Berlingske Tidende, 1782-07-08
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1782. (See No. 53). 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skjønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20 Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet. uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 23. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskjønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang og maae de Afhandlinger eller teoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand, eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 28. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber, udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30 Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog har Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabethave besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boer, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umildelbar til Selskabet; vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32 Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medal jer, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden at vedkommende Patrioters Navne til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 34 Jøvriganmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde, behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise dem om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land=Almuen især enog anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rum met vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanaker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen ogsaa vildesee Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet. Premierne for Teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør og Hamp Avlens Tilstand i Fyens= og Aarhuus Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3. Om et Jord brugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier. 4. Om Beskrivelsen over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendommene. 5. Om den Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 6. Om en god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit (Fortsættelsen følger.) Huus.