JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-28
Udi Aalborg Stift ere i næstafvigte Kirke-Aar 1787 copuleerte 627 Par, fødte Mandkiøn 991, Qvindekiøn 952, deriblant 121 Uægte, tilsammen af begge Kiøn 1943, døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 604, fra 10 til 20 Aar 52, fra 20 til 30 Aar 46, fra 30 til 40 Aar 60, fra 40 til 50 Aar 73, fra 50 til 60 Aar 83, fra 60 til 70 Aar 136, fra 70 til 80 Aar 113, fra 80 til 90 Aar 51, fra 90 til 100 Aar 3, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen af Mandkiøn 1221. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 659, fra 10 til 20 Aar 47, fra 20 til 30 Aar 55, fra 30 til 40 Aar 61, fra 40 til 50 Aar 64, fra 50 til 60 Aar 83, fra 60 til 70 Aar 127, fra 70 til 80 Aar 119, fra 80 til 90 Aar 52, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover ingen, i alt af Qvindekiøn 1272, tilsammen af begge Kiøn 2493. Altsaa ere i hele Stiftet 550 flere døde end fødte. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 10 Par Tvillinger, og 22 Børn dødfødte. Jblandt de Døde: 53 Børn døde af Kopper, 3 døde af Kigkoste. J Frue Sogn et Barn ihielslagen af sin Fader, i Budolphi Sogn 2 hastig døde, i Schjoldborg Sogn en Kone 81 Aar gammel, som havde været Jordemoder ved 231 Børns Fødsel, paa adskillige Stæder 6 druknede; 3 veltede med deres Vogne og døde derunder; i Saltum Sogn en fremmed Betler død pludselig; i Hunne Sogn en Betler funden død paa Marken; paa adskillige Stæder 3 hastig døde; 3 døde i Barselseng; i Siørring Sogn 2 Par Ægtefolk, som vare døde af Forraadnelses=Feber, begravede paa een Dag; i Snedsted Sogn 2 Brødre ligeledes begravede paa een Dag; i Erslev Sogn en Dreng dræbt ved nogle Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-28
J Tallotteriets 365de Trækning i Wandsbeck den 20de December udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Kiøbenhavns Aar No. muur, appen. Paul, Post-Tidender, som saa paa Mandagen, den 31 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Czernowitz i Buckowina, den 24 November. J Moldau bliver Tyrkernes Antal større og større, og det vrimler ret i vort Naboelag, af Tyrker og Tartarer. Paa Proviant have de ingen Mangel; thi vi have efterhaanden seet over 1000 Proviantvogne komme. Een her i disse Dage ankommen Emissair beretter, at der allene i de to Fæstninger Choczim og Jasse ere 20000 Tyrker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Fra Tyrkiet, den 6 December. Porten har til sendt den bekiendte Scheich Mansur et Hattischerif eller Keiserligt Diplom, hvori han udnævnes til Overhoved for alle rettroende Frievillige, men den har ogsaa havt den ubehagelige Efterretning, at denne hellige Friebytter tilligemed 7 til 8000 Cubanere, som han havde faaet samlet, er af Russerne slaaet paa Flugten, og hans Mandskab gandske forjaget og adsplidtet, samt at han derefter har maattet see sin Boelig og sit sammenskrabede Forraad gaae op i Røg, og alt Qvæget bortføres af de seyrende Russer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
London, den 14 December. J et i Forgaars holdet Cabinetsraad over Kobbermyntens nærværende Beskaffenhed i Kongeriget, hvortil Chefen for Myntvæsenet, Greve Essingham, var indkaldet, blev besluttet: At der ufortøvet skal myntes nye Kobberpenge; at man skal søge at indsamle de mange eftergiorte Halv pence- og Farthing=Stykker, som falde Publicum til saa stor, Last, at de nye Kobberpenge skulle udmyntes saaledes, at der ikkun gaae 24 Halvpence-Stykker istedet for at der forhen gik 48 Stykker paa eet Pund, og at Myntfloden, med Farthings=Stykkerne skal have samme Forhold. Efter en af Krigssecretairen i Underhuuset gjort Erklæring har Kongen fattet den høimodige Beslutning, at opoffre sine Huustropper og sin Garde, som ere meere til Pragt og Parade end til virkelig Tieneste, for sin Staats Vel og til Lettelse for sine Undersaattere. Kongen vil derfor ogsaa, at det, som ved disse Reformer svares, skal tilfalde den almindelige Fond til Landmagtens Underholdning; da Garnisonernes Forstærkelse i Nordamerica og Vestindien, som beløber sig til henved 12000 Mand, vil medtage aarligen 81000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Oberst Fitzpatrick, af Oppositionspartiet, sagde ved denne Leylighed: "Den Brittiske Landmagt maa endelig have en militair Commandeur en Chef, som kan paasee og drages til Ansvar for alt hvad der angaaer Armeen. Aldrig har den Brittiske Armee været i bedre Stand, end under den afdøde Hertug af Cumberlands Direction. En Herre af hans Stand og Anseelse er bedst skikket til at beklæde en saa vigtig Post, da han er ophøyet saavel over Hofmandens Sledskhed som over Frygten for at imodsige de mægtigste Ministre. Landet seer nu igien i een af dets unge Prindser (Hertugen af York) den Mand, som formedelst sine Talenter og sin militaire Opdragelse vil være meest qualificeret til en saadan Commandeur en Chef.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Alle vore Morgen og Aften Tidender have i disse Dage havt travelt med en Of- og Defensiv-Alliance, der skulde være sluttet imellem Frankerig, Østerrige, Rusland, Spanien og Sverrig, for at balancere med den i Arbeyde værende Tractat imellem Engeland, Preussen, og Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Wien, den 15 December. Da alle Civilgouverneurerne fra deres Districter ere indkaldede til Erkehertug Franzes forestaaende Formæling, saa har denne Omstændighed foranlediget den Formodning: At Keiseren maaskee ved samme Leylighed vilde erklære Erkehertugen for Medregent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Man har her paa nogen Tid solgt en fransk Brochure, i Form af en Commedie, over de Brabantske Tildragelser, hvori Monarkens Forhold findes igiennemgaaet i den meest bidende satiriske Tone. Og dog har Hs. Majestæt, uagtet de desangaaende skeete Forestillinger, ikke villet lade denne Brochure confisquere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
At der ved Hovedarmeen maa foregaae Ting af Vigtighed, sluttes deraf, at her den 8de d. M. i største Hast ankom en Officeer som Coureer fra Peterwardein, og at han nogle Timer derefter igien blev affærdiget med nye Forholdsordres til Generalerne Clairfait og Rouproi. For Armeen er udmyntet 1300 Centner Kobber=Kreuger, og der antages endnu stedse flere og flere Vundlægger til dens Tieneste. Redoutesalens Jstandsættelse til Formælingen skal have kostet 40000 Gylden. Af den Medaille, som Graveur With har i Arbeyde til denne Fest, skal præges 6000 Aftryk. - Kiendere maae tilstaae, at de aldrig have seet noget skiønnere og kostbarere end det Halsmykke, som Prindsesse Elisabeth skal bære paa Formælingsdagen. Det Rygte er aldeles ugrundet, at denne Høytid skulde været udsat til Paaske. Da hele Grændse-Cordonen, 160000 Mand stærk, nu er forsynet med Magazinforraad indtil Høsten 1788, saa har Keiseren befalet at indeholde med flere Kornvarers Opkiøbning i Ungarn. - Alle Hvervinger have en næsten utroelig Fremgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Den ulykkelige 75 Aar gamle Registrator Pistriz har den 10de, 11te og 12te hujus maattet paradere paa Skafottet, og skal nu feye Gaderne i 8 Aar. – Af Skibtrækkerne i Ungarn ere fra den 1ste August til den 31te October 115 bortdøde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Landmanden i det Ungarnske hiemsøges af en skrækkelig Mængde Markmuus, som true med alle Kornlandenes Ødelæggelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
J disse Dage har en Bogtrykker, hvis Kone var kommet i Barselseng, indbudet det heie ærede Publicum til Faddere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Haag, den 18 December. J Gaar Formiddags gjorde begge de yngste Prindser af Oranien en Tour til Hest lige til Delft, og vilde været indi Staden, for at see Vagtparaden. Underofficeren, som havde Vagt i Porten, spærrede denne saasnart han blev dem vaer, og nægtede dem at indpassere, under det Paaskud; "Han havde Ordre, ikke at indlade nogen Bevæbnet."Hr. Euller, som fulgte med Prindserne, forestillede ham, at de Bevæbnede, han her saae for sig, vare begge de unge Prindser, og 5 til 6 Personer af deres Suite, og at deres Vaaben efter Sædvane ikke bestod i andet end en Kaarde og et Par Pistoler til Mands. Men Underofficeren blev ved at paastaae, at han ikke indlod dem; og Prindserne maatte med deres følge vende tilbage, uden at have været i Delft og uden at see Paraden Jmidlertid er Underofficeren, formodentlig en hemmelig Patriot, arresteret for sin strafværdige Opførsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Da nogle uroelige og forvovne Personer i disse Dage have understaaet sig at indslaae forrige Raadspensionair van Bleyswycks Vinduer, og der desuden Tid efter anden ere forefuldne mange Uordener, saa have Staterne af Holland seet sig nødsagede til at udfærdige en nye og skærpet Publication, hvori alle voldsomme og fredsforstyrrende Handlinger forbydes under Legems- og Livsstraf efter Omstændighederne. Og skulle de Statsbetiente, som vise sig skiødesløse i at forfølge de Skyldige, strax afsættes fra deres Bestillinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Den forhen ommeldte Beretning, at Generalstaterne den 14de hujus have eensstemmigen besluttet at indgaae Alliance med Hofferne i London og Berlin, læses nu i alle Hollandske Aviser. Det bekræftes ogsaa, at Hr. von Thulemeyer er rappelleret, og skal afløses af Baron von Alvensleben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
J Utrecht har Øvrigheden bekiendtgjort, at den ansaae det for et sikkert Middel til at vedligeholde og befæste den igien indførte Rolighed, om enhver har Orange=Baand og Zirater. De formane derfor alle til ikke at lade sig see paa Gaderne, uden at være forsynet med et saadant Tegn, i andet Fald maatte man tilskrive sig selv den deraf flydende Ulæmpe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Kiøbenhavn, den 31 December. J afvigte Kirke-Aar fra 1ste Advent 1786 til 1ste Advent 1787 ere udi Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland, Lolland og Falster, Als og Ærøe indbefattes) copulerte 1452 Par, Fødte Drenge 2550, Piger 2534, deriblandt 241 Uægte, tilsammen fødte 5084. Døde Mandkiøn 2648, Qvindekiøn 2468, i alt døde af begge Kiøn 5116, altsa 32 fleere døde end fødte. Mærkværdigheder iblandt de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 43 Par Tvillinger og 28 Dødfødte. Jblandt de Døde: 2234 Børn under 10 Aar, derimod have 223 opnaaet en Alder fra 80 til 90 Aar, hvoriblandt en 88 Aars gammel Huusmand i 69 Aar og 5 Maaneder har beboet eet og samme Huus i Weilbye under Wends Herred, og 37 have oplevet en Alder fra 90 til 100 Aar, blant hvilke for usædvanlig høy Alder anmærkes: en Mand i Aasum Herred 103 Aar, en Kone i Sunds Herred og en anden i Winding Herred, begge over 100 Aar; i Odense Herred en Kone 99 og en anden 98 Aar, en Kone i i Lollands Musse Herred næsten 100 Aar, og en Mandi samme Herred 95 Aar. Børnekopperne have grasseret mange Stæder, og blot i Lollands Nørre Herred ere af Kopperne døde 87. Ulykkelige Hændelser: J Odense Herred 2 druknede; J Aasum Herred en Dreng paa 3 Aar forbrændt i en Kiedel kogende Vand, og en 10 Aars Pige slæbt ihiel af en Hest, i Salling Herred 2 druknede i en Leergrav, en skaaldet ihiel, en Mand falden af Vognen og strax død, og en Mand paa 84 Aar omkommet ved et Par løbske Heste; i Sunds Herred 2 Mænd og en Kone druknede i en Baad i et haardt Veir, i Gudme Herred en Karl nedfalden i en Lade og død paa 3die Dag; i Windings Herred 2 druknede, den ene en Landsoldat imellem Nyeborg og Corsøer; i Bierge Herred en Dreng paa 3 Aar druknet i en Leergrad; i Scham-Herred en Mand fra Klinte Sogn funden død paa Langøe; i Baag Herred et Barn paa 3 Aar druknet i en Brønd, og een ved at sprænge en Steen med Krud ihielskudt; Paa Langeland en Dreng paa 11 Aar druknet ved at skride paa Jis, og en Person paa 18 Aar dræbt af et Vaadeskud, Paa Ærøe 2 Drenge, den ene 13 Aar, den anden 7 Aar, og en Pige 10 Aar, alle 3 Sødskende, qvalte i en Bagerovn, hvor de af Faderen vare indsatte, for at fordrive Udslæt. Paa Alsøe en Mand død pludselig i et Bryllupshuus. J Lolland en død pludselig paa Marken, og en falden i Vandet og omkommet, 2 Syv Aars Drenge druknede i et Gadekiær, 4 Mandfolk fra Feiøe druknede i en Storm, en Mand falden over Borde og druknet; en drikfældig død pludselig. Paa Falster er ved Havsøe, Strand fundet et forraadnet Mands-Liig. Selvmord: Fem have hængt dem selv, 5 druknet dem selv, hvoraf en Mand og en Kone i Anfald af stærk Raserie, en Kone efter 2 Aars Tungsindighed skaaret sig selv Struben over.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Vinden. 27. II. O. 24 Decbr. N. O. 4 1/ Kulde. 27. II. 6. D. N. O. N. O. 28. 5. O. 1 1/2 Varme. N. V. N. V. Avis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
J Tallotteriets 530te Trækning her i Staden udkom i Dag følgende Numere: Da Hans Kongelige Majestæt allernaadigst igiennem det Danske Cancellie haver forundt mig Adgang til Archiverne, for deraf at hente sikkre Efterretninger til Kong Frederich den Fierdes Histories Forfærdigelse. Og jeg derved sættes i Stand til med critisk Nøyagtighed og diplomatisk Vished at kunde bruge Sal. Etatsraad Høyers Friderich den Fierdes haandskrevne Historie paa Tydsk. Saa tager jeg mig herved den Frihed, at anmode alle Danske, Norske og Holsteenere, hvis første Ungdom tilbragtes under Kong Frederich den 18de, og som endnu leve, eller deres Efterkommere, at de gunstigst vilde meddele mig de haandskrevne Efterretninger, som de maatte have efterladt sig om denne Konges Leve= og Regierings=Tid, hvoraf Tidsrummet fra 1671 til 1730 kunde oplyses. Ingen Historieskriver kan noksom sætte Priis paa Medalderens Dom overde Tiders Begivenheder, han skal beskrive, Tillidsfuld venter jeg af Tvilling-Rigets Undersaattere Bidrag, der sætte mig i Stand til troeværdigen at skrive den Konges Historie, hvis Død styrtede Norden i en Bedrøvelse, der var ligesaa dyb som almindelig. – Efterretningerne udbedes indsendte til Hr. Directeur Hopffner, Kongel. Bogtrykker, som tilstiller mig dem, og naar de ere af mig extraherede, skal de ham til Aflevering igien blive sendte, og Jndsenderens Navn med al Erkiendtlighed i Værkets Jndledning blive nævnt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Skulde nogen vilde have betaling for deres meddelende Bidrag, behage de at melde Summen, og Efterretningens Beskaffenhed, inden den mig til Brug overleveres. - Enhver, som elsker sit Fædreneland, kan ikke andet end ære og elske dets Kongers Minde, vil da og med Glæde bidrage alt mueligt, til at overlevere Fædrenelandets sande Fader Frederich den Fierdes Minde til Efterverden saa ærefuldt som det fortiener – heri søger jeg Undskyldning for denne min Anmodning. – Ved Subscriptions-Planer skal man nærmere bekiendtgiøre, naar med Historiens Trykning kan skee Begyndelse. Niels Detlev Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Forhenværende Hofmester hos Hds. Majestæt Dronningens Pager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorø adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 sk. iske
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-12-31
AVERTISSEMENTS. Da her paa Landet under 26de August sidstleden ved Døden er afgaaen en Person navnlig Rasmus Willumsen, som skal være harn fød i Warde i Jylland, og han ved et af ham den 5te Augusti nægforhen oprettet Testamente har indsadt os som Executores og Skifteforvaltere i hans Boe, samt hans Moder, Brødre og Søstre, saa mange af dem, som maatte være i Live, som hans retmæssige Arvinger. Saa finde vi fornøden, da den Afdødes fraværende Arvingers rette Opholested ei er os med Vished bekiendt, foruden det Proclama, som ved Retterne her paa Landet vil vorde læst, herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske og Hopffnerske Aviser og Addresse Contoirets Efterretninger med Aar og Dags Varsel, at indkalde bemeldte afgangne Rasmus Willumsens fraværende Arvinger, enten selv eller ved Fuldmægtiger at melde sig her i Christianstad paa St. Croix for os som Executores Testamenti og Skifteforvaltere i hans Boe, og tillige lovligen at legitimere deres Arverettighed, da Boet efter saadan Tids Forløb uopholdelig vil vorde sluttet og tilendebragt. Christianstad paa St. Croix, den 12te September 1787. S. L. Hansteen. J Towers. D. Mandagen den 7de December forstkommende, om ForH. C. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Knapper, Syenaale, Baand, Sukkerlade, Theer, engelske, chinesiske og andre Porcellainer, Sukkerduner, Casser, Nettelduger, Taniebs, Musseliner, ostindiske engelske og andre Sirtser, og Sirtskattunner, sweitzer og hiemmegjorte Dreiler, hollandske Bretagne, og hiemmegjorte Lærreder, Sattyner, Atlasser, Jllustringer, Tafter og Pillanger, Kniplinger og Blonder, Traadfryndser, Ginganger, Uhrbaand, rød schopole Viin Søyg, og Strømper, Kaneelfroe, Saffran, Papiir, Pennesiære, Handsker, og extra fine Mattepolonger, med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, og Bliktøy, Meubler af Speyle, Dragkister, Chatoller, Commoder, Mahonietræes og andre Borde, Sophaer, Ottomaner og Stoele, Sengestæder med og uden Omhænge, tilligemed andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Boger. Saaog: Stueuhre, Mandspeltser, Geschierer, en meget stor Lysekrone, og en nye Jagtvogn, med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælges i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Kiøbenhavns No. Aar rask lagt. Post-Tidender, hans til Fredagen, den 4 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. Vort Ønske vilde Du, o Gud, bønhøre: Skiænk med det nye Aar nyt Liv, ny Virksomhed, Fra Pligt og Dyd og Ret os intet føre, En ansee vi vort Kald med Ligegyldighed! Saa fremmes Fødelandets Held, Og Bondens, Handelsmandens Vel. Om Kongen og Hans Huus Alfader værne! Lad Tvillingrigets Folk, endog de fjerneste, Fremdeles nyde Fred. - Lad hver Mand gierne Som ægte Dansk og Norsk og troe sig tee, Velsign, o Gud, hver Borgers Fliid! Thi, uden Dig, hvad er vor Jid? Selv Kongens høye Raad Du stedse lede, For Landets sande Tarv dets Jdræt vaere ved Belønn, al Godheds Gud, hver, som er rede, Af egen Drivt, usøgt, at vise Kierlighed! - Besiæl hver ærlig Kongens Mand Med Jver for sit Fødeland,
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Fra Sclavonien, den 5 December. Jmellem de her værende Keiserlige Tropper og Tyrkerne er det nu allerede virkelig kommet til Blodsudgydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Den 21de November vilde et Detaschement Keiserlige slaae en Broe over Saufloden imellem Mitrowitz og Rascha. De ikke langt derfra staaende Tyrker lode spørge, hvad dette skulde betyde, og da man fortsatte sit Arbeyde, rottede Tyrkerne sig sammen, løbe i store Hobe til, overfaldt Arbeyderne og dreve Detaschementet tilbage, hvorved nogle Husarer af Regimentet Barco bleve dræbte og adskillige saarede. Denne Tildragelse foraarsagede, at flere Regimenter fik Ordre at brække op, hvilket gjorde megen Opsigt, og har formodentlig givet Anledning til Rygtet om Belgrads Jndtagelse. Pachaen i Belgrad har gjort den nærmeste Keiserlige Commandeur Undskyldning for dette Overfald, og advaret ham om at forekomme, at man ikke begyndte paa saadant igien, da han umuelig kunde holde sine Folk i Tæmme, hvis det skeede oftere. Snyatin, den 5 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Den Moldauske Fyrstes Secretair og flere her ankomne Kiøbmænd berette, at 5000 til Jassy ankomne Tyrker have gandske udplyndret denne Stad, slæbt alle unge Fruentimmer bort med sig, myrdet alle Gamle og Børn, og tilsidst stukket Jld paa adskillige Kanter, hvorved dog kun 40, Huuse ere lagte i Aske. - Siden har en Kiøbmand fra Jassy, som ved denne Leylighed mistede alt hvad han eyede, og med Nød reddede Livet, bekræftet denne Ulykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Tyrkisk Grændse, den 6 December. Som nu fornemmes, bliver den tyrkiske Flaade ikke liggende i Canalen ved Constantinopel, men skal fordeles til Havnene ved Warna, Sinope og Trapezunt, for desbedre at kunne holde Øye med Russernes Operationer." Saavel ved Fæstningen Bihag, som paa flere Steder opkastes Skandser. – J Belgrad er Mangelen saa stor, at et Pund af det sorteste Brød koster 5 Kreuser østerrigsk Mynt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Efter en christen Kiøbmands Skrivelse i Belgrad skal ved den tyrkiske Armee findes over 80000 Christne, og man regner, at der over 100 franske, 7 tydske og 25 polske Officerer følge Mahomeds Fane, siden de blive vel betale. Pachaen i Ocakow skal være stranguleret; og Mufti siges at være afsat, fordi han havde viist sig tilbøyelig til Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
De i Belgrad boende Grækeres Antal beløber sig til 20000, som alle ere misfornøyede, og skulle eensstemmig have besluttet, naar de østerrigske Tropper ikkun vilde giøre Alvor deraf, at hielpe dem til at blive Mestere af Fæstningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Lemberg, den 9 December. Herfra bliver endnu daglig ført Kanoner og anden MuBrody giøres Anstalter til at nition til Buckowina. – imodtage 8000 Russer. – J Choczim have 2 Pachaer duelleret, og den ene er blevet paa Stedet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Fra Ungarn, den 13 December. Om Fæstningen Belgrads forehavte Overrumpling melder et Brev fra Semlin følgende: "Allerede den 30te November rykkede der en Mængde Artillerister med deres Kanoner ind i Semlin, og den 1ste December vare adskillige Officerer beskæftigede med at eftersee Passagen og de udsatte Piquets. Den 2den om Eftermiddagen rykkede hele Milicen ud af Semlin, og der kom fra andre Egne i en kort Tid saa mange Tropper sammen, at de udgjorde et Corps af 18000 Mand. Jndbyggerne i Semlin bleve den hele Nat oppe, for at see Udfaldet paa denne hemmelige Expedition; men en overmaade stærk Taage gjorde Operationerne umuelige, og Mandskabet, som om Natten havde udstaaet megen Kuld og Besværlighed, kom Dagen efter tilbage til deres Standqvarterer igien. Den oprørske Pøbel i Belgrad skal have været Aarsag til denne Opmarsch, da Rygtet gik, at man just den Nat vilde overrumplet Semlin. J Dag (den 3die) er alting igien roeligt, og saavel Penge som Varer gaae ligesom forhen til og fra Belgrad. Jmidlertid er Brevvexling fra vor Side indtil videre forbudet."
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Besætningen i Belgrad er kun 4000 Mand stærk, og alle Rygter ere der enige, at General Alviinz har Natten imellem den 3die og 4de hujus havt et Anslag for imod bemeldte Fæstning, men at han af General von Gemmingen ikke havde faaet Understøttelse til rette Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Ved Retiraden skal mange af de Keiserlige Soldater, være druknede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Wien, den 15 December. Da Sagerne ved den virkelig forefaldne Blodsudgydelse imellem vore Grændsetropper og Tyrkerne nu ere komne saavidt, at man daglig maae see fleere saadanne Optrin imøde, saa er hele Armeen, efter igientagen allerhøyeste Befaling, beordret at holde sig færdig paa første Vink, Til de mange hinanden modsigende Rygter hører ogsaa denne Beretning: at General von Gemmingen var med et Corps Keyserl. Tropper gaaet over Saufloden, for at afskiære et Corps Tyrker Passagen, som rykkede frem for at forstærke Besætningen i Belgrad; men at han med et stort Tab skal være jaget tilbage, og at den offensive Krig, imod Østerrige saaledes derved, som man længe har ventet, nu virkelig er begyndt. Andre Breve melde, at de Christne i Belgrad, underrettede om, at Tyrkerne vilde ombringe dem alle, havde underhaanden givet den Østerrigske Commandeur Vink til at komme, og at han har vildet nytte denne Omstændighed til at bemægtige sig Fæstningen; men at Anslaget mislykkedes ham. Man frygter altsaa ikke uden Aarsag for de paa tyrkisk Grund boende Christne, og anseer endog den Keyserlige Jnternuntius i Constantinopel for lykkelig, om han med Sikkerhed kan blive bragt til de 7 Taarne. At Baron von Trenk havde villet oprette et Friecorps imod Tyrkerne, har han selv nyelig ladet erklære for aabenbar Usandhed.