JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-20
Avis. iliS. V. S. S. 28. J. N. S. V. N. N. V. 27. 7. og maal. N. V. Kulde. mel ilde, af disse den alle ud i Al¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
benhav gen. Kr. Post-Tde. alle bedagen, den 24 November. . Herskabet neentlig og Stykker, reSius.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Rom, den 20de Detober. Hyppig kommer her Courerer fra Udine, Venedig, og Neapel. Den hellige Faders Sundhed vedbliver at være saa god, som man paa hans høye Alder kan vente det. Efter Forlydende, vil om faa Dage udkomme en Bulle, angaaende Kloster geistligheden, den skal indeholde følgende Artikler, for Fremtiden skal i hver Stad kun være et Kloster af een Orden. Jngen kan aflægge Klosterløfte, før han er over de 40. Klostergeistlige maae ikke forlade deres Klo store, uden for at prædike, og høre Skriftemaal, og selv heri skulle de staae under deres Biskopper. De Klostergeistliges Antal skal formindskes ig hvert Kloster Hvert Klosters Jndkomster skulle bestemmes, og Overskuddet være under Landsherrens Anordning. Kloster geistlige skulle være forbundne til at lære, udøve, eller undervise i en eller anden Videnskab eller Haandtering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
en Mayland, den 30te October. Følgende er Bunapartes Proclamation, hvorved han har befuldmægtiget vort Directorium at bekiendtgiøre Valtelinerlandets, Chiavennas og Bormis Forening med den eisalvinske Republik, par omchinumaa 20 200 opnom og arremadeles som noValelinerlandets Chiavennas, og Bormis Jndvaanere ere opstandne, mod Granbandterne, og have i sidste Prairial erklæret sig uafhængige. Graubundternes Regiering tog efterat have forsøgt adskillige Mid lar at bringe, sine Undersaatter tilbage til Lydighed, sin Tilflugt til den franske Republiks Megling i General Buonapartes: Perfør, og søndre ham Hr. Gundencio Plante, som første Deputeret. Den sletter Fruetider lod Overgeneralen Logiennemtrængt af der Andrese, hvoralelierlandet befandt sig, skrive til den Frandindenske Regiering skal tilsige, den nada indsenden sin Deputation inden 19. Vendemiaire, (ande October og 2 anordninds on an annanden, nu 200, 2de Vi ere over 10de October. (Vel at mærke, at hans Proclamation gust er daterer den Dag og Granhandsens-Depherede de ikke kommerendens Der er gesaa upaatvivleligt allat af Fornat, for det af Ropubliken antagne, Megling, Grabandterne have frafaldet deres Ret dens Vægringen ved at sende Deputerede, reiser sig fra ægtige Jntriquer. Følgelig afgiør Overgeneralen, i den skanske Republiks Navn, og i Kraft af den Myndighed enhvormed han, ved Watrelinernes og Graubandterne giensidige, Forlangende, som Midler er beklædt Jndbyggerne af Balelitierlandet, Chiavenna, og Bormig fore Herrer, over at foreene sig med den visalpinske Republik, ann, anveniste og mod dend gilomas i Minu animulde og hun ad 20000 30 og Jen Skrivelse fra Sandvigt i Valtelinerlandet læser man følgende General Man har mede Følge mange Patrioter, og en Sqvadron Husarer gjort en Reise igiennem Valelinerlandene forom lære at Kiende den i vort, Landen herskende Almeenaando Allevegne en han modtaget med store Bilædesbeviisninger, Hile Valg telin – nogle Aristokrater og fanatiske Præster undtaget (hvor mange de nogle ere, hvad der forstaaes ved Aristokrat, samt naar en Præst er fanatisk, er viseligen ikke tilføyet) har kun et Ønske, at forenes med den cisalpinske Republik. J Tiranne tog Geneval Murat mod de Deputerte fra mange Stæder, og opmuntrede dem til Enighed og Roligheds Vedligeholdelse. Alle omfavnede hinanden, og svoer Brodortroeskabe, 328,000 Canada nødpadan end naar forrige off Basel, den 5te November. Den bekiendte Richard Serig der saa ofte var under Forfølgelse, og, hos standig vidste at snore sig derfra) er den 3die hæftet her paa fransk Begiering, og bragt i Stadens Arresthuus, indtil hans Udlevering. Den hos ham fundne Papirer ere paa den franske Chargerd Affaires, Bachers Begieringe, forseglede, og skulle i Nærværelse af en dertil af ham befuldmægtiget aabnes, og En anden Note fra Ba cher har givet Anledning til, at det er forbudet alle vore Borgere og Landsmænd at bære Ludvigskorset. kan sees, 2607 a 8
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Directoriets Arrete staaer, at disse Lande skulle behandles, som Republikens øvrige Departementer, hvoraf man slutter, at der intet bliver af den cischenanske Republik, men at disse Lande lægges til Frankerig. anolitik og asiastes gam Achen, ven 13de November. Den her udkommende Tidende, Tilskueren, indeholder følgende under Overskrift Forening med Frankerig. Med den franske Dagspost faae vi den vigtige Efterretning, at det fuldbyrdende Directorium i Paris allerede har udnævnt Justitsministeren, Borger Lambrecht, til Generalministeriet for de erobrede Lande mellem Maas og Rhin, for i Følge den stipulerede Forening med den franske Republik, fra nu af at indføre det constitutionelle System, dog lidt efter lidt og uden Rystning. J Følge heraf ere Justitse, Finantse- og Politie-væsenet, de forskiellige Forvaltningers Organisation, og overalt alt, hvad dette vedkommer, henlagt under dette ny Ministerium. For samtlige Lande mellem Maas og Rhin skulle nye Demarcationer til Departementsinddeling foranstaltes efter deres respective Beliggender, og disse Lande skulle, ligesom de forhenværende belgiske Provindser, for Fremtiden være en integerende Deel af den eene og udelelige franske Republik Republiken leve en siden Wesel, den 16de November. Vor Tidende indeholder følgende: Hos Forfatteren af Sandheds Vennen i Achen er Trykkeriet blevet forseglet, fordi han i et Udtog af det keiserlige Hofdecret havde sagt Rigets Uddeelt hed, istedet for Integritet. Jkke desmindre tvivler man paa, at det er saa vist afgjort med Rhingrændsen, som det i Achen udgives for. kan paasyn, og muligningaagives.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
J Frankfurt, den 14de November. En af vore Tidender anfører af en parisk Avis det uhiemlede Rygte, at Angerenu skulde have en befaling at besætte Hannover med et Corps Tropper." (Landsdowne har midlertid spaaet, at de Franske vel over Land torde finde Veien til Hamborg). Efteret offentligt Blad skulle 12000 Chursachser have faaet befaling at rykke frem til Demarcationslinien. 20000 27, 2de Ja in alle opnat hand paa Berlin, den 18de November. Hvad man Jack, længe ventede, er skeet. Kong Fredrik Vilhelm den Anden er død, og hans Søn, Fredrik Vilhelm den Tredie har besteget Thronen, (Rygter sige, at han har begyndt sin Regiering med at give de bekiendte Walles, dis 10000 anden. og Bischofswerder, og den endnu bekiendtere Madam Rig Vagt i deres Huus, det være sig til Beskiærmelse, eller Bevogtelse. 20 39. Mollyst, 26 a 7300000 17 36 minde, vil og 30 100 Aar. let, den 12te November. Det franske Stats bud, som saa længe var her er kommet med Efterretning, at Directoriet har ratificeret alt, hvad i Udine er passeret mellem Republikens og Keiserens Befuldmægtiget de. Tillige medbringer han den Forsikkring, at Didetoriet har samtykket alle foreløbig aftalte Arrangements med Riget, saa at Congressem i Rastade ikke vil vare længe. Mærkeligt nok er det ellers, at den for sin Standhaftighed og Troefasthed af Antirepublikanernen i det engelske Parlament saa ofte ophøyede Keiser, i sidste Debat blev af Grev Fitzmilliam for Fredslutningens Skyld kaldet en Jacobiner). af godmoos 9607 nod at Det hedder, at Erkehertug Carl skal udnævnes et General-Gouverneur i Venedig. Den første Januar skal Hyldingen gaae for sig. For at forebygge alle Udeligheder, rykke 40000 Keiserlige derind i Landets 5. Hid og 20 306 40 og no Venedig, den 3die November, Vedids Primairforsamlinger, som her i Løverdags holdtes i de forskiellige Kirker, indfandt sig af omtrent 60000 Stemme dygtige vort hele Folketal udgiør henved 150000 ikke mere end 23000. Paa det til dem giorte Spørgsmaal, om de fremdeles ønskede at leve under en demortisk Regiering, svarede omtrent 40 17000 Ja, de øvrige Nei. Uagter nu Stemmemeerheden var mod en democratisk Regiering, og de vrige 37000 stemmedygtige Jndvaanere aldeles ikke havde indfundet sig, har dog Municipalitetet sendt Borgerne Dandolo, Guiliani, Sardiona og Carminati til Paris, at erklære Directoriet, at det venetianske Folks Ønske paa Friehed, og anvende alt, og at Fredstractaten med Keiseren, ikke maae ratificeres (hvortil de, som bekiendt, ere komne for silde) tillige ere Borgerne Spada og Pisani sendte til Buonaparte, atetilbagebegiere, hvad Kanoner, Vaaben og Munition han har ladet borttage af vort forhen saa vilgt forsynede Arsenal, hvorfra nu neppe 200 Mand kunde væbnes. Da adskillige Jndvaanere alt havde taget den keiserlige Cocarde, har Jøden Grego, der nu er Municipalitetets Præsident, paa ny udstædet en Proclamation, at enhver under 6 Maaneders Fængselstraf skal bære Nationalcocarden. J Dag skal Fredstractaten mellem Frankerig og Østerrig formelig bekiendtgiøres, hvorved det talrige franske Militair skal være i Vaaben. Mange Democrater udvandre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Kiøbenhavn, den 24 November. Ved Auction solgt den 18de November, afg. Brygger Titchens Bryggergaard No. 6 i Gottersgaden, til Viinhandler Hr. Stephen Skrader, for 26505 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Den 23de November, Huset No. 235 i store Grønnegade til Hr. Johan Friderich Hjort, for 3883 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
J Tallotteriets 764 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Paa Proft og Storchs Forlag paa Børsen No. 11, 12 og 13 har nylig forladt Pressen: Geographie til Ungdommens Brug, forfattet af Chr. Sommerfelt, femte meget forøgede og gandske omarbeidede Udgave. Den er 30 Ark stor, og koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir 80 Sk., som er lidet over 2 Sk. Arket paa Trykpapiir og 3 Sk. paa Skrivpapiir. Udtoget af samme Værk koster 8 Sk. paa Trykpapiir og 12 Sk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-24
Hos Hofvogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Kiøbenhavns Aar anautionen, Post-T. denderes slutnaal. at Mandagen, den 27. November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Semlin den 27de October. Tyrkerne ere overmaade opmærksomme paa vore Fredsunderhandlinger med Frankerig. J øvrigt er deres Adfærd meget synderlig Eengang skiælde og smælde de over de Franskes Fremskridt, og kalde dem Røverier, og tillægge dem flere fornedrende Navne, en anden Gang ønske de dem al godt, og tale om os, som deres Fiender. Deres nærværende Sindelag kunde man kalde fiendtlige. Ogsaa er deres Communication med os ikke saa stærk som hidindtil. De have i 14 Dage ikke hentet Levnetsmidler og andre Fornødenheder hos os, som de ellers saa flittig fik herfra. Man lægger Mærke til adskillige Bevægelser iblandt dem, og paa nogen Tid ere adskillige Afdeelinger af Tropper trykkede ind i Belgrad, under Paaskud, at de hørte til Belgrads Garnison, som man alt i alt anslog til 5000 Mand. Man mærket det saare tydeligt, at de hidtil vare af den Meening, Østerrig, vilde blive nødt til at give Jstrien og Dalmatien tilbage. Men da de saae, at det ikke skeer, men at Østerrig fik derimod endnu mere, er det den mueligt, at skiule deres Uvillie over saa nær en Naboe ogsaa paa den Side.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Wien, den 11te November. Det er ved deres Hiemmarch tilkiendegivet de ungerske Jnsurrections=Tropper, at de vare forpligtede paa første Vink fra deres Souverain igien at møde med Vaaben og Bagage. Den russiske Keiser har frataget Prindsen af Nassau Siegen, der har udmærket sig i sidste Tyrkekrig, den ham af den afdøde Keiserinde tillagte aarlige Pension paa 12000 Rubler. Han lever nu her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Af en fra Petersborg ankommet Coureers Depecher erfarer man, at det russiske Hof har forordnet en Befuldmægtiget, som i Henseende til Rigsgarantien skal bivaane Kongressen i Rastadt; men først opholde sig nogle Dage i Wien. (Hvorledes dette vil lade sig foreene med Udinefredens 20de Artikel, der bestemt siger, at Kongressen i Rastadt blot skal bestaae af Frankerepublikens og det tydske Riges Deputerede, vil Tiden vise, da denne især synes bestemt til at udelukke fremmed Mellemhandling og Garantie. Ogsaa er der allerede ymtet om en Triple-Alliance mod Frankerig og Keiseren).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Den 30te October vilde Democraterne i Venedig plante et Friehedstræe, men forsøges af de Franske (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Jtalien, den 3die November. Genueserne have megen Lyst til at lade sig indlemme i den cisalpinske Republik, før ville de blive Franske. Overalt maae de kiende meget lidet til de italienske Folks Aand og Caracteer, som tænke paa en almeen Forening af dem. Der gives intet Land paa Jorden, hvor det indbyrdes Had mellem Stad og Stad, Landskab og Landskab, er stærkere, mangfoldigere, og meere haardnakket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
J Følge Breve fra Brescia blive i denne Stad og alle derunder staaende Districter alle unge Mennesker fra 17 til 30 Aar satte i Reqvisition, for deraf at danne den cisalpinske Republiks Armee. Derved gaaes frem med overordentlig Strænghed; man truer Forældrene med at confiskere deres Godser og Jndkomster, naar deres Sønner unddrage sig Reqvisitionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Mayland, den 3die November. J Gaar kom Buonaparte hid, og vil opholde sig her nogle Dage; men siden gaae til Paris, eller som nogle Breve mælde, til Schweits. Man troer, han, medens han er her, vil fuldende Organisationen af vor – frie og selvstændige republikanske? – Regiering, og derved fuldkommen grundfæste vor nye Forfatning. Jsær vil han udnævne Medlemmerne af begge vore Raad. Herfra gaaer han til Genua, hvor han vil staae af i Palladset Grimaldi, og fra dets inderste Have have Communication med den franske Gesandt Faypoults Hotel, hvorfor han og har afslaaet de ham af de tvende Exadelige Durazzo og Serra tilbudne Palladser. Om Buonapartes forestaaende Komme til Genua har Faypoult skrevet til Regieringen der. Den med Keiseren sluttede Fred tillod Generalen at nærme sig Genua, og der see et forFrieheden erklæret Folk, samt forklare sig om de Forandringer, der vare at giøre i den genuesiske Constitution; man skulde altsaa ikke for den Tid forelægge Primairforsamlingerne den til Sanction, da man først maatte høre, og raadspørge denne berømte Mand derom. (Ol Nationalsouverainetet, o Friehed, o Republik!) Basel, den 9de November. J Gaar Eftermiddigs er Richard Seriz under stærk Bedækning brag til Grændserne, og udleveret til Frankerig. Man meener, han derfra vil blive ført til Paris, og saa til Rochefort, at deporteres, som han alt længe har været dømt til (og som vil være ham saameget vissere, som den navnkundige 18de Fructidor aldeles var blevet til intet, hvis Pariserne havde fulgt det Raad, han i sin offentlige Anklager gav dem, i Tide at mælde dem til Nationalgarden).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Det franske Directorium har af alle Cantons og allierede Lande begiert, at alle for politiske Meeninger forviiste Schveitsere skulle tilbagekaldes, og benaades. (Hvad om Schveits forlangte det samme af Frankerig?) Denne Begiering angaaer især de dømte Züricher, Bernere, Walliser, o. s. v. Ligeledes forlanger det nogle aristokratiske bernske Officerer bort fra Grændsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Den engelske Minister Wicksam har forladt Bern; og man troer, at alle de bernske Deputeredes Bestræbelser hos Directoriet for, at han maae blive i Schveits, ville være forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Grunstadt den 9de November. Man vil her have opdaget en Sammensværgelse mod de Franske og deres Tilhængere, hvorudover ikke blot Besætningen er bleven forstærket, men og Kancellisten Schenk, Superintendanten Wolf, og Kammerraad Røchling hæftede Denne Hæftelse skeede i Gaar, og Dommen er allerede i Dag bekjendtgjort, og fuldbyrdet. Af Kancellisten Schen blev Haaret skaaret, og han under Ledsagning af 50 Mand bragt, som Slave ud af det med franske Tropper besatte Lande. Superintendenten og Kammerraaden skulle ogsaa deporteres. J Dommen angaves, som Schenks Forbrydelse, at han ved oprørske Taler havde søgt at ophidse Jndvaanerne mod det franske Militair, samt at fornedre det saa ærefulde, som hæderværdige franske Navn (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Achen, den 15de November. J Følge den afgjorte Forening med af Rhinlandene paa denne Side mod den franske Republik, har den herværende Commissair Borger Estienne notificeret Magistraten, at fra nu af hvert Salg af geistlige mobiliair eller imobiliair Godser skal indgaae, og hver Notarialhandling i denne Anledning ansees ugyldig og intetsigende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Bonn, den 16de November. Med Republikaniseringen bliver det daglig alvorligere. Jntermediaircommissionen har befalet, at den høyre Fløy af det churfyrstelige Slot skal sættes hastig i Stand til en hidkom mende fransk Commissairs Boepæl og Cancellier. Han ventes inden 8 Dage. Ogsaa skulle alle Lande paa denne Side, fra Maas og til Rhinen opmaales af Jngenieurofficerer, og inddeles i Departementer. Man vil alt vide den tilkommende Departements=Jnddeeling, nemlig Roer, Eisel, Aar, Moselmunding, Nahe, og Mellem hins Departementet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Paris, den 15de November. Vore Gesandte til Kongressen i Rastadt ere afreiste i Forgaars. Hvorvel de smaae Fyrsters Jnteresse, som didskikke Deputerede, er meget deelt, og mangfoldig, haabe vi dog, at denne Kongres ikke vil vare meget længe. Østerrig og Frankerig have allerede i Forveien i deres hemmelige Fordrag afgjort de fleste stridige Puncter, og hvo kan modsætte sig denne Afgiørelse? J Følge den, skal, som det hedder, den lille Flod, Nette, som nedenfor Andernach løber i Rhinen, blive det franske Lands Grændse paa venstre Rhinbred, hvorved Kongen af Preusen og Churfyrsten af Cøln betrygges deres paa hiin Side liggende Eiendomme. Men skulde det preusiske Cabinet vise sig redebont mod en maadelig Skadesløsholdelse at afstaae disse sine Eiendomme til den franske Republik, vil den venstre Rhinbred heel blive forenet dermed. Til Churfyrsten af Cøln vil Frankerig ler finde en Skadesløsholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Det fuldbyrdende Directorium har alt den 4de November udnævnt en Commission til at indføre en ny Organisation i de erobrede Lande, saavel mellem Maas og Rhin, som Rhin og Mosel; Commissair er den hidtilværende Cassationsdommer Rudler fra Overrhinen. Directoriet angav vel i sin Beslutning til Aarsag, at hidtil mange Misbrug havde indsneget sig i disse Landes Forvaltning; men i Grunden vil Directoriet ufortøvet organisere i de hemmelige Fredsartikler bevilgede Landstrækninger paa fransk Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Anstalterne til at fortsætte Krigen med Engelland vedvare, og den engelske Armees Hovedqvarteer er i Rennes. Mange Tropper drage sig sammen der, og ved Brest. Til Landingsforsøgene vil man især bruge platte Fartøyer, Brandere, Kanoneerslupper, og andre smaae Fartøyer; Søeofficererne i Brest have ogsaa tilkiendegivet Directorium deres Beredvillighed til Expeditionen mod Engelland. Midlertid hedder det, Directorium har umiddelbar ved en Tredie ladet det engelske Hof erklære, at saafremt kun Status qvo blev igien indført, som Frankerig umuelig kunde afvige fra Freden snart kunde blive sluttet. Directoriet skal have tilbudet sig at sætte den fangne Sir Sidney Smith i Friehed, paa Vilkaar, at Udvexlingen af de Fangne mellem Engelland og Frankerig herefter skal være almindelig, og ikke partial, hvilket vilde være til Frankerigs Gunst, da flere Franske end Engelske ere fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Det lissabonske Hof, skal have tilsendt Regieringen de sidste Betingelser til Fred (uhiemlede engelske Efterretninger paastaae derimod, at Engelland, for at frelse Portugal, har gjort Fred med Spanien). Med de hidkomne Deputerede fra Nordamerica vil Directoriet ikke underhandle, førend de opvise fuldkommen Fuldmagt at godtgiøre den Haan, Kongressens Præsident i sin Jndledningstale havde viist den franske Republik, og afbryde alle mod Tractaten med Frankerig stridende Underhandlinger med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Til den herværende tyrkiske Gesandt der har besværet sig over den Friehed, som Borgeren Monge i sin Tale til Directoriet har tiltænkt Ægyptens og Grækenlands Jndvaanere, har Talleyrand sagt: det var blot en lærd Mands Privatmeening, som Regieringen ikke var ansvarlig for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Wien, den 15de November. J Følge Beretninger fra Venedig hersker der megen Uroe. Vel er hele Adelen, hvis hele Existents beroede derpaa, og den gemeene Mand vel tilfreds med Foreningen med Østerrig; men det kan man ikke sige om den saa kaldede Borgerclasse, hvortil især Kiøbmænd, Advocater, Læger, og Apothekere høre, da den største Deel af disse hænger enten ved den gamle aristoratiske eller ny demoratiske Forfatning. Det hedder, Keiseren vil antage Titel af Hertug til Venedig, og Herre af det faste Land paa denne Side Adige. Det keiserlige Regiment Kheul har allerede Befaling at rykke ind i Venedig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Mayland, den 7de November. Her ere komne sex Deputerede fra Venedig, at giøre General Buonaparte Forestillinger om denne Stads Skjæbne. De paastode, de fire Femtedele af Venedig vare for den democratiske Regieringsform. Buonaparte viiste dem derpaa det franske Directoriums Proclamation, hvorved det har alt under 26de October ratificeret Freden med Keiseren. De venetianske Tilforordnede, Battaglig og Dandolo, skulle have tilbudet bemældte General 18de Millioner og 18000 Mand til Krigens Fortsættelse, saafremt Freden, ikke maatte blive ratificeret, hvilket, som bekiendt er, alt er skeet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Buonaparte har her ladet de forskiellige Corps maneuvrere for sig, og forkyndet dem, at han var udnævnt til Chef for Oceansarmeen, og at Vaabnene ikke kunne blive nedlagte, før det stolte Albion var ydmyget. Til at indskrænke vore Statsudgifter, har han foreenet vort Justits- og Politieministerium, og udnævnt den franske General Biguel dertil. De cisalvinske Departementer har han sat til 20, der skulle vælge 240 Deputerede, hvoraf 160 skulle sidde i det store Raad, og 80 i de gamles. Et Corps af 25000 Franskmænd lader han blive tilbage i cisalpinsk Sold. Vore Bisper, som Directoriet skal udnævne, skulle i deres Hyrdebreve holde dem fra alle andre republikanske Former, og ikke meere skrive sig af Guds og den apostoliske Stoels Naade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Her havde under Directoriets Begunstigelse dannet sig en Cerele constitutionel, der i kort Tid blev over 500 Lemmer stærk, og som Politieministeren selv gjorde dem Compliment, det skulde være ham en Fornøyelse og Pligt, at besøge en Forsamling, der bestod af indsigtsfulde og patriotiske Borgere. Men neppe var Buenaparte her, for Directoriet paa hans Befaling lod Cu den spærre og forsegle med Yttring: En saadan Cerele eller Club kunde blive farlig paa en Tid, da Constitutionen endnu ikke var tilfulde organiseret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Kiøbenhavn, den 27 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-27
Barom. Therm. Vinden. 20. Novbr. 271100. Varme. S. V. S. S. 27. A. I. 2 S. S. V. Kulde. N. S. me i Aren Hos Hofbogtrykker Schmin paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1779. 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk., samt Musen-Calender for Aaret 1798 Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-01
Kiøbenhavns Aar. No. lum. Post-Tidender, Fredagen, den 1 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. H. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-01
Lissabon, den 23de October. Her er for kort siden kommet en Franskmand, der kalder sig Borger Matthien. Han lever meget indgetogen, og man troer, han er en Agent for den franske Republik. Han besøger ofte vor Statsminister Pinto di Souze, og Chevalier d'Aranjos nys fra Paris hiemkomne Secretair, Hr. Brillos.