JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Bayreuth, den 13 December. Efter directe Beretninger fra Bayern, taber sig der Uroeligheden og Bestyrtelsen over Mageskiftet imellem de bevidste Lande. "Stads=Kæmmereren i München (saaledes lyde disse Beretninger), den Ædle von Reind, kom nyelig tilbage fra Darmstadt, hvor han skal have talet med Hertugen af Zweybrücken, ja endog spiist med ham ved Taffelet. Den regierende Hr. Hertug af Zweybrücken skal have udladt sig saaledes for ham: Han vilde til sit sidste Aandedræt ikke tilstede dette Mageskifte, om ogsaa Bayern derover skulde vorde forvandlet til en Steenhob. Churfyrsten af Pfalz-Bayern skal selv have tilladt Stads=Kæmmereren at underrette Folket herom, og at forsikkre, at der ikke var noget om Sagen; at det Bayerske Folks store Kiærlighed og Troeskab glædede ham undsigeligen, og at han ønskede, det vilde blive ved i dette Sindelag. En anden Beretning fra Bayern siger: "Paa Elisabeths Dag havde i een af Kirkerne i München en Geistlig, som var fortroelig med de Stores Hemmeligheder, og stod i en vigtig Post, prædiket over Rygtet om Mageskiftet med følgende Ord: "Saa sandt som jeg trøster mig til, i dette Øieblik at gaae ind for Guds strenge Dom, saa sandt er det, at man endogsaa aldrig har tænkt paa det saa berygtede Mageskifte, og heller ikke nogentid skal tænke derpaa. Man spørger derhos: Om Præsten vel med nogen Grund har kunnet sige dette for vist. J München forsikkrer og ønsker man, at den regierende Hertug og Prinds Maximilian af Zweybrücken vilde næste Carneval komme dertil med deres Gemalinder."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Fra det Østerrigske, den 14 December. Man fornyer i Wien det Rygte: At Frankrig havde gjort Forslag, paa hvad Maade Hs. Majestæt Keiseren kunde tiltræde den Alliancetractat, der er sluttet imellem det Franske Hof og Republiken Holland. De der antage dette Rygte for sandt, ville endogsaa vide Svaret, som det Keiserl. Hof har givet paa bemeldte Forslag, og hvorefter der skal være erklæret: At Hs. Keiserl. Majestæt gjorde sig en Fornøielse af at tiltræde dette Forbund, men vilde heri gaae eensstemmigen tilværk med det Russiske Hof, hvis Svar og Forslage Hs. Majestæt til sin Tid vilde meddele det Kongel. Franske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Fra Donau, den 14 December. En Aga, som er ankommen fra Constantinopel til Belgrad med vigtige Papirer, er derfra gaaet igiennem det Østerrigske Gebeet over Brood til Bosnien, og man formoder, at de skrevne Documenter, han fører med sig, angaae den forestaaende Grendseberigtigelse. Saa ere og nu to anseelige Tyrker, Hamsa og Osman, underveis fra Constantinopel til Wien, for der at kiøbe to Skibsladninger Arvelandske Producter, Bøhmisk Glas a., som i næste Foraar skal bringes til Rusesuk til Vands, og derfra videre til Lands til Constantinopel. Man tæller over 200 Mennesker, som paa en kort Tid ere blevne myrdede af Røvere paa Landeveien fra Constantinopel til Belgrad, og Porten har derfor nu føiet de alvorligste Anstalter til Sikkerhed paa denne Vei.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Wien, den 14 December. Det Keiserl. Hof har antaget Portens Forslage i Henseende til Grendseberigtigelsen, dog ikkun under den Betingelse, at det District af Bosnien, som eengang var forlangt, uden Jndvending skulde aftrædes. Ogsaa den Russiske og Franske Gesandt i Constantinopel have erklæret, at Forliget paa intet andet Vilkaar vil vorde sluttet. Man siger, Hertugen af Zweybrücken har nyelig skrevet Keiseren et Brev til, der viser megen Høyagtelse. At denne Herre skulde komme hertil, derom tier Rygtet nu stille. Det er nu vist, at den Pavelige Nuntius her bliver dispenseret for alle Gudstienestes=Handlinger ved Hoffet, og betragtes blot som Gesandt fra en fremmed Magt. De 6000 Gylden, Nuntius aarligen fik derfor, henfalde til Hofkammeret. Vicekanzleren Græve Cobenz har forkyndt Nuntius Caprara dette, med Tillæg, at Keiseren ikke vilde antage den mindste Forestilling herimod. Bemeldte Run tius skal nu ogsaa herefter, ligesom andre fremmede Ministre, ikkun kiøre til Hove med 2 Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Det sørgelige Rygte, at Pesten yttrer sig i Gallizien, og allerede i Ukraine har anrettet store Ødelæggelser, meldes nu med den Tilsætning, at der desaarsag allerede er trukket en Cordon i Preussisk Pohlen. Videre hedder det, at nogle tusend Bønder, som vare gangne fra Gallizien til Ukraine, for at indkiøbe Korn, kunde nu ikke faae Tilladelse at komme over Grendserne igien, og at Brød mangelen var kommen til saa høi en Grad, at man gjorde Anstalter til at føre Victualier fra Mähren til Gallizien. Gud give, at Ulykken ikke maa gribe videre om sig Man havde gjort Forslag, at Officianterne ved vore Dicasterier burde arbeide flere Timer om Dagen end nu Skiker, men Directeuren for et vist Cancellie forestillede: At den Flittige maatte ikke overvældes med Arbeide, og den Dovne fortiente ikke det Brød han aad." Keiseren befoel derpaa, at det skulde blive ved det gamle, kun at der maatte holdes nøie over Conduite-Listerne, at de Flittige kunde skilles fra de Dovne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Haag, den 17 December. Det for nogle Postdage siden udspredte Rygte, at nogle Ondskabsfulde skulde havt den gruelige Forvovenhed, ikke langt fra Slottet Loo at skyde efter Prindsen af Oraniens Vogn, er ganske ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Et andet Rygte, som siden i Forgaars har været almindeligt her, nemlig at Mageskiftet imellem Bayern og Nederlandene nu var kommet til Endelighed, torde vel have mere Grund, men behøver dog endnu tilforladelig Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Fra Hessen, den 17 December. Man siger, at Landgræven, som har faaet sin Hr. Faders Regiment i Wesel, vil endnu i Vinter aflægge et Besøg i Berlin. J Cassel følge nu alle Landsherrens Exempel, og give de Franske Moder Afskeed. Et Tydsk National-Theater skal oprettes der. Ved de Reductioner, som ere foretagne, taber ogsaa Marquis von Luchet, som efter den berømte Voltaires Anbefaling var antagen som Forelæser hos den afdøde Landgræve med en anseelig Løn (nogle sige 6000 Rdlr.).
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Ludvigslust, den 20 December. J Søndags, den 18de hujus, om Morgenen Klokken imellem 7 og 8, blev Hendes Durchlauchtighed den regierende Frue Hertuginde, vor dyrebare Landsmoder, lykkelig forløst med en Prinds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Kiøbenhavn, den 30 December. Førstkommende Søndag den 1ste Januarii, bliver anlagt Hofsorg for Hertugen af Orleans, som bæres i 6 Dage, og ligeledes tillige og med samme Hofsorgen for Enke-Fyrstinden af Anhalt-Schonburg 4 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Den 7de October er Rector, Mag. Peder Loft, beskikket at være Rector i Tronhiem. Den 21de er Studiosus, Bendix Støren, confirmeret at være Capellan pro Persona til Størdalens Præstegield i Bergens Stift. Den 2den November er den hidtil værende Sognefoged ved den Wilsterske gamle Side, i Amtet Steinburg, Nicolaus Jacob Huusmann, udnævnt til Sognefoged ved den Wilster ske nye Side sammesteds, og i hans Sted, Johann Friedrich Enewald, igien til Sognefoged ved den Wilsterske gamle Side. Den 18de er Studiosus, Jørgen Seidelin Worsøe, confirmeret at være Capellan pro Persona til Odum Menighed i Aarhuus Stift. Studiosus, Jens Samsing, confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Thiølling Præstegield i Grevskabet Laurvig. Den 2den December er Sognepræst, Hr. Jacob Thode, beskikket at være Sognepræst til Wiigs Præstegield i Bergens Stift. Den 9de er Bye- og Raadstueskriver, Hans Deichman beskikket at være tilligemed Vice-Raadmand i Colding. Sognepræst, Hr. Hans Juul Jordhøy, beskikket at være Sognepræst til Ringkiøbing og til AnnexeRindum. Fuldmægtig, Frederich Horn, beskikket at være Justitz=Secretair ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
Den 16de er Fuldmægtig, Anders Frørup, beskikket at være Birkedommer ved Cronborg Rytter District. Cancellieraad og Raadmand, Jacob Frich, ligesaa at være Vice-Borgemester i Bergen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
J Aalborg Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar copulerte 596 Par, fødte Mandkiøn 1073, Qvindekiøn 1053, tilsammen af begge Kiøn 2126, deriblandt 140 Uægte, døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 465, fra 10 til 20 Aar 45, fra 20 til 30 Aar 51, fra 30 til 40 Aar 52, fra 40 til 50 Aar 76, fra 50 til 60 Aar 104, fra 60 til 70 Aar 124, fra 70 til 80 Aar 130, fra 80 til 90 Aar 47, fra 90 til 100 Aar 3, tilsammen af Mandkiøn 1097. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 396, fra 10 til 20 Aar 43, fra 20 til 30 Aar 43, fra 30 til 40 Aar 62, fra 40 til 50 Aar 66, fra 50 til 60 Aar 99, fra 60 til 70 Aar 152, fra 70 til 80 Aar 130, fra 80 til 90 Aar 61, fra 90 til 100 Aar 9, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen af Qvindekiøn 1062; tilsammen af begge Kiøn2159. Altsaa 33 flere døde end fødte. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 10 Par Tvillinger; 3 Pigebørn, hvoraf de 2 vare levende, fødte i Asdall Sogn af een Kone, 33 Børn Dødfødte, 2 Pigebørn, noget vanskabt levede 12 Dage. Jblant de Døde: 5 døde i Barselseng, 9 Børn døde af Mæslinger, 7 døde af Sprinkler, 2 af Svindsot, en Kone over 100 Aar, en anden Kone 87 Aar, een død hastig paa Gaden, 2 omkomme om Natten i stærk Snee, i Alstrup Sogn en Mand ihielslagen af Lynild og et Barn druknet, paa adskillige Steder 3 Par Ægtefolk begravne paa een Gang, een Pige havde ligget elendig syg 37 Aar, een Mand druknet af Vaade i sin Brønd, een død ved ulykkelig Hændelse, en dræbt, et Barn druknet af Vaade, en Mandsperson væltet og omkommen under sin Vogn, en Mand død hastig paa Marken, een Mand druknet, een Mand ihielslagen af en Møllesteen, et Barn druknet i en Dam ved Huset, 2 Mænd fra Giøll omkomne paa Liimfjorden, 6 Mandfolk opskyllede af Havet ved Wang Sogn, en omløbende Qvindesperson død hastig uden for en Gaard, een Dreng funden død paa Marken, een skudt sig selv, een Pige falden need fra det øverste i en Lade, een Dreng paa 14 Aar fik dødelig Skade af nogle Heste paa Marken, og et Barn født i Dølgsmaal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-12-30
J Tallotteriets 313de Trækning i Wandsbeck den 22de December udkom følgende Numere: J den 460de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags: 2 Livets Møisomhed, veed man, skal endes for alle retskafne Mennesker, med Overgangen i en glad Evighed, og Udsigten til denne erhverres ved Forberedelser, som Gamle eller Skrøbelige ikke kunne have lettere ved Haanden, end naar de eie en Bog, hvori alt det findes samlet, som i denne Henseende kan kaldes got, fordi det trøster, glæder, og næsten ganske udsletter Tanken om Dødens Bitterhed. – Mange have allerede anskaffet sig denne Bog; men paa det end flere kunde forsyne sig med dette uundværlige, ypperlige, endnu ikke noksom bekiendte Skrift, vil jeg her atter faldbyde det. Titelen er denne: Tidens nyttige Anvendelse paa Syge= og Døds-Sengen, skrevet af Mag. Lilienthal, oversat og forøget af Provst Kraglund, Sognepræst til Herfølge og Sædder. Den første Deel indeholder gudelige Betragtninger over bibelske Sprog, som svare til Bogens Titel, den anden Deel: Sallig Forretning paa Syge= og Død Sengen, tilligemed kraftige Bønner, opvækkelige Sukke og aandelige Sange, som i saadanne Om Sælges for 5 Mk. stændigheder med Nytte kan bruges. - hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. i Tydske Fouteral Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkjøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. dattinger franske og tydske Fouteral-Calendere for Aaret 1786 hvorudi findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Damehovedpynts=Moder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, ere nu tilkiøbs i det kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, pr. Stykke 4 Mark. de Troendes Salighed i Tiid og Evighed, betragtet af 1 Joh 3 Cap. Vers 2, af den berømte Dr. Johan Jacob Rambach, er i det danske Sprog oversat og til Trykken befordret af :L., og sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Kiøbenhavns Aar No. ham Hi Post-Tidenden Mandagen, den 2 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. Breddedreddedededu, som goddædig Aar og Tider satte, Og evig fast bestemte deres Kreds, At Vaar og Sommer, Høst og Vinter maatte Eet jordisk Held udbrede allesteds: Gud, see os her blant Jordens Folk at træde J Dag for dig med rørte Hierter frem, Med Tak for hiint, for hvert Aar, for hver Glæde, Hvert Livets Gode, du os gav ved dem. Nør Daarens Sind, hvo blant os Mistroe haver, Som dette Aar forkortet var din Haand. Rigt nøde vi din Godheds milde Gaver, Og trygt frem for mangt vore Brødres Land. See til for og i Dagene, som komme Vi bede dig, velsign det Danske Folk, Ei Trængsel, Nød, ei dine Skrække-Domme, Men Naade, være os din Almagts Tolk! Styrk Kongens Hu til Landets Vel at fremme, Han over Sig og paa Sin høie Slægt Hver Tilvext i vort Held fra dig fornemme Velsignet, lønnet, med din Varetægt, Lad ædel Borgerdyd hvert Hierte binde, Til Statens Tarv med Troeskabs Demant Baand, At gavnlig Flid hver Dannemand og Qvinde Maae vække tidlig, sidig trætte deres Haand Pera, ved Constantinopel, den 25 Nov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Ved mange haarde Sygdomme, som paa nogen Tid have hersket her, er der i de sidste 10 Maaneder revet henved 100000 Børn bort. Da man for en stor Deel tilskriver de mange fremmede christne Lægers Vankundighed dette, der som tiggefærdige Bedragere tye hertil, for at giøre sig en Gevinst paa Musselmændenes Sundheds og Livs Bekostning, saa er der nu anordnet, at ingen christen Læge maa tillades at practisere, førend han nøie er prøvet, og hans Documenter og Diplome er undersøgt, Madrid, den 27 Nov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Græve Expillys Secretair er ankommen fra Algier paa Slottet Escurial, og har bragt Hoffet Efterretning, at Vaabenstilstanden imellem Hs. Majestæt Kongen og Deyen af Algier er bleven forlænget til Martii Maaned 1786.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Genua, den 4 December. Vor Regiering og vort Kiøbmandskab seer med lige saa stor Opmærksomhed som Uroelighed paa de Forandringer, der nyelig ere foregangne med Skibsfarten og Handelen. Spaniens Vaabenstilstand med Algier, og den Fred, der, som en Følge heraf, kan ventes imellem begge disse Magter, maae give vor hele Handel en anden Vending, og giør det til en Nødvendighed for vor Regiering, at sætte vore Kyster i bedre Forsvarstand, og at skaffe Protection for vore Kiøbmandskibe, som fare i det Middellandske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Fra Jtalien, den 7 December. J Venedig har Regieringen faaet Efterretning, at Ridder Emo's Escadre er, formedelst den slemme Aarstid og den 40 Dages Vaabenstilstand, som er bevilget Bayen af Tunis, seilet bort af Bayen der. Ridderen selv er gaaet med en Deel af Escadren til Malta. De øvrige Skibe have villet følge ham derhen, men have udstaaet stor Storm, og ere gangne for Anker 12 Mile fra Malta, fra hvilken Ankerplads de med første gunstige Vind igien ville forene sig med Ridder Emo. Man troer, hele Escadren vil overvintre i Havnen ved Corfu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
London, den 13 December. Den berømte Mohawk=Konge, Joseph Brandt, er ankommen hertil fra Nordamerika, og den 10de hujus forestillet Kongen. Denne besynderlige Mand har præsideret ved den sidste store Forsamlings-Jld, der blev foranstaltet af de allierede Hoveder for Jndianerne i Nordamerika, og er af dem udnævnt til Commandeur en Chef for den Armee, der skal bruges i den Krig, Jndianerne agte at føre imod de 13 Stater. Strax saasnart denne Forsamling var til Ende, gik han til Skibs, for at slutte en Alliance med Engelland, der maa være meget fordeelagtig baade til at bevare de Colonier, Vi endnu have tilovers der, og for vor Kiøbmandshandel. De 13 Stater ere i stor Angest over denne Krig med Jndianerne, og tage de fornødne Messyrer til at forekomme dens Ødelæggelser. D. Franklin er udnævnt til Gouverneur i Pensylvanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Wien, den 14 December. Efter alt Anseende, vil nu vel det saa ofte omtalte Rygte om Mageskiftet snart igien synke hen til sit forrige Jntet. Man forsikkrer, de Nederlandske Stænder havde sendt nogle Deputerede hertil, for at forestille Keiseren, at de aldeles ikke ønskede dette Bytte, men meget mere vilde holde det for den høieste Naade, fremdeles at blive staaende under Monarkens Beskyttelse. Herpaa skal Keiseren have svaret: At der var intet om Sagen, og til Bestyrkelse herpaa, maatte Han meget mere betyde dem, at Stænderne snart maatte sende nogle Personer til Wien, saasom den nye Rettergangsorden ogsaa skulde indføres i Nederlandene. Efter dette Svar at dømme, vilde Mageskiftet endnu være langt borte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Regensborg, den 17 December. J Følge Privatefterretninger fra Zweybrücken, skal forganske nyelig en Cavaleer, som just derfor var afsendt til have indbragt til bemeldte Zweybrücken vigtige Documenter og Papirer, som angaae Mageskiftet med Bayern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Cleve, den 17 December. Et vist Blad her i Egnen bliver endnu ved at paastaae, at Projectet angaaende det berygtede Mageskifte kommer alt meer og meer til Modenhed. Samme Blad anfører derhos: "At Hertugen af Zweybrücken har for nogle Aar siden ikke været uvillig til at samtykke deri, og man slipper ikke det Haab, at skulle ved en Lokkemad af nogle Millioner kunne bringe ham tilbage til hans forrige Føielighed, da han ved stor Ødselhed i at bygge har sat sig meget i Gield o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Haag, den 20 December. Staterne af Holland have ophævet deres Forsamling indtil den 5te Januarii, men forinden, efter det nøieste Overlæg, saavel i Henseende til den af Hr. von Thule meyer den 9de hujus overleverede nye Preussiske Memoire, som i Henseende til Arvestadtholderens to Breve angaaende Commandoet over Garnisonen i Haag, fundet for godt: At der ikke var Grund til at fatte nogen Resolution imod den af afvigte 5te Nov. (da de besvarede Kongens Brev, og at man følgelig maatte blive ved den, saaledes som dens Form og Jndhold tilsiger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Kiøbenhavn, den 2 Januarii. Førstkommende Fredag den 6te Januarii bliver Cour ved Hoffet, som begynder Klokken 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Siellands Stift (Kiøbenhavn og Bornholm undtagen) ere i næstafvigte Kirke=Aar 1785 copulerte 1834 Par; fødte Mandkiøn 3395, Qvindekiøn 3336, tilsammen af begge Kiøn 6731, deriblandt 141 Uægte, døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 1643, fra 10 til 20 Aar 128, fra 20 til 30 Aar 141, fra 30 til 40 Aar 206, fra 40 til 50 Aar 235, fra 50 til 60 Aar 311, fra 60 til 70 Aar 325, fra 70 til 80 Aar 253, fra 80 til 90 Aar 125, fra 90 til 100 Aar 13, tilsammen af Mandkiøn 3380. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 1454, fra 10 til 20 Aar 127, fra 20 til 30 Aar 137, fra 30 til 40 Aar 206, fra 40 til 50 Aar 191, fra 50 til 60 Aar 218, fra 60 til 70 Aar 232, fra 70 til 80 Aar 267, fra 80 til 90 Aar 118, fra 90 til 100 Aar 21, tilsammen af Qvindekiøn 3061; tilsammen af begge Kiøn 6441. Altsaa 240 flere døde end fødte. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblant de Fødte: En Kone i Maglebye Sogn i Wester=Flakkeberg Herred født 3 Børn, nemlig 2 Sønner og en Datter, som bleve hiemmedøbte, men døde kort derefter. Jblant de Døde: Et Par Ægtefolk i Aagerup Sogn i Mehrløse Herred, hvoraf Manden var 85 og Konen 83 Aar gammel, som havde levet tilsammen i 61 Aars Ægteskab, og døde et halvt Aar efter hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 21de December: Sr. Thomas Mollerup, Høker, og Jfr. Anna Catharine Blom. Den 23de: Bagermester, Sr. Johan Andreas Marschal, og Mad. Johanne Helene Kamphopfner, fød Gindrup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Døde: Kiøbenhavn. Den 15de December: Sr. Bent Jensen, Stabel, Qvarteermand, 53 Aar. Den 22de Portner, Niels Olsens Enke, Marie Margarette Wium, 45 Aar. Den 24de: Urtekræmmer, Hr. Johan Ernst Mawors, 54 Aar. Den 25de den spanske Generalconsul, Markartis Enkefrue, 61 Aar. Den 26de: Hr. Gotfried Niederzier, Viinhandler, 41 Aar. Commissionair Sr. Gregers Jacobsen Bech, 85 Aar. Jfr. Jde Møller, 57 Aar. Den 27de Budolfi Kloster-Jfr. Sophia Elisabet Hansen, 76 Aar. Den 28de: Hr. Lorenz Sønchsen, forhen Organist ved Petri Kirke, 78 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Jndpasserede: Grev Rantzau fra Wordingborg; Etatsraad Neergaard fra Svenstrup; Generaladjutant Nørkenkrone fra Corsøer; Lieutenant Tillisch fra Holsteen; Conferensraad Fleischer og Kammerherre Brokdorff og Søn fra Kiel; Kammerherre Calmette fra Møen; Justitsraad Schyt fra Nestved; Professor Steenstrup og Grev Rabe fra Sorøe; Kammerherre Haxthausen fra Callundborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-02
Udpasserede: Keyserlig Minister Baron Binder til Hamborg; Kapitain Moriz til Meklenborg; Lieutenant Omeyer til Ostindien; Gouverneur Røepstorff og Major Røepstorff til Fyen, Kapitain Hansen til Nyborg; Lieutenant Harboe til Hadersleb; Commandeur Smith til Lolland; Kammerherre Heinen til Fyen; 9 Rekruter til Trankebar. & Livets Møisomhed, veed man, skal endes for alle retskafne Mennesker, med Overgangen i en glad Evighed, og Udsigten til denne erhverves ved Forberedelser, som Gamle eller Skrøbelige ikke kunne have lettere ved Haanden, end naar de eie en Bog, hvori alt det findes samlet, som i denne Henseende kan kaldes got, fordi det trøster, glæder, og næsten ganske udsletter Tanken om Dødens Bitterhed. – Mange have allerede anskaffet sig denne Bog; men paa det end flere kunde forsyne sig med dette uundværlige, ypperlige, endnu ikke noksom bekiendte Skrift, vil jeg her atter faldbyde det. Titelen er denne: Tidens nyttige Anvendelse paa Syge= og Døds-Sengen, skrevet af Mag. Lilienthal, oversat og forøget af Provst Kraglund, Sognepræst til Herfølge og Sædder. Den første Deel indeholder gudelige Betragtninger over bibelske Sprog, som svare til Bogens Titel, den anden Deel: Salig Forretning paa Syge= og Død Sengen, tilligemed kraftige Bønner, opvækkelige Sukke og aandelige Sange, som i saadanne Omstændigheder med Nytte kan bruges. – Sælges for 5 Mk. hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. i Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan tilkiøbs bekommes i det kongel. BogtrykkeTre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden, og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Kiøbenhavns Aar. da saadan me, Dn. mi Dn. Post-Tidender Ca Fredagen, den 6 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hoystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Lissabon, den 19 November. Den til Gesandt ved det Kongel. Danske Hof udnævnte Minister Hr. Souza de Cathariz, er i disse Dage afgaaen til Søes til Genua, for at hente sin Gemalinde og sine Børn fra Turin, og derfra at begive sig til Kiøbenhavn. Det Danske Ostindiske Skib Patientia, ført af Capit. Lemming, er for kort Tid siden formedelst en Beskadigelse indløbet her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Madrid, den 5 December. Ved et Kongel. Edict ere nu de berømte og i Spanien fra saa gammel Tid brugelige Tyrefegtninger forbudne, og tillades for Fremtiden ikkun da, naar Jndkomsterne derfor anvendes ad pas causas. Som Aarsag til dette Forbud angives Mangelen paa Qvæg, som bedre kan bruges til Agerdyrkning end til saadanne Skuespil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Venedig, den 10 December. Fra Padua er indløben den bedrøvelige Efterretning, at Floderne Brenta og Bachiglione ere stegne over deres Bredder, have revet 12 Huse bort med sig, og paa Landet samlet sig til en Søe paa 12 Jtalienske Mile, hvorved der er anrettet saa store Ødelæggelser, at Skaden vurderes for 2 Millioner Ducater. Paa de Skibe, som ere forulykkede i Po= og Brentafloden, have mange Mennesker mistet Livet. Jblant andre har man fundet en Engellænders døde Legeme, i hvis Lomme laae en Brevtaske, med endeel Vexelbreve.