Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-07-23
Paris d. 9 Julii. Fra Hert. af Albusera, Che for Arragonsens Armee, er indløben Efterretninger til Krigsministeren, nemlig: 1) Skrivelse dateret Valencia den 4de Junii, hvori han melder, at han, underrettet om en fiendtlig Flaade paa omtrent 180 Seilere, der syntes at styre af Villanova de Sities, er marscheret med 5000 Mand Jnfanterie og 800 Heste til Nedre Catalonien, for at forsamle Gen. Decaens Tropper og, om mueligt, at slaae Engellænderne. 2) Skrivelse dateret Fortosa den 21de Junii, hvori Hertugen beretter: at den Engelsk Siciliske Armee, efterat være bleven landsat, ilede til Fortet St. Philip, ved Balaquer, for at berende Omgivningen, uden Grave, som nu udgjør TarragonasForsvar, da Forterne og sammes vidtløftige Fæstningsværker ere blevne sløifede. Balaquer, som blev Dage beskudt, gjorde god Modstand og saarede eller dræbte 3000 Mand. Et Krudtmagazins Explosion havde St. Philips Overgivelse til Følge. Ved en til Lands og Vande underholdt Jld trængte Fienden ind i Tarragona. Ved den Engelsk-Sicilianske Armees Afgang var Herr, deel Parque kommen fra Carolina, for at træde i Gen. Murrais Sted i Leiren ved Ca stella. Elio trængte vore Poster med det andet Spanske Corps. Hert, af Albusera lod nu Gen. Deraenforene sine Tropper, for at angribe Engellænderne, holsket han ogsaa udførte med Jver. Hertugen havde det Divisionen Musmer og Brigaderne Pannetier og d'Aigremont drage i Jilmarsch til Tortosa, 10 Mile fra Valencia erfarede han, at Fortet Balaquer havde capituleret. Han havde nu mistet den eneste Kanonvei, han kunde operere paa; men det var ham vigtigt, at hindre Fienden fra at trænge frem; da han kom til den store Landevei ved Tarragona og ikke kunde operere, opsøgte han en Fodstie imellem utilgængelige Bjerge, for at underrette den sig saa tappert forsvarende Garnison i Torragona om sin Ankomst. Medens Hertugens Tropper faaes af og kunde see Tarragona, rykkede Gen. M. Mathien, der var kommen fra Barcellona, frem indtil Arbes. Den forskrækkede Fiende maatte ophæve Beleiringen, indskibe den største Deel af sine Tropper, og efterlade 27 Canoner &c. Den 180 Seilere stærke Convon afgik til Havnen Sallau, og ankrede ved Balaquer. Den 15de og 16de overbevistes Hertugen om, at Fienden igjen havde indskibet sig, og var aldeles udenfor en Landarmees Skudvidde, Medens Hertugen opererede i Catalonien, virkede General Harispe med Eftertryk for ubar med den 2den og 3die Division. Hertugen havde befalet ham at opstille sig de anlagte Værker bag Floden. Men angreben af Elio og Hertugen af det Parque gik han Fienden saa tappert i Møde, at over 400 Spaniere bleve dræbte eller saarede og 700 Soldater og 30 Officierer tagne til Fanger. Siden den Tid og metil den 18de har Fienden intet Alvorligt foretaget mod Tropperne i Valencia – Expeditionsslaaden vedblev at ligge for Anker ved Balaquer. Hertugen agter at forlænge sit Ophold i Catalonien. Han erfarede, at Engellænderne ville sprænge Balager i Luften. Denne Beslutning passede ganske til Hertugens Plan, og beviser, at Fienden ikke vil fornye sit Angreb paa Tarragona eller agere alvorlig i Catalonien, 3) Skrivelse fra Hertugen af Albusera til Krigsministeren af 25de f. M.: Engellændernes Tab ved Tarragona har været overordentlig 30 Canoner af svær Caliber, Mørsere, Brandere og Bomber i Mængde ere blevne tabte, og Magaziner af Rom, saltet Kjød er, ere blevne overgivne til Luerne. Et endnu føleligere Tab har Fienden lidt Natten fra den 20de til 21de. Da Convoyen vilde forlade Cataloniens Kyst, saa man i Dagbrækning, 10 store Skibe paa Høiden af Ebro mundingen: 18 Brigger eller store Førselskibe strandede paa Sandbankerne ved denne Flods Munding. Hertugen lod dem sende Hjelp, men den kunde ikke naae dem. Adskillige fra den store Convoy afsendte Fartøier ere komne tilbage, have udsadt alle Baade, og reddet den største Deel af Tropperne af Transporterne. Det lader som Fienden kun har tilsat 5 af sine forladte Skibe. – Ved den Efterretning, at Fienden seilede til Kysterne af Valencia, sendte Hertugen Divisionen Musnier og Brigaden Agremont dis, og de tilbagelagde 15 Lienes dagligen. Den skal have været Expeditionens Plan at lande i Castellon de la Plona, for at skille Hertugen fra de Tropper, han havde efterladt i Rucar, men denne Plan blev tilintetgjort. Fienden standsede den 22de 3 Mile ligefor Castellon, og Hertugen, ankom der samme Dag med 4000 Mand, 800 Heste og 6 Atte Artilleriestykker. Forfulgt af Modvind ankom Flaaden for Grao de Valencia. En Fregat kom paa Grund ved Murviedro. General Rouellaglede til med 2 Compagnier Grenaderer og 2 Artilleriestykker, Det kom til en Geværild; Fienden satte Folk i Land, for at tilbagedrive vore Tropper, men blev selv med betydeligt Tab dreven tilbage, og Fregatten var allerede nær ved at komme i Brand ved to af vore Haubitsgranater da Capitainen frelste den ved at kaste alt over Bord og stak i Søen. Engellænderne, som saaledes igjen vildet tænde Krigsluen i Catalonien, og tage Arragonien, synes, nu paa lang Tid at være forjagne, derfra.