JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Et i London nylig udkommet Skrift meddeler en Deel Notitser om Danmark og Norge, der i lige Grad lægge Forfatierens (Charl. Boileau Elliots) Uvidenhed og Nationalstolthed for Dagen: Norge befinder sig i en Halvcivilisations i Tilstand, og staaer et Aarhundrede tilbage for Sverrig, som igjen staaer et Aarhundrede tilbage for Danmark, og dette Sidste igjen et Aarhundrede tilbage for Frankrig og England. Jkke tilfreds dermed, tilføier endnu Englænderen, og Frankrig staaer igjen meere end et Aarhundrede tilbage for England. Saaledes kommer Norge mere end 400 Aar tilbage for England og altsaa til at staae paa samme Kulturtrin, som England i den barbariske Middelalder, da Pigen af Orleans blev brændt. Overalt i Skriftet (tilføier Thisted Avis) fremlyser den engelske Egoisme saa tydelig, at man derved bringes til at erindre Anekdoten og Tyskeren, der i vort ringe Danmark hovmodig begloede Maanen, og omsider udbrød: Daransen bey mir, da haben vir ganz andere Monden, Altona. Fra første Advent 1831 til første Advent 1832 er her, med Undtagelse af Dødfødte, 82 flere døde end fødte. J Hovedmenigheden bleve 56 Personer henimod 80 Aar gamle, 28 henimod 90 og 4 henimod 100 Aar gl. Af Cholera døde 100 Personer. En Mand druknede i Elben. Et Drengebarn, 10 Maaneder gl., faldt ud af et Vindue og døde strax. Et ungt Menneske paa 16 Aar druknede i Elben. Et nyfødt Drengebarn fandtes dødt. En Mand berøvede sig selv Livet; et Fruentimmer ligesaa. En Arbeidsmand druknede. En Mand fandtes død paa Pinneberger Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Den i Altona nylig afdøde Borgmester, Statsraad Baurks Formue skal, efter paalidelige Kilder, udgjøre en Million Mk. Banco, der (efter Enkens Død) anvendes til fattige christelige Unges moralske og physiske Dannelse, (især fra Altona og Ottense) med Undtagelse af 80,000 Mk., der tilfalde den Reventlovske Fattiganstalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Copulerede i Weile den 21de Debr.. 1832. Hr. Agent N. Nyholm til Petersholm og Jom Mathilde Ammitzbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Kjøbenhavns Børs Cours d. 28de Decbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Norske Speciesedler 149 enh. a 150 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Ved Tallotteriets 1194 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 62. 39. 13. 10. 83.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Avpriserne. Fierde Klasse. a. Til Documenter efter Stempelpapirs ForordningsFits5 s. Litt. b. Stifter 1832. Falkenskjold. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts Kan Sølv. cellie-Secretair, Byefoged i Ringkiøbing og Herreds foged for Uliborg og Hind Herred,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Giør vitterlig: At for mig haver andraget Niels Sildborg af Stabye, hvorledes Han skal finde sig anlediget, med Henhold til allernaadigst Bevilling af 21de Septbr. d. A. Herved at indstævne Den eller Dem, som maatte have nogensomhelst Pretention paa, eller troe sig eiendomsberettigede til hans eiende og paaboende Gaard Sildborg i Stabye Sogn, Uliborg-Herred, Ringkjøbing, Amt, af Hartkorn 1 Td. 1 Sk. 1 Fd. samt en Parcel No. 43, bortsolgt fra Hovedgaarden Pallesborg af Hart torn 2 Skp. 1 Fr. enhalv Alb. og som alt eengang er eiet af Jens Sildborg; thi som denne Sag foretages inden Uliborg-Hind Herreders Ret paa Ringkjøbing Raadhuus den sidste Onsdag i Marts Maaned 1834, sædvanlig Tingtid og Sted, indstævnes Herved Den eller Dem, som maatte troe sig paa nogensomhelst Maade eiendomsberettigede til nogen af foranførte Eiendomme, i Det Hele eller for en Deel for Der og Da at godt gjøre Deres Ret, da i modsat Fald bemeldte Niels Sildborg vil blive kjendt eiendomsberettiget til det Hele, og denne Hans Eiendomsret ved Dom sladfæstet. alt efter næmere Demonstration og Paastand. Laugdag er afskaffet ved Frd. af 3die Juni 1796. Uliborg-Hind-Herreds-Comptoir d. 3 Decbr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Til Bekræftelse. John Finsen. (L. S. Mæt af Dage og træt af Livets Byrder, hjemkaldtes idag den 20de Decbr. efter 2 Dages Sygeleie, den utrættelige Embedsmand, mine Børns Kjærlige Fader, min inderligt elskede Agtesælle, Amtsprovst over Veile Amt og Ridder af Dannebrog, Niels Gudme Blicher, Sognepræst for Gauerslund, og Vindinge Menigheder, i sit 78de Aar. Mit Hjerte föler, hvormeget jeg ved hans Bortgang har tabt, men den Gud, der i 36 Aar skjænkede mig hans blide Omgang, vil ogsaa give mig Styrke, til at bære mit Savn, indtil han ved Gjenforening i Evigheden herligen erstatter det Gauerslund Præstegaard d. 20de Decbr. 1832. A. M. Blicher, födt Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Søndagen d. 6te Januar opføres: 12. F. K. röstergade og Vestergade, eller det er Nytaarsdag i Morgen, originalt Lystspil i 3 Acter. Tilkjøbs er at faae: En meget fordeelagtig og indbringende Kjøbsted-Eiendom, hvorover Tegning og endeel Conditioner ere til Eftersyn paa Adressecontoiret i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
For Dem, der fra Nytaar 1833 maatte ønske at erholde "Skanderborg Amts-Avis og Avertissementstidende", tjener det til behagelig Underretning, at samme kan bestilles og modtages paa alle Kongel. Postcontoirer. Herfor Byen og dens Omegn modtages Subskription paa Bogtrykkeriet, hvor Prisen for Avisen er 4 Mk. 8 s. Tegn qvartaliter. Horsens, d. 24de Decbr. 1832. Redactionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
At det kongelige Stiftamthuus ved Resolution af 4de dennes har erklæret mig for myndig, med bemærkning: at jeg med en selv antagen Langværge er raadig over mine Eiendele; og at altsaa Niels Hansens og mine Svigersønners virksomme Deeltagelse i Bestyrelsen af mine affatter nu er ophørt, bekjendtgjøres herved. Hulkjermølle den 16de Decbr. 1832. Kirsten Marie Pedersdatter. afg. Hans Nielsens Enke. Da jeg formedelst tiltagende Alder og Svagelighed ønsker at komme i Roe, har jeg besluttet at sælge følgende mig tilhørende Eiendomme, hvis nogenlunde antagelige Bud skee, nemlig: a, Gaarden No. 123 paa Varde Byes Skovboegade med tilliggende Gaards og Haugeplads samt Jorder af Agermark, Hede og Kjærskifte efter 120 Rdl. Grundtext. b. Gaarden No. 127 ligeledes paa Warde Byes Skovboegade med Gaards og Haugeplads samt tilhørende. Eiendomme til 160 Rdl. Grundtaxt. c. Den saakaldte Walthers Toft med tilliggende Jorder, til 70 Rdl. Grundtaxt. d. Peder Sadelmagers Eng indeholdende 6 Dages Slet e, Halvparten af lille Give Eng indeholdende i enhalv Dags Slet. f. Kjærskiftet Nr. 104. s. En Englod paa Hollerslef Grund i det saakaldte El kjær indeholdende 3 Dages Slet med Hartkorn 2 Skp. 1 Fr. 1 enhalv Alb. b. Parcellerne Nr. 10 A og B af Gaarsmarken med Hartkorn 7 Skp. 2 ensjettedeel Alb. Med een af Gaarden her i Byen kan 1 Brændekjedel, 1 Destileerkjedel og 8 Mæskekar følge i Kjøbet. Disse gode og indbringende Eiendomme agter jeg først at forsøge solgte underhaanden, i hvilken Henseende Liebhavere ville behage at henvende dem til Hr. Kammerjunker, Bye, og Herredsfoged Wedel Heinen forat erfare Kjøbevilkaarene og see Adkomstdocumenterne. Skulde Salg ei skee underhaanden ville forbemeldte Eiendomme vorde opbudne ved offentlig Auction, der efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdes paa Warde Byes Raadstue Fredagen d. 1ste Febr. næste Aar Formiddag Kl. 10, hvor de Lysthavende i saa Fald ville behage at give Møde. Warde, den 17de Decbr. 1832. Jørgen Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
God Punschextract a 12 og 18 s. Potten haves til Udsalg paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Godt tydsk Peberrod faaes hos L. Bu
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Alder. vis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark, Fredagen den No. 2. 4de Januar. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Til Hovedqvarteret indtraf d. 26de en Depesche fra Marskal Soult med den befaling, at Nordatmeen strax skulde trække sig tilbage til Frankerig, indtage igjen den samme Stilling, som den havde tilforn, og tillige sætte sig i Forbindelse med Armeecorpserne paa Frankerigs Østgrændse, hvilke, ifølge det franske Conseils Beslutning, for det Første, skulle forblive in statu qvo. Da hiin Ordre afgik til Nordarmeen, var Kongen af Hollands Vægring, med Hensyn til Lil los og Lieskenhoeks Rømning, endnu ubekjendt i Paris, og det bliver vel da endnu et Spørgsmaal, om Hærens Tilbagetog vil blive realiseret. Men lad nu ogsaa Alt være bragt i Rigtighed; lad Citadellet være overgivet i Belgiernes Hænder; lad selv de omtvistede Forter være rømte; lad den franske Hær staae indenfor sine egne Grændser, hvad saa? Ja, siger Pariser Nouvellisten, nu, da den hæderkronede franske Hær vender tilbage, efter at den til Held for den europæiske Fred og alle Nationers Rolighed har erobret Citadellet, nu maae Belgierne selv see til, hvorledes de kunne enes med Hollænderne. Men Sagen maa afgjøres med Pennen, ikke med Sværdet; det ville Frankerig og Engelland ikke lide; nei, Tvisten maa jevnes, uden at Freden bliver forstyrret. Temps følet sig berettiget til den Tro, at de belgiske Anliggender ville i Fremtiden ikke blive Gjenstand for Raadslagninger i en almindelig Conferents, men ville blive afgjorte ved særskilte Underhandlinger mellem Frankrig, England og Preussen; da denne sidste Magt har Fuldmagten fra Rusland og Østerrig. Og naar nu disse Tre engang blive enige om, hvordan det skal være, og saa Kong Wilhelm ved sin Gjenstridighed, atter gjør dem en Streg i Regningen: hvad saa, Det er vanskeligt at indsee, at man nu er kommen Maalet nærmere, end nogensinde tilforn, og hvad har man saa for alt det Blod, der er udost ved Antmerpen, Temps mener rigtignok, at Berliner Cabinettet gjør sig al Umage for ved sin Mægling at jevne Vanskelighederne, og at Kongen af Holland vil, efter Citadellets Fald, villigere laane Øre til Preussens Raad; men Kong Wilhelm ovenfor omtalte Vægring synes dog at vise, at han endnu ikke egentlig er stemt til at give efter. - Jfølge en Skrivelse fra Brüssel skulde de hollandske Fanger d. 29de afgaae til Frankrig, i fire Afdelinger, hver omtrent paa 1000 Md. J Antverpen er der naturligviis stor Glæde, og de bort flygtende Jndvaanere ere igjen vendte tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Portugal. Efterretninger fra Oporto af 15de Decbr. omtale et heftigt Bombardement, som begyndte d. 13de om Morgenen og vedvarede indtil om Eftermiddagen, uden dog at frembringe noget synderlig Resultat. J øvrigt ere Efterretningerne meget forskjellige. Nogle fortælle, at D. Pedro er indspærret paa alle Sider; at den sidste Kilde, hvorfra han kunde faae Hjælp er tilstoppet, da D. Miguel paa den sydlige Bred har anlagt et stærkt Batteri, der allerede har boret 3 Skibe, som vilde løbe ind, i Sænk, at der er Modløshed og Misfornøielse blandt Besætningen; at den engelske Bataillon har gjort en alvorlig Tumult, og at der er svær Oyrtid i Staden. Andre derimod berette at O. Pedro og hans Tropper ere ved godt Mod; at D. Miguels Batterier paa Sydsiden ikke kunne opnaae deres Hensigt; at flere Skibe ere lykke. lig passerede forbi og have bragt Staden Forraad af Levnetsmidler, og at et Batteti er anlagt paa Nordsiden af Douro, for at bestryge dem paa Sydsiden. Efterretninger fra Lissabon tale om Finantsernes jammerlige Tilstand, om tvungne Laan, om stærke Presninger og om en oprørsk Stemning blandt Officererne, som i en truende Tone have forlangt deres tilgodehavende Sold. - Et stort Dampskib ventedes fra Dower med Forstærkning til D Pedros Armee. - At Donna Maria, ifølge en Convention mellem Engelland og Frankerig skal ægte Hertugen af Nemours, og at General Solignac skal anføre 19,000 Franskmænd, i hendes Tjeneste, hører til de aldeles uvisse Rygter, hvortil vel og den Efterretning maa henføres, at der imellem de fiendtlige Brødre er aabnet en Underhandling, der giver noget Haab om en Udsonning, Tyrkiske Anliggender. Medens der i Paris holdes idelige Conferentser om disse; medens høist behagelige Efterretninger for Porten skulle være indløbne fra London, hvor den tyrkiske Gesandt, Hr. Mawrojeni, behandles paa den meest forekommende Maade; medens der fra London berettes om flere engelske Skibe, som holdes færdige til Portens Tjeneste, og fra Paris om Marskalk Clauzels og Admiral Rousins nær forestaaende Afreise til Constantinopel; medens der tales om, at Frankerig, Engelland og Østerrig have afsluttet en Convention, hvilken alle andre Stater kunne tiltræde, og hvorved Tyrkiets Jntegritet skal garanteres - kort: medens det lader tilat hele Christenheden vil forene sig om at opretholde det tyrkiske Rige, har man nu over Triest officiel Efterretning om nye Underhandlinger, som ere aabnede mellem Sultanen og Mehemed Ali, og som, fordi de ere byggede paa en af begge Parter antagen Basie, næppe lade nogen Tvivl om et gunstigt Resultat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Græske Anliggender. Breve fra Bologna anmælde Kong Ottos Reise gjennem denne Stad, hvorfra han over Florents og Rom vilde begive sig til Neapel. Den 1ste Colonne af de haierske til Grækenland bestemte Tropper rykkede den 20de Decbr. ind i Triest og skulde den 22de indskibe sig. Fra Morea erfares, at den franske Brigade har forenet sig i Nauplion, og at den sandsynligviis strax efter de haverske Troppers Ankomst vil forlade Grækenland, for, som det hedder, at gaae til Ancona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Jtalien. J Turin venter man med det Første en almindelig Amnesti. Kongen har allerede benaadet og tilbagekaldt til Fædrenelandet fire af de anseelig ste Mænd, som formedelst Revolutionen i Aaret 1821. bleve forviste. J længere Tid have i hele Landet ingen politiske Fængslinger fundet Sted; Fængslerne ere snart tomme, og de 6 Jndvaanere fra Chambery, som for et Aarstid siden fængsledes i Anledning af de urolige Optrin i denne Stad, er nu ogsaa satte paa fri Fod. I de rommerske Legationer derimod hersker endnu stedse den samne Gjæring, hvorfor Fængslingerne vedvare. Den af Cardinal Albani indsatte Militærcommission farer frem med den yderste Stræng bed. Den pavelige Regjering har oprettet et nyt Politiregiment, som bestaaer af de sletteste Subjecter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
At det har lange Udsigter med Franskmændenes Ophold i Ancona, kan man slutte ogsaa deraf, at General Cubieres Familie ventes dertil, og et Pallads er indrettet til dens Bolig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Østerrig. D. 19de f. M. ankom Keiseren og Keiserinden til Presburg, hvor de bleve modtagne med Jubel. Dagen efter aabnedes Rigstændernes Forsamling med en Tale af Hofkantsleren i det ungerske Sprog, hvorefter Keiseren holdt en latinsk Tale, i hvilken han foreholdt Stænderne de forestaaende For handlingers høie Vigtighed; tolkede sin Attraa efter at fremme Nationens sande Vel, og advarede mod den urolige Aand, som fører paa Afveie ved falske Forestillinger og Folkenes Lykke. Talen blev modtagen med ubeskrivelig Jubel, og da Keiseren forlod Salen, tonede et længe vedholdende Vivatraab. Begge Majestæterne kom den 22de tilbage til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Polen. De russiske Tropper i dette Kongerig, beløbe sig nu til 140,000 Mand, og skulle, som der forsikkres, bringes til 200,000, forat i Tilfælde af Krig, 150,000 kunne rykke i Feldten og de øvrige tjene til Landets Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Udenlandske Efterretninger. Vognmandstaxten for Januar, Februar og Marts Maaneder af Aaret 1833 bestemmes saaledes: i Almindelighed for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn, med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette, eller Forspand, 4 Mk. Sølv pr. Miil; men for Ringkjøbing Amt derimod respektive 5 Mk. og 4 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Mill.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Hs Maj. Kongen har under 15de Decbr. allernaadigst tilladt Major a la suite i Armeen Peter v. Wøldike, R. af D., at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig tildeelte Dekoration som Ridder af Sværdordenen. - Under f. D. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst forundt Fattigforstander Johann Sorth i Erfde under Landskabet Stavelholm, samt Politibetient Johann Grimm i Tønningen, Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
J Raquetten" paaankes et Privilegium, som skal være tilstaaet Collecteur Offenburg i Gothersgaden i Kbhvn., næmligt til endnu at maatte i 3 Timer hver Tirsdag Formiddag modtage Jndsatser til Tallotteriet, hvorved han, for 3 Timers Arbeide om Ugen, har en Jndtægt af omtrent 4,000 Rbd. om Aaret. (En Statsministers aarlige Gage er kun 6,000) Jndsenderen giver at betænke, hvormange trængende Familier der kunne alædes ved denne Sum, som nu vandrer i een Mands Lomme. - Af bemeldte Opsats seer Man fremdeles, at der fra Lotterierne i Kjøbenhavn og Wandsbek aarligt tilflyder Finantskassen omtrent tre Tønder Guld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Paa Kjøbenhavns Børs solgtes den 18de Decbr. endeel uvisse Fordringer, hvoriblandt Obligationer paa 6 til 7000 Rbd. med resterende Renter fra 1821, for - Rbd. Stykket, ja to Obligationer paa henved 4000 Rbd. samlede for 1 Rbd. 1 Mk. Sedler og Tegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Odense den 2den Jan. J Søndags Eftermiddag var der atter Jldløs i Brylle, et Par Miil Vesten for Odense, hvor to Gaarde brændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Efter hvad der ved Forhørene nu er oplyst, maa det antages, at Jlden paa Christiansdahl virkelig er opkommet i den store Tærskerlade, og formodentlig indvendig fra, uagtet den udbrød omtrent en Times Tid efterat Tærskerne vare gaaede derfra og Maskinen standset. Hr. Forpagter Hansen er saameget mere at beklage, da han ved Policens Udløb 14 Dage før den Gaarden overgaaede Ulykke lod Assurancen paa Sæden nedsætte fra 8000 til 5000 Rbd. En Deel af samme var vel udtorsket; men af undtorsket Korn fandtes dog endnu i Laden 12 enhalv Gulve, størstedelen Hvede og Rug, foruden Kløverhøe af omtrent 70 Tdr. Land, samt omtrent 150 Læs Enghøe, hvilket i Forening med Halmfodret i Værdie vil overgaae Assurancens Beløb. Qvægbesætningen, bestaaende af 113 a 114 Hoveder, 17 Heste og omtrent 20 Stkr. Sviin, var forsikkret til 2500 Rbd., nylsredskaber, Maskiner og Værker for 1500 Rbd. Hvad der heraf reddes skal godtgjøres i Assurancen, og Tabet af alle Heste Sviin og Kaar bliver for Forpagterens Regning. Hvad Avlsredskaberne, Maskiner m. m., der Alt uden Undtagelse brændte, angaaer, da er det ligesaa uerstatteligt: en for kort Tid siden opført Tærskemaskine, henved 6 Fag Huus, der har kostet over 700 Rbd., 7 komplette Arbeidsvogne, 10 a 12 Plouge, 4 nye Skorslæder, fuld Besætning af Slæder, Knive m. m. til to stor re Rapsseil, alt Seletøi, Kornrendsemaskiner, Harver, Tromler, 15 Markede, Rygterhuse med mangfoldige flere Ting, der høre til en saa betydelig Avlsgaard, brændte. Og endelig mistede Forpagteren, som aldeles ikke assuretet, en næsten ny Wienervogn, en kun et Par Gange brugt 3 sædig holstensk Vogn, en ny 2 sædig Fiellevogn, 4 Folkesenge a. - Hvo ønsker ikke den virksomme Mand og Familiefader usvækket Kraft og Held til at bære og forvinde en saa tung Skjebne! (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Spiseanstalten for Trængende i Rendsborg har vundet saamegen Deeltagelse, at den seer sig istand til i Vinter at uddele 19,000 Portioner aldeles uden Betaling; des- uden kunne Portioner a 1 Skill. daglig faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Justitsraad Josias thor Straten, paa Kobber møllen ved Flensborg, indbyder i flensborger Ugeblad til Subscription paa et Skrivt, hvori han, tilskyndet af visse frappante Begivenheder, agter at omtale Aarsagerne og Følgerne af sine Eiendommes Administration, samt vort Fabrikvæsen i Almindelighed og sin egen politiske Troesbekiendelse, med Hensyn til de forventede Provindsialstænders Jndførelse. Skrivtet, hvoraf Jndtægten tilfalder det gotthardske og anna-hansenske Hospital, faaer den Titel: "Justitsr. J. thor Straten til sine Venner," og til Motto følgende Linier af Schiller: Extragen mus Man pas der Himmel sendet; Unbilliges ertragt keinedles Herz. Jupenrade er i det udrundne Kirkeaar født 103 Børn og død 86 Personer, samt copuleret 26 Par. Afde Døde opnaaede 16 en Alder fra 70 til 80 Aar, 10 fra 30 til 90, og 2 fra 90 til 100 Aar. En Arbeidsmand, er omkommen ved et ulykkeligt Fald. Blandt de fødte Børn vare 5 dødfødte, 6 udenfor Ægtestanden og 1 Par Tvillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Aarhuus. Forleden Nat er en af Smakkerne kommet til Skade ved Jndløbet til Kallundborg. Den havde Kreature ombord, som Alle bleve lykkeligt reddede, nagtet Rummet stod halvfuldt med Vand strax efter at Smakken var stødt paa Ringkiøbing, d. 21de Decbr. Jgaar tilendebragtes Auctionen over den havarerede Deel af den ud for Bierregaard ved Nymindegab strandede Viinladning, samt Vraget af Skibet. Vinen betaltes omtrent med 20 Rbd. pr. Oxhoved. - Den uhavarerede Deel af Ladningen, 500 Oxhoveder, er indtil nærmere Bestemmelse fra vedkommende Assurandeurer oplagt i Forstrandens Pakhuus. Med sidste Post var ingen Lotterienumere. Ribe J Ribe Byes 2de Kirkesogne ere i afvigte Aar 1832, ægteviede 23 Par. Fødte af begge Kjøn 65. Døde af begge Kjøn 117 (deriblandt formeentlig 20 af Typhus). Altsaa er i, Aarets Løb, 52 flere døde end fødte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Prædikanterne. I Domkirken: Hell. 3 K. Søndag, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen. J. Cathrine Kirke s. Dage Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Døbte: I Domkirken, Anden Juledag, Skomager, Niels Christians Datter. Ane Christiansen, Fadderne: P. N. Nissens Kone, Pigen K. Winther, Bager N. Lauritsen, Skomagersvend N. Sørensen. S. D. Gaardmand, fra Østervedsted, Jens Andersens Søn, Niels Jensen, Fadderne: Hattemager Lunds Kone, S. Nielsdatter, N. P. Fiedsted, J. Lauridsen og P. Christensen af Westervedsted. J Cathrine Kirke d. 1ste Jan. Skomager J. C. Tarps Datter, Antoinette Jochumine Jacobine Tarp, Fadderne: Madame Lorentzen, Jfr. C. Kromann, Toldbetjent Rydendahl og Musikus Tarp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, d. 4de Januar, Jens Jørgensen Kleinsmeds Enkes Datter Sophie Christine ethalvt Aar gl. Paa Cathrine Kirkegaard, d. 28 Decbr., Huusmand Jens Pedersens Søn, Hans Peder, i Lustrup, 12 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
AVIIISSEMET. Jfølge vedkommende Forligs og Udlægshavers Reqvisition bliver det Sille Lorentsdatter, Enke efter afd. Niels Jensen, tilhørende Huus, Langhorn kaldet, paa Hollerslev Mark, Jandrup Sogn med Bygninger og underliggende Eiendomme af Hartkorn 2 Skp. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Warde Raadstue Løverdagene den 26de Januari og 9de Februari 1833, og den 3die Auction hvorved tillige noget ubetydeligt Løsøre, bortsælges, i selve Huset Løverdagen den næstpaafølgende 23de Februari, hver Gang om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved til Liebhaveres og alle øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Øster og Wester Herreders Contoir i Warde d. 31te Decbr. 1832. Windfeldt. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Hos Termansen faaes: Plan af Antverpen med Citadel. Plesner om Valgret. Bogfortegnelse for 1831. Fabelbog en Nytaarsgave for 1833, af Schaldemose. Anonom Jule- og Nytaarsgave for 1833. Amalia, den hvide Due og Dampskibet m. fl. Smaafortællinger a. Møllers Udvalg af danske Palmer. Grundtvig om DaabsPagten. Lindbergs Kamp, fars wahre Christenthum von Egge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
Fjerde Klasse. No. 2 Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningne, FR. 5 H. Litt. b. Schifter 1832. Falkenskjold. John Finsen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-04
10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts Kan Sølv. cellie-Secretair, Byefoged i Ringkjøbing og Herredsfoged for Uliborg og Hind Herred,