JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Genua den 15 Nov. Her er indløben et Engelsk Koffardieskib, som oven for Capo Paolo er bleven anholdet af det Franske Skib Syrene, og har maat udstede en Vexel paa 300 Guineer til samme, hvilke skal betales i Paris, saasnart det imellem begge Magter kommer til en Krigserklæring. Et andet Engelsk Skib, som seglede fra Norge til Venedig, har med samme Vilkaar maat give en Vexel paa 1200 Guineer.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Paris den 1 Dec. Nu formoder man hver Dag en Krigserklæring imod Engelland, skiønt nogle ere af den Tanke, at den bliver endnu nogen Tid opsat, saasom Kongen i sidste Statsraad skal have besluttet at declarere Storbrittannien Krigen med alle sine Formaliteter den 1ste Jan. 1756. Madame Dapuhine var for nogle Dage siden saa slet, at hele Hoffet frygtede for hendes Liv, men nu er hun uden Livs Fare. J den ganske Provinz Bretagne har man nylig havt Rystelser af et Jordskielv, og siden den Tid har der været et regnagtig Veir beblandet med Torden og Lynild.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Dresden den 3 Dec J disse Dage har følgende ulykkelige Hendelse tildraget sig i Frederichsstad. En Posamentmagersvend hos en Enke havde for sit slette Forholds skyld faaet sin Afskeed, og en anden var antagen i hans Sted, hvorudover han blev saa forbittret, at han, da Enken stod og lagde i Kakkelovnen, skar hende med en stor Kniv i Hals og Hoved, og slog hende desuden med et Stykke Brende i Hovedet, saa at hun faldt om som død; derpaa løb han hen i Kammeret, hvor den ny Svend sov, og skar ham med Kniven meget ilde i Ansigtet og paa Hænderne; men da Enken imidlertid kom til sig selv og raabte om Hielp, skal han med en Ragekniv Struben ud paa sig selv, og da han vilde i Fortvivlelse løbe ned af Trapperne, faldt han baglens ned og blev liggende død. Det døde Legeme er kommet paa Ancomiekammeret, og de 2 ilde tilredte Personer ere i Cur.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Nederelven, den 11 Novbr. Det heftige Jordskielv, som den 1ste Nov. har yttret sig over den halve Deel af Europa, har ligeledes ladet sig formerke i Africa Thi i følge seneste Efterretninger har man fornummet dertil langs med Kysterne af Barbariet, og en stor Deel af Staden Algier skal derved være ruineret. Men om man ogsaa har havt det til Constantinopel, som nogle vil sige, derom melde de derfra hidtil havte Efterretninger intet. Det høye Bierg, som Staden Gibraltar ligger neden ved, skal ved samme Jordskelv være nedstyrtet, og have ødelagt en stor Deel af Staden. Hovedstaden Cagliari i Sardinien er med det hosliggende Land den 1 Nov. ved Vandets heftige Bevægelse i 6 Minuter oversvømmet 7 Jtalienske Mile, og har derved taget stor Skade. Alle Coralfiskere ved Kysterne ere druknede med Qvinder og Børn og alt hvis de eyede.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Helsingør den 19 Dec.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 17 C. Classen af Eckernf. fra Liebau til Frankerig m. Frøe. P. Sørens. af Flensb. fra Kbh. til Ostende m. Chinesiske Vare. Kiøbenhavn der 19 Dec.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Den 12 Novbr. haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Peder Herman Kiersing, forhen GeneralSkibsmaaler udi Christiansands Stift, til herefter at være General Skibsmaaler udi Aggerhuus Stift, Lange sunds og Kragerøes Toldstæder undtagen. Samme Dag er Diderich Thomasen Galterup allernaadigst beskikket til at være General Skibsmaaler udi Christiansands Stift, tilligemed Langesunds, Kragerøes og Stavanger Toldstæder. Den 3die Decbr. er den caractiserede Major Barthold Ulrich von Knudsen ved det Oldenborgske Regiment til Hest, med Oberstl. Caracteer af Cavalleriet bleven gratificeret. Ligeledes har Ober=Auditeur Joachim Barner Paasche til Bøstrup, erholdet Caracter som GeneralAuditeur. Den 5 Decbr. er Told-Jnspecteur Christen Wogensen allernaadigst beskikket at være Borgmester i Aalborg. Den 10de hujus er Capitaine Hans August von Blücher ved det Oldenborgske geworbene Regim. til Foeds benaadet med Majors Caract., samt Secondlieutnant Henrich Lucas von Juncker med Capitains Caracter af Jnfanter, udi Naade bleven demitteret. Ved det Søn ere Jydske National Regim, til Foeds, er RegimentsQvarteermester og Auditeur, Krigsraad Svenning Andersen, benaadet med Caracter som General-Auditeur. Ved det 2det Bergenhuusiske National-Jnfanter. Regim.,er det, ved Capitain Klenow, som paa anden Maade er employeret vacant blevne Compagonfereret til PremierLieuten. Christian Schouboe Feldtmann af det første Bergenhusiske dito, som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Hans Majestet Kongen er i gaar Eftermiddag i alHøykongelig Velgaaende fra Jægersborg kommen tilbage. her til Byen. Hans Durchl. Princen af Bevern er, efterat han havde beseet de sidst omtalte Kongelige Slotte og overalt fundet sig høyst fornøyet, i Onsdags ankommen her til Staden.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
De 3 Kongelige Princesser har tilligemed Princessen, af Culmbach i Mandags beæret den Jtalienske Opera med deres Høyeste Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Hs. Durchl. Princen af Augustenborg har i gaar passeret Beltet og er i Dag lykkelig indtruffen her i Byen.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Det til China bestemte Skib, Kongen af Dannemark som skal føres af Capitain Pfet, har i gaar lagt ud paa Reden, efterat Mandskabet dagen tilforn havde faaet deres Haandpenge.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Med seneste fra Lissabon indlødne Beretninger seer man, at den Kongl. Danske Consul sammesteds, Hr. Friederich Stieften, som man i de offentlige Blade havde regnet iblant døde, er i Live og befinder sig vel. Dexel-Lours London, 5 Rdlr. 7 s. a 5 Rdlr. 6 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 14 1/4 a 14 pro Cer o. Hamborger Banco, 18 1/2 19 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
NOTISTION. Endnu er en Satirisk Afhandling om Dueller, under den Titel. Søren Knudsens Helden-Geschichte, skreven af Sl. Prof. Bloch, at bekomme hos Hs. & Søn Tønne Bloch paa Borchens Collegio og hos Bogtrykker Glasings i Frederichsberggaden, baade paa Post= og Median i pahir.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Den 2den Come af Fundationer paa Stiftelser og Legata til publik Brug, indeholdende tillige, Stifternes Levnet, endeel smukke Koberstykker og genealogiske Tabeller, med adskillige tilforne utrykte Efterretninger til Historiens og Geographiens Nytte, er nu færdig at gives under Pressen; den begynder med de Jydske Stifters Fundater og ved Pintse Tider 1756, sikker bliver færdig af lige Størrelse som første Tomme, og paa smukt stort og hvidt Papiir, trykt med fine og nye Skrifter i Median Qvart. Men da man agter at giøre Oplaget omtrænt efter det Tal, som sig maatte findes Liebhabere, saa tages i nogle Uger fra Dato imod Subscription derpaa. Prænumerations=Sedler kan faaes alle Søgne Dage udi Kiøbenhavn i Ackermans Boglade paa Amager=Torv og i Casserer Lihmes Huus i Broeleggerstrædet, samt paa Brand=Cassens Contoir a 6 mk., og ved Bogens Annammelse betales pr. Exemplar paa fineste hvidt stort Fransk Papier 6 mk. men paa grovere Papir alleneste 3 mk. Prænumer, kan saa meget desto snarere blive complet, som Oplaget ikkun bliver af et maadeligt Tal. De faae, som ere til overs af første Tome koster paa fineste Papir 15 mk. og de grovere 12 mk. Af Lassons Fundationer, item Afhandling om Tiende samt Portr. Histor. ere og nogle Exemplarier at bekomme.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Udi A. H. Godiches Bogtrykkerie i Skindergaden er fra Pressen udkommen en meget grundig og vel udført Afhandling i 2de Prædikener, holdte af Hr. Adam Ludvig Giese under Titel, Dommens Dag, som de Troendes Forløsnings Æres- og Glædes=Dag 10 sk. Jligemaade: det Menneskelige Livs Huusholdning oversat af et gandske vel udarbeydet Jndiansk Manuscript. 10 s. Saa kand og sammesteds bekommes den af Høy- og Velædle Magistrat under 3 hujus udgangne Placat angaaende Tieneste Tyende her i Staden, deres Forhold, samt Omgang imod dem i deres Tieneste; item om Fardag og Opsigelse Tiden med videre, bestaaende af 23 Artikler. Onsdagen den 28 Januarii 1756, förstkommende om Eftermiddagen ved 4 Slet, er berammet General-Forsamling, for Participanterne udi Aardahls Kaaber-Verk samt at den maa holdes paa Christiansborg Slot, udi Marschall-Stuen, hvor de vedkommende til berørte Tid vilde behage at indfinde sig, enten selv eller ved Commissionaires. Kiöbenhavn, den 5 Decbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Samtlige i Christiania boende Participantere i det Ordahlske Kaaberværk, lader herved de øvrige, inden og uden Riget boende, 3de gange udi Aviserne bekiendtgiøre: At der ved sidste den 20 Octbr. a. c holdte General-Forsamling, formedelst de udi Protocollen anførte Aarsager, er bleven resolveret og fastsat, endnu foruden de forrige Jndskudder, at indskyde til Verkets og Smeltningens Fortsettelse 5 Rdlr. siger fem Rixdaler pr. Kor og derhos udsat Deliberationen angaaende Verkets videre Fortsættelse eller anden Forandring, til neste General=Forsamling, som er ordineret at holdes udi Hr. Cancellieraad og Casserer Brandtes Huus, førstkommende den 23 Febr. 1756, klokken 9 slet Formiddag Thi anmodes samtlige Verkets Høye og respective Participantere, at de vilde behage, ey allene u-opholdelig at foranstalte de nu og forhen fastsatte Jndskudder til Hr. Obristlieutenant og Casserer Petersen her i Christiania betalt; Men endog til den determinerede Tid og Sted enten personlig at møde eller ved Fuldmægtig møde lader, efterdi alle de som ikke møde, eller møde lader, for Conjunctim at beslutte hvad som efter Værkets da blivende Omstændigheder kan blive for got befunden, saa og alle de, som ey har vildet betale deres Jndskudder, bliver i Følge Conventionen, excluderede og deres Korser med videre til Participantskabet Christiania den 29 Novbr. 1755. hiemfalden. som Directeur R. Rafn.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Til Efterretning og Nytte for de langt fraliggende Provincer bliver efter Hr. Doct. Erichsens Forlangende, følgende, som tilforn ved a parte Avertissements er her bekientgjort, Tid efter anden i de Politiske Aviser indførte.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
J Continuation af min forrige forbedrede Notification, udi de Kiøbenhavnske danske posttidender den 13 Nov. vil jeg endnu hermed give publico nærmere oplysning om mine anlæggende Salpeter værker af et ganske nyt Slags. Hvad den tid er publiceret dehøver ey her at repetere; men kun nye ting, som siden er komne til, thi siden den tid er Conventionen forfattet, og det høylovlige Collegii Medici Regii Censur, og Skiøn over disse mine Chymiske-Oeconomiske Entrepriser meddeelt for at bevise med lærdMænds Skiøn, at samme ere vel grundede Jeg har tillie ge underdanigst udbedet mig, at høybemelte Collegium ville gunstig tage min Chymisk Oeconomiske Entrepriser under deres Direction og Consultation, som de ogsaa gunstigst haver bevilget mig, og paataget sig som Patrioter for Publici deste den Umage, som af deres Censur, Skiøn og Resolution, som her ordlydende indrykkes, bliver at erfare.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Efterat Hr. Doctor og Stads-Physicus i Bergen J. G. Erichsen den 26 og 27 Nov. a. c. har oplæst for de forsamlede Medlemmer af Collegio Medico Regio den Operations Plan, hvorefter han har i Sinde at drive sine Salpeter=Værker i Norge; Saa har samme Selskab derover fældet følgende Betænkning. 1. Saasom Salpeter hidindtl overalt i Verden ey er frembragt paa nogen anden Maade, end at man enten har udludet en Jord, som allerede ved Luften uden Konstens Tilsammenkomst var besvangre med Salpeter-Syrligheden, eller ogsaa man har søgt en hertil beqvem Jord ud, sadt den nogle Aar udi Luften ned adskillige Ting af Plante= og Dyre=Riget, ja vel og med Kiøkken=Salt og Kalk beblandet, og derefter først anvent den til at lude ud. Saa er Doctor Chrichsens Mithode ey alleene fuldkommen sikker, da den i Hovedsager stemmer overeens med den sædvanlige, og i alle Lande brugelige Maade; Men er end- ogsaa meget bedre, ført fordi Hans Værker ere oprettede. paa det beqvemmeste Sted, nemlig ved Søekanten, hvor Jorden best staaer aben for den frie Luft, og Vindene: Dernæst fordi han derved paa den allerfordeelagtigste Maade kan anvende de til Salpeter=Syrlighedens hastige Frembringelse beqvemmeste Ting, nemlig Affald, for Exempl. Jndvolde a. af en utroelig Mængde Fiske, der aarlig spildes, og kan haves ved de talrige Nordiske Fiskerier: Saasom i disse Ting naar de ere gaaen over i Forraadnelses alt det, der tiener til Salpeterens Frembringelse findes i større Mængde og meere Concentreret, end i nogen anden tildette Brug sædvanlig Ting, saasom Blade, Skarn og Urin(Resten følger.) af Creature.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
AVERTIISSEMENS. Hos Bogtrykker L. H. Lillie, boende i store Fiolstræde i den forgyldte Oxe, findes tilkiøbs; "Kort Register paa de Kongelige Forordninger og Rescripter, som forandrer og forbedrer den Dan skee Lov, hvilke ere henførte til fine behørige Titter efter Alphaberet, til 1755." Dettovelindrettede Skrift, som er allerede bekiendt af de forrige Oplag, og er trykt i den Format, at det kand hæftes til de smaa Skriv=Calender, koster 1 mk. Sammesteds sindes endnu nogle Exemplarier af Hr. Formeys Brev og Kobber Aars Brug og Nytte, a 4 s. Herved gives tilkiende, at der staaer en capital af 2947 dir. courant hos kiøbmanden Sr. Niels Omsted paa Bragnes, hvilke Penge er en deel af afg. Oberste Harbous børns arvemidler, og ved Aarets begyndelse 1756, er at faae til laans imod antagelig pant og brugelig renters svarelse, og foruden at denne capital i følge loven for ober= og underrætten paa det vedkommende stæd, ordentlig er bleven proclameret og opbuden, saa bliver dette end og 3de postdage efter hinanden udi de danske gazetter bekiendtgjort, at om nogen maatte findes som denne capital paa ermeldte vilkaar kunde vilde have til laans, de da herom med Hr. Lieutenant Niels Harbou, boende udi Eger Præstegield, eller og med mig Oberste Harbou her i Trundhiem nermere ville correspondere. Tronhiem d. 29 Novbr. 1755. H. C. Harbou.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Raadmand og Byefoged udi Stromsøe Johan Henrich Sahm, som administrator udi de Messes. Peter Arboe og Mads Wiels fallit boe sammesteds, lader herved 3de postdage efter hinanden udgazetterne bekiendtgiøre, at siden den saa og process som til Høyesteræt har været anlagt, angaaende dette fallitboe med videre, saaledes allernaadigst er bleven paakiendt at samme som et fallitboe af mig skal vorde administrered og behandlet; hvorudover berørte fallitboe nu herefter kand foretages til lovbydelig behandling og fuldfør, saa vel ved forefaldne prioritets disputers paakiendelse, som i andre maader og tilfælde, og da meerbenefnte fallitboes videre behandling og fremme, er berammed at skal skee udi kiøbmanden Sr. Johan Daniel Møllers iboende gaard paa Stromsøe, førstkommende 20 May nestanstundende aar 1756, og saa mange efterfølgende dage som erfordres maatte; hvorfore alle vedkommende saavel debi, som creditorer vilde behage at rette sig derefter til at møde eller møde lade med saadan rigtighed som vedbør og saalunde som det forhen udstædede og vedbørlig publicerede proclama nærmere indeholder og medfører.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Da jeg Jacob Ries Jnspecteur ved de fattiges Væsen i nogle og 30 at haver gjort samling af Curiosa, som min i forrige aar udgivne Lotterie=Plan om formelder, i tanke, siden kunster og videnskaber storerer her i Riget, jeg dermed ved Kongl. allernaadigst tilladelse oprettede Lotterie skulle finde liebhabere til sammes befordring og endskab, som dog har fellet, saa endskiønt jeg siden paa mange maader har søgt og ønsket, at samme Curiosa, som saa mange aar med stor møye er samlet, enten til største delen underet, eller og parti viis maatte blive mig afhændiget for billig priis, har dog samme ikke nydt nogen fremgang, hvorover herved giøres bekiendt for liebhabere, at samme Curiosa saavel efter Catalogi indhold, som og uden Catalogi bliver styk-vis ved offentlig auction bortsoldt paa de fattiges Conventhus Torsdagen den 8de Januarii 1756.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Paa den Kongelige Danske Skueplads bliver formedelst indfaldne Fæst opført Tirsdagen d. 23 Dec. Commedien, Plutus eller proces imellem Rigdom og Fattigdom, et Hervisk stykke udi 5 acter af Hr. Baron Holberg, med sang og dans. Limpressario delle Canarie en Jtaliensk Jntermezze.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Skifteforvalterne i Christiania i Norge lader herved bekientgiøre at den 28 Octbr. næstleden er her paa stædet ved døden afgange en gl. Student, ved navn Severin Munch, der her i nogle aar har informeret som sprogmester; og da man ved den efter ham strax ved dødsfaldet holdte forseiglings og derpaa fulgte registerings forretning ingen efterretning har kundet faae om hans arvinger, hvo de ere eller hvor de sig opholder, men den afdøde skal efter spargement være fød i Kiøbenhavn eller Sielland, boet ey heller formaar at bekoste ordentlig proclama, saa bliver denne afdødes arvinger og creditorer herved indkaldede at melde sig hos stædets skifte forvaltere med gyldige beviser for deres arverrettighed og fordringer inden den i loven foreskrevne tid til deres rettes nydelse efter boets omstændigheder. Christiania, den 29 Novbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Provsten over Inherrets provstie og sognep, til Støeds præstegield Hr. Jac Hersleb lader herved bekiendtg., at da Mag. Ped. Leth fordum Provst i samme provstie og sognep til Ytterens præsteg er veddøden afgangen, og han stervboe efter derudi allerede giorde registering og vurdering befindes af den slette tilstand og omstændighed at det ikke formaaer et ordentlig proclama at bekoste, altsaa bliver herudi aviserne 3de postdage efter hinanden publiceret, at skiftet efter samme provst skal foretages paa arve-tomten Ytterøens præstegaard førstkommende 4 Febr. 1756, som den rætte tægterdag og efterfølgende dage. Til hvilken tid og stæd saavel arvinger, som Credi= og Debitorer ville behage enten selv, eller ved fuldmægtig sig at indfinde, da enhver skal skee al den ræt som lov og forordninger tilsiger. Jverbemmich regimentsqvartermester og auditeur ved det oplandske National Jnfanterie Regimente og Peder Bendix Muus, Pr. Lieutenant ved det under dem. regimente sorterende Synden fields skieløber=Corps som anordnede skifteforvaltere udi boet efter den ved Hr. Major Felders skieløber Compagnie forhen standende, udi afdøde Sergient Paul Glad lader hermed bekientgiøre, at efterdi stervboet er udi saa gieldbunden til stand at det ikke taaler nogen bekostning til ordentlig proclama, saa indvarseles 3de postdage efter hinanden udi aviserne, alle de som i Norge kunde have at fordre eller være skyldig til bem. stervboe, at de sig d. 16 Jan. 1756, udi stervboegaarden Terningen, i Elverom, sogn ville behage at indfinde, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører. Schattumsbachen den 26 Nov. 1755. Jver Lemmich. Peder Bendix Muuss.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Sorenskriveren udi Lister amt udi Norge Jakob Hielm, lader hermed udi aviserne 3de uger efter hverandre giøre bekiendt efterskrevne dødsfald som under den ham betroede Jurisdiction ere tilfaldne, nemlig 1) Poul Børnsen Grøndochen, der boede i Bergs ting stæd som efter beretning skal have efterladt sig 2de sønner af sit første ægteskab der opholder sig udi Holland ved farten. 2) Bø ru Torsen Gritledahl af Foss tingstæd som skal have haft en søn ved Christen Børnsen der er død i Kiøbenhavn og der efterladt sig børn, hvis Navne ey vides, ligesom han og haver en søn ved navn Niels Borusen der boer i Holland. 3) Niels Madsen Svinøe af Fosstingstæd, som har efterladt sig en søn ved navn Mads Nielsen, paa farten fra Holland, og en svoger navnlig Diderich Tommes søn Galterup der haver hans datter til ægte, og nu i nogle aar har opholdt sig i Kiøbenhavn. Disse arvinger bliver inden den i loven determinerede tid indkaldede at indfinde sig, for at paasee deres beste, da stervboernes tilstand ey formaaer noget andet proclama at udstædde. rigeledes bliver og indkaldet Madame Chatrina Markusdatter Brink sal. William Gregorii efterleverske, som skal opholde sig udi Engelland, at indfinde sig for at modtage 40 Rdlr. hende tilfalder efter hendes sal. søster Johanne Maria Buchholm, som i følge det imellem bemeldte sal. Mad. Buchholm og hendes mand Hans Gabriel Buchholm oprettede og allernaadigst confirmerede testamente staar parat til udtælning. Hvad skade formedelst udeblivelse maatte paakomme faaer de vedkommende sig selv tilskrive. Bergegaard den 25 Novbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Tirsdagen den 23 Decbe førstkommende om formiddagen kl. 8. slet, skal ved offentlig auction bortsælges endeel hvide og røde franske og andre vine, saa og endeel støkfade, fustager, kielder og viineredskaber, afg viinhandler Christian Lindemanns stervboe tilhørende, dertil deels slereboets gaard paa Vestergade, og til deels i kielderen under Jsenkræmmer Sr Baads huus, ligeover for Helliggeistes Kirke ere beliggende, hvor og de lysthavende kunne paa Løverdag den 20 hujus i stervboets gaard (hvor auctionen først begyndes) og paa Mandag den 22 ejusdem i Sr. Baads kielder faae samme vine at see og prøve fra 10 til 12 om formiddagen og fra 2 til 4 om eftermiddagen. Catalogi er at bekomme i stervboets gaard paa Vester= og hørkræmmer Sr. Wassards gaard paa Frederichsberggade.
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Deutsche, Copenhagener: Sange. Nr No. II. Anno 1755. .
Berlingske Tidende, 1755-12-19
Haag, vom 6 Dec. Die Briese mit dieser Post geben alle geschöpste Hofnung auf, das Setubal, wenigstens zum Theil, behalten geblieben oder von dem Erdbeben nicht zu sehr beschadigt sey, allein diese Briese melden durchgehends, das keine Spuhr mehr von dem vorhanden sey, was diese Stadt vorhin gewesen ist, und das die wiederholte Erschutterungen und die ausserordentliche Aufschwellung des Meerwassers zugleich zum Untergang beygetragen hatten. Setubal har um so weniger widerstehen konnen, als es vor sich einen kleinen Meerbusen an der Mündung des Zadan hat, Diese Stadt ist nach und nach durch die Bequemlichkett ihres Hafens, durch die Fruchtbar ket ihres Bodens und durch den Reichthum ihrer Fischere, und guten Salsidereyen empor gekommen. Diese Vortheile hatten sie seit 250 Jahren, zu einer der ansenlichsten Stadte Portugals gebracht. Sie war mit gaten Mauern verse hen, von der Landseite durch 5 Bastions und 2 Halbbastionen befestiget, hatte auch ein Hügel eine viertel Meile von der Stadt, und von der Meerseite noch ein anders von 4 Bastionen, nedst einem mit Artillerie versehenen Thurm. Alle diese Werke sind zu der Zeit zu Trummern gegangen, als die Heftigket der Erschutterungen Theile von den Felsen des Vorgeburges risse, so die Erde gegen Westen formirte. Es ging solches sehr weit in die See, wie eme Reihe von Bergen, deren Klippen verschiedene Steingruben in sich hielten, woraus die schøn sten Jaspis von allerhaand Farbeen geholet wurden, die zu Saulen und Pfeilern dieneten, und wegen ihrer Glatte beruhmt sind. Braga und Combra, sind, zumal lettere Stadt, sehr ubel zugerichtet. Diese führte den Titel eines Herzogthums, und har verschiedenne male die Ehre gehabt, das die Sohne der Könige von Portugal nach derselden Herzoge von Combragenent worden. Jm Jahr 1290 legte Konig Dionysius eine Universitat in der Stadt an, die seit dem sehr beruhmt geworden. Das Jesuitercollegium war so prachtig, dasses wenige seines gleichen hatte, und in besonderen Gebanden bestunde.