JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1803-01-01
Til Publikum. Det næsten almindelige Bifald som mit i Helsingør bryggede Øl af vindtørret Malt og Nordamerikansk Humle, har vuudet hos alle dem, som enten til Prøve i slaskevis a 8 ss. No. 1 har ladet hente hos mig - eller i større Partier har modtaget efter Bestillinger, hvoraf jeg tør nævne til de, Kongl. Hofholdning i forrige Uge, at have leveret 100 Bol. - foruden andre som gjent igende har ladet afhente i dusinviis; giver dette mig Anledning til følgende offentlige Slæring. 1) At mit Øl ikke er hvad det kunde og burde være, efterdi at Maltet, som nu er næsten et Aar gammelt, physisk nødvendig har maattet tabe noget og ikke lidet af sin Kraft og den Behagelighed som det, hastigere brugt, medføret, og 2) At jeg har været saa godt som tvunget til, endskjønt med Besvær og flere Pengeudgivter at lade brygge udenbyes, da jeg ikke oftere har tordet overlade mig til herværende Bryggersvendes vilkaarlige Behandling, hvorom min forrige Erklæring i Politivennen bærer Vidne, og derfor valgte Helsingør, hvor en min Ven nemlig Vinhandler Hr. Peter Muller som selv ejer Bryggergaard, velvillig paatog sig dette Arbejde, og som til Forsøg lykkedes meget godt. Fra samme Sted kan endnu, naar de hede Dage noget tempereres ventes maaskee et Parti af samme Sort som hint. Uden nogen min mindste Fordeel - ja neppe til Skadesløsholdelse, maatte jeg endog bestemme Tønden af No. 1 til 8 Rdlr., og Flasken med ny franske Propper til 8 Sk. - som vel er dyrt, naar ikke tages Hensyn paa Øllets Godhed og Velsmag, og dog umulig kan dette, ligesaalidet som enhver anden Sort Drikkevare, være alle til Pas. Smag og Behag lader sig ikke disputere, jeg maae derhos bede anmærket den kostbare Transport til og fra Helsingør, mine Rejser did, mit lejede Oplagested her i Byen, laante Ophovder, Tønder, Fjerdinger, Omstikning, Aftapning og Propning o. d. som har forvoldet, at mine Udgivter ere drevne det dobbelte imod hvad det kunde blevet her paa Stedet, uden derved at beregnes min egen Umage og Strabas derved. Jeg giver desuagtet ikke slip paa min Jdee, der, naar den først bliver udført til Fuldkommenhed, da ufejlbar vil vise sin Nytte for den hele Stat, naar neml. som jeg forhen offentlig har beviist, at flere Tønder Guld aarlig, for den hele Stat, kan bespares, ved Brænde som fortæres eller gaaer op i Røg ved den almindelige Maltgjøringsmaade, og som derhos ofte er forbunden med Jldsfare. Naar jeg kommer mit Formaal nærmere, skal jeg ikke undlade at underrette Publikum om, hvorledes at vintørret Malt til alle Aarets Tider kan tilvirkes; og imidlertid ikkun dette foreløbige. Kbh. d. 21 Juli 1803. J Vith. Kammerraad
Politivennen, 1803-01-01
En slem Hund i Store Kongensgade. J Onsdags den 27 dennes blev jeg angreben af en stor Pudelhund som givende kom ud fra S. T. Herr Etatsraad Perbøls Gaard, at den ikke bed mig i Laaret var nok ikke Hundens Skyld, thi jeg blev staaende stille og dermed ventelig foraarsagede at den lod sig nøje med at bide mig Hul i Kjolen. Da Ejeren til denne Pudel Herr H., som logerer i ovenmeldte Gaard var Øjevidne til denne Hunds Adfærd, saa haaber og ønsker jeg at han i Fremtiden, enten lader denne Hund blive hjemme eller og treffer saadant et Middel, hvorved det forebygges at den ej kan gjøre Skade. J øvrigt troer jeg at det er aldeeles forbudent at gaae med løse Hunde paa Gaden saa længe Hundedagene vedvare, og jeg har Grund til at troe at denne PolitiAnordning er Herr H. bekiendt. P. Sommer. Handelsbetient.
Politivennen, 1803-01-01
Umenneskelig Behandling af Heste. Blant andet, som burde opvække Menneskets Medlidenhed, er vist nok ogsaa de arme Hestes jævnlige Mishandling her i Hovedstaden. Flere Gange har jeg, skiønt ikke uden største Afsky, seet Vognmændskarle med forlæssede Vogne, at mishandle de gamle udslæbte Heste, der ej kunne drage den svære Byrde Umenneskeligheden fandt for godt at paalæsse. Løverdagen d. 23de Julii, mødte jeg ved Slots-Broen en Vogn, mærket,, der efter fleere af de Tilstædeværendes Skiønne, var belæsset med henved 20 Td. Korn, og for hvilken de arme aftræftede Heste ofte nedsegnede, forgjæves anstrængende sig under Karlens Mishandling med Svøben, som han endog havde laant af en anden der holdende Vognmandskarl, da hans egen af idelig Brugvar forslidt, og dens Slag altsaa ikke var gjennemtrængende og martrende nok, til at aftvinge disse arme Lastdyr den yderste Anstrængelse af deres saa Kræfter. Dog sligt var jo intet Særsyn, tvertimod meget almindeligt, som ved Børsen, Holmens-Broe og paa de Steder, hvor Færselen er hyppigst, dagligen sees. Man maatte ønske at enhver, som saae en saa skammelig læsset Vogn, vilde opgive Vognens Mærke paa Politikammeret. Vil man ikke derom bekymre sig, af Medynk over de arme troe Heste, som fortjene at beklages, naar de bestemmes til Gadekørsel, saa tænke man sig hvad brolagte Gader lide under slig Tyngde af forlæssede Vogne; men den første Bevæggrund haaber jeg vil være overvejende og kraftig nok til at forebygge en Uskik, der for Mennesker, som i det mindste burde vide, at de vel ere Dyrerenes Beherskere, men ikke deres Bøddeler, er saa højst vanærende. Valter. Cand. Theol. Studistræde No. 91 og 92.
Politivennen, 1803-01-01
Forslag vore Gyngerier angaaende. Det var at ønske, at Folk som gaae ud for at fornøje sig og deres Børn, vilde blive fra disse Maskiner, som man kalder Gynger, hvor de for 4 ss. i 5 Minuter kan gynge sig ud af Verden; dette saae man Exempel paa Torsdagen d. 28de dennes om Aftenen, paa Vesterbro, i Lassens Have. Vel slap de alle skikkelig godt derfra paa et Pigebarn nær, som fik krampagtige Bevægelser, - da Gyngen knak, men det er derfor ikke afgjort om, at jo hun og og de andre, som var med, nok vil føle Virkningen deraf, længere hen i Tiden, - overalt var det at ønske, at denne flane Fornøielse reent blev forbudet, for at forekomme fleere Ulykker, i Fremtiden; da der allerede er skeet nok Skulde dette Gyngeri ansees for en lovlig Næringsvej, saa burde vel Ejeren paalægges at stille Kaution for en klækkeligt Mulkt at erlægge, i Tilfælde af Brækning naar deri var Personer, hvad enten disse kom til Skadeller ej. Kiøbenhavn d. 29de Julii 1808. P. Hansen. J st. Fiolstrædet 1 1/2
Politivennen, 1798-01-01
Et Dito. Kan det vel være befalet af en Mand som Herr Etatsraad de Conink, at en Karl, klæd i en brun Frakke og bevæbnet med en Herkuleskølle, maae med de lumpneste Skjeldsord og de groveste Trudsler anfalde fredelige Folk, der, medens han maaskee sad i et Ølhus, troede det tilladt, siden ingen Vagt forbød det, at besee det nye Skib som Hr. Etatsraaden lader bygge; især da det skedte ved høj lys Dag? At det kan være forbuden at besee dette Skib, begriber, Anmelderen vel; men han tiltroer Etatsraad de Comink saa megen Agtelse for Menneskeligheden, at han ikke vil tillade nogen af sine Tjenere at bruge Skjeldsord og Trudsler mod fredelige Folk, førend de have gjort mindelige og venskabelige Advarsler uden Nytte. Anmelderen heraf vil, naar Herr Etatsraaden forlanger det, nævne sig.
Politivennen, 1803-01-01
Advarsel. Den 14 Juli gik jeg Undertegnede til Classe-Collecteur Allerander Skou boende i Antonistræde, for at fornye en Seddel til 4 Klasses Trækning, men blev nægtet han havde den ikke, og blev mig sagt, at det var for sildig, jeg skulde holde mig Plakaten efterrettelig; thi advarer jeg mine Medborgere at tage sig i Agt og at følge Planen, saalænge de ville spille hos denne Mand. Kbh. d. 14 Juli 1803 A. J. Spendrup. Borgergaden No. 199.
Politivennen, 1803-01-01
Erklæring. Hvad i Politivennen No. 271 findes anført om Knippelsbro, at samme nemlig ej burde aabnes uden om Morgenen meget tidlig og om Natten efter et vist Klokkeslet, da beroer saadant aldeles ej paa mig; men jeg retter mig efter den mig af høje Foresatte givne Jnstrux. At nogen ellers i min Tid er bleven forsinket fordi et eller andet er kommen i Viderede ved Gjennemhalingen, er en stor Usandhed, hvilken Anmelderen skal staae mig til Rette for; tvertimod har jeg ved minNøjagtighed erhvervet mig i det mindste Christianshavns Beboeres Tilfredshed, som ofte complimentere mig for den Hurtighed Skibene passere. Naar en rasende Strømaf enten sydlig eller nordlig Vand standser Gjennemfarten da skeer Forsinkelse, som dog saa meget som muligt afkortes endog derved at Skibet tilbageholdes, men en saadan Natur Aarsag er dog vel ej Vilderede. Om et Par Færgebaade ellers laae tilrede, for at overføre en Doctor, Gjordemoder eller en Patjent, kunde vel ellers afhielpe den Mangel, som synes grundet hos Anmelderen; men i saa Fald forudsættes ordentlige Slæbesteder paa begge Sider. Betræffende i Særdeleshed den paa Christianshavn foreslagne Arbejdsmand som ej kunde saa hurtigen som ønskeligen bringes paa Hospitalet, fordi Broen var oplukket, da er Anførselen herom aldeles fejlende; thi det kan noksom bevises at Broen en Time før Mandens Ankomst og 2de Timer efter var lukket, der destoværre ikke er sieldent denne Tid. Dette har jeg fundet passende foreløbigen at melde mine Venner især til Efterretning, og hvoraf tillige maatte skjønnes Anmelderens egentlige Hensigt med hans ønske ved Knippelsbro. Lorensen Kongen bestalter Broemand. Hr. Lorensen skal faae Svar i næste Nummer.
Politivennen, 1803-01-01
Et nyttigt Forslag for Københavns Sommerluft. Var det ikke ønskeligt og godt, om det ved Politilov blev befalet Husejerne her i Staden, eller Beboerne af dens reelleste og meest befarne Gader, at bestænke deres Gadestrækninger med tilstrækkeligt Vand 3de Gange dagl. i de torre og hede Sommerdage, saasom om Morgenen Kl. 7 førend Fejningen, Form. Kl. 10 og Eftm. Kl. 2. For Husejerne selv og deres Beboere, vilde saadan Anordning, naar den rigtig blev efterkommet, være til megen behagelig Nytte, ved at undgaae det ubehagelige Støv, som træder ind i Husene fra Gaden, og den lader sig dog uden Bekostning, med saare liden Nøje iværksætte, naar man for et Øjeblik under Forretningen standser Rendestenens Løb, og derfra med en Hulskuffe bestænker Gaden. Mangler Rendestenen Vand, saa kan man i de fleste Gader, fra husposterne i et Øjeblik fylde samme, ved at poste og lade Vandet selv flyde ud. Jeg har Exemplet for mig, da jeg paa denne Maade lader min Gadestrækning af 26 Alen hver Morgen bestænke, som skeer i en Tid af 4 til 5 Minuter. De som formedelst deres Gaardrenders Beliggenhed ikke paa denne Maade selv kunde fylde deres Gaderendesteen, kunde dog lettelig ved Naboen til Højre eller Venstre blive hin ved at opfange hans Vand, naar han i samme Hensigt fylder sin Rendesteen. H. Vassard.
Politivennen, 1803-01-01
Til General Postamtet. Dersom Posten i Almindelighed fra Helsingør afgaaer sildigere end man troer den skulde, saa har dette den dobbelte Ulglighed 1.) At de Rejsende maa, staae en lang Tid færdige og vente paa Affarten 2) At Postillionen siden paa Vejensager alt for stærkt paa Hestene, for at naae Kbhvn.
Politivennen, 1803-01-01
Om store Bompenge. Længe har jeg foresat mig at anmode Hr. Politivennen om at assistere mig i en Anke, som jeg nok troede at kunne have Føje til, men saasom jeg ikke kjender til Anordninger i Henseende til Bomforpagtninger og Bompenges Erlæggelse, ikke førend nu har turdet ulejlige Dem om, thi fordi een eller anden Ting kunde forekomme mig absurd, maatte jo mine absurde Forekommender falde bort ved Anordninger. Jeg boer i Fridriksberg Bye og er Jordbruger, paa fri Hoved Gaards Taxt; Jeg holder Heste og Arbejdsvogne som en anden Proprietær, med disse henter jeg Brænde fra Skovene, Tørv fra Tørvemoserne m. m. paa nogle Mile herfra, kort, disse Vogne ere simple Vogne med Vognfielle paa med 2 Heste for; Af saadan en Vogn paastaaer Bomforpagter Karlene allevegne heromkring 2 ss. i Passagepenge, naar af en ligesaa god og ligesaa godt bespændt Bondevogn erlægges kun i ss. - J disse Dage kører jeg med 3 saadanne Vogne efter Brænde igjennem 4 Bomme, dette gjør i 2 ss. pr. Vogn frem og tilbage 3 Mk., istedet for 24 ss. naar det var 1ss. pr. Vogn. jeg læser nu en i Højeste Ret paadømt Sag den 25 Juni sidstleden under No. 7) hvor Bomforpagterne af Damhuusbommen og Vrisløse lille Bom ved Roskilde Kro ere tildømte at tilbagebetale til Hr. PropritæBang af Bentsonsdal den Skilling, som de have oppebaaret formeget i Passage Penge af hans Vogne i en rum Tid, og være uberettigede til at tage mere end 1 ss. af en saadan med 2 Heste bespændt Vogn. See Tillæget til de Berlingske Tidender Højeste Rets paadømte Sager for Junii Maaned 1803. Hr. Politieven er nu nok saa god, uden videre at skrives af mig, at observere observanda, og tilholde Vedkommende at præstere præstanda, saaledes at man ikke skal være nødsaget til, hellere at erlægge den ene Stilling mere, end blive opholdte i Passagen. Fredriksberg d. 29 Juni 100. Peter F. Hunæs.
Politivennen, 1803-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Det tilsendte Bidrag om en Soldat af danske eller norske Livregiment, der skulde have været alt for kuubbet paa Abonnerings Dagen, mangler en Egenskab, for at trykkes. Det samme er Tilfældet med Bidraget om glubske Hunde ved Lyststedet Rolighed. 2) Formedelst nogle indhentende Oplysninger, beder Hr. P. Fløberg Publikum at opsætte sin Dom i Sagen med Prof. Ramert endnu nogen Tid.
Politivennen, 1803-01-01
Uordener. J Sindistræde nede ved Volden uden for Huuset No. 66, 8,, 88, ligger en skraa Steen ved Siden af Rendestenen, hvorpaa mange ere omskredse og ofte forslaaet sig, denne vilde man meget ønske efterseet og forbedret. 1) Uden for Huuset No. 6 ved gl. Strand holder næsten daglig en Vogn med en Tønde, om Morgenen mellem 8 og 9 som fylder fra bemeldte Huus. For mageligen at kunne giøre dette, lægges et Bræt ud fra Gadedøren til Vognen, netop i den Højde, at den der vil passeree Fortouget, hverken kan gaae under eller over det; man nødes da til at gaae uden om Vognen, og maa nu være glad til, om man slipper med at gaae i Skarnet, da den Hest, som staaer ud til Gaden, og som man, for den Mængde Mennesker, der paa denne Tid af Dagen gemeenligen opholde sig ved Stranden, maa passere tæt forbi, søger at bide enhver Forbigaaende, og slaae ud efter den, det ikke lykkes og at mørke med Tænderne. 3) Den alt eengang i Politivennen paaankede Larmen paa Bagerens Port paa Kiøbmagergade om Morgenen, naar endnu næsten alle Naboer og Gjenboer sove, vedvarer endnu 4) Uforsvarlig Renovations Vognes Kørsel viste sig i Skindergaden Torsdagen d. 27 Kl. imellem 7 og 8, det vaade Rendesteensskarn laae i næsten en Radebunk efter Kørselen fra Kloster- til Fiolstræde. 5) Fredagen d. 28 Juni vilde ikke Posterne paa Bryggernes Langshuus give fornødent Vand, hvad er Aarsag dertil? hine Poster i Naboelauget gav dog Vand paa den Tid af Dagen, den ene er desuden Brøndvands Post. J samme Gaard ligge nogle Vandtønder til Brandredskabs Fornødenhed, men som see noget tørre ud, og var vel ikke af Vejen om de blev efterseete om de vare tætte. Ejerne bedes undskylde dette, der vel synes inkvisitorisk, men man troer, at Kbhvs Skæbne d. 56 og 7 Junii 95, bør være i saadan Erindring, at enhver god Borger taaler en venskabelig Paamindelse om alt hvad der kan hielpe til at Vand i Tilfælde ikke skulde mangle.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal om Kjød og Brød i Lyngbye og Hirsehholm. J Lyngbye bages godt Brød, og faaes godt Kjød til billig Pris; i Hirschholm er Kjødet ganske godt men dyrt, ligeledes er Brødet slet, baade i Henseende til Qvantitet og Qualitet, derfor spørges: Hvad fornuftig Aarsag kan angives for saadan Forskjæl mellem tvende Byer, som ligge hinanden paa 1 1/2 Mil nær? Og burde ikke Kjøbenhavns Kjød og Brød, taxt i det ringeste være et Maximum ford Byer, som ligge samme paa 3 til 4 Mile nær?
Politivennen, 1803-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) J Helsingør har Politimesteren Hr. Justitsraad Biørn, allerede ladet sin Hjørnegaard meget sirlig paamale Gadernes Navne. Flere forventes at følge Exemplet.
Politivennen, 1803-01-01
Om en Uskik ihenseende til Børnenes Døbenavne. Jndsenderen finder at Brugen af at lade sine Børn døbe efter Konger og Regenlet, bliver temmelig almindelig iblandt os. skeer dette for at hædre disse store Mænd en er det grumme slemt udtænkt; thi hvem kan indestaae for, at jo ikke sligt Barn komdet engang i en Stilling, hvor saadant gade, som støder til Nyport, og som trænger højlig til Forbedring, vil blive omlagt og ligedannet med den øvrige Gade.
Politivennen, 1803-01-01
Vandet i Frederiksberg. Det er allerede bemerket i Politivennen for nogle Aar siden, at Jndbyggerne i Frederiksbergby ere overmaade ligegyldige ihenseende til at besørge Vandet i paakommende ulykkelige Tilfælde. De Vandhuller, hvoraf Vand skal tages, ere fulde af Morads, saa man ikke kan faae Vand mere deraf, uden at øse det med smaae Skaaler i Spanden. Dammen er siden 1784 ikke bleven renset mere end een Gang, thi anden Gang blev alt det opkastede udskyldt ved en paakommende stærk Regn, da man forsømte at føre de Bunker ud, der vare opkastede af Grunden. Nu er næsten alle Brønde læns af Tørke. Om Ulykke kom paa, var hele Byen, hvor Vinden bar hen, uden Redning; og det kan dog vel ikke være Brandkassen ligegyldigt. Man haaber at denne her paaankede Mangel hæves, og ønsker det snart, for ikke at nødes til at henvende sig til højere Steder.
Politivennen, 1803-01-01
Tillæg til Beretningen i No. 274 over den afdøde Kolonistbonde Vurges Familie. Til de indsendte Gaver bliver endnu at tilføje 6 Rdl. af Hr. V. fra Khavn. under 17 Januari 1803, som, ved Konvolutens Forlæggelse, var forglemt at tilføres saa at den hele Summa bliver 93 Rdl. og mit gjorte Tilskud kun 12 Rdl. 3 Mk. Nu haves ellers Haab om, at den ældste Søn ved Artilleriet i Holsteen vil faae Tilladelse at komme hjem, uden hvis Bistand, det vil blive de øvrige Børn yderlig vanskeligt at faae indhøstet og fortsatte Avlingens Drift. Krogenberg d. 8de Aug. 1803. Jurgens.
Politivennen, 1803-01-01
Advarsel til Publikum. Tirsdagen d. 9 August omtrent Kl. 10 om Aftenen, faldt min Vej igjennem Silkegade, hvor jeg pludselig blev standset af en Person ved Spørgsmaalet: om Klokken var slaget 10, jeg gav ham strax Oplysning om Tiden, for saavidt jeg kunde, og blev da ved at fortsætte min Vej op ad Pilestrædet til mit Hjem; denne mig ubekjendte Person blev da ved at følge mig og indlade sig i Samtale med mig, endelig mærkede jeg til min største Forbavselse at hans Hænder vare i mine Lommer. Jngen kan vel troe at denne Nederdrægtiges Hensigt har været andet end at stjæle, hvilket dog ikke lykkedes ham. Mod denne hans Adfærd satte jeg mig naturligviis til Modværge, saameget jeg kunde; men da jeg just befandt mig paa denne Tid allene med ham, og endogsaa intet mærkede til nogen Vægter, søgte jeg at undgaae ham, hvilket Øjeblik han ogsaa benyttede sig af, ved at see mig gaae ind af en Port. Da man stælden har Mistanke til en saadan veltalende Person og naar man vedføjer at han var meget got og net klædt, saa advarer jeg alle og enhver at vogte sig for denne Gaderøver, som antaster Folk paa offentlige Gader. Efter tilsyneladende var han iklædt en lang mork Frakte, Pantalons og Støvler, samt en rund Hat paa Hovedet. Jeg kan da ingen anden Oplysning give om dette Menneske, men smigrer mig allene med det Haab, at vores aarvaagne Politi nok vil finde denne for det Almene farlige Natteløber. P. Hermann. Myntergade No. 46.
Politivennen, 1803-01-01
Forslag om Hesingørs ledige Portvagthuse. Da disse Vagter i lang Tid have staaet ledige og maaskee endnu i lang Tid blive ubrugte til deres Bestemmelse, især saalænge Helsingørs Garnison et saa ringe, saa foreslaaes at overlade samme til gifte Militære til Afbenyttelse. Disse vilde være got tiente med samme Boliger, som ere forsynede med Jldsteder, Billæggerovne og Loftsrum. Denne Afbenyttelse er dog vel mere at tilraade, end deres Ledigstaaen eller deres Brug til TørveOplag og deslige.
Politivennen, 1803-01-01
Noget til Opmærsomhed Nestved. 1) Ved en af Byens Broer, hvor Aaen løber, er et Vandsted, hvor endel af Byens Borgere hente Vand. Dette Vandsted, er yderst farligt og burde indhegnes med Jerngitter eller stærkt Træværk. En Pige fra lille Nestved druknede her forleden Vinter. Om Vinteren, naar Stenene ere isede har det en dobbelt Farlighed, da kan endogsaa det forsigtigste Menneske, let plumpe ud og drukne. Hans Hedenfart vilde blive anklagende for Vedkommende. 2) Man træffer ideligen paa Byens Gader i Staden Nestved Møgdynger og store Stykker Træstumper, det første kan Øjet o Næsen ikke fordrage og det sidste kan de stakkels Skinnebeen let faae slemme Stød af. 3) Endeel Købmænd her, afbenytte Gaden - eller i det mindste deres Fortoge, til at opfylde dem med Tjæretønder og afskovede Træer; ja endog Bygningstømmer findes her. Et Pakhus af det Slags røber Handelsfrihed; men aldeles ingen Agtelse for Stedets Publikum, eller Stadens Hæder. 4) Vejen, som løber igjennem lille Nestved, og som er brolagt, haaber man omlagt; thi, saadan som nu, er den yderst slet, og statuerer et stødende Exempel paa Mangel af Opmærksomhed for Befordringen.
Politivennen, 1803-01-01
Til vedkommende Vejoveropsyn. Da man ikke troer, at der gives Ordre at paaføre Vejen Material, der naturligviis naae forværre den, saa underretter man Vedkommende om, at dette er skeet af den som have paaført paa Landevejen imellem København og Gjentofte; den ligger fuld af Stene af Æbles og Næves Størrelse, som aldrig kan teres fast. Man ønsker at Underopsynet maa holde Bønderne fra denne skadelige Adfærd og at alle de løse Stene maatte samles og bortføres af Vejen.