JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Den 14de Augusti 1782 er Professor Christian Got, hold Seydlitz allernaadigst beskikket til Professor designatus Logic. & Metaph. ved Kiøbenhavns Universitet, Den 29de Augusti er Erich Erichsen allernaadigst beskik, ket at være Agent og have Rang med virkelige Justitzraa, der. Den 9de October er Professor Christian GottholdSeydliz beskikket at være Professor hebre lingne og LectoTheologi ved Odense Gymnasium. Den 18de October er Amtsforvalter Thomas Georg Munster beskikket at være Justitzraad. Den 12te December er Kammerraad og vice Borgemester Christian Magnus Olrich allernaadigst beskikket. at være virkelig Justraad. Cancellieraad og Byefoged Bertel Biørnsen ligesaa. Den 15de Januarii 1783 er Candidatus Jacob Christian Georg Adler beskikket at være Professor Extraordinarius ved Kiøbenhavns Universitet og at læse over det syriske Sprog. Den 6te Martii er Etatsraad Hans Kofoed beskikket at være Conferenceraad. EtatsRaad og vice General=Procureur Oluf Lund Bang ligesaa 233 Rdlr. Justitsraad Knud Holterman ligesaa at være Etatsraad. Agent Abraham Schneider ligesaa. Assessor Ole Rested ligesaa at være virkelig Justitz=Raad. Cancellie=Raad Svenning Lange ligesaa. Raadmand Just Henrich Voltelen lige, saa at være virkelig Cancellieraad. Den 19de Martii er Studiosus Johan Christian Lindsted beskikket at være residerende Capellan i Slangerup og til Uggelse Meenigheder i Sielland. Erich Svitzer ligesaa at være Justitzraad. Regimentsqvarteermester og Landstingshører Henrich Rosenauer, Hauch ligesaa. Den 26de Martii er Justitzraad og Høieste Rets Procurator Peder Uldal beskikket at være General Fiscal. Den 28de Martii er Studiosus Jørgen Person, udnævnt til Cancellist ved Departementet for de udenlandske Affairer, med Caracteer af Secretair og Anciennetet fra den 27de April 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Den 10de Februarii d. A. er Premier=Lieutenanten ved det 1ste Siellandske Rytter=Regiment, Andreas Hartvig, Barthold Frederich von Bernstorff allernaadigst udnævnt til Kammerjunker. Den 24de Martii er Cancellisten i 1ste Departements=Contoir ved Søe=Commissariats Collegium, Secretaire Johannes Carlsen, forflyttet til Controlleur ved Assistencehuset, og i hans Sted er igien Bernt Antvorskov den 2den April allernaadigst beskikket til Cancellist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Prædikanterne paa Palme Søndag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
J tilkommende Uge prædiker i St. Knuds Kirke, Onsdag Catechet Faaborg. I Graabrødre Kirke. Mandag Borch, Coll. Sch., Tirsdag Hr. Seidelin. 234 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Prædikanterne paa Skiertorsdag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Prædikanterne paa Langfredag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Klokker Faaborg. Catechet Faaborg. Frue K. Mr. Mariager, Student. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Dødsfald. Odense, den 31te Martii, afgangne Hans Knud GrasHandskemagers Hustrue, Bodil Kirstine Christiansdatter, Rehler, 37 Aar. Den 3die April, afg. Johan Adolph. Schaller Gortlers Enke, Karen Larsdatter Schaller, 67. Aar. Den 8de Dito, Johan Friderich Milo Bogbinders Søn, Johan Wilhelm Mile, 28 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Kiøbenhavn den 30te Martii Sr. Christopher Sørensen Fedderholt, Hørkræmmer Dreng, 21 Aar; den 1ste April Sr. Morten Nielsen Smith, 72 Aar; den 31te Martii Mad. Adelheit Kirstine Balhoff, Kongel. Kammerlakai Schows Kiæreste, 43 Aar. Trunhiems Stift den 18de Martii Hr. Magister Hans Bull, Sognepræst til Klæboe, 44 Aar. Wiborg den 24de Martii Hr. Lauriz Buch, til Randrupgaard; den 27de Hr. Hans Severin Rasch, Justitsraad og Landstingsprokurator, 50 Aar. Møen Hr. Peder Haagen, Sognepræst til Kieldbye. Eckerforde den 23de Martii Hr. Johan Christopher Dørk, Capitain ved Infanteriet, 59 Aar. 235 Ar
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Bekiendtgiørelser. Uigiendriveligt Beviis, at Tverkamp er et ærelst og taabeligt Foretagende, en Oversættelse, har forladt Pressen fra Odense Adressecontoirs Bogtrykkerie, og faaes sammesteds for 8 Skilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Catalogus over Salig Hr. Cosmus Ramus efterladte Bøger, J (som sælges i Odense den 5te Maj) er at faae i Kiøbenhavn hos Hr. Erich Ramus paa store Kiøbmagergaden Nr. 14, i Odense hos Hr. Professor Sibbern, og i Assens hos Mad. Ramus. Det i Catalogus anmeldte Tellers Bibelverk er nu complet. Inder Baroniet Einsiddelsborg, er nu ved Dødsfald, et godt Skoleembede bleven vacant; en studeret Person ønskedes helst; den, eller de, som er duelig, og dertil haver Lyst, melder sig herom, enten hos Sognepræsten Hr. Rosengaard, eller og hos mig som Forvalter herpaa Einsiddelsborg. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Proclama. de som maatte have noget at kræve eller fordre, udi Stervboen efter ved Døden afgangne Selveier=Møller, Henning Christiansen i Sallinge Lunde Mølle, under det mig allernaadigst anfortroede Nyborg Amt, ville forinden, til mig som Skifteforvalter, dermed indkomme, eller og behagentlig anmelde deres Fordringer den 1ste Mai anstundende, da Skiftet igien udi Stervboen bliver foretaget, paa Formiddagen Klokken 10 Slet, og om muelig samme Dag sluttet. Holsteenshuus den 20de Mar til 1783. A. C.v. Holsteen. Tor kort Tid siden, er i Hersnap Bye Dalbye Sogn paa BaDronniet Scheelenborg Gods, i ugift Stand ved Døden bortgaaet Kan Troelsen, Gartner af Profession, barnfød i Hertug, dommet Slesvig, hans efterladte Boe er strax taget under lovlig Behandling, og ved sammes Aabning den 15de Januarii sidst, have de her værende Arvinger anmeldt hans nærmeste Slægt og Arving, der alle skal være fød i Egnen ved Schønhagen, og Stob i det Slesvigske, at være følgende: 1) En Broder, Ditlof Troelsen, Skoemager af Profession, der skal være død, og efterladt sig Børn. 2) En Broder Jacob Troelsen Skytte, som endnu lever og boer i Dalbye paa Baroniets Gods. 3) En a 236 Rære Broder Jochum Troelsen, som skal være død og have efterladt sig en Søn. 4) En Broder Hans Henrich Troelsen, der ligeledes skal være død og have efterladt sig 3de Sønner, samt 2de Døttre, Marie der skal tiene paa Frederichslund i Sielland, og Anne Kirstine, gift med Gaardmand Ole Hansen i Hersnap, under Baroniets Gods. Og da Boen ei formaaer et ordentlig Proclamas Udstædelse, bliver dette Dødsfald bekiendtgjort 3de Gange efter hinanden, i den Altonaiske Mercur, Odense AdresseContoirs Efterretninger, samt de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, med Anmodning og Advarsel til Arvingerne, og de Umyndiges Formyndere, at de inden den i Loven foreskrevne Tid, ville anmelde sligt paa Scheelenborg Skrivestue, og legitimere deres Arverettighed; ligeledes indkaldes Stervboens Creditorer, at møde og godtgiøre deres havende Fordringer, inden den i Loven foreskrevne Tid. Scheelenborg den 19de Martii 1783. Niels Rasmussen, Forvalter. Toruden Lysning inden Odense Schoubye Herretstings=Ret, e) og ved Kirkestevner her omkring ved Strandsiden, bliver udi Odense Adresse=Aviser 3de Gange efter hinanden gjort bekiendt, at den 23de Februarii sidst, er paa Øen Lang, den Grund Høivelbaarne Hr. Oberstlieutenant von der Brinken til Sandagergaard tilhørende, opflødt en Ege=Baad med 2de Aarer af Fyr, som strax til Forvaring er optagen; den eller de, som samme maatte tilhøre, vilde melde sig paa Sandagergaard inden den Tid Loven foreskriver, med vedbørlig Legitimation, da samme skal være følgagtig imod Omkostningers Erstatning, i udeblivende Fald forholdes dermed efter Loven. Sandaggergaard den 5te April 1783. Holm, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Auction. Tormedelst Forandring af Boepæl, lader Forpagter Sr. Spar 2 revogn paa Kiørupgaard, førstkommende Tirsdag den 22de April, om Formiddagen Klokken 9 Slet, ved offentlig Auction bortsælge, Borde, Stole, Jernkakkelovne, Sengeklæder, en stor Meelbing, en Rulle, endeel Hollenderie, Bødker= og Hauge redskaber, nye Smør en halv Tønde, Hakkelsekister, Heste, Vogne, Kiøre= og Ridetøi, Bier, Faar og Sviin, med videre. Dagen derefter, nemlig Onsdagen den 23de April, Klokken 3 R. 237 er Slet Formiddag, lader jeg ligeledes ved offentlig Auction herpaa Einsiddelsborg bortsælge, Skabe, Borde, Stole, Sengeklæder, Hollenderie og Bødkerredskaber, en meest nye grøn Postvogn, en Arbeids Dito, Kiøre og Ridetøi, Bester, 4 Køer, 50 Stykker, Faar af engelsk Art, 30 Stykker Aaringsviin og Grise, samt Grisesøer, med adskilligt mere. Einsiddelsborg den 22de Martii H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Tirsdagen den 22de April førstkommende og følgende Dage, bliver udi min iboende Gaard i Assens ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler, samt Sølv og Guld, Kaaber, Tin og Jernfang, Linned og Sengeklæder, med videre, item nogle gode Malkekoer, hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, og blive trykte Catalogi at faae hos Hr. Professor Sibbern i Odense og hos mig Else Sal. Ramus's. Paa Sandholt bliver Onsdagen den 23de April førstkommende, C. Klokken 9 Slet Formiddag, holdet offentlig Auction over endeel salig Frue Cancellieraadinde Nøraggers Stervboe tilhørende Mobiler, saasom Kaaber, Tin, Messing, Jernfang, Porcellain og Steentøi, Trætøi, Stole, Borde, Speile, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sengesteder og Klæder, Linnet, endeel deraf ganske nyt, nogle Lispund Uld, en Gulddaase, 2 gamle Kareter, Postvogne, Seletøier, Sadler, en stor Vægt med Jernlod, med videre; Liebhaberne ville til bemeldte Tid og Sted sig behagelig indfinde. Onsdagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver ved offentlig Auction første Gang opraabt afgangne Handskemager Hans Knud Grasses og Hustrue, deres Stervboes Gaard beliggende i Nedergade, og bestaaer til Gaden af 8 Fag 2 Etagier med Qvist over 4 Fag Muur og Bindingsverk, en Sidebygning i Gaarden af 11 Fag 2 Etagier, og et Baghuus af 10 Fag med Udgang til Aarn, og endelig 3 Fag Halvtag Huus, med tilliggende Gaardsrum og en liden Hauge; thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz. Narienlunds Hovedgaard og Gods, som er beliggende tet ved Vi Odense, tilligemed Brobye og Allese Kirker, samt Allese Kongetiende, bliver stillet til offentlig Auction førstkommende 26de Mai herpaa Odense Raadstue, for at sælges enten ved GeR 238 R. R. neralbud paa hele Godset, eller i Mangel af antagelig Bud, da separat hver Hovedmark og Lykke for sig, hver Kirke og Kongetiende for sig, og hver Bondegaard og Huus for sig, og meldes til Liebhabernes Efterretning, at paa samme Gaard og Gods bliver allene holdt en eneste Auction, da Catalogus og Jordebogen derover er udfærdiget og trykket, som er at faae hos Hr. Agent Weisvoigt i Kiøbenhavn, hos Hr. Apotecher Eilschow i Colding, eller og hos Eieren Peter Eilschow i Odense, samme Gods bestaaer udi frie Hovedgaards Taxt af Ager og Eng, 71 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. samt Skovskyld = = 1 1 Alb. Brobye Kirke staaer for Hartk. 35 = = = Allese Kirke for = 13 3 2 = Allese Kongetiende for = 1 7 2 = Bøndergods = 543 4 = 1 1/2 dito Skovskyld og Mølleskyld. J alt 678 Tdr. 3 Skpr. - Fkr. 2 1/2 Alb. Liebhaberne behager til rette Tid og Sted at indfinde sig, da de øvrige Conditioner nærmere paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Odense den 11te April 1783.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Det meldes Publicum til Efterretning, at de som har kjøbs nogen Boge og Egetræer i Ladegaards Skov, maa lade samme afhente inden den 12te Mai, eller i mindste indberette mig hvad No. af hver Sorte de efter ihændehavende Beviser hver især har staaende i Skoven, for at give samme tilkiende ved Auctionen, thi i dessen Mangel kan enhver især takke sig selv for den Skade, som deraf kan flyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Til Kiøbs faldbydes. Hos Kiøbmand Rasmus Østrup i Odense, kan bekommes af beste hollandsk rødt Kløverfrøe for billigste Priis. Sos Kiøbmand Voigt i Faaborg, kan faaes ypperlig godt og c. nyt hvidt Kløverfrøe for billig Priis. Sos Kiøbmand Jørgen Ploug i Faaborg, er godt tydsk rødt er Kløverfrøe at bekomme for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Skulle nogen vilde kiøbe en af de største og reelleste Gaarde heri Odense, samt en herved Byen beliggende indhegnet Lokke, 230 Aar, til Korn, Høe og Græsning, da gives derom Underretning fra Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Paa St. Knuds Kloster i Odense, faaes meget reen og god Sædebyg og Sædehavre, imod billig og contant Betaling. Et Partie A. B. C. som sælges i hundredeviis, er at bekomme paa Odense Adressecontoir. Trykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, kan ligeledes faaes her paa Adresse=Contoiret. Trykte Blanketter til Attester for de BrændeviinsBrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Adresse=Contoiret, enten Ark= eller Bogviis, og enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Consumptions=Taxten, forfattet efter Alphabeth, til at opslaae i Portene, eller i hver Mands Huus, at enhver kan vide hvad de have at betale i Portene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Tabel over det stemplede Papirs Brug efter Kongelig allernaadigst Forordning af 27de November 1775, paa et Ark, hvorpaa findes 1ste og 2den Classe, om Vexel=Obligation, Told= og Consumptions=Sedler, med videre, hvortil det stemplede Papiirs Brug er anordnet. Charte=Partier 2 Stykker paa Arket. Connossementer 6 Stykker paa Arket. Saavelsom en Tabel over Renters Beregning, 1) til 5 pro Cento, 2) til 4 pro Cento., i 12, 11, 10, 9,8. 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 Maaneder, ligeledes i 4, 3, 2 og 1 Uge, samt i 6, 5, 4, 3, 2 og 1 Dag. Derhos en Tabel, hvori man kan see sine aarlige Jndtægter, hvad samme udgjør maanedtlig, ugentlig og daglig. Jtem hvad enhver har at betale efter Ga sk 240 R. ge=Skattens Anordning, og i Extra Rang=Skat efter enhvers Classe, faaes her paa Adresse=Contoiret. Mandtals=Lister, indrettede efter den nu brugelige Maade, at indlevere til Amtstuen, faaes her for 2 s. Arket. Endelig faaes og her paa Contoiret smaae trykte Skilter at sætte inden i Hatte, hvori enhver Hattemagers Navn kan settes. Linierede Reserva=Rouller, som kan bruges ved alle Godser, ere her paa Adresse=Contoiret at bekomme for 2 s. Arket, og 2 Mk. 4 s. Bogen. Ligeledes tiener det og de Negotierende og andre til behagelig Efterretning, at de kan faae deres Regnskabs=Bøger, saavelsom Skriver=Papiir til Regninger, her trykte med Linier til Rdlr. Mk. s. for billig Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Capital som falbydes. Hvor en Capital af 1400 Rdlr. er at bekomme til førstkommende 11te Junii, imod forsvarlig Pant og gangbar Rente, derom kan Sr. Lynge i Svendborg give Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Bortkomne Sager. Sirsdagen den 1ste April, er paa Veien imellem Tallerupgaard, 2 og Odense, tabt en Pakke vatret Moor, indsvøbt udi et hvidt Klæde; hvem som haver fundet samme, ombedes tienstligst at aflevere det paa Odense Adresse=Contoir, imod en Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Damling af Mag. Tychonii Vers og Jndfald, indeholdende Stadskillige Slags Materier, koster 2 Mk. 8 s. Tityrus. En Hyrde=Tildragelse, 28 sk. Triemodige Breve over Christendommen 20 sk. Skilderiet af en De ærlig Mand 4 s. Børne=Vennen 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Paaske=Tanker. Naturen sig begynder alt at fryde, Er svanger og af Herrens Fylde fuld Den ligesom her Tænksom vil opbyde. Hør, Lærken slaaer, som taugd i Frost og Kuld. Op Tænkekraft, og siung, skiønt med udmattet Tunge, En Foraars Frydesang dog billigt er at siunge, En Seiersang istem paa Paaske=Morgen: En frygtsom Tvil i dette Nu forsvandt, Han lever, Han, som gik for os i Borgen. Den Sterkere den Steerke overvandt. R. 242 Nye, Før Verdens Soel stod op, stod Livets Soel af Graven. O skynd dig da, min Siel, hast hen til Urtehaven. Spørg ei, hvo skal den store Steen afvelte? Her aaben staaer den før beseglet Grav. Ei Livets Ord boer i de Dødes Telte. Sin Hellige Gud Ormene ei gav. Aarvaagne Qvinder, gaaer, J Jesum salve vilde; Men skiønt J aarle kom, kom J dog her for silde. Med Jer jeg dog vil ind i Graven lige, Et Englesyn jeg der dog faaer at see. Hvad større Trøst kan Englemund udsige, End denne: Han er alt blandt Levende, Den Levende J ei skal søge blandt de Døde, Seer Stedet, hvor han laae. Han lagde Døden øde. Gaaer, skynder Jer, og siger det til Peder, Til Peder, som sin Jesum negtede. Ham fattes Trøst. Han bitterligen græder. Opstanden er al Verdens Frelsere. Slig ham, den Jesus, han saa ubesindig negtet, Sig gjennem Helveds, Synd og Dødens Magt har fegtet. Saa togst Du da, og Seierhelt, til Fange, Og Fienderne udi Triumph har ført. Hist hvidsler vel den gamle sledske Slange. Den Hælen stak, men Sielen blev urørt. Gud blev nu fyldestgjort, forsynet blev hans Vrede, Og Christus lever nu for Syndere at bede. Op da, min Siel, gak Frelseren i Møde. Forsoneren forsynet har din Skyld. Du skal ei selv nu for din Brøde bøde; Thi Lægen nu har lægt din Syndebyld, Naar du den ikke selv forsetlig vil oprippe, Skal Naade, gaae for Ret, og du for Dommen slippe. Ark 243 Aar. Siung da, min Siel, til Seierherrens Ære, Fryd dig og siung: trods Død, hvor er din Braad Trods Helvede, friegiven jeg skal være. Nu er betalt for Æblet Adam aad. Min Brøde og min Skyld mig ikke meer skal ramme. Den sterke Løve vandt. Staae, Helvede, til Skamme, Min Siel og Alt skal Dig et Offer være, Dig, Gud og Mand, opstandne Seierhelt! Hver Paaskefest især mig det skal lære: Jeg skal opstaae, som Du af Gravens Telt. Triumph! jeg siunger da: Livsalig Paaske=Morgen, Min Frelsermand opstod, fuldkommen er hans Borgen. Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Det er bekiendt, at Gasconierne i Frankerige holdes for Pralere; men dette er dog vist, at iblandt dem ere mange vittige og snilde Hoveder. Saa fortælles om een, som i Cardinal Fleurys Tid kom til Paris, samme var en Adelsmand, og vilde søge en Officeers Plads, gjorde der ofte Cour hos Cardinalen, men kunde ikke saa hastig blive empløieret, og hans Fattigdom trykte ham hart. Han blev altsaa kiendt af denne Ministers Domestiqver, som saadan en fattige Cavaleer ofte maa bukke sig for, for at blive indladt. En Dag, da han gik fra Andiencen, havde han det Vanheld, at hans Kaarde kom imellem hans Been, og Klingen gik i Stykker; han som en Adelmand kunde umuelig lade sig see uden den; han søgte derfor strax en Sverdseier, og traf paa Hoffets Mester, som han frit fortalte sine slette Kaar; men da Manden vilde have Penge, for en nye Klinge, bad han ham, at han ville indsette ham een af Fiskebeen, hvilket og skeede. Gasconieren, takkede, og gik bort. Dette belv strax bekiendt af Sverdfeieren for nogle af Hofbetienterne, som igien fortalte det a 244 Aar, for Fleury. Da Gasconieren en Dag kom til Andience, traadde Ministeren til ham, og spurgte, hvad for en Charge han søgte, svarede han, en Officeers Plads. Det er vel, sagde Fleury, men har J og Courage, han forsikkre, at den fattedes ham aldrig, naar den var fornøden. Velan, sagde Ministeren, saa anfald denne min Page, og stød ham ned. Men Gasconieren undskyldte sig, at dette var et uskyldig Barn, paa hvem han ingen Braveur kunde vise; men Herren svarede: min Ordre maa være eder nok. Da han hørte det, bad han, at han først maatte giøre sin Bøn, gik saa hen i et Hiørne paa Salen, faldt paa Knæe, og bad saaledes: Hellige Moder, jeg sættes her paa Prøve, og min Samvittighed frygter for at udøse uskyldigt Blod; hielp mig, at der maa skee Under, saa jeg baade kan undgaae Synden, og Navn af en Poltron; derpaa stod han op, gik med martialske Trin til Barnet, drog Kaarden ud, man saae strax til Klingen, viste den frem for Forsamlingen, og raabte høit : Miracle, Miracle, hvilket befaldt Ministeren saa vel, at han blev gjort til Officeer. De gamle Romeres Love om Giestebude. Den 1ste Lov var udgiven af Borgemester Fabio, hvorved blev befalet at ingen maatte fortærre eller øde meere paa et Tractement en 30 Sesteres, (ongefær 12 Rigsdaler.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Den 2den Lov blev anordnet af Borgemester Mesino, som befalede at man ikke maatte drikke nogen fremmed Viin ved Giestebuddene. Den 3die Lov, af Borgemester Æmilio, ved hvilken blev forbudet, ei at maatte have meere end 5 Retter Mad. Den 4de Lov af Borgemester Antio, indbefattede, at enhver skulle lære det Haandverk, han havde Lyst til, undtagen Kogekunsten, thi de holde for, at hvor der var mange R 245 Ar Kokke, der vare Folkene baade fattige og havde usunde Legemer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Den 5te Lov udgav Julius Cæsar, hvorved blev forbuddet, at ingen maatte spise inden lukte Dørre paa det Censores eller Dommerne kunde see, om der var nogle som brugte Mad til Overflød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Den 6te Lov blev udgiven af Aristimia, hvorved blev befalet, at man vel maatte have nogen til Giest hos sig om Middagen, men ikke beholde dem længere end noget ud paa Aftenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Kongelig Forordning. Under Dato Christiansborg Slot, den 12te Martii. 1783, har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende Overdaadigheds Jndskrænkning i Bondestanden i Danmark og Norge, af følgende 3 Artikler: Til Bondebryllupper, hvorunder tillige skal forstaaes Fæstemøllere og Kroemænd, maae ei være meere end 32. Personer af begge Kiøn, unge og gamle, Brud og Brud, gom; deres Forældre, Slægt og Venner med indbegreb, ne, der maa ei gives mere i det høieste end 4 Retter Mad, og maa aldeles ei hverken Viin eller Caffe der forbruges; skulle nogen sig herimod forsee, da skal Brudeparret betale i Mulct 2 Mark for hver Person der mere er til Bryllup, pet end de fornævnte 32 Pesoner, og skal Sognefogderne i Danmark og Lehnsmændene i Norge hermed have Indseende, og strax melde det for Herreds= og Birkefogeden, eller Sorenskriveren, som, efterat Sagen Gieste=Rets viis er undersøgt og rigtig befunden, dømmer Brudeparret i den fornævnte Mulct, den halve Deel af Mulcten til Sognets Fattige og den anden halve Deel til Sognefogden og Lehnsmændene, eller hvem anden der er Angiver, naar disse ei ere det, hvilken Dom sendes Amtmanden til Approbation, og naar den er erholdt, kan samme uden videre Appel exequeres. Dersom til noget Bondebryllup enten skulle gives mere end 4 Retter Mad, eller bruges Viin og Caffe, da skal Brudeparret derfor betale i Mulct 8 Skilling for hver Person som er til Brylluppet, hvormed Sonefogden og Lehnsmændene have Jndseende, saaledes som foran er sagt, og deles denne Mulct da paa samme Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Ligeledes skal og al Viin og Caffe være forbuden ved Barseler, Børnehaab, Kirkegang og Liigfærd, og maa i saa Tilfælde ingen Mad gives uden til Udenbyesfolk, alt under Straf af 1 Rigsdaler for hver Gang herimod handles, med hvilke Bøder det forholdes som tilforn saat er, ligesom der i øvrigt ingen Sammenkomster ved slige Leiligheder maa være, saa ville Hs. Majestæt og, at al Caffee drikken blandt Almuen paa Landet skal være forbuden.