JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Østerrige, den 16de Februarii. Krigsrustningerne blive fortsatte med Eftertryk, ArmeensForraadshuse uafladelig forsynede med nye Tilførsel, og Leverancerne af alle Sorter Fornødenheder have god Fremgang, Den 17de hujus er der bleven sendt Ordre til Feldt=Batallionerne, Langlois, Stein og Pellegrini, som ligge i Østerrige, at holde sig marchfærdige.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Hs. Majestæt Keiseren befinder sig i allerhøieste Velgaaende, og er bestandig munter og roelig, arbeider og som oftest gandske allene i Cabinettet. Man kan intet bestemt faae at vide, da endog de, som kunne vide noget, ere gandske ukyndige derom.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Regensburg, den 17de Februarii. Efter et offentligt Blad indeholder Bayern, Oberpsatz. Neuburg og Sulzbach, Pfalz ved Rhinstrømmen, Julia og Bergen, tilsammen 1051 Qvadratmile, 2 Millioner 200000 Jndvaanere, og give i Jndkomster 10 Millioner Gylden. De Østerrigske Nederlande indeholde 816 Qvadratmile, 1 Million 880000 Jndvaanere, og give i Jndkomster 6 Millioner 521135 Gylden.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Mastricht, den 22de Februarii. Dersom de Keiserlige Tropper skulle begynde Feldttoge med at beleire vor Stad, ville de ikke finde vore Værker ubesatte; thi vore Volde ere spækkede med Kanoner. J en Maaneds Tiid have henimod 40 Mand af Regimentet Nassau Weilburg forladt deres Fahne, hvilket har foranlediget Rygtet om en stor Desertion; men dette Forliis er rigelig bleven erstattet.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Paris, den 25de Februarii. Qvakerne tage, som bekiendt, ikke nogen Andeel i Krige. Een af samme, der i forrige Krig, har imod sin Villie været Medeier i adskillige Skibe, vil nu give de retmæssige Eiere tilbage sin Andeel af den Profit, som han har havt af de Priser, som disse Skibe have gjort. Til den Ende har han send sin Søn til Frankrige, og ladet bekiendtgiøre: at Eierne eller Assecurandeurerne i Skibene, Almable Francoise, Capitain Clemmenceau fra Bourdeaux, og Assurance fra Havre de Grace, Capitain Quentin, som i forrige Krig bleve tagne af Engelænderne, kunne addressere sig til Doctor For i Paris, for der at faae nogen Erstatning.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Man har opfundet nye Hielme for Soldaterne som ikke ere af Jern, men af været Læder, og skulle udeholde Hug og Skud ligesaa godt, som de første. Det heder, at Prindsen af Conde vil først indføre samme ved sit Regiment, og GrevMaillebois vil ligeledes bruge dem ved sin Ligion. 3000 Stykker skulle allerede være blevne bestilte for en fremmed Magt.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Hr. Necker er ikke bleven Frankrige forviist, omendskiønt det er sandt, at da han endnu var 40 Mile borte fra Paris har Marskal Castries skrevet ham til, at han ikke i nærværende Omstændigheder maatte komme til Paris.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Hr. Boulle i Marseille har opfundet et probat Midde, imod Søeorme, der bestaaer i et Pulver, som har havt den største Nytte for de Skibe, hvor det er bleven brugt.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 25de Febr. J Forgaars ankom fra Haag til Versailles en Coureer, som foruden andre Depecher ogsaa har medbragt et Brev til Grev Maillebois, hvori han i Deres Høimægtigheders Navn bliver anmodet om, at tiltræde sin Reise til Holland, førstkommende Mandag. For at opfylde dette Forlangende skal Greven med Kongens Tilladelse reise herfra bemeldte Dag. Marechal de Camp, Marqvis de Cascini, som kommer til at commandere Grevens Legion, skal omtrent paa samme Tiid reise herfra, men tage en anden Vei end Greven. Desuden skulle endnu 5 eller 6 andre Franske Officerer komme til Holland, for at tiene under Grev Maille bois; men de maae for i Veien gandske frasige sig den Kongel. Franske Tieneste.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Fyrst von Stahremberg er endnu her, farer ofte til Versailles og holder mange Samtaler med Grev von Vergennes i den Kongel. Keiserl. Gesandtes Grev von Mercys Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
I dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at der er bleven givet Ordre til at fordoble alle Magazinerne i Elsaz, og uopholdelig at fare fort med Completteringen af 20 Regimenter.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Regensburg, den 25de Februarii. J Torsdags ankom den Russiskkeiserlige Minister, Friherre, von Asseburg, med sin Gemahlinde og Familie hertil. Hans her værende Ophold synes denne Gang at torde vare længere end ellers, og man slutter deraf, at hans Forretninger maa være af Vigtighed. Formodentligen ville nu og de store Gienstande, hvorom Publikum hidindtil kun ved ubestemte Rygter er bleven underrettet, nærmere blive opklaret.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Wien, den 26de Februarii. J nogle Dage er her og i Naboelauget faldet saa meget Snee, at mange hundrede Vogne og Mennesker ere beskieftiget med at bortføre samme af Gaderne. Landeveiene, hvor dette ikke lader sig giøre, kan man næsten ikke komme frem paa. Der er allerede gjort Anstalter, for ikke ved Sneens pludselige Smeltning at blive overrasket af nogen Fare.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Endnu har man aldrig saa almindelig paastaaet, at en Krig med Holland vist skulde bryde ud, som paa nærværende Tiid. Den sluttede Vaabenstilstand udløber i næste Maaned, og der skal allerede være sendt en Coureer til Brussel med Ordre, strax efter at Vaabenstilstanden var udløbet at begynde Fiendtligheder, og angribe Hollænderne, dersom de da ikke have tilstaaet de fordrede Betingelser. Man siger og, at de hidindtil i og omkring Jnspruck liggende Croater paa eengang have faaet Ordre at brække op derfra, og fortsætte Marchen til Nederlandene. Dette er sandelig intet Forbud for en mindelig Bilæggelse af Strighederne, hvormed man saa længe har smigret sig.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Efter allerhøieste Ordre maae Murerne og andre ArbeidsFolk til Fæstningsbygningens Fortsættelse i Plet, atter, som i forrige Aar, indfinde sig til den 10de April, og de fornødne Reisepenge ere allerede blevne dem anviste.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Det Rygte udbreder sig, at Churfyrsten af Pfalz Bayeren vil om kort Tiid komme til Wien, og man bestemmer allerede af den Aarsag de prægtige Fester, som skulle blive gir ne ham til Ære. Efter denne Sammenkomst med Hs. Keiserl. Majestæt, skal Hs. Churfyrstel. Durchlauchtighed have i Sinde, at foretage en Reise til Paris. Tiden vil lære, om dette Rygte bliver bekraftet.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Paris, den 28de Februarii. Krigen imellem Keiseren og Holland synes endnu bestandig uundgaaelig. Grev Maillebois Eqvipage er allerede underveis til Holland, og han selv skal i Dag eller i Morgen tiltræde Reisen derhen. - Dog synes endnu vigtigere Ting at være paa Tapetet. En overordentlig Minister fra Hertugen af Zebrücken har i nogle Dage opholdt sig her, og allerede havt adskillige Conferencer med Grev von Vergennes.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Fra Holland er ankommen et Statsbud, som strax efter sin Ankomst overleverte Depecher til Grev von Vergennes. Denne begav sig derpaa til Kongen, som strax lod kalde Krigsministeren, med hvilken Hs. Majestæt arbeidede i 3 Timer. J Versailles er der i nogle Dage bleven arbeidet til silde ud paa Natten i Cabenettet. Denne Flittighed har strax vitret sig efter at Kongen havde faaet et egenhændigt Brev fra en stor Tydsk Monarch, hvis Jndhold skal have været af stor Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Amerikanernes Stridigheder med Spanierne ihenseende til Skibsfarten paa Floderne Missisippi og Ohio, skulle efter Breve fra Madrit, have opvakt det der værende Ministetriums Opmærksomhed. Der melde sig næsten daglig hos Krigsministeren Marecheaux og Oberster som ønske, at blive ansatte ved Armeen, i Fald det skulde komme til en Krig. Skulle Sagerne tag saadan en Vending, at Hollænderne beholdte Fred, og vi blere indviklede i en Krig, saa kunde Grev Maillebois commandere de 20000 Mand Hollandske Tropper, som Republiken i dette Fald skulde give Hs. Majestæt Kongen til Hielp.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Aachen, den 28de Februarii. Velunderrettede Personer paastaae, at Planen til det forestaaende Feldttog er allerede lagt. De Vanskeligheder, som Porten giør ihenseende til Grændseberigtigelsen, og hvorom der er bleven talt saa meget, nøder det Wienske Hof til at oprette en Leir af 30000 Mand paa sine Grændser imod Tyrkiet, for at holde den talrige Besætning i Belgrad og de andre i Egnen af denne Stad værende Tropper i Respect. En anden lige saa stærk Leir skal, som man siger, komme til at staae i Mæhren, og en 3die af 70000 Mand ved Collin, hvilken sidste skal blive commanderet af Feldtmarskal Landon.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Holland, den 1ste Martii. I Dag ere Efterretningerne igien blevne meere krigerske, end tilforn Det heder, at Grev Maillebois har forelagt Generalstaterne en Plan, hvorefter han med en Armee af 160000 Mand tænker at forsvare Republiken imod alle fiendtlige Anfald. Maastricht skal blive gjort til den fornemste Vaabenplads, og allevegne, hvor det giøres fornødent, skulle Landene sættes under Vand.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Haag, den 1ste Martii. Man veed endnu ikke, om den første fra Paris forventende Coureer kommer til at bringe med sig Keiserens Beslutning paa det af Generalstaterne den 4de Februarii her affattede Ultimatum. Jmidlertid forsikrer man, at Grev von Wasenaaer anholder stærk om at gaae som Meddeputeret til Wien, hvortil han og formodentlig tør blive udnævnt, saasnart at Svar indløber hertil over Paris fra Wien; men førend samme indløber, bliver vor Skiæbne ihenseende til Krig og Fred endnu uafgjort, og medens denne Uvished varer, fortsættes vore Rustninger, som formodentlig ikke ere unødvendige. Vore Grændsepladser sættes paa nærværende Tid i en Tilstand, som lader haabe en lang Modværge, og de mangfoldige Hindringer, som de Keiserl. Tropper ville finde ved ethvert Skridt, lade det upaatvivleligt, at man fra Keiserl. Side jo skal beqvemme sig til et Forliig. Men om dette skal skee for eller efter et Feldttog, er endnu uvist.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Man forsikrer, at vore til Wien bestemte Deputerte skulle erklære Hs. Keiserlige Majestæt, at Kanonskuder paa Schelde var ikke gjort i nogen anden Hensigt, end for at haandhæve vor Republik i Besiddelsen af dens Rettigheder. - Underhandlingernes Fornyelse haaber man skal gaae for sig under den store Statsminister, Grev von Kaunitzes Øine og ikke i Brüssel.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Erlangen, den 1ste Martii. Det udspredte Rygte, at en Landomtudskning imellem Østerrige og Pfalz=Bayeren skulde være besluttet, har og opvakt Opmærksomheden hos Landstænderne i Hertugdommet Bayern saaledes at de derved ere blevne bevægede til at forespørge sig hos Hs. Churfyrstelige Durchlauchtighed om dette Rygte havde nogen Grund eller ikke; men Høistsamme har gunstig erklæret, at alt hvad der i denne Henseende var bleven udspredt, var gandske utilforladeligt, og at de derfore kunde give sig tilfreds.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Leipzig, den 2den Martii. Man vil her have den Efterretning, at de paa Grændserne i Bøhmen værende Magaziner skulle, eftersom man fra denne Side ikke heller er ret sikker, blive bragte dybere indi Landet. Det heder og, at adskillige mægtige Tydske Fyrster have, til deres Staters Sikkerhed, sluttet en Convention, som ogsaa Sverrig har tiltraadt.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Den 28de forrige Maaned havde vi her en Kulde, som endnu overgik den vi havde den 7de Januarii 1784. Mercurial=Thermometret faldt 22, under Reaumurs 8, og altsaa var den 3 1/2 Grad større, end den i Dresden 1740, og 2 Grader større end den i Leipzig 1755.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Altona, den 4de Martii. Udi den forhen i Holsteen storfyrstelige Andeel, i Nordre, Ditmarsken, Staden Altona, Pinneberg og Grevskabet. Ranzau, ere i næstafvigte Kirke=Aar 1784 copulerte 1071. Par, fødte Mandkiøn 1996, Qvindekiøn 1851, tilsammen af begge Kiøn 3861; deriblandt 139 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 987, fra 10 til 20 Aar 74. fra 20 til 30 Aar 116, fra 30 til 40 Aar 136, fra 40 til 50 Aar 141, fra 50 til 60 Aar 199, fra 60 til 70 Aar. 186, fra 70 til 80 Aar 160, fra 80 til 90 Aar 50, fra 90 til 100 Aar 4, tilsammen af Mandkiøn 2054. Døde af Qvindekiøn fra 2 til 10 Aar 8770, fra 10 til 20 Aar 71, fra 20 til 30 Aar 106, fra 30 til 40 Aar 139, fra 40 til 50 Aar 144, fra 50 til 60 Aar 160, fra 60 til 70. Aar 179, fra 70 til 80 Aar 175, fra 80 til 90 Aar 69, fra 90 til 100 Aar 10, tilsammen af Qvindekiøn 1913: tilsammen af begge Kiøn 3968. Altsaa 107 flere døde end fødte. Mærkværdigheder. J det Kielske vare 27 dødfødte Børn, og i Oldenborg en Mand død 101 Aar gammel. J Norderditmarsken ere 49 Børn døde, inden de bleve et Aar gamle, og 16 dødfødte; 8 ere døde ved ulykkelige Tilfælde, een funden død paa Landeveien. J det Pinnebergske, i Uetersee har et Fruentimmer druknet sig; en ung Pige er sammesteds myrdet paa Market; i Wedel er en Husar druknet; sammesteds vare 6, og i Qvikborn 11 dødfødte Børn.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Corsøer, den 10de Martii. Jndkomne: Den 5te hujus Kammerjunker Zylow Sergeant Møller med en Transport Rekrytter, samt nogle Skibsfolk; den 7de hujus kom 8 Jisbaade med de Kongelige Danske og Svenske Brevsække, Kongelig agende Post 5 Læs, Landraad de la Gallischon, samt nogle Skibsfolk; den 19de hujus Slagter Deyen og nogle Skibsfolk.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Udgaaede: Den 6te hujus en Kongelig Dansk Brevsæk, Kongelig agende Post 4 Læs, en Under-Officeer med 6 Rekrytter, nogle ledige Folk; den 7de hujus en Kongel. Svensk Brevsæk, Lieutenant Ewald; den 8de hujus Svensk Rigsraad Gottfridthardt; den 9de hujus Postskipper Rasmussen; den 10de hujus en Kongelig Svensk Brevsæk og Slagter Neuhausen.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Formedelst Veirligets og Strømmens Ustadighed er Jsen meget foranderlig, hvilket foraarsager, at Transporten, undertiden er let, og undertiden meget vanskelig. Sidste afvigte Mandag For niddag var det meget let at komme fra Fyen, men derimod blev samme Dags Eftermiddag saa stor Forandring, at af tvende Jisbaade, som vare underveis, ikkun den ene naaede Landet, da den anden maatte søge til Spraagøe.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Kiøbenhavn, den 14de Martii. Fra Christiansborg Slot er den 2den Martii 1785 udgivet en Forordning, angaaende Afgifterne af Salt i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 73. Procurator Skibsted, som befalet Actor, contra Delinqventen Adam Rockenbiel fra Sielland, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. No. 20. Joachim Strybing, contra Kammerjunker Benzon. No. 21. Daniel Baach, contra Dito. No. 22. Bogholder Becker, contra Politiebetienterne Haagensen og Aasland. No. 26. Afgangne Lieutenant Sevels Arvinger, contra Regimentsqvarteermester Balling. No. 28. Kammerherre Schested, contra Borgemester Caro og Generalmajor Numsen. No. 30. Jacob Ravn, contra Samuel Moses. No. 32. Etatsraaderne de Coninck og Rejersen, contra Banco=Commissair Cramer. No. 53. Agent Wulf & Compagnie, contra afgangne Agent Blachs Enke & Compagnie. No. 37. Jacob Frederich Meyer, contra Agens Wulf & Compagnie. Nr. 38. Just Platsus, contra JsaaJoseph Loria og Levin Kallisch.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Døde. Tronhiem den 22de Februarii Hr. Capitain von Krog, Odense d. 1 Martii Frøken Henricha Amalia Parsbierg, i sit 32 Aar. Kiøbenhavn d. 1ste huj. Mad. Anna Maria Wit lach, forrige Apotheker Peckels Histrue paa Kongsberg, 60 Aar ; den 6te huj. Hr. Hans Hvistendahl, Student, 38 Aar; Sr. Augustinus Valentin Kiærulf, Skipper, 83 Aar ; den 8de huj. Sr. Gottlied Roffert, Bundtmager, 56 Aar; den 10de huj. Hr. Leonard, Friherre af Collenbach, Romersk=Keiserlig Charge des Affaires, 32 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Vacancer: Byeskriver-Embedet i Hobroe, og Herredsskriveriet i Rinds, Gislum og Onsild Herreder.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Hans Ramshardt, Vores Justits Raad, Stempel=Forvalter og Archivarius ved Øresunds Told=Kammer, og Andreas =Lassen, Vores General=Auditeur og Slots=Forvalter ved Cronborg Slot, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og til ladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier efter afg. Kiøbmand Christian Wilhelm Lemwigh i Vor Kiøbstæd Helsingøer, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar " og Dags Varsel, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Stervboe, saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tid hos fornævnte SkifteCommissarier at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, " Kiøbenhavn, den 21de Januarii 1785. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Justits Raad Hans Ramshart og General Auditeur Andreas Lassen af Helsingøer, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde afg Kiøbmand Christian Wilhelm Lemwighs Creditorer Læst allerunderdanigst inden Retten paa Helsingøers Byeting, Mandagen den 31te Januarii 1785 og protocolleret, testerer Biørnsen. v. Deurs. Allerunderdanigst læst paa Helsingøers Raadstue Torsdagen den 3die Februarii 1785 og protocolleret, testerer v. Deurs.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellandsfars Lands tinas=Ret Onsdagen den 16de Februarii 1785. Neergaard. Brink Seidelm. Galschiet. Kraft. Saa og protocolleret ved Wederkinch. Jndkaldes hermed alle og enhver, som maatte have nogen lovlig Fordring i fornævnte afg. Kiøbmand Christian Wilhelm LemwigheStervboe, at de betimelig ville anmelde saadant for os som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier. Helsingøer, den 2den Martii 1785. H. Ramsbart. A. Lassen.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
J allerunderdamast Følge Hans Kongel. Majess, allernaadigste Bevilling, under 11te Febr. sidst, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Birkedommer og Ober=Jnspecteur Niels Hutfeldt Bagge paa Frysendahl og Herredsfoged Niels Borch paa Boller, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som beskikkede Skifte=Commissarier efter afg. Kiøbmand, Hans Friis udi Schanderborg i Aarhuus Stift, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel indkalde en alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos bemelte afg. Kiøbmand Friis, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb, og hos fornævnte Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 11te Februarii 1785. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Birkedommer og Ober=Jnspecteur Niels Hutieldt Bagge og Herredsfoged Niels Borch, Bevilling, at maae som SkifteCommissarier udi Aviserne indkalde afg. Kiøbmand Hans Frus udi Schanderborg hans Creditorer. Bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og den Wiborger Samler 3de gange indkaldede afg. Hans Friises Moder og Arvinger, som alle har melt sig og opholde sig i Egnen ved Schanderborg, især har den sal. Mand og halt en Broder navnlig Rasmus Jensen, som skal have tient paa en Herregaards Sielland, og var gift, men for endeel Aar siden er død, og vides ey at have efterladt sig Børn, i Fald nogen Arving efter ham uvidende og uventende skulle være, samt saa vel de som maatte skylde noget til Stervboen, som alle de der maatte formeene sig at have noget lovlig Krav, der ikke allerede er anmelt, at melde sig hos os underskrevne, som Skifte Commissarier inden de i Loven befalede Tider med lovgyldige Beviser, og til rigtige Liqvidationer og Betaling, da enhver skal nyde sin Ret. En SkifteSamling er til den Ende for først berammet i Stervboe=Gaarden, i Schanderborg den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Frysendahllog Boller, den 25de Februarii 1785. Niels Hutfeldt Bagge. Niels Borch.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majers allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelige " Cancellie=Raad Rasmus Rasmussen af Vor Kiøbstad Kiøge; Vortkand Sielland for Os allerunderdanigst haver andraget, at da han af Os efter hans derom giorte Ansøgning allernaadigst er bleven entlediget fra de ham anfortroede Embeder som Boegemester, den adjungeret og succederende Byefoged Bye= og Raadstueskriver sammesteds, samt Herredsfoged i Bieverschou Herred, ønskede han nu saa vel til sin egen, som fine Arvingers Sikkerhed i Fremtiden, at kunne blive betrygget for alle uformodentlige Fordringer og Prætensioner saa vel Henseende til bemelte Embeder som andre hans private Sa enger; thi have Vi, efter bemelte Cancellie=Raad Rasmus. sens derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed berillige og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Adresse Contoirets Efterretninger, 3de gange efter hinanden maae med 6 Maaneders Varsel sub pæna præclui - & perpetui silentii, indkalde alle dem, som saa vel i Henseende til ovenmelte hans havte Embeder, som i alle andre Tilfælde maatte formeene sig at have noget hos ham at fordre, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb hos ham at anmelde; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne derefter ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerun- derdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Give " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence. Stad Kiøbenhavn, den 18de Februar. 1785. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-03-14
Paa Herskabets S. T. Hr. Justiceraad Tønders Vegne, Arent Steenstrup.