Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-13
Jndtil sildigt Aar usvækket Blive Pagtens skjønne Baand! Vær i Kjærlighed og Dyder, Mønstret, Alle stræbe til! Krandsen da, som Eder pryder, Aldrig, aldrig falme vil. O Fader i det Høie Miskundelig Du bøie, Dit Øre til vor Bøn! Det ædle Par berede. Du huuslig Fred og Glæde. Til varig Troskabs Løn! Lad hver Forsættelse, Du tilsagt har de Fromme, Ned over Disse komme, Som Du forenede. Psalme for Vielsen. Du ledte frem, algode Gud! Til første Mand den første Brud, Og bød dem Eet at være. See og i Naade ned til dem, Som for Dit Aasyn her staae frem, Og enes Dig til Ære. For dem, Dig Gud Vi anraabe; Held vi haabe, Fra det Høie. Sign dem Livets Fryd og Møie. Psalme efter Vielsen. De knælede med Ja mod Ja For Dig, o store Johova. De Dydiges Beskytter! Du signe med Din Faderhaand, Det Kjærligheds og Troskabs Baand, Som deres Hjerte knytter! Lad dem, Herre! Glade vandre. Med hverandre: Fryd og Smerte. Deele de med roligt Hjerte. Festdecorationer a. i Rhvn. Næst Templet som var anbragt udenfor det igl. Theater tildrog sig den af det kgl. Artilleriekorps i Arsenalets saakaldte Eedscapel overordentlig smagfuldt decorerede Vaabensal fortjent Opmærksomhed. Foran den midterste Pille i bemeldte Capel var paa en Piede. stal anbragt høisalig Kong Christian den Fjerdes Staal rustning, og det netop den samme, som denne Danmarks store Konge bar i Slaget ved Femern 1644. Ovenover samme saaes under den kgl. Krone et Sværd, et Scepter og et Rigsable, omslyngede med Laurbærkrandse og til Siderne omgivne af Trophæer og andre Krigsattributer. Midt for Piedestalen, stod paa en antique Jernlavet den saakaldte oldenborgske Stamtræ Kanon i ophøiet Arbeid, der er støbt 1633, og til hvilken Artilleriecorpsets samtlige Jndividuer aflægge Troskabseden. Foran denne Kanons Munding stod den saakaldte store Hærpanker, prydet med kostbare Dækkener, paa hvilken Retfærdighedssværdet, Seierstrandsen og Krigslovene vare henlagte. Paa begge Sider af Piedestalen stode tvende Skjoldriddere, der paa gyldne Skjolde i blaa Feldt førte de høie Formæledes Navnetræk med Krone, samt i den høire Haand en Stridskølle. Midt for hver af Capellets tvende Porte saaes tvende Sole af polerede Pallaskklinger, til alle Sider omgivne af guldbroderede Estandarter, Faner, Espontons, blasende Jnstrumenter m. m., og under disse Sole tvende antique Feldtkanoner, paa hvis Lavetter Minerva og Hercules vare anbragte. Foran vare henlagte paa lange hvidmalede Jernlavetter de 2de forgyldte 36pundige Metalkanoner, der bleve forærede høisalig Kong Frederik den Fjerde paa hans bekjendte Udenlandsreise, og som bleve støbte under denne Dannerkonges Ophold i Venedig. Til Siderne paraderede 20 Rustninger i Legemsstørrelse, forsynede med antique Hellebarder og Bandaroler. Ovenover Capellets 2de Porte saaes i Transparent de høie Formæledes Navnetræk med Krone, og i Baggrunden forlystede et usynligt Musikcorps de Tilskuere, der i Hobetal strømmede til, for at nyde dette ligesaa interessante som pragtfulde Skue. Belysningen af Capellet skeete ved Blaalys. - Paa Raad, og Domhuset var fremstillet 3de større og 3de mindre Transparenter. De førstnævnte forestillede: J Midten, Staden Kjøbenhavn, repræsenteret ved en qvindelig Figur, som har reist sig, for at lykønske Kongehuset til Festeen; paa Hovedet bar hun Muurkronen, og paa det bagved Figuren værende Sæde var anbragt Hovedstadens Vaaben. Paa den ene Side : en siddende qvindelig Figur, forestillende Lovgivningen, med en Tavle, hvorpaa stod Raad= og Dom husets Jnskription: "Med Lov skal man Land bygge;" paa den anden Side: en Justitia, med Vægtskaal i den høire og Sværdet i den venstre Haand. Over det midterste af disse Transparenter saaes en Genius, holdende en Tavle med de høie Formæledes Navnechiffre; og ved Siderne af denne 2de emblematiske Malerier, forestillende Hymens Fakler, omgivne af Blomsterkrandse. - Ved Kongens Bryghuus, udfor Enden af Frederiksholms Kanal, var reist et med Lamper oplyst Tempel, i hvis Midte var anbragt et Transparent, forestillende Fyrsteparret, siddende under en Thronhimmel, og af Danmark Genius modtagende Festens Krands. - Hr. Etatsraad Holtens Gaard, ligefor Slottet, udmærkede sig ved sin smagfulde Decoration, der saavel om Dagen, som oplyst under Jlluminationen, maatte tildrage sig fortrinlig Opmarksom hed. Hele Gaardens Fagade og dens fritstaaende Søiler vare detorerede og omvundne med Grønt og Blomster i Festons; det Hele kronet med en stor Blomster kurv. Mellem Søilerne saaes om Dagen, i smagfulde forgyldte Felter, Deres Majestæters og det høie Fyrste pars Navne, hvilke om Aftenen ligeledes vare andragte. i Transparent. J hvert af Gaardens Vinduesfag brændte 30 Voxlys. - Gjethuset var decoreret med Lamper i Form af et Tempel, under hvis Fronton der flammede en Soel i Transparent, imellem det høie Fyrste pars Navne. - Paa Statsminister Møstings Gaard et stort Malerie, forestillende: "Historiens Musa, der optegner Festdagens Datum paa en Klippe, paa venstre Side af Tilskuerne: Dana, der, ved at lægge Haanden paa Hjertet, udtrykker sin Moderglæde og inderlig Deeltagelse; paa høire Side Øresundets Genius, personificeret i en lænende Figur, med Attributer." Paa Walsenhuusapotheket: "Hygæa, bringende Sundheds Drik som Bryllupsgave. - Paa Postgaarden: trende Malerier, af hvilke det midterste forestilte Hymen paa en Vogn, trukken af Svaner, paa den ene Side af samme sees Mertur med sine Attributer, og paa den anden Jris med en Myrtekrands; bag ved hende en glimrende Regndue. Under Mercurius stod: Jeg mellem Brudgom og Brud har bragt de vexlende Breve, Og i Afstanden selv Hjerterne nærmede jeg. Paa Charlottenborg var et stort Malerie i Transparent, forestillende, Danmark, som henviser de trende bildende Kunster: Architecturen, Sculpturen og Malerkunsten, til Haabet. De trende Kunster vare fremstillede ved Foden af Academiets Stifter, Frederik den Vtes Byste; Haabet var afbildet efter Thorwaldsens berømte Statue, over det hele hvælvede Fredens Palmetræ sin Skygge. (fortsættes. Sang i Skuespilhuset.