JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Wien, 27 April. Jrringen med Keiseren af Marocco er alt jævnet igien, da vort Hof har besluttet, at lade ham saae den samme Præsent hent 10,000 Zechiner), som Republien Vennedig fordum. sendte ham.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Den franske Budskaber Champagni skal have erklæret vort Hof, at i Tilfælde af et Fredsbrud med England, maatte de østerigske Havne sperres for de engelske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Stokholm, 22 April. Disconto Kontoiret har siden 1787 indbragt Kronen ialt 262,725 Rdr. Sammes Fond var bestemt til 4000,000 Rdr.,men Kontoiret brugte kun 120,000 Rdr., deraf, da det, mod 4, 3 og 2 Procent, fik Penge nok til laans, som det laante ud igien til 6 og 5 Procent. Af Banken havde det ialt laant 846,000 Rdr. til 3 og 6 Procent. De Penge, det optog til ringe Renter, for at anvende dem igien med Fordie, bedrog sig over 13 Milioner. Tabet, samme havde liidt ved Bedragerier &c., beløb sig kun til 2640 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Paris. Digteren Delille sammenligner de franske Emigrantinder med Zions Døttre, som ikke vilde synge meere, efter at de vare bortførte fra Jordans Bredder og smægtede i udenlandske Fængsler. Men denne Sammenligning passer, siger man, slet ikke; thi Frankrigs udvandrede Døttre have siunget og dandset lige saa godt ved Breddene af Rhinen, Themsen og Elven, som ved Bredden af Seinen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Indenlandske Efterretninger. Fra Vestindien berettes, at General Wattersdorf, har d. 23 Januar givet et stort Bal paa St. Croix, hvortil 4000 Personer vare indbudne. Man troede, at Generalen vilde overlevere Kommanden til Mühlenfels d. 16 Febr., som den Dag, de vestindiske Øørfor et Aar siden bleve tagne tilbage af de Danske Sukkerhosten vil iaar blive ligesaa god som istor, og uagtet Handelen ikke er saa stærk nu, som den har været, føres dog ingen Pengemangel.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Ved Khavns virksomme Polities Hielp er nu Tyven af de bekiendte, den 4de Maji 1802 paa Konst kammeret stiaalne Guldhorn, bleven opdaget. Hans Navn er Niels Helvenreich, han er Guldsmed og Uhrmager af Profession Den 21de April blev han anholdt af Politiet, for at bevise sin Hiemmet til en Mængde af ham forhandlede Mynter, som lignede et Slags ostindiske Pegoder. Under Sagen blev noget over 6 Pund Stang Guld af forskjellig Gehalt opdaget hos ham. Da han ikke kunde bevise sin Hiemmel til disse Ting, blev han den 30te April sat i den Nødvendighed at maatte tilstaae, at Guldet var af de ovennævnte Guldhorn og at han var Tyven. Den er ikke mindste Spor til, at han har havt nogen Deeltager heri. Der siges, at det overblevne Guld af disse Hørn. skulle anvendes til at støbe et nyt, da man var Modellerne deraf. Guldmageren skal være en ført Sven ster.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Den Oliemølle, som de to engelske Manufakturister have opført paa Retraite, og som Kongen af Danmet nu har kiøbt, skal være det fuldkomneste Vært et Slags 1 Danmark.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
J Skalholts Stift i Island er i Aaret 1801 forulerede 26d Par, konfirmerede 470, der alle kunne rænse i Bog og kunne Bønner og Plalmer, fødte 1452 flere Fødte end Døde. En dødfød Vanskabning var Børn dødfødte 36, døde 843 Mennesker altsaa 645 omtrent 1/2 Al. lang; Hovedet nort med indfaldne Øine, flad Næse, uden Hage og Læder, men Minilden. der, hvor Hagen pleier at være, hingre sammenvoxn ne, med lange Kiøer, liig Sælhundelapper; Laarene, ogsaa sammengroede, saa Kiønnet ei kunde skiønnes, Fødderne saa smalle som Pibestikke, og paa Tæerne lange Negle, der meget lignede Kiøer. Paa Ryggen vare døde i Søvne, hvoriblant 1 før sin Død som u var der en stor Blære, fuld af vandagtig Vædske. afbrudt i 156 Timer. Den Lov, at ingen maatte optages i Silken ut den og Lærredstræmmerlauget i Kiøbenhavn, førend han beviiste, at have opholdt sig 2de Aar i Holland eller England, er nylig bleven ophædet.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Opmaalingen i det lille Belt og ved den jydske Kyst fortsættes i Aar af Kapitainlieutenant Kasu og Premierlieutenant Schønheyder, med en Kongejag- og to Lodsbaade. for Kongebaaden Mangen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Kapitainlieutenant Munck er beordret som Chef Ved kgl. Resolution af 21 April er nu ogsaa fastsat nogle Bestemmelser idenseende til Fattigvæsener, paa Kongsberg, hvilken Biergstad regnes at have 300 virkelig Fattige, til hvis Underholdning udfordres en Sum af 4,300 Rdr. Og da Hielpekilderne hertil neppe have beløbet sig til 2000 Rør, skulle herefter Sølvværkets Betiente og Lærerne ved Stolen der betale aarlig 1 Procent af deres Løn, Præsterne 1 Procent af deres Høitidsoffer, de civile Betiente og Borgerskabet 300 Rdt., en Tienestetarl aarlig 8 s.; og en Tienestepige 4 s. Fuldmægtige og Skrivertarte, kunne skrive sig for noget vist aarlig i Gavebogen d. s. v. Til Medlemmer af Kommissionen saavel for den nye Kongeboligs Opbygning istedet for det afbrænde te Christiansborg, som for den nye Raads Dom og Arresthuus i Bygning, ere under 4 Mai d. A. udnævnte: Geheimeraad og Statsminister samt Kammerpræsident Greve af Reventlow, Overhofmarsken og sammerherre Hauch, Generalmajor og Generalitets Deputeret Peymann, Etatsraad og Cancelliedeputeret Knudsen Professor og Stadsbygmener Meyn, Professor og Landbygmester Hansen, Bancocommensair Larsen og Viceborgmester Doctor Bang. Kommissionen, som skal have umidelbar Forestilling til Hs. Majestet, er blant andet paalagt, saameget mueligt, at forge for at indenlandske Materialier og Fabritata forbruges til Slottet og dets Meublering, og at der ved Detoreringen tages Hensyn paa, at Malere og Bildhuggere gives Leilighed til at pryde Stottet med deres Kunstværker. Professor Hansen er paalagt Detainen af alt Bygningsarbeidet, og ansvarer for, at dette bliver godt, udføres nøiagtigen og med forstandig Sparsommelighed og Orden.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Under 6 f. M. er udkommet et almindeligt Di gen Reglement for samtlige Marsklande i Hertugdommene. Jhenseende til Digeomkostningerne, tan, i følge samme, ingen tillades at beraabe sig paa særegne Privilegier og formeentlige Forrettigheder, for at unddrage sig Forskrifterne.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Paa Forespørg er har Cancelliet resolveret: at afstedigede Officerer behøve ingen Giftermaals Tilladelse, men at denne er derimod fornøden for Landeværnsofficererne.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Den 21 April er Amtmanden for Bradsberg Amt, J. H. Selmer, udnævnt til Amtmand for Veire Amt, og til Amtmand i dennes Sted er udnævnt Kammerjunter og Affessor i Oekonomie= og Commercecollegium og Finantsstaffedirectionen, S. Løvenskjold, Den 29 April er A Jacobæus meddeelt Bevilling, som Apotheker i Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Kopulerede. Den 29 April i Kiøbenhavn, Hr. Andreas Peter Meden, Præst i Aalborg, og Jomfrue Anna Kongslew. Aalborg, den 13 Maj.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Paaske. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Mørch. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 5te Maj i Frue Kirke, Tobakspindersvend August Meldrups Søn Adam Fadderne: Mad. Lund, Jomf. Øste gaard, Kiøbmand Mads Bomholdt, Kiæmner Spliid, Kiøbmandskarl Niels Thygesen. Den 7de Maj i Budolphi Kirke, Kiøbmand og Jægerkapitain Beribet Christensens Søn Niels Hass, Fadderne: Mad. Møller, Jomf. C. Christensen, Agent Qvist, Kiøbmendene L. Kiellerup og M. Jeeg, Jægerlieutenant N. Wigelsen. Den 10de Mai Hattemagermester Jens Øistes Søn Jens Nicolai; Fadderne: Mad. Sprechelsen, Jomf. Ølske, Kiøbmand Søren Hvidberg, Viinhandler Krontved, Kiøbmand Selgen Bierum, Kiøbmandskarl Thomas Karmark. S. D. i Frue Kirke, Marie Cathrine Bohns Søn, Andreas Georg; Fadderne: Sergant Hansens Hustrue, Cathrine Olesdatter, Sergant Hansen, Sergant Neunkirken, Corporal Frederichsen. Den 11te Mai Skomager Johan Frederich Sørensens Søn Peter Nikolai, Fadderne: Skoemager Havers. levs Hustrue, Karen Dochedalh, Garver Müller, Skoemager Mildrup, Skoemage svend Jens Jensen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Begravede. Den 7de Maj Bogbinder Hans Willes Hustrue Cathrine Weis. Den 9 Mai Kiøbmand Anders Schandorph, 84 Aar og 4 Maaneder. Den 10 Mai Stolemager Niels Rueholdts Hustrue Jngeborg Marie Jensdatter, 70 Aar 1 Maaned og 20 Dage. S. D. Anne Larsdatter, 73 Aar. D. 11te Maj, Mad. Talk. Horneman Sødring, fød Syndergaard, 25 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Avertissements. Hos Klotter Milling bekommes følgende Bøger; Bojesens prattiske Religions Underviisning; Bojesens Kateterik; Ribers Digte, Physitalsk Grublerier; Mertværdige Menneskers Levnet Nyeste Samling af Selskabssange for 1803; Kierligheds Nytte eller 3 Dages Tildragelser af Tode; De 12 første romerske Keiser res Levnetsbeskrivelse; Wersel om Dyrenes Kierlige ved; Botanik for Fruentimmer; Hof= og Stats=Calender for 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Fredagen den 20de Mai Formiddag Kl. 9 holdes Auction udi Vognmand Anders Giolboes iboende Gaard paa Sønder=Gage over hans og afdøde Hustrue Else Marie Madsdatters felleds Boes Løsøre, bestaaende af lidet Guld, Sølv, Tin, Kobber og Mæssing, Sængeklæder, gode Fruentimmer Gangklæder og Linned, 2de Dragkister, Borde, Stole, Skabe og Kister, 3 Post-Vogne, 1 Arbeids og 1 Gade=Vogn, 2de Kaner, 1 Ploug, 3de Vogn=Hæste og Hæstetøi, m.m. Aalborg den 10de Maj Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Ved Auctionen hos Vognmand Anders Giølboe den 20de d. M., bliver bortsolgt omtrent 200 Stkr. Faar- og Lammeskind, Feldbereder Schachs Stervboe tilhørende. Aalborg den 12te Mai 1803. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Ved udstædt Proclama af os som Skifteforvaltere ud di den her fra Byen formedelst Gield bortreiste Borger og Kaardemager Peder Lohmanns Boe, ere samtlige hans Creditorer indkaldede med 12 Ugers Varsel for deres paa ham havende Fordringer for os at anmelde, og derefter at iagttage hvad videre til deres Tarv agtes fornøden; ligesom og bemeldte Peder Lohmann med lige Varsel er indkaldet selv ved Stiftet at indfinde sig for at meddele den Oplysning der fra hannem maatte fornødiges; hvilket herved 3de Gange i Aviserne bekiendtgiøres. Aalborg den 12 Mai 1803. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Beste Hollandske rød Klærerfrøe, faaes hos Kiøbmand Joseph Nielson i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
P. M. Hos Undertegnede er i tilstundende Pindses marked, samt paafølgende Snapstingstid og ellers til andre Tider, Logie med flere Beqvemmeligheder at saae. Da min Gaard endnu ei er solgt, er den paa meget billige Vilkaar at faae tilkiøbs. Jligemaade kan strax hos mig faaes en stærk firesædig Kareth med beelt Glas i Vinduerne en holsteensk Postvogn, en sterk Arbeidsvogn, et Par vel tilkiørte citronguule Hester med hvid Manke og Hale, den ene 8 og den anden 6 Aar gammel, et nyt moderne Læder HesteBringtøi med Messing belagt, en nye Saltkiste, cen til Maltgiørerie brugelig Zinnerrist, nogle Tønder Linnerkull, en stor Jern Ballange med Staaller, diverse Sorter Kiøbmandsvahre, med mange flere for mig undværlige Poster. Aalborg den 11 Mai 1803. Søren Klitgaard, boendes ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Det norderste af mine Leiehuse paa Hjørnet af Fiordgyden og Kattevadsgaden, der for Tiden beboes af Kommandeersergean Lennep, er at faae til Leie og Beboelse næstkommende Michaeli Flyttetid. Udi Stedet er 3de rummelige Værelser af Storstue, Dagligstue og Sovekammer, samt en plaisant Overstue paa 3 Fag med Udsigt til Fiorden, foruden Spisekammer, Kiøkken, Gaards og Haugeplads, samt god Brøndvand tæt ved samme. Lysthavende til samme ville jo før jo hellere, eller i seneste inden St. Hansdag, melde sig, for om Leyen at akkordere med undertegnede Eier. Jens Hiersing. boendes paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Da Snedker=Liglaugets Jnteressentere har overdraget deres Ligkasse og øvrige Jnventarium til Bestyrelse til Snedkermester Sr. Jens Ulf, hvor de som behøver Snedkern Liiglaugets Tieneste behageligst kunde henvende dem ligesom forhen. N. B. Til Tieneste ved Forretningerne i et Vær i Kiøbenhavn forlanges til St. Hansdag eller i seneste til Mikkelsdag en fra Krigstienesten fri, jydsk, midaldrende og ferm Karl, som er ædruelig, troe og godmodig, og kan skrive og regne lidet. Ligesaa til at udsælge Værkets Vahre en midaldrende Pige af samme Egenskaber og som kunde hurtig tælle Penge og giøre Rigtighed for de sælgende Vahre. For det første Aar gives Karlen i Løn 50 Rd. og Pigen 25 Rd., god Kost og Huuskye, og andre smaae Fordele, tilligemed en velvillig Begegnelse; efter deres første Aars Tieneste til Fornøielse blive begges Lønninger aarligen anseelig forhøiede med visse Procento af Værkets Gevinst Nærmere Underretning faaes i Bogtrykkeriet indtil næste Uges Udgang; men uden at kunde bevise sig at have ommeldte gode Egenskaber nytter det ingen at melde sig.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
En ugift Mandsperson eller Fruentimmer som forstaaer fuldkommen at bestyre et stort Mejerie, og som kan bevise sin gode Opførsel i den forløbne Tid, kan er holde en god Condition i Vensyssel til 1 November eller 1 Maj næstkommende, naar Vedkommende saasnart mueligt vil melde sig ved Bogtrykkeriet i Aalborg, hvorfra nærmere Anviisning gives.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Auction. Tirsdagen den 11 Maj førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Nørlev Strand i Stallerup Sogn under Hiøring Amt og Tolddistrikt, en halv Miil østen Lønstrup foretaget og fremmet Auction over en Skibstaqvelagte og Jnventarium, bestaaende af nye og meget gode Seil, Antere og Touge, løbende Redskab, Rundholter, Vandfade Baad og Jolle, m.m., der alt er ilandbierget fra Brigskibet. Elisabeth kaldet, drægtig 45 Kommercelæster, som paa Reise med en Ladning Vine og Stykgods fra Bordeaux til Kiøbenhavn bestemt, under Kommando af Kapitain Johan Ulrich Farrer af bemeldte Kiøbenhavn ulykkeligviis der indstrandede Natten til 16de f. M. Til hvilken Auction Liebhavere inviteres at møde benævnte Dag, Tid og Sted. Fladstrand den 9 Mai 1803. Commissionair for Stib og Ladning L. F. Hedemark, Licitation over et nyt Rækværk af Træe, paa Leresdals Broe mellem Nibe og Lundbek, bliver foretaget paa Lundbeks Tingsted i Bislev, Mandagen d. 16 Maj næst, Kl. 11 Formiddag, paa de da bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt den: at Entrepreneuren selv indkiøber Materialerne.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
4re Grøftkastere som vilde arbeide paa egen Kost, kunde for hele Sommeren faae Arbeide ved Sebber kloster og i Nærheden, naar de strax melde sig. Svint.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
4 Stkr. gode røde Malke=Kiør hvoraf 2de ere kol lede og alle vel forrede er tilkiøbs at bekomme hos Kiøbmand Jens Bierregaard i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
Aalborg Skyden Selskabs aarlige Skiveskydning er bestemt at begynde Søndagen den 15te Maj førstkommende om Eftermiddagen ved sædvanlig Tiid, og derefter hver 14de Dag eller anden Søndag i de 5 Maan neder Maj, Junii, Julii, August og September, Lovene som nu ere trykte, tilligemed en Fortegnelse og ver Selskabets Medlemmer, bliver forinden bemeldte første Skydedag Dhrer Jntereffentere tilbragte. Hvesom attraaer at indgaae i Selskabet, vilde behagelig mælde sig hos Directeurerne Hr. Regimentsqvarteermæster Byefoged Bøggild og Hr. Capitain von Sucow. Aalborg d. 27de April 1803. Kogsbøll, Selskabets Secretair. Hører Ravnkilde er flyttet og boer paa Vestergade, i det Huus, som Madame Wormslev sidst har beboet, Løverdagen den 4 Juni næstkommende, lader Hr. Anders Bach i Lychen i Fuurebye Sogn i Wensyssel, holde offentlig Auction over sin sammesteds iboende Gaard til Bortsælgelse. Denne Gaard er for faae Aar siden af nye opbygt og bestaaer i alt af 4 Fag Huus hvoraf Vaaningshuuset er indrettet med gode og smukke Værelser, og det øvrige indrettet til Pathuse Lade og Stald med videre. Og da det er be tiendt at Lyken er een af de bedste Handelspladse paa vestre Kanten af Landet, og at der fra samme drives betydelig Handel til og fra Norge, med Landets Pro dutter og Tømmerlast, kan een som har Lyst til at drive saadan Handel, dermed være vel tiendt. Auctionen begynder bemelte 4 Juni Kl. 11 Formiddag, efter de da bekiendtgiørende Conditioner, og kan Gaarden modtages til Beboelse strax efter Auctionen samt Kiøbesummens Betaling henstaae et Aar eller til 13 Junii 1804, imod antagelig Cauttion, og et Aars Renters Svarelse deraf Westrupgaard den 19 April 1803. som Commiterred, Green.
Jyske Efterretninger, 1803-05-13
De som mod Pant maatte være noget skyldig til Skræderlauget her i Aalborg, advares herved, at hvis de ikke samme Pant inden Maj Maaneds Udgang indløier, bliver det paa sammes Regning ved offentlig Auction bortsolgt. Aalborg den 28 April 1803 Nu værende Oldermand, Johannes Wedsted.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Trykkes Altona, 10 Maj. Ved 2 Stafetter, som i gaar ankom fra Haag til Hamborg strax efter hinanden, havde man allerede den sørgelige Efterretning, at Underhandlingerne mellem Frankrig og England ere blevne afbrudte; og ved den idag Middag ankomne hollandske Post er denne Efterretning desværre, bleven sikkert bekræstet. Lord Whitworth har alt forladt Paris, og for General Andressys Tilbagereise fra London var der udfærdiget Passer.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
En Skrivelse fra Paris af 4 Maj, Kl. 7 Morgen, indeholder blot de Ord: Whitworth afreist, Andresssy tilbagekaldet. Det engelske Ultimat skal have lydet derhen: 1) At den dataviske helvetiske og italienske Republik stul le rømmes af de franske Tropper. 2) At England beholder Øen Malta i Besiddelse endnu i 2 Aar, indtil at den nær ved Malta liggende Øe Lampedusa (tilhørende den nye Stormester Tommasts Familie, men staaende under Kongen af Sardiniens Souverainitet, er forsynet med Fæstningsværker at den brittiske Regiering.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Ved Audienzen d. 1ste skal Førstekonsulen have talet længe med den russiske Ambassadeur og Jrringerne med Endland og derhos erklæret: Englands Fordringer vare ikke at bevilge, medmindre Frankrig lod sig foreskrive Lope.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Som en Følge af disse indtrufne Omstændigheder, meldes fra Haag: At adskillige franske Troppe. divisioner i Belgien og ved Rhinen ere ny beordrede at rykke frem af Kysterne og Holland til og at den ventedes andre Troppekorps fra Frankrigs Jndre til Belgien - alt efter Krigsministrenes nyere Ordres. London, 3 Maj. Den af Ministrene saa Vandall. længe belovede Underretning om Underhandlingernes Tilstand er endnu ikke kommen frem. Minister Addington erklærede igaar i Underhuset: at det gjorde ham meget ondt, at Forhalingen blev saa lang. Nu behøver man da heller ikke at vente længere derpaa forgiæves, hvis det Rygte opfyldes, som i denne Eftermiddag har udbredt sig, at Lord Whitworth er afreist fra Paris og paa Veie til London. Fondene ere herved falvne til 633. Det hedder paa ny, at Hr. Pitt vil blive Premierminister.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Paa Loyds Kaffehuus saaes igaar en Liste paa 17 Krigskibe, som paa ny ere satte i Kommission.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Rustningerne vedvare ogsaa meget ivrigt.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Paris, 2 Maj. Lord Whitworth lod sig ikke see ved den diplomatiske Audiens igaar, eiheller blev nogen Englænder forestillet Førstekonsulen derved, og Rygtet gaaer allerede, at Corden alt er afreist. Førstekonsulen skal have sagt ved Audienzen: Jeg har gjort alt, hvad billighed og Klogskab tillod, for at hindre Krigens Udbrud; men da det engl. Ministerium giør utilladelige Fordringer, er jeg nu nødt til at haandhæve Karakteren af en stor Nations Chef. Alle Anstalter ere desaarsag føiede. Efter denne Erklæring holdes Krigen for uundgaaelig. Vore Politikere ere ogsaa forlegne over den er gyptiske Beys Reise til London som Ambassadeur. De kunne ikke begribe, hvorledes en Provinds, der er afhængig af Porten, kunde sende en Ambassadeur, til en udenlandsk Magt.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Førstekonsulens Onkel, Kardinal Fasch, er bestemt til Ambassadeur hos Paven.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
J Orleans skal den under Revolutionen ophævede Høitidsdag, d. 8 Maj, da den orleanske Møe, Johanne Art, i Aaret 1129 tvang Englænderne til at ophæve Stadens Beleiring, indføres igien, hvorved i Hovedkirken holdes en Lovtale over den tapre Pige, og derpaa drage alle Embedsmænd og Officerer, under Sang af franske Viser, i Procession ud af Kirken hen til Broen, hvor hun slog Fienden tilbage og derved blev haardt saaret.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Anstalterne i Belgien til Førstekonsulens Modtagelse fordobles. I Roerdepartementet, hvor han vil besee Fora Engenian, vil man til Ære for ham foranstalte en Landsest samt et Marked med Dands og Leeg paa Sletten ved Velden. Paa den overmaade kostbare Karete, som foræres ham i Brüssel, ere Grebene paa Slagene af gediegen Guld.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Vore unge Elegants Kjoler ere nu forskrækkelig korte. Aldrig have de været saa korte før. Man kalder det en Crimace (Forvrængning) af slet Klædedragt.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Maynz, 3 Mai. Da Ministren for det Jndre nu har forkyndet os officielt, at Førstekonsulens Ankomst er nær, er man her, i vor udtømmede Tilstand, forlegge for at finde Middel til, at giøre Modtagelsen ligesaa glandsende, som den ladet til at blive i Belgien. Men vilt øste os ved, at førstekonsulen selv har sagt: At vi behøve ikke, at fordølge vore Ruiner bag Triumsouer. Han har desuden oprettet sig Tropæer nok i 3 Verdensdele, og et Taknemmeligt Folk er vistnok en ærefuld Trophæe for en Regent Manheim, 3 Maj. Vor nye Landsherre, aabner sit Skatkammer til vor Held, da han foruden store Summers Anvendelse paa at afhielpe Elendigheden, har anviist 90,000 Gylden til derfor at opfylde de skadelige Fæstningsgrave og forvandle dem til smukke Hauger, hvorved Luft, Vand, Spile, og alt hvad der udfordres til Menneskenes Sundhed, forbedes.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Schweits, 29 April. Førstekonsulens Adjutant Rapps Ærinde i dette Land skal blot være, at see til underhaanden, hvorledes den nye Tingens Orden kommer i Gang. J Bern foregav han, at have i Kommission for Madame Bonaparte, at besørge hende et schweitzer Meyerie til Paris. Og strax blev der givet Oldre, at kjøbe i Overlandet 20 af de smukkeste Køer samt en Tyr, tillige skulde den smukkeste Karl i Simmer daten udvælge den smukkeste Pige i Emmendalen, og dette Par skulde giøre Reisen til Paris paa en pyntelig Chat 4 bane, ledsaget af et fuldstændigt Apparat af nydeligt forarbeidede Meierieredskaber.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
B. Pestalozzi flytter nu med sit Opdragelsesinstitut fra Berthoud til Kanton Bern, for ikke at udsætte sig for flere Udehageligheder af lyseske Octodoxer,
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Petersborg, 19 April. Det formodige Exempel, Monarken giver, ved at anvise de betydeligste Summer til Videnskabernes, nyttige Kundskabers og Oplysningens Befordring, finder ogsaa en høistroes, værdig Efterfølgelse hos bemidlede Privatpersoner. Saaledes har en rig studeret Mand i Moscau skienket til Universitetet der, sit Bibliothek, Naturalkabinet og 100,000 Rubler; ligesaa 100,000 Rubler til Skolers Oprettelse i Provindsen Jaroslaw, samt 1500 Bønder til Fond for et nyt Universitet sammesteds; og endelig endnu 100,000 Rubler til Universitetet i Tobolsk.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Semlin, 17 April. J Belgrad vil Storherrens den nye Tolddirecteur ikke lade sig nøie med de gamle 3 Procent af Varer i Penge, men forlanger, at tage Told i Natura. De Handlende have besværet sig over dette trykkende nye Paafund - hos Regieringen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
J Bosnien driver Hungersnøden Menneskene til de voldsomste Røverier. Jsær overfaldes og plyndres Møllerne. Ved Bacza blev et Kornskib udplyndret ved høi lys Dag, 4 Heste skudte og 2 Menneskeer saarede.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
J Egnen af Konstantinopel er det saa fuldt at Mordere og Røvere, at Regieringen har maattet befale alle tyrkiske og grækiske Skibe, som pleie at ligge ved den europæiske Side, at lægge over til den asiatiske Kyst, for at Røverne ingen Ly kunne finde hos samme. Der bliver ogsaa en Mængde Slaver, som idelig strømme til Storherrens Hovedstad, indskibede, til Egypten.
Jyske Efterretninger, 1803-05-17
Indenlandske Efterretninger. Skibsfarten giennem Sundet er meget levende fra Nordsørn.