JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Der kan ikke tænkes noget løierligere i den Maade, hvorpaa La Harve udpumpede Ti manns Partie og lod Juliette recitere ZenuEt Shavl, som han bandt om sin Nathut, at tjene til Turban, og en smudsig Silkesterok, der skulde forestille en tyrkisk Pelis, 8 ham det meest groteske Udseende, man kan tænke sig, og hans Betoning af det berømte Sted: Paire, vous pleuren." var et overtydende Beviis paa, hvor nær det Ophøiede grændser til det Latterlige. Jkke længer den omvendte Philosoph, var han nu Voltaires Lærling og forkjælede Barn, Voltaire, hvem han aldrig kaldte andet end den store Mand, hvis Stemme han efterlignede, og i hvis Værker han især lagde Eftertryk paa de Steder, som Philosophen af Ferney havde forandret efter hans Raad, og ydermere givet ham den Forsikkring, at hans Critiker havde været ham til betydelig Nytte; men naar, midt i en af hans Yndlingstirader, hans comiske Antræk og underlige Stemme aflokkede os en smilende Mine, den vi dog af al Magt stræbte at skjule, saa gjorde Ærgrelsen derover ham atter naturlig, og hans krænkede Egenkjærlighed udgød sig da i Bebreidelser, som vare langt umaadeligere end de, som Voltaire har lagt sin skinsyge Sultan i Munden. Klokken Ti kom den unge Skuespiller La ford, hvis Yndest hos Publikum allerede stemplede ham til Talmas Efterfølger, for at give Juliette hendes sædvanlige Declamations-Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Jndenlandske Efterretninger. Dr. Heibergs Vaudeville Kong Salomon, og Jørgen Hattemager" er nu oversat paa Svensk, og var bestemt til at opføres paa Djurgards Theater ved Stokholm Mandagen den 22 Septbr. Omendskjøndt Priserne vare forhøiede. til det Dobbelte, vare Billetterne allerede slestedelen udsolgte Løverdagen forud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Fædrelandet har atter tabt en af sine til mærkede høiere Embedsmænd, den virksomme nidkjære Stiftamtmand over Aarhuus Stift, Kammerherre og Ridder P. O. Rosenørn, og døde af Nervefeber paa Gaarden Ristrup, Naten imellem den 28 og 29 Septbr., i en An af 50 Aar og 3 Maaneder. Et andet sørgelig Dødsfald er Ædlingen Grev Christian Ritenlaus, Arving til Christianssæde, som afgil red Døden den 27 f. M. efter omtrent 8 Dage Sygdom, i Livets feireste Alder af 27 Aar, elsket og agtet af Alle. Han var først gift for 4 Maaneder siden med en Comtesse Holck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Bogense den 3 October 1828. Jdag er for første Gang befaret den her ved Byen i Sommer gravede 400 Alen lange Kanal med Bassidtil et vordende Havneanlæg. Denne Kanal 2 gravet ud i den flade Strand saa bred og dyb, at store lastede Baade kan flyde ind og ud, i saaledes har Færgebaaden i Dag indtaget i Vilsinet Passagererne til Dampskibet Dania, ligemed endeel Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Jnstrumentmager M. C. BrustgrunSøn i Flensburg anbefale sig ved de af de forfærdigede musikalske Instrumenter, saale flere Slags Fløiter, Flageoletter, Czakans elliStokfløiter m.m., alle Slags Mund Harmoni ker af hver Toneart, som maatte ønske, med 4, 6 til 8 Accorder, ligeledes med Aclodiconsaf 4 til 5 1/2 Octavers Omfang; de første fra store C 8 Fods Tone.) til 3 streget en de sidste fra Contra F. (12 Fods Toge, til 4 stregelePriis af 40 til 80 Rdlr. Schl. H. Com efter Instrumentets Størrelse og Kassens Biskaffenhed. For dem, der endnu maatte var ubekiendte med Acolodiconnet, hvilket har fodet almindeligt Bifald hos de herværende Ausikkjendere, tilføies den bemærkning, at samme er et af hiin Mund-Harmonikas Toner beste ende, fuldstændigt Taste-Jnstrument, at du udmærket skiønne Koner altid beholde end Stemning, og at det formedelst Jnstrumentsmekaniske Indretning afhænger fra Spillerens Behandling, imens det spilles, at lade Tonerne hensvinde indtil det sagteste Piano, eller tiltage indtil det kraftigste Forte, hvorfor det fornemmelig er skikket til Forredrag af høitidelige Kompositioner. Ethvert af det Slags Jnstrumenter, der vorder bestilt, forfærdiges i enhver Henseende paa det solideste, og, hvad Tonernes Rigtighed og Reenhed angaaer, med største Nøiagtighed, ligesom det ogsaa, uden at være speciel foreskreden af Bestilleren, forsynes med et Udvortes, der er saa zirligt og smagfuldt som muligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Blandede Efterretninger. En stor Hemmelighed. Bonaventura (Schelling) har skrevet et smukt Digt: der Pfarter zu Drottning, hvortil Æmnet staaer i Gesichten, Marchen und Sagen, von Hagen, Hoffmann und Steffens (Breslau 1828). Stefsens forsikkrer deri, at have bragt samme til Tydskland, hvor det gav Anledning ikke blot til det Schellingske Digt, men ogsaa til en Roman: Rosolda, af Benedikta Naubart. Efter Steffens skal Historien om den deri fortalte rædsomme Vielse være tilføjet Kirkebogen, og man noer, at Kiendsgierningen skal staae i hemmelig Forbindelse med den hurtige og voldsomme Tron forandring efter Peter I. og Cathrines Død. Gierningens dybe Gaade vil, som Steffens mener, vanskeligen eller aldrig være at løse. En Dame, som er reist der i Egnen, og meget sysselsætter sig med historiske Grandskninger, meddeler nu derom følgende: Peter den Store skal have ladet sig aflokke det Løvte, at forene et høit Par, hvis Giftermaal vilde have været een af hans Planer i Veien, og paa denne Maade, skal han have holdt Ord. Den egentlige Sammenhæng veed ingen, men at det er blevet Præsten, der forrettede Vielsen som tvungen Frivillig, af hans Regjering forbudet, at tale derom, er authentisk. Begivenheden falder i Peter den Stores sidste Leveaar, da Frederik den Fjerdelegierede i Danmark. Kun i hiin Tid, ge heime Archiv kunde mueligen findes Oplysning herom. Hvilket Sted i Sjælland her menes, veed Anmelderen ikke. Mueligen gives der en Landsby af dette Navn endskjøndt Drottning er svensk, ikke dansk. Jøvrigt maa Meddeleren, af denne Artikel i Müllners Mitternachtblatt, ikke være stærk i den danske Historie og i det danske Sprog. Frederik den 2dens Regjering henfører hen til 1690 1730, og ved at nævne Drottning auf Seeland siger han, sprich Droning und Schøland!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Etikette. Kong Philip II. blev et Offer for Etiketten. Denne Fyrste, som neppe var kommen sig af en farlig Sygdom, sad ved en Camin, hvori Fyrbøderen havde lagt saa meget Ved, at Monarken næsten qvaltes af Hede. Det var under hans Værdighed at reise sig og kalde nogle til Hjelp. Den vagthavende Officeer havde trukket sig tilbage og Betjenterne vovede ikke at træde ind i Værelset. Omsider kom Marqvis af Pobar. Kongen befalede ham, at slukke Jlden, men denne undskyldte sig; Etiketten forbød ham at lyde. Han maatte kalde paa Hertugen af Ussada. Men Hertugen var ikke at finde og Jlden tog Overhaand. Men desuagtet taalte Kongen heller Heden, end gav Slip paa det mindste af sin Værdighed. Men hans Blod kom derved i saadant Kog, at han fik en Feber, som han døde af. Etikette og Gravitet ere ofte blevne foragtede af den sande Fortjeneste. Da 1683 Sobieski, Konge af Polen, havde tvunget Tyrken at hæve Wiens Beleiring, lod den til sin Hovedstad tilbagevendte Keiser ham vide, at han levende ønskede at see og omfavne Kongen af Polen. Etiketten fandt dette betænkeligt. Man spurgte hvorledes Keiseren skulde modtage en Valgkonge, "Medaabne Arme, naar han har reddet Riget," raabte Hertugen af Lothringen, hvis store Siel foragtede saadanne Formaliteter. (Mitternachtblatt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Den spanske Konge Carl II Gemalinde holdt meget af, at giøre sig Bevægelse til Hest. Hun prøvede engang et smukt andalusisk Dyr og havde det Uheld at styrte og blive hængende i Stigbøilen. Ingen vovede at hielpe. Etiketten modsatte sig udtrykkeligen, thi under Livsstraf tør ingen røre en spansk Dronnings Fod. Carl II elskede sin Gemalinde og yttrede fra Balconen af sin Smerte. Stiketten holdt imidlertid Enhver tilbage. Endeligen fattede dog to Riddere den Beslutning, at hielpe hende. En af dem tog fat i Hesten, en Anden i Stigbøilen. De vidste, hvilken Straf de havde fortjent og toge Flugten, men Dronningen bad om Naade for dem, og de turde komme tilbage. Vor Jordklodes Størrelse mod Maanen, er saadan, at den kunde udgjøre 50 Maanekloder. Solen, som for Øiet ikke synes større end Maanen, overgaaer Jorden i Gjennemsnit 112 Gange, i Overflade 12600 Gange, og i Volumen 1,420,000 Gange. Antallet af vort Solsystem Planeter ansaaes i nogle Aartusinder uforanderligen at være lige, indtil 1781 Herschel forøgede det med Uranus. Den første Dag af det 19de Aarhundrede fejrede Plazzi ved Opdagelsen af Ceres. Olders og Harding have siden end mere udvidet vor Kundskab til Solsystemmet, og hidtil have saa udmærkede Mænds forenede Bestræbelser bragt det til, at vi tælle 11 Hovedplanter, og 18 Bi-Planter. (Af Skriftet: Populaire Astronomie, ohne Hulse der Mathematik, in 20 Vorlesungen erlautert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Nach der 13 englischen und 3 franz. Ausgade frei bearbeitet und mit vielen Zusatzen a. ver sehen von M. L. Frankenheim. (Braunschweig 1827. 8. 1 Thl. 20 Sr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Det er bekjendt, at Kadierne i det osmanniske Rige ere Underdommere; men hvorledes de ere det, eller i det mindste forhen have været det, kan man faae et Begreb om af Niebuhr (af Riber oversatte) Skrift om det tyrkiske Rige. De ere, sagde han saa berygtede, hvad Retfærdighed angaaer, at man endog opdigter Exempler, for at gjøre deres Dommer-Embede latterligt. Et saadant er følgende. 2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
reisende Janitskarer bestilte paa et Spisesenteer et steegt Lam, som skulde være færdig, en bestemt Tid, og til Forsikkring om, at vilde komme igjen, betalte de en Plaster sen J Østerlandene ere Spiseværternes Boder, ligsom Kræmmernes og Haandværkernes, at ud til Gaden; Kadien, som reed forbi, lugte Stegen, forespurgte sig nøiere derom, og befalet, at Kokken skulde levere det stegte Lam til 12 af hans Betjentere. Alt hvad Kokken sagt om sit Løvte, og at han allerede havde samt Penge paa Haanden, hialp intet. Kadien lu sikkrede, han skulde nok vide at beskytte sin Strax derpaa kom Janitskarerne tilbage. Den stakkels Kok, som ikke vidste at redde sig, ville lade som han aldrig havde seet dem før, mu Janitskarerne trak strax deres Knive, Kokke sprang ud af Huset, stødte med et lidet Steg spid, han just havde i Haanden, Øiet udi reen forbigaaende Jøde; og da Janitskarer bleve ved at forfølge ham paa Gaden, søgle, at skjule sig i et Huus, hvis Dør han er i Hændelse fandt aaben. Her ventede et til Uhæld paa ham. Han løb op ad Trappen, ville skjule sig i et Kammer; men Gulvet: saa slet, at han faldt ned og slog en gam Mand ihiel, som laae neden under. Nu Un han grebet. Janitskarerne og Sønnen til til gamle Mand, der var slaaet ihiel, førte sin til Kadien; Jøden fulgte bag efter; Alle sen drede Ret over Kokken. Kadi, som saa ganske gravilelsk i Hjørnet af sit Værelse paa en Sofa, eindrede de opbragte Anklagere om, ikke at for sig, af skulde vederfares Ret. Janitskarerne kom før frem med deres Klage. Derpaa fik Kokken Al ladelse at forsvare sig; men han nægtede storhaftig, at han havde taget Penge paa Barden, og besværede sig derimod meget over Jan, skarerne, som ikke allene havde jaget ham ud Huset med deres blanke Knive, men ende, forfulgt ham paa Gaden. Nu lod Aadt sig of een tyk Bog efter en anden, for at see en hvorledes andre Mahammedanske Lovkyndihave dømt i saadant et Tilfælde. Da Ja skarerne ikke havde bragt Vidner frem, men at ken derimod havde mange, saa afsagde Kadien, efterat han længe havde bladet i sine Bøger, omsider følgende Kiendelse: at Janitskarerne havde grovelig forseet sig ved at trække deres Knive mod Kokken; hiin store Lovkyndige bestemte een Straf for denne Forbrydelse; og denne en anden o. s. v. indtil Janitskarerne erklærede, at de forlangte hverken Penge eller Steeg af Kokken, naar denne kun vil lade sin Contraklage, falde. Nu blev det den Mand tilladt at tale, som beklagede sig over, at Kokken var faldet ned og havde slaaet hans Fader ihiel; hvilket denne ikke kunde nægte; Manden havde Vidner. I dette Tilfælde dømte Kadien, efterat han længe havde kastet op i sine Bøger: at Kokken skulde lægge sig paa det samme Sted, hvor den gamle Mand havde ligget, og Anklageren falde ned, og slaae ham ihiel igien. Men dette havde han ingen Lyst til, da han kunde forfeile sin Hensigt, og brække sine Arme og Been. Han blev følgelig afviist med Skjeldsord, ligesom Janitskarerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Efter denne Kiendelse forlangte nu Jøden, at han maatte faae Lov til at støde et Øie ud paa Kokken. Efter lang Bladen i sine Bøger, sagde Kadien: J dette Tilfælde er der intet bestemt i Loven. Men hiin store Lovkyndige siger: Naar en Mohammedaner har stødt begge Øinene ud paa en Jøde, saa skal Øvrigheden skille ham ved sit ene Øie, Vil altsaa du Tschefad, at jeg skal lade Kokken miste et Øie, saa lad ham først stikke det andet Øie ud paa dig. Men da Jøden ikke vilde kjøbe sin Hævn saa dyrt, saa blev Kokken ogsaa frikiendt for hans Tiltale, og Kadien havde holdt Ord. Min Mohammedanske Ven i Basra fortalte Kokkens Historie meget vidtløftigere, f. Ex. at en frugtsommelig Kone aborterede ved at see ham, at hendes Mand krævede Fyldestgjørelse derfor, og hvad Dom Ka den fældte i denne Sag o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Stæderne Ny-York, og Ny-Orleans blive satte i Forbindelse ved en daglig Post. Nu kommer og gaaer Posten imellem disse to Stæder ugentlig tre Gange, og bruges dertil 20 Dage. Veyen er omtrent 40 Mile; man haaber at bringe Postens Gang til en Hurtighed af 18 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
J Boston bygges et nyt Raadhuus, hvis Bekostning er beregnet til 200000 Dollars. (Hvad kostede det nye Raad- og Domhuus i Kjøbenhavn?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
I Wheeling, en Fabrikstad ved Ohio, har Dampskibsfarten været saa levende, at i 7 Maaneder ere Dampskibe 528 Gange ankomne. Stadens Befolkning er i de sidste 5 Aar næsten fordoblet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Af den Brockhaus'ske Boghandels almeen yndede Conversationslexikon udgive Boghandlerne. Carey, Lea & Carey i Philladelphia en Oversættelse ved Hr. Wals, som vil tilføie berømte Amerikaneres Biographier. Værket vil blive 12 Bind. Staten Rhode-Island havde i Aaret 1820. et Folketal af 83059 Jndvaanere, nu i det ringeste 100000; og Regjeringen over samme kostede kun den ubetydelige Sum af 80101 Doll. 15 s., hvormed samtlige Embedsmænd ved den udøvende Magt, Retsbetjentene, de Geistlige bleve betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Efter en Beretning, som Præsten Brantlyi Baptistkirken No. 1 i Philladelphia har givet om de Søndagsskoler, som Baptisterne underholde i de forenede nordamerikanske Stater, var deres Antal 5760, med 32806 Lærere og 259656 Lærlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
(Columbus.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Staden Schamacha, i Nærheden af Tiflis, er hjemsøgt af Jordstød den 21 Juli, 7 og 9 August d. A. der vare saa stærke, at Husene styrtede sammen og de forfærdede Jndvaanere flygtede. Endnu tre Dage efter den sidste Katastrose var Jorden i en bestandig Bevægelse. Hoffst du von Tugend Chr. und Lohn, Jst dir die Tugend schon entflohen. (Gesellsch. May. v. 391) Langstrakt Gaade. Første Stavelse. Man kan have (1) gjøre (2) og faae den, (3), og den, som skal have den, maa beholde den, om han ogsaa giver den tilbage (4). Den bibringes, men ikke som Lægemiddel og medføre, ydermere meget ofte Døden (5), saavel for den, der modtager den, som den, (6) der giver den Mennesket seirer ved dens Mængde (7) men ogsaa ofte efter dens indre Værd (8) og dens Størrelse maales efter Tommer (9). Den er i Forening med et vist Dyr, det ubetydeligste af alle Angreb (10). Uden den vilde mangt et Sørgespil ikke endes saa tragisk (11). Af to dine Fjender gaaer een kun ind, og stundom er det din Lykke, naar de begge ville gaae derind (12), dog maa man ikke lade dig selv blive deri, naar man vil være din Ven. Anden, Stavelse. Næsten det Foragteligste, man kjender (1), giver den sin Tilværelse, og den fremkommer uden at du veed, hvorledes det skeer (2). Uden den vilde Du ikke kunne sætte Dig til Bords(3) ja dig selv manglede i saa Fald væsentlige Dele, (4) naar du ikke havde dem et Par Gange; den bidrager vel til Tankernes Vexling (5); men man taler frimodigst, naar man ikke anvender den (6). Den bringer Efterretninger fra den tidligste Forverden (7), thi allerede i Paradis spillede den en stor Rolle (8). Den har ofte Øren, men dog hører den aldrig. En særlig Art deraf gjør den første Stavelse, ligesom mange af disse igien kunne frembringe den erden Stavelse (9). Den er offentlig (10) 23 har i den Henseende i nyere Tider taget ligtelig Overhaand. Forfølgende os fra UgiUge, fra Dag til Dag, vækker den os tidligen, ker paa om Aftenen; de største Erobrere ønske af fylde en eneste af den (1), og den var den u ste Anledning til en stor Revolution (12) 11 endnu paastaae, adskillige, at den stifter . Skade end Gavn (13); dersom du troer, at er en Trækfugl, fordi den er fjæret, og forlad os om Vinteren, saa tager du meget Feil (14) Ofte vender den sig, saa forandrer ogsaa Allen sig (1), ofte nydes den og senere ret billigen; men ligesaa ofte sønderdeler den 17) Uden den maatte Du fryse om Vinteren og kulle Aaret igjennem nøjes med ukogt Mad; der Hovedbestanddeel er ofte Metal, endog Guld (17) endskjøndt det allerede har frelst saa mangt et Liv. At være mit Hele har ikke gjort nogen Ære, Kjøbenhavns Børs d. 10 October 183. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 213. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. N.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 Rbd. r. S. Dito Dito . . . . . . . . . . . 1084 109 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 154 1845 mk. Sal. 53 Rbs. Tegn. Rd. Sal. Dito Dito. . . . . . . . . . . 8. - i Banco. 98 – Rbd. r. S. 1061 - i Banco. r. S. 98, 98 i Varte. 3 pCt. nye danske Obligationer, 60 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Indenlandske Efterretninger. Paa Falster har i denne Tid været et Jnbilæum, men som holdtes uden mindste BiJubellæreren, den i Ord og Gierning relig Provst Nyerup (Sognepræst til Nørre-Ved og Nørre=Alslev) høitideligholdt denne sin Fridag paa følgende Maade: Han gik til Allimed sin hele Familie og Prædiken holdtes i hans ældste Søn, der tolkede Faderens Takninmelighed mod Forsynets Velgierninger. De var al den Høitidelighed, som fandt Sted; min den erkjendtlige Menighed bad til Gud en, at beholde endnu længe sin fromme Lærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Hr. Niels Blicher har i Randers Leidoleret over den Maade, hvorpaa Spøgerie, i Thisted findes romaniseret i Elmquiste Læsefrugter for August d. A., og ligeledes KjøgHuuskors" som han mindes ret i Harpen, af Hr. Pastor Søetoft. Om det først troer han, at Man kunde vente noget Sundet, Godt af Jubellæreren, Amtsprovst Carstisen i Thisted. Om Kjøge Huuskors henrinHr. Blicher til en første Gang i Aaret 1674 i kommen Beretning af den lærde og trovælRector ved Herlufsholm, Johann Bru mand, og meddeler Jens Birkerods bag i Titelbladet meddeelte Samtykke til Trykkin, hvorefter han erklærer, intet derudi at have li fundet, som kan være imod Guds Ord, di heller det, som læres udi de hellige Skrifte om Diævelen og hansonde Gjetninger, ved saadanne og andre Exempler klarligen at stadfæstes; hvilket de Vantroe kan tjene til bedre Eftertanke, naar de samme Historiets vis Omstændigheder ret igjennemsee, endogsaa til synlig Forfarenhed at kunde ledes til den Sandhed, som de hellige Historier derom medføre Efter denne Meddelelse tilføier Hr. N. BlichuJkke er det mig bekjendt, at Nogen hidtil i dristet sig til, at bedømme dette Skrivts J hold, hvormed Man ikke saa ganske nemt li blive færdig. At sige ligefrem: det er alisemen lutter Fanatisme, Overtroe og Koglat det er let sagt; men det er ikke at løse Kardpaa en tilfredsstillende Maade - det er at bil Alexanders Sværd, og hugge den midt over. At see denne Bog bedømt med philosophisk christelig Skarpsindighed, det kunde være et pium desiderium - et gudeligt Ønske, som vel aldrig vorder opfyldt." - (Hvorfor skulde protestantiske Lande - kunde Man spørge - ogsaa staae tilbage i, at faae Diævelen med alle hans Drabantere, Spøgelser, Nisser, Gjenganatte, Hexer, Troldmænd, Spaakjellinger &c. &c. opmanet igjen, Har Man først faaet denne Mørkhedens Fyrste sat paa Tronen, da vil Præstregimente, Forkjettrelse, Tortur og Baal forstaaer sig Alt til Guds Ære og Kirkens Bedste, nok komme af sig selv. (Hemp. Av. 156).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Efter flere Dages Sygeleie hensov den 28. Septbr. paa sit Gods Emkendorff i Holsten Frederich Greve af Reventlow, Geheimekonferentsraad og Storkors og Dannebrogsmand, siden 1819 overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Kongelig preussiske Hof, efterladende sin hans Tab dybt beklagende Enke fød Grevinde v. Schlippenbach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Sidstafvigte 1 Octbr. var en sand Høitidsdag for Gielsted Menighed, da det smukke, rummelig og lyse Underviisningslokale, som i denne Sommer er opført ved Gielsted Skole, offentlig blev indviet. Pladsen udenfor Skolen var planeret og belagt med Gruus. Skolens Læseværelse saaes festlig prydet med Krandse, og saavel ved den yderste som inderste Dør vare Buer af Grønt anbragte. Sognets almindelige elskede Religionslærer, Hr. Pastor Krag, skildide i en saare skjøn og passende Tale fra Skolens Katheder det aandelige og evige Baand, som børknytte Skole og Kirke til hinanden." Før og efter Talen bleve tvende af Hr. Krag forfattede Sange afsjungne af Skolens Lærer og Ungdom, under Ledsagning af Jnstrumental Musik. Uagtet den talrige Forsamling af Mennesker, herskede dog en roesværdig Stilhed og Orden, der har Vidne om den Agtelse og Glæde, hvormed de Tilstedeværende deltoge i Dagens Forhandling. Foruden flere Embedsmænd, hædrede ogsaa den høie Amtsskoledirection, H. H. Stiftamtmanden og H. H. Amtsprovsten, Dagens Høitid med deres Nærværelse, og yttrede deres opmuntrende bifald og Tilfredshed med det Hele. Efter Jndvielsen aflagde Skolens Ungdom Prove i den indbyrdes Undervisning, Gymnastik og militaire Øvelser, Alt efter Bestemmelserne og den udgivne Lærebog i Gymnastik, hvormed Skolens høie Øvrighed ligeledes bevidnede deres Tilfredshed; hvilket sikkert vil vorde en Opmuntring saavel for Lærer som Lærlinger til, fremdeles at samvirke ufortrødne, for at fremme Landsfaderens Befalinger, og deres Foresattes Ønsker. (Hemp. Av.)J forrige Nummer omtaltes de duelige Jnstrumentmagere M. C. Brustgrun og Søn i Flensborg. Hr. Brustgrun, Sønnen, foreviste allerede i Sept. f. A. Musikkjendere et Taste Jnstrument af sin Opfindelse til 3 1/2 Octavers Omfang. Opmuntret ved det store Bifald, man skienkede ham, lagde han Haand paa et andet større og fuldkomnere Instrument af den Art, og det lykkedes ham ypperligt. Han kaldte Jnstrumentet Aelodicon i Liighed med et af Jnstrumentmager Voit i Schweinfurth. (Derom i Alt. Merk. 159.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
En duelig Uhrmager Carstens i Husum er fremtraadt i denne Tid med et lige Taste Jnstrument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Ligeledes har en Orgelbygger Kühn i Segeberg forfærdiget et af ham opfundet nyt Taste-Instrument, som han kalder Amphionia, og som af det Segebergske Musiksamfund meget anbefales. Han vil gjøre en Reise med samme, hvortil Samfundet offentligen (i Alt. M. 152) har ønsket ham, som en genial og fordringsløs brav Mand det beste Hæld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Ved Bondegaarden Theils i Fiends Herred er i denne Tid funden i en liden Steendysse en Guldring, der dobbelt sammenlagt var 1 Al. 2 1/2 Tommer lang, vægtig 3 Lod, og af 23 1/2 Karats Fiinhed. Et ved Guldet liggende Malmsværd var aldeles fortæret af Tiden, hvorimod Guldet havde vedligeholdt sin fulde Glands. Tvende ved hver Side af Ringen værende Bøininger syntes at forudsætte, at den skulde sammenholdes ved et Spænde eller andet deslige. Den er vurderet til 52 Rbd. 4 Mk. 8 s.