Berlingske Tidende, 1778-01-01
J Mødre og Ammer, som denne Machine i Begyndelsen, uagtet dens Simplicitet, endnu skulde forekomme vidtløftig og ubeqvem, betænker, at ingen Udeqvemmelighed er at ligne ved den Fare, uvidende, men ikke uskyldig, at blive Børne mordere; og været forsikrede, J tage seil, og Sædvanens Fordomme giøre Eder blinde og følesløse, naar J lægge Nytten og Beqvemmel heden paa Vægtskaal mod hinanden. Forsøgt og paalideligt Middel for Steenkrop og Snive. et har hidtil været, og er endnu i almindelig Skik, at skyde Bester ihiel, naar de med Steenkrop eller Snive vorde befængte: det beklageligste Middel at maatte opofre eet eller fleere, for at spare mange. Underskrevne har seet en fordeelagtig Kuur for begge disse Sygdomme, samt opdaget og beholdt Recepterne, efter hvilkes Brug en heel Byes og fleeres Heste for en Deel Aar siden bleve helbredede for disse Sygdomme. Disse Recepter meddeeles herved, deele for at fyldest giøre de Løfter, jeg paa mine mødige, dog i sin Hensigts Opnaaelse lykkelige, Reyser jeg i dette Aar har gjort, og den Tak nemmenemmelighed jeg derfor skylder saa mange Velgiørere: Deels fordi min Pligt imod det Almindelige forbinder mig til at bekiendtgiøre saa vigtige Midler for enhver Landmand. Det første for Steenkrop, som er bleven til Flaad, Tag 6 Potter Bomolie, til 12 Bester: - 6 Potter Deggerolie - Mester=Rod - Eber=Rod. - Bævergeil, - Divelsdrik, - Sølverglod. - Spisglas, af hver for 1 Mk. - Campher 1 Mk. 8 s. - Spanskgrønt 12 s. - Qviksølv 1 Mk. De anførte Rødder skiæres smaae, dog grovagtig, siden de skal sies fra Drikken, de andre Slags, Qviksølvet undtagen, stødes hver for sig førend de kommer udi Olien. De sex første Sorter kaages da først med de sex Potter Bom og sex Potter Deggerolie forsigtig ved Glødeild en halv Time, og sies saa af Naar det er svalt, kommes Campher, Spanskgrøn og Qviksølvet i, og røres vel, indtil det fuldkommen er blandet. En Træmortestøder er det beste, man kan røre det med. Naar Besterne skulle under Kur, aarelades de først paa begge Sider af Halsen, og efter nogle Timer gives et stort Besten halv Pægel, og de mindre efter Proportion. De hidses op med Hovedet, naar Drikken indgives, og meget uregiærlige kastes og bindes, da man udtager Tungen ligesom paa et Qvæghøved, og helder af Drikken derpaa saa ofte, til den halve Pægel er nedsynket. Denne Jndgivt igientages hver 3die eller 4de Dag i Begyndelsen, og siden hver 8de Dag, indtil det lader af at flyde. Naar det nogle Gange har faaet ind, saa svinde Knuderne, som ere imellem deres Kæver, og virkelig hæfte paa Kævebenene, og da kaster og binder man Bestet, og skiærer Knuderne af, hvorved ingen Fare er, thi man tager Kunden imellem Fingrene, aabner Skindet med et Korssnit, og skiærer saa Knuden af, og dette maae skee, thi den er Kilde til Sygdommen; Om Sommeren holdes Saaret reent og lægges med Osen eller Saften af Pileurt. Hvor de befængte Bester have staaet, byder Forsigtighed, at der giøres vel reent, ved at overkalke Væggene, og ved at toe Krybber og Spiilbomme med en stærk Lund. - Naar Besterne have faaet Drikken ind, lader man dem staae uden Foder et Par Timer, om de ere paa Stald, men ere de paa Græs, lader man de gaae uden at røre eller varme dem. Men ellers kan man nok bruge dem under Kuren. Denne Recept er saaledes brugt ved Ravnholt i Fyhn paa Maare Byes Bester i salig Geheime=Raadinde Sehesteds Tid, da jeg tiente hende som Fuldmægtig fra May 1750 til Michaeli 1755. J denne Bye vare 23 Gaardbeboere, og lad være, at alle deres Bester ey vare befængte, saa var dog Smitten saa almindelig, at ingen kunde siges fri. De maatte ey komme til Hove eller til Market, i Samling med andre. Tre eller fire Aar før jeg kom til Gaarden havde Smitteen været i Byen, og mange Raad vare forgiæves forsøgte. At skyde de befængte Bester ihiel var en betydelig Skade i saa stor en Bye, og det kunde endda ikke gjøre sikker for Smitten. Omsider kom en gammel Smed fra Lørup i Røslinge Sogn og tilbød sig at ville kurere Maare Byes Bester, og ey have Betaling derfor, før Kuren var endt. Manden vilde ikke aabenbare Kuuren formig eller noget Menneske, men da han var fattig, saa maatte man selv kiøbe Medicamenter efter hans Opskrift, og da jeg fulgte ham hver Skridt, saa var jeg dermed i Stand til, da han døde midt i Kuren, at fortsætte den, indtil heele Byens Bester vare kurerte, og ey et eneste enten døde eller blev tilovers uhelbredet. Det varede to Aar, inden Alting var saaledes velendt, efter den Maade Recepten foreskriver, og jeg maatte kaage adskillige Gange til Kurens Fortsættelse. Den er siden i Siælland paa nogle Steder bleven brugt med lige Nytte. Den anden Recept for Snive, hvor den flydende Materie er rødblandet: Tag Fænugræum for 3 s., graat Svovl 3 s. - Guult Svovel 3 s., hvid Senep 1 s. - Lavarbær 1 s., Krudt 2s. Alt dette stødes smaae og sættes paa en Pot Viinædike, som kiøbes for 1 Mark, derudi Terpentinolie for 2 s., Spansksalt en Haandfuld. Det staaer i 8te Dage i en Krukke vel tilbunden, og omrystes hver Dag et par Gange, derefter gives det syge Best paa før ommeldte Maade hver 5te eller 6te Dag deraf en halv Pægel paa Gangen, og hver Gang ligesaa meget sød Melk oven paa Til mange Bester laves en større Portion. Det bruges saa længe, indtil Materien lader af at flyde, da Bestet er sundt, og ey behøver videre Medicin. Dog byder Forsigtighed her ligesaa vel, som ved Steenkrop, at giøre vel reent, hvor de befængte Bester have staaet. Sniven er meere hidsig, end Steenkrop, thi naar den begynder at flyde, kan den dræbe et Best i et Fierdingaar, dog kan det være meget haardt angrebet, og endda komme tilrette. Ved tvende Gaarde her i Siælland greb Snive om sig i Aaret 1773, jeg forsøgte da den først anførte Kur for Steenkrop, men uden Nytte. Et Best var allerede død deraf, da jeg fik nogen Oplysning om den sidstanførte Recept, hvilken en Mand havde brugt, som nu var død og havde efterladt sig en Datter, som havde nogen Opskrift derom, men havde Resten endnu i Hukommelsen fra den Tiid, da hendes Fader havde brugt samme. Ved denne Kuurs Hielp komme Besterne sig, og have siden været sunde, hvilket endnu er i frisk Minde ved bemeldte Gaarde, saa man har Aarsag at takke Gud for denne Opdagelse. Gunderslevholm, den 26 Dec. 1777. Peder Hjort.