JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Portugal. Jfølge Beretninger fra Lissabon stod Grev Villassor den 12 Jan. ved Pinhel, efterat han den 9de forud i en haardnakken Fægtning, som varede hele Dagen, havde forjaget Rebellerne med stort Tab fra deres Stilling paa Bjergene i Nærheden af Carouche da Beira. Ved Nattens Hielp iværksatte de Rettraden til Trancozo, efterat 3, til 400 af dem vare gaaede over til de Konstitutionelle. Generalen yder sine Tropper største Berømmelse og samtlige Korps have forholdt sig som ægte Portugisere. Almelda var endnu besat af Jnsurgenterne, hvilke derimod have rømLammego, Guarda og Visen. Jøvrigt havde Villafior ladet Kommandanten i Culdad Rodrig underrette om, at han har udtrykkelig befaling af den portugisiske Regjering, ikke lat overskride den spanske Grændse. J Stjernen, meldes ogsaa foreløbig om en anden og vigtigere Seier, som Regentskabets Tropper allerede have vundet i Tras os Montes, hvorefter Chaves og Braganza af dem ligjen er indtaget, og Rebellerne atter ere flygtede til Spanien, hvor de dog finde en anden Modtagelse end forrige Gang (see under Spanien). De brittiske Tropper, som den 15de traf Anstalter til at afmarschere fra Lissabon, faae under disse forandrede Omstændigheder sandsynlig ingen Deel. i Operationerne med Rebellerne, og Lord Beresfordstod 1 i Begreb med at afseile til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Spanien. Længe for Man skulde have ventet det, har Man her faaet nyt Besøg af de portugisiske Rebeller, som ere slagne paa alle Punkter. Chefen Marquis v. Chaves har trukket sig tilbage til Gallicien, efter dertil forud indhentet Tilladelse af Kommandanten i Grændsefæstningen Monterei. Silveira er det ikke gaaet bedre. Sel haardt saaret paa det ene Been, ventedes han hvert Øieblik til fra Almeida til Cindad Rodrigo. J Madrid har e imidlertid Sproget forandret sig, og Man haaber, at Blodsudgydelse vil undgaaes. Generalkapitainen i Gammel-Castilien, Longa, Gouvernøren i Cindad Rodrigo, GeneralFreire, og Oberst Lorente ere alt stilte for en Krigsret, for at have overtraadt den forrige befaling til at afvæbne de portugisiske Oprørere. Generalkapitainen i Gal i licien, Egnia, som ved en Koureer forlangte Forholds Ordre fra Madrid, har Man ladet vide, at det samme vil blive Tilfældet med ham, hvis han ikke efterkommer sin Regjerings befaling og Rebellernes Afvæbning. Denne 3 er og skikket til alle spanske Tropper paa Grændsen, og ved Stafetter har Man i Bordeaux Vished om, at det denne et finde virkelig skeer. Alt lader saaledes haabe de portua gisiske Anliggenders heldige Tilendebringelse, og ventelig har Støtten for de Apostoliske, Hr. Calomarde, snart udspilt sin Rolle. Hoftidenden har alt skiftet Redaktører, som debutere med en Artikel om Portugal af langt fredeligere Jndhold end nylig Krigsministerens Cirkulaire. Blandt andet erklære de, at Tiden og Omstændighederne ikke før have tilladt at vise Kongens Handlemaade; men da Øieblikket nu er kommet, vil Hoftidenden i Fremtiden meddele alle i Portugal forefaldende Begivenheder. Spaniens Forhold besmykkes deels med Regjeringens grundede Frygt for, at det nye Repræsentativsystem i Portugal skulde vorde smittende og vække Jnsurrektionsaanden, paa ny i Spanien, deels med de Rystelser, hiin Forandring afstædkom i Portugal selv, i hvis Følge en Deel af Armeen udvandrede til Spanien, og vendte atter tilbage, førend den spanske Regjering, midt i den dybe Fred, kunde faae de fornødne Tropper opstilt paa Grændsen. Spanien var følgelig udsat for de moralske Virkninger af disse Forandringer og Uroligheder i Nabolandet. Men iøvrigt - hedder det - ønsker vor Souverain intet heler end Fred. Jntet behøves meere til at oprette al den Ulykke, der er vederfaret hans Folk og til at indføre de Forbedringer i Bestyrelsen, som Kongen i sin høie Viisdom har været betænkt paa. Kan Man troe et almindeligt Rygte, ville de franske Garnisoner i Cadix og Barcellona snart følge efter Schweitzerne. Jmidlertid ere 200 Md. af det i Malaga garnisonerende 3die Jnfanterie-Regiment deserterede Natten efter General Campanas Ankomst dertil. Nogle Dage derpaa bleve 7 Md. af samme Regiment skudte, og Flere vente samme Skjebne, da et Komplot til at proklammere Konstitutionen skal være opdaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Frankerig. Bekræftes Rygtet end ikke, at Ministrene have til bagetaget Presseloven, da er dog aldrig før stormet saa mange Bønskrifter fra alle Sider imod noget Lovforslag, som dette, ei blot fra de nærmest Paagieldende, saasom Lærde, Bogtrykkere, Bogbindere, Skriftstøbere, Papir Fabrikantere og Handlere; men ogsaa fra de andre Stænder. Foruden Bogtrykkerne have Valgmændene i Lyon indgivet en kraftig Ansøgning til de Deputerede, hvori de igefrem og i Medfør af Chartet forlange Hr. Peyronet tiltalt for Majestætsforbrydelse som den, der ved hint lokast har angrebet Nationens helligste Rettigheder. V. ve i Statsforbrydelsernes Dage - hedder det - til Dem om vore Repræsentantere, indstille Vi og Jndbyggerne, vis Organ Vi ere, hvorvidt der maaskee bør gives et stort Retfærdigheds-Exempel til Frankerigs Vel og Chartets Beryggelse. Stjernen spotter over disse og lignende Ansøgninger, hvori den, foruden sine Dagløgne, finder fortræffelige Materialier til en ny Rubrik under Overskrift Extravagantser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
J de Deputeredes Bureau har Hr. Peyronnet maattet taale en Modsigelse af Hr. Villele, som fandt det i sin Orden, at der blev foreslaaet Amendements til Presselov=Udkastet, hvilket han for Resten løftede til Skyerne. i Det kommer kun an paa, om disse Amendements ikke blive af det Slags, som Ex=Ambassadeuren Hr. Moustiers vil have, der allene finder det at udsætte paa Udkastet, at Straffene og Jndskrænkningerne ikke ere strænge nok, hvorfor han i visse Tilfælde foreslaaer 10 Aars Fængsel og vil have Avisskriverne satte i Halsjernet! Kommissioi nens Ordfører Hr. Bonnet er derimod for mildere Straffe. Hr. Didot erklærede, da han havde læst Udkastet, at han nu vilde sælge sit hele Establissement, hvorfor han Dagen før havde forlangt en Million, for den tredie Deel. Som der da gives brodne Kar i alle Lande, har en af Lyons Bogtrykkere forbudt sine Folk at underskrive i Bønskriftet, hvilket har sin gode Grund, da han hører til de jesuitiske Selskaber. J et af de Pariser Akademies sidste Møder hævede Hr. Lacretelle sin Stemme. i imod dem, som gjerne ville spærre de Ansøgende Veien til Tronen. Da Hr. Lally=Tolendal yttrede, at det foreslaaede Bønskrift vilde være Hs. Maj. ukjært, fandt Hr. v. Chateaubriand det usømmeligt, at tænke saaledes om Kongen, som vist ingen Deel har i den hans Kolleger tilkjendte Unaade, eller vilde forstøde den, der har udstaaet Fængsel for hans Sag. Som et Beviis paa den almindelige Agtelse har Boghandler Firmin Didet tilstaaet, Hr. Villemain, der mistede en indbringende Post, 10,000 Fr. for ethvert tusind Exemplarer af hans Pave Gregor Vildes Levnetshistorie og Regjering, hvorpaa der subskriberes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Den almeenelskede Prinds Carl Christian af Danmark er ankommen fra Genf til Lyon, hvor Hs. K. Høihed tog de vigtigste offentlige Jndretninger i Øiesyn, og efter to Dages Ophold afreiste til Marseille, for her at oppebie en bedre Aarstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Tydskland. Den 25 Januar aabnede den tydske Forbundsforsamling sine Møder for Aaret 1827 i Frankfurt. Sammesteds høitideligholdt den Kongelig Danske Forbundsgesandt, Baron v. Pechlin, ved en glimrende Fest sin Monarks Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Sverrig. Friherre v. Ankarsward søger i en Strid med Argus at berigtige de vrange Begreber, Mani Almindelighed har om en Opposition. At skildre dens Medlemmer - siger han - som herskesyge, egennyttige og urolige Hoveder, er sædvanlig de ministerielle Vaaben, hvormed det undertiden kan lykkes at aflede Opmærksomheden fra Tingen til Personen; men i samme Forhold som Begreberne udvikles, tabe tomme Ord og intetsigende Beskyldninger deres Beviiskraft. Fra vore politiske Anskuelser i Almindelighed have Vi endnu ingen høiere Standpunkt end den, at enkelte Borgeres bemærkninger og Dade, over offentlige Forholdsregler ansees af Mange som Tegn paa Had til Regjeringen. Men jeg haaber, at den Tid ikke er langt borte, da Man, tvertimod at ansee en Opposition for en Fiende af Regjeringen, vil i den see et uundværligt Led af den konstitutionelle Kjeder &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Norge. Ved en Natten imellem den 17 og 18 Jan. opkommen Jldsvaade bleve samtlige Husebygninger paa Postaabneriet Tronvig ved Moss lagte i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Ved Klasselotteriets første Klasses Trækning i Mandags bleve de bestemte 12 Nummere udtrukne i følgende Orden: Videnskabelighed. Løverdagen den 5 Febr. høitideligholdtes det Kjøbenhavnske Universitets Fest for Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag ved en latinsk Tale af Universitetets Rektor, Professor K. L. Rahbek, R. a. D., som i Anledning af Constantii Chlori Ord, at Man veed at fremme Underviisningen giver Borgeren, hvad ingen Lykke kan give eller fratage ham, korteligen berørte Kongens Fortjenester af Kjøbenhavns Universitet, Frederiks Universitet og Sorøe Akademie. Taleren gik derpaa over til at forelæse de over de indgivne akademiske Priisskrifter fældede Domme. Fem Forfattere havde vundet de udsatte Præmier, nemlig for den theologiske Opgave Kand. Theol. Johan Ferdinand Fenger, for den medicinske Erik, Svitzer, Licentiat i Medicinen og Profector, for den philologiske Stud. Philol. Henrik August Bendsen, for den historiske Kand. Theol. Christian Frederik Jngerslev, for den mathematiske Stud. Juris Christian Jürgensen. Accessit til denne Præmie erholdt Stud. Philos. Peter Momsen. Talen endte med Bønner for Kongens og Kongehusets Vel. - Festens Program er forfattet af Professor Petersen. Dets Titel er: Commentationum de Libanio, Sophista sæculi IVti, Partie. Ima, in qua de pita Libanii agitur etc. For Fuldstændigheds Skyld allene optages denne Gang endnu nedenstaaende Tilgivt af den Jversenske Avis No. 21, overladende iøvrigt gjerne Hr. H. C. Brandt det sidste som det første Ord i dette ham saa lislige Kjævlerie. Udgiveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
(Forlangt Jndrykkelse.) Jkke os Herre, ikke os; men dit Navn Ære, Det er mig atter kjørt: at Hr. Hempel haver, i sin Avis, No. 17, indrykket mit Avertissement af Hr. Jversens Avis No. 14, og derover sagt sine Tanker til Fleres Kundskab og Bedømmelse. Han mener, at jeg haver et uroligt Sind. O nei, mit Hjerte forfærdes og forsage ikke; thi mit Huus (eller retter min Troe) er bygget paa en Klippe; derfor staar det urokkelig fast imod alle Stormvinde. Jkke er jeg Paulus! Det er langt fra mine Tanker at sætte mig i Ligning med ham; men dette tør og vil jeg bekjende for Ham der haver Øine som Jldsluer, og for Alle: at jeg haver den samme Troe som ham. Jeg beder derfor daglig, at den maae formeres. Denne Bøn haver til alle Tider funden Bønhørelse. Paulus var saa vis i sin Sag, at han turde sig ge, og formaae de troende Philipenser med disse Ord: Værer mine Efterfølgere med hverandre Brødre, og giver Agt paa dem som saaledes vandre, ligesom J have os til et Exempel; thi mange ere Christi Korsets Fienders r. Hr. Hempel, i sit Svar til mig, taler om Ukjerlighed og Fordømmelseslyst. Hvem der haver Lyst at see nogen af disse Udtryk, Den læse i hans Avis No. 1, hvor de vil finde de mange ukjerlige Domme, som han der udtrykker sig med i mange Ord. *) Jblandt disse nævner han og de Ord: Pietismen, og Mysticismen, Disse (for de Ulærde) fremmede Ord forbeholder de Lærde sig (NB. kuns de Fjendtlige) vil ei udtale dem paa Dansk. Saa man kan ligne Dem ved nogle af de catholske Præster, der holder Messe i latinsk Sprog, fordi at Almuen ej skal forstaae det. Jmidlertid skal det første Ord betyde Fromhed. Er dette en Udyd? Det andet Ord skal være Hemmelighed. Den som er, eller vil være en sand Christen, haver ikke noget Hemmeligt, uden det som ligger aabenbart for Alles Øjne i den hellige Skrift. Dette maa ingenlunde lægges Skjul paa; men bekjender det for Alle, som har Lyst at vide, om det Haab som er i os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Destoværre erfarer man alt for ofte, at denne Bekjendelse undertiden kommer paa urette Steder; hvorfor vi bør agte paa Jesu Advarsel i sin Bjergprædiken hos Matth. 7, 6 V. Vor Gud han er saa fast en Borg; Denne er vores Fæstning. Omendskjønt denne Fæstning er saa fast, at ingen, ingen Fiende kan gjøre den Skade, da Jndbyggerne aldrig kan mangle Proviant, og haver Forsvarsmidler i Overflødighed, saa er det ikke forbuden at gjøre Udfald; kuns at dette skeer med den øverste Feldtherres Villie, og efter hans befaling. Da bør Enhver, som er givet Vaaben i Hænderne, gaae dristig imod Fienden, og ødelægge hans Forskandsninger, og jage ham bort. Det er let og glædeligt at stride, naar man staaer under en Feldtherre, der aldrig har tabt noget Slag. Derfor synger vi ham til Ære: Der strider for os en vældig Herre, Alting maa for ham bugne. Enhver som staar under hans Naade=Jepter, siger Ja og Amen hertil. H. C. Brandt. 4) Hr. Hans Casper Brandt har formodentlig glemt, at det var mig, som i Aarene 1817 og 1822. frelste ham for en slem Uleilighed, ved et at indrykke hans allarmerende Skraal imod Landets beskikkede Religionslærere og Øvrighed, H. Hans Casuar Brandt han formodentlig glemt, at det var mig, som i Aarene 1817 og 1822. frelste ham for en slem Uleilighed, ved et at indrykke hans allarmerende Skraal imod Landets beskikkede Religionslærere og Øvrighed, hvis Jndhold vedkommende Authoriteter erklærede for stridende imod Trykkefriheds-Anordningen. Udgiveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Kjøbenhavns Børs=Kours den 6 Februar 1827. Hamb. - k. S. 228. - Spec. 227. 13 Rbmk. 10 s. 14 pCt. Kongel. Oblig. 83 1/2 a 84 Rbd. Sedl. 75 a 75 3/4 i Banco. Dito Nationb. Obl.: 101 Rbd. r. S. ell. 115 a 115 1/2 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 57 1/2 a 58 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 170 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 16 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 103 1/2 a 104 i Bco. 1 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 93 a 98 i Bco. Asiat. Actier . . . - Bank-Disconto 5 pCt. Tallotteriets 127) 80. 26. 7. Sr. 57. (Trækning i Kbhavn 4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Belt passage fra den 31 Januar til 7 Februar 1827. Fra Fyen til Sjelland. Sekondlieutenant M. v. Brock, Premierlieutenant v. Voigt, Veterinair=Lærling J. M. Junge, Kjøbmændene J. Jochmus og C. Bernus; Foureer A. v. Berg. Fra Sielland til Fyen. Kammerjunker Wedel Heinen; Malermester J. K. Jensen, Sekondlieutenanterne V. C. v. Bibow, C. A. v. Vogt, v. Miiller, A. H. v. Lobedanz, v. Juul og F. J. C. v. Castonier, Kjøbmand J. A. Bencker; Studiosus J. Wright v. Cappeln, Kancellieraad B. H. v. Løvenskjold med Frue; Kapitainlieutenant, Ridder C. C. Zarhtmann, Kammerherre F. C. Kaas Jomfrue K. Mathiassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Avertissements. Efter 9 Dages Sygeleie berøvede Døden os den i dennes vores kjære Søn, Christian Wilhelm, lidet over 6 Aa gammel; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 7 Februar 1827. S. M. Lawætz, D. T. Lawæt. fød Thaning. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed, imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved af undertegnede Direktion. Præmierne, hvorfor Meubler og Effetter samt Varer og Kreaturer forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det Forsikkred, er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 2/3 indtil 1 7/8 PCto. aarligen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Hos Kompagniets Kommissionairer, der ere forsynede med Policer, og anthoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begjæres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie, der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge De i Fyens Stift, til hvem Kommissions=Forretningerne! for nærværende Tid ere overdragne, ere: Assens . . Hr. Fuldmægtig Clod. Bogense . . . . - Krigsraad Aarestrup. Faaborg . . . . - Prokurator Friis. Middelfart . . . - Postmester Achen. Nyborg . . . . - Fuldmægtig Müllertz. Odense . . . . - Overkrigskommissair Købke. Rudkjøbing . . . . - Pastor Jensen. - Kancellieraad Theill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Svendborg. Efter den for Kompagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen ved det 28de Assurance-Aars Slutning i Activer, efter Udbyttets Fradrag, red Sølv, Sølv, Sedler og Tegn. . . 1, 172,564 Rbd. 87 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
De fra 1 Octbr. til 31 Decbr. f. A. indkomne Præmier og Policepenge, have andraget i rede Sølv . . . . For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv Hol. - 75 -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Den løbende Risque var den 31 Decbr. f. A. i rede Sølv . Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance=Kompagnie for Varer og Effecter, den 27 Januar 1827. Hammerich. Lassen. Engelhardt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Friske krydrede Christiania Anchiovis bekommes til billig Priis hos Jens Chr. Andrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Odense Nørregade. Paa Jerstrupgaard ved Bogense henstaaer til Salg adskillig store Løde=Køer, tjenlige til at drive til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Den sidste Maskerade for denne Vinter gives som sædvanligt, og afholdes paa Komediehuset den 25 dennes. Billetter til samme erholdes for 4 Mk. pr. Stk. hos Dhrr. Kirkeværger Hempel og Paulsen. Ligesom og nogle Tilskuer=Billetter kan faaes for 3 og 4 Mk. pr. Stk., og bemærkes det herved, at Tilskuerne ikke, som før, kan deeltage i Masque=Ballet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Fra Trolleborg Fiskerie kan paa Søndag Morgen faaes Gjeder, Suder, Aborrer og Karudser i Kjøbmand N. Møllers Gaard lige for Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
For en anstændig Familie bliver til 1 Mai et smukt Huus med en rummelig Hauge at erholde til Leie omtrent midt paa Thorseng. Melk, som og andre af Livets Fornødenheder kunne dagligen faaes endog tilbragte i Huset. Man henvender sig til Fred. Krist. Lund, Sognepræst for Landet Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Bedste gammel Rum, a 1 Rbd. pr. Flaske, bekommes hos Søren Bang, Kjøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Skibs=Salg. Underhaanden kan erholdes tilkjøbs Jagtsluppen 3de fem Sødskendet, hjemmehørende i Troense paa Øen Thorseng ved Svendborg, 58 danske Kommercelæster drægtig og førende af alle Kornsorter mellem 1100 til 1200 Tdr. Sluppen, der er bygget af den for sine solide Bygninger bekjendte Skibsbygmester Lars Andersen Smidt af Troense, er komplet udhalet med alle staaende og løbende Redskaber, som tildeels ere nye, og den paavises og forhandles af Skipper Anders Frandsen i Troense, ved hvilken Bye den er beliggende, og kan tages i Øiesyn, naar Liebhaverne melde sig inden den 8 Marts d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Jfølge Begjæring fra Directionen for Brahetrolleborg Skolelærer=Seminarium, bliver dette Seminarii Bygninger og Jorder, beliggende i Brahetrolleborg Sogn, Svendborg Amt, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 7 Marts den 2 - og 1827. den 4 April hver Dags Formiddag Kl. 10. Bygningerne og Jorderne opbydes først samlede, og derefter Jorderne, som staae for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., separat for sig, og Bygningerne ligeledes særskilte, til Nedbrydelse. De tvende første Auctioner afholdes i Salling Herreds Tingstue paa Faaborg Raadhuus, den tredie og sidste paa selve Stedet. Konditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Kontoir i Faaborg. Saadant bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. Salling Herredsfogedkontoir i Faaborg den 2 Febr. 1827. Schmidten, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Værtshuusholder Simon Nielsens Enke, Anne Marie Jørgensdatter, indvarsles herved, ifølge Plakaten af 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Krav. Odense Raadstue den 3 Febr. 1827. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-09
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afgangne Pige Anne Sørensdatter, indkaldes herved, med 6 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer, for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 3 Febr. 1827. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-12
No. 24. 56 Aargang. Fyens Stifts Venner, Kongelig allene privilegerede. Avertissementstidende. Adresse-Avis og Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense, Mandagen den 1. Februar 1827. Jndhold: Spanien (De pormgisiske Jnsurgenteres nye Jndvandring og Modtagelse. Om en Folkevæbning og det (Jnsurgenternes Nederlag i Beira og Tras os Montes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-12
engelske Ultimatum. Hoftidendens politiske Artikel). PortugaDe brittiske Troppers Opbrud fra Lissabon). Frankerig (Debatier om visse Hertug-Titlers Jkke=Erkjendelse af den østerrigske Gesandt og nogle Distrikters Besættelse af Preusserne. Nye Postlov. Lacretrelle om Munkeaanden).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-12
Spanien. Om det System, som her følges i Henseende til de portugisiske Jnsurgentere, ere Beretningerne endnu heel vaklende og usammenhængende. Snart hedder det, at en overordentlig Koureer er afsendt til Lissabon med Efterretning om de selvraadige Generalkapitainers og Militairchefers Afstraffelse, og Forholdsregler trufne til at bortvise de tilbagevendende Rebelhøvdinge til Frankerig, snart igjen, at Marquis v. Chaves, General Magessys og Jordaos Bagager ere ankomne til Madrid, hvor der fra høiere Sted er givet befaling at lade dem passere gjennem Portene uden Undersøgelse, ligesom Gesandteres Effecter og Vogne, ja endydermeere, at Marquis v. Chaves selv den 23 Jan. er indtruffet ink og nito hertil med Hs. Majestæts Tilladelse. Han og General Silveira opholdt sig nogle Dage forud i Salamanca, og ville sandsynlig opspinde nye Jntriguer i Madrid. Over 3000 slagne Portugisere - skrives herfra; ere ankomne paa spansk Grund, og modtagne endnu bedre end forrige Gang. Gouvernøren i Cindad Rodrigo har endog ladet Garnisonen udrykke, for at indqvartere Jnsurgenterne. Fra Gallizien og Leon havde portugisiske Overløbere, med spanske Munke i Spidsen, den 6 Januar gjort et nyt Jndfald i Tras os Montes og plyndret nogle Stæder. Den brittiske Gesandt, Hr. Lamb, opbød Alt muligt, for at bevæge Kongen til at lade Rebellerne af væbne; men han vil nok møde store Vanske ligheder, især siden Rygtet udspredtes om det Frikorps tildeels af flygtede Spanier, som General Wilson skulde have ifinde at oprette. Jøvrigt skal Kongen ikke have taget sig Tidenden om de portugisiske Rebellers nye Adspredelse og Flugt synderligt nær, men endog viist tilsyneladende Ligegyldighed derved. Med Calomarde er ingen videre Forandring foregaaet, end at de andre Ministre igjen have faaet Tilladelse at gjøre Kongen umiddel bart Forestillinger, hvilke, tilforn alle gik igjennem hans Hænder. Af Ofalige Reise til London bliver der for det første intet, da hans Nærværelse her for Øieblikket er alt for nødvendig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-12
Endnu i Slutningen af Januar bragte Kourerer fra Madrid befaling til Navarra, Biscana og øvrige nordlige Provindser til en almindelig Folkevæbning, og at Flinter, hvorpaa Man befrygtede Mangel, fandtes snart Overflødighed. Maaskee er dette en Følge af Engellands foregivne Ultimatum, hvori det skal forlange 300 Millioner i Godtgjørelse af Spanien for de ved Rebellernes Jndbrud i Portugal foraarsagede Omkostninger, samt Fæstningerne Cindad Rodrigos, Badajozs, Santonas og St. Sebastians Besættelse, som Borgen for Spaniens Neutralitet!