Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-01
Under 10 d. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere: "at al Sandgravning paa Badestederne ved Kjøbenhavns Tømmerpladse og ved Citadellet Frederikshavn, hvor der, efter Magistratens Foranstaltning, nedsættes Pæle eller Mærker, skal, for at forebygge ulykkelige Tilfælde, for Eftertiden være forbudden, under Mulkt af 10 Rd. til Stadens Fattigvæsen for den der overtræder Forbuddet første Gang, anden Gang dobbelt Mulct, og tredie Gang korporlig Straf, efter Domstolens Skjøn."J Henseende til Forbuddet mod Kreaturers Græsning paa Strandkanter eller udgaaende Odder, har det, under 19 Juni behaget Hs. Majestæt allernaadigst at tilkjendegive Kancelliet, at fra dette Forbud blive at undtage de Kyster eller Jordtunger, som ved Batterier eller udsatte militære Vagter ere saaledes dækkede, at ingen fjendtlig Overrumpling kan finde Sted, og at der, i Tilfælde af fjendtlig Landgang, bliver Tid nok til at drive Kreaturene tilbage, samt at de Steder, som Amtmændene ansee for høist nødvendige for Beboere, der ingen andre Græsgange have, kun ne afbenyttes, naar det blot paasees, at de Kreaturer, som græsse, bevogtes af Folk, som strax kunne drive dem dybe. re ind i Landet, naar Fjenden maatte gjøre Mine til Landgang. Tankegangen i den sidst ommeldte Tale i Regentskirken af Prof. Treschow ved Rektoratets Omskiftelse var følgende: Naar nogle Skribentere have troet Frygten for et nyt Barbarie ugrundet af den Aarsag, at den nyere Krigskunst selv, uden hvilken Barbarer dog mod os ingen Fremgang, kunde gjøre, forudsætter hos dem, der skal udøve den, en temmelig Kultur, saa blev anmærket, at deraf vel følger, at de nyttige Kunster og Videnskaber ei ganske kan gaae til Grunde, men at de egentlig frie og Mennesket forædlende dog ved et mindre kultiveret Folks Herredom kan komme til at blive foragtede og derover gaae tilbage. Men en langt vigtigere Aarsag til Frygt giver den overhaandtagende Handels- og Egennyttighedsaand, hvilket beviistes saavel af Sagens Natur som især udførlig af Engellands Exempel og den fordærvelige Jndflydelse, som hiin Tænkemaade har havt paa Sæder og Videnskaber i dette Land. Taleren søgte derpaa at skildre Følgerne deraf for Europa og den herle kultiveerte Verden, saafremt det skulde skee, hvad Gud forbyde, at Engellands nærværende Bestyrere fik deres Planer udførte, og saavel med Romernes og Kartagernes som med andre herskende Folks Exempler at godtgjøre, hvor meget mere velgjørende Erobrere paa det faste Land have været for Oplysnings og Kulturs Udbredelse endog hos de Overvundne, end vindesyge Kjøbmænd, der kun have havt deres egen Handels Flor til Øiemeed. Foruden denne Hovedgrund til Frygt anførtes endnu denne meere almindelige, at om end Engelland bliver overvunden, kan Overdaad og Gjerrighed, ligesom fordum hos Rommerne dog udbrede sig og hos Nutidens civiliseerte Nationer frembringe samme Virkninger. Forgiæves stifter man offentlige Skoler og Akademier til Videnskabernes Befordring. Jo flere saadanne og jo mere disse efter en vis Snor blive rettede, de sto mere vil det ægte Videnskabelige tabe sig, naar Grunden dertil ikke ligger i Sæderne og Folkets Tænkemaade. men som en fremmed Plante ei kan opelskes uden i saadan ne Drivhuse. Til Slutning blev kortelig bemærket, at skjøndt dette Onde kan befrygtes, er det dog derfor ikke vist Meget meere ere der Grunde, som lade os haabe, at vi nu just opleve Begyndelsen til en nye og bedre Tingenes Orden, end man hidindtil af Historien kjender. Odense den 30 Juni 1808.