Berlingske Tidende, 1767-09-21
Fra denne Stads Naadene, under Stadens Jndsegl, er den 4de bages udfærdiget en Taxt, hvorefter Vognmændene og Stadens Jndvaanere sig have at rette og forholde, i allerunderdanigst Følge af Hs. K. Mste allern. Rescript til Magistraten, dateret 7de hujus. Her foreskrives først hvor meget et Læs skal bestaae af, udaf de adskillige Vahre, som opregnes, og hvorved den almindelige Grund-Regel fastsættes, at intet Læs maa udgjøre over 5 Skippunds Vægt. Dernæst nævnes visse lette Vahre, hvoraf skal tages paa saa meget som Vognen kan imodtage, dog ikke over 5 Skpd. J Henseende til den Tid, som medgaaer til at paa og aflæsse Flytte-Gods og smaa tør Fisk, eller saa kaldede Tielinger, betales derfor en 1/2 Deel mere end Taxten. Tungere Læs end 5 Skpd. maa ikke læsses paa hverken af Vognmand, eller af den som bruger egne Heste og Vogn, under Bøder til Politie-Cassen fra 4 Mk. til 4 Rdlr. efter Omstændighederne, af den som derimod handler. Herefter følge Taxterne for deslige Læs fra de adskillige Canaler, Tømmer- og andre Pladser &c., indbefattede udi 11 Pladser hvorfra, til de andre Gader og Egne hvorhen, som ere inddeelte udi 30 Rubriker Aller saamange forskiællige Taxter efter Afliggenheden, hvilken Taxt her ikke kan indføres, men den bliver, i Følge Slutningen, stedse opslagen paa Børsen, ved gl. Strand, NyeHavns Canal, ved Toldboden, Tømmerpladserne, og paa Vognmændenes Contoir, følgelig stedse der at læse. Hvilken Vognmand som befindes at fordre eller imodtage mere Betaling, end Taxten tillader, boder derfor udi Muleetil Politie Cassen, foruden at tilbage betale det for meget be lemme, fra 4 Mk. til 4 Rdlr., efter Omstændighederne. Og til at forekomme at Kiøre Karlene ikke, som hidtil ofte skal være skeet, skal vegre dem ved at kiøre for hvem det begiære, under den Prætext og Foregivende, at de allerede af andre ere befragtede, endskiønt de dog holde med ledig Vogn ved Canalerne, skal de være pligtige strax naar de blive fragtede, at henstore til det Sted, hvor de ere bestilte at paatage Læs og tillige være pligtige, om andre imidlertid ville begiære dem til Kiørsel, strax at tilkiendegive, af hvem de ere befragtede, samt fra hvad Sted, paa det derefter, om fornødige, kan skee Undersøgning om det sig saaledes forholder; men skulle da nogen Kiøre Karle befindes, enten herudi at have giort urigtig Forklaring, eller med Grovhed tiltalt og begegnet dem, der forlanger eller har befragtet ham til Kiørsel, eller at have handlet enten imod foransorte Taxt, eller paa anden Maade at have søgt Udslugter for ey at kiøre, straffes han Første og Anden gang efter Omstændighederne, enten med Penge Mulct fra 4 Mk. til 4 Rdlr. til Politie Cassen, eller paa Kroppen med Spansk Kappe, eller Vand og Brød, men skeer det Tredie gang, da desuden derefter være forbuden at store Gade-Vogn. Jngen af Kiøre Karlene maae understaae sig som en Rettighed at paastaae Drik te-Penge af nogen, efterdi saadant staaer i Leyerens fri Villie, om de ble give noget eller ikke. Naar nogen paa Vognmandenes Laugshuus i det seeneste Aften forud, lader bestille Gade Vogne til Brænde eller anden Kiørsel, skal Oldermanden vare pligtig at forskaffe samme til den begierte Tid, under 1 Rdlr. Straf. Vognmændene skal selv staae til Ansvar for Kiøre-Karlens Troskab, at intet forkommes eller spoleres af hvis dem betroes at kiøre, samt paasee, at Karlene selv kiøre, og ikke dertil bruge Leylinger, under Mulct af 1 Rdlr. Derimod maa ingen opholde nogen med at faae Læs paa Vognen over et Qvarteer, fra den Tid at regne at Vognen er kommen til det Sted hvor Læs skal paa tages, indtil der begyndes at paalasses, men for hver Qvarteer Vognen længere opholdes, betales 4 s., foruden hvis Torten fastsatter, og skal Kiøre Karlen være pligtig at opholde sig efter den Leyendes Begiæring. Fra Wordingborg erfares, at Hr. Christian Ditlev von Ranzau, Marechal og Amtmand over Wordingborg og Troggewelde Amter, er død Gaars Morgen, den 20de huj. omtrent 48 Aar gl.