JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
De fleste Musikkyndige vide, at Operaen "Jød inden, som allevegne, ogsaa hos os, har gjort megen Lykke, er komponeret af Halevy, men ikke, at han er en Jøde, og at hans rette Navn er: H. A. Levy. J Theatre du gymnasse i Marseille forefaldt for nogle Dage siden følgende høist komiske Begivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Det begav sig nemlig, at en Sælgekone uforvarende kom ind paa Scenen med sine Varer under Forestillingen, og falbød dem til Skuespiller Rour under en af hans Repliker. Han beholdt sin Aandsnærværelse og bortviste hende, men nu vendte hun sig til en anden Acteur, som just ogsaa var paa Scenen. Da han heller ikke vilde kjøbe noget, begyndte hun vidtløftigt at anprise og udkramme sine Varer. Publikum, som kjendte Konen, skoggerloe, og man maatte bruge Magt for at skaffe den ubudne Debutantindebort fra Scenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
En vis Teissier gjør for nærværende Tid stor Opsigt i Brüssel; han har opfundet den Kunst at gaae paa Vandet. J en stor Folkemængdes Paa son har han vandret om paa en Søe ved Etterbek, og i tyve Minuter holdt sig ubevægelig midt paa Søen, uden at synke i over Hælene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Frankfurt a. Main er førstegang opført Operaen Babu, af Wohlbruck, Musiken af Marschner. Med en stor Flid blev den indstuderet, og aabnede Rækken af Messeforestillingerne, men faldt i den Grad igjennem, at den formelig blev udpeben. Skylden skal ligge hos Texten, Musiken roser man. Efter Forlydende vil ogsaa denne Opera vorde bragt paa den danske Scene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Den første Komiker ved Theatret i Brüssel, Alphonse, har aflivet sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved Badet Ems har den russiske Thronfølger før sin Afreise staaet Fadder hos en Bademester. Den Døbte erholdt Navnet Alexander og tillige en Foræring af 500 Rubler med det Løfte aarlig at erholde en Officeers Gage, og at den høie Gudfader fra den Døbtes 7de Aar ganske vil overtage sig Omsorgen for hans tilkommende Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved en Hønsesagt, i hvilken Keiser Nicolaus for nogen Tid siden tog Deel, kom samme til en Havremark. Vi foraarsage vel Skade, naar vi passere herigjennem," spurgte han Livjægeren. Denne forsikkrede, at den næste Regn vilde reise Havren igjen. Da Keiseren derpaa kom til en Hørmark, erklærede han strax; Her kunne vi ikke gaae igjennem, uden at gjøre Skade!" og gik udenom den temmelig lange Hørmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
En Hr. v. Amburgh, der med et stort Menagerie af vidunderlig tæmmede Løver, Tigre o. fl. d. er ankommen til London, og med dem giver meget besøgte Forestillinger paa Adelphi=Theatret, havde for nylig en haard Kamp at bestaae med een af sine Tigre. Dyret vilde ved en Prøve i Theatrets Circus ikke ordentlig spille den det tildeelte Rolle. Hr. v. Amburgh greb til Pidsken, men under Slagene blev Tigeren saa opbragt, at den styrtede løs paa sin Herre og med frygtelig Magt kastede ham til Jorden. Men denne, en Mand med herkuliske Kræfter, besad Aandsnærværelse nok at gribe sin Fjende ved den nederste Kjæve. Der opstod nu en frygtelig Kamp, under hvilken Tiger og Menneske flere Gange styrtede til Jorden. Dog - endelig fik Hr. v. A. Overhaand, kastede Tigeren ned paa Ryggen, og tildeelte den, imedens han knælede paa dens Mave, saa vældige Slag, at Blodet flød i Strømme og Dyret blev ganske udmattet. Herpaa gav han den Friheden igjen, hvorpaa den rolig og ydmyget trak sig tilbage i en Krog. De Tilstædeværende holdt imidlertid den hele Sag for en ordentlig Prøve, indtil de saae Dyrets frygtelige Anstrængelser for at frie sig ud af sin Herres Hænder. En Afbrydelse af Aften=Forestillingen fandt dog ikke Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
En af de ældste christelige Oldsager er den Jern krone, som i Mailand blev sat Keiseren af Østerrig paa Hovedet. Keiserinde Jrene lod et Søm af Christi Kors forarbeide dertil og skikkede denne Krone til sin Søn Constantin. Senere smykkede man den med Guldringe og Ædelstene, og saaledes bare Carl den Store, Carl V og tilsidst Napoleon den. Forvandlinger. Hvor beklager jeg min Ulykke, (bemærkede nyligen den aandrige Dr. Lasker) at jeg ikke er bleven en Hexemester; jeg vilde da forvandle Enhver til det, som han sandsynligviis var, før han blev Menneske, eller til det, hvortil han efter den Tid meest egner sig. F. Ex. Bedrageren A. forvandlede jeg til en Luftballon; thi hvad der har bragt ham i Veiret, er ikke andet, end Vind. Den gamle Dame, B. til en Alde; thi hun er bitter, som denne, og havde, ligesom en saadan, ved sine fremrykkende Aar, det Haab snart engang at blomstre igjen. Den haardhjertede C. til hans billede, jeg kunde da efter Fortjeneste hænge ham op. Hanreien D. til en Oxe, han vilde derved intet tabe og idetmindste bære sine Horn efter Naturens Love. Lægen E. til en Flaske Burgunder – et godt Middel for Sunde. Drankeren F. til Maanen; han vilde da hver fjerde Uge kun en Gang blive fuld. Apothekeren G. til Viinhandleren F.; han vilde da hjælpe med at befordre Vandeuren. Viinhandleren H. til en Løgner, fordi han aldrig skjænker reen Viin for Folkene, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Paa den belgiske Jernbane kjørte i August Maaned 269,086 Reisende; Indtægten beløb sig til 409,680 Francs. Man har endnu ikke noget Exempel paa et lignende Resultat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved Jlluminationen i Mailand havde Juveleren Jacob Mendel, en Jøde, det pragtfuldeste Transparent. Paa dunkelfarvet Fløielsgrund straalede Keiserkronen i lutter ægte Brillanter og Ædelstene. Ørnen, som holdt Kronen, var dannet af Brillanter; i Midten af samme Kongerigets Vaaben ligeledes af de skjønneste Ædelstene; Blomster, Grene og Qvaster vare gjorte overordentlig skuffende af Smaragder, Rubiner, Turkiser og Perler. Man anslog dens Værd til meer end een Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Petersborg var det for nogen Tid siden saa hedt, at paa Jernbanen mellem Petersborg og Zarskoje Zelo Skinnerne udvidede sig saa stærkt, at to af dem bleve pressede ud af deres Steder, og en Ulykke vistnok vilde være skeet, dersom Locomotiverne ikke itide vare bleven standsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Contreadmiral Bauddin, Befalingsmand for den imod Mexico bestemte franske Eskadre, var 1805 endnu Socadet ombord i Fregatten la Piemontaise. 1813 var han allerede avanceret til Fregatcommandeur. Efter Slaget ved Waterloo sendte den til Bordeaux ankomne Hertuginde af Angouleme en Adjutant til Capt. Baudin, med befaling at ombytte det trefarvede med det hvide Flag; men Baudin gav til Svar: at han havde kun at modtage sine Ordrer fra Marine Ministeren. Følgen deraf blev, at hans Navn udstrøges af Marinelisten. Da Bandin 1830. erfoer Juli-Revolutionens Udbrud, befandt han sig netop i Havre, hvor han i en Hast samlede 100 Matroser og drog i Spidsen for dem til Paris. Contreadmiral Baudin har to Gange (!) mistet sin høire Arm i Søslag: 1808 paa Fregatten Semillante i det indiske Hav, og 1812 paa Corvetten Renard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Luftskipperen Hr. Hampton foretog nylig fra Canterbury en Luftreise paa en temmelig usædvanlig og farefuld Maade. Gas-Compagniet, med hvem han havde accorderet om Ballonens Fylding, havde nemlig ikke ganske opfyldt sin indgangne Contract, saa at Ballonen ikke var istand til at hæve sig med hele Gondolen. For imidler, ikke at lade de talrigt forsamlede Tilskuere gaae forgiæves, besluttede Hr. Hampton at gaae op uden Gondol, og efterat have ladet denne borttage, satte han sig til den Ende paa den Ring, hvori Nættet er befæstet. Reisen gik 1 ellers heldigt for sig, og efter en halv Times Forløb kom den dristige Luftskipper igjen velbeholden tilJorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
En nordamerikansk Læge skal have gjort den Opdagelse, at nogle Draaber mineralsk Syre, hældte i Saaret af en gal Hunds Bid, forebygge Vandskræk. Omtrent 15 Miil nordost for Durango i Mexico er opdaget en Hulle, der var ganske opfyldt med Mumier, omtrent 1000 i Tallet, der gruppeviis vare opstillede efter Familierne, med Hænderne hvilende paa Knæerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Neubrandenburg, i Storhertugdømmet Mecklenborg, skal, ifølge paalidelige Angivelser, en Vogn fabriqueur og Sadelmager Farvel have opfundet en Vogn, der ei alene paa Kunstveie, men ogsaa paa almindelige Markveie, endog i dyb Sand, baade op og ned af Banker, selv bevæger sig frem, kun ledet af eet eneste Menneske. Farvel arbeider endnu, inden lukkede Dørre, understøttet af flere Berliner Medhjælpere, paa sin Opfindelse, som han formodentlig dog snart vil forevise Publicum. Det vilde egentlig være høist mærkværdigt, om en saadan Opfindelse skulde udgaae fra et Land, der ingen betydelige Fabriker og Manufacturer har, og hvor Mechaniken følgelig ikke hører hjemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Aftonbladet læstes nylig et Frier=Avertissement af ikke ganske sædvanligt Jndhold. Der fordres ingen Formue hos Damen, ei heller, saavidt man kan forstaae, egentlig Skjønhed, men dog vakkre og veldannede Hænder. Frieren beskriver sig selv som en Mand paa 30 Aar, blond, med udtryksfulde Øine, han er stærkt bygget, synger godt, har Sands for Musik og Poeste, besidder academisk Dannelse, og et ingen Elsker af Forandring. - Naturligviis loves dem, som melde sig, evig Taushed og den yderste Grad af Delicatesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Fra Lillehammer meldes, at en Gaardbruger i Løiten har, efterat have opkastet en liden Grøft, fundet 3de store Ringe af Guld i den opkastede Grøvt fyld. Guldet skal være udmærket godt, veier 27 til 28 Lod og har maaskee været brugt i Oldtiden til Armringe. Dette betydelige Fund blev strax overleveret Øvrigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
De Cylinderglas, som nu almindeligt bruges til Lamper, sikkres for den ellers hyppigt forekommende Springning, ved med en Diamant at give dem et Jndsnit lige fra Øverst til Nederst. Springer nu Glasset, da skeer det altid ved dette Indsnit og de faaer da en lige Revne, der ikke videre hindrer dets Brugbarhed, men, idet den efter Temperaturens Beskaffenhed udvider eller sammentrækker sig, meget mere er til Sikkerhed imod videre Springen. Enckes Kommet, som fuldender sin Bane i 1200 Dage, vil atter blive synlig i dette Efteraar. Den 15de Decbr. staaer den i Solens Nærhed og er til samme Tid ogsaa Jorden nærmest. Den er, siger Arago, en stor Taagemasse, 64,000 Gange større end Jorden; men dens Substants er saa tynd, at Herschel 1795 kunde iagttage en Stjerne af 20de Størrelse igjennem den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Jndenlandsk. Professor Sibbern har i tvende Opsatse i den berlingske Tidende foreløbig udtalt sig imod Stænderforsamlingernes Forening, og om det Spørgsmaal: ere Stænderne denne Gang blevne sammenkaldte sildigere, end der var Ret til at vente, hvorfor han udvikler Grunde, der føre til det Resultat, at han kan besvare Spørgsmaalet med Rei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved Jldebranden i store Strandstræde i Khvn., den 24de Septbr. om Aftenen, kom, saavidt erfares, dog kun een Person til Skade, nemlig Hr. Simonsen, Lieutenant ved det borgerlige Artilleri, der ved denne Leilighed udviste megen Jver og Nidkjærhed i sin Pligt. Da den brændende Gavl i det Huus, hvori Jlden opkom, truede med at styrte ned, gik han op af Brandstigen, for at nedkalde nogle Mænd, hvis Liv var i Fare, og ved denne Leilighed faldt et Stykke Meubel, som lige over ham heisedes ud af et Vindue, ned paa ham og forslog hans Hoved, Ryg og Skuldre saaledes, at han styrtede bevidstløs ned fra Brandstigen og blev i denne Tilstand bort baaren og siden kjørt til sit Hjem i en sørgelig Forfatning. (Dagen.) For saa meget som muligt at formindske det Onde, at der foregaaer saa lang Tid imellem Stænderforhandlingerne og deres Offentliggjørelse, hvorved Jnteressen, for Jnstitutionen let taber sig hos Folket, foreslaaer Helsingøers Avis tvende ligesaa simple som uskyldige Midler, nemlig: at der, istedetfor den lidet betydende Underretning, at en Stændersag er afgjort, saaledes som nærmere vil blive meddeelt i Stændertidenden, skulde der strax anføres i Korthed Resultatet, navnligen med Hensyn til de private Propositioner, om Petition derefter skal indgives eller ikke; samt at der af Forsamlingen skulde udnævnes tvende Redactions-Committeer, blandt hvilke Præsidenten fordeelte Arbeiderne, der synes at være nu for omfattende og for byrdefulde for blot 2 Medlemmer; thi Stændertidenden maa vistnok, som ethvert andet Blad, kunne taale flere Medredacteurer, da Præsidenten dog bliver den egentlige Hovedredacteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Vi havde her, den 2den Octbr., – meldes der fra Haderslev, en meget sjelden Kunstnydelse, idet vi hørte den, allerede i Udlandet berømte Violoncel-Virtuos, Hr. Chr. Kellermann. Han henrev Publicum i Besynderlighed med sin, til den høieste Fuldkommenhed udførte, Adagio, saavelsom ved sin brillante Allegro, og vi ville vist neppe oftere have Leilighed til at høre en større Virtuos paa dette Jnstrument. Hr. Kellermann agter for sin Reise over Kjøbenhavn til Rusland, at besøge sin Fodeby Randers, og skulde han paa sin Tilbagereise fra samme have ifinde at give Concerter i de øvrige Kjøbstæder, saa tvivle vi ikke paa at jo et lignende bifald overalt vil være ham tildeelt. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Til den anonyme Forf. af en forlangt Jndrykkelse i No. 132 af denne Avis. (Sandsynligviis en gammel Bekjendt der før har faaet en god Tøraf, og nu kryber bag Anonymitetens Skjærmbret.) Jeg gjentager det, forrige Aars Stutter-Commission har handlet høist uforsvarligt, uden tilstrækkelig offentlig Prøve at antage I. Moses for stutteridygtig, og paa den hviler hele Ansvaret for de i Aar uddeelte Præmier til de efter bemeldte Hingst faldne Føl; thi naar dette Aars Stutteri=Commission kun paasaae at Hopperne eller Modrene vare gode, og Føllene uden Vanskabning, kunde ikke fordres meere af den, ja den var endog pligtig at belønne Follene. Men om 4 a 5 Aar skulle vi see hvilke Føl betales bedst af Hestehandlerne: Føllene efter I. Moses eller Føllene efter andre indbrændte jydske Hingster. Selv Prof. Viborg vover ikke at fælde nogen Dom over Afkommet inden det voxer til; ligesom han finder at den jydske Hest paa sine Steder, især Randers Egnen, har vundet i Skjønhed af Form. Iøvrigt min gode Ven har De i Deres Jver glemt at fortælle hvorlunde en jydsk Hingst ved Besigtelsen i Veile kronedes med Hundre, dedalers=Præmien, at næsten alle de jydske Hopper som præsenteredes bleve antagne som stutteridygtige, og at to unge Hingster, faldne efter I. Moses, ikke kunde blive indbrændte &c. &c. Aldebertsminde, den 29de September 1838. C. Dalgaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Dyrskuet i Ringkjøbing Amt. Onsdagen den 18de Juli d. A. afholdt det Selskab, som i Ringkjøbing Amt er sammentraadt, for at virke for Forædlingen af den fædrelandske Heste- og Qvægrace, syvende Gang sit aarlige Dyrskue, forenet med Præmienddeling. Dyrskuet holdtes i Ulvborg Sogn, som er beliggende midt imellem Ringkjøbing, Holstebroe og Lemvig 298 Rbd. r. S. vare iaar udsatte som Præmier for 1 Hingst, 9 Hopper, 8 Tyre og 15 Qvier, og saaledes fordeelte: 20 Rbd. 1 Hingstpræmie . . . 2 Hoppepræmier a 20 Rbd. 40 - Hestepræmier ialt 152 Rbd. r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
1 Tyrepræmie 16 Rbd. a 12 Rbd. 24 - 2 Qviepræmier, 8 - 16 - Præmier for Qvæg ialt 146 Rbd. r. S. Jalt 298 Rbd. r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved Dyrskuet fremstilledes en fortrinlig Samling af Tyre, som udmærkede sig ved stærk, svær og veldannet Bygning. En paafaldende Forandring er siden Dyrskuernes Begyndelse foregaaet med Tyreholdet, idet en stor Kappelyst er vakt, for at opelske de bedste Tyre, og Vigtigheden af saadanne for Tillæget er bleven langt mere erkjendt af Bonden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Med Presentationen af Qvier havde man ogsaa Aarsag at være meget veltilfreds; man saae store smukke Qvier, og hørte Liebhabere byde 20 Spec. og derover for Stykket. Med Hingster var man derimod iaar ei tilfreds, og ingen Hingst blev tilkjendt Præmie. Herved maa dog bemærkes, at Dyrskuet ei belønner de Hingster, som alt have erholdt Præmie ved de Kongl. Stutteriebesigtigelser, da de ansees allerede tilstrækkelig belønnede, hvorfor ogsaa kun een Hingstpræmie her er udsat. Ligeledes bemærkes, at tvende Hingster ere af et Selskab indkjøbte. til Beskelere for Egnen, som ei concurrerede til nogen Præmie ved dette Dyrskue, men alene fremstilledes til Skue. Hopperne, der fremstilledes, vare unge, (de maae ifølge Lovene ei være over 7 Aar, naar de fremstilles) store og smukke, af den søgte jydske Race, og man havde Aarsag til at være veltilfreds med det heraf iaar Presenterede. Overhovedet kan man glæde sig over det Gavn, som Selskabets Bestræbelser allerede øiensynlig have stiftet til Øiemedets Opnaaelse; det Liv og den Interesse for Sagen, som ved denne Foranstaltning virkelig er bleven vakt hos Almuen, lader haabe tiltagende Virkning paa Forædlingen af vore Huusdyr, som ere den danske Landmands og især Vesterjydens vigtigste Indtægtskilde. En alene ved selve Dyrskuet, men ogsaa i Bondens øvrige Forsamlinger, saavelsom i hans huuslige Kredse høres nu jevnlig dette Emne behandlet og Domme angaaende Kreaturets Egenskaber afsagte og motiverede med en for ukjendt Interesse. Med Hensyn til Selskabets Virksomhed og Formaal. bemærkes: at det ei indbefatter hele Ringkjøbing Amt, men omtrent Strøget imellem Lemvig, Ringkjøbing og Holstebroe, – at det tæller for Tiden omtrent 200 Medlemmer, for det Meste Bønder, – at det bestyres af en Committee af 5 Medlemmer, – at Dommene, hvorefter Præmierne ved Dyrskuet fordeles, afsiges af fem af Selskabets Medlemmer, som dertil ved Stemmefleerhed, aarlig vælges af samtlige Medlemmer, og at det kun er de fædrelandske Racer, som kunne concurrere til Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Efter Dyrskuets Tilendebringelse begav, efter Jndbydelse af Hr. Proprietair Tang, en stor Deel af de Tilstædeværende sig til Middagselskab paa Nørre-Bosborg, hvor saaledes et ikke lidet Antal af Egnens hæderlige Bondestand var samlet med Stedets Amtmand og Flere af Egnens Embedsmænd, Landmænd og Andre, som interessere sig for Sagen. At Dyrskuet ogsaa, som en Folkefest, bidrager til at samle forskjellige Classer af Borgere, og af Medlemmer af de forskjellige Classer at danne et nyt Samfund, er ikke ganske uden Jnteresse, og den gode Villie, hvormed Mange af Egnens brave Mæn have virket for denne nyttige Foranstaltnings Fremme, fortjener taknemmelig Paaskjønnelse. Svar til Skolemesteren. Det er meget bravt, naar den gamle Skolemester, i Mangel af Kundskaber til Sagernes Udvikling, dog vilde corrigere Navne af Apostlerne Peder eller Johannes o. s. v.,men, efter Victor Hugos Værker, har Hr. Walther dog Ret. Vilde Skolemesteren forresten fornærme personlig, saa er Hr. Walther vel stolt nok til at tilgive ham; men skulde hans Inserat tjene til Understøttelse eller Bekræftelse for det Stykke Og dertil tie Præsterne, hvori Danmark agtværdige Præster skammeligt blive angrebne, saa synes mig, skulde, gammel Skolemester hellere tage Plads i Daarekisten end paa Skolebænken. S. T. Hr. Walther paa Haraldslund, Da vi formode, at De, min Herre, for Fremtiden, ligesom forhen, vil vedblive at berige denne Tidende med Deres vistnok høist interessante Afhandlinger, saa vilde De særdeles forbinde Dem flere af Bladets Læsere, der ikke ere synderligt stærke i det Tydske, hvis De lod Deres Arbeider oversætte og indrykke paa Dansk. Vi maae saa ofte, naar der i Avisen har staaet et Stykke fra Dem, høre af Andre, at det har været meget interessant, men selv kunne vi ikke overbevise os derom, fordi vi ikke ere stærke nok i det tydske Sprog. Desuden maa det ogsaa være ubehageligt for Dem selv, at mange af Deres Medmennesker læse de ofte temmeligt haarde Udfald, der gjøres mod Deres Person, medens de derimod ganske maae blive ubekjendte med Deres Forsvar mod Angriberne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Haab om, at de nu ikke vil undlade, godhedsfuldt at reflectere paa denne af os her fremsatte, tjenstlige Begjæring, forblive vi Deres forbundne V. V. Medlemmer af Almuestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Velmeent Raad og Bøn til Procurator Anchersen i Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Undertegnede, der hverken har seet Justitsraad Hersleb eller Procurator Anchersen og kun veed, at Førstnævnte er bekjendt som en retskaffen Embedsmand og at Sidste har Procurator Bestalling og Penge, anmoder som Holder og Læser af Aarhuus Avis – bemeldte Hr. Anchersen om, at man maatte forskaanes for flere af de Lappatia hvormed han har opvartet Publicum; thi vel maa han jo dog kunne indsee, at Justitsraad Hersleb ikke i Aviserne bør staae ham til Regnskab for sine Embedshandlinger og Hr. Anchersen selv vil neppe er hverve sig nogen Berømmelse eller Navn af Publicist for de Producter, hvormed han her holder sin Jndtrædelse i Verden som Forfatter. Dania, den 3de October 1838. J. Jblandt de Godseiere, som have agtet paa det almindelige Ønske fra den hoverigjørende Bondestand om Naturalhoveriets Ophævelse, indtager Hr. Kammerraad Glud til Jensgaard en hæderlig Plads. Jkke saasnart var hans Undergivnes Ønske desangaaende yttret for ham, førend han fandtes villig i at tilstaae dem Sammes Opfyldelse. Saaledes har han i denne Tid indgaaet en Forening med sine hoverrigjørende Bønder og bemeldte Hoveries Ophævelse imod en Afgift, der med Rette maa kaldes billig, efterdi den er ligelydende med deres eget Tilbud. Vi - disse Hr. Kammerraad Gluds Fæstebonder – kunne ikke undlade at bringe denne glædelige Forandring i vor Tilstand til offentlig Kundskab, idet vi ville bestræbe os for, at vort ædle Herskabs Formaal: at bringe sine Undergivne, ved at sætte dem paa et friere og værdigere Standpunkt, frem til meere almeen Oplysning, til Forædling og stigende Velstand, maa vorde opnaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
AVII.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn den 4de dennes, at bortkalde til et bedre Liv min elskelige og uforglemmelige Kone, Maren Rasmusdatter, i hendes Alder 40 Aar 2 Maaneder, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 14 Dages smertefulde Sygeleie, bekjendtgjøres, herved sørgeligst Familie og Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J 10 Aar og 5 Maaneder deelte vi Livets Sorger og Glæder, og jeg maa nu med en Datter begræde Tabet af en kjærlig Ægtefælle og om Moder. Fred med Dit Støv, Aarhuus, den 5te October 1838. Jørgen N. Tafteberg. For at vedligeholde den fornødne Orden paa Byens Kirkegaard, samt for saavidt muligt at forebygge, at hverken Gravsteder eller Monumenter paa samme skulle vorde beskadigede, har Jnspectionen anseet det nødvendigt at bestemme følgende: 1. Børn kunne alene i Følge med Forældre eller andre Voxne tilstædes Adgang til Kirkegaarden. 2 Kirkegaarden lukkes, saavel Sommer som Vinter, hver Aften ved Solens Nedgang, og aabnes først om Morgenen Kl. 9, og i denne Mellemtid forbydes al Adgang til samme. 3. Enhver, som befindes at foranledige nogensomhelst Uorden paa Kirkegaarden, at beskadige Grave eller Monumenter, eller som antræffes der til forbuden Tid, vil blive anholdt og overleveret Politiet til anordningsmæssig Afstraffelse. Opsynsmanden er det paalagt at have nøiagtigt Tilsyn med at disse Bestemmelser overholdes, og om Overtrædelse heraf strax at gjøre behørig Anmeldelse. Aarhuus, den 1ste Octbr. 1835. Jnspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Ved den her paa Seminariet sidst i afvigte Maaned afholdte offentlige Examen demitteredes 25 Seminarister, af hvilke 12 erholdt bedste og 13 næstbedste Karakteer, Bedste Karakteer: Meget Duelig, tilkjendtes : H. C. L. W. Friis, A. Jessen, H. J. Petersen, S. Petersen, F.J. N. Lycke, A. Ch. Andersen, Ch. A. J. Heiser, J. Petersen, C. Jensen, J. Ch. Meedom, M. A. Gjebelhausen, og F. Ch. Thygesen. - Næstbedste Karakteer : Duelig tilkjendtes : H. J. Lagesen, L. Møller, S. Andersen, P. K. Sörensen, H. A. Poulsen, Ch. Sörensen, A. Bremer, N. A. G. Bache, F. W. Jacobsen, J. Baden, Ch. Thomsen, P. Becher og M. S. W. Trøiel. Ligeledes indstillede sig ifölge dertil erholdt Cancellie-Bevilling 7 Privatister, af hvilke een erholdt bedste Karakteer, nemlig C. J. Koefoed, 5 næstbedste, nemlig, R. Pedersen, M. Ch. Lytzhøfft, Ch. J. Nielsen, J. J.F. F. Pommerencke og A. J. G. Holm; een tilkjendtes 3die Karakteer: Beqven.