JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Frankrig. Om Udfaldet af Valgene meddele de senest ankomne Aviser endnu Jntet, men alt er ene henvendt paa at stemme vælgerne for Ministrene, og for at opnaae dette Øiemed, tage de ministerielle Blade ikke i Betænkning at tillægge Oppositionen alle mulige slette Hensigter, og det er herved mærkeligt, at jo nærmere Afgjørelses-Øieblikket er, desto hæftigere og lidenskabeligere blive Angrebene. Saaledes tager Journal des Debats ikke i Betænkning at erklære, at Oppositionen villig byder Haanden, til dem, der ville dræbe Kongen, at den erklærer Oprør for lovligt, og at den repræsenterer dem, der i Brutus's (Republicanerne) eller Henrik den 5tes (Legitimisterne) Navn ville omstyrte Kongedømmet. J en Statistik over alle Valgcandidaterne anbefaler det nævnte Blad meget emphatisk de ministerielle Candidater, men erklærer derimod Juli. revolutionens bedste Forkjæmpere Lafitte, Ganneron og andre parlamentariske Notabiliteter for uværdige til fremdeles at tage Sæde i en lovgivende Forsamling. Om det er politisk af Ministrene saaledes medens Udfaldet af Valgene endnu er saa aldeles tvivlsomt, paa enhver mulig Maade at krænke Modstanderne, er et Spørgsmaal som Bladene meget omtale. At Gemytterne imidlertid ere meget ophidsede bestyrkes hver Dag og man kan derfor med Bestemthed forudsee meget hæftige Kampe i Deputeretkammeret, omendskjøndt Resultatet af dem endnu er meget tvivlsomt. Kongen har været i Fare paa en Reise fra Versailles, da nemlig Vogn axlen brak, og Hestene løbe løbske, dog kom han ikke til Skade. - En Deputation fra Handelstanden i Paris har havt en Conferentse med Conseilspræsidenten i Anledning af de mexicanske Anliggender, hvor da Præsidenten bemærkede, at han endnu ikke var bleven enig med de andre Magter om at sende Tropper til Mexico, hvorfor Blokaden endnu vilde vedvare i nogen Tid, dog haabede han at et Forlig snart vilde blive tilveiebragt ved Englands Mellemhandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Spanien. Efterretningerne herfra ere som sædvanligt meget modsigende og forvirrede. Saaledes er man endnu i Uvished om, hvorledes Forholdet egentlig er mellem Prætendenten og hans Overgeneral Maroto; dog troer man i Almindelighed at det Hele har været aftalt mellem dem i Forveien og at derfor Forholdet er uforandret, som før Henrettelserne. Hvad der egentlig har bevæget Maroto til at lade disse Henrettelser foretage, er meget vist, imidlertid har Efterretningen om at han og Prætendenten ere blevne forsonede, fremkaldt megen Frygt i Hovedqvarteret og mange af de Fornemste Carlister, der frygtede at en lignende Skjæbne forestod dem, ere flygtede. Christinerne skulle have besluttet sig til at benytte dem af den herskende Uenighed, og har derfor sendt Ordre til Overgeneralen Espartero, og da Leverandeurerne vise sig villige til at understøtte Regjeringen, venter man at noget vil blive foretaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
J Madrid begynder man at fæste Lid til den Efterretning, at de fem store Magter have besluttet, naar de belgiske Anliggender endeligen ere ordnede, da at paatage sig Ordningen af de spanske Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Tydskland. Medens de religiøse Anliggender i Rhinegnene for Tiden synes at hvile, antage de i Posen stedse en mere alvorlig Characteer, og det synes som Geistligheden har fast besluttet at drive Sagen til det Yderste, og det er her ene de blandede Ægteskaber, der give Anledning til Stridigheder, da Geistligheden stedse forøge deres Fordringer. Saaledes fordres der nu ikke alene at enhver Vielse skal, naar den ene Part er katholsk, foretages af en katholsk Geistlig, og at Ægteparret skal udstæde en skriftlig Forpligtelse til at lade alle Børnene, som fødes i saadant Ægteskab, opdrage i den katholske Tro, men man fordrer nu tillige, at den ikke katholske Ægtefælle skal efter modtagen Underviisning, forpligte sig til at træde over til den katholske Religion. Under disse Omstændigheder taler man meget om at lade Ægteskab blive en aldeles borgerlig Handling, dog tvivler man om at dette vil afhjælpe Ondet, da de Færreste ville ansee en borgerlig Vielse for tilstrækkelig. – J April eller Mai venter man at de ungerske Stænder vil blive sammenkaldte. – De hannoverske Anliggender have ikke forandret sig og man hører for Tiden Jntet fra dette Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Tyrkiet. Efterretninger om at der atter var udbrudt Uroligheder i Syrien har bekræftet sig, og man frygter for at de ville være vanskelige at dæmpe, da Misfornøielsen med Jbrahim Paschaer ganske almindelig i Syrien. Jbrahim har imidlertid alt ladet Oprørerne angribe, men er bleven slaaet tilbage, hvorfor han nu søger at concentrere sine Tropper. J Constantinopel begynder man nu at tage Forholdsregler for at opfylde den nyelig med England indgaaede Handelstractat, og som en Følge af denne er allerede Stempelafgifterne og Tolden ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Fædrelandet. J Svendborg Amt ere ved privat Overeenskomst i forskjellige Landsbyer flere hensigtsmæssige Jndretninger trufne især med Hensyn til Brand væsenets Tarv, der torde fortjene Efterlignelse, og hvorom vi efter paalidelige Data see os istand til de at meddele Følgende: J Bogense Sogn, Vinding Herred og paa Strynøe i Sunds Herred har længe været indrettet Brandvagt i Tordenveir, som ordentlig overholdes saavel ved Dag som Nat. J Espe Sogn, Salling Herred, er skeet ikke alene ordentlig Jnddeeling til Møde ved Jldebrand udenfor Sognet med Kar og Vandtønder, men og saaledes, at Mandskabet med Vogne for Hurtigheds Skyld kan befordres til Stedet. J Girslev Sogn, Gudme Herred, og Vesterhæsinge Sogn i Salling Herred, er anskaffet aparte malede Vandtønder til Brug ved Jldebrand for at skaane andre Huusholdningstønder. Ellerup By i Gudbjerg Sogn har et udmærket Byhorn, som altid er i Ellerup Kro, hvorfra samme almindelig kan lyde til alle Udflytterne. Ringe Sogn, Gudme Herred, benytter Byhornet paa en meget hensigtsmæssig Maade imod Løsgjængere og Landstrygere, nemlig: at den Aftale er truffen, at saa snart en saadan Person indfinder sig et Sted i en By, sendes derfra strax Bud til Oldermanden, som tuder, og en Karl møder da fra hver Gaard, for samlet i Forening at gribe og anholde, og derefter transportere den Vedkommende til Sognefogdens videre Fremsendelse gjennem Nabosognet til Politiemesteren. Det er forsikkret, at denne Indretning har viist gavnlige Følger. J Ørendrup Sogn, Gudme Herred, har Brandfogden en fortrinlig Orden med Alt; endog indrettet et Slags Redningscorps af unge raske Folk, som der kaldes Livkarle. J Vindinge Herred har fra Politimesterens Side stundom været opmuntret til at holde Vægter og Fattigfoged i Landsbyerne, hvilket har havt til Følge, at der i nogle Landsbyer af Svendborg Amts Branddirectorat for Tiden befindes 21 Vægtere, tillige 30 Fattigfogder; og paa Herregaarde gives 9 Vægtere, alt frivilligt. Ogsaa er der og i de senere Aar anskaffet frivillige Sprøiter paa Øen Auernak, i Bjerreby Sogn paa Thorseng, paa Øen Lys og paa Øen Dreis, foruden nye og bedre Sprøiter paa nogle Herregaarde; ligeledes Skuur over Brandredskaberne ved (O. Th. Av.) nogle Kirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
J Anledning af Helsingørs-Avisens Yttringer om, at Hertugdømmerne ikke have viist nogen Deeltagelse for de Vandlidte i Jylland, bemærker Jtzeh. Wochenbl.", at man dertil vel maatte svare: Hvi tænke J saa ondt i Eders Hjerter. Have ogsaa hist og her de i hiin Avis omtalte Sprogforhold foranlediget en nødtvungen Modstand og i Manges Sind vakt Uvillie, saa har denne dog sikkert ikke Jndflydelse paa Broderfølelsen i Nødens Tid. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
istedetfor den yttrede Forundring over os SlesvigHolstenerne maatte Helsingørianerne snarere have undret sig over, hvorfor der ikke fra høiere Steder er forordnet Ombæren af Collectbøger. Det er ikke vor Sag, at opstille Formodninger desangaaende; Grunde dertil maae i alt Fald have været tilstede; men veed man da i Helsingør ikke ligesaa godt, som vi vide det, at Jngen offentlig, han være Privatmand eller offentlig Autoritet, tør collectere eller lade collectere uden allerhøieste Befaling eller Tilladelse, Erindringen og Aaret 1825 og hvad danske Brødre hinsides Kongeaaen dengang gjorde for tydske, er ikke uddød iblandt os, og - havde vi været autoriserede, saa tør vi med Sikkerhed antage, at den yttrede Formodning om Mangel paa Deeltagelse ikke saaledes vilde have udtalt sig. Jmidlertid kommer jo Hjælp, om ogsaa sildig, dog aldrig i Utide."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Kbhpst. beretter, at Subskriptionsplanen til Opretholdelsen af Dampskibsfarten imellem Kjøbenhavn og Stettin strax fandt en saa virksom Understøttelse, at der til i Løverdags Middag blev tegnet af vore meest active Handlende, Mæglere og Andre 2010 Rbd. og i Helsingør 60 Rbd. og saaledes i det Hele 20 Rbd. mere end man havde begjært af Postkassen. Dette afgiver et kraftigt Beviis paa, hvor gavnlig denne Dampskibsfart af vor Handelsstand ansees for at være, og er tillige et hæderligt Vidnesbyrd om, at denne Stand ikke skyer Opoffrelser for at vedligeholde en Jndretning, den anseerfor heldbringende. Med hvilke Følelser Generalpostdirectionen i Fremtiden vil modtage Overskudet af Postbefordringen med denne Dampskibsfart, skulle vi derimod ikke indlade os paa at beskrive; det forekommer os blot, at det let vil kunne faae det Udseende, at dette Overskud tilveiebringes ved Opoffrelser af de Private, som derhos dog maae betalede høie Postpenge. Vi vente, at den stettinske Handelstand med Hensyn til dette Anliggende ikke vil staae tilbage for den kjøbenhavnske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
No 37 af Dannevirke er af Politimesteren i Flensborg lagt under Beslag. Anledningen hertil er Redactionen endnu ubekjendt. Dets Jndhold var: 1) Fortsættelsen af Prof. Paulsens Minder og Tanker og Slesvigs Folke- og Statsliv, 2)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Nogle Ord og Skolevæsenet i Danmark, af en Ubenævnt, 3) et lille Sørgedigt over en afdød Pige paa Landet, 4) Tiggerdrengen, et Digt af Redacteuren, Nyheder af andre Blade og Kornpriser. - Dannevirkes Redacteur har allerede indgivet underdanigst Ansøgning til den slesvig-holsteenske Regjering og Beslagets Ophævelse. Tilstedes denne ikke, da vil Red. alligevel drage Omsarg for, at meddele Læserne de Artikler af Nummeret, som tør komme for Lyset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
J disse Dage er der begaaet et skrækkeligt Mord paa Opsynsmand ved Tugt- og Forbedringshuset i Kbhvn., Svend Olsen, af Aarsfangen A. Smidt fra Slagelse. Han havde først bibragt ham et Snit for paa Halsen med en bred og for Enden tilspidset Brødkniv, og da forfulgt den Ulykkelige og bibragt ham flere Stik, hvoraf især et nær Rygraden skal have foraarsaget Døden. Olsen blev bragt paa Hospitalet, hvor han døde den 13de Marts Forbryderen var for et Aar siden bleven sendt hertil fra Slagelse og har allerede udholdt et Aar af de to, hvortil han var idømt til Forbedringshuset. Saasnart vi faae flere Details om denne Gierning, skulle samme blive meddeelte. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Onsdagen den 13de Marts bleve Handels=Etablissementet paa Ørebak og Thorlakshavn i Island, med Jnventarium, vurderet til 4,671 Rbd., samt udestaaende Fordringer til Beløb 4,813 Rbd., solgte for 4,200 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Kjøbenhavns Magistrat indkalder Arvingerne efter en ombord i et amerikansk Skib i Bahia død dansk Styrmand, som havde navngivet sig Charles Hewkings, men hvis rigtige Navn formodes at have været Thrane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Nykjøbing. Ved Avisens Slutning manglede 2 Poster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Blandet. Under Kong Carl Johans Ophold i Drammen i de første Dage af denne Maaned indtraf det Uheld, at et af de til Varmeapparatet hørende Rør, i Høi sammes Logis hos Amtmand Blom, antændte Væggen. Hs. Maj. anordnede personlig Sluknings-Foranstaltningerne, og flyttede derefter til et andet Logis. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Ligesom det er almindeligt bekjendt, at Falsters Birkedommer-Embede er besværet med saa mange Forretninger, at der kun levnes den, der beklæder samme, lidt Tid til de Forretninger, der paa den ene Side ere de kjedsommeligste og meest trættende, medens de paa den anden Side ere de sig mindst lønnende, nemlig de, der vedkomme Politivæsenet i det Hele, især Forfølgelsen og Opdagelsen af Forbrydere, saaledes er ganske naturligt – som en Følge af disse i mange Aar stedfundne Forhold - den Mening blevet almindeligt herskende, at ingen er Birkedommeren mere uvelkommen end den der bringer Efterretning om en begaaet Politi=Forseelse eller Forbrydelse, eftersom dette i Ordets egentligste Forstand er at falde til Besvær. Denne Mening være nu grundet eller ikke, meget almindelig er den tilvisse, og maa nødvendigen have en høist uheldbringende Indflydelse ikke alene paa Birkedommerens Underordnede, Sognefogderne, men ogsaa paa enhver anden, som ellers vilde og kunde give Oplysning om begaaede Lovovertrædelser. Jeg tillader mig derfor herved paa det indstændigste at opfordre Hr. Justitsraad Pontoppidan til, deels at indskjærpe samtlige Sognefogder paa Falster det som Pligt, for hvis strenge Opfyldelse de blive ansvarlige, deels offentlig at opfordre alle andre, hvem Eiendoms-Sikkerhed og Ordens Overholdelse er kjær og vigtig, som en Pligt imod Samfundet - uopholdelig at give Birkedommeren al mulig Oplysning, som maatte komme til deres Kundskab, om begaaede saavel større som mindre Lovovertrædelser. De mere og mere overhaandtagende Tyverier og Tyvenes sig stedse forøgede Dristighed er paa eengang et saa sørgeligt og saa talende factum, at Hr. Justitsraad Pontoppidan vist vil følge denne velmeente Opfordring, i Erkiendelse af, at en ærekiær og driftig Politimester ikke indskrænker sig til at gribe de Forbrydere, der bringes ham af Vidner, der have taget dem paa fersk Gierning, men ivrigen søger ethvert Spor, der kan lede til Opdagelsen af begaaede Lovovertrædelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Bekjendtgjørelser. Til Fordeel for de Vandflodlidte sagte nogle Dilletanter anden Paaskedag, den 1ste April, at give en Aftenunderholdning paa Gjestgivergaarden i Saxkjöbing af fölgende Indhold: 1ste Afdeling. 1. Symphonie af Massonneau, a. Allegro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
2. Allegro concertant for Harpe og Fortepiano med Accompagnement. 3. Fiirstemmig Sang. 4. Declamation. 2den Afdeling. 1. d. Finale. 2. Variationer for Piano Forte. 3. Terzett. 4. Potpourri concertant for Fløite og PianoForte. 5. Epilog. Entre-Billetter a 3 Mk. erholdes forinden hos Hr. Kjöbmand Böttern i Saxkjöbing samt ved Indgangen som aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Den Lollandsk-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, havde for 1838 63 Subskribentere med 97 de, altsaa 12 flere end i 1837, og det Beløb hvormed der i Aaret har været virket, er: I. De efter kongelig Resolution fra Stutterie-Directionen, aarligen for 6 Aar, tilstaaede. . . . . . . 500 Rbd. - s. r. S. 2. Contingent for 97 a 8 Rbd. . . 3. Beholdning fra 1837 og tilfældig Indtægt . . . . . . . . . . . . 1834 Rbd. 20 s. r. S. Heraf er anvendt, 1. til Indkjøb for Lotteriet: a. for 43 Bedækninger. ved Fuldblodshingstene Cigar, Claudeslay, Palæmon og den ædle Hingst Gaberlunzi . . . . . . 660 Rbd. b. for 4 2 Aars Horse plage faldne efter disse Hingste. 450 – c. for 2 3/4 Aars Horse føl efter samme Hingste . . . . . 115 -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
2 til Bekjendtgjørelser og løbende Udgivter 12. 1200 Rbd. 70 s. r. S. og blev Beholdning 34 Rbd. 46 s. S. Ved den foretagne Lodtrækning tilfaldt 1. en bruun Horseplag, med sort Stribe ned af Ryggen efter Cigar, Hr. Agent Benzon i Stubbekjøbing. 2, en fur dito efter Claudeslay, Kammerherre, Greve Reventlow til Christianssæde. 3, en skimmel Horseplag efter Gaberlunzi. Hr. Forpagter Rohde paa Giedsørgaard. 4. en dito dito med Biis efter Gaberlunzi, Gaardmand Jeppe Jeppesen i Egholm. 5. et bruunt Horseføl med Stjern efter Claudeslav, Hr. Kiøbmand Scheel i Stubbekjøbing. 6. et bruunt dito efter Claudeslay, Kammerjunker Classen, paa Corselitze. Foreløbigen er besluttet i Aaret 1839 at arbeide i samme Retning, som hidtil, og i det Committeen indbyder til Subskription, som modtages af enhver af Undertegnede, tillader den sig at antage, at Dhrr. Medlemmer, som ei vare tilstæde, ved sidste Møde og ikke skrivtligen udmelde sig, vedblive Subskriptionen. Pederstrup den 17de Marts 1839. C. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn Lehn Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
En smuk og beqvem Vienervogn er til Salg. Man ville behageligen herom henvende sig til Hr. Procurator Tidemand, i Nykjøbing. denne i Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Tirsdagen den 26 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagter Jens Larsen paa Liselund, formedelst Forpagtningens Fratrædelse, ved offentlig Auction bortsælge : endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Sengesteder og Sengeklæder, endeel Mejerieredskaber, Avlsredskaber af Vogne, Plove og Harver, noget Korn af Rug og Erter samt 6 Heste og 16 Qvægshøveder med mere, alt imod Credit til dette Aars Mortensdag, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk Nykjøbing den 15de Marts 1839. Porcoppigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Ifølge Dom og Jndførsel samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Niels Andersen Fugl tilhørende i Dannemare By og Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Gaard, Kortehøisgaard kaldet med tilhørende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. samt Besætning og Inventarium, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Tirsdagen den 2de April og 3de samt 21de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, de to første Auctioner paa Herredets Tingsted og den 3die paa selve Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Nakskov den 16de Marts 1839. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Bortfæstnings-Auction. Auction over Bortfæstningen af Udflyttergaarden No 13 af Øverup Bye under Kirstineberg Gods, vil blive afholdt efter Auctionsdirecteurens Bestemmelse Mandagen den 25de Marts om Formiddagen Kl. 12 paa Falsters Birks Tinghuus. Gaarden, der er hoveriefrie, staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. og 21 1/2 Alb., har et Areal af circa 40 Tdr. Land. De ved Auctionen fremlæggende Conditioner, hvorefter denne Gaard agtes bortfæstet, kan forinden erfares hos undertegnede Godsforvalter. Kirstineberg den 18de Marti 1839. Øllgaard. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Lollands Falsters. ende, Snige. 2 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Fredagen den 2 No 54.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Spanien. Opmærksomheden her er ene henvendt paa Carlisternes Hovedqvarteer, hvor, som det synes, Prætendenten just ikke spiller den smukkeste Rolle. Saaledes har han nylig udstædt en Proclamation, hvori han vel beklager de skeete Henrettelser, men dog ganske billiger dem, og endog til Slutningen gjør Maroto en fornemmelig Afbigt for den første mod ham udstædte Proclamation, og man antager derfor i Almindelighed, at Henrettelserne ere skeete med hans Vidende, og at han ene har udstædt hiin Proclamation, fordi han frygtede for at Maroto skulde blive forladt af Armeen. Da de Henrettede samtlige hørte til dem, der have modsat sig ethvert Forlig med Christinerne, smigrer man sig med at et Forlig nu snart vil bringes istand, og dette Haab synes heller ikke ugrundet, da Don Carlos ved sin sidste tvetydige Opførsel meget har skadet sin Sag, og derfor ikke kan nære saa store Forhaabninger som tidligere. Maroto synes imidlertid at ville benytte sig af sin Magt med Klogskab, og har navnlig, ved at ophæve Blokaden af Bilbao og de andre befæstede Byer i de baskiske Provindser og Navarra, fremkaldt megen Tilfredshed hos alle Landboerne. De bortflygtede Carlister, som ikke deele Anskuelser med Maroto, skulle derimod have besluttet at erklære, at Don Carlos ikke kan ansees for at have handlet med Frihed, og de ville derfor søge at oprette en øverste Regjerings Junta under Cabreras Præsidium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Fædrelandet. Jblandt de Reisende, som i den senere Tid have besøgt vort Land, er en Englænder Edward Wilson Landor, der i sine Aventures in the North af Europe omtaler sit Ophold her paa en Maade, som vilde gjøre os ondt, hvis man ikke tydeligt kund skjønne, at han kom hertil uden at kjende noget til vor Nationalitet. Jblandt andet, som han omtaler ufordeelagtigt, er vor Armee, der, uagtet Handlen for dens Skyld forsømmes i Danmark, og uagtet Kongen skjænker den sin Opmærksomhed, alligevel ei kan faae et ordentligt Udseende. Forfatteren vil indrømme os lige saa meget Mod, som andre Tropper; men han finder vore Soldaters Manerer medfødt forkeerte og deres Udseende lavt (mean), og at al Exercits intet hjelper: "Det er ligesom at hamre paa koldt Jern. Deres slæbende, skjødesløse Gang, krumme Knæe, fiirskaarne Figur og ringe Høide, bringe En snarere til at le end til at føle Agtelse for dem. Forfatteren erklærer, at han er ønsker at finde eller jage efter Feil, og efter hans Mening skulle vi blot stole paa vort Søværn og opmuntre Handelen. Den bedste Opdagelse, Forfatteren giør, er dog denne, at de Danske, hvis alvorligere Uroligheder skulde udbryde, ifølge Sagkyndiges Mening, vilde befindes at være very savage barbarian,"(Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Frue Kirke har nu modtaget Thorvaldsens Christussigur samt 10 af Aposteligurerne i Marmor. De ere alt opstillede, og man kan ogsaa inden Kirken atter aabnes til Gudstjeneste, nemlig Palmesøndag, vente den midlertidigt opstillede Døbefond ombyttet med den Thorvaldsenske, forestillende en knælende Engel, der bærer Døbekarret. For at hine Figurer i deres hvide Skikkelse desto bedre kunne træde frem for Øiet, vil man give den nederste Deel af Væggen, imod hvilken de staae op, fra Gulvet indtil Pillerne, en guulagtig Leerfarve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Naar man betænker, hvormange uskatteerlige Kunstskatte, Frue Kirke alt eier i de omtalte Figurer og Johannesgruppen i Frontonen, og hvormange den endnu fra Thorvaldsens Mesterhaand kan vente at komme i Besiddelse af, saa tør man maaskee nok sige, at den vil være den Kirke i Europa, der i religiøst Billedhuggerarbeide har den største Rigdom at fremvise. Og vil allerede den lokke Fremmede til os, hvad vil da skee, naar det Thorvaldsenske Museum engang i Tiden bliver aabnet. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Ved at omtale Beretningerne og de Vandlidte og de forskjellige Midler, som anvendes til at samle Bidrag til at lindre deres Nød; hedder det i de norske Aviser, Opfordring til at subscribere her i Norge vilde udentvivl have mødt levende Sympathi, dersom der just ikke for Øieblikket i vort eget Land gaves saa mange nærmere og vistnok haardttrængende Gjenstande for Medlidenhed i de Bygders Beboere, hvis Kornavl har slaaet Feil i saa mange Aar efter hinanden. De Danske have en ikke ringe Fordeel i denne Tid af de høie Kornpriser, hvis Virkning maa strække sig til næsten ethvert Jndivid i det Land, hvor Korn er Hovedproduction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Norge har derimod i Vinterens mislige Fiskerier et Tab meere at bære end det allerede har faaet af Frostaarene." En saadan venlig og deeltagende Yttring kan igjen formilde det ufordeelagtige Jndtryk som de nylig af norske Blade meddeelte Artikler maa have gjort paa danske Hjerter. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Professor A. Oehlenschlager er udnævnt til Etatsraad.