherre v. Schmettau, der i dette Aar er død i Kiel, har efter et, paa hans Afreisedag fra Apenrade den 17 Juli 1802, egenhændigt opsat Gavebrev, testamenteret det derværende Hansenske Hospital 500 Rdlr. Cour. og det Gundenrotske Hospital i Lygumkloster 500 Rdlr. Cour., og derhos forordnet, at 4 af disse Hospitalers Medlemmer, som længst have boet der, skulle nyde Renterne i lige Deele. Ligesom Testator mod Slutningen af Gavebrevet med taknemmelig Følelse yttrer sin Tak for de ham af Gud, under hans lange Tjenestetid som Amtmand i Apenrade og Lygumkloster Amter, skjænkede Velgierninger, saa har han og ved denne Gave erhvervet sig retfærdig Fordring paa Taknemmelighed af ikke allene de derved Understøttede, men ogsaa af alle Venner af vore betrængte Medbrødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
- Over Havets Temperatur her ved Kjøbenhavn er nu i et Tidsløb af mere end et Aar anstillet Undersøgelser af Hr. Dau, som havde derved faaet Leilighed til at bemærke, at Ebbe og Flod ogsaa strakte sig til vor Kyst. For at bringe denne Sag til større Vished, foretog han i October-Maaned f. A. en Reise til Helsingborg, for ved Sundets Munding at anstille sine Iagttagelser. Resultaterne, der synes at vise, at en kjendelig Ebbe og Flod finder Sted i Sundet, læses nu i Handels-Tidenden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Blandede Efterretninger. – Fra St. Petersburg skrives: Omsider har den hellige Synode (ikke Senatet," som nogle Blade have berettet) samtykket i Afskaffelsen af den gamle Tidsregning, der er 12 Dage tilbage efter den nye. Saa æret og elsket, ogsaa af Synoden, Keiser Alexander end var, formaaede han dog ikke, uagtet al sin Anstrengelse, at udvirke dennes Samtykke, og han havde politiske Grunde til ei at gjøre sin souveraine Magt gjældende mod den hellige Synode. - Nu er Grækenland den eneste christelige Stat, hvor den Julianske Kalender, eller den saakaldte gamle Stil, endnu gjælder, medens alle øvrige, Rusland hidtil undtaget, for lang Tid siden have antaget den Gregorianske eller den nye StilEt fransk Skrift der fortjener megen Opmærksomhed, og en dansk Bearbeidelse af en duelig Haand, er om Tidens Jnddeeling og nyttige Anvendelse. Titlen er Essai sur lemploi de tems, og methode qui à pour objet de bien reglor sa vie, premier moyen d'etre heureux, par Mare Ant. Julien, de Paris. Paris 1829.