JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
En Fremmed har tilbudt den spanske Regjering, imod Løfte om en bestemt Andeel, at ville angive det Sted, hvor Dronning Marie Louise (Carl den Fierdes Gemalinde, Ferdinand den Syvendes Moder, har nedgravet 45000 Unzer Guld og en Mængde Juveler, da hun forlod Spanien. Man har midlertidig givet et undvigende Svar og lader nu paa egen Haand anstille Eftersøgning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Fra Breslauskrives: Jo alvorligere Bekymringer den vedholdende Tørke giver Anledning til, jo større Tiltro finder blandt Almuen den her udbredte Anskuelse, at den anlagte - Jernbane er Skyld i al Ulykke, den tilsteder ikke Skyerne at gaae op over sig, og forjager dem ydermere; derfor kan det ikke mere regne. Ja Bønderne her i Omegnen ville allerede have seet Jernbanens Fyrste, Diævelen, tage ind i en nærliggende Kro!!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Fra Erzerum skriver man, at man, ved Siden af Mistanken om, at en nordisk Magt har ophidset Per sten til Krig med Porten, med Bestemthed vil vide, at General Dumas fornemmelig har været Schachens krigerske Jld og vakt Forhaabninger og Gjenerobringen af Provindsen Bagdad hos ham. General Dumas er en gammel fransk Officeer fra Napoleons Tid. For 4 Aar siden traadte han, tilligemed nogle unge franske Underofficerer, med Frankrigs Tilladelse i persisk Tjeneste for at organisere Schachens Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Dersom det er sandt, hvad Pariser-Bladene berette vil der med det første i Frankrigs Hovedstad blive grundlagt en Anstalt, som med Hensyn til sin Vigtighed og sit Omfang nok bliver den eneste i sit Slags.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Det skal nemlig være iværk at oprette en kvindelig Arbeidsanstalt, hvori 10,000 Fruentimmer kunne finde Ophold og Beskjæftigelse. Dette Asyl skal fornemmelig staae aabent for unge Piger, der, forladte og uden Tilflugt ellers hyppigt synke i Lasternes Afgrund. Man siger, at Dronningen selv vil være Stiftelsens Protektrice. Hvad Arbeiderinderne ved deres Hænders Gierning fortjene Mere, end deres Ophold i Stiftelsen koster, anlægges i en Sparekasse. for dem
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Grevinde Mulsioli i Neapel, en riig 22 aarig Enke, havde, fortæller Pariser Globe, af sine utallige Friere valgt Hertugen af Hermello, og Formælingen skulde finde Sted strax efterat hendes Enketid var udløben. Ved en Fest lod Grevinden sig spaae af en Spaalvinde, der var hentet for at more Selskabet. Sibyllen undersøgte hendes Haand og sagde med et bævende Udtryk: "Dame, De staaer ved Porten til Lykkens Tempel, men betræder det aldrig og døer i Fortvivlelse." Denne Spaadom rystede vel Grevinden, dog lykkedes det snart Hertugen at berolige hende. Kort derpaa reiste Hertugen til Rom og Grevinden gik i et Kloster for at oppebie hans Tilbagekomst. Lang Tid hengik, og endelig erholdt hun følgende Skrivelse: "Madame, vi toge feil, da vi ansaae os at være bestemte for hinanden; imorgen fører jeg Prindsesse Maria Doria for Alteret; lader os glemme vore barnagtige Drømme og vedblive at være gode Venner!" Grevinden segnede om og var - død. Endnu samme Aften reiste Grevindens Fader til Rom, og 5 Dage efter erholdt Hertugen, der, da han just vilde staae i Vognen, tre Dolkestik og døde paa Stedet. Sagen bliver baade undersøgt i Rom og Neapel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Sidste Tirsdag afholdtes Extra Thing i Wexiover Morderen, Landmaaler-Elev Aagren, hvorved i Hovedsagen oplystes, at han den Dag, han begik det tidligere omtalte Mord, havde været sysselsat med Opmaaling, og at han ikke i mindste Maade havde viist Tegn til Sindssvaghed førend om Eftermidd. Kl. 45, da han gik fra sine Jnstrumenter hen til en Bonde, som slog Græs i en nærliggende EngAagren bad her Bonden om at laane ham sin Lee, som han ogsaa fik, og slog dermed nogle Slag, hvorpaa han vendte sig til Bonden og spurgte: "hvormeget hans Hoved skulde koste?" Paa Bondens Svar, at det vel ei var saameget værdt, sagde Aagren: "jæsaa vil jeg tage det." Bonden blev da ræd og begyndte at løbe sin Vei og Aagren efter ham, saa nær, at den Første med Nød og neppe undslap og naaede sin Gaard, skyndte sig ind i Stuen og lukkede Døren i Laas. Aagren havde da gaaet en Stund omkring udenfor og ventet, men da han ei saa Bonden komme ud, vendte han tilbage og traf de tvende Smaapiger, af hvilke han afhuggede Hovedet paa den ældste og var sysselsat med at myrde den anden, da Hjelp kom til. Aagren, som er sagt at være sindssvag, opgav i Thinget, at han havde været forlovet med en Pige, som havde slaaet op med ham, og at han derover havde faaet mørke Tanker, navnlig havde han fornummet en indre Trang til at see Blod rinde, og at han kun kunde føle sig lykkelig i Oprør, Revolutioner osv. Han viste sig under hele Forhøret stolt og ligegyldig og gav intet Tegn til Anger over den udøvede Misgierning. Mod Slutningen forsøgte han at negte det Hele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
J Norge venter man Kong Carl Johans Ankomst til Christiania; man troer ikke, at Hs. Maj. vil sanktionere Forbuddet mod Brændeviinsbrænden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
J Løverdags Aftes, skrives under 29. August fra Stien i Norge, hændte den Ulykke, at en Mand, der var gaaet ud for at sanke Nødder, i Tusmørket blev antaget for en Bjørn og skudt. Paa Gaarden Kien dalens Agre havde Beboerne seet tydelige Spor af en Bjørn, hvorfor 2 unge Mennesker af Nabolauget bemældte Aften gik ud for om muligt at fælde den. Efterat have vandret om i nogen Tid saae de Noget røre sig i et Hasseltræ, og da den Hund, de havde med, slog an, som om der havde været et vilde Dyr, samt da de vidste, at Bjørnen stundom sidder i slige Træer, tog en af dem Sigte og skjød. Et høit Au gjenlød fra Træet, hvorfra Noget styrtede ned. Forfærdede ilede de derhen og fandt istedetfor Bjørnen en dem velbekjendt Huusmand, skudt igjennem Hovedet. Den ulykkelige Stytte besvimede tvende Gange, inden han kom hjem. Den Dræbte efterlader Hustru og flere uforsørgede Børn i megen Armod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Jndenlandske Efterretninger. Trykkefrihedsselskabet tæller nu 4133 Medlemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Den almindelige danske Skolelærerforening havde til Selskabet indgivet et Andragende om, at Trykkefrihedsselskabet vilde søge at fremkalde et Skrift, der skulde give en Fremstilling af det danske Almue- og Borgerskolevæsens Historie. Da det imidlertid antoges, at man for Tiden ikke vilde kunne erholde en saadan Behandling af dette Emne, som kunde være passende til Udgivelse ved Selskabet, blev det anseet for rigtigst, ikke at gaae ind paa det anførte Forslag. J Anledning af et Andragende fra Justitsraad With om, at Trykkefrihedsselskabet ved at udsætte en Priis opgave vilde søge at fremkalde et Skrift til Læsning i Almueskolerne angaaende den danske Statsborgers Pligter og Rettigheder, besluttedes det at lade indrykke i Folkebladet en Bekjendtgjørelse, der indeholder de Grunde, ifølge hvilke Skriftcommitteen har troet, ikke at burde indlade sig paa bemeldte Andragende. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Af to i Kbhvn, undvegne Forbedringshuusfanger, har den Ene frivilligen igjen meldt sig til Politiet. Den Anden, en bekiendt Forbryder, Niels Christian Schmidt, født i Straffeanstalten, hvis Faders Hoved faldt for Bøddelens Haand i Rendsborg, blev seet i Kbhvn, i sine Sømandsklæder, hvorpaa Politibetjent Knudsen opdagede ham i Borgergaden, hvorhan vilde gribe ham, men med en skjult Kniv bibragte Forbryderen ham syv Knivstik, hvoraf det Ene saa farligt i Underlivet, at man frygter for hans Liv, og det uagtet Politibetjenten raabte om Hjelp og flere Borgere befandt sig i faa Skridts Afstand, uden dog at yde den Saarede Bistand. Just som han vilde give ham et Stik i Hjertet, greb et determineret Fruentimmer ham om Haanden, og en Mand i Halsen, hvorpaa han blev sat i en Kareth og kjørt til Fængslet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Som bekiendt, ere flere Læger af den mosaiske Tro Medlemmer af det skandinaviske Naturforskerselskab, hvis næste Sammenkomst skal finde Sted i Christiania. Forudseende at dette vilde skee, fandt en af disse Læger under Selskabets Ophold i Stokholm sig foranlediget til at omtale for Præsidenten det Collisionstilfælde, der vilde opstaae med Hensyn til de mosaitiske Medlemmer, saafremt Christiania udvalgtes til Samlingsted. Han forudsatte vel, at en Tilladelse til Ophold i Christiania ikke vilde blive dem negtet, naar der ansøgtes hos Regjeringen derom, men saavel han som hans tilstedeværende og ikke tilstedeværende Troesbrødre og Medlemmer af dette Selskab havde fast besluttet ikke at modtage som en Naadesbeviisning, hvad de ansaae for deres naturlige Ret, især da det var en Normand, som havde givet den første Jmpuls til dette Selskab, uden at der dengang var taget Hensyn til de forskjellige Confessioner; han udbad sig derfor Ordet til den næste Dag. Præsidenten lovede ham, endnu samme Aften at omtale dette vigtige Punkt i den Committee, der var nedsat til at bestemme det næste Samlingsted. Dette skete ogsaa, og Committeen samt begge dens Referenter, der vare Normænd, udtalte sig eenstemmig for, at enhver Vanskelighed og Alt hvad der lod befrygte en confessioner Ulighed skulde ryddes af Veien. Efterat Præsidenten havde underrettet Selskabet herom, ønskede hiin Læge denne Beslutning protocolleret, hvilket Præsidenten dog erklærede for unødvendigt, da denne Forhandling var officiel nok til at behøve videre at protocolleres. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Fra Svendborg skrives: "Den her og i Omegnen bekiendte Forbryder Marcus Mauritzen, der efter en aldeles frivillig Tilstaaelse for Jnspecteuren i Odense Tvangsarbeidsanstalt, at have forøvet et her i Nærheden begaaet Tyveri, er bleven tilbagetransporteret hertil, har i de herover optagne Forhør endvidere tilstaaet et ikke ringe Antal større og mindre Tyverier og tillige at have sat Jld paa den for flere Aar siden afbrændte Oliemølle, tilhørende Hr. Garver og Obrud. Raun. Som eneste Motiv til den sidste Forbrydelse angiver han, at Eieren havde nægtet ham et Stykke Brød." (Svendb. A.) I Nærheden af Landsbyen Hattlund, i Qværn Sogn, noget østlig for Skraaningen af Skiersbjerget, det høieste Punkt i Angeln, har i Aarhundreder ligget en uhyre stor Steen af 34 Alens Omkreds og Mandshøide ovenfor Jorden; hvorimod det er ubekjendt, hvor dybt den stikker i Jorden. Denne Steen, hvortil der knytter sig mangehaande OldtidsSagn, og som saaledes henregnes til Angelens Mærkværdigheder, bliver i denne Tid sprængt. (Jtzeh. Ugebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Handelsefterretninger. Hamborg d. 6. Sept. Hvede pr. Td. 3 Rd. 22 s. a 4 Rd. 26 ls.; Rug 2 Rd. 38 s. a 3 Rd. 18 s.; Byg 1 Rd. 35 ls. a 2 Rd. 22 s.; Havre 1 Rd. 30 ls. a 2 Rd. 18 s.; Raps 6 Rd. 44 s. a 7 Rd. 8 ls. Smør. Holst. Sommer 39 a 41 Rd., holst. Middel 37 a 38 Rd., holst. Bønder 3 a 35 Rd., angler og slesvigsk 32 a 35 Rd., haderslevsk og flensb. 29 a 31 Rd., randersk 31 a 32 Rd., ord. jydsk 23 a 26 Rd. Flensborg d. 5. Sept. Hvede 4 Rd. 32 s. a 5 Rd. - s.; Rug 3 Rd. 24 s. a 4 Rd. - s.; Byg 1 Rd. 40 ls. a 2 Rd. 16 s.; Boghvede 2 Rd. 16 s. a 2 Rd. 32 s.; Havre 1 Rd. 32 s. a 2 Rd. - s.; Raps 5 Rd. 32 s. a 6 Rd.; Flæsk pr. Lpd. 11 Rd. 4 s. a - Rd. - s.; grøn Ditto 30 a 32 s.; Smør pr. Pd. 5 a 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Ribe Torvepriser d. 10. Septbr.: Rug pr. Td. 3 Rd. 40 ls.; Byg 2 Rd. - s.; Havre 1 Rd. 161; Boghvede-Rd. - s.; Byggryn pr. Skp. 28 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Bekjendtgjørelser. Med dyb Bedrøvelse bringes herved til Beslægtede og Venners Kundskab, at min gode Hustrue Jensine fød Bruun, ved en blid og rolig Død blev mig berøvet, Fredagen den 9de dennes, efter nogen Tids Upasselighed, dog uden at have ligget noget Sygeleie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Enhver der kjendte den Afdøde, vil vide at skatte hendes Værd for mig, hvisaarsag hendes Minde ogsaa stedse vil være mig helligt. Varde, den 9de September 1842. Chr. H. Friedel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Overeensstemmende med Placat af 10. April 1817 bekjendtgjøres herved, at Kjøbmand B. Møller heraf Byen har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, ligesom og aten Samling i Boet vil blive afholdt paa Byens Raadstue Torsdagen d. 29. Sept. førstk. Formiddag Kl. 11. Veile, den 10. Septbr. 1812. Hersleb. Opbydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Til Udlaan imod anordningsmæssig Sikkerhed opbydes herved 113 Rbd. 49 s. r. S., under Mogeltønder Birks Overformynderi, hvilke strax kunne erholdes. Møgeltønder Birks Overformynderi d. 7de Sept. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Ved Proclama af Dags Dato der vil blive læst saavel i Over- som Underretten ere Creditorerne efter den i Wester holm, Læborg Sogn afdøde Jndsidder, forhenværende Gaardmand i Wittrup, Lindkund Sogn, Søren Enevoldsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, under det Tab af samme som Placaten af 26de Marts 1790 bestemmer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Gjording Malt Herreders Contoir paa Endrupholm, den 9de Septbr. 1812. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Bekjendtgjørelse. Hvor og hvorledes det bliver muligt, for 4 1/2 Species at kunne komme i Besiddelse af 200,000 Rbd. rede Sølv, derom meddeler Commissions Contoiret paa Petri Kirchhof Nr. 308 i Lybeck, uden Betaling, nærmere Efterretning. Contoiret tager imod ufortøvet til det samme afsendte frankerede Brev, og skal da med første Post meddele det Fornødne. Til Overflødighed bemærkes endnu udtrykkeligt, at det bliver Hver og En tilladt, efter at have seet den meddeelte Underretning, enten at anvende 4 1/2 Species eller ikke at anvende dem, og at i sidste Tilfælde Jngen har at udbetale Noget. Lybeck i Septbr. 1842. Commissions=Contoiret. Petri Kirchhof Nr. 308.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Staden afdøde Enkemadame Cathrine Reinholdt født Willing, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel gives Arvingerne; hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 2. September 1842. Rahbek. Dræbye. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Onsdagen den 21de September Kl. 10 afholdes et høitideligt Missionsmøde i Ringkjøbing Kirke, hvor Lic. theol. Pastor Victor Bloch fra Lønborg, prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Efter Prædiken aflægger undertegnede Formand for Missionsforeningen i Ringkjøbing og Veile Amter Beretning om Missionsvæsenets Tilstand og Fremgang. Ved Kirkens Dørre vil en Bøsse udstilles for at modtage milde Gaver til Missionens Fremme. Sønderomme Pstad., d. 9. Sept. 1842. Vilhelm Birchedahl, p. t. Formand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Staden afdøde Muursvend Niels Hansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel gives Arvingerne; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 2. September 1842. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Dagleier Mads Christensens afdøde Hustrue, Mette Jensdatter heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel er givet Arvingerne; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 29. August 1842. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Marie Meyer, Enke efter Handelsmand Marcus Meyer heraf Staden, indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel er givet Arvingerne; hvilket herved endvidere betjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 29. August 1842. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen faaes: Det kolde Vands Kraft . . . 4 8, Regler for Sundhedens Vedlige. holdelse . . . . . . . . 4 Raad mod Børnesygdomme . . 4 - Halvtredsinstyve gyldne Regler for unge Hustruer,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Undertegnede agter sig seilkar herfra til Altona Løverdagen d. 17. de, og medtager Fragtgods. J. Fischer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-14
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmanske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. L. Frandsen i Ribe, - P. F. Naboe i Ringkjøbing, - Ed. Hosmann i Varde og - C. F. Müller i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Nibe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 16. September. No 107
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fra Paris hedder det, at Lord Cowley, engelsk Gesandt ved det franske Hof, har tilstillet Hr. Guizot en Note, i hvilken Lord Aberdeen, formeligen forlanger den franske Konsul paa Malta, der havde oversendt de sidste Telegraph Efterretninger angaaende Jndien, afsat. Det engelske Kabinet klager næmlig over, at denne franske Agent har sendt falske Beretninger, der lade formode, at de sidste Efterretninger fra Jndien vare uheldige for England; Lord Aberdeen paastaaer derimod, at de engelske Autoriteters Meddelelser derfra ere meget gunstige. Hr. Guizot skal have afslaaet denne Begjæring og svaret Gesandten, at han efter at have læst de forskjellige Beretninger fra Jndien har fundet den franske Agent fuldkommen retfærdiggjort. Den engelske Regjering, skal nu være færd med at underhandle med Østerrig om, at den indiske Post maa gaae over Triest, gjennem Tydskland, Belgien og over Ostende. - J den Omstændighed, at flere rige Russer, der hidtil forgjeves have ansøgt om Tilladelse til at reise til Frankrig, nu have erholdt samme, seer man en Bekræftelse paa Ruslands forandrede Stemning mod Frankrig. - Politiet i Bourges skal være bleven underrettet om, at Don Carlos under Foregivende af et Besøg paa et Landgods 2 Mile fra Byen havde isinde at flygte. Hans Følge skal virkeligen have begivet sig paa Veien, men han selv blev af Gensdarmer forhindret i at aflægge dette Besøg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Tyrkiet. Det synes nu temmelig afgjort, at Storvistrens Undergang er nær. En Deel af hans Forretninger er ham allerede berøvet, ligesom man ogsaa deraf, at Porten har givet efter i det syriske Spørgsmaal, seer, at hans Jndflydelse har tabt sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Blandinger. J London og Omegn herskede Natten mellem 7–8 Septbr. en frygtelig Storm med Torden, Regn og Hagel. Flere Personer bleve trufne af Lynild, der ogsaa slog ned i flere Huse. Uveiret har anrettet stor Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Det norske Storthing har forkastet Wergelands Forslag betræffende Tilladelse for Jøder til at opholde sig i Norge. Vel have 5, stemt for og 43 imod; men da Forslaget sigter til en Forandring i Grundloven, udfordres en Majoritet af 2/3 Stemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Fra Drammen mældes af 1. ds.: "Tiden beretter, at efterat Politiforhøret i Drammen over Ole Høiland var sluttet, brød Forbittrelsen imod Angiveren Niels Teten og dennes Fader Ole Teten los hos den temmelig betydelige Folkemasse, der havde samlet sig udenfor Raadstuen, og den arme Niels Teten blev forfulgt med Stød og Slag i den Grad, at han maatte tye til Politiets Beskyttelse, der ogsaa tog ham i Varetægt paa Raadstuen, imedens det lykkedes Faderen Ole Teten at undslippe sine Forfølgere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
J Seeburg i Preussen ere den 31. Aug. 52 Vaaningshuse og 37 Staldbygninger afbrændte, hvorved næsten 500 Mennesker ere blevne huusvilde. – De 7. ds. hjemsøgtes Staden Oschatz i Sachsen af en frygtelig Brand, som endnu ikke var slukt ved Postens Afgang Raadhuuset, Kirken, Archidiakonatsboligen, næsten alle Husene paa Neumarkt" og i 7 Gader, kort Trediedelen af Staden var da alt lagt i Aske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
J Bøhmischkahn i Bøhmen afbrændte d. 31. Aug. 36 af Stedets 45 Huse. Jblandt de afbrændte ere Præstegaarden, Skolen og alle Lader med Sæden i. Branden var opstaaet ved, at en Pige, som lavede Middagsmad, havde sat Smør over Jlden og var gaaet derfra. Ved sin Tilbagekomst fandt hun Smørret brændende, og gjød nu uforsigtigviis Vand derpaa, hvorpaa Luen strax slog op og angreb Straataget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
D. 2. d. hændtes i Christiania den Ulykke, at en temmelig betydelig Strækning af Møllergaden og den foran samme mod Elven beliggende Leerbakke ved Veien til Kongens Mølle sant flere Favne ret ned og væltede sig henad mod Agerselv. Bruddet gaaer tvers over Landeveien og Høiesteretsadvocat Neu manns paa den anden Side af Veien beliggende Huus, synes udsat for truende Fare. Samtlige Hovedrender til Byens Vandledning gaae igjennem den sunkne Strækning og ere derfor sprungne, saa at Byen nu kun forsynes med Vand gjennem Fæstningens Vandværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Den stærke Varme i denne Sommer har ogsaa strakt sig til Jsland, hvor man har havt indtil 20 Grader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens Ankomst til Pløen fandt Sted den 6. Septbr. Kl. 4 om Eftermiddagen under Ledsagelse af den smukt uniformerede Pløener Æres garde, samt en Afdeling Dragoner; Byens Embedsmænd og Honoratiores, samt mangfoldige Fremmede bleve stedede til Cour. Den 7. modtog Hs. Maj. om Formiddagen Kl. 12 et Besøg af Storhertugen af Oldenburg, der strax derefter reiste tilbage til Entin, derpaa reiste Allerhøistsamme Hs. Maj. Dronningen, der om Morgenen lykkeligen var ankommen til Kiel, imøde til Preetz, og begge Deres Majestæter indtraf Kl. 4 i bedste Velgaaende paa Pløens Slot. (Hr. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Fra Odense skrives under 13. Sept. Det hedder her, at Deres kgl. Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen kunne ventes hertil enten den 22. eller den 26de, og at Hendes kgl. Høihed sandsynligen vil være ledsaget af sin Moder, Storhertuginden af Mecklenborg-Strelitz, og sin Broder, Prinds Georg. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Da Hs. M. Dronningen gik ombord paa Jern dampskibet Ægir", for at begive sig til Pløen, betjente hun sig af en Bro, der naaede ud til Skibet, og som Holmens Tømmermænd samme Dags Morgen havde tømret, for at vise Hs. Majestæt en Opmærksomhed. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Fra Chefen for Fregatten "Thetis," Capitain Zahrtmann er indløbet Rapport, dateret den 25. f. M., ifølge hvilken han forlod Rheden ved Vourladen 4. f. M., og var under Alexandria den 8, hvorhan sendte Breve til Consulen, men forblev uden videre Communication med Land, paa Grund af den der herskende Pest. Den 22. ankom han med Fregatten til Malta og blev lagt under Qvarantaine indtil den 4. Septbr. Den 5. f. M. agtede han at afseile til Neapel igjennem Strædet ved Messina.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-16
Under Jndkrydsningen til Malta døde een Mand af Skibets Besætning, af en galdeagtig Feber, og en anden blev indlagt til Cuur paa Lazarethet; iøvrigt var Sundhedstilstanden god og alt vel inden Borde. (B. Td.)