JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Kjøbenhavn, den 20de Decbr. Efter Forlydende har Bestyrelsen for det sjællandske Jernbane selskab antaget det af det engelske Jnteressentskab gjorte Tilbud om at garantere for, at den fornødne Capital til Fortsættelsen af Jernbanen til Korsøer skal være tilveiebragt i Løbet af et Aar, og i Tilfælde af Contractens Jkke=Opfyldelse at erlægge en Bøde af 5000 Pd. Sterl. Roeskilde Jernbane-Actier have hidtil været trykkede, deels paa Grund af Usikkerheden om Banens Fortsættelse, deels paa Grund af Conjuncturerne, der have trykket alle Omsætninger; men da der nu er temmelig Sikkerhed for Banens Fuldendelse, ville Actierne rimeligviis stige. - Det er ellers forhausende, hvorledes det ene Actie-Project efter det andet mylrer frem Vi have i denne Tid Jndbydelser til Actietegning til et Casino - som da er sluttet, nok til liden Fryd og Glæde for Actionairerne, til et Hotel, til et Hippo drom (paa Dansk, et Ridehuus), til en Bebyggelse af en Haveplads udenfor Nørreport, til en Bygning for 60 fattige Familier, til to nye Dampskibslinier, om hvilke sidste Jndbyderne kjævles i Adresseavisen, hvem der er Fader til Projectet, og hvis der er det bedste. Alle disse Projecter love Guld og grønne Skove, Jndbyderne ere besielede af den reneste Patriotisme, af den pureste Uegennyttighed, de opoffre sig kun for at tjene Publicum, men naar man seer lidt nøiere til, have dog Entrepreneurerne betinget sig ganske antagelige Fordele, og det viser sig, at det Hele fornemmelig er beregnet paa at berige Entrepreneuren, og Jngen har bedre forstaaet, denne Kunst, end Hr. Agent Carstensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
J denne Uge er her begaaet et afskyeligt Mord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
En Muursvend Ole Pedersen kom hjem i Drukkenskab, og mishandlede et af sine Børn, en Dreng paa 9 Aar. Efter at have banket sig træt, erklærede han, at han nu bagefter vilde barbere Barnet", og med disse Ord greb han en Kniv og tilføiede Barnet et saavoldsomt Snit, at Hovedet næsten blev reent afskaaret. Jaftes opstod der en betydelig Jldebrand i et Huus i Prindsensgade paa Christianshavn. Selve Huset, brændte næsten ganske af, og begge Nabohusene bleve betydelig beskadigede. Jlden skal være opkommen hos en Væver. løst Instinct, der først i Mennesket arbeider sig frem til Bevidsthed, og Mennesket bliver saaledes den egentlige Gud. Commandanten i Rendsborg, Generalmajor Bardenfleth, er afgaaet, efter Forlydende, med 3000 Rbd. Pension og med Generallieutenants Characteer. J hans Sted er Commandeuren for den 4de Jnfanteribrigade, Generalmajor v. Lützow, udnævnt til tillige at være Commandant i Rendsborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Kjøbenhavns Torvepriser den 20de Decbr. 1845. - Rug, 6 Rbd. 64 s. a 7 Rbd. - s.; Hvede, 8 Rbd. 32 s. 3 8 Rbd. 61 s.; Byg, 2 radet, 4 Rbd. 48 s. a 4 Rbd. 64 s.; dito Gradet, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 32 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 80 s.; Ærter 6 Rbd. 64 s. a 7 Rbd. 16 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 32 s.; grønsaltet dito, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd., 23 s. 25 s.; Æg, Snesen, 36 s. a 40 sk.; Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Til den i Leipzig udførte Festmusik i Anledning af den papistisk catholske Prinds Johans Fødselsdag har knyttet sig en anden Act af førgeligere Natur, og som vil give den 12te December en ligesaa bedrøvelig Jhukommelse som den 12te August. Paa Prindsens Fødselsdag er nemlig Dommen bleven afsagt over de 16 Jndvaanere, der i Anledning af Begivenhederne hiin ulykkelige Dag bleve arresterede. Dommen characteriserer nemlig til almindelig Forhauselse den forefaldne Uroligheds-Scandale som Oprør og idømmer 9 af de Arresterede respective otte og fire Aars Tugthuusstraf af første Grad (denne Straf er forbunden med Jndslutning i Fodlænke og med 20 Dages mørke Arrest eller 30 Dages haarde Leie som Velkomst), fem, fire og tre Aars Tugthuusstraf af anden Grad, samt Arbeidshuus- og Fængselsstraf. En af de til 1 Aars Fængsel dømte var en 14-Aars Skoledreng. Den høieste Straf har rammet en Student, der slet ikke var tilstede under Tumulten, men som beskyldes for at have insulteret Militairet den 12te August samt ved de uskyldige Offres Begravelse den 15de. De 7 øvrige Tiltalte ere blevne frikiendte. Bevægelsen i Leipzig er stor og alle de Domfældte ville appellere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
J det baadenske Kammer har Debatten om en Adresse til Storhertugen, med Veltalenhed motiveret af Welcker, foranlediget en stormende Discussion, der næsten havde nødsaget Præsidenten til at opløse Kammeret. Sexten Talere havde Ordet og ni indskrevne Talere kunde ved Debattens Slutning ikke længere komme til Orde. Det oppositionelle Andragende om at gaae over til Dagsordenen faldt og Adressen kommer saaledes under Behandling. Debatten var den meest stormfulde, der endnu har bevæget det tydske Folkekammer, hvori det frisindede Princip altid har havt sine talrigste og djærveste Talsmænd. Ministeren Nebenius skal have erklæret, ikke i tyve Aar af sin Beroring med Kammeret at have oplevet en saa piinfuld Discussion, og man venter nu enten en Kammer=Opløsning eller Forandringer i Statsforvaltningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Frankrig. Fra Algerien er der indløbet Efterretninger af 29de og 30te November. Bu-Musa har, forjaget fra Tenez og Orleansville, vendt sig mod Syden til Egnen af Uled=Bessani og Beni=Maida, bragt denne i Opstand og forenet Stammerne med sin Hær, omendskjøndt Marschal Bugeaud netop først gjennem drog denne Egn og lod den hjemsøge med Razzias af General Jussuf. - Flittaerne ere blevne skarpt tugtede for de Ødelæggelser og Grusomheder, som de nylig have begaaet under Bu-Musa. - 200 Fangne, som Abdel Kader har gjort, blive temmelig godt behandlede. Nogle udvandrede Stammer ville hellere vende tilbage igjen under fransk Herredømme end drage til Marocco; deres Aga, som er bleven Frankrig tro, har allerede hentet dem tilbage. Om Lamoriciere og Cavaignat havde man i Oran ingen videre nye Efterretninger, eiheller i Algier om Marschallen. Jussuf, der med en Jilcollonne skulde forfølge AbdelKader hiinsides Tenintel-Had, vil maaskee der finde Bu=Musa sammen med Abdeel=Kader. Bu-Musa er endnu mere fanatisk, endnu strengere religieus end Abdel-Kader selv; han hører til et Parti, som kun kæmper for Troen og ikke billiger Abdel Kaders verdslige og ærgjerrige Hensigter; man kalder ham Hovedafskjæreren for Guds Skyld, d. e. uden al jordisk Øiemed og Belønning. Jo længere Krigen trækker sig ud, desto mere synes dens Førelse at forvilde sig, og Blodtørsten, opflammet ved Arabernes Grusomhed, at gribe baade Officerer og Gemene i Hæren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Sydamerica. Man har Efterretninger fra Buenos Ayres af 4de Octbr. Den fransk engelske Eskadre havde indtaget Paysandu, Soriano og Mercedes, og vilde trænge videre op af Strømmen for at tage Salto og sætte sig i Forbindelse med Rosas Modstander fra Landsiden, General Paez, som skal være vel forsynet med Vaaben og Munition. Flere Fartøier, som vare seilede ned af Platastrømmen for at prøve paa at snige sig igjennem den blokerende Eskadre til Buenos Ayres, ere tagne af Eskadrens Baade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Belgien. Dersom Beretningerne ellers ikke overdrive, saa tiltager Nøden overalt i Belgien paa en skrækkelig Maade. Borgemesteren i Brugge skal have erklæret Ministeriet, at han ikke længere saae sig istand, til at opdrive Huusly og Forsørgelse for de Nødlidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
J Flandern frygter man Brud paa den offentlige Rolighed, og Militairet har faaet Ordre til at holde sig parat til Udrykning. Fængslerne ere overfyldte; men deres Beboere ere ikke alle Forbrydere; thi Nøden driver Mange til at begaae Tyverier alene i den Hensigt, derved at finde Huusly og det tørre Brød. At flere af de første Familier i Landet, bl. Andre f. Ex. Hertugen af Arenheim, under disse Omstændigheder, have afskediget Hælvten af deres Tyende, har vakt megen Uvillie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Sverrig. Med Hensyn til de flere grove Ran og Tyverier, der i den senere Tid ere begaaede i Halland, hvorved Røverne tillige have været bevæbnede med Skydegeværer, har Regjeringen paa Landshøvdingens Jndstillelse befalet Chefen for Elfsborgs Regiment, at paa Forlangende levere den fornødne militaire Hjælp til en almindelig Jagt efter Forbryderne. Landshøvdingen har Grund til at antage, at en stor og vidt spredt Tyvebande er organiseret i Lehnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
I Anledning af den i forrige Maaned fra Gothenborg afgaaede Post, som blev overfalden og endeel med den forsendte Penge bortrøvede, meddeler Gothenborg Handelstidende nu, at man er paa Spor efter Gierningsmændene. Opdagelsen er skeet derved, at nogle Bønderkoner, til Jndkjøb af endeel Handelsvarer, i Gothenborg havde udgivet en Bancoseddel, som kjendtes at være iblandt de ved Postvæsenets Bekjendtgjørelse angaaende Numerne og Mærkerne paa de med den plyndrede Post afsendte Sedler betegnede. Uagtet de Paagieldende havde forladt Staden, lykkedes det dog Politiet, der eftersatte dem, at indhente og paagribe dem, og at sætte sig i Besiddelse af endeel Sedler, som den Ene søgte at kaste fra sig paa Landeveien. J det strax efter optagne Forhør er nu opgivet, fra hvem Sedlerne vare givne til Bondekonen for at vexles. Den angivne Gierningsmand er en Jndsidder, som tilligemed tre Andre skal have forøvet Røveriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Norge. Den sidste norske Post bringer den interessante Efterretning at Høiesteretsadvocat Frederik Stang - som man ventede – er udnævnt til Statsraad og Chef for det nye Departement for det Jndre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Blandinger. Det skal nu være bragt til Vished, at Hovedcomplottet for den Sammensværgelse, som nylig er bleven opdaget i Posen og Polen, havde sit Sæde i Brüssel eller Paris, og var ved Hjælp af russiske Penge bleven den russiske Regjering forraadt. J Posen sidde for Øieblikket nogle og halvtredsindstyve Jndivider arresterede i denne Anledning. Revolutionen skulde have begyndt i den lille Stad Sulmierzyce med en Jøde Forfølgelse, hvorved man vilde lokke Tropperne hid fra det nærliggende Krotoszyn og derpaa bemægtige sig det derværende Landeværns-Arsenal. Naar dette var skeet, vilde man rykke imod Posen, stikke Staden i Brand paa flere Puncter, og under den almindelige Forvirring bemægtige sig Citadellet, medens en anden Afdeling nede i Staden proclamerede "det frie Polen", hvis Frihed skulde begynde med, at man hang den aarvaagne Politi=Præsident v. Minutoli paa en Lygtepæl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Den ogsaa i Danmark bekjende General Tettenborn er død i Wien, 67 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Det første Dampskib, som fra Brasilien er blevet udrustet til at drive Slavehandel, kaldet "Cacique",er i Slutningen af September blevet taget af det engelske Krigskib "Penelope, og bragt ind til St. Helena. Det havde en Høitryks Dampmaskine paa 40 Hestes Kraft. Eieren, Capitainen, Styrmanden og Mandskabet, i Alt 26 Mand, vare, med Undtagelse af 2 americanske Fyrbødere, Portugisere. Det gik under brasiliansk Flag, og havde taget sine Vandfade &c. ombord ved høilys Dag ved Siden af to brasilianske Krigskibe, og det var almindeligt bekjendt i Pernambuco, at det gik til den africanske Kyst efter Slaver. Dette første Forsøg paa, ved Hjælp af Dampkraften at drive Slavehandel, er saaledes mislykket, men der er ingen Tvivl om, at dette Exempel vil blive efterfulgt; saalænge Stater, der kalde sig christelige, vedligeholde Slaveriet, vil der ogsaa være Slavehandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Den store Søslange skal i dette Efteraar igjen have viist sig ved Jndløbene til Norges fiskerige nordlige Havne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
J Egnen af Meurs, i den preussiske Rhinprovinds, blev nylig, ifølge Köln. 3., 1500 Landbofamilier udpantede og deres Qvæg bragt til Meurs, for der at udstilles til Salg ved offentlig Auction paa Torvet. Men herved tildrog sig den mærkelige Scene, at efter ethvert Opraab af et Stykke udpantet Qvæg indtraadte en høitidelig Stilhed, Jngen bød, ikke engang en Groschen, og en Forsamling af flere Tusinde Mennesker, der vare strømmede sammen fra de nærliggende Steder og Landsbyer og som stode tæt sammenlyngede omkring Auctionsstedet, viiste sig ligegyldig for den fristende Vinding, som af Mangel paa al Concurrentstilbød sig for Enhver. Efter mange forgiæves Forsøg, der næsten varede hele Dagen, saae endelig Executions øvrigheden sig nødt til om Aftenen at give det udpantede Qvæg indtil videre tilbage til Eierne. - Den 5te de, gjentoges Forsøget, men med samme Udfald. Efter ethvert Opraab fulgte en lydløs Stilhed, og om Aftenen maatte Øvrigheden lade Qvæget drive tilbage fra Torvet til Eierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Fra Bergen meldes, at en Aftægtsmand paa Gaarden Spilde i Fjelds Sogn ved Navn Mikkel Knudsen nylig er død i en Alder af 112 Aar. De sidste 11 Aar var han Enkemand og havde kun een Gang været givt, men Ægteskabet varede i 73 Aar.Af de 10 Børn, hvormed det velsignedes, leve kun de 4 yngste og den ældste af dem er nu 61 Aar. Med Undtagelse af at han havde været halt i 25 Aar og derfor havde maattet bruge Krykke, var den Afdøde frisk og sund lige til de sidste 3 Fjerdingaar af hans Liv og havde hele den Tid sine Sjælsevner usvækkede, som han og beholdt sin fulde Samling lige til sin Død. Blot i de sidste 14 Dage kunde han ikke forlade Sengen og heller ikke tale; uagtet den høie Alder skal Dødskampen, dog ikke have været let.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Jndbydelse. Holbek Amts Landcommunalforening har rettet følgende Opfordring til os: "At en grundig og omfattende Undersøgelse af vore Landboforhold vil være en nødvendig betingelse for disse Forholds heldige Ordning, maa være indlysende for Enhver, som har Sind og Sands for Tidens Krav i denne Retning. Da De, høitærede Herrer, derfor til sidste roeskildske Stænderforsamling indkom med Forslaget om en Landbocommissions Nedsættelse, hvis Hverv skulde være at undersøge Landboforholdene, som de factisk bestaae, og derefter fremkomme med Forslag til deres Reorganisation, kunde dette ikke andet end vække den største Glæde og Anerkjendelse i Bondestanden, ligesom Forslagets Skjæbne i Stænderne maatte vække alvorlig Bedrøvelse og Mishag. Nødvendigheden af en Undersøgelse paatrænger sig imidlertid alvorligere Dag for Dag; men da hverken Stænderne eller Regjeringen synes at ville tage Forholdsregler i saa Henseende, saa indseer Landcommunalforeningen, at Bondestanden maa handle selv og selv gjøre de fornødne Skridt til denne for Standen saa vigtige Sags Fremme. Til dette Øiemeds Opnaaelse kjender Foreningen intet bedre og hensigtsmæssigere Middel end det, der er fremsat i en Artikel om Landboforholdene i Bladet "Fædrelandet, nemlig: at der dannes en stor Landboforening for hele Landet, for at erhverve omfattende og nøiagtige Oplysninger saavel i de, i bemeldte Artikel paapegede, som i andre did henhørende Retninger, og - vi tilføie - som forøvrigt havde at stille det som sin Opgave, at arbeide og virke for Bondestandens Emancipation og lige borgerlige Ret med de andre Samfundsclasser, – først da vil der kunne bringes Overeensstemmelse, Plan og Kraft ind i Bestræbelserne for en Udvikling af Bondens Forhold, og først da ville disse Bestræbelser kunne bringe Frugt. Men for at en Forening, som den her antydede, kan komme i Stand og udvikle sig, er det nødvendigt, at Mænd, som ere i Besiddelse af Bondestandens uindskrænkede Tillid, sætte sig i Spidsen. Landcommunalforeningen, i hvis sidste Møde, den 11te f. M., Sagen kom under Discussion, besluttede eenstemmig at henvende sig til Dem i denne Henseende, da Foreningen Jngen kjender, der i den Grad, som De, eier Bondens Tillid, Undertegnede blev det overdraget at udføre denne Foreningens Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
J den Forudsætning, at De, høitærede Herrer, deele de Anskuelser, som her ere fremsatte, betræffende Nødvendigheden og Vigtigheden af en saadan almindelig Landboforenings Oprettelse, er det derfor, at vi paa Landcommunalforeningens Vegne henvende os til Dem med Bøn og Anmodning om, at De, i den Sags Tjeneste, hvis trofaste Forkæmpere de ere, ville til den danske Bondestand fremkomme med Plan og Jndbydelse i den her omhandlede Henseende. Landcommunalforeningen indseer fuldt vel, hvilke Opoffrelser af Tid og Kræfter den forlanger af Dem; men Øieblikkets Alvor, som ikke kan være Dem ubekiendt, og hvorom Foreningen, for sin Kreds, kan aflægge bestemte og sandfærdige Vidnesbyrd, har været en stærk og tvingende Opfordring for den til dette Skridt; – og ligesom Foreningen er overbeviist om, at den herved har handlet i Bondestandens Jnteresse, saaledes troer den ogsaa at turde formene, at den herved har talt, ikke alene i sit eget, men i Bondestandens Navn. Landcommunalforeningen i Holbek Amt, d. 7. Novbr. 1845. Gleerup. N. F. Jespersen. Jens Gregersen. Skolelærer, f. T. Foreningens Formand. Hans Jensen. Niels Hansen Nielsen. Jens Nielsen. Ole Jensen. Lars Olsen. Dhrr. Stænderdeputerede, Kammerraad Drewsen og Landsoverrets=Procurator Balthazar Christensen." Vi deele fuldkomment Foreningens Anskuelser om, at en offentlig og gjennemgribende Undersøgelse af vore Landboforhold, navnlig i Godsegnene og med Hensyn til Godsvæsenet, er baade ønskelig og paatrængende nødvendig, og vi kunne derhos ikke miskjende, at der for Tiden intet Haab tør næres om, enten at Regieringen skulde finde sig foranlediget til at foranstalte en saadan, eller at Bondestanden, overladt til sig selv og med Cancellicirculairet af 8de November ligeover for sig, skulde ved egen Kraft formaa at anstille den i et nogenlunde tilstrækkeligt Omfang eller med en nogenlunde tilfredsstillende Grundighed. Vi ansee det derfor under de nærværende Forhold og som Repræsentanter for Besidderne af de mindre Landeiendomme at være vor Pligt, ikke at unddrage Standen og Sagen den Bistand, det herved maatte staae i vor Magt at yde den, og, uden at oversee enten de Vanskeligheder eller de Ubehageligheder, vi derved ville paadrage os, erklære vi os herved villige til efter vor Evne og Jndsigt at overtage og udføre det Hverv, hvortil Holbeks Landcommunalforening saaledes har opfordret os Den Grad af Deeltagelse og Tillid, hvormed man i og udenfor Bondestanden herved vil komme os imøde, maa da vise i Gierning, ikke blot og Sagen overhovedet ved private Kræfter og uden Regjeringens eller Statens Bistand er udførlig, men tillige om den saaledes allerede har gjennemtrængt Standens og Folkets Bevidsthed, at den maa indrømmes at være aldeles betimelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Vi indbyde derfor herved dem, der maatte deele vor Overbeviisning om det Ønskelige og Hensigtsmæssige i, at vore Landboforhold og især Godsforholdene omfattende belyses, tilmed os at sammentræde i en Forening, som vi foreslaae betegnet med Navnet "Bondevennernes Selskab, og hvis Formaal skal være Tilveiebringelsen af en offentlig og alsidig Undersøgelse og Fremstilling af vore Landboforhold navnlig at Godsforholdene, samt en derfra udgaaende Plan til en hensigtsmæssig og retfærdig Reform af disse, hvorved Bondestandens Emancipation til Frihed og til Lighed med Statens øvrige Borgere for Person og Eiendom endelig kunde fuldbyrdes. Efter de forhaandenværende Omstændigheder og ligefrem forudsættende, at vi hos Sagens Venner tør regne paa den saa Henseende fornødne ubetingede Tillid og Fuldmagt, maae vi imidlertid formene, at Selskabet foreløbigt nødvendigviis maa organiseres saaledes, at det for de første trende Aar udelukkende baade repræsenteres og bestyres af en Comitee af 7 Medlemmer, som vi blandt de Jndmeldte i eller nær Kjøbenhavn nærmere maatte kunne udvælge og sideordne os. Hvorledes denne foreløbige Organisation siden kunde være at modificere eller forandre, maatte derimod blive nærmere at overveie og afgjøre til sin Tid af denne Direction, men midlertidig maatte den selvstændigt og uafhængigt have at ordne, lede og styre Selskabets Midler og Kræfter mod dets Formaal, og navnlig derhen, at den ommeldte Undersøgelse og Fremstilling af Landboforholdene kunde vorde iværksat med den størst mulige Fuldstændighed og Sandhedskjærlighed og med det mindst mulige Ophold. Den maatte derfor ogsaa søge at sikkre Selskabet et uafhængigt, dannet og Sagen hengivent Secretariat, ligesom desforuden flere dertil skikkede Venner af Sagen særligt maatte engageres for de specielle Localundersøgelser og Fremstillinger og for de journalistiske Bearbeidelser, hvortil disse eller Sagen i det Hele maatte opfordre. Til Udgifterne herved vilde Medlemmernes Contingent som vi foreslaae opkrævet med 64 s. aarlig for hver Gaardbruger og 32 s. for hver Huusmand, fortrinsviis af Bestyrelsen, være at anvende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
De, som i Overeensstemmelse med Foranførte maatte ville tiltræde denne vor Forening, ville saaledes behage at meddele os dette i skriftlig og portofri Anmeldelse, der helst maatte indeholde ikke blot Deeltagernes fulde Navn, Titel eller Næringsvei og Bopæl i By, Sogn og Herred, men ogsaa, for Landboernes Vedkommende, den Handlende eller anden Mand i Egnen, dog helst i nærmeste Kjøbstad, hos hvem Aarscontingentet kunde indfordres og Meddelelser til Medlemmet adresseres og aflægges. Vi behøve neppe at tilføie, at vi, saasnart vi ved de ind meldte Deeltageres Antal maatte finde os berettigede til at erklære Selskabet for at være constitueret, uopholdelig skulle offentliggjøre dette, som fremdeles Alt, hvad derefter maatte foregaae med eller ved Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Kjøbenhavn, i December 1845. Balthazar Christensen. Drewsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
Gudstjeneste. Imorgen, Første Juledag, begynder Gudstjenesten i Nykjødding Kirke Kl. 10. Hr. Pastor Mørch Hansen prædiker. - Paa Fredag, Anden Juledag, Kl. 1. Hr. Pastor Schierning prædiker. - Førstkommende Søndag Kl. 10. Hr. Pastor M. Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-24
AVERTISSEMENTS. Aaret 1746 den 12te Januar fødtes J. H. Pestallozzi. Hvad denne store Mand selvopofrende har virket for hele Skole- og Opdragelsesvæsenet er noksom bekjendt, overalt bereder man sig til at feire hans hundredaarige Fødselsdag, som en taknemlig Erindringsfest. Undertegnede, Medlemmer af Musse=Herreds Skolelærer=Forening, troe derfor at imødekomme Manges Ønske, idet de herved tillade sig at indbyde Lollands=Falsters Stifts samtlige Skolelærere til at møde ved en Fest, der i ovennævnte Anledning agtes afholdt i Mariebo hos Hr. Gjæstgiver Knudsen den 12te Januar f. A., Eftermiddagen Kl. 2, hvor Lærerne paa en lidet bekostelig, men derfor ikke mindre høitidelig og hjertelig Maade, kunne ihukomme Johan Henrich Pestalozzi og hans Fortjenester. De af vore ærede Hr. Embedsbrødre, som ønske at deeltage, vilde behage at melde sig enten hos en af Undertegnede inden 4de Januar f. A., eller hos Lærer Jensen i Nykjøbing inden Nytaar. Boberg, Hansen, Johansen, Lund, Maibølle. Mariebo. Maglemær. Mariebo. Petersen, Rasmussen, Ross, Ross, Mariebo. Engestofte. Nagelsti. Grænge.