JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Hampshire-Advertiser melder: Den engelske Regjering, har bekjendtgjort, at den strax behøver 20 kobberforhudede Transportskibe paa 3 Maaneder. Dette seer noget ud efter Fjendtligheder, da Regjeringen sædvanligen kun behøver 32 Stykker, paa kortere Tid. Tre Maaneder pleier at betyde at de rimeligviis ville blive brugte 3 til 4 Gange saalænge, Jmellem England og Holland hersker i dette Øieblik med gen Spænding, med Hensyn til Handelen paa Java. J Batavia stal det være kommen til formeligt Brud imellem Autoriteterne og de derværende engelske Kjøbmænd. Første fordre nemlig en Afgift af 25 til 50 pCt. for Jndførselen. af engelske Fabricata; Sidste paastaae derimod, at der i ifølge de bestaaende Tractater, ikke skal erlægges mere end 16 pCt., naar hollandske Fabricata, saaledes som Tilfældet fortiden er, indføres toldfrit.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Jfølge Breve fra Canton af 26de Mai har der været en frygtelig Opstand i Ranking, hvortil en forrehavende Nedsættelse i Militairets Lonning gav Anledning. Soldaterne begik de afskyeligste Excesser, og hug Hovedet af flere høie Regjeringsherrer. J Peking lod man sig herover forknytte, og gjenindførte strax den gamle Befoldningsmaade. Alle Embedsmænd, som undgik Soldaternes Raseri, vare siden blevne afsatte; men Roligheden var dog endnu ei ganske igjen tilveiebragt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 22 og 23 af Stændertidenden indeholder Beretning om Stænderforsamlingens Forhandlinger ved Moderne den 10de, 11te, 12te og 15de De. Disse bestode i Følgende: a) Andragende fra Ringsted Klosters Bønder og Fritagelse for Hoveri imod Erstatning i Penge (henvistes til Committeen i Hoverisagen) og Beregning fra Sognefoged Rasm Hansen i Veuslinge over forrettet Veiarbeide (til Committeen i Veisagen); b) Forslag af Grev Reventlow, til en Petition om en ny Lovbestemmelse, hvorefter de ugifte Bønderkarle, naar de have fyldt det 25de Aar, maatte befries fra den dem hidtil paaliggende Forpligtelse, at søge rofast Tjeneste for Kost og Løn, og at det derefter maatte regvære afhængigt af dem selv at tage Arbeide, saaledes som de maatte finde det fordeelagtigst, og dem altsaa tilladt enten at tage fast Tjeneste som hidtil, eller Accordarbeide og Dagleie over hele Landet, overalt hvor de maatte finde det fordeelagtigst for dem. Om dette Forslag yttredes i Forsamlingen forskjellige Meninger. Et Medlem indvendte, at dets Gavnlighed vilde være betinget af Egnens Forskjellighed og Leilighed til Virksomhed og Erhverv; at Accord arbeide ved sin Usikkerhed maaske ei vilde give større Fortjeneste, end det faste Tjenestearbeide og at Tyendeforholdet torde give en ikke uvigtig Betryggelse for Orden og Sædelighed. Et andet Medlem fandt i Tjenesteclassens nærværende Demoralisation en stor Betænkelighed ved Jndrømmelsen af den foreslaaede Frihed, der tillige vilde udsætte gifte Familier, som ernære sig af Accordarbeide, for at miste vette. Denne Mening tiltraadte Flere, og et Medlem indvendte derhos, at Forslaget torde være til Hinder for Hoveriets Ophævelse ved at bevirke Forhøielse i de faste Tjenestekarles Løn. Andre understøttede derimod Forslaget, og tvende Medlemmer gjorde opmærksom paa Vigtigheden for Fabrikeiere af at kunne vælge Accordarbeidere til deres Fabriker. Proponenten fandt sig af den yttrede Frygt for at Lediggang og Løsgængeri vilde tiltage, foranlediget til det Amendement: at de nærværende Anordninger angaaende Følgeseddel og Amtspas maaske for Tiden ikke endnu burde hæves, saalidet som det Sognefogderne og Præsterne paaliggende Tilsyn med Løsgængere, men at ikkun den, der ikke kunde legitimere sig med sin Skudsmaalsbog eller med Sygdom, og den, der vitterligen, i et nærmere ved Lovfastsættende Tidsrum, havde hensiddet uden Arbeide, igjen skulde være underkastet den Forpligtelse, at tage fast Tjeneste i Overeensstemmelse med Forordningen 25de Marts 1791, dersom han vilde undgaae den lovbestemte Straf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Stænderforsamlingen i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Nr. 18 af Ibehoer Stændertidende, indeholder Beretning som Forhandlingerne ved Stænderforsamlingens Møde den 26de f. M. Disse vare, som følger: a) Anmeldelse af 2de indløbne Petitioner fra alle Handelsmænd i Oldeslohe om Ophævelse af alle Toldprivilegier, Nedsættelse af Tolden paa indgaaende og Transitvarer, Lettelse af den indenrigske Samfærsel og Udstrækning af Kopskatten til alle Districter, af Hertugdommerne (henvistes til Toldcommitteen) samt en Ditto fra Kjøbmændene i Preetz, betræffende Landhøkeriet; b) Forelagdes Conceptet til Forsamlingens Erklæring. lover Lovudkastet om nogle Formyndervæsenet vedkommende Puncter; c) Foreløbig Discussion over Lovudkastet angaa sende Fremgangsmaaden ved Jnddrivelsen af resterende Skatter og Afgifter imod enkelte seendrægtige Debitorer, hos hvilke Oppebørselsbetjentene umiddelbart have at have Skatterne. Den til Bedømmelse af dette Lovudkast nedsatte Committee havde i sin Beretning andraget paa en Modification af samme i tvende Hovedmomenter, nemlig : en Udvidelse af Forretningsgangen og Jndskrænkning af Bestemmelserne til kun at gjælde om kgl. Afgifter og Skatter. Saavel af Committeen som af andre Medlemmer af Forsamlingen foresloges Amendements til Lovudkastets enkelte Paragrapher. Til en bedre Oversigt findes i dette Nr. af Stændertidenden baade alle disse Amendements og de fra den næste Session (hvorved Sagen endeligen forhandledes didhørende yderligere Discussioner og Forsamlingens Discussioner tilføiede ved de enkelte 55. Efter Etatsr. Wieses Forslag af 2de Amendements vedtog saaledes Forsamlingen at andrage paa en ny, i bestemtere Udtryk affattet, Redaction af Lovudkastets 81. Slutningen af denne Sags Forhandling loves leveret i et følgende Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Apenrade, den 20de Decbr. Fredag Aften henimod Midnat opkom her en Storm, der ved Nordostvind steeg til en Orcan. Som følge deraf dreves Havet op til en saadan Høide, at man ikke kan erindre sig at have seet Sligt. Beboerne af de meget lavt liggende Huse skrækkedes op af deres Søvn ved det indbrydende Vand, og befandt sig paa deres Lofter i en desto ængsteligere Stilling, da mange Boliger vare udsatte for øiensynlig Ødelæggelse ved Stød af nomdrivende Bjælker og Tømmer. I Havnen bleve Skibe og Baade løsrevne og flere Jagter dreve ind over Bolværket. Tømmmermagazinerne forvandledes ved Vandets Kraft til saa virksomme Muurbrækkere, at kun faa Plankeværker stode imod, og den frembrydende Dag viste saaledes Beskueren et Chaas, som det uldrig forhen er seet her. - Skibene og Baadenne laae ved Siden af Husene i de temmelig høitliggende Haver foran den sydlige Port, omgivne af Skibstømmer og mange andre Gjenstande, der havde ødelagt og bedækket Skibsbroen og samtlige ved Stranden liggende Haver, og spærret Gaderne. Den vedholdende, heftige Østenvind hindrede Vandet fra at falde igjen, hvorfor Landeveiene og Engene endnu den 19de vare oversvømmede. Til Lykke ere ingen Mennesker komne af Dage derved, og om ogsaa Skaden for Enkelte er betydelig, kan man dog egentlig ikke tale om Ulykke. Men der er opstaaet en ganske mærkelig Forvirring imellem Eierne af det bortsvømmede eller sammenblandede Tømmer, især da det for en Deel var uden Mærke. (J en Privatskrivelse fra Sønderborg paastaaes, at man der ikke i 200 Aar har havt saa høit Vande; det havde der naaet Kalk- og Salt=Oplagene.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Blandede Efterretninger. Følgende Efterretning haves fra vor Minister i Stock holm : "Hs. Maj. Kongen havde behaget at give ham (Gesandten) en særskilt Audients den 13de Decbr., hvilken Greven strax efter ogsaa erholdt hos Hs. Kgl. H. Kronprindsen, for paa Hs. M. Kongens, hans Herres Vegne, at overlevere Hs. Kgl. H. Insignierne af Elefantordenen, et Hver som Greven ved sin Afreise fra Kbhvn, havde faaet at udføre paa Hs. Kgl. Høiheds Navnedag, den 1ste Decbr., men hvis Udførelse, ved Grevens paakomne Upasselighed, var bleven opsat til bemeldte Dag. Efter Andientserne vare Grev og Grevinde Moltke til Taffels med Ds. Majestæter og D. Kgl. Høiheder, ved hvilken Leilighed Hs. Majestæt og Hs. Kgl. Høihed bare de kgl. danske Ordenstegn, Qvartalscoursen for næste Qvartal er uforandret pari. Man erfarer med Fornøielse, at den kgl. Generalpostdirection nu ogsaa har truffet det Arrangement, at den, herfra om Fredagen afgaaende Laalandske Brevposovergaaer til at blive en forenet Brev og Person post. Dens Befordring paa denne Maade vil tage sin Begyndelse fra 1ste Januar 1836, paa hvilken Dags Aften Kl. 8 den for første Gang afgaaer fra Kbhvn., ligesom den første Gang vil afgaae fra Nakskov Søndagen efter om Aftenen Kl. 9. Om Fragten for de Reisende (den deels ville blive befordrede i en Postkareth, liig den paa Routten til Hamborg, deels, forsaavidt flere melde sig end den kan rumme, saavidt muligt, i Wienervogne) er derhos skeet offentlig Bekjendtgjørelse. Fra Kbhvn. til Vordingb. er Betalingen saaledes 5 Rbd. 10 s., til Nykjøbing 7 Rbd. :s., til Maribo 8 Rbd. 60 s. og til Nakskov 10 Rbd. 8 s. Rps.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Ved den, den 21de Dennes afholdte Auction over Hovedgaarden Hellerup med Gaard og Gods, blev af Hr. Kammerjunker Sehested Juel til Raunholdt budet 180,000 Rbd. Sølv og af Hr. Hofjægermester v. Wind til Sanderumgaard 178,300 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Den 21de D. indtraf det sørgelige Uheld paa Nors Sø at Christen Hyldegaards Søn fra Hinding, der var gaaet ud for at løbe paa Skøite, druknede tilligemed en anden Dreng. Det Samme har været Tilfældet med tvende Drenge fra Rostrup, der skulle være druknede paa Sjørring Sø Fra Odense skrives under 24de Decbr. i Jversens Avis, Det andet Kaneføre fik ligesaa snart Fødder at gaae paa som det første. Neppe faaer man strevet, sat og trykt, at Vinteren var der, førend et sydvestligt Aandpust indfinder sig og gjør den deilige, faste, hvide Snee til Vand og det endog - som Arv siger i Comedien - saa Mare Dol ikke engang reent Vand. Nu fryser det igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Den 18de D., Kl. 3 om Natten, havde man i Kiel, under Torden og Lynild en Stormflod, hvortil man i Mandsminde ikke kjender Mage; den har anrettet en betydelige Ødelæggelse i alle lavtliggende Dele af Byen og dens Om legn. Huse, Pakboder, Haver, der aldrig før havde lidt at Oversvømmelse, sattes under Vand. Adskillige Salt- og Kornmagaziner samt Vare=Pakhuse ere fyldte med Vand. Med Kornvarer er det stille. Vi høre intet om Handel paa Leverance til Foraaret, og Salgene indskrænke sig til det daglige Forbrug af hvad dagligt tilføres. Og de seneste Priser fra Skib og Loft ere: Hvede 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 24 s., Rug 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 32 s., rad. Byg 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 40 s., Grad. Ditto 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 32 s., Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
(Handelstidenden.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Ved Stormen den 18de D. steeg Vandet i Aaen ved Hør sens og i den saakaldte Flaske betydeligt, hvorved en Deel Tømmer og Lægter, som laae ved Landbrohoved, drev vidt omkring, og maatte hjemkjøres fra forskjellige Kanter. Nogle Beboere paa Grønland leed en Deel ved Vandets Stigning; da de om Natten vaagnede fandt de sig omringede af Vand, saa at de maatte vade til langt op paa Benene, i deres Stuer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
(Horsens Avis.)¬ Med Forundring læses i Aarhuus Avis falbudt: Biskop af friske Pommerantser, til 44 s. Flasken. Man skulde troe, at Kollinsund var fyldt med Rødviin, og at Riis skov var fyldt med Pommerantstræer. (Jvers. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Aalborg Kirker. Nytaarsdag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Bech, i Frue Kirke Hr. Pastor Fog h. - Til Aften fang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Bekjendtgjörelser. At Døden har berøvet mig min elskede fromme Hustrue, Christiane Severine, fød Mørch, i hendes toogtredivte Aar, den 25de Dennes, tolv Timer efter en høist smertelig Forløsning med et dødt Drengebarn, tilkjendegives herved sørgeligst for Familie og Bekjendte. Jkkun de Faa, som kjendte vort fireaarige, særdeles lykkelige Samliv og hendes stille huuslige Vandel, formaae at fatte mit og min lille treaarige Datters uerstattelige Tab. Aalborg, den 28de December 1835. J. P. M. Beck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Til Efterretning for Handlende og Søfarende meddeles herved følgende Udtog af en i Sverrige under 28de f. M. udkommen Forordning :
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Enhver Skipper, enten Svensk eller fremmed, som paa et udenlandsk Sted, hvor der er ansat en Svensk Consul eller ViceConsul, har indlastet Varer med Bestemmelse til Sverrige, er forpligtet til, førend Afreisen, at indlevere til Consulen saavel et egenhændig undertegnet Dublikat=Manifest over sin Ladning som alle originale Connoissementer. Efter at Consulen har confereret Manifestet med Connoissementerne og, efter befunden Rigtighed, meddeelt Beviis derfor paa Manifestet, skal disse Documenter tilbageleveres Skipperen, gjennemdragne med Consulatets Segl. Connoissementerne bør, for saavidt de ikke angaae løst Gods og Afskibningen er skeet fra Europæisk Havn, indeholde, saavel Nummer og Mærke som enhver Collys Brutto Vægt eller Cubik=Indhold. (5 1.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Enhver Skipper, enten Svensk eller fremmed, der med blastet Fartøi ankommer fra et udenlandsk Sted, hvor der er Svensk Consul, skal, tilligemed sin Angivelse til Toldkammeret, ogsaa indlevere et Dublikat=Manifest over sin indehavende Ladning, saaledes attesteret som oven bemærket, under en Mulkt af 100 Rd. (8 16.)Er en Svensk eller fremmed Skipper, bestemt til en Svensk Havn, som ej har Oplagsrettighed, er det ham ej tilladt at medbringe saadanne Varer til Jgjenudførsel, som ere forbudne at indføres, med mindre han med Attester og Manifest, kan bevise, at det er hans Hensigt at continuere sin Reise til et opgivet udenlandsk Sted. J modsat Fald bliver Godset confisceret. (g 26.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
En Svensk eller fremmed Skipper, som fører et Fartøi under femten Læsters Drægtighed eller en aaben Baad, skal, naar han paa et udenlandsk Sted har indtaget Varer med Bestemmelse til en Svensk Havn, eller en Svensk Skipper som agter at gaae fra en til anden udenrigsk Havn eller til Norge, være forsynet med en Fortegnelse over sin indehavende Ladning, hvori saavel Skipperens som Fartøiets Navn bør være anført, ligesom ogsaa Fartøiets Hjemsted og Nummer, Stedet hvortil han er bestemt, Lastens Styrketal, Nummer og Mærke samt Jndholdet af enhver Pakke, Kiste eller Foustage. Dette Manifest, saavelsom et af Skipperen egenhændig undertegnet Dublikat deraf, forsynet med Attest at Dublikatet er overeensstemmende med den paa det udenlandske Sted gjorte Toldangivelse, hvorefter Udklareringen er skeet, paaligger det Skipperen førend Afreisen, at indlevere til den paa Stedet ansatte Svenske Consul, der, efter at have attesteret paa Manifestet, at et ligelydende Dublikat er bleven ham leveret, har at tilbagelevere Skipperen det førstnævnte Dokument, og at afsende det Sidstnævnte med første Post, enten til Toldkammeret, i den Svenske Havn hvortil Skipperen er bestemt, eller, hvi Skipperen afgaaer til Norge eller noget andet udenlandsk Sted, da til Toldkammeret paa det Sted i Sverrige hvor Fartøiet hos rer hjemme. (8 61.) Antræffes en Skipper paa et Fartøi af benævnte Beskaffenhed, paa Reisen af Kryds= eller Toldbetjente, paaligger den ham, enten han er bestemt til Svensk Havn eller ikke, at tage Betienterne ombord og at forevise dem sine Dokumenter Skib og Gods vedkommende. Forefindes det da, at Skipperen kommer fra et saadant udenlandsk Sted, hvor der er ansat en Svensk Consul, uden at han er forsynet med behørigt, af Consulen paategnet Manifest over sin indehavende Ladning. eller ogsaa at han medfører andet eller meere Gods, end Man festet indeholder, skal Fartøiet indføres til nærmeste Toldsted, samt Skipperen sættes under Tiltale, og alt saadant Gods, hvorover et paa den omskrevne Maade indrettet Manifest, aldeles mangler, eller hvis Antal og Beskaffenhed ikke er overeensstemmende dermed, være underkastet Confiscation, samt Skipperen drages til Ansvar for ulovlig Indførsel. Det samme bliver anvendelig, naar der ved Ankomsten til det Svenske Bestemmelsested savnes Manifest eller dette ikke er overeensstemmende med Ladningen (3 62.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Det Kongelige Svenske og Norske Consulat for NørreJylland, Aalborg den 30te December 1835. Falck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Bekjendtgjørelse. De, som hos Boghandler J. H. Lundt i Aalborg hars subskriberet paa det af mig udgivne Blad: Dansk Almeenlæsning, ville for Fremtiden erholde samme hos Hr. Boghandler R. Sadolin dersteds, til hvem de og ville behage at erlægge Betalingen for samme. 1 Kjøbenhavn, den 21de Decbr. 1835. Jens Hostrup Schulz.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Hvor et Sted med Have er underhaanden at faae til Kjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Et brugt Fortepiano ønskes snarest muligt tilkjøbs. Reflecterende behage at henvende sig til Hr. Komd. Torm som opgiver Liebhaveren. Det Sted i Skottergaarden, som afdøde Christen Kraghs Enke har beboet, er med tilhørende Leiested at er føde tilkjøbs, enten samlet eller forsit Adre underrening kan faaes af Søren Silkeborg, som er i Stedet Forskjellige Slags Jis, Marendser og smaa Bagværk kan daglig bekommes hos Lauritz Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Hvor 500 Rbd. Sølv strax kan faaes til Laans mod tilstrækkelig 1ste Prioritets Pant, helst i en Landeiendom, anviser Procurator Øllgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
En Lærerinde til 2 halvvoxne Børn attraaes til anstundende 1ste Mai 1836. De Reflecterende adressere deres Breve til Lund Præstegaard pr. Hjørring. Paa Algaden. ere tre Værelser, Kjøkken og Fadebur, som Alt er gibset, at faae til Leie af Ch. Karlebye.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Nyeste Bomuldstøier, saavel tærnede, som stribede, m.m. mere, ere i Dag hjemkomne hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Tvende Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, samt Loftrum til Jldebrændsel, kan faaes til Leie til Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til N. Bonnesen. Saafremt et nogenlunde Antal ønsker at være Deeltagere, agter Undertegnede at begynde med Udlevering af hvarm Middagsmaad den 1ste Januar 1836, for den billige Betaling 12 s. pro persona, daglig. De ærede Venner, som herpaa maatte reflectere, bedes snarest muligt melde sig. Ærbødigst Fris Meyer, boende hos Hr. Snedkermester Tvenstrup i Hjelmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Gaarden Plomgaard i Vadum Sogn, er underhaanden at faae tilkjøbs. Hartkornet er 6 Tdr. Bygningerne ere gode, Jorderne, med overflødig Mergel, udmærkede. Der accorderes med Kirkesanger Henriksen, i Vadum eller Cancelliraad Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Hvor en Jomfru, der kan paatage sig at bestyre et lille Meieri med Huusholdning, kan faae Plads, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Licitation. Løverdagen den 16de Januar 1836, Eftermiddag Kl. 2. bliver paa Kjær og Hvetbo Herreders Tingsted i NørreSundby afholdt Licitation til Opførselse af en ny Skolebygning i Vodskou.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Overslaget, hvori Omkostningerne ved Bygningens Oxførelse ere ansatte til 426 Rbd. 5 Mk. 12 s., vil, tilligemed Tegning og Conditioner, blive fremlagt ved Licitationen og er forinden til Eftersyn hos Godsforvalter, Larsen paa Langholt. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 19de Decbr. 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Avertissement. At den til den 8de Januar 1836 berammede Auction, over den fra Skibet Cathrine Kirstine Marie, af Fahns bjergede og i Oxenbol Strandgaard oplagte i Ladning, 700 Fjerdringer Smør, 4 Baller Uld, 3 Foustager Vox og 1 Pakke Uldstrømper, ifølge Vedkommendes Begjæring, endvidere udsættes, bekjendtgjøres herved til 2 Efterretning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Nu fandt man dog, at det var paa Tiden, at tage alvorlige Forholdsregler imod den bestandige Opæggelse til Oprør, imod de uafladelige bittre og tøileløse Udfald mod Kongens Person og Regjeringsystemmet, som en stor Deel af Journaalisterne syntes at have kaaret til deres Yndlingsthema. Ministeriet forelagde Kamrene nogle Udkast til Love, der idet mind 1ste skulde holde Pressen indenfor visse Skranker, og Hertugen af Broglios Tale ved denne Leilighed skaffede omsider Ministeriet Seieren. Vi udhæve af denne Tale, hvad der især henpeger paa det frygtelige Attentat og dets Ophavsmand selv. Man har truffet et Menneske, man har truffet flere end eet Menneske, som ikke kjende Kongen, uden af de skjændige Bagvaskelser, hvilke Pressen i 3 Aar har udspyet over ham, som aldrig have nærmet sig til ham, som han aldrig har gjort noget Ondt, som aldrig have næret nogen personlig Uvillie imod ham, men som dog ansee ham som en Svøbe for Landet, for Verden, og som ikke salene have anseet Snigmord for et lovligt og naturligt Mid deel til at blive af med ham, men som endog, for at naae deres Hensigt, have fundet det lovligt at massacrere Mænd, Qvinder og Børn i hundredeviis og uden Forskjel. Og man vil komme til os og sige, at det er en Forbrydelse, der ikke staaer i Forbindelse med Noget, at disse Følelser ene og alene ere opstaaede i een Sværmers Siel, at den forpestede Luft, hvori de lavere Classer have levet i 3 Aar, ikke har bidraget til at beruse, til at ophidse dem Mine Herrer. De Dagblade, som selv kalde sig revolutionaire, ere ikke af denne Mening. Jeg beder Dem, læs, hvad de indeholde siden Tildragelsen; læs baade dem der udkomme i Paris og i Departementerne; see med hvilken Omhu, med hvilken Jver de vise deres Glæde ved at anmærke, hvor dybt det Had, hvoraf han var opflammet, maa have været, for at han kunde være istand til at gaae saa vidt; see hvorledes de med en Fryd, hvorfor man maa hæve, giftspyende anføre, hvormange Tommer, hvormange Linier der manglede i at Monarchiet var blevet omstødt, see med hvilken opblæst Tillid de erklære, at efter et saadant Exempel kan Republiken være ved godt Mod, og at den gjerne vil modtage Arven efter Snigmordet."
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Bemærkninger angaaende Fattigvæsenet. (Søndagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Ved i et foregaaende Nummer af dette Blad at meddele von Rottecks Afhandling og Fattigvæsenet i Almindelighed, var det ikke alene vor Hensigt at giver læserne en klar, af en erkjendt grundig Statslærd, udkastet Oversigt, over denne vigtige Communalindretning, men tillige at forudskikke den, for derpaa af grunde flere særskilte bemærkninger, og det er med stadigt Hensyn til de i hiin Afhandling fremsatte Prinliver at vi meddele Følgende:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Blandinger. Familien Bonaparte i Jtalien.