JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
En geistlig Person har ved en vis Leilighed bekommes P.M. Sen Atten af mig. Denne er den første og eeneste, jeg i dette Fag har udstedet. Jeg kan vist vidne med Sandhed, at min Forstand har Deel i den; men da Personens moralske Karakteer var mig aldeles fremmed, da jeg udgav den; saa, uden at rose mig selv, har mit Hierte større Deel i den, end det burde have. Skulde der altsaa være nogen, enten min Over eller Ligemand, som vil troe, at jeg i det mindste stræber for at være sandrue, saa vil jeg bede, at de betragte denne min Attest net op i sin egen Kreds, men ikke videre; thi jeg forsikrer oprigtig, at jeg har ubehagelige Aarsager til at ønske, jeg aldrig havde skrevet den. Junget Præstegaard den 24 Maji 1782. Søren Salling.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Nod Slutningen af forrige Aar er forrige Sognedegn for 9. Jelstrup og Lyngbye Menigheder under Wenneberg Herred, Michel Thura ved Døden afgaaen i Jelstrup Degneboelig, og hans Efterladenskaber strax tagne under lovbydende Behandling, men ved derover holdte Auction og Skiftesamling er Stervboets Tilstand befunden saa ringe og fattig, at den prioriterede og anmældte Gield ikke fuldkommelig kan blive betalt, langt mindre formaaer det noget ordentligt Proclama at bekoste; thi bliver dette Dødsfald een Gang i de Jydske Efterretninger bekiendtgjort, og en Skiftesamling er berammet at holdes i Stervboehuuset næstkommende 24. Junii Klokken 2 Eftermiddag hvor og til hvilken Tid alle de, som i dette Stervboe noget have at erindre, i sær Creditorerne, ville behage at indfinde sig med saadanne Beviser, som efter død Mand kræves, da Skiftet samme Dag forventes at blive optaget til endelig Slutning. Jelstrup den 24 Maji 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Paa Herreds=Provstens Vegne, H. Ch. Blichfeldt.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Skulde nogen behøve Græsning for i Aar til 20 a 30 Fæ hovder, kan samme bekommes paa den til Hov Bye henhørende Græsning, som er feed og god; Liebhaberne vilde behage derom at adressere sig til Lars Jensen Smidt, boende i Hov Bye, og med ham om Prisen accordere. Huulegaard den 28. Maji 1782. W. Steen fra Wenneberg Sogn og Bye Natten imellem Efterat en af dette Godses Huusmænd, Niels Jensen den 19 og 20. April, sidst var bortrømt, har han paa følgende 26. Maji afhentet sin Kone med 4 Børn, som var ved et Huus i Gielstrup Bye, Jelstrup Sogn, og saaledes med dem undvigt, hvorhen, vildes ei; thi bliver bemældte Niels Jensen Steen og Hustrue med Børn, hvoraf de 2 ere Drenge, den ældste 4 Aar, og den yngste 3 Aar, og de 2 Pigebørn, den ældste 8 Aar, og den yngste 3 Fierdingaar gamle, herved efterlyste med ærbødig og tienstlig Begjæring til alle og enhver, som disse uden Pas ulovlig undvigte Personer maatte forekomme, at de dem anholde og mig derom pr. Aalborg a Hiøring underrette, som strax skal lade dem afhente, og betale derpaa gaaende Omkostninger. Willerup den 4 Jun. 1782. P. Zeuthen. P.M. - ken 10 Slet bliver paa Sohngaardsholm fore Jen 26. Juni næstkommende om Formiddagen Klok taget Auction over forrige Kammertiener, sal. Sr. Jens Madsen Farstrups Efterladenskaber, bestaaende udi Sølv, hvoriblandt findes 2 gode sølv Lomme=Uhrer, et par solv Sporer, dito Skoe og Knæspænder, og et sølv beslaget Spanskrør, Tin, Kobber, en Deel godt og fiint Linned, samt Senge= og smukke fiine Klæder og andre Gangklæder, item noget Boehave, saasom: et ege Chatoll, et 24 Timers Stue=Uhr med Fouteral, samt en blaamalet Kiste og dito Vingebord med meere, som for Vidtløftighed ikke her vorder specificeret; hvilket alt, efter vedkommende Arvingers Begiæring bliver til bemældte Tid bortsolgt, og saaledes herved 3 Gange for forventende Liebhabere publiceret; ligesom og averteres, at der næste Dagen efter Auctionen den 27. Jun. er bestemt en Skiftesamling her paa Sohngaardsholms Skriverstue efter forbemældte afdøde Sr. Jens Madsen Farstrup, til hvilken Tid baade Arvingerne, som paa 30te Dagen vare nærværende, og de i Kiøbenhavn boende, saavelsom Credi= og Debitorerne, om fleere af de sidste maatte være til, og henhøre til dette Boe, end paa 30te Dagen er anmældt, ville tage Mode, for enhver i sær at erindre sin Pligt. Sohngaardsholm den 5. Jun. 1782. Host, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Maa Duegaards Gods under Aalborghuus Amt, Hindsted Her Fred i Due Sogn, er ved Døden afgaaen Fæsteren Jens Pedersen Mou i Nagentoft uden Livs Arvinger, og Stervboet strax efter Dødsfaldet blevet forseiglet, og 30te Dagen derpaa aabnet, registeret og vurderet, samt Skiftet udsat til 6te Uges Dagen den 9. Jul., og da den Afdøde tilforn har havt Regninger med en og anden, saa blive samtlige Jens Pedersen Mous Credi= og Debitorer herved 3de Gange saavel i den Viborg Samler, som de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldede at møde forbemældte 9. Jul. ved Skiftet udi Nagentoft, de første lovlig at bevise deres Fordringer saaledes, som efter død Mand skee bør, og de sidste at betale, hvad de til Stervboet ere skyldige. Jligemaade indkaldes de, som have sat et og andet i Pant hos den salig Mand, til forbemældte 9. Jul., for at indløse deres Pantegods, i andet Fald maae de vente, at det bliver stillet til offentlig Auction paa deres Gevinst og Forliis, skulle der og være fleere retmæssige Arvinger efter bemældte Jens Pedersen Mou end de allerede anmældte, da indkaldes de ligeledes til titmældte 9. Jul. med lovlig Beviis og Legitimation om deres Arverettighed, da enhver kan vente at blive begegnet paa lovbefalet Maade. J. C. Foss.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Jnsdagen den 19, hujus Klokken 10 Slet Formiddag bliver paa Kiersgaards Forstrand i Tornebye Sogn og Horns Herred holdet offentlig Auction over Skipper Christian Wich manns sammesteds i Land biergede Taqvelage af hans fra Hamburg førende Smach Skib, de Jouffrauw Neletta kaldet, som paa bemældte Strand Natten imellem den 12 og 13. Maj. sidstleden indstrandede; bemældte Taqvelage er bestaaende af Ankere, Ankertouge, staaende og løbende Redskab, Seil og andet Tougværk, som for det meeste alt sammen er nyt og i beste brugbar Stand; thi ville de Lysthavende bemældte Tid og Sted, indfinde sig, da Conditionerne nærmere skal blive dem bekiendtgjorte. Hiøring den 4 Jun. 1782. A. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1782-06-07
Jisdagen den 25, hujus Klokken 10 Slet Formiddag bliver holdet offentlig Auction i Hiøring over afgangne Madame Worms Efterladenskaber, bestaaende af adskillig Slags Boehave, Guld, Sølv, Kobber, Tin, Jernfang, Linned, Seng= og Fruentimmer Gangklæder med videre; thi ville de Lysthavende behageligst til bemældte Tid og Sted indfinde sig. Hiøring den 4. Jun. 1782. A. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Constantinopel den 2 Maji. Den afsatte Schismatiske Patriarchs, Johannes Homedons Skjæbne, har her faaet et meget sørgeligt Udfald. Hans afskyelige Prædiken Paaske Aften opvakte ikke alene Uvillie imod ham hos de Catholske Gesandtere og alle andre Religionsforvandte, men endog Stor Mufti selv holdt den herskende Mahomedanske Religion derved at være fornærmet, og udvirkede strax, at denne Patriarch blev tagen fast, om ham man nu tilforladelig veed, at han er bragt til Adrianopel, og dømt til at tiene som Gilding i Serailet hos Storsultanens gamle og ubrugbare Favoritinder, efterat han først havde udstaaet denne skrækkelige Operation, og derved gjort til en Krøbling. Hans Forgænger i Patriarchatet, og nu paa nye udnævnte Efterfølger, Zacharias, ventes daglig fra hans Exitio.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Toulouse den 22. Maji. Her hersker endnu en Slags Frislinger, der er epidemisk- og hvoraf mange Folk døe, hvilke ikkun pleie at ligge 2 Dage til Sengs. Disse Folk have ingen Pletter paa Huden, men naar man aabner Hovedet paa dem, udflyder meget Blod. Denne Syge rækker indtil Pezenas, 24 Mile herfra. Man veed endnu ikke Oprindelsen, til den. Gens den 24. Maji. Tropperne rykke frem, og Skjæbnens Øieblik kan ikke meere være langt borte. Man siger, at det skal skee den 14. Junii. Adskillige fornemme Herrer indfinde sig, forat see paa vor Stads Belering. Slottet i Fernan er leiet for Hr. v. Jacourt, som commanderer de Franske Tropper. Hr. Pallisera, Commandant over de Sardiniske Tropper, er i Gaar ankommen til Viry, 2 Mile herfra. Vi see alle disse Tilberedelser uden Kummer, men vi frygte meere for de indvortes, end for de udvortes, Fiender. Repræsentanternes Chefer leve i stor Frygt. Pøbelen ønsker Uordener, paa det den ved Plyndring kan blive skadesløs for den forlorne Tid. Gidslerne blive ved en, navnlig Richard meget nøie bevogtede, og han bærer Nøglen til deres Værelse i sin Lomme. Man seer dem kun een Gang i det høieste alle 8 Dage, og det i Overværelse af 1, 2 til 3 af Factionairerne. Da Hr. Arts's Betient vilde forrette et Ærinde hos sin Herre, bragte man ham i Vagten, og klædte ham af til den bare Skiorte. Da man fandt en billet hos ham, lod man ham ved 8 Soldater bringe til den store Vagt, hvoraf man med Møie har bragt ham ud igien. Saadanne Voldsomheder foregaae dagligen.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Wien den 25. Maji. De epidemiske Catharralfebere, som begyndte i Rusland, og udbredte sig over det nordlige Europa, ere nu ogsaa komne til os, og mange tusende Mennesker ere deraf angrebne, imidlertid ere de her ligesaa lidet ondartede, som i andre Egne.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
London den 28 Maji. Under 25. Maji har Admiralitetskammeret i Hoftidenden ladet bekiendtgiøre, at samme Dags Morgen var Capitain Courtney af Skibet Euridice ankommen med Depescher fra Admiral Rodney, daterede om Borde i Søen. paa Formidable den 20 April, saa og med et Brev fra Sir James Wallace, som commanderer Krigskibet. Warrior, dateret paa Søen om Borde paa bemældte Krigskib Warrior den 22 April. Admiral Rodney mælder alene i sine Depescher, at han efter Søeslaget havde udsendt en Fregatte, for at recognoscere, om den fiendtlige Flode maaskee havde søgt Sikkerhed enten i Bayerne ved Baseterre, St. Eustatz, eller St. Christoph, men paa Rheden for den sidste Øe, hvor ellers en Mængde Skibe pleier at ligge for Anker, laae ikkun 2 smaa Skonere, og ved St. Christoph laae nogle bevæbnede Skibe. Heraf sluttede han, at den Franske Fløde maatte være gaaen ad Søen, og til den Ende udsendte Rear=Admiral, Sir Samuel Hood, hvis Division i Trefningen havde lidt mindst, at seile saa hastig, som han immer kunde, i det Haab, at han endnu kunde indhente nogle af de adspredte beskadigede Franske Skibe, og at han selv var underveis med Resten af Floden, for at følge efter, og at forene sig med ham. Endelig mælder han tilligemed, at de fiendtlige Batterie=Kanoner, Lavetter for Feldstykkerne tilligemed Artillerietøiet befandt sig inden Borde paa de tagne fiendtlige Skibe.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Sir James Wallace mælder i sit Brev, at Sir Samuel Hood den 18 om Eftermiddagen forloved Floden, med 10 Linieskibe, 1 Fregatte og 1 Jldskib. Den 19. Klokken 6 om Morgenen faae de 5 Seilere i Sundet ved Mona; Klokken 6 1/2 om Aftenen indhentede nogle af de Engelske Skibe 2 Franske Linieskibe og 1 Fregatte; begge disse Skibe tilligemed Fregatten strøge efter en liden Tretning for de Engelske.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Particulaire Breve fra London mælde ellers, at det under Søeslaget den 12. April, sjunkne Franske Linieskib ikke skal have været St. Esprit, men Languedoe paa 80 Kanoner, hvorhos mældes, at af 1000 paa Skibet sig befindende Mennesker har ikke en eeneste Siel kunnet reddes.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Greven af Grasse skal af alle Søe=Officerer, som tiene paa Europæiske Floder, være den største Mand af Statur, da han næsten skal være 8 Foed høi. Man siger, at vore Folk, da de bestege hans Skib, Ville de Paris, vare over det skrækkelige Syn, at see 470 Døde og Saarede, blevne saa forhausede, at de bævede derved.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Søeslaget den 12. April, skal af den Aarsag være mærkværdigt, at Jndvaanerne paa 7 Øer have kunnet see det. Det egentlige Søerum, hvor Slaget foregik, ligner temmelig en Trekant, nemlig imellem Øerne, Dominica, Marigalant og Helgene, saa at begge fegtende Floder, hvad enten de vendte Lee= eller vindværts, vare de i det høieste ikkun 2 Mile fra de farligste Havbredde. De 7 Øer, hvorfra Søeflaget kunde sees, hedde: Dominica, Guadeloupe, Grandterre, Marigalant, og de 3 smaa Øer, som kaldes Helgene.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Fra Schweiz den 28 Maji. I Gaar er General Lentulus afmarscheret med 6000 Mand Bernere imod Gens, hvoraf han med 2000 Mand besætter Grændserne, og de øvrige 4000 Mand skal holdes i Reserva. Endnu andre blive tilbage i det Bernskepaa første Vink at være færdige.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Fra Østerrig den 29. Maji. Efterat Siebenbyrgerinderne i Wien, hvis Antal bestod i 19 Personer, fuldkommen havde forladt deres Klostere, saa har den bestilte Keiserl. Commission den 24. Maji taget alle deres forhen allerede optegnede Efterladenskaber i Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
J det lidet Chor i deres Kirke befinder sig en Liigkiste af Glas, hvorudi høistsalig Keiserinde Eleonoras Liig hviler, og er endnu ikke raadnet. Huden er sneehvid, og Ansigtet fuldkommen kiendeligt. Hun var Stifterinde af dette adelige Fruentimmer=Kloster, hvor hun og selv i mange Aar residderede, og i Aaret 1638. døde der. Næst ved hendes Kiste staaer endnu en af Træe, hvori der ligger en Nonne, som for omtrent 100 Aar siden døde i dette Kloster, og hvis Liig iligemaade endnu ikke er raadnet.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Bremen den 31. Maji. Til Efterretning for de Søefarende giøres herved bekiendt, at den træe Bygning, som stoed ved Indgangen af Weseren, og gemeenlig kaldtes Baken, eller ogsaa Kaap, er næsten afbrændt paa Vand=Siden. De Skippere, som ville seile ind af Weseren, blive derover advarede at bruge Forsigtighed, indtil et andet Søemærke kan blive opført. Prag den 1. Junii.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Efterat man formedelst overeensstemmende Beretninger er kommen i Erfaring, at der næsten i heele Landet hersker en besynderlig om sig gribende Slags Catharfebere saaledes, at de færreste Mennesker, til betydelig Skade for Agerdyrkningen, blive angrebne af den, saa har det medicinske Facultæt her efter befaling maattet give sin Betænkning ikke alene over Arten og Følgerne af denne almindelige Sygdom, men endog over de derimod brugende Midler.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
J Følge dette Facultæts Gotbefindende er Sygdommen hverken anstikkende eller dødelig; men den kan tilfældigviis af 3 Aarsager blive dødelig: 1) Naar allerede svækkede, Lunge= og Bryst=vatersottige Personer dermed blive overfaldne. 2) Naar man bruger hidsige Midler derimod, og forordner Aareladen. 3) Naar en anden haard Sygdom derfor ansees og forsømmes, efterdi bemældte herskende Sygdom ikke giver noget Privilegium exelusivum imod andre Sygdomme. Facultætet forordner ingen anden Præservativ, end Maadelighed og Agtsomhed i at klæde sig, nemlig at beholde og bære Vinterklæderne; alle andre Forebyggelses midler erklærer det for unyttige, efterdi Sygdommen nu just hersker, da næsten enhver lader sig aarelade og purgerer.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
J Fald Sygdommen allerede virkelig er der, saa deeler Facultætet samme, i Henseende til Lægemidlerne, i 2 Grader, hvis første og letteste uden febrilske Tegn er i nogle Dage at fordrive ved megen varm Drik, Ølsuppe, Kiødsuppe, Hyldblomster=Thee med Honning, Lakridsrod, Krebsøine med Hyld=Ædike. Jmod den anden Grad, som er ledsaget med Tegn til Feber, raader Facultætet ikke til forommældte Uddunstningsmidler, men Digestivsalte i saadan Qvantitet med Honning, Bygvand eller Mælk Valle, at derpaa daglig følge 3 eller 4 Sæder. Skeer, i 2 Dage deraf ingen Forbedring, maae der bruges 2 til 3 Lod Bittersalt, 2 Qvintin Polychrestsalt og 1 QvintinKhabarber eller Jalappe, saa og et Brækmiddel, indtil Legemet er reent, da saa Midlerne i den første Grad ere at bruge. Jmod Sygdommens tredie og farligste Grad, da Ansigtet er rødt, Hovedpinen stikkende, Hosten er forbunden, med Sidesting eller stikkende Halspine, hvilken Grad gemeenlig angriber fuldblodige unge Mennesker, naar de have forsømt den sædvanlige Aareladen, anseer Facultætet 1 eller 2 Aareladninger for nødvendig, og forordner derhos megen Hyld= og Pappel=Thee, Byg og Riis=Suppe, Ædike, Citronsaft, hvorpaa efter befindende kan bruges Midlerne i den første eller anden Grad. Facultætet raader den gemeene Mand fra at bruge sine sædvanlige Medicamenter, som: Theriak, Brændeviin, Peber, Løg m. m. Amsterdam den 1. Junii.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Fra Vlie mældes, at de der paa Rehden liggende, og til Østersøen bestemte, Skibe have faaet befaling at forlade Rehden, og at lægge sig nærmere ind til Havbred, den, efterdi man har faaet Efterretning om, at Engelænderne ville sende Brandere ind. Man har til den Ende forlagt Tønderne, og borttaget alle Kiendetegnene. Krigsskibene have ogsaa lagt sig dybere ind.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Hamborg den 6. Junii. Vi have siden denne Maaneds Begyndelse havt et virkeligt Novembr. Veierligt. Hæftige og kolde Skylregne, saa og raae Vestenvind, som undertiden vendte sig nordlig, har været os ligesaa modbydelig, som Nordost Vinden var os i Maji Maaned, der tilførte os Snuefeberen.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Helsingøer den 7. Jun. Den 1. hujus indkom fra Nordsøen 75 Skibe af adskillige Nationer, deraf 17 Engelske og adskillige Svenske med Sild. Den 3 ankom fra Østersøen 18 Skibe af adskillige Nationer, meest Svenske fra Pommern til Gothenborg og Marstrand.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Den 4 indkom fra Nordsøen 109 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt 39 Engelske fra Hull uden Convoy, 15 dito fra Lever pool og Skotland, 1 Kongel. Engelsk Convoy=Fregat paa 20 Kanoner, som medbragte under sin Convoy 48 Skibe, alle fra Nyecastel med Steenkul, største Deelen til Kiøbenhavn, og 1 hertil Byen, Resten til adskillige Stæder i Østersøen; saa ankom og i Kystfarer Fregat, af og til Kiøbenhavn, sidst fra Amerika med Sukker, Tobak og Rom, 2 Hukkerter af og til Kiøbenhavn fra Portugal, 2 Danske fra Leverpool med Salt. Den 5, indkom fra Nordsøen 54 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt Skipper Jørgen Christensen af Aarhuus fra Trundhiem til Stettin med Sild, 2 Fregatter af og til Kiøbenhavn fra St. Thomas og St. Croix med Sukker og Tobak. Den 6. indkom fra Nordsøen 17 Skibe, deraf 3 Danske fra Bergen, Resten meest af Embden, til Østersøen. J Sundet ligger for contair Vind 2 Kongel. Svenske Orlogs Convoy=Fregatter, 1 Engel dito, samt 45 Koffardieskibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen, ere destinerede. Den 4 hujus indkom i Havnen 1 Fartøi af og fra Ærrøeskiøbing med Rug og Flesk. Den 5. Thomas Rasmussen af og fra Ærrøeskiøbing med Rug, Havre og Hvede, Skipper Jacob Madsen her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods, 1 Engelsk Brigantin fra Nyecastel med Steenkul. Aalborg den 13. Junii.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Hans Majestæt har under 1. Maji allernaadigst udgivet en Forordning, anlangende Vidners Førelse med videre ved Retterne i Danmark, for at forebygge, at Processer, saavel i private, som publiqve, Sager, ikke skal føres med megen unyttig Vidtløftighed og Bekostning af en Sagsøger, som næsten er bleven til en Sædvane, saa, paa det saadan Uorden og unyttigt Pengespilde for Parterne kan forebygges, skal den 4. F. i den for Kiøbenhavn under 13. August. 1766. udgangne Plakat, herefter strække sig til alle Jurisdictioner, saaledes, at den, som stævner en anden til at lide Dom, bør strax samme Tingdag, som Stævningen kommer i Retten, gjøre Saggivelse, og forsømmer han det, bør Stævningen ikke meere gielde; naar Saggivelse er skeet, maae han ei begiere Opsættelse, eller denne ham forundes, førend det skeer for at svare paa det, som fra Contraparten maatte være indkommet, men dersom han beviser, at have anlagt Vidne=Sag, maae hannem til samme at udføre forundes behørig Tid. m.v. (Samme skal følge i det Maanedlige Tillæg for Maji Maaned, som nu er under Pressen.)
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Ligeledes har Hans Majestæt under 15. Maji udgivet Plakat, anlangende haandskrevne Codices paa Pergament eller Papiir og gamle Danske Bøger af første Tryktil Midten af det 16 Aarhundrede, som maatte forefindes ved Kirker eller andre publiqve Stiftelser, og derfra kunde afhændes, deres Overdragelse til det store Kongelige Bibliothek, imod billig Erstatning. m.v.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
I Gaar udkom det Maanedlige Tillæg No. 4, for April Maaned. Samme indeholder, Udtog af Velærværdige Hr. Henckells Prædiken i Aarhuus Domkirke, da han blev indviet til Præst den 17. April. - Beskrivelse over Cancel=Træet. - Pave Pius Vl. Brev til den Romerske Keiser. - Paadømte Sager i Nørre Jyllands Landsting den 17. April h. a.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Til Hielpe=Cassen. Den 13, befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Herre lad mit Foretagende stedse og altid vel lykkes, paa det at mine hemmelige og aabenbare Fiender ikke skulle faae Aarsag til at glæde dem over mig 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Døde. J forrige Uge paa Eegholm Corfitz Andersen, 76 Aar. J Landsbyen Sophiendahl Niels Nielsen, 50 Aar. Den 8, hujus her i Byen Johan Henrich Jægers Hustrue, Dorothea Maria Jakobsdotter, 55 Aar. Den 10, Kobbersmed Enke. afg. Nicolay Lembergs Hustrue, Sara Diderichsdotter Widschen, 58 Aar. Den 12. Bælgestræder Anders Andersens Hustrue, Anne Berthelsdotter Kolberg, 58 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er her udkommen: Samling af de udkomne og endnu gieldende Kongelige Forordninger, Plakater, Rescripter, samt Resolutioner, Collegial=Breve og Privilegier m. v. for saavidt samme angaaer Geistligheden i Danmark, indrettet efter Lovens Capitler og Artikler i den 2 Bog. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at Johan Wandall, residerende Capellan til BudolphiKirke i Aalborg. Første Deel, som indeholder de første Tretten Capitler.
Jyske Efterretninger, 1782-06-14
De der her have subscriberet paa ovenmældte Skrift, ville behage at lade samme afhente, da de Hr. Subscribentere, betale for et Exemplar paa Fransk Skrivpapiir 4 Mk. 8 s. og paa Trykpapiir 3 Mk.; men andre Kiøbere, der ei have subscriberet, betale 4 Mk. for Exemplaret paa Trykpapiir, som allene er at faae til Kiøbs. Der er nu til ethvert Stift afsendt saa mange Exemplarer, som derfra vare forlangte. Og da dette Skrift ikke gives andensteds nogen i Commission til Forhandling, saa have derfor Liebhabere allene derom at mælde sig enten hos de Hr. Amanuenses i ethvert Stift, eller og her hos mig, hvor dette Skrift fremdeles er at faae til Kiøbs, da enhver, som tager 10 Exemplarer, faaer imod contant Betaling det 11te frit. - Den næstfølgende Anden Deeler under Pressen. Aalborg den 11. Junii 1782. Joh. Wandall. Den 5 og 6. Deel af Grandisons Historie, som jeg i denne Uge har faaet fra Kiøbenhavn, ville Subscribenterne behage at lade afhente hos mig, da der for begge disse Deele skal betales 1 Rdlr. 3 Mk. 8 s. De, der ei endnu have ladet den anden, tredie og fierde Deel afhente, ville inden denne Maaneds Udgang afhente og betale samme, hvis ikke, blive de enten tilbagesendte, eller overladte til andre Liebhabere. Aalborg den 12. Jun Wandall. den har taget alle sine Examina, er vel øvet i at præ En meget skikkelig Student, som alt for nogle Aar si dike, og bekiendt for at have anlagt sin Tid vel til egen, og andres, Nytte, søger at faae en god og fordeelagtig Prædike=Condition til førstkommende Michaelis; nærmere Anviisning og Underretning kan imidlertid søges og faaes hos den residerende Capellan til Budolphi Kirke i Aalborg. Wandall.