Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-07-31
Fredsefterretninger. Endnu er Fredstraktaten med Rusland ikke pubficeret, og man mener i Paris, at dette ej heller vil skee serend den har været Senatet forelagt; midlertid tales meet om, at envis stor fransk Feldtherre og souerain Fyrste skal være Konge i Grækenland. Ogsaa hedder det, at Russerne have rømmet Cattaro- og at Keiser Napoleon vil give de Russiske Krigsfanger nye Mundering og Vaaben, inden de drage bort En fransk Bülletin angaaende Freden med Preussen, bekræfter det i No. 89 formeldte Rygte om Hessen as sels og Brunsvigs Jndlemmelse i det nye Kongerige Vestfalen, og angiver Jndvaanernes Tal i det til Rusland overladte Stykke af Preussisk-Pohlen til henved 200000. Den i Fredstraktatens 28 Artikel omtalte nærmere Overeenskomst er allerede den 12 Juli afsluttet i Kønigsberg mellem Fyrsten af Neuschattel og General Kalkreuth, Som foreløbig meldtes i No. 88 skal hele Preussen og Schle. sten rømmes til den 1 Octbr. og den Deel af Provindsen, Magdeburg, der ligger paa høire Elbbred, samt Provindserne Prenzlow og Pasewalk til 1 Novbr., i hvilket Mellem. rum der drages en Linie, for at ingen Tropper skulle nærme sig Berlin; dog maae til den Tid de paalagte Kontributioner enten være betalte eller antagelig Sikkerhed giver derfor. Videre skal jo før jo heller udnævnes Kommissaire. til at opslaae Grændsepæle, og de syge Franzoser i fornødent Tilfælde pleies paa det Veste i de Preussiske Hospitaler. Hvor betydeligt Preussen ellers i denne Krig har tabt blot af Lande, kan følgende detaillerede Udsigt bedst udvise Af de Tydske Provindser har det nemlig afstaaet Altmark Ketbuskredsen, Erfurt og Eichsfeld en Deel af Hertug, dømmet Magneburg og Mannsfeld Fyrstendømmet Halber. stadt, Grevskabet Hohnstein, Quedlinburg, Hildesheim og Goslar Kleve og Mark med Essen, Werden, Minden, Ravensberg, Lingen Tecklenburg, Østfriesland, Münster, Paderborn, Anspach, Bayreuth (og forud Neufchatel) hvilket tilsammen udgjør 667 3/4 6 Mile med 2 Mill. 30260 Jndbyggere. Det afstaaede Pohlen regnes til 2144 - Mile med 2564000 Jndbyggere, og det Totale beløber sig altsaa til 28112 - Mile og 4,594260 Jndbyggere, ifølge hvilket det Preussiske Monarkie (som ved Frederik den Andens Tronbestigelse kun indbefattede 21050 Mile og 2 Mil. 200000 Jndbyggere, ikke har mere tilbage, end omtrent 2823 1/4 - Mile og 5,261740 Jndbyggere, eller saa omtrent Halvparten af dets forrige Lande - I Dresden har Napoleons Ankomst den 17 Juli givet Anledning til en Mængde Festiviteter. Ledsager af Greverne Marcolini, Bose og Generaladjudant Baron Gutschmidt var Kongen af Sachsen taget Keiseren imøde ved Bautzen (en Stad i Overlausitz ved Spree, med 10000 Jndb.) hvor denne blot nød lidt Forfriskning og rejste strax videre, efterat han havde taget Kongen i Vognen til sig. Kl. 5 om Eftermiddagen ankom han til Dresden, under Kanonernes Torden, Klokkernes Lyd og Folkets sking, rende Hurraraab. Lige overfor Slottet var opreist en Triumfbue, der hvilede paa 8 Søiler, men uagtet den Kongelige Stadskareth var sendt Keiseren imøde, benyttede har sig ikke deraf. Garnisonen paraderede i dobbelte Rader, og næste Dag, den 18de blev siungen Tedeum; men Jlluminationen og Aftenen gjorde kun liden Effekt, formedelst det slette Veir. Prindsen af Neuschatel fik med Keiserens Tilladelse den Sachsiske St. Henrici Ordens Storkors, og adskillige andre franske Officerer bleve af Kongen gjorte til Riddere af bemeldte Orden. Den 22de reiste Keiseren fra Dresden og fortsatte Touren til Paris over Leipzig Erfurt, Gotha, Wacha og Fulda. J Frankfurt gjøres en Mængde pragtfulde Anstalter til hans Modtagelse, og Fyrst primas var selv kommen dertil. Man har oprettet en Triumfrue 68 Fod høj, med Jndskrivt, Austerlitz og Presburg, Friedland og Tilsit, og Borgerne ere tilsagte at illuminere ved hans Ankomst. Ogsaa Kongen og Dronningen af Preussen ere komne til bage til Memel fra Tilsit, hvor Franzoserne bleve overordentlig indtagne i Dronningens Skjønhed, der endnu forekom dem saameget mere interessant ved hendes Ulykke Ligeledes er Keiser Alexander samme Dag passeret gjennem Riga paa Hjemreisen til Petersborg. Pariser Blade tale meget om bemeldte Monarks Ankomst til Paris, som en ganske bestemt Ting, og tilføje at han ikke, som fordum Peter den Store, vil finde en mindreaarig Konge og en svag Regjering, men derimod en mægtig, af Nationen tilbedet Souverain, der sikkrer dens Hæder og Lykke. Paa samme Maade har man i Vien forfærdelig travlt med at møblere en Hob Værelser paa Slottet; man taler om høje Gjæster, dobbelte Formælinger o. s. v.