Berlingske Tidende, 1762-04-30
Fra Odense berettes, at den 31 Martii paa Hs. Kongl. Majests. Vores allern. Konges høye Fødselsfest, blev den der nye opbygte Latinske Cathedral=Skole solenniter indviet i Overværelse af mange høye Rangs=Personer af Militaire og Civile, saavelsom af den geistlige Stand, da Skolens Rector den for sin utrættelige Fliid og Veltalenhed bekiendte Professor Søren Anchersen holdt en ziirlig Oration, og blev saavel for som efter Orationen af Skolens Cantor og StadsMusico opført en vel componeret Musiqve. Til Middag blev samtlig Geistligheden inviteret til Giest af Hs. Høyer værdighed Hr. Biskop Ramus, da Hs. Kongel. Majestæts og det ganske Kongel. Arve=Huuses hidindtil bestandige Flor i Fred og Lyksalighed blev ønsket en stedse Vedvarenhed. Opgave til den Vestindiske Handels Forbedring. En Dansk Undersaat i Vestindien, som ey vil være sit Navn bekiendt, der glæder sig ved den danske Handel paa de Danske Kongelige Eylænder, men græmmes over at adskillige Vanskeligheder hindrer dens Fremvext, og som ønsker, at der kunde af kyndige saavel Landets nu og forhen værende Beboere, som og i Danmark, Norge og Holsteen værende Handlende, opgives tilstrækkelige Midler der kunde hemme og hæve de Vanskeligheder; indbyder alle og enhver, der i den Vestindiske Handel har Jndsigt, og en Patriotisk Kierlighed for Landet at være dertil behielpelig, ved offentlig at give deres Betænkning tilkiende. At dette kunde i Værk sættes, fremlægger han følgende Plan. 2 Hen fremsætter 2de Qvæstioner, som indeholder hvad Vanskeligheder hindrer den Handels Fremvært, til Besvaring og Oplysning. 2) Den som ved Besvaringen tydeligst og fuldstændigst opløse, de 2de Spørsmaale, erbyder han sig for hver Qvestions Besvaring til en Erkiendtlighed at give Værdien af et Fad raae Sukker paa 1000 Pd. reen Vægt efter Markets Priis i Vestindien, og det udi en Skuepenge af Guld med den Jnscription: Vestindisk Præmie for et got Raad i Aaret 1762. 3) Svaret paa Spørsmaalene indsendes Franco til Addressecontoiret her i Kiøbenhavn under Forsegling med underskreven Navn eller Boemærke inden medio October indeværende Aar, paa det endnu af samme inden Høst=Skibenes Afgang kan taget Gienpart in duplo at sendes ham over til Vestindien. 4) Naar han der har læst samme, og efter sin Jndsigt og Skiønnende, givet den Besvaring, som han anseer for tydeligst og fuldstændigst fortienende, samt forsattet Extract af de landre, for saa vidt de maatte indeholde, enten et og andet Middel, som af den første var forbigaaet, eller ikke tydelig nok udført, eller for en og anden remarques Skyld var værd at læses, skal ligeledes in duplo samme vorde med Foraars=Skibene sendte til Kiøbenhavn, med Ordre her til en Kiøbmand at udbetale Præmien, til den som samme har tilsendt, hvilket i Aviserne bekiendtgiøres, hvorefter den som melder sig med det Navn eller Boemærke, og tillige til Beviis at det er hans Navn eller Boemærke, foreviser det Seigl, med hvilket hans Besvaring var forseglet, nyder Præmien. 5) Besvaringen, som nyder Præmien med Extracten af de øvrige, bliver da forderligst trykt, saa de inden to Maaneder efter kan være Publico bekiendt. 6) Paa det aarligen en eller to saadanne Afhandlinger kan haves, bliver saasnart de 2de første Qvæstioners Besvaring ere indleverte 2de nye fremsatte til Oplysning, som da skulde være færdige til den Tiid at det i Aviserne er bekiendtgjort, hvo der har erholdet den første Premie. 7) Han agter at continuere dermed aarlig, i Fald han finder at dette Forsæt lykkes og har den forønskede Virkning, og skulde endikke et Aar Besvaringen være saa, at den efter hans Skiønnende for Mangel af Fuldstændighed kunde offentlig bekiendtgiøres, og derfor Qvæstionen næste Aar maatte igientages, saa skal den samme, uagtet en anden næste Aar maatte tilkiendes Præmien dog alligevel siden hans Besvaring forrige Aer var best, nyde en Erkiendtlighed, proportioneret efter Svarets Bonite. 8) Qvæstionerne for indeværende Aar 1762. ere følgende: 1) Hvad som kan være at forbedre paa de Proviant=Vahrer og Plantage=Requisiter, samt andre Manufactur=Vahre, der føres fra Dannemark, imod det som føres fra Fremmede, og hvad Middel behøves til, at vi derpaa kan give saa godt Kiøb som Fremmede. 2) Om ikke saadan Mængde af levende Qvæg kan tillegges paa Eylandene, og saltet Fisk, samt Staver og Baand til Sukker og Rom Fustagierne, som og Zingels til Husene forskaffes fra Dannemark, Holsteen og Norge, saaat ikke af disse Sorter skal fornødiges Tilførselen fra nye Engelland.