JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Til den Frisindede er meddeelt Følgende: "Skulde et temmelig almindeligt Rygte være sandt, at et fremmed Kunstnerpar, hvis Hovedmedlem forlangte 200 Rbd. for at synge til en Aftenunderholdning, har været saa generes at byde en af vore første Virtuser en Tobaksdaase til den respective Værdi af 3 Specier, som Erkiendtlighedsbeviis for tre Ganges Assistence ved Sammes musicalske Soireer, – da kan man i Sandhed ikke give Udlændingerne saa megen Uret i at de spotte over de Danskes Beskedenhed, da deres egen Uforskammenhed idetmindste hos os ialmindelighed hoster langt rigere Frugter. Hertil knytter sig ogsaa en bemærkning af "Dagen", som ved at omtale Hr. Heinemeyers Concert yttret, at Hr. H. neppe for 200 Rbd. kunde have forskaffet Publicum en større Glæde, end han gjorde, ved at svare de 200 Rbd., og formaae Jfr. Za til at syngeistedet for Mad. Bishop.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Med Hensyn til Reglunderviisningen i Sorø Akademies Skole oplyser Kjøbenhavnsposten, at der i Skolen for Tiden findes lidt over et hundrede Disciple; blandt disse ere der 3, som undervises i Realklasserne, nemlig 2 i den nederste Realklasse og 1 i den mellemste. J den øverste Realklasse gives endnu ingen Underviisning. de tre øverste lærde Klasser, som ere sideordnede med de tre Realklasser, findes omtrent fyrgetyve Disciple; i de tre nederste Klasser, hvor Underviisningen ikke er deelt i lærd og Real-Underviisning, findes omtrent tret sindstyre. Man formoder, at kun meget saa af disse, naar de komme høiere op, ville gaae over til Realunderviis(Hp. Av.)ti naen. Til at have Tilsynet med det thorvaldsenske Museum Opførelse have Kjøbenhavns 32 Mænd udvalgt af deres Midte: Muurmester og Capitain Sibbern og Erosserer J. H. Lund. Man nærer tillige det Ønske, at den ædle, af Alle saa høitagtede og elskede Thordvaldsen forbliver hos os, for at see sit skjønne Værk fuldendt. - En Sag af den største Vigtighed vil nu, som Man tor haabe, i Kiøbenhave, saart komme i Drøftelse af en Commis son, næmlig Laugsvæsenet. Det Cancelliet har bifaldt de 52 Mænds Forslag om at nedsætte en Commission til Sagens nærmere Undersøgelse, saa have disse dertil af deres Midte foreslaaet; to Handlende, Ther. H. P. Hansen og Urtekræmme Øst, to Haandværkere, Dhrr. Gamst og Sager, og desforuden tre saakyndige Mænd Udenfor Samme, næmlig Overretsassessor Algreer-Ussing, Overauditeur Møller og Prof. David.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
J Nordmanden P. A. Munches iaar i Christiania udgivne lille Skrift: "Norges Historie i kort Udtog, til Brug for de første Begyndere, forekommer blandt andre lærerige Sager ogsaa følgende: De stridbare Nordmænd begyndte efterhaanden ogsaa at trænge længer sydover end til Elvene og Skovene; de angrede Gotherne i det sydlige Sverrig og Danmark, forjage eller undertvang dem, og nedsatte sig ogsaa der i store Sværme. Der oprettedes Smaariger, i Skaane, paa Sjæl and, Fyen og Jylland. De undertvungne Gotter bleve saa godt som Trælle eller Livegne, og Nordmændene bleve Herrer, og ikke blotte Oddelsmænd, men Adelsmænd. Ravnet Fribaaren, Thegn, eller som de tydske Gother, kaldte det, Than eller Dan, blev her snart eenstydigt med Herre, "Stormænde; de erobrende Nordmænd, kaldtes Daner, og det indtagne Land efter dem Dan(Rd. Ao.) mark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Det er noksom bekjendt, at der hvert Aar i Nætterne af Begyndelsen til henimod Midten af November Maaned, især den 12, 13 og 14 d. M. faldet en overordentlig Mængde Stjerneskud, en Erfaring, der allerede i en Række af Aar har stadfæstet sig ved talrige Jaattagelser paa mange forskjellig Steder i Europaa og Amerika. Man har imidlertid endnu ikke hørt, at saadanne Jagttagelser her eller andetsteds iaar have været foretagne af Astronomerne. Samtidig med Stiftamtmand Bluhmes Jnstilling, for om muligt at betrygge Jyllands nordligste Deel med Vesterhavets Oversvømmelser, er ligeledes til Rentekammeret indkommet et Andragende i samme Anledning fra Stiftamtmand, Kammerherre Grev Ahlefeldt Laurvig i Viborg, og et udførligt Forslag om Anlæg af nye Klitter, som det simpleste og sikkreste Værn med Havets Jndbrud, fra Professor Forchhammer, som i Sommer(B. T.) har bereist Vestkysten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Ved Høiesteret er Soren Bonde af Falsled, for Qvaksalverie, dømt til at bøde 20 Rbd. Sølv til Svendborg, Amts Fattigkasse. – J Sagen (betræffende Anlægget af et Veistykke) Gaardmændene Jens Madsen og unge Hans Hansen contra det Offentlige ere Vends Herreds Politiretsdom og Odense Amts Overpolitiretsdom af Høiesteret kjendte uefterrettelige at være.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Jfølge Sydsiell. Avis havde Bornholmerne iaar lovet sig en god Høst, som og, hvad Græs og Straa angaaer, blev Tilfældet, hvorimod Ærterne ere mislykkede, Rugen, paa mange Steder næsten gold og Byggen gav kun maadeligt i Skjeppen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Forfatteren af de siden 1834 aarligen i "Aarhuus Stiftstidende" indførte Forudsigelser om Veirliget i Sommer=Maanederne, har nu i et Skrift, kaldet: "Ven propheten, eller Anviisning til forud at kjende Sommerens Beskaffenhed i Henseende til Væde og Tørke, meddeelt Publicum "Motiverne til bemeldte Veirspaadomme og Anviisning, hvorefter Enhver ved Slutningen af Marts Maaned kan forudsige den tilstundende Sommers Veirlig Sagen er efter dette Skrift meget simpel: Hemmeligheden bestaaer nemlig i efterfølgende 3de Puncter, 1) at meget Sneefald om Vinteren har en næstpaafølgende vaad Sommer efter sig; 2) at lidet eller intet Sneefald om Vinteren har en tør Sommer til Følge; og 3) at et Sneefald, især af nogen Betydenhed, i en vis Tid efter Efteraars-Jerndogn, sædvanligt har et Regnveir til Følge i lige saa lang Tid efter Foraars-Jerndogn, dog stundom med Afvigelse af nogle Dage enten forud eller bagefter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Det af Justitsraad Neckelmann bebudede nye UgeskriftTouristen, vil ogsaa gjøre Kjøbstædernes Communalforfatning og Forvaltning til særegen Gjenstand for Draf telse. J Subskriptionsindbydelsen hedder det blandt Andet tu, den i Kjøbstæderne indførte nye Bestyrelse medfører saa store Fristelser for borgerlige Egoisme og Particularisme til at gjøre sig gieldende, og for de af Konger beskikkede Enbedsmærd til at begive sig til er forgles Magenhed, at der i ingen Deel af den offentlige Bestyrelse vil føles større Trang til Pressen end i denne. For kort siden døde i Sognet Delve i Nordre Dithmarsken en Mand, der, som Daglønner, tidligere havde erhværvet sig en Formue af rigelig 14,000 Courant. Spa sommelighed, som imidlertid dog aldrig udarrede til nogen Gierrighed, var hans nødvendige Middel forved sine Hænders Arbeide at naae en saa anseelig Formue, og med denne utildags høitpriste huuslige Tyd forvandt han stedse et ægte religieust Sindelag, hvisaarsag han som Medlem af det christelige Samfund nød almindelig Høiagtelse. Maatte hans Livsvandel tjene Mange til Efterlignelse. - Han døde i den høie Alder af næsten 80 Aar, hvorimod hans efterlevende Enke allerede er indtraadt i det 93de Aar. (Dithm. v. Eiderst. Bote.) Hist og her hører Man ofte Klage over Ulyst til Arbeide og uforbederlig Dovenskab, uden at Man er i Stand til at afhielpe dette Onde. Men der gives dog eet Sted, hvor saadanne Klager ikke høres, det er i Rasphuset (Tugt- og Forbedringshuset) i Amsterdam. Her har Man et ganske eget Middel for at faae endogsaa den Døvneste flittig. Der findes nemlig i Rasphuset et tillukt vandtæt Værelse, ligesom en Brønd, i hvilket uophørligt flyder saa meget Vand ind, som et virksomt Menneske kan pompe ud. Did bringes den Dovne. Man giver ham Pompestangen i Haanden og dreier Hanen paa Roret, igiennem hvilket Vandet flyder. Og nu siger Man: "Pomp eller drukn!" Kjærlighed til Livet gjør Underværk, og Man har endnu ikke hørt, at Dovenskaben (Horf. Av.) har seiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Af Bladet Diversal erfarer Man, at Kromand Lang i Hammershøi havde Løverdagen den 23de Nørbr., da han kjørte hjem fra Randers, paa den saakaldte Flastebro ved Hornbek det Uheld, saa voldsomt at blive paa kjørt af en i fuld Carriere jagende Bonde, at det iforveien brøstfældige Brorækværk brast og Manden, der kjørte Langs Vogn, styrtede med den ene Hest og endeel af de paa Vognen værende Ting ned i Vandet, medens Vognen, der halv han ud over Brøen, hvert Øieblik, truede med at gaae samme Vei. Den Uforskammede, der havde afstedkommet denne Ulykke, vedblev imidlertid at pidske paa Hestene, for at komme bort; men det vilde vistnok være ønskeligt, om han kunde opdages og blive afstraffet for hans uforsvarlige Kjørsel, der maaskee dog snarere hidrørte fra Kaadhed eller den blandt Bønderne ikke ualmindelige Kjøren omkap, end at den netop havde sit Udspring fra Ondskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
En Landmand ved Holbek, spørger i Aarhuus Avis som der er nogen Lov eller noget Privilegium, som tilladet Kiøbmændene i hvilkensomhelst By at sammentræde paa Raastuen og i en Protocol forpligte sig til, under en Mulct af 50 Rbd. ei at give nogen Landmand høiere Priis for hans Kornvare, end de selv in plenovilkaarligen bestemme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
De seneste til Christiania ankomne Kornvare have kundet rask Afsætning. For Heradet dansk Byg er betalt (Rd. Av.) 2s Spd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Flere Dages ved heldende Frost har allerede tillagt Gudenaa og Randers Fjerd saaledes, at Passagen af Skibe nu er spærret imellem Byen og Mellerup. Jdag have vi havt Iisslag og Snee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
(Hamburg Cours var den 6te Decbr. paa London, 13 a 4 sk. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 196 Rdr. Hamb. Courant 22 1/2 p. C. danske grov Courant 22 1/2 og Schillinge 22 1/2 pro Cent. flettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Kjøbenhavns Børs den 3die December 1839. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197, Species 200; (Specier solgtes til – . - s.) B.-Disconto 5 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 173 a 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld - Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a - - Sedl.; Nationalb-Obligationer (of Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
Kjøbenhavns Havnepriser den 30te Novbr. 1839. Hvede, sjællandsk 6 - - a 8-18sk Hvede holsteensk 6 Aars Rug, fra Provinds. 4 a 2 s. a 4 sk. Byg, toradet 3 sal-Risk Dito, sexradet . - - - sagersk Havre. . . . . . 23s a 25 sk. Ærter, . . . . . 42 R. saa sk. Smør, jydsk. . . . F. : Fasaners Døde. Kjøbenhavn: Boghandler Niels Colding, 71 Avt: Brygger Hans Nissen, 62 Aar, Graver Pløhns Enke, Ane Margrethe Jacobsen, 6 Aar; Urban Carl Chr. Stemmen, 9 Aar. Thora ElisabetiBerthelsen, 1 A. - Helsingøer, Charlotte Elisabeth Schmidt, 32 Aar. - Roeskilde, Toldbetjent Eckhausen. - Storeheddinge: Enke efter Consumtions Casserer Jørge, Charlotte Lovise Huusher, 70 Aar. - Jørgenegaard. A. K. M. Bruun, J. Jacobsen. Aalborg, Bataillonschirurg Clemensens yngste Barn. Rosenholm; Baronesse Charlotte Emmerene Rosenkrantz. 13 Aar. - Glückstadt. Gjæstgiver Schipmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-10
AVEIIIISSEMENTS. Løverdagen den 14de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Begjæring af Consul og Strandingscommissionair Jbsen af Thisted som Commissionair for den gaa Bragen udfor Lild Sogn indstrandede Skibscaptain Ketels, førende Galeasen "Najaden" af Rendsborg, afholdt offentlig Auction paa Lild Strand over Skroget af bemeldte Fartøi, samt over den fra samme indtil Auctionsdagen ilandbjergede Deel af den i Galeasen værende havarerede Bygladning, som skal indeholde omtrent 1300 Tønder. Han=Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 8de December 1839. C. W. Qvistgaard,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Ao. 1839. No. 149. Fyrste. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 11te December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Blandinger. Fra Paris meldes under 2den Decbr. den vigtige Efterretning, at Fiendtlighederne ere udbrud re mellem de franske Tropper i Afrika og AbdelKader; i Følge Depescher fra Marskal Valles af 24de Novbr. Tre Dage efter hinanden vare de franske Forposter blevne angrebne; man havde da skrevet ham til og besværet sig over Califens Angreb, hvorpaa denne havde tilskrevet ham flere Breve, og især en Slags Krigs-Erklæring under 20de Novbr., hvori han siger: "at alle Arabere fra Beni=Hichnas indtil Kaf vare enige, at de intet andet Ord ville høre, uden den hellige Krig, og at han havde opbudt sin hele Kraft for at bringe dem fra disse Tanker, men forgiæves." Trods Marskalkens Befaling, der havde besluttet i Begyndelsen at indskrænke sig til det Defensive, havde dog enkelte Officerer handlet mod hans Anskuelser. Den 17de og 18de Novbr. vare saaledes smaae Hobe tilbageslaaet, og Soldaterne vare derved blevne modige; men den 20de passerede Abdel Kaders Tropper over Chiffa, og en fra Commandanten fra Boufarik udskikket Convoy blev med en Escorte af 30 Mand angrebet og undgik med Nød og Reppe at falde i Fjendens Hænder; istederfor at blive klog heraf, angreb befalingshaveren i Leiren ved Onad-Calley en Colonne paa 1300 Arabere, uden at være i Besiddelse af mere end 200 Md., hvorved 105 Officerer og Soldater bleve paa Stedet, og kun med Møie lykkedes det Resten igjen at naae Leiren. Mod Vesten bleve Garnisonerne i Aracht og Arbaved Ud rykningen for at forsvare de af en fjendtlig Co lone angrebne Colonister angrebne og mistede 2 Mand. J Bjergene ere en Deel Colonister paa det franske Territorium plyndrede, flere Mennesker dræbte og mange Familier tvungne til Udvandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Madrider Beretninger af 25de Novbr. melde, at der i et Hotel var holdt en Forsamling af Moderados for at lede Valgene. General Llanden, er fordi han har nægtet at modtage Commandoen i Granada, sat paa Vartpenge. General Valde; er paa Grund af hans Uhæld ved Cuenca sendt til San Pedro, og skal stilles for en Krigsret. Med Hensyn til Esparteero, da hedder det, at han skal tænke alvorlig paa at drage sine Tropper tilbage, Aarstidens Strænghed, Mangel paa Levnetsmidler, &c. skal bestemme ham til at opgive Angrebet, mod Cabreras Positioner; denne Sidste har udstædt en Proclamation som er meget fornærmelig for den christiniske Armee, og især med Espartero, som kaldes "Seiers Den Quiroten." Cabreras Tropper tilstaae de Christinos ingen Rolighed, men drille bestandig Forposterne. I Nærheden af Mequinetza var en christinisk Convoi med Escorte taget af Carlisterne. Atter er en Mand bleven forvirret i Hovedet af Kjerlighed til Engellands ungdommelige Dronning Victoria, en ærbar Kjøbmand i Manchester, Mr. Stockledge, har for nylig ilattret over Wind for haves Gitterport, og har givet sig tilkjende for Portneren, som den af Aanden drevne, der var bestemt til Engelands Konge, og Victorias Gemal." Bombayer-Blade klage over at den engelske John Keanes Seier er bleven meget be plettet derved at han har tilladt at Sha Sud schal har ladet et Antal Fangne ved Gusnis Jndtagelse nedhugge, overhoved udmærker denne Engelands Favorit sig ved de største Grusomheder mod Kam=Rams Tilhængere; at udstikke Øinene, afskjære Næserne og opsprække Læberne, hører til Justitsens daglige Beskjæftigelser. En anden af Engelænderne Begunstigede Rajaen af Sattarah, var paa hans Kroningsdag saa gyselig placat fuld, at fire af hans tro Undersaattere maatte bære ham paa Skuldrene ind i hans Pallads.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
De americanske Skippere, der for gjorde sig den Fornøielse at forelyve Folk om en uhyre Søeslange, have nu opdaget en Makrel af 10 1/2 Fods Læng, de – det var dog sært, den ikke havde en Jonathan i Munden,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Jfølge Berl. Tid, har man, for yderligere at forvisse sig om Reenligheds Jndflydelse paa Kreaturene, gjort følgende Forsøg i Norfolkshire i Storbrittanien. Ser Sviin af omtrent eens Vægt fattes paa Sti til samme Tid og fodredes i 7 Uger med eens Foder. De tre af dem overlodes med Hensyn til Reenligheden aldeles til sig selv, hvorimod de tre andre afsondredes fra hine, og bleve af en dertil ansat Røgter med Strigle og Børste holdte saa rene som mueligt. Disse sidste fortærede i de 7 Uger 5 Bussel (c. 9 Skpr.) mindre, men veiede, efter at de vare blevne slagtede, c. 25 Pund mere end de andre og afgave altsaa en dobbelt Fordeel. Man kan derfor ikke undres over, at flere Slags Creaturer, der ere saa tilbøielige til Ureenlighed, trives saa slet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
J England er udkommen en moersom Carricatur, underskreven en irsk Liig-Vagt." Man seer her Lord Brougham liggende paa Løibænk, anstillende sig død, men adspørgende i det samme en af sine Venner, der hælder sig hen over ham: Hvad Man siger om ham, Stuen er opfyldt med Statsmænd, klædte som simple Folk. Wellington og andre Torver, klædte som gamle Kjærlinger, sidde paa Hug hylende omkring en Brændeviinsflaske. Melbourne staaer og tænder sin Pibe, idet han derhos roser den Afdødes Tapperhed i Partikamp, og siger: at han gjerne tilgiver ham de Skaller, han har givet ham. Det Hele er en ret snurrig Gruppe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
En skrækkelig Forbrydelse er den 18de Octbr. bleven begaaet i Staden Cadiz, idet et Mord blev udøvet for Alterets Fod, da Præsten læste Messen. To Koner mødte hinanden paa Pladsen udenfor Kirken; den ene af dem nærede et uforsonligt Had til den anden, og efter nogle truende Ord fremtog hun en lang Kniv, som hun havde skjult under Klæderne; den anden forfærdedes ved dette Syn og flygtede ind i Kirken. Man holdt just Messen; den Ulykkelige ilede igjennem Skibet af Kirken og kastede sig for Fødderne af Præsten, som læste Messen. Uagtet Stedets Hellighed, forfulgte den Anden hende lige til dette Tilflugtsted og stak hende ihiel for de Tilstedeværendes Øine.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
J Lissabon døde nylig en mærkværdig Dame, nemlig den 96-aarige Marquise af Alorna, der eiede den rigeste Malerisamling i hele Portugal. J hendes Ungdom tilbragte hun engang, paa Marquis Pombals Befaling, 18 samfulde Aar i Fængsel, og i Revolutionens allerværste Rædselstid befandt hun sig i Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
En Grosserer, der havde nydt en forekommende Modtagelse i et Hamborgerhuus, begyndte sit næste Handelsbrev saaledes: "Hjerteligt takkende for min sidste behagelige Tilværelse, beordrer jeg Dem hermed osv. Reapolitaneren kalder sin Kjæreste; "Min Artistok, eller min Qvie," mit Lam," min Aal, min Fiirbeen," men hyppigst min Øiesteen." Spanieren, naar han er ret elskovsglødende, tiltaler sin Pige: "Min Siels Saltkar(salero del alma mia).J Staden Bong, i Africa, havde en Jøde ved Navn Lamrouchi forleden samme Skjæbne ved en Brønds Rendsning, som en Haandværksmand for nogle Aar siden i Frankrig ved Gravning af en Brønd, næmlig at blive levende begravet under de sammenstyrtede Mure, hvorfra det lykkedes Jngenieurerne og Linietropperne, efter 83 Timers møisommeligt Arbeide, velbeholdent igjen at bringe ham frem for Dagens Lys.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
En Dag forlangte Paganini, hiin Violinens Konge, et Par Handsker i en Pariserboutik. Den smukke Jomfru fremlagde et Par à la Giraffe. "Nei, sagde Virtuosen: de huge mig ikke, Lad mig see et Par af et andet Dyr." Jomfruen fremlagde da et Par - à la Paganini.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Indenlandsk. Under 5te December sidstleden er der tillagt Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand naadigst Ordre til at tage Sæde i det Geheime-Statsraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
J Onsdags havde Magistraten og de 32 Mænd Audience hos Hans Majestæt Kongen i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse. Overpræsident Kjerulholdt følgende Tale: "Dybt nedbøiet over Tabet af en kiærlig Landsfader, der har givet Sit Folk mange dyrebare Beviser paa hans redelige Villie og utrættelige Virksomhed i at befordre Landets Vel, søger Kjøbenhavns Magistrat og dens Byes Borger=Repræsentanter, som vove her allerunderdanigst at nærme sig Deres Majestæt, en lindrende Trost deri, at Deres Majestæt bestiger Deres Fædres Throne allerede i Besiddelse af Folkets Kiærlighed og Hengivenhed. Vi anraabe det evige Forsyn om at lægge Held og Velsignelse i Deres Majestæts Bestrædelser for at befordre Landets Vel, og vi bede Dem naadigst modtage den ærefrygtsfulde og kjærlige Hylding, som vi herved bringe Dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Hs. Majestæt Kongens Svar var følgende: "Overbeviist, om, at Staden Kjøbenhavn, hvis Overpræsident, Magistrat og Repræsentanter jeg seer forsamlede om mig, deler min dybe Sorg ved Tabet af en elsket Landsfader, takker jeg Dem for de Følelser, De lægge for Dagen imod mig. Hvad min forevigede Forgiænger har udrettet for Staden og dens gode Borgere, skal jeg gjøre mig en Glæde af at fuldkomne, og navnligen forestaaer det vigtige Anliggende: Communalforfatningens Regulering, hvilket jeg skal skjænke al den Opmærksomhed, som denne vigtige Sag udkræver. Endnu vilde jeg yttre, at det et mig bekjendt, at Kjøbenhavns Privilegier give Overpræsidenten, en Borgermester og tvende Repræsentantere fri Adgang til Kongen, for at forestille ham hvad der kan være til Byens Tarv, denne Rettighed, om end længe ikke benyttet, skal bestaae uforandret, og det skal glæde mig, naar jeg kan komme Deres billige Andragender imode.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Samme Dag bragte Geistligheden Huus Majestæt sin Lykønskning, ved hvilken Leilighed Biskop Mynster talede saaledes: "Hovedstadens Geistlighed tillader sig at fremstille sig for Deres Majestæt for i sit eget og i sine Bro dres Navn over hele Landet i dybeste Underdanghed at frembringe sin Hylding og Forsikkringen om sin ubrødelige Troskab. De Følelser, der have gjennemtrængt os alle ved Tabet af en dyrebar Konge, under hvis lange, faderlige Regiering den danske Kirke hverken har savnet lovlig christelig Frihed eller lovlig christelig Orden: disse Folelser blande sig ikke med nogensomhelst Frygt; vi kjende alle altfor vel Deres Majestæts andfrygtige, retfærdige, og milde Sindelag, til at vi ikke med den fuldeste Tillid skulle overgive Kirkens og vore egne Anliggender til Deres Majestæts Styrelse og Beskyttelse. Vi skulle stræbe at være Deres Majestæts Naade værdige ved trolig Opfyldelse af vore bellige Pligter. Jblandt disse Pligter er ogsaa den, at opsende til den Almægtige alvorlig og inderlig Forbøn for Land og Folk; og saaledes skal ogsaa Enhver af os ideligen af inderste Hjerte anraabe Gud om det Gode, hvori saa mange Velsignelser samle sig for Kirke og Stat, at Han vil forlede Deres Majestæt i en lang og lyksalig Regiering at fremme Deres landsfaderlige Hensigter til Held for os og vore Børn Det behagede Hs. Maj. Kongen at svare saaledes: "Den dybe Sorg, der gjennemtrænger mig, deles vist af Kjøbenhavns Geistlighed, som ved dens høiværdige Biskop har tolket mig dens Følelser i denne Anledning. Jeg beder Dem fremdeles at indslutte mig og mine i Deres varme Bonner, at Almagtens Bistand maa forudes mig til at udføre mit vigtige Kald til Folkets Lykke. Gud kjender min rene Villie og han vil bistaae mig, thi hvad kunde jeg alene udrette, Altid skal Kirkens Tarv og dens Vigtighed ligge mig paa Hjerte. "Jeg benytter denne Leilighed, da jeg seer Kjøbenhavns Geistlighed forsamlet om mig, til at omtale et Anliggende, som længe har beskjæftiget mig: Kiøbenhavns Skolevæsen. Man siger mig og jeg veed, at det ei svarer til dets Hensigt, at mange Børn savne Underviisning og Opdragelse. Jeg henvender mig ikke alene til Skoledirectionen, men til Sognepræsterne, som ville indsee, hvor vigtigt det er for den kommende Slægt, at Manglerne afbjælpes, og jeg opfordrer Dem til frit at udtale sig til Communalbestyrelsen om de fornødne Resfoureer til at opnaae dette vigtige Formaal."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Efter Hs. Maj. Kongens befaling skulle Overpræsident Kjerulff og Cabinetssecretair, Etatsraad Feddersen, gjennemgaae de Papirer, som findes i de af den afdøde Konge for beboede Gemakker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-11
Hs. Majestæt Kongen har befalet, at Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederiks Regiment skal herefter fore Navnet af Kongens, det forrige Kongens af Kronens" og det i Helsingør garnisonerende Kronens af Tredie Livregiment til Fods.