Berlingske Tidende, 1821-03-30
Da der neppe kan være Tvivl om at een af disse Foderurter og Rod væxter, mere end en anden har Fortrin til Frembringelse af Melk og Kiød, ja, at den ene maaskee har et betydeligt Fortrin ved Melkfrembringelse: fordi Smør og Ost blive bedre derefter, en anden derimod er meere skikket til i Kiødfrembringelse, saa ønsker L. H. S. at danske Landorkonomer i den Anledning vilde anstille Forsøg, og meddele Selskabet Resultaterne deraf. Der udsenes i den Henseende forskjellige Præmier, saasom: 2den Guldmedaille, 1ste og 2det Bæger, for at selv den, der ikke kan giøre Forsøg med alle de her i nævnte Foderurter og Rodværter, ei skal blive udelønnet, naar han blot bidrager noget, til at skaffe nærmere Lys om denne Sag. Det er Selskabet ligegyldigt, om Qvæget som Forsøgene om Sommeren anstilles med, staaer paa Stald, eller i Tøier, thi her er ikke Spørgsmaal om Staldfodringens og Tøiringens, men blot om Føderurternes og Rodværternes indbyrdes Værd, Alle Sommerforsøgene bør reserere sig til det naturlige Græs, saa at de Køer, hvormed Forsøger skal anstilles, i en vis Periode forredes med naturligt Græs, hvorved dog saavidt muligt ønskedes anført, hvilke Græsarter og UrteGræsgangen fornemmelig bestaaer af : dernæst paa rød eller hvid Kløver, Vikker, o. s. v. Kortere Tid end 3 Uger i Rad burde de ikke nyde samme Foder, Dersom Kløveren eller Vikkerne stode blandede med uvedkommende Planter, maatte dette anmærkes. Ved Vinterforringen med Rodfrugterne, der maatte reserere sig til Høe, og Køerne altsaa i een Periode forres dermed, maatte anmærkes om Køerne tillige fik Høe eller blot Halm, med Rodfrugterne. Smør og Om maatte laves af Melken, og bedømmes af de Mænd, som skulde attestere Forsøgens Rigtighed. Selskabet ønsker, at Forsøger ikke maa skee med mindre end 6 Køer, de Sommeren igiennem maatte være de samme. Til Vinterforsøgene kunde der, mod gierne 6 andre vælges, men siden ikke ombyttes. Beretninger og saadanne Forsøg, vil Selskabet modtage indtil midt i Februar 1822, men indkomme de senere, kunde de først i det følgende Aar bedømmes. Overbeviist om, at Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Planer et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme, har Selskabet besluttet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning. J denne Hensigt vil det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. Sedler, fordeelte paa til 6 Aar, som Gortgiørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen i kunde blive følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, - efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadelig Vands Aft dring, samt rensede for Steen m., ere hensigsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drist, enten omhyggeligen behandles med fuld Bræk eller drives med Brakfrugter. de Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begieringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Urskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed nærværende Drift, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand deres Formuestilstand, med mere. de, som erholde Understøttelse ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærn ere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt har skienket til dette Øi med. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving-Plov, hvormed meget Afbrioskraft kan svares, har Selskabet, atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvarligen Fiorte og prøvede, hvilke det vil bortskienke til Bønder, som derom melde sig, og med vaalidelige Attester godtgiøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede rie dem. For at smaa Lodder paa 6 til 8 Tdr. Land og derunder kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til en velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslodbør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondeflanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarlig i 2 Aar, for det første, for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for heres Loeders Dyrkning. Til denne Plan hører : 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges Staldfordring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden have for de nyttigste Kiøkkenutter og Frugttræer. 4) At saavel Haven, som Marken, er godt indhegnet. 5) Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvoldene, Bieaal, Kartoffelavl, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Medens den praktiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mange Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangelen af bestemte Regler for Saaekornets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, ei bloved Jordsmonnets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning, saavelsom ved Frugtfølger. Selskabet erkiender, at mere Lys over denne Gienstand blot kan udbredes ved et ei ubetydeligt Antal sammenlignende Forsøg, anstillede under forskellige Omstændigheder paa forskellige Jordsmon, og udlover derfor sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bægere, for saadanne. Forsøgene, saavel med Vaar, som Vintersæd, maatte skee ved at dele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundbeskaffenhed, og overalt i lige Kraft, i forskiellige lige store Dele, der maatte besaaes tykkere og tyndere end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaaedes med saamegen Sæd som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tykkere eller tyndere Udsæl svarede Regning, under de Forhold, som der fandt Sted En Beskrivelse af Jordsmonnets naturlige Beskaffenhed, dets Giødningstand, Reenhed, saavel som hvad Særfølge i en foregaaende Rotation var brugt, maatte nøiagtigen afgives og ei blot Traveantallet, men den ved Tærskningen virkelig vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal som Vægt, tillige med Halmens Vægt, anføres. Jo mere Forsøgene anstilles i det større, jo mere ville de, der eller lige Omstændigheder, være Selskabet kiærkomne, og man ønsker i alt Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskjelligt Forsøgsnummer, maa være det mindste. Da Staldfodringens Nytte og Fordeel er erkiendt, saa udsætter Selskabet som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfodring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning eller den heele, i Forhold til Gaardens Størrelse staaend Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning og Rytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskiel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor for en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig fremstille Sammenligning i det Hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlige Græsning paa fri Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Selskabet har i adskillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plantede vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker; men det har, Sagens Vigtighed uagtet, ikke hiulpet. Man har derfor besluttet at forsøge en anden Maade til at opnaae Maalet, paa, ved nemlig at udlove Understøttelse til saadanne Plantningen. Vilkaarene ere: Den Lod, som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tøre og i det mindste 4 Skpr. Land geometrisk Maal stor, Til Læskal den rundom beplantes med to eller tre Rader Ptil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være: Poppel, Birk, 3 Ask, En, Alm, Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Al. fra i hinanden. Det første Aar, efterat en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet Aar, naar den er replantet, 3 20 Rbd., det tredie Aar 10 Rbd., og det fierde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlægget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes . femte Deel. For det første udloves den Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden for hver Skp. Land, Lodden er større, forhøies Understøttelsen med en er dette Aars Udgang melde sig. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte . være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. For hvert Bøyedelag paa Færgerne der i dette og næste Aar indretten e tagbedækte Flor i Udmarken, i hvilke 60 til 30 Faar kunne i Uveir tye et hen for ikke at blive begravne under Sneen, og hvor de kunne kommes til . Hjelp med Foder, udloves en Understøttelse af 700 Rbd. hvoraf det Halve kan de erholdes i storskud, naar Sikkerhed gives for at Taget skal være færdigt inden de et Aars Forlød. Disse Folde skulle være bytte af Steenvægge med indstampet Jord, og Tag af Holm og Grønsvær, samt 2 Dørre. Det er overdraget til Landhuusholdnings Selskabet, i nogle Aar at anvende a. en vis Sumaarligen til et fremme Humlens Dyrkning blandt Bønderne, et for det første paa gamle Kjøbenhavns Am Ifølge deraf udloves en Opmuntring af 15 Rod aarlig i de første 2 Aar, 5 Rbd. aarlig i de næstfølgende 2 Aar og 10 Rbd. i det femte Aar, for hver Skieppe Land, som de Bønder, der i denne Henseende betimelien melde sig hensigtsmærsigen dyrt med Humle, og forvarligen vedligeholde. Humlerødderne udleveres dem uden Betaling, og ved Anlæggene faae de Veiledning af Selskabets Planteur. Til Brugen af Halmsiner, istedetfor Stænger, hvis Anskaffelse, saalænge Træplantning her paa Amtet ikke videre er fremmet, ofte er vanskelig, vil ligeledes gives Anviisning. De Bønder, som ville benytte sig af dette Tilbud, melde sig enten hos Hr. Slotsgartner Petersen paa Frederiksberg eller hos Planteur Hansen i Slots kroen paa Vesterbro.