JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Fra Nyeyork skrives under 11te Julii, at den engelske Eskadre har bombarderet Norfolk og at de omliggende Egne ere sadte under Vand. I Charlestown har man hængt Billederne af den engelske Eskadres Commandeurer, og siden efter brændt dem. Man bar i 10 Dage et Sørgeslor og Armen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Man veed nu her, at ingen fremmede Tropper ere indrykkede i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Fra Schernes er endnu afgaaet 20 Skibe med Artillerie til Sundet. Den 13 August blev afsendt Depescher til Admiral Gambier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Holland. Næsten vor ganske Armee forsamler sig nu i en Leir ved Zeyst. Vor Garde og andre herværende Tropper er allerede opbrudt dertil. Flere af de Tropper som har været i Tydskland gaae og derhen. Kongen vil ved sin Hiemkomst tage Leiren i i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Tyrkiet. Fra London er ankommen Depescher, til Constantinopel. Det Londoner Cabinet forkastet sin Gesandt Arbutnoths og Admiral Duckworths Fremgangsmaade, og tilkiendegiver en nye Ambassadeurs Hr. Pagers, Afsendelse dertil. Over disse Depescher, blev der holdt en Raadslagning hos Muftii, og deri besluttet at man ikke modtog den nye engelske Ambassadeur, men vil sende ham et Bud i Møde, som skal afværge hans Ankomst til Constantinopel, Ligesom man heller ikke vil give noget Forslag Gehør, inden Egypten er rømmet, og de engelske Krydsere tilbagekaldes paa denne Side af Malthe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Porten har antaget den i Følge Tilsiterfreden foreslaaede Vaabenstilstand med Rusland. Roligheden er igien tilveiebragt i Constantinopel, men Jussuf AgaBostange Bashi og selv Kalmakan, har man efter deres Forlangende maatte ladet henrette. Celebi Mustapha Pacha er udnævnt til Storviser. Russerne forsvarer sig endnu vedvarende paa Tenedos. J Arabien har Wechabiterne slagen Portens Seraskier, og er i Besiddelse af de hellige Stæder Mecca, Meding- og Ghiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
J den 801 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere: 39. 14. 70. 83. 71.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Bekiendtgiørelser. Stedet paa Vestergade No. 15 er underhaanden tilkiøbs eller Leie og kan strax tiltrædes, derom accorderes med Eieren Lars Erslev i Brestenbroe Kroe eller med mig Undertegnede. Aarhuus, d. 28 Aug. 1807 R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
En rød Hoppe er indløben hos District-Chieurgus Weis, hvor den kan af Eieren afhentes igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Blichers Visdoms og Dyds Tabel . Lov og Rets Tabel for Danske Bønder 3 s. . Heste og Qvæglæge Tabel . . 3 s. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bos, 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Hovedmantalslister, a Bog, 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Af= og Tilgangsuster a Bog . 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen duelig, af anstændig Opførsel, sædelig Person, som er forsynet med gode Skudsmaale, og har erhvervet dansk Juridisk Exammen, med i det mindste, næst bedste Caracteer; har Lyst til at tiene som Fuldmægtig hos en kongelig Justits Betient i Norge, paa convenable Vilkaar, saa vilde saadan Person behage at melde sig mundtlig eller skriftlig hos Justitsraad Behr i Grenaae jo før jo kiærere, for at faae det videre fornødne desangaaende, at vide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Egholm Mølle som er beliggende i Torring Sogn, Wrads Herred, bliver, i Følge indgaaet Forlig stillet til 3de offentlige Auctioner hvoraf 1ste og 2den Auction holdes paa Tørsting, Wrads Herreders Tingsted i Brædstrup næstkommende 10de og 16de Octbr. Kl. 10. Formiddag, og 3die samt sidste Auction den 23 Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11, udi bemeldte Egholm Mølle, ved hvilken Auction Møllen absolut bortsælges. Dens Hartkorn er, Mølleskyld 12 Td. 6 Skpr., samt Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb., alt frie Hovedgaardstaxt. Maaleværkerne bestaaer af en Rug og en Malt qværn, et Grubeværk til Byg, og et dito til Boghvede, der tilligemed alle Bygningerne for faae Aar, af nye er opført. Møllen har altid overflødig Vand, god Aalefiskerie, og ligger i en meget bebygget og god Egn, 3 Mile fra Horsens og 2 1/2 Miil fra Weile, saa den har betydelig Maaling, ligesom Møllens Jord-Eiendomme ere meget gode. Conditionerne skal findes billige, og Møllen tiltrædes den 1ste Novbr. dette Aar. Brædstrup, den 20de August 1807. Holst, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Natten imellem den 25 og 26de August er bortkommen fra Tastrup Mark, i Nim Herred, Kattrup Sogn, en mørkerød Hest, 4 Aar gammel, blesset, mere lys- end mørkagtig Mann og Hale, og forresten ganske uden Aftegning. Hesten har 2 nye Forskoe men ingen Bagskoe. Hvem som kan give nogen Oplysning derom, og melder det til Forvalter Schmettau paa Tastrup, eller til Undertegnede, erholder derfor alle Omkostninger og en passende Douceur af von Bergen. Nissumgaard, den 27de August 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Ved min Giennemreise vil jeg ikke lade mangle paa det bedste at anbefale mig med mit Arbeide hos det respective Publicum. Jeg tør haabe at mit Navn og Arbeide, er saa bekiendt til min Fordeel, at hvis nogen ønsker sit Portrait, man da vist vil benytte min Nærværelse; og beder og hastig Resolution, da jeg kun paa en meget kort Tid opholder mig her. Jeg logerer hos Hr. Giestgiver Bruun. B. J. Greve, Portraitmaler fra Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Paa en Herregaard mellem Horsens og Aarhuus er en Tieneste til Novbr. d. A. ledig for en god Huusholderske, (den ønskes helst af Middelalder) uden god Characteer og gode Attester nytter det ei at melde sig. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Forstander Bentzen i Horsens og hos Kiøbmand Malling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Tieneste ledig. En Familie i Randers paa 5 til 6 Personer behøver til førstkommende Fløttetid en Overkokkepige eller Huusholderske, som vel forstaaer Mad Lavning. Skulde en skikkelig, duelig og med gode Attester forsynet Pige ønske sig denne Tieneste, maatte hun saasnart mueligt derom henvende sig personlig eller i portofrie Brev til Pastor Kruse i Randers.En vellært og øvet ugift Person ved Skolevæsenet, som dertil med gode Attester om sin Duelighed, Fliid og Forhold er forsynet, ønsker sig en anden Condition i dette Fag til 1ste Novbr. udi en Bye, Mølle eller Enestegaard. Man behager at melde sig skrivtlig til Adressecontoiret som derom giver Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
J Følge Dom og Udlæg bliver ved offentlig Auction som holdes paa Testrup den 23de Octbr. førstkommende Eftermiddag Kl. 3, absolut bortsolgt, bemeldte TestrupGaard i Aarhuus Amt, Hylke Sogn, Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr., Skovskyld 2 Alb. med underlagte Hylke Kirkejord 4 Skpr. 2 Fdkr., samt Gaardens Anpart i Sognets Konge- og Kirketiende. Gaardens Bygninger bestaar af 43 Fag Stuehuus i 3 Længder, vel bygget og indrettet til Beboelse af en Familie uden for Bondestanden og 64 Fag Udhuus med Giennemkiørsel giennem Laden; altsammen EgeBindingsværk med murede Vægge. Marken har et Areal af 119 Tdr. Agerland a 14000 Alen, Engbund til 80 a 100 Læs Høe, Skovgrund med Ege, Bøge, Æske, og andre Træer, Gierdsel a.; 55 Tdr. Land i god Vext. Udsæden, det ene Aar i det andet er, af Rug, Byg, Ærter og Boghvede i alt noget over 60 Tdr. Korn som endog meget kan udvides. af 5 1/2 Td. Lands Størrelse. Græsses og foeres kan 50 til 60 Fæehøvder, 7 a 3 Bæster og nogle Faar. Eiendommen ligger i en meget behagelig Egn, ikke fuldt 2 Mile fra Kiøbstæden Horsens, har ypperlige Jorder, og mange Beqvemmeligheder. De Indhavende som ville tage samme i Øiesyn henvende dem behageligen til Hr. Forvalter Risom paa Cathrinelund tæt ved Gaardens Mark som foreviser alt. Conditionerne skal blive saa favorable som mueligt, og kan paa Auctionsstedet bemeldte 23de Octbr. erfares. Horsens den 21de August 1807. N. C. Carøe, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Følgende Steder og Eiendomme kan mig underhaanden handles :a) En Gaard udi Frausing Bye, Lysgaard Herred, Wiborg Amt, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3. Skp. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Jndrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, da en Herredsfoged og hans Enke, hidtil har beboet samme. Beliggenheden er særdeles skiøn og Udsigten behagelig, især fra Haugen, der er forsynet med mange gode Frugt, og andre Træer. Eiendommen ere af fortrinlig Godhed og et vidtløftig Areal. Der avles aarlig i mindste 35 Læs Eng bøe og den aarlige Udsæd har hidtil været 8 a 10 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre og 2 Td. Boghvede, som meget kan udvides, der kan fødes og græsses 4 Hæste, 30 Fæecreature og 50 Faar. Den paa Eiendommen staaende betydelige Ege og Bøgeskov, foruden en stor Deel Underskov og Tørve grøft, kan og faaes med Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Ligesaa kan og til denne Gaard faaes og oppebæres Seerup Sogns Kongekorn og Qvægtiende, matriculeret for 16 Tdr. 4 Skpr. og har 61 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, hvoraf de sidste Aar har været indbragt, deels ved Accorter og deels ved at hæve Tienden paa Kierven over 4 Rdr. pr. Td. Hartk. Eiendommene kan strax tiltrædes og dette Aars Avl følge Kiøbet. b) En Gaard udi Seerup Bye, Hids Herred, Aarhuus Amt, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. som forrige, og dette Sommer af nye Ege Bindingsværk og Taulmuur er opbygget og indrettet for en honet Familie. Vaaningshuuset er allerede assureret i Brandkassen for 1500 Rdr. Udsæden er 7 a 8 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, 20 a 25 Tdr. Havre, 5 a 7 Tdr. Boghvede; der avles 18 a 20 Læs Høe, og holdes 4 Bæster, 16 a 20 Fæecreature og 50 Faar aarlig. Med denne Gaard der har udmærket gode Jorder og overflødig Tørveskiær, kan desuden følge: a) En Eng, Søe Engen kaldet, af Hartkorn 1 Skp. sk. 1 Alb. som er forsvarlig indgiærdet og li ger strax ud fr Gaarden, paa denne Eng avles aarlig imellem 50 og 60 Læs Høe, og der har været det Aar, der har været avlet derpaa 70 Læs Høe. a) Tvende betydelige Skovlodder i Seerup Skov, hvorudi foruden en gode Græsning er godt Ege og Bøge Gavningstræe, foruden Riishug og Underskov. 3) Seerup Sogns Kirkekorn og Qvægtiende matriculeret for 16 Tdr. 4 Skpr. og har 61 Tdr. Tiendeydende Hartkorn som aarlig indbringer over 4 Rdr. pr. Tir. Hartkorn. Kirken i overmaade godt Stand, saa den er i mange Aar behøver andet end Tilsyn ned Kalkning. Om ønskes kan denne Gaard og Eiendom tiltrædes enten til 1ste Nov. eller 1ste Mai næstkommende, og om Tiltrædelsen skeer 1ste Novbr., kan dette Aars Afgrøde og faaes for Betaling. c) En Udfløtter Gaard fra Seiling Bye i Hids Herred, Aarhuus Amt, Lysthaugegaarden kaldet, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. og Skovskyld 4 Skpr. Denne bliver dette Sommer og Efteraar af nyt Egebindingsværk og Taulmuur opført midt i sin Lod, der er omgiven med betydelig Ege og Bøgeskov, den har gode Jorder, et betydelig Arcal, fornøden Jldebrand, Udsæden vil næste Aar kunde blive 10 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, og 6 a 8 Tdr. Boghvede. Høravlen er for Tiden kuns 10 Læs Høe, men den kan udvides til 5 Gange saa meget, ved at udgrave en stor Søe der ligger for denne Gaards Heedelod. Denne Gaard kan tiltrædes strax til 1ste Novbr. eller 1ste Mai nænk. og om den strax tiltrædes kan Avlet for dette Aar medfølge. Med denne Gaard kan faaes og oppebæres Linaae Sogns Kirkekorn og Qvægtiende, matriculeret for 18 Td. 4 Skp. og har p. p. 120 Td. Tiendeydende Hartkorn, den indbringer aarlig henved 600 Rdr. Liebhabere ville behagelig besee disse Eiendomme, som forevises af min Forvalter Timmermann der beboer ovenmeldte Seerupgaard, og jo før jo kiære handle med mig selv derom; thi i Mangel deraf, agtes disse Eiendomme stillet til Auction sidst i Octbr. Maaned d. A. Kiøbe Conditionerne bliver særdeles billige for Kiøberne og en stor Deel af Kiøbesummen kan for bestandig blive staaende imod Sikkerhed i Eiendommene. Høsholm, den 24de August 1807. P. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-08-29
Hos C. B. Frausing er at bekomme til de billigste Priser mueligt. Hol. Biekube, beskaaren og ubeskaaren, Postpapiir, de volle Knaster i hele, halve og fierdings Pd. viis, Pontenborgs Tobak i Matter og Ruller, Pappapiir, 8 Pds. og 6 Pd. Papiir, hol. Lin- og Roe Olie i Ahmer og Potviis m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Bekiendtgiørelse. Flakkebierg Blusfyr paa Langeland er fra den 21de dennes slukket og brænder indtil videre ikke, hvilket de Søfarende til Efterretning herved bekiendtgiøres. Vestindisk Guineisk Rente= og General-Toldkammer. Colding den 29de August 1807. Moltke. Stoud. Stallnecht, const. Copiist. Proclamation af befalingsmændene for H. M. Kongen af Storbritaniens Land- og Søemagt i det Baltiske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Da de sidste Fredstractater og de Forandringer af Statsforfatninger og Grændser, som ere anerkiendte af saa mange Magter, have forøget Frankrigs Jndflydelse paa det faste Land af Europa saa meget, at det for Dannemark, endskiønt det ønsker at blive neutral, er vorden umueligt, at vedblive sit Neutralitætsystem, saa er det uomgiængeligen nødvendigt for de Magter, der vedblive at modsætte sig de Frankes Jndgreb, at gribe til saadanne Forholdsregler, at de neutrale Magters Vaaben ikke skulde vendes imod dem. I Hensyn dertil kan Kongen, vor Herre, ikke med Ligegyldighed see hen til Dannemarks nærværende Stilling, og har Hs. Majest. derfor afsendt Gesandter, forsynede med Fuldmagter, til Deres Majestæt Kongen af Dannemark, for venskabeligen at æske saadanne Erklæringer, som Tiderne fordre, og tillige Valget af saadanne Forholdsregler, der ene ere skikkede til at afværge det Onde, som Frankrig, ved at acqvirere den danske Marine, havde i Sinde at forvolde. Kongen, vor Herre, har derfor anseet det for raadeligt, at forlange en temporair Overlevering af de danske Linieskibe i een af Hs. Majestæts Havne. Dette Depositum synes saa billigt og er i de krigførende Magters relative Forhold til de neutrale saa aldeles nødvendigt, at Hs. Majest, end mere har anseet det for Pligt, han skylder sig selv og sit Folk, at understøtte denne Fordring med en stærk Flaade og en Armee, der er tilstrækkeligen udrustet med Alt, hvad der behøves til det kraftigste og modigste Foretagende. Vi komme derfor, Siellands Jndvaanere, til Eders Kyster, ikke som Fiender, men til vort Selvforsvar, forat forhindre, at de, som saa længe have forstyrret Europas Fred, ikke skulle tvinge Eders Marine til at vende sig imod os. Vi forlange Eders Marine, som Underpant, ikke som Erobring; i Kongens, vor Herres, Navn og paa hans udtrykkelige befaling er der givet Eders Regiering det høitideligste Løvte, som herved fornyes, at ethvert af Eders Krigskibe skal, naar vort Forlangende venskabeligen tilstaaes os, ved den almindelige Freds Slutning gives tilbage igien i den samme Forfatning og den samme Tilstand af Eqvipaaen, som det er modtaget under det brittiske Flags Beskyttelse. Det staaer i Eders Regierings Magt ved et Ord at bevirke, at vi igien indstikke vore Sværd, som imod vor Villie ere dragne imod Eder. Dog, skulde paa den anden Side Frankerigs Styrke giøre Eder døv imod Fornuftens og Venskabs Stemme, saa maae det uskyldigen udgydte Blod og en beleiret og bomharderet Hovedstads Rædsler komme paa Eders og Eders grusomme Raadgiveres Hoveder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
H. M., Kongen af Storbritanniens Matroser og Soldater ville, saalænge Eders Opførsel tillader det, behandle Sielland som en Provinds af en Magt, der er allieret med Storbritanien, og hvis Territorium har den Ulykke, at være en Skueplads for Krigen. Deres Personer, som fredeligen forblive i deres Boeliger - skulle ansees som hellige - Eiendom respecteres og beskyttes, og den strængeste Disciplin skal iagttages. Alle Levnetsmidler, som bringes til Salg, skulle betales Eder efter en bestemt, billig Priis; men da en bestandig Leverance af Levnetsmidler, Fourage, Træe og Kiørsel er nødvendig for alle Armeer, saa er det velbekiendt, at Reqvisitioner ere uundgaaelige, og maae inddrives. Det vil være Jndvaanerne en stor Lettelse og skaane dem for Tab og Udehageligheder, hvis der i de forskiellige Districter findes Embedsmænd, til hvilke Reqvisitionerne kunde udstædes, og ved hvilke Fordringerne for Betalingen af det Jndkiøbte kunde liqvideres. Naar saadanne Personer udnævnes og opfylde deres Pligt, uden at blande sig i Ting, der ikke høre til deres Virkekreds, saa skulle de vorde respecterede, og alle Reqvisitioner skulle igjennem Armeens og Marinens vedkommende Kanaler og Departements udstædes til dem. Men det er ogsaa fra Jndvaanernes Side nødvendigt, at alle, selv Embedsmændene, ikke forlade deres Boeliger og enhver Landmand eller anden Jndvaaner, der findes bevæbnet enten enkelt eller i Hobe, eller tillader sig noget Slags af Voldsomhed, vil blive behandlet med yderste Strænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Da Hs. Danske Majestæts Regiering hidtil har vægret sig, venskabeligen at afgiøre Sagen, saa er en Deel af Armeen blevet udskibet og den hele Magt har taget en krigersk Stilling; dog er det hidtil endnu ikke for sildigt, at bøie Øret til Fornuftens Stemme, som afraader fra Yderligheder. Givet paa Siellands Kyst den August 1807. (Undertegnet) J. Gambler, Admiral af det blaae Flag og Befalingsmand over den britt. Flaade i det balt. Hav. Catcarth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Generall og Befalingsmand over de britt. Tropper i den nordlige Deel af Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Kiøbenhavn, den 18 August om Eftermiddagen Kl. 3. Søndagen den 16de, tidlig om Morgenen landede Englænderne ved Eenrum og Veebek, og Debarqvemmentet vedvarede den hele Dag under Bedækning af nogle Fregatter, som laae i en Afstand af omtrent 300 Alen fra Kysten. Den 17de rykkede Englænderne frem imod Kiøbenhavn, men Kongens Livjægercorps, det von Krogenske Skyttecorps, 4 trepundige Kanoner og een Bataillon Jnfanterie gjorde et Udfald fra Festningen paa Fiendens venstre Fløi, og fordreve den af dens Stilling ved Vangehuset og lille Vibenshuus. Vore Tropper trak sig derpaa tilbage i Festningen. Livjægercorpset besatte blot indtil om Aftenen Classens Have og blev siden efter afløst af en Bataillion af det Norske Livregiment, der endnu holder denne Post besadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Saavidt man kan skiønne af de indgangne Rappotter, beløber sig de landede Troppers Antal til 16 a 20000 Mand; meget Cavallerie have de ikke og hidtil ikkun 20 Stykker Feldtartillerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Fiendens Stilling er fra Flaskekroen over Frederiksberg, Store Vibenshuus til Stranden; men hvor hans Hovedstyrke er, veed man endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Vore Kanoneerskalupper og Bombardeerbarkasser ere altid engagerede med Fienden, som formedelst det stille Veir ikke kan komme af Stedet; i Gaar var en engelsk Brig nær ved at blive taget. Vore Kanoneerskalupper have i den engelske Flaades Paasyn taget et engelsk Koffardieskib, som blev opbrændt, da det formedelst den svære Ladning ikke kunde bringes over Grundene. Fremdeles blev et nordamericansk og et dansk Skib taget: det første blev som neutral strax frigivet, og det sidste bragt i Sikkerhed i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Siden den Tid har vore Kanoneerskalupper vedholdende angrebet de engelske Skibe, og nødt dem til at retirere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Saavidt man kan slutte af de indbragte Fangers Udsagn og af Englændernes Samtaler med Landets Jndvaanere, saa troe de, at vi have aldeles ingen regulaire Tropper, og intet andet enkelte Volontaircorpser og des- lige. Saaledes spurgte de f. Ex. en kongelig Embedsmand, der var i det engelske Hovedqvarteer, om han vel troede, at Kiøbenhavn kunde modstaae en Magt, som den, der her var forsamlet, Han gav dem det Svar at Tropperne vel vare skiønne, men imod Kongestaden, og dens tapre Besætning vilde de ikke udrette Meget. Saaledes staae Tingene i Dag Eftermiddag Kl. 3. Gud og den retfærdige Sag er ogsaa denne Gang vort Løsen; og enhver seer med roelig Standhaftighed og Mod de kommende Dage imøde, i det faste Forsæt, at vise de stolte Britter, at de have taget feil, i det de troede at kunne undertrykke et Folk, der aldrig har ladet sig undertrykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Nogle Engelske Baade, som i Mandags Nat nærmede sig Slibshavns Batterie ved Nyborg, bleve saa eftertrykkelig hilsede med nogle Kanonskud, at de snart fandt det raadeligt at vende tilbage. Ved Hindsholm have de ogsaa nogle Gange prøvet paa at gaae i Land; men stedse fundet de udsatte Kystvagter bered til at modtage dem. Ved mindste Anskrig iler Enhver til og alle kappes om at værne for Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
J den Altonaer Mercur læses: For en Kiøbmand Beliz fra Kiel, som havde bragt Englænderne og deres Allierede Proviant, har de, uagtet han kom fra dem og deres Allierede, opbrændt hans Skib ved Frederichsort, tagen de 3000 Rdr. han havde hos sig fra ham og ladet ham gaae med 10 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Aarhuus. Prædikanterne paa 15de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Udenlandsk. England. London den 19 Aug. J Aften er den besluttet i Cabinettet, at al Handel med Skibe under Papenborger, Kniephauser, Oldenborger og Mechlen, borger Flag, der ikke drives med en engelsk Havn, er forbuden, og at alle Skibe under ovennævnte Flag, som 6 Uger efter denne Bekiendtgiørelse træffes i Søen og ikke kommer fra en engelsk Havn, skal tages som god Prise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
De nyeste Breve fra Rusland, ere paa ingen Maade gunstige for den engelske Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Frankrig. J Paris har Efterretningen om at Englænderne har overfaldt Øen Sielland opvagt stor Uvillie. Men enhver Mand erindrer sig, til sin Beroligelse, de Danskes Tapperhed den 2 April 1801, og ere overbeviste om, at det ikke vil lykkes Englænderne at undertrykke en tapper og uafhængig Nation. Det nyeste Stykke af Bladet Argus siger; Fornyelsen af den Nelsonske Skrækscene for Kiøbenhavn, ved Admiral Gambier, bliver en nye Forbrydelse, hvoraf det engelske Ministerium kun vil høste bittre Frugter. Med Uvillie vil Europa erfare denne strafværdige Spot, der modtvillig udøves imod en Magt, som ikke har givet nogen Anledning dertil, og hvis Ulykke maaskee vil bevæbne Stater til dens Gunst, der ellers havde kunnet bleven rolige Tilskuere af Kampen for Havenes Uafhængighed; med et Ord, hvad Udfaldet af en saadan Expedition end vil blive, saa vil England, der ikke kan opnaae nogen fast Fordeel derved, snart faae Aarsag til at ansee den for et uerstatteligt Uhæld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Efter Keiserens Befalig, er den flyvende Leir ved Pontivy paa Kysterne af Brest, ophævet den 13 Aug. 1 og en Deel af Tropperne marscheret til den spanske Grændse, for at bruges imod Portugal. Derimod marscherer og mange Tropper, især de som vare bestemte at støde til den store Armee, til Kysterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Prindsesse Catharine af Würtemberg, Prinds Hieronymuses bestemte Gemahlinde, er den 13 Aug. indtruffen til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Fra Genua skriver man under 8 Aug. at en fransk Eskafore af 3 Linieskibe og 2 Fregatter, har mod Slutningen af Julii Maaned erobret 2 engelske Fregatter i Fat vandene af Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Holland. J Leiren ved Zeyst venter man og en Afdeeling af Franske Gardere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Den Danske Consul Hr. Dull, har ladet bekiendtgiøre, at de Danske Skibe ikke maae afgaae til nogen Bestemmelse, hvor de kan staae i Fare for at blive opbragt af engelske Krydsere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Tydskland. Jfølge Breve fra München, skal Kronprindsen af Bayern faae Fyrstendommet Bayreuth, til Foræring af Keiser Napoleon. J Fyrstendommet Thuringen gaaer og det Rygte, at Keiser Napoleon, vil oprette et nyt Fyrstendømme Jena, og derved skifte den 14de Octbr. 1806 et historisk Mindemærke. Man bestemmer dette Fyrstendomme enten til Marskal Massena eller Davoust; Hertugen af Weymar bliver derimod gotgjort med Fyrstendømmet Erfurt. Det er bekiendt at Jena alt forhen har havt sine egne Hertuger af den uddøde Eisenachske Linie.