Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
J gamle Dokum. Østofte eller Østofft, saaledes i W. Jordebog i S. R. D. VII. Navne af samme Lyd, og samme Afstammelse ere: Øsstrup, Ørslev, Ørsted, Ørsholt, Ørsø (Mølle, og Ørtofft i Haragers H. i Skaane, altsaa den østre Tofte. Navnet har Stedet altsaa erholdt fra et andet Sted vester for, var i Begyndelsen en ryddet Tofte eller Plads i Skoven, som beholdt sit Navn af østre Tofte efterat den alt var bebygget; efr. D. Atl. IV. 685 ved Ørslev. Sognet - Distancerne ere stedse tagne fra Kirken, som den vigtigste eneste faste Plads i Sognet – ligger 3/4 M. N. V. for nærmeste Kjøbstad Maribo, 2/8 M. S. S. V. for Bandholms Toldsted, 2 3/4 M. Ø. for Nakskov, det nordligste Sogn i Herredet, begrændses i Øst af Maribo og Hunseby Sogne, i N. af Bandholms Bugten, i W. af Stokkemark S., i S. af Skjørringe og Hillestæd S. S. Middagsforskjel fra Kjøbenhavn over Kirken - 4 16 sildigere. Overfladen jevn, lav, adskillige Steder stid og sumpet, leret, mergelblandet, skove, vand- og tørvrig, ved Strandkanten, bakket, sandet, gruset, stenet, indskaaren. Svag Afdaling mod N. O. To ubetydelige Bække, eller om man vil, Aaer komme deels S., deels V. fra, samle sig ved Wor skovgaard, gaae videre østlig, forene sig i Herredsskjellet med den fra Maribo Nørres kommende Hunsaa, og falde derefter ud i Bandholmsbugt. Sørup Sø, der for omtrent 50 Aar siden var 25 Td. Land, og desuden stod i Forbindelse med et temmeligen betydeligt Kiær, er nu næsten tilgroet, og har neppe sit halve Areal tilbage. Den høieste Punkt i Sognet, Kirketaarnet fraregnet, ansees at være Bandholmsgaards Have, hvorfra en viid og behagelig Udsigt til Bandholms Toldsted, Rheden, Bandholms Bugten, til Øerne Aske, Fejø og Fæm, samt derudover henimod de fire Mile derfra i N. O. fjernede Siellandske Kyster. Hovedlandeveien (Chausseen), der gjennem skjærer Lolland i østlig og vestlig Retning, og dermed Postgangen, passerer igjennem Sognet, og Kirkebyens nordlige Deel (Nørreballe. Total-Areal - 9,7405 M. - 7428 Td. Ld. g. M. Jordskyld eller Hartkornet angives forskjelligt af de forskjellige Forfattere. Hofman og Rhode, 759 Tdr., hvorunder nok det privilegerede Hartkorn tillige er indbegreben. Prof. Begtrup i Besk. over Lollands og Falsters Jordbrug S. 710 til 664, og S. 749 til tiendeydende Hrtk. 685. 13/4. Pr. Hrtk. 40-231. Skovsk. 8 Td., med et Folketal (1827) 1850 Mk. - 1801 kun 1492, fordeelte paa omtr. 230 Fam., med 1 Sognekirke, 1 Præstegaard, 4 Skoler, i Hospital, 3 Hoved(Hov.) Gaarde, 9 Byer, 102 Bøndergaarde (for Udskiftningen 86 G.), 120 Huse, deels med, deels uden Jord, 1 Ladeplads, der tillige er kongel. Toldsted, 4 Veirmøller, hvoraf 3 Stub møller, og 1 i hollandsk Form. J Aaret 182, fødtes 52, deraf 1 udenfor Ægteskab, og 3 Dødfødte. Ægteviede 18 Pr. Samtlige Byer og deres Beboere, Gaarde og Huse ere alle Fæstere under Grevskabet Knuthenborg, undtaget Langet Bye, der hører under Grevskabet Christianssæde. Gaardene staae fra 5 til 8 Tdr. Hrtk. med et Areal af 40 til 80 Td. Land. Husene, som have Jord, for 2 til 3 Tdr. Ld. Udskiftningen fuldbragt 1810. Dertil høre følgende Byer og Steder; a) Østofte By, i den sydlige Deel af Sognet, med Sognekirken, stor og rummelig med Taarn, det sædvanlige Lollandske Spidstag med Fløi og Knap, 2 Klokker, den ene fra 1596, given af Abbedissen i Maribo Kloster, Sophia Gyldenstjerne, sædvanlige og simple Ornamenter, sølvforgyldt Kalk og Disk, giv. af Fr. S. Lerche, Lysekrone, Altertavle, og Prædikestol af sædvanlig Billedhuggerarbeide, malet og forgyldt. Kirken og Choret hvælvede, men det tilbygte halve Kors, den ny Kirke kaldet, med Fjelleloft. Kirkegaarden med Ringemur, Gravstederne familieviis inddeelte, fredede og pyntede. Jngen Levninger fra Katholicismen, ei heller fra Hedenold ere anmeldte. Ældste Kirkebog fra 1730. Kirken tilhører Grevskabet Knutthenborg, og er vel vedligeholdt. Præstegaard med gode og beqvemme Bygninger og Indretninger, som sædv. 4 Længder, Egebindingsværk, murede Tavl 88 Fag; deraf Stuelængde 28 Fag med gode og smukke Værelser, stor og smuk Have med tilgrændsende Lund og Skov. Jordtillæg priv. Hartkorn 76 Areal 36 Tdr. L. med Annergaarden, der drives under samme, i Alt priv. Hartkorn 14,622-182. Tdr. Agerland 1. 22 Tdr. Eng. 1, 34 Tdr. Skov. 138 Tdr. L. Syvvangsskiftet med Klever. See og Wedels ind. Reise p. 240. Skole med god Bygning og de befalede Indretninger. Jord – 6 Tdr. Ld., Skolebørn - 130. Desforuden - Bøndergaarde, – Huse med Jord, – Huse uden Jord. (Saaledes ville Bøndergaarde og Huse i hver Bye blive angivne, saafremt jeg derom kan erholde den fornødne Kundskab. b) Nørreballe Bye eller den nordre Bye, forudsætter, at da den blev bygt var der allerede en sydligere, hvor Kirkebyen selv, hvormed Nørreballe nu ikkun udgjør et Strøg, med Bøndergaarde. - Huse med Jord. - Huse uden Jord. Nørreballe Hospital for 6, efter andre for 12 Lemmer, med en Kapital - 1240 Rbd. Sølv. c) Søerup, eller Søetorp, i V. J. p. 540, Spothorp, øst for Søerup Søe, 1/2 M. N. V. for Kirken med - Bøndergaarde, Huse med Jord, jordløse Huse. Skole med god Bygning og Indretning, med Have. Jordlod – 5 Tdr. L. Skolebørn - 60. d) Haulykke By eller Hovløkke. Stedet fra første Færd udentvivl anlagt paa Hovgaardens Løkke eller Indhegning, Fang, Ornum, Grund, og derfor erholdt samme Navn som Hovgaarden selv. 1/2 M. N. f. K. med - Bøndergaarde, - Huse med Jord, og - Huse uden Jord. Skole med god Bygning og de befalede Indretninger, har Have, Jord 6 Tdr. L. 60 Skolebørn. e) Reersnæs. 3/4 M. N. f. K. ud imod Stranden ved Svaneviig med Bønderg., Huse m. Jord, Huse uden Jord. Forvandte Stedsnavne: Reersøe, Reerslev, Restrup og Rested, sands. af Navnet Rether, Ræther, Reidor, thi Reerslev og Reersøe skrives i gl. Doc. Ræthærsøe og Ræthærslef. s. Bispecatastret og W. J. i S. R. D. VII. under Løve Herred. f) Bandholm, egentlig Landsby, men tillige Toldsted samt Losse- og Ladeplads for Maribo og Omegn, 3/2 M. N. N. O. f. K., hvorToldofficianterne boe, og de Handlende have deres Boutikker, Pakhuse og Kornmagaziner, ligner derfor en lille Kjøbstæd. Ingen Havn, men man har længe været betænkt paa at forskaffe den en saadan. Aaben Rhed med en Dybde af 24 Favne Vand, med god Ankergrund, noget vanskelig Anduvning formedelst en i Farvandet liggende Grund, og flere fra Landet udskydende Ref; dog dækkes den noget for N. V. Storme ved de Øer, der i V. og Nord begrændse Bugten. Stedet som Losse- og Ladeplads skylder Maribo Kloster sin Oprindelse, thi herfra var det Klostret 1469 fik Tilladelse af h. Jh. Christian 1ste at udskibe sine Kornvare. Se Anu. Eccl. 11, 652. For Tiden udpasserer aarlig c. 60,000 Tdr. Kornvare af alle Slags. See mere om Bandholm ved Maribo. g) Hovedgaarden (Hof-Hov-Gaarden) Bandholm, eller som den alm. kaldes Bandholmsgaard, oprettet af nogle nedlagte Bøndergaarde af Bandholms By, fik Hovedgaardsfrihed 1685, simpel Forpagterbygning, pr. Hrtk. 11 - : 1. Skovsk. 12 Bøndergods 122. 3. 2 1/2, Skovsk. 1. 7 - 21. 10 Tdr. Ld. Fredskov, 90 Tdr. dito der vil blive fredet, og 8 Tdr. til Skovhavn. Noget Hoveri og Vederlæg for Noget deraf. h) Paarup eller Pors-thorp By, M. N. O. f. K., paa begge Sider af Hovedlandeveien med - Bøndergaarde Huse med J. og H. u. J. Paarup Veirmølle. Om det nedstammer fra den nu uddøde Familie Pors, eller det har Navnet af en særegen Ting ved Stedet f. C. Pors (Myrica Gale Linn.) skal jeg ikke afgjøre. Paarup ved Odense skrives i gl. Doc. Pathorp. Maaskee og af Pagh. i) Erikstrup B. 3/4 M. S. S. O. f. K. med Bønderg. - H. m. J. - Huse uden Jord. Eriks Volde. Levning fra Lehnstiden, hvorom neden. k) Langet B. 1/4 M. S. V. f. K. med Bønderg., H. m. J. og - H. uden Jord. Skole med sædvanlig Bygning og de befalede Indretninger, god Have. Jord – 6 Td. L. Skolebørn - 45.1) Haverlykke Hovedgaard. 1633 skrev en Lawe Vilde sig til Hafvelykke. Oprindelsen altsaa enten af Have, Hav eller Hof, sandsynligt det Sidste. Stedet skal ved f. T. - see Rhode 1, 659 o. f. have havt anseelige Bygninger, med et 5 Etage Taarn, Volde og Grave, hvoraf nu kun Voldstedet er tilbage og Stalden samt Kornladerne. - Om en ubenævnet Herre paa Gaarden da, omtrent midt i det 16 Sec., den samme Dag han gik til Alters, skjød sin Kone ihiel, vidner kun om de saa ofte beklagede kraftfulde Tiders Raahed og Retfærdighedens Afmagt. Saadanne Ting vare paa de Tider ikke usædvanlige. Priv. Hrtk. 34 2 1-2. Skovsk. 24 - : Bøndergods 2362 - 2. Skovsk. 5111 1/2. Møllsk. 6 Tdr., 490 Td. L. Fredskov og 100 Tdr. udlagt til Skovhavn. Hoverie som ved Bandholms gaard. m.) Worskov, Waarskov Hovedgaard, ligesom forrige, simpel Forpagterbygning; priv. Hetkr. 10. 5. 1 Skpsk. I. 2. 2. 2. Bondegods 127. 5.1 - Skovsk. I. 5. 2. 2. Mølleskyld I. 2 - - 480 Tdr. Ld. Fredskov paa Bøndergodset, 86 til Skovhavn. ) Svanevigs Mølle, hollandsk Mølle ved Svanevig med Vaaningshuus for en borgerlig Familie. Behagelig Beliggenhed og skjøn Udsigt over Fjorden og de der liggende Øer. Pr. H. Fortsættes.) Advarsel til Publicum om at tage sig vare for er falske Skilt. Dette falske Skilt er en Bogtitel, som let kan lokke en Kjøber til at anskaffe sig et Verk, der aldeles ikke handler om det Æmne, man af Titelen skulde formode. En saadan skuffende Titel, der er skabt til at føre Folk bag Lyset, er den, hvorunder Hr. Boghandler Bonnier sælger en Oversættelse eller Bearbeidelse af et engelsk occonomisk Verk, hvis Titel i Originalen lyder saaledes: