JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-07-01
Roeskilde Amtsraads Forhandlinger. 1843 den 10de November afholdt Roeskilde Amtsraad sit 4de ordinaire Møde paa Roeskilde Raadhuus. Samtlige Medlemmer vare mødte. I. Discusionsprotocollen for Mødet den 10de August d. A. oplæstes og vedtoges, hvorefter den, forsynet med Redactions-Committeens Underskrift, afgaves til Archivet II. Formanden, næst at referere de siden sidste Møde expederede samt indkomne Sager, hvilke sidste efter den ved tagne Forretningsorden vare blevne de respective Comiteers Formænd tilstillede, underrettede Raadet om a. At Rentekammeret havde sanctioneret Raadets Jndstilling, at Veibetjentens Befordrings-Godtgjørelse forøges med 500 Rbd. aarlig. b. At det kongl. danske Cancelli havde bifaldet Raadets Jndstilling om, at den Debet, hvori en tidligere Herredsfoged staaer til Amtsfattigkassen, som uerholdelig, udgaaer af Regnskabet. c. At en Erindrings-Skrivelse fra det kongl. danske Cancelli under 27de Octbr. d. A. var indløben, hvori Collegiet udbeder sig Amtsraadets Erklæring om den paatænkte Revision af Helligdags-Anordningerne, hvorefter Formanden opfordrede de respective Commiteers Formænd til at referere de dem vedkommende Sager. III. Sognefoged Petersen, som Veicomiteens Formand, refererede dernæst de denne Comitee meddeelte og vedrørende Sager, som følger: a) at Rentekammeret har billiget Raadets Jndstilling angaaende Veistrækningen fra Krabbesholm Smedie til Amtskjellet, under den Betingelse, at den af Eieren af Krabbesholm for den overtagne Forpligtelse udstedte Declaration tinglæses, hvilket er skeet. b) Sagen i Anledning af Cancelliraad Herredsfoged Blumes sidste Andragende om Ulvemoseveien.
Almuevennen, 1844-07-01
Rentekammeret finder sig ikke foranlediget til at indgaae med en Jndstilling om at faae den ved allerhøieste Resolution af 25de Mai 1804 bestemte Veilinie fra Roeskilde til Kjøgforandret til at gaae over Ulvemosen. c) En Skrivelse fra Cancelliraad Herredsfoged Blume, hvori han anmelder, at de gamle Veiredskaber ere bortsolgte, og at Auctionsbeløbet 38 Rbd. 91 s. er indbetalt til Amtsrepartitionsfonden. d) Et Andragende fra Snoldeløv og Thune Sogneforstanderskab, hvori det besværer sig over, at Snekastningsarbeidet besværliggjøres ved en Deel paa Markerne ved Kjøge Hovedlandevei værende Diger og Plantninger. Comiteens Erklæring over Sagen, der gaaer ud paa, at man, da Digerne og Plantningerne ei staae paa Veiens Grund, og der saaledes Jntet kunde foretages i denne Henseende, burde tilskrive Politimesteren, paa hvem Tilsynet med Sneekastningen hviler, med Anmodning om, deels at vaage over at Digerne og Plantningerne holdes i den anordningsmæssige Høide, deels at paalægge de respective Sognefogder at paasee dette, samt ved leiede Folk lade Arbeidet udføre paa Vedkommendes Bekostning, som ei holde sig det dem givne Paalæg efterretteligt.
Almuevennen, 1844-07-01
Da Comiteens Erklæring af Raadet var tiltraadt, er det Fornødne herefter expederet. e) En Skrivelse fra Herredsfogden i Leire Herred, Secretair de Coninck, betræffende nogle ved Rygaards Marker paa Landeveien til Frederikssund værende Lede. Comiteebetænkningen oplæstes. Comiteen gjør der opmærksom paa, at Forordn. af 13de Decbr. 1793 dens § 84 forbyder at Lede maa opføres paa Landeveien, og maa derfor, i Henhold til denne J indstille, at de tre i Nærheden af Torkildstrup og Rye paa den mindre Landevei til Frederikssund værende Lede borttages, og ei igjen der anbringes. Denne Betænkning vedtoges af Raadet, og vil Sagen i Overeensstemmelse dermed blive at expedere. (Fortsættes). Trykt i det Priinniske Bogtrykkeri ved I. C. Lund.
Almuevennen, 1844-07-03
Endelig forelæste Peder Hansen et Andragende om Tiendeafgiftens Forandring. De to første Punkter i dette Andragende, og Kongetiendens fuldkomne Ophævelse, og om tvungent Salg til Communerne af Kirkerne med de til deres Vedligeholdelse henlagte Tiender, mødte omtrent de samme Jndvendinger som det andet Andragende om Hartkornets lige Beskatning, da Tienden blev erkjendt for en Skat, som er paalagt det ufrie Hartkorn. - Adjunkt Hansen raadte med Hensyn til disse tvende Tiender, ligesom ved Præstetienden, at indskrænke sig til at andrage, paa, at de overalt maatte fastsættes til en uforanderlig Kornafgift, hvor dette endnu ikke er skeet, og at fornemmelig den byrdefulde Adelse i Kjærven aldeles maatte forbydes. Han fandt det beklageligt, at Forholdet havde udviklet sig saaledes, at Kirkerne vare blevne en Gjenstand for Handel og Speculation; men det kunde dog ikke være retfærdigt ved Lovbud at paalægge Eierne at af ræde dem til Communerne mod den Betaling, en Commission fandt for godt at bestemme, eller at paalægge Communerne at modtage den. – Jeppe Møller var af samme Mening: Den, som eiede en Kirketiende eller havde en saadan i Pant, vilde lide et virkeligt Jndgreb i sin lovlige Eiendom, dersom det blev ham paalagt at aftræde den for en mindre Sum, end den havde kostet, eller som maaskee hæftede i den. Hans Rasmussen, Ole Kæmpe, Jens Mortensen og Andre talte for Petitionen. – Mørch, Hansen maatte ogsaa ansee dette Forslag for umodent, uagtet det vistnok indeholdt et frugtbart Stof baade til sørgelige Betragtninger over ældre Tiders Uretfærdigheder og til billige Ønsker, hvilke upaatvivlelig i en ny Tidsalder ville finde Indgang hos Folkets Styrere; men det forekom ham overhovedet høist paafaldende, at en Forsamling som vil være demokratisk, stræber at formaae en souverain Regjering til at benytte sin Enevælde til at berøve Undersaatterne deres lovlige, garanterede Rettigheder, om end disse i deres historiske Oprindelse hvile paa nok saa mange Uretfærdigheder. Ved Afstemningen blev Petitionen bifaldet med betydelig Majoritet. Bondefest den 20de Juni paa Falster.
Almuevennen, 1844-07-03
(Af "Lollands-Falsters Stiftstidende").J Anledning af Stavnsbaandets Løsning holdt Sdr. Alsløvs Beboere paa Falster en Forsamling (eller Fest) d. 20de Juni d. A., hvor der var Tale og flere gode Ting, som Frederik den Sjette har gjort for den danske Bondestand, og der blev oplæst adskillige Stykker af Frederik den Sjettes Bondekrønike, med Henviisning til Siden 56. Det er saaledes et Sagn, at en Herremand i Nørrejylland blev saa rasende over Stavnsbaandets Løsning, at han sammenkaldte sine Bønder, opstillede dem i en Række og tilfredsstillede sin Forbittrelse ved at spytte dem i Ansigtet,
Almuevennen, 1844-07-03
En Mindesang om Frederik den Sjette blev derefter afsjunget. Dernæst udbragtes Skaaler for Kongen, Dronningen og Kronprindsen, Fædrelandet og for de Godseiere, der have udtalt deres Mening, at lade deres Bøndergods overgaae til Selveiendom eller Arvefæste imod Betaling, og tilsidst udbragtes en Skaal for enhver veltænkende og frisindet Fædrelandsven, som er afden reene, sande Tænkemaade, at Bondestanden er den første og største Borgerklasse og uden den Staten eller Samfundet ikke kan bestaae af Jordens Frembringelser, florere Alting.
Almuevennen, 1844-07-03
Den Tale, som Høiesteretsadvocat Orla Lehmann holdt paa Gjæstgiverstedet Bellevue den 20de Juni 1838 i Anledning af samme Festlighed, blev ogsaa forelæst, hvorved han udtaler sit Ønskes Fremgang, over den danske Bondestand, Overgang af Fæstegodset, til Selveiendom eller Arvefæstes Fremme og overtyder Forsamlingen om, at Bøndergodset ikke var reen Eiendom, Herremanden var kun Herligheds Eier, han havde ikke Lov at gjøre med sit Bøndergods hvad han vilde .). Sdr. Alsløv, d. 22de Juni 1844.
Almuevennen, 1844-07-03
Til det af os anmeldte Stænder-Blad for Bonden have ikke meldt sig saa mange Abonnenter, at vi uden Tab kunne lade det udgaae, hvorfor vi see os nødsagede til at opgive denne Plan. Da det imidlertid efter Almuevennens" Bestemmelse er nødvendigt at give Beretning og Uddrag af de Stænder-Forhandlinger som angaae Bondens Anliggender, samt de for hver dansk Mand vigtige almindelige Anliggender og Constitution, Trykkefrihed, Finantserne o. s. v., eftersom Stændertidendernes Størrelse og Kostbarhed gjør dem til lukkede Bøger for Bonden i Almindelighed, og da vort Blads snævre Grændser vil gjøre det umueligt, ved Siden af dets almindelige Jndhold at give et saadant samlet og ordnet kort Uddrag af hine Forhandlinger, saa troe vi, at turde gjøre Regning paa vore Abonnenters bifald, naar vi, saalænge Stænderne i Viborg og Roeskilde ere forsamlede, lade udgaae 6 til 7 Extra-Nummere i Qvartalet, som kunne leveres for en Mark mere eller omtrent en Skilling meere ugentlig. Der vil saaledes i den anførte Tid udkomme 19 til 20 Nummere qvartaliter af "Almuevennen, foruden de sædvanlige Nr. af Communaltidenden, og Betalingen bliver da i samme Tid 4 Mark.
Almuevennen, 1844-07-03
Vi haabe at ingen af vore ærede Abonnenter ville blive misfornøiede med denne midlertidige Forandring, thi de Enkelte som i Stændertidenderne selv gjøre sig bekjendte med hvad der forhandles i Stænderne ville dog vistnok for Fleerhedens Skyld finde sig i den ringe Forhøielse, og alle de som ikke have Evne eller Leilighed til at gjøre sig bekjendt med hine Tidender, kunne ikke paa nogen billigere Maade erholde den for enhver Bonde nødvendige Kundskab om, hvad der i Landets Stænder debatteres og forhandles om hans egne borgerlige og oekonomiske Anliggender.
Almuevennen, 1844-07-03
Hermed et Følgeblad.
Almuevennen, 1844-07-10
Nr. 28. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut. Onsdagen den 10. Juli 1844. Cancelliet og de offentlige Blade.
Almuevennen, 1844-07-10
Vi berettede i Nr. 26 at Cancelliet har beordret Sag mod 6 Provindsavisers Udgivere, skjøndt disse Blade staae under Censur, senere er endnu befalet Sag mod 2 andre, nemlig Viborg og Skanderborg Aviser, som ogsaa havde optaget det uheldsbangre Jnserat fra den slesvigske Forenings Formand. J Anledning af denne Cancelliets Foranstaltning udtalte Fædrelandet; Nr. 1608 og 9 sig blandt Andet saaledes: Cancelliet repræsenterer nu en for den største Deel uddød Slægt og Anskuelser, som forlænge siden ere overvundne og forkastede; det repræsenterer en Tidsalder, da Nationalitet var en dunkel, ubevidst Bevægelse i det enkelte poetiske Gemyt, da Nationen var den Skygge, Thronen kastede, og Regjeringen var Staten. Siden den Tid er Tingenes og Tankens Verden undergaaet store Forandringer, Stater og Systemer ere omstyrtede, nye Livsformer og nye Principer ere fødte, men det kgl danske Cancelli har siddet nedbøiet over Acter og Forestillinger, uden at mærke, hvad der foregik udenfor man kan sige om det, som om Bourbonnerne, det har Jntet glemt og Jntet lært, det er det attende Aarhundredes Anskuelser, hvorefter det regerer i Midten af det nittende; Stemann har ikke andet System, end at udføre sin Herres Villie, og Ørsted sætter sin Statsmandsdygtighed i at udfinde Argumenter for en hvilkensomhelst ham opgiven Mening. Man kan finde det sørgeligt, at Christian den Ottende, som gjerne hører sig kalde den nye Tids Søn, og som i Historien har sat sig et uforgængeligt Mindemærke om, at han ogsaa virkelig er bleven berørt af dens Aand, at han har maattet beholde det Raad, han har taget i Arv fra sin Forgænger, at han ikke har kunne finde Sønner af Tiden, til hvilke han turde betroe sig; men man kan ikke forundre sig over, at Kongens Raadgivere, som de nu engang ere, og navnlig det danske Cancellies Formænd ingen Sympathi have for Nutidens Stræben, ingen Jnteresse for dens Sympathier, man kan ikke forundre sig over, at de betragte enhver, selv den naturligste og prisværdigste, folkelige Bevægelse som et betænkeligt Febersymptom, og sætte Statens Sundhed, i Regeringsmaskinens jevne Gang og Folkets fuldkomne Letharg (Dorskhed); at de, oplærte til selv at hengive sig i en Andens Villie, holde det for Undersaatternes første Pligt ingen Villie at have, at de ansee Nationens Anliggender for Nationen uvedkommende, og enhver Deeltagelse i disse fra Folkets Side for en forstyrrende Jndblanding; at de, vante til at see det Fremmede allevegne trænge sig frem paa det Nationales Bekostning, ansee det for Nationaldyd taalmodig at finde sig deri, at de endelig holde det for umuligt, at den Stat, som de have seet bestaae saalænge, nogensinde kan ophøre, og derfor med Tryghed smile af de Farer der true den med Opløsning.
Almuevennen, 1844-07-10
Frederiksborg Amtstidende" læses: J forrige Aar indgik Bestyrelsen af den høiere Bondeskole i Sundbylille med Ansøgning til Rentekammeret om at erholde det Tømmer, der udfordredes til Opbyggelsen af et paatænkt nyt Skolehuus, frit leveret af de kongelige Skove heri Amtet. Jstedetfor det Ansøgte har Hs. Maj. Kongen nu bevilget et Pengebidrag til samme Øiemed af 400 Rbd., hvilket det er os en Glæde at kunne berette, ei alene fordi en saadan Hjælp maa være af Vigtighed for denne meget lovende Læreanstalts Fremtid, men ogsaa fordi vi heri see et Vidnesbyrd om, at baade Hs. Majestæt personlig og vedkommende Collegium varmt interessere sig for en hurtigere fremskridende Folkroplysning, end den Almueskolevæsenet endnu i Almindelighed er istand til at bevirke. Allersløvs Huusmænd og deres Præst.
Almuevennen, 1844-07-10
Roeskilde Amts Landcommunalforening Torsdagen d. 23de Juli Formiddag Kl. 11, afholder Foreningen et Møde paa Gjestgivergaarden Prindsen i Roeskilde. Man tillader sig at bringe i Erindring, at de Sager der ønskes forhandlede ved Mødet, skal ifølge de vedtagne Bestemmelser, være indleverede til Formanden, 14 Dage for Mødets Afholdelse, eller inden d. 10de Juli. Carlslunde, den 19de Juni 1844. C. Petersen. p. t. Formand. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal=Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, DhryKbmd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præstø, Gaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-07-17
Nr. 29. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-07-17
Onsdagen den 17. Juli 1844. Hartkorns Petitionen.
Almuevennen, 1844-07-17
Den her begaaede Voldshandling er saa oprørende, at en Pengemulct neppe vil blive erkjendt som retfærdig Straf i Publicums Øine. J dette Tilfælde vil den almindelige Afsky vistnok blive Voldsmanden dobbelt følelig.
Almuevennen, 1844-07-17
Sognepræsten i Waalse Sogn, hvori Valdnæs ligger, Pastor Rosen har senere mundtlig underrettet Kjøbenhavnsposten, om, at Propr. Hansen har tilbudt den mishandlede Huusmand Peder Lollike, om hvem Lægen skal have erklæret, at der nu ingen Fare er for hans fremtidige Helbredsforfatning, i Erstatning Livsfæste paa hans Huus for hans og Kones Livstid uden Jndfæstning samt Huset repareret, og desuden en god Malkeko og 5 Rbd. til at begynde med, samt Fritagelse for alt Hoveri og al Landgilde uden nogetsomhelst Vederlag.
Almuevennen, 1844-07-17
Dette Tilbud skal Peder Lollike, ifølge Kippinge Sogneforstanderskabs Raad imidlertid endnu ikke have indladt sig paa, idet bemeldte Sogneforstanderskab, der har taget sig af Huusmandens Sag, har tilraadet ham at benytte Rettens Vei. Forsaavidt det tillige er blevet omtalt, at man vilde søge at benytte denne Leilighed til at bevæge Proprietair Hansen til at give samtlige hans Huusmænd Fæste paa deres Huse, da har ligeledes Pastor Rosen meddeelt "Kjøbenhavnsposten, at han efter en for længere Tid siden havt Samtale med Proprietair Hansen, har Anledning til at antage, at denne uden Hensyn til bemeldte Sag har bestemt sig til at iværksætte den omhandlede Foranstaltning i Henseende, til Huusmændene paa Valdnæs.
Almuevennen, 1844-07-17
Politiske Nyheder og Efterretninger. Den 4de Juli afholdtes en stor og skjøn Folkefest paa Skamlingsbanke i Nord=Slesvig. Henved 12,000 Mennesker havde indfundet sig, hvoraf Mange rundt omkring fra alle Danmarks Egne. Laurids Skau, den slesvigske Bonde, aabnede Festen med en djærv og indtrængende Tale, der heelt igjennem vidner om den Smerte Patentet af 29de Marts har fremkaldt hos Nordslesvigerne. "Det kom pludseligt, som et Lyn; men det har ogsaa lyst op, som et Lyn, og tændt an, som et Lyn. Disse ere hans Ord om dette Patent. Senere talte Grundtvig, Lehmann, Prof. Paulsen fra Kiel, Ploug, Ris Hansen med flere, og alle disse Taler vidnede om Erkjendelsen af den alvorlige og dybe nationale Betydning for hele Danmark, af den Kamp der nu føres i Slesvig mellem de forskjellige Sprog og Nationaliteter.
Almuevennen, 1844-07-17
Kjøbenhavnsposten for den 21de Juni beslaglagdes, men frigaves af Cancelliet; den beslaglagdes atter den 24de og dette Nr. undertryktes af Cancelliet. "Corsaren" for den 5te Julii beslaglagdes og Redacteuren sattes under Tiltale.
Almuevennen, 1844-07-17
J en Sag mod "Fædrelandets næstforrige Redacteur J. A. Hansen, for en Artikel med Overskrift "Cancelliet og Publikum, faldt den 29de Juni Høiesterets Dom hvorved Hof og Stads=Rettens Dom, 100 Rbdlr. Mulct og 1 Aars Censur, stadfæstedes.
Almuevennen, 1844-07-17
Kjøbenhavnsposten beretter at Cancelliet har givet et nyt Beviis paa det Mishag, hvormed det betragter alle Yttringer af Selvstændighed hos de dette mægtige Collegium undergivne Embedsmænd. J Løbet af forrige Maaned fandtes indført i "Berlingske Tidende" en meget undersaatlig Erklæring i Psalmebogssagen fra en Deel Præster i Veile Amt. Uagtet man nu skulde mene, at Præster maatte høre til de competente ste Dommere under Spørgsmaalet om Psalmebogens Jndretning, eller at de i alt Fald maatte være ligesaa competente som Juristerne i Cancelliet, saa maa dog det juridiske Cancelli være af en anden Mening, da det har ladet Provst Zahle og de øvrige Præster, som havde sat deres Navne under hiin Erklæring, gjennem Bispen i Ribe give en venskabelig Paamindelse om for Fremtiden at entholde sig fra Jndblanding i slige Anliggender!
Almuevennen, 1844-07-17
Et lignende Slags venskabelig Paamindelse har Provst Plesner paa Langeland erholdt fra Amtmanden over Svendborg Amt, fordi han havde modtaget Valg som Formand for den langelandske Communalforening.
Almuevennen, 1844-07-17
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Land, communal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsinger, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præsto og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-07-24
3die Aarg. Nr. 50. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut. Onsdagen den 24. Juli 1844. Stænderne i Viborg.
Almuevennen, 1844-07-24
Om det Udkast til en Plakat angaaende Opkjøb af Landmandens Produkter som forelagdes i de forrige Stænder, hedder det, at de mange der fremkomme indbyrdes afvigende Amendementer har været Anledning for Kongen til at give forandrede Bestemmelser, og han har derfor fundet det hensigtsmæssigt at lade Stænderne forelægge et nyt Lovudkast om denne Gjenstand. Om den de forrige Stænder forelagde Forordning om Bommenes Ophævelse siges der, at da begge Forsamlingerne fraraadede den Erstatning til Veikassen der skulde dække det Tab i Jndtægter, som den paatænkte Ophævelse vilde medføre, og da Veivæsenet ikke kan undvære fuldstændig Dækning for hint Tab, og de af Stænderne anviste Midler deels ikke vilde betrygge denne Dækning og deels iøvrigt vilde være forbundne med adskillige Betænkeligheder, saa vil hele den nuværende Bomindretning indtil videre vedblive. Om Udkastet til en Placat om Høitidsofferets ubillige Forringelse, anføres, at da en betydelig Minoritet i Jyllands Stænder, og Stænderne i Roeskilde have befrygtet, at den kunde faae en skadelig Jndflydelse paa Forholdet mellem Menighed og Præst, og da det af Forhandlingerne fremgaaer, at de Offerberettigedes retfærdige og billige Krav almindeligt erkjendes, saa har Kongen besluttet at oppebie, hvorvidt denne Erkjendelse vil gjøre sig gjældende i den Grad, at det ikke bliver uomgjængeligt fornødent at udgive en saadan Lov.
Almuevennen, 1844-07-24
Om Stændercomiteerne hedder det: Hvad de stænderske Comiteer angaaer, som Vihavde søgt at forberede ved Meddelelser, som Vi i 1842 lode gjøre saavel til begge Vore danske Stænderforsamlinger, som til vore Provindsialstænder for Hertugdømmet Slesvig og for Hertugdømmet Holsten, da har kun den ene af de fire Stænderforsamlinger fuldelig sat sig ind i Vore landsfaderlige Hensigter med den videre Udvikling, som Vi saaledes vare sindede at give den af Vor forevigede Forgænger stiftede Provindsialstænder-Jnstitution, og da en heldig Gjennemførelse af den paatænkte Jndretning ikke lader sig vente, uden gjennem en fuld Erkjendelse af dens Betydning og Formaal, saa see Vi Os for Tiden i den Nødvendighed at sætte denne vigtige Sag i Bero.
Almuevennen, 1844-07-24
Om Toldgrændsens Ophævelse mellem Jylland og Slesvig anføres: "Forsaavidt Vore Stænder have udtalt det Ønske, at Vi ville drage særdeles Omsorg for, at de Hindringer, der ere for Ophævelsen af Toldgrændsen mellem Vort Kongerige Danmark og Vort Hertugdømme Slesvig snarest muligt maatte bortryddes, da henvendes det allerede særdeles Opmærksomhed paa disse Hindringers Bortfjernelse.
Almuevennen, 1844-07-24
Angaaende Finantsvæsenet; Det har stedse været og vil fremdeles blive Formaalet for vore landsfaderlige Bestræbelser, i Statens forskjellige Bestyrelsesgrene at indføre saadanne Besparelser, som kunne forenes saavel med dennes velforstaaede Tarv som med dens Værdighed."