JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Vore Commissarier Brantsen og Roepelger skal være blevet meget koldsindigen imodtagne i Herzogenbusch Man har henviist dem til Velfærdscommissionen i Paris, hvorhen de nu skal være reyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Nederelven, den 12 Januarii. Med en i Nat ankommen Expresser er Beretningen om Franskmændenes igientagne Overgang over Waalstrømmen blevet bekræftet, og man vil forsikkre, at Franskmændene allerede have Gorinchem i deres Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Rygtet siger, at der ved Hoffet i Haag er holdet en Conference, for at bestemme Stædet, hvorhen Hoffet, Regieringslemmerne, og de allierte Hoffers Gesandte ville begive sig, om Nøden skulde udkræve det; – at den til Engelland reysende Prindsesse af Brunsvig nu ikke giør Touren igjennem Holland; – og at den engelske Flaade igien den 24de December er udløbet fra Livorno.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Kiøbenhavn, den 16 Januarii. Under Dato Frederichsberg Slot den 29de October er udgaaet en Forordning om Hegn og Fred for Jorder i Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Under Dato den 31te December er udgaaet en Placat, som nærmere bestemmer Pleie=Forældres Ret til at stille deres Foster-Sønner til Land-Soldater, i Stedet for deres egne Sønner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
J Tallotteriets 534 Trækning i Wandsbeck, den 13de Januarii, udkom følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795. kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 19de Januarii førstkommende om ForH. B. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af hvide Tørklæder, Hvergarn, Klæde, Emb, couleurte Sirtzer og Sirtzkattuner, stribede og effene Nettelduger, Musseliner, Taniebs, Sanna, Gorrasser, Cassa og Sukkerduner, Silke= og andre Tørklæder, Hørlærreder, Nanqviner, Tafter, Atlasser, Strømper, Porcelainer, Congothee, Maderaviin, Pommerantzsaft, Spanskpeber, nye Spillekort, Citronsaft, Anchoiser, Carduus- og Snuustobak, 4 og 3 Tommer Søm, og 3 Præsteste m.m. Jtem, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, engelsk Plet, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, Mahonitræes Meubler af Chatoller, Speile, Commoder, Borde, Sophaer, Stole, Dragkister, Sengesteder med og uden Omhænge, og adskillige andre Trævahre, tilligemed 3 engelske Gulvtæpper af Wiltongs Fabriqve, Linned og et Partie Dækketøi, Gang= og gode Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, saa og et geometrisk Maalebord, Kikkerter, en Bratsk, en Bas, med videre, ved Auction til de Høistbydende bortsælges i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller saasnart paafordres, til fornævnte Hr. Hans Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme (imod 4 s. Erlæggelse til de Fattige).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Tiirsdagen den 20de Januarii om Formiddagen Kl. 11 bliver i Ober=Brand= og Vand=Commissionen, som holdes paa Raadstuen, foretaget Licitation over Hav=Kalvs Tran til Stadens Gade=Lygter, for paa følgende Vinter, efter de Conditioner, som 3 a 4 Dage inden Licitationen ere til Eftersyn paa bemeldte Commissions Contoir i Løvstrædet Nr. 86.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-16
Mandagen den 26de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfols Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Sang og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten, 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/3 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post-Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marens Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næst efter om Formiddagen Kl. 10 Slet, og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Kiøbenhavns No. til Aar. Laan, sal. Post-Tidender. stian. nau. Mandagen, den 19 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Constantinopel, den 25 November. Ogsaa i Asien skal der sammenhværves et nyt Troppecorps, der, ligesom det her oprettede, skal disciplineres paa europæisk Maade. Alle disse Recruter faae tredobbelt Sold imod de gamle Tropper. Foruden at dette giør Misfornøyelsen større og større, giør ogsaa denne Storherrens besynderlige Tilbøyelighed for det nye Militaire, at Skatkammeret udtømmes, og at der følgeligen maa tænkes paa nye og trykkende Paalæg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Den forrige Overtolddirecteur, som den nu værende Storvizier for gammelt Fiendskabs Skyld saa gierne vilde have af Veyen, er nu udnævnt til Beglerbeg i Rumelien. Dette er det bedste Gouvernement i hele det tyrkiske Rige. Forrige Reis Effendi og forrige Kaimakan udgiøre nu fornemmeligen Oppositionspartiet imod Storvizieren og Capitain Pacha.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Det her ankomne Pohlske Gesandtskab var blot Rygte. Vel er her for nærværende Tid en polsk Emissarius, som før har været Dragoman her, men hans Ankomst har aldeles intet Politisk til Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Barcellona, den 6 December. J forrige Maaned har Fæstningen Figueras paa en øiensynligen forrædersk Maade, med en Besætning af 10000 Mand, overgivet sig uden at giøre et eneste Skud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Denne Tidende har gjort et overordentligt Jndtryk paa Gemytterne; og det gamle Had imellem Catalonierne og Castilianerne synes at ville bryde ud paa nye. Her i Staden er der føyet de fornødne Forsvarsanstalter, og det lader, som man har i Sinde at forsvare sig til det Yderste. Til alle Jndvaanerne uddeles der Vaaben, og Staden har forpligtet sig til, i Nødstilfælde, at bringe en Armee af over 100000 Borgere og Bønder paa Benene, til Provindsens Forsvar imod Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Stockholm, den 30 December. Hendes Russisk Keiserlige Majestæt har nu ogsaa, efter de fra Petersburg indløbne Beretninger, ladet Arm feldts Navn udslette af sit Ordens Register.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Efter en nye Forordning, bliver Brændevinets Brug, endnu mere indskrænket. J de fleste Landskaber er denne Artikels Brug og Tilberedning aldeles forbudet; i andre gielder det kun for Landet, og til Kiøbstædernes Fornødenhed er der fastsat et vist Qvantum. Blot Stockholm, Gothenborg, Carlscrona, og Sweaborg ere undtagne fra dette Forbud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Haag, den 6 Januarii. Hvor gode Udsigterne end nyeligen vare, har Lykken dog atter vendt sig imod os. I Gaar Morges bragte Prinds Friedrich af Oraniens Adjutant os den ubehagelige Tidende, at Franskmændene vare i Forgaars og i Gaar Nat gaaet over den tilfrosne Waalstrøm med en anseelig Magt og Artillerie, og havde bemægtiget sig Thuyl, Thiel, og det hele Thieler Waart. Deres Forposter stode paa denne Side Waalen allerede ved Hersyn. Den engelske Armee har maattet vige for den fiendtlige Overmagt, og trække sig tilbage over Leck. Derimod gjorde den østerrigske Armee sig færdig til at rykke frem. Den Skræk, fornævnte franske Javasion og Engelskmændenes Retirade har foraarsaget, er saameget større, som man just paa samme Tid erfarede, at Fienden havde gjort nye Fremgang i Syd=Holland; thi han var den 4de rykket frem til Wyckendam, en lille halv Miil fra Worcum. Alle Veye og Diger vare fulde af Flygtende, som ilede til det Jndre af Provindsen Holland. Af Landmilicen, som først skulde samles ved dette Aars Begyndelse, vendte en stor Deel tilbage til deres Hiem. Men de blive nu paa nye sammenkaldte, og i Gaar hørdes Allarmtrommen overalt. – J Gaar har det igien begyndt at tøe. Vedvarer dette milde Veir længer end sidste Gang, saa kunne vi endnu have godt Haab. – Den sidst indløbne Official Rapport af 3die hujus melder, at Fienden den 2den om Morgenen tidlig havde med en anseelig Magt anfaldet vore Forposter ved Worcum; at det, efter en tapper Modstand, lykkedes ham at erobre Batterierne ved Oliemøllen, hvis Kanoner bleve fornaglede; men at den fra Fortet Løwensteins og Staden Wondrichems to Batterier vel anbragte Jld bragte Fienden, uagtet han med en stærk Colonne rykkede frem fra alle Sider, igien til at vige. Vort Forliis i denne Affaire skal have bestaaet i 7 Mand; men af Fienden skal der, efter Bøndernes Udsigende, være dræbt henved 300.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Franskmændene have nu anlagt Batterier ved Ramsdonck, for derfra at bombardere Gertruydenberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
General de Bons, forrige Commandant i Grave, er nu kommet herhid. Da han, efter Overgivelsen, vilde levere den franske General sin Kaarde, vægrede denne sig ved at modtage den, og viiste ham desuden al muelig Høflighed og Tienstagtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Kiøbenhavn, den 19 Januarii. Den 16de Januarii er Statsminister og Geheime-Conferentsraad, Hr. Gregers Christian Greve af Haxthausen, beskikket at være tillige Præsident i det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente og General=Toldkammer, samt Kammerherre Frederich Julius Christian Baron af Gyldencrone til Deputeret sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Barom. N. O. 12 Januarii. Kulde. N. O. N. O. O. N. O. Udi afvigte Uge fra den 10 Januarii til den 17 dito ere i denne Kongelige Residence=Stad copulerede 17 Par. Fødte Drenge 34, Piger 36, tilsammen fødte 70. Døde Mænd 21, Qvinder 17, Drenge 9, Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Apoplexie 2. Brystsyge 9. Forraadnelses=Feber 3. Halssyge 1. Hastig død 1. Hidsig Feber 1. Jhielslagen 1. Kighoste 2. Kopper 2. Krampe 2. Mæslinger 2. Slag 6. Svindsoet 1. Tænder 2. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 9. Vattersoet 1. Værk 1. Tilsammen døde 59. Ere saa 11 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, indbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. . Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s. yst-Mad, eller Forældre og Børne=Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 10 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-19
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfols Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoss, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg 1 Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lpd., Wasbotten, 5 Lpd., Eid i Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Friderichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Inspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombei Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marcus Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næst efter og Formiddagen Kl. 10 Slet, og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 1/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Kiøbenhavns No. Aar alla. muun. mk. kasse. Post-Tidender, an mu Fredagen, den 23 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
London, den 3 Januarii. Oppositionen er i de seenere blevet meget stærkere, end den forhen var. Mange af Parlamentslemmerne ere gaaet over paa dens Partie, hvilke for holdte med Ministeren. – J Underhuset er Oppositionen nu ogsaa voxet til 75. Hr. Wilberfore vil med første indkomme med en ProMemoria fra hele Landskabet York, om at faae gjort Ende paa Krigen, og Lord Stanhope har i Overhuset ladet sig forestaae med, at han næste Tirsdag vil godtgiøre, hvorledes Storbrittannien ey har nogen Ret til at blande sig i Frankeriges indre Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Man venter, at Hertuginden af Brunsvig vil geleide Prindsessen af Wallis til Engelland, hvorfor man i det venstre Fløy paa Slottet i St. James indretter Værelser, til Residence for hende. Da der er ingen Tvivl om, at der jo krydser en fransk Krigsflaade i Canalen, saa er der fra Admiralitetet sendt nye Ordre til Portsmouth og Plymouth, at vor store Flaade inden 2 Dage skal være i Søen. Den vil for det første komme til at bestaae af 26 af de største og bedste Linieskibe, alle fuldt bemandede – Efter officielle Beretninger skal den franske Flaade ikkun være 21 Linieskibe stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Af Lloyds=Bøgerne sees, at Franskmændene siden den 1ste Februarii 1793, indtil nu, have med deres 147 Linieskibe og Fregatter borttaget i alt 1024 Skibe, hvoraf 982 tilhørde de Allierte, imedens disse i samme Tid have med Flaaderne fra Engeland, Holland, Spanien, Portugal 2, ey have taget mere end 444 Skibe, af hvilke ikkun 345 vare franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Da Kongen sidste Tirsdag kjørte til Parlamentshuset, modtog det forsamlede Folk ham vel med et frydeligt Hurra; men man hørde ogsaa, at der ligesaa almindelig og høyt raabtes: "Fred Fred, ingen Krig! – Lord Guilford var, som forhen meldt, den første, der satte sig imod Addressen til Kongen, og lagde til: at dersom den endeligen skulde finde Sted, saa maatte man dog udtrykkeligen lægge Kongen det paa Hierte, jo før jo heller at giøre Fred med den franske Nation, uden at Regieringsformen i Frankerige derved kom i Betragtning. og maa, sagde han, i høyeste Grad forundre mig over Ministrenes Forvovenhed, tvertimod Folkets almindelige Ønsker, og blot af privat Jnteresse for deres eget Partie, at ville fortfare med deres forvirrede System, som dog ikke længer kunde holde Stik. Skulde man fremdeles sætte en blind Tillid til slige Ministre, saa maatte man først være overbeviist om, at det deels var overhaands klogt og raadeligt at begynde denne Krig, deels at det under nærværende Forfatning og Conjuncturer var ornødent at fortsætte Krigen, og deels at det var beiendte erfarne Mænd overdraget at fore Krigen paa en fornuftig Maade. Denne Klogskab, Nødvendighed, og Erfarenhed, havde han med hele Europa god Grund til at drage i Tvivl. Engeland var af sit nu gieldende Ministerium nedstyrtet fra sin forrige blomstrende Tilstand, og fra sin Høyde i en ulykkelig Krig, der har bragt det paa Randen af en Afgrund. Ogsaa Republiken Holland er gandske imod dens Villie blevet indvikklet i dette Ministrenes fordærvelige System, og ligeledes bragt sin Undergang nær. Billighed fordrer virkeligen, at vi bør redde denne Republik, som sikkerligen, uden vor usøgte Mellemkomst, vilde handlet ligesaa viselig som Danmark og de faa andre Stater. De med andre Magter sluttede Tractater maae ikke afholde os fra at raade Bod paa de begangne Daarligheder. Og vi vilde neppe tabe meget ved at give det stakkels Corsica tilbage. Naar man undtager et eneste Søeslag, i hvilket Lord Howe har erhvervet sig en saa udødelig Roes, saa er alting løbet galt af baade til Søes og til Lands, og de feilslagne Krigsoperationer bør ingenlunde skrives paa Generalernes, men paa det ukyndige Ministeriums Regning. Og dersom det endnu bliver Hensigten med denne Kriig, at erobre Frankerige, og paa en myndig Maade foreskrive det en Regieringsform, saa maatte man enten marchere directe til Paris, eller og det franske Folk maatte ved en nye Revolution kuldkaste den nu værende Convention. Men hverken til det eene eller til det andet er der ringeste Glimt af rimeligt Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Efterat man længe havde debatteret om Addressens ubetingede Bevilgelse, tog Wilberforce, som nu ogsaa er gaaet over til Oppositionspartiet, saaledes Ordet: "Jeg kan ikke give mit Stemme til Addressen, da Kongens Tale ikke giver det mindste Haab om Fred. Vel vil man paastaae, at vor Forfatning, i Hensigt til Frankerige, er den samme, som i den sidste Parlaments=Session; men det er ugrundet. Nu ere Jacobinerne styrtede, og Confoederationen imod Frankerige begynder at opløses. Kunde vi ikke, da denne Confoederation var i fuld Stand, og Jnsurrectionen havde paa saa mange Stæder faaet Overhaand, faae Bugt med Franskmændene; hvormeget mindre vil det nu lade sig giøre, da vore Hielpemidler ere svækkede. Min Meening er derfor, at Kongen i Taksigelses Addressen ansøges om at slutte Fred paa billige og antagelige Vilkaar, thi i andet Fald er Underhuset villigt til at understøtte ham i at fortsætte Krigen paa det eftertrykkeligste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Nu reyste Hr. Pitt sig, for at besvare de gjorte Jndvendinger imod hans Planer. "Jeg taler denne Gang med større Bekymring, end forhen, da jeg seer, at saa mange af mine Venner, af hvilke jeg mindst havde ventet det, have saa gandske forandret deres forrige Tænkemaade. Hr. Wilberforce har udladt sig med, at den, som stemmer for Addressen, med det samme erklærer, at han ey vil træde i nogen Underhandling med Republicanere. Det var vel mueligt, at der i Frankerige var en Republik, med hvilken der kunde sluttes en billig Tractat; men med dem, der nu for Tiden herske, kan der umueligen handles med Sikkerhed. Er det Forsynets urandsagelige Villie, at hiint unaturlige System, der truer Menneskeslægten med Ødelæggelse, skal fremdeles reyse sit Hoved imod os, saa maa det dog i det ringeste ey kunne siges, at vi ikke have opført os som Mænd. Hovedpuncten, som Huset har at tage i Overveielse, bestaaer i at sammenligne de Farer, vi udsætte os for, naar vi nedlade os for Frankerige, med de Farer, Krigens Fortsættelse kunde medføre. Robespierre er vel styrtet, men de, som have fulgt ham i Regieringen, eller rettere i en vilkaarlig Magt over Indbyggernes Liv, Friehed, og Eiendom i hiint ulykkelige Land, ere ligesaa lidet at troe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Det franske System grunder sig jo endnu paa de saa kaldte Menneskets Rettigheder, Friehed og Liighed; et System, der efter sin Natur strider imod alle Regieringer, men især imod den brittiske Constitution. – Efter at have givet et ikke opbyggeligt Skilderie af de franske Finantsers Tilstand, sluttede han sin Replique med disse Ord: "Forudsat, at Holland slutter en separat Fred, saa indseer jeg dog ikke, hvorfor vi ey i Fremtiden, naar vi give Østerrige Subsidier, og have Spanierne og andre Allierte paa vor Side, skulde naae vort Øyemeed, hvorpaa Europas Velfærd og Existence beroer. – Endelig kom Touren ogsaa til Hr. For. Han besværede sig først over den Tvetydighed, som Ministrene hidtil havde betient sig af, i Henseende til Krigens Øyemeed. "Kongens Tale, sagde han, er denne Gang mærkværdig, fordi man først i den fik en aabenhiertet Tilstaaelse om Krigens Hensigt, samt underrettedes om, at man ey kunde begynde nogen Underhandling med det nu herskende Partie i Frankerige. J denne Tale fik man fremdeles at vide, at Fienderne havde erobret nogle faste Stæder. Gandske rigtig Fienden har i eet Feldttog tilfægtet sig flere Seiere, end der nogensinde ere vundne i et lige Tidsrum, siden Gothernes og Vandalernes Jndbrud. Mislykke, eller rettere vor egen mageløse Daarlighed, har styrtet os i al vor Elendighed. Man taler endnu bestandig om, at de franske Grundsætninger maa udryddes. Men hvad Fare er der da egentlig ved disse? Hverken Dannemark, eller Sverrig, eller Schweitz, eller de forenede americanske Stater ere blevne ødelagte, uagtet de ved deres lange Omgang med Frankerige maae have indsuet nogle af dets Grundsætninger. Man anseer det for en Fornedrelse, om vi gjorde Fredsforslag. Vi sendte dog ved Slutningen af den americanske Kriig Fredscommissarier til Paris. Og en Fred med det nu herskende Partie i Frankerige er ligesaa sikker, som med nogen monarkisk Regiering. Jeg erklærer mig altsaa for Freden, og haaber, at den om en føie Tid vil være sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-23
Nederelven, den 12 Januarii. Sidst i forrige Aar bestod den tydske Riigsarmee af 71262 Mand Jnfanterie og 12191 Mand Cavallerie; tilsammen 83453 Mand, foruden det Hessiske Contingent, og de Chursachsiske Tropper, som ere detacherte under den preussiske Armee. Under fornævnte Antal ere iberegnede 51908 Mand Keis. Kongl. Jnfanterie og 9732 Mand K. K. Cavallerie, i alt 61640 Mand Østerrigere.