JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-09-05
Den 30te Aug. hændtes atter det ulykkelige Tilfælde, at et Par Heste, der af en kongelig Kudsk bleve tilkjørte for en Rustvogn, løb løbsk paa Volden, hvorved den private Eier af Hestene (en Hr. Hage) ved at springe af Vognen brak Benet. Til al Lykke standsede Hestene mod et Træ, saa at ikke yderligere Ulykke derved blev afstedkommen. Gross. Omens Forsøg med Asphalt-Brolægning udenfor hans Gaard i Store Kongensgade danner en glimrende Oase i det stenede Arabien, som Fodgjængere i denne Gade maae færdes igjennem. Det er unegteligt, at dette Experiment er udført paa en Maade, som er i høi Grad beregnet paa at sætte Asphalt-Brolægningen i Credit, ovenpaa et Underlag af Muursteen, som i sig selv vilde være en meget god Brolægning (skjøndt mindre varig end denne) er anbragt et Lag af Asphalt, hvori der er strøet hvidt Sand og dette Lag er deelt i aflange Fiirkante, som giver Fortoget et Udseende liig de brede Fliser, som bruges til de engelske Fortoge. Det forekommer os, at det eneste der muligt kunde indvendes mod det Experiment er, at det er noget for kostbart; vi havde helst ønsket at see Forsøget gjort med et mindre kostbart Underlag, end Muursteen. Ønskeligt var det om nogen nu ligeledes vilde gjøre et eller andet Forsøg med Træbrolægning, der allerede er almindelig indført i flere store amerikanske Stæder og navnlig i Philladelphia. (Kbhp.)J Dagen læses følgende Opfordring til Hr. JeanDepuis: Som bekjendt gives der flere, som betvivle at De virkelig er saa stærk, som De selv foregiver at være, og som endog mene, at Øvelse og Behændighed spiller en langt større Rolle ved Deres Præstationer, end den virkelige Styrke. For nu een Gang for alle at stoppe Munden paa disse Tvivlere, opfordres De til at udlove en Præmie til den, der seer sig i Stand til at kunne bære og løfte ligesaa meget som De, da De derved aflagde en langt paalideligere Prøve paa Deres sande Kraft og Styrke, end ved Brydning, hvorved Øvelse og Behændighed ofte udrette mere end Styrke, især da vi her savne et Brydnings-Jnstitut. Endvidere var det ønskeligt, at De vilde anføre den Vægt, De foregiver at bære, i dansk og ikke i fransk Vægt, da De, ved Angivelsen efter udenlandsk, her ukjendt Vægt, let kan faae Ord at være stærkere, end De virkeligen er, hvilket De vel ikke engang selv ønsker. At Øvrigheden vilde tilholde samtlige, hertil kommende Konstnere i deres Avertissementer at betjene sig af dansk Vægt og Maal, synes at være et saare billigt Ønske. – Fra et Selskab.
Viborger Samler, 1839-09-05
J Kornvarer er det stille skrives i Handelt. af 3die ds. – men Priserne ere dog ikke lavere. J Raps fandt i de sidste Dage ingen Omsætning Sted, man vil ikke til at betale den forlangte Priis 8 3/4 a 9 Rbd.
Viborger Samler, 1839-09-05
J Berl. Tid." søger en dansk Mand, som har opholdt sig flere Aar i de største af Tydsklands Hovedstæder og sidst tjent i den baierske Armee i Grækenland, hvorfra han med Hæderstegn er hjemvendt, – en Tjenerpost.
Viborger Samler, 1839-09-05
J et Brev fra en af vore smaa Kjøbstæder har en Ven, blandt Andet, fortalt den Frisindede" følgende curiøse Tildragelse: "Forleden Dag tabte en af vor Byes alderstegne Jomfruer paa en Spadseretour i vort smukke Anlæg omkring Byen et Lommetørklæde, som en af Byens kongelige Toldbetiente, der kort efter gik den af Jomfruen betraadte Vei, fandt og optog. J den Tanke, at Damen vel vilde retournere af samme Vei, tog han Sæde paa en Bænk, og hvad han abnede skete: Damen kom tilbage, og i Forbigaaende tiltalte Toldbetjenten hende med de Ord: "De har nok tabt et Lommetørklæde, som jeg har fundet; hvorpaa Jomfruen ilede til, og snappede Tørklædet ud af Haanden paa Toldbetjenten. Denne tog saaledes til Orde: "Jeg havde dog fortjent, om ei et Kys, saa dog et høfligt Tak i Findeløn." Denne Tiltale fandt Jomfruen saa fornærmende, at hun strax ved Hjemkomsten beklagede sig over Toldbetjentens Dristighed for sin Fætter, som i sin alt for bekjendte Hidsighed gik hen i Toldboden og slog, som sagt, Toldbetjenten –man siger i Toldinspecteurens Nærværelse – bardous paa Øret. – Udfaldet af denne ikke umærkelige Sag for Retten faaer jeg vel Leilighed til at meddele Dig."
Viborger Samler, 1839-09-05
Ved 4de Classes Trækning af det kongl. kjøbenhavnske Classelotterie, ere følgende Bagtal udtrukne: 105. 109. 351. 353. – Den høieste Gevinst, 8000 Rbd., faldt paa Amben 145349 i Gethers Collection i Kbh., en Gevinst paa 3000 Rbd. og 7 paa 1000 Rbd. tilfaldt Lot toet; af de 3 øvrige Gevinster paa 1000 Rbd. faldt de 2 i Collectioner i Kbh. og den tredie kom til Preetz. Af de mindre Gevinster kom til Jylland, en paa 500 og to paa 50 Rbd. til Aalborg; til Aarhuus og Horsens hver en paa 500 Rbd.; 200 Rbd. til Veile, 200 Rbd. paa Amben 225353 og 50 Rbd. paa Amben 325317 til Holstebroe. (Viborg havde Lykken denne Gang ikke betænkt.)
Viborger Samler, 1839-09-05
Høiesteret har den 2den De, ligesom tidligere Viborg Landsoverret, stadfæstet den inden Leile Byting afsagte Dom, hvorved Skomager Jens Peter Clausen, for at have ombragt sin Kone Maren Nielsdatter, er dømt til at have sit Liv forbrudt og hans Krop at lægges paa Steile og Hjul m.v.
Viborger Samler, 1839-09-05
Den 30te Aug. have 73, den 31te 33 og den 1ste Sept. 80 Skibe clareret Øresunds Told.
Viborger Samler, 1839-09-05
Som en ikke almindelig Begivenhed berettes fra Boge, at en derværende Parcellists Kone, som i de sidste 8 Aar ikke havde født noget Barn, den 26de f. M. nedkom med tre Drengebørn, der alle endnu leve og tilligemed Moderen befinde sig vel. (Loll. Av.) Fyens Stifts patriotiske Selskab besluttede i sit extraordmaire Møde den 23de Aug., under Hs. kongl. Høihed Prinds Christian Frederiks Præsidium, til Høravlens Fremme at forskrive 100 til 140 Tdr. Hørfrø directe fra Riga, for at uddeles i mindre Portioner til Almuen, aldeles for den Priis, det koster Selskabet.
Viborger Samler, 1839-09-05
Over nylig afdøde Justitsraad og Borgermester i Ribe, H. G. Tranberg, læses i Berl. T. følgende smukke Qvad En ædel Mand er lagt til sidste No. En Mand med aabent Bryst og ærligt Hjerte, En Mand, sin Gud, sit Land, sin Konge troe, En Ven i Fryd, en større Ven i Smerte. Vi mistet har en om og kjærlig Frænde; Dog, hvorfor klage over tabte Ven? Vi vide jo, vi hisset sees igjen, Naar og engang vort Dagværk er tilende. Men Du, hans arme Viv, hans Fryd, hans Alt, Du har det meste tabt ved denne Baare; Dødsenglens Slag Din hele Lykke gjaldt: Thi lad kun rinde frit Din tunge Taare! Dog ydmygt vil Du Almagts Viisdom ære, Selv her hvor Døden alt Dit Held nedslog; Ja, Herren gav, og Herren atter tog, Hans Villie skee, hans Navn høilovet være! C. C. Bl – –, den 26de August 1839.
Viborger Samler, 1839-09-05
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Capitain v. Jacobsen med Frue, Jsenkræmmer Jacobsen, Cand. juris Dahl, Madame Lyngbye med Datter, Kjøbmand Hartvigson, Handelsbetjent Philip, Overauditeur Qvistgaard, med Frue og Søn, Kjøbmand Hansen, Lieutenant v. Dinnesen, Slagtermester Berg, Cand. juris Jacobsen, Consul Sørensen, Auditeur Weis, Kjøbmand Kondrup, Cancellieraad Reiersen. Fra Aarhuus til Kallundborg.
Viborger Samler, 1839-09-05
Frue Kammerherreinde M. v. Flindt med Tjenestepige, Comtesse C. v. Holstein, Frue N. Krieger, Frøken H. Bugge, Elev G. Rosenkrone, Jagtjunker Greve v. Holck, Pastor Thisted med Datter, Overkrigscommissair Elmquist, Apotheker Reddelin, Proprietair Eckermann, Frue Profesforinde Eckermann med Datter, Jfr. C. M. Paulsen, Cand. juris Reiersen, Kjøbmændene Rosing, Stegmann og Th. Bomholt, Mad. Jerndorff, Jfr. Holm, Elev C. C. Frys, Skibscapitain Krog med Kone, Student Perch, Skoledisciplene Schmidt og Kofoed, Slagter S. Brøste, Madame A. Perch, Elev A. v. Moltke, Forpagter Nerenst med Kone og Datter, Elev H. Bugge, Mad. Schumacher.
Viborger Samler, 1839-09-05
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 22de Aug.: B. T. Reiersen f. Mandal t. Lemvig m. Træl. Den 24de: H. Tønnesen f. Christiansand t. Holstebro m. Do. P. Larsen f. Do. t. Nykjøbing m. Do. H. Junge f. Altona t. Do., ball. Den 25de: Chr. Jacobsen, f. Mandal t. Thisted m. Træl. – Ved Listens Slutning den 27de ligger for Udg. i Canalen B. P. Brandi fra Thisted til Altona m. Havre. G. H. Gregersen fra Do. til London m. Do. P. Johnsen a. o. t. Grimstad f. Lemvig m. levende Sviin.
Viborger Samler, 1839-09-05
Dom, afsagt i den Kongl. Landsoverret i Viborg. – Den 26de August.
Viborger Samler, 1839-09-05
J Sagen No. 177.
Viborger Samler, 1839-09-05
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Gaardmand Hans Pedersen contra: af Galthen,
Viborger Samler, 1839-09-05
Mødte ikke - Gaardmand Jens Pedersen i Laasbye som Værge for sin Kone Ane Rasmusdatter.
Viborger Samler, 1839-09-05
(Under nærværende Sag har Citanien, Gomd. H. Pedersen, paaanket en inden Hasle mfl. Herreders Ret den 8de Mai d. A. afsagt Dom i Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Ane Rasmusdatter, der nu er gift med Gomd. Jens Pedersen i Laasbye, betræffende Spørgsmaalet om og hvorvidt Citanten er forpligtet at præstere adskillige Aftægtsydelser m. m. til Ane Rasmusdatter, efterat denne har forflyttet Aftægtsboligen og indladt sig i Ægteskab med Jens Pedersen.) Dom: "Jndstævnte, Gomd. Jens Pedersens Hustrue Ane Rasmusdatter, bør være berettiget til, overeensstemmende med den i Sagen fremlagte Aftægtscontract, selv at afbenytte den deri ommeldte Aftægtsbolig, samt til selv eller ved Andre at afbenytte eller lade afbenytte den til Aftægtsboligen hørende Have og de i Contracten omhandlede Faar. Saa bør og Citanten Gaardmand Hans Pedersen under den i Underretsdommen fastsatte Dagmulct til Amtets Fattigkasse indrømme Ane Rasmusdatter Afbenyttelsen af den i Contracten ommeldte Koe til Malkning enten ved hende selv eller hvem hun i sit Sted maatte overdrage Malkningen, (dog saaledes at Citanten, naar Koen er seen, har efter Contracten at levere 2 Potter nymalket Melk daglig) hvorhos Citanten endvidere bør give Ane Rasmusdatter Erstatning efter uvillige af Retten dertil udmeldte Mænds Ansættelse for Afsavnet af Koens Melk fra 30te Juli f. A. indtil Koens Afbenyttelse paa foranførte Maade overlades hende samt for 12 Læs Tørv og 1 Lpd. Hør, dog at saadan Erstatning ikke kommer til at overstige, for Melken 8 s. daglig, for Tørvene 6 Rbd. og for Hørren 2 Rbd. 3 Mk. S. og T. Med Hensyn til Processens Omkostninger i første Jnstants bør Underretsdommen ved Magt at stande. Det Jdømte at udredes inden 6te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1839-09-05
Ved Hasle mfl. Herreders Ret den 8de Mai 1839 er af Justitsraad Dr. juris Herredsfoged Seidelin dømt saaledes: "Jndstævnte Gomd. Hans Pedersen i Galthen, bør under en daglig Mulct af 5 Rbd. Sølv til Amtsfattigt, sætte Citantinden, Ane Rasmusdatter, nu gift med Gomd. Jens Pedersen i Laasbye, i Besiddelse af den under Sagen omhandlede Aftægtsbolig, til egen Afbenyttelse, samt til Afbenyttelse efter hendes Forgodtbefindende, enten af hende selv eller af Andre, anvise hende saavel Aftægtskorn som Aftægtsfaarene. Saa bør han og, forsaavidt Koen ikke giver Melk, daglig, som hun maatte forlange det, levere enten hende selv, eller hvem hun dertil befuldmægtiger, 2 Potter fød Melk. Endvidere bør han, efter uvillige, af Retten udmeldte, Mænds Skjønnende, give hende Erstatning for Afsavn af Aftægtsboligen fra 30te Juli 1838 indtil samme igjen overleveres hende, samt af Koen og Melken fra samme Tid indtil Koen igjen anvises hende, undtagen forsaavidt den hende, i Tilfælde af Koens Seenhed tilkommende Melk vorder præsteret, saa og for 12 Læs forsvarlige tørre Tørv og 1 Lpd. Hør. Endelig bør han, for Eftertiden, yde hende Tørv og Hør samt Ovrigt efter den imellem dem oprettede Aftægtscontract, og bør Citantinden derhos være berettiget til Afbenyttelse af Aftægtshaven, efter hendes eget Valg, enten af hende selv eller af Andre. Af Sagens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citantinden Gebybret for Jndkaldelsen til Forligelsescommissionen og sammes Forkyndelse med 2 Mk. 8 s. Sølv, og til Retten saavel det Gebyhr med Forhøielse, som af Citantinden skulde have været erlagt, som hvad det stemplede Papiir, der af hende skulde have været brugt, vilde have kostet, begge Dele, hvis Sagen ikke fra hendes Side havde været benificeret, samt i Salarium til Prokurator Schmidt 4 og til Prokurator Dahl 6 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1839-09-05
AVERTISSEMENTS. Et 40-aarigt inderligt og oprigtigt Venskabsforhold, opløstes for Timeligheden temmelig uforrentet Onsdagen den 28de August d. A., da min fremme, ufortrødent virksomme, nøisomme, fordringsfrie, taalmodige og gladhengienne Hustrue, Josine Thomasine Marie fod Kuhl man bortkaldtes af Ham, der sturer Spurvens Fald til Jorden og Menneskets skjulte Skjebne, fra mig, mine 3 endnu uforsørgede Børn og hendes næsten 90 Aar gamle Moder. 115 Aar ventede hun troskabsfuld paa den Haand jeg havde foret hende, i 24 Aar vandrede hun kjærligt og hengivent ved denne Haand, og lettede mig mangen baade legemlig og aandelig Byrde. Hendes Hjerte var fuldt af Kjærlighed og Tillid til Gud og inderlig Velvillie imod Menneskene. Aldrig trængte jeg haardere til hendes trøstende Aand og kjælpsomme Haand end Just nu paa min Alderdoms og Svagheds dunkte Dag. Hendes Tab er uopretteligt for os Alte. De, der kjendte hende, og føle Venskab for os, ville deeltagende vide at burdere vort Sarn, og med os forene deres Bønner om Sturkefra Himlen til at bære det. Sevel Præstegaard, den 1ste September 1839. H. J. Botcher.
Viborger Samler, 1839-09-05
Den offentlige Examen i Viborg Kathedralskole begynder Fredagen den 13de September. Disciplenes Forældre og Værger samt andre Velyndere af den videnskabelige Underviisning indbydes til at overvære denne Prove, og vil det være os behageligt, ifald De ofte ville glæde os med Deres Nærværelse. Viborg, den 3die September 1839. ærbødigst Hasselbalch.
Viborger Samler, 1839-09-05
Condition for en Huusjomfrue i en honnet Familie til førstkommende November tilbydes; man melder sig paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1839-09-05
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications-Handels Damp-Chocolade=Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 s. a 1 Rbd. 32 s. pr. B., hos: S. Buchwaldt i Viborg. L. K. Damgaard i Skive. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. F. C. Bruun i Holstebroe. A. Andrup i Lemvig. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1839-09-05
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for dets smagfulde Udstyring.
Viborger Samler, 1839-09-05
Placat. J Continuation af de den 23de Juli, 6te og 20de August d. A. afholdte Auctioner over den Bogtrykker DonssDødsboe tilhørende Gaard No. 76 heri Byen, bliver fornævnte Eiendom, efter Vedkommendes Begjering, opbudet til Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes paa Viborg, Raadhuus Tirsdagen den 17de d. M., Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 2den September 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-09-05
Placat. Efter Foranstaltning af Skifteretten, bliver den Dødsboet, efter Gjestgiver Peder Brøndum og efterlevende Enke Marie Agerskov tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes St. Mathiasgaden, hvori i flere Aar har været drevet Gjestgiverie, med tilliggende betydelige Have, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der foretages: Tirsdagen den 1ste October, førstkommende, hver Tirsdagen den 15de f. M. Dags Formiddag. og Tirsdagen den 29de f. A. Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Viborg Raadhuus, og den 3die i Gaarden selv. Conditionerne erfares ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for Panthaverne, overeensstemmende med Placat 22de April 1817. Viborg, den 2den September 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-09-05
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret, i Viborg, samt i Skive Byetingsret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Jacob Jbsen Samsons til Skifterettens Behandling opgivne Boe i Skive, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for Skifteretten i bemeldte Kjøbstad, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 30te August Rosenstand, const.
Viborger Samler, 1839-09-05
Creditorerne i afdøde Ungkarl Søren Christensen, Ostergaards Boe af Svenstrup Bye og Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og legitimere deres Fordringer i dette. kibe, den 2den September 1839. Lyng Rettelse. Det var Enken Maren Jensdatter af Grumstrup der ved Vædderidtet i Mandags ved Randers i Bondeløbet vandt 40 Rbd. og ikke som i f. No. ansort Christen Andersen Brøndums Hoppe af Aalum.
Viborger Samler, 1839-09-07
67 Aarg.
Viborger Samler, 1839-09-07
Kongelig allern, privilegeret No. 124. Jiborg St. to Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 7de September 1839. redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin. Denne Tidende
Viborger Samler, 1839-09-07
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. (Sluttet, see sidste Nr.) Premierministeren, Lord Melbourne, fremstod nu, og yttrede sig meget skarpt om den Maade, hvorpaa Lord Lyndhurst hvert Aar søgte at udgyde sin Harme over Ministeriet Det var let at indsee, hvilke Motiver der laae til Grund for en saadan Handlemaade. Lordens Hensigt var det, at nedsætte Ministeriet i den offentlige Mening, Det kunde maaskee lykkes ham i Tidens Længde; men det kunde han (Lord Lyndhurst) være vis paa, at naar han derved haabede at hæve sin egen Characteer eller sit personlige Værd i Publicums Øine, saa vilde han, omhan endog besad ti Gange saa meget Talent som han besidder, dog ikke være en saa herculisk Opgave voxen Premierministeren drøftede derefter de enkelte Angrebs puncter, og søgte at godtgjøre, at i Almindelighed Mangel paa Overeensstemmelse imellem de tvende Huse havde bevirket de ugunstige Resultater af flere Lovudkast. Med Hensyn til de lave Jnsinuationer angaaende Underhandlingerne i den ministerielle Crisis, saa kunde han (Lork Melbourne) erklære, at de vare blottede for enhver Grund, Han paa sin Side lod haant om at beskylde Modstanderne for uværdige Bevæggrunde, men det maatte han aabenhiertigt tilstaae, at Ministeriet hverken med Hensyn til Jamaica Billen, der foranledigede den ministerielle Crisis, ei heller til Canada Billen og den PortugisiskeSlavehandels-Bill var af Overhuset behandlet saaledes som enhver Regjering, som saadan, kan gjøre Krav paa Bebreidelsen for vanærende Opførsel fra Ministeriets Side, da den hemmelige Afstemning blev et aabent Spørgsmaal kunde han med samme Ret have gjort enhver Regjering i de sidste 50 Aar, thi enhver havde seet sig undsaget til at erklære et eller andet vigtigt Spørgsmaal for neutral Grund. Hvad Penny-Porto Billen angik, da var det en Sandhed, at Ministeriet havde taget i Betænkning at fremkomme med en Forholdsregel, hvis Følger ikke lade sig bestemme; men at de, efterat Billen var forelagt Huset, ikke oprigtigt skulde have ønsket dens Antagelse, var en ligesaa hadefuld som ugrundet Jnsinuation, der lignede alle de øvrige. J Slutningen af sin Tale erklærede Lord Melbourne, at han med Hensyn til Admiralitets=Rets Billen ligefrem maatte blues over Husets Adfærd, da Forkastelsen af denne Bill, der angik den saa nødvendige Reform ved Admiralitetsretten kun kunde tilskrives Lord Broughams og Lord Lyndhurst's personlige Hensyn.
Viborger Samler, 1839-09-07
Nu fremtraadte Lord Brougham, der med Sarcasmens Svøbe søgte at tugte Ministrene. Hans Bebreidelser gik ud paa, at Ministrene lagde Hindringer i Veien for enhver Reform, og spillede under Dække med det conservative Parti. Han var overbeviist om, at de Conservative, naar de kom til Regjeringen, vilde tvinges til at indføre Reformer, medens Ministrene ikke ville sætte saadanne Forholdsregler igjennem, om de endog vare istand dertil, og ikke kunne det, om de endog havde Villie dertil, Hertugen af Wellington søgte at forsvare Lord Lyndhurst. Han haabede, at den ædle Viscount Melbourne vilde i næste Aar begynde en ny Side i sin ForvaltningsDagbog, og han vilde kun give ham det Raad, for Fremtiden nøie at overveie de Forholdsregler, som han atter kunde faae ifinde at love i Dronningens Tale, for at de ikke skulde blive et Legetøi for Partierne.
Viborger Samler, 1839-09-07
Marquis Normanby forsvarede sit Forhold som Colonialminister. Han benegtede, at de vestindiske Anliggender vare i en desorganiseret Forfatning. Man havde fra Jamaica ganske nye Efterretninger, der meldte, at Grundeiendommene vare i den sidste Tid stegne henved 20 pe. i Værdi, og at Befolkningen der forholdt sig saa rolig, som man under de nuværende Forhold kunde vente det. Lord Broughams Paastand om Ministrenes regres sive Politik modsagde han paa det bestemteste, og erklærede, at Ministrene nu som for bestræbte sig for, efter Evne, gradviis at fremme ethvert Skridt paa Reformernes Bane.
Viborger Samler, 1839-09-07
Lordcantsleren gjorde ligefrem Huset den Bebreidelse, at det ene var Skyld i, at Sessionen var saa fattig paa legislative Forholdsregler. Han selv havde for at regulere Kirkeanliggenderne indbragt en Bill, der støttede sig paa Kirke-Commissionairernes Forslag, men Overhuset havde foretaget saa store Forandringer med den, at han ikke kunde forundre sig over, at billen var forkastet af Underhuset. Misbrugene i Cancellie=Retten fordrede en Reform, og han vilde nu, da han var vis paa Lord Lyndhurst's Bistand, ikke undlade at forberede en Bill til næste Session.
Viborger Samler, 1839-09-07
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Constantinopel, den 14de August. Jmod al Formodning er den franske engelske Flaade under Admiralerne Stopford og Lalande endnu ikke afseilet til Alexandrien. Efter nogle Rygter skulde Admiralerne frygte for en Bevægelse af den ved Sebastopollurende russiske Flaade, efter andre skal deres Ophold ved Tenedos grunde sig paa den Omstændighed, at man endnu ikke har modtaget Vicekongens Svar paa de ham gjorte Fredsforslag. Det synes imidlertid at være vist, at Vicekongen vil søge at trække Underhandlingerne saameget som muligt i Langdrag. Prindsen af Joinville har begivet sig tilbage til den franske Flaade, efterat have beseet Slottene ved Dardanellerne.
Viborger Samler, 1839-09-07
Den franske Moniteur meddeler nu officielt den allerede bekjendte Efterretning, at Sultanen, har overdraget Underhandlingerne med Mehemed Ali til de 5 Magter, og melder videre: "Gesandterne have meddeelt Consulerne i Ægypten Underretning om de Skridt, de have foretaget sig i Constantinopel, og opfordrer dem, derom at underrette Mehemed. St. Anselme, Adjutant hos Admiral Roussin er, forsynet med Depescher ankommen til Alexandrien den 5te August. De fem Magters Consuler begave sig strax til Vicekongen, og tilkjendegave ham, at de fem Magter havde tilbudet deres Mægling for at bilægge de imellem ham og Sultanen svævende Misforstaaelser, og at Porten havde modtaget deres Tilbud. Efterat Mehemed atter havde forsikkret, at det osmanske Riges Lykke og Hæder var hans høieste Ønske, beklagede han sig over, at de Forslag, han havde gjort, ei vare blevne antagne. Han gav den gjentagne Erklæring, at han maatte vedblive sin tidligere Paastand, og tilføiede, at han oppebiede de Forslag, de store Magter troede at maatte gjøre ham. J denne Conference omtaltes ikke den tyrkiske Flaade, og Gesandternes Noter til Consulerne berørte ikke dette Anliggende.