JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
En Protokoll er nu udgivet over Forbundsdagens Møder, hvori først alle Gesandter ved Navn og Titler ere anførte. Gesandternes Antal er 20, da nogle af Gesandterne fungere for flere af de mindre Stater. Derpaa læses deri alle Fuldmagterne, og i Besynderlighed den kongel. danske Gesandts, Frieherre v. Eybens, hvori gjordes Anmeldelse om Kongen af Danmarks Tiltrædelse til Forbundet for Lauenborg; hvorved de mecklenborgske og anhaltske Huse lode indføre deres Remonstrationer; og endelig indeholder denne Protokoll de Taler, som Forbundsdagens Gesandtere holdt paa den Dag Forsamlingen blev aabnet, og som Alle gave de Grundsætninger deres bifald, som den østerrigske Minister havde fremstillet i sin Tale, (saa at man med Sandhed kan sige: at aldrig er en Forsamling af Deputerede fra en Forening af Stater, som et fælleds Sprog og Oprindelse forbinder, aabnet med større Samdrægtighed og med skiønnere Yttringer af et humant og oplyst Sindelag. Den tydske Forbundsdag er et skiønt Phoenomen i Historien, og Napoleon har, ved at omstyrte den gamle tydske Rigsforfatning og ved at give saaledes Anledning til denne fuldkomnere Rigsforfatnings Jndførelse, været Tydsklands største Velgiører, at sige, saadan som Jlden er det for en forældet Stad, som siden opstaaer skiønnere af sin Aske; eller Stormen for den stillestaaende Luft, som den adspreder). J dette mærkværdige Øieblik, da denne høitidelige Forsamling af Stater bliver aabnet, har den lærde og berømte Historiker Heeren i Gottingen udgivet et Skrift paa 30 Sider i 8vo, under Titel af: Det tydske Forbund i sine Forhold til det europæiske Statsystem, som han har dediceret til ForbundsForsamlingen; han skildrer deri, at Tydskland har aldrig været i en saa lykkelig Forfatning som i den nærværende Tidspunkt, da det kan ganske frit, uden at være udsat for andre Staters Jndflydelse, forhandle sine egne indvortes Anliggender; at den nærværende Tidspunkt derfore er af den høieste Vigtighed, og at det opvækker den gunstige Forbetydning, at det varede saalænge inden Forbundsdagen blev aabnet, fordi derved alle Forhandlinger imellem Staterne indbyrdes om Ombytninger af Lande og alle Territorial Besiddelser kunde i Forveien være afgjorte, saa at Forbundsdagen kunde begynde med den største giensidige Harmonie imellem alle Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Uagtet alle indbyrdes Misforstaaelser imellem de tydske Magter ere hævede, og en fælleds Følelse for Almeenvel synes kun at besiele ForbundsForsamlingen, hviler dog ikke Diplomatiken ganske, hverken ihenseende til de tydske Stater eller til Europas øvrige Magter. Preussen underhandler saaledes bestandigt med Sachsen om Berigtigelsen af alle de nye Forhold imellem disse to Stater siden Deelingen. Stænderne i den Deel af Sachsen, som er aftraadt til Preussen, have indgivet en friemodig Petition imod Jndførelsen, at Stempel=Afgiften og af den preussiske Justitsorfatning. Lidt Misforstaaelse har ogsaa fundet Sted imellem det preussiske Hof og imellem Kurhessen og Würtemberg, men denne er hævet; disse Magter tilsende nu paa ny hinanden deres Gesandtere. Der siges, at den preussiske Minister Geheime-Statsraad Jordan, som var afsendt til Warschau, da Keiser Alexander opholdt sig der, for at udvirke en ubehindret Jndførsel af preussisk Klæde og Lærred i det russiske Rige og en Forandring i Grændselinien for Storhertugdom met Posen, skal have faaet en gunstig Bønhørelse hvad det første angaaer, men at derimod den sidste Begjæring skal være afslaget. – J østerrigske Blade tages til Gienmæle mod den Paastand: at Kongen af Frankerige og Prins-Regenten i England vel har personlig tiltraadt den hellige Alliance, men at de ikke have paataget sig derved nogen Forpligtelse, fordi dertil først udkræves deres Kamres eller Parlamenters Samtykke; thi der erklæres i disse Blade, at denne Alliance har slet ingen Forpligtelser til Følge, og at dens Hensigt er blot, at Regenterne meddeele og aabenbare for hinanden deres fælleds Grundsætninger. Kongen af Würtemberg har givet sit Geheimeraad en ny Jndretning; dets Bestemmelse skal fornemmelig være at vaage over Opretholdelsen, af Landets Forfatning. Dets Forretninger skulle henregnes til 6 forskiellige Ministerier. Bed sin Thronbestigelse har Kongen befriet en Oberste Wolf, som i 16 Aar har sat i Fængsel, og skiænket ham en Pension. Af de 5 Dyrehauger, som hans Fader havde, ophæver han de fire; til Svar paa Stændernes Skrivelse har han den 9de November udfærdiget et Rescript, hvori han i meget landsfaderlige Udtryk takker dem for deres yttrede Følelser og tilkiendegiver dem, at det er hans Hensigt at give sit Rige en saadan Statsforfatning, som hverken kan lamme Regieringens Kraft eller være til Hinder for Udviklingen af den sande borgerlige Frihed; hvorved han formaner dem til at gaae til Værk med Rolighed og med sand Fædrelandskiærlighed. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Oversigt af Dagens indenlandske og udenlandske Nyheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
(Fortsat. Der blev forresten gjort meget i Wien for at forskiønne Theatret, og Keiseren bestemte en aarlig Sum dertil paa 48000 Gylden. En født Schwaber, Hr. Friedrich Hensler, blev Theater=Directeur, og en Hr. Hebenstreit, en Mand af Vittighed og Lune, som redigerer Modejournalen i Wien, drøftede de offentlige Forestillinger som bleve givne paa Thea terne med en skarp Critik, hvilket ikke heller skal have været ufornødent; thi Publikum var i denne Sommer slet ikke vel fornøiet med Skuespillene. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Det med Wien ved den østerrigske Keisers Formæling med en baiersk Princesse saa nøie forbundne Munchen, som nu er bleven Hovedstaden for et anseeligt Kongerige, og som Aar for Aar tiltager i Størrelse og Pragt, fortiener ikke mindre at kommei Betragtning, naar man vil skildre Hoved-Sæderne i Tydskland for Smagen og for de offentlige Forlystelser. Man har allerede bragt det saavidt i München, uagtet den ikke har flere end 37,000 Jndvaanere, at den har 3 Theatre (Kiøbenhavn har knap saa mange, og man maae da regne Hof- og Sommertheatret med); men det eene af disse, det saakaldte Lipper Theater, er ikke heller noget videre end et Sommer=Skuespilhuus forden laveste Pøbel, hvor alting gaaer slet og ret til Foruden dette Skuespilhuus gives to andre: det kongel. Hof= og National-Theater og det Jsarport, Theater. Paa det første af disse Theatre gav man i Sommer det ny Stykke, Skoven i Bondy, som har gjort saamegen Opsigt ved den omtalte Pudelhund, som der viste sine Konster. Personer, som har seet dette Stykke opføre, kunne ikke nok prise med hvilken Fliid og Jver Hunden spillede sin Rolle, Publikum var ogsaa saa vel tilfreds med Det kongel. Hof= og National-Theater ligger tæt den, at det kaldte den frem, som det pleier at giøre ved de Skuespillere, som giøre deres Sager godt ved Slottet, er uanseeligt udentil og lidet inden, men er prægtigt dekoreret i den gamle franske Smag. Da det ikke er stort nok, saa har man be førstegang aabnet i Aaret 1810; det har et meget behageligt og nydeligt Udseende. Begge Theatre gyndt paa at bygge et nyt, men som endnu ikke er færdigt. Det kongel. Theater ved Jsarporten blev staae under samme kongel. Bestyrelse, men det sidste vedligeholder sig selv, da Kongen derimod bidrager til det første 70,000 Gylden om Aaret. Den ene Dag spilles paa det ene og den anden paa det andet af disse Theatre, ofte af samme Skuespillere, blot om Søndagen spilles paa begge; paa det første Theater spilles ikke paa de store Høitidsdage, men derimod paa det andet, hvor man da opfører Stykker af den bibelske Historie. Theaterne i München besøges ikke stærkt, man paastaaer, at Grunden dertil er, at Skuespillerne ere ikke nær saa gode nu som de fordum har været. En kongel. Jntendant bestyrer Theatervæsnet; den nuværende hedder de la Motte. Man opfører ofte Spektakel- og Fastelavns-Stykker, og de nyere dramatiske Mesterværker, hvoriblandt Tydskerne nu ogsaa regne Øhlenschlægers, sættes tilside. Dog har de München ske Theatre nogle fortiente Skuespillerinder i Mad. Cannebech, Reinhardt, Karl, Steenzsch og Demois. Altmutter, og Skuespillere i de Herrer Stenzsch, Wohlbrück, Reinhardt o. fl. Operaet i München. skal i mange Henseende, være maadeligt, endskiøndt denne Stad skal forresten besidde det bedste Orchester i Tydskland. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Jndenlandske Efterretninger. De danske Tropper, som ligge i Egnen af Douai, have den 23de October høitideligholdt Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag. J Lewarde gav Prins Frederik af Hessen i denne Anledning et glimrende Bal og en stor Super. Den Allee, som fører til Slottet, og en Deel af Haugen var oplyst med Begkrandse, og Dandsefalen var meget skiøn. Over Bordet udbragtes Skaaler for Deres Majestæter vor allernaadigste Konge og Dronning, saavel som for Kongen af Frankrig. (Kbhs Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Odense. J Onsdagsaftes beærede Deres Høiheder Prinsen og Prinsessen Skuespillet i Oden ses dramatiske Selskab med Deres høie Nærværelse. Alles Glæde yttrede sig ogsaa her lydeligen ved det høie Fyrstepars Jndtrædelse i Logen. Dækket var oppe og Theatret mørkt, men som et Lyn blev ved Herskabet Jndtrædelse Alt oplyst, og en Dame af Selskabet fremførte med skiøn Syngestemme et musikalsk Prolog til Herskabets Velkomst, som imellem Versene afvexlede af det forsamlede Selskabs Chor med de Ord: Velkommen, Velkommen tilbage o. s. v. Da Forestillingen var endt, fremtraade Ditecteuren for Selskabet med Alles Ønsker: "Længe leve Hs. Høihed Prins Christian af Danmark, og længe leve hendes Høihed Prinsesse Caroline Amalie," og trefold Hurrah gienlød af heele Huset efter hvert Ønske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
(Jversens Avis.) Ryligen hændte det, at to Skibe, et russisk og et hollandsk, stødte i Kattegattet om Natten saa nær paa hinanden, at det enes Takelage blev indviklet i det andets. Den hollandske Skippers Kone, vækket af Stødet og Mandskabets Skrig, sprang i bare Særk ud af Sengen, løb omkring paa Dækket, og hørte raabe, at man skulde redde sig ombord paa det andet Skib, da det hollandske vilde synke Hun giorde det, og neppe var hun kommet paa det russiske Skib, førend et Vindstød skilte det fra det hollandske. Dette seilede nu til Kiøbenhavn, og hiint til Middelhavet, hvor den stakkels Kone nu saa uventet kommer. Hendes trøstesløse Mand skal ofte besøge Toldboden, for om muligen at faae Øie paa det Skib, som bragte ham hans Kone(Kbhs Skild.) tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Da Kiøbmand H. Raabe er udnævnt til kongelig preussisk Consul i Rendsborg og Kiel, og Kiøbmand C. M. Lexorw ligeledes til kongelig preus fisk Consul i Tønningen og Frederikstad, og de af Hs. Mastæt Kongen i saadan Egenskab allernaadigst ere anerkiendte saa ere fornødne Ordres desangaaende, under 28de f. M., afgaaede til Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Det kongelige Landhuusholdningsselskab holdt sit første Møde for denne Vinter Onsdagen den 6te Novbr. – Mødet aabnedes med Oplæsningen af en allernaadigst Skrivelse fra Hs. Majestæt Kongen, foranlediget ved Selskabets allerunderdanigste Beretning om dets Forhandlinger i sidstafvigte Vinter. – Dernæst meddeeltes Efterretning om Selskabets 2 Planteskoler her paa Amtet; i den største, ved Avedøre, er i Sommer opført et Huus for en Planter; af Frugttræer kan nu udleveres omtrent 500 Stkr., og af vilde Træer henimod 50,000 Stkr. For Bønder er Prisen paa hine 16 s. Stkt., og paa sidste Slags 2 s. Stkt., for andre er Prisen høiere. Geistligheden her paa Amtet er atter ombedet, at gjøre dens Menigheder opmærksomme paa denne Jndretning og paa Vigtigheden for dem af Træeplantning. Provst Magnussen i Island har meldt Selskabet, at de Frøesorter, som det i Foraaret tilsendte ham, ere ankomne i god Stand. En Qvantitet Frøe, som til samme Tid sendtes den udmærkede islandske Bonde, Forligelses=Commissair og Dannebrogsmand Thorlak Hallgrimson, paa Skrida ved Ostord, var derimod ved Ankomsten for største Deelen bedærvet. 35 nye Medlemmer antoges, de fleste Følge den fra Selskabet i Juni Maaned d. A. udgangne Opfordring. – Forinden Mødet sluttedes forelæste Hr. Cand. Theol. Jacobsen en Afhandling, indeholdende Bidrag til den danske Havedyrknings Historie. (Colleg. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Befordringer og Afgang. Den 10de Octbr. er J. Gerner udnævnt til Consul i Corunna, Kiøbmand F. Karungot til Consul i St. Ander. Den 5te Novbr. er Krigsraad og forhenværende Telegrafbestyrer paa Langeland, Weinholdt, udnævnt til Bestyrer af den permanente Telegraf i Nyborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Kjøbenhavns Børs den 26de November, Cours. Hamb. 2 M. 60, a vista 640 Amsterdam 2 M. 586 a vista - London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 650. (J Fior d. 26 November 655) - Specier solgtes til 39 a 30 Rbmk. (J Fior 39 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 93. (Jfior 73 1/2 pr. 100. Obligat. 76 1/2 a 77. Norske Sedler 26 a 2 (Jfior 51). Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disc. 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Litteratur. Fra Slagelse Bogtrykkerie er udkommet: An Fasy and Short English Gramma for the use of poung persons by The Revd N. S. Fuglsang. Den faaes heftet for 1 Rbdlr. Exemplaret hos Hr. Boghandler Brummer i Kiøbenhavn og hos Forfatteren i Slagelse. Fornødent Gjenmæle paa Hr. T. Thaarups Anhang til Rühs, tilligemed bemærkninger om vor Handel og vort Pengevæsen, af Hr. Grosserer M. L. Nathanson, faaes for 1 Rbdlr. Exemplaret hos Bogtrykker P. Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Auctions-Placat. Mandagen den 9de December 1816, Formiddag Kl. 9. slet, bliver i Wedbyegaards Skove foretaget og holdet offentlig Auction over nogle og halvtredsindstyve Stkr. paa Roden staaende Bøgetræer, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Lysthavende indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Auctionen begynder ved Peder Knudsens Huus. Schardsdahl, den 22de November 1816. Bech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Det Halve af min her i Byen tilhørende Gaard No. 143, beliggende paa det store Torv, er underhaanden at faae tilkiøbs; Bygningen mod Torvet er 2 Etager høi og 13 Fag lang, indrettet til Værelser, som deels ere betrukne, deels malede. J Kiøbet kan følge en Jordlod paa circa 12 Tdr. Land i Byens Marker, og en Have ved Aaen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Skulde en Liebhaver gives, som hellere ønsker at komme i Besiddelse af den hele Gaard, kan samme ogsaa mueligen erholdes. Vilkaarerne ere til Eftersyn hos Hr. Lieutenant Lund her i Byen. Nestved, den 23de Novbr. 1816. N. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Mit Brænderie har jeg igien overtaget Nestved. De, i hvilken Anledning jeg anbefaler mig til Handel, saa og med Vine, hvoraf et Forraad af gode Vare haves. C. Sorterup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
En mørkerød Tyr-Boll, 4 Aar gammel, uden Mærke, kan Eieren imod at betale dette Avertissements Bekjendtgiørelse m.v. bekomme hos P. Justesen. Tjørnlund pr. Slagelse, den 21de Novbr. 1816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
En eenlig Mandsperson, der hele Dagen er ude i sine Forretninger, faaet Logie, helst et lidet Kammer for sig selv. Man melder sig i Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Trykke. i No. 142. 1ste Spalte 8de Line: Mere, læs Jern samme Spalte 21de Linie, venesiansk, læs: Venetiansk, 2den Spalte 24de Linie: Bubaakow, læs: Bulgakom, 3die Spalte 37te Linie: Pasteret, læs: Pastoret; samme Spalte 40de Linie, Labestide, læs: Labastide; 4de Spalte 39de Linie; ustemmet, læs, itemmet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-28
Hermed følger Litteraire Avertissementer No. 17.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
No. 144. 2. Aarg. A v i S t i for Kjøbsteder. Korsøer, Kallundborg, Holber, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Løverdagen den 30te November 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Fortsat.) Een af de Gienstande, hvorpaa den offentlige Opmærksomhed især vil blive henvendt ved den tydske Forbundsdags Forhandlinger, er, om den vil tage Hensyn paa Tydsklands Handel og paa Ophielpelsen af dets Jndustrie. Hvad den første angaaer, saa skrev man fra Leipzig, i Henseende til den sidste Efteraars-Messe: at den faldt overmaade slet ud, mangfoldige Varer vare sammenangede paa den, men der blev kun afsat lidet deraf. Engellænderne opfyldte alt med deres Fabrikater, ogsaa Nederlænderne, som ikke kunne føre deres Klæde til Frankerige, stillede det her til Skue; de polske Jøder betiente sig ret af denne Overfyldelse til at nedsætte Varepriserne for detydske Fabrikantere. Østerrig derimod følger Frank 3 Exempel og spærrer Jndførselen af udenlandske Fabrikater. Jsær lider Lærredsfabrikationen overmaade meget i Tydskland, da irlandsk Lærred udføres i Mængde til Amerika, og da Bomuldsvarer, saavel der som i Tydskland, begynde at fortrænge Afsætningen af Uld bliver stedse. Lærrederne. mindre, siden Faare=Avlen tager saa meget til i de nordamerikanske Friestater. De nederlandske og engelske Fabriker kjæmpe med hinanden om Afsætning; og endskiøndt de ikke kunne udholde i Tiden at sælge deres Varer for saa godt Kiøb, saa lide dog de tydske Fabrikantere meget derved for Øieikket; kun i enkelte Artikler formaae de at holde Prisen med de udenlandske. Der cirkulerede ogsaa paa den sidste Frankforter Messe en Jndbydelse. imellem de tydske Fabrikantere, om at udgive en Memorial til Forbundsdagen, for at udvirke et almindeligt Forbud mod alle engelske Manufakturer i Tydskland. Det som Tydskerne meest besvære sig over, er: at de maae taale, at England skal have Ret til frie Jndførsel i Tydskland af deres Manufakturvarer, imedens det selv spærrer sine Havne for Jndførslen fra Tydskland, og at Englænderne forenes om at sælge deres Fabrikater til en Tid for en overdreven lav Priis for at ruinere andre Landes Fabriker. (Det er mærkværdigt, at man for nærværende Tid klager næsten i alle Lande, saavel i England, som i det øvrige Europa, over Mangel paa Afsætning af Fabrikvarer. Det synes, som at man overalt har drevet Maskinvæsnet for vidt, og som at der forarbeides flere Varer end der kunne forbruges; især da ved Continentalsystemet under Napoleon Fabriker og Maskinerier bleve anlagte i alle Lande). De Varer, som gik bedst af paa Leirziger Messen, vare Lædervarer, en Følge af Urolig bederne i Buenos=Ayres og det øvrige spanske Amerika, hvorfra tilforn saa mange Huder bleve udførte, ligeledes franske Silketøier, hvoraf store Bestillinger bleve gjorte i Lyon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
En af de Handelstæder i Tydskland, som ret kommer i Flor, og det især ved sin Kornhandel, i Aar, er Triest, den ligger i Spidsen af det adrigtiske Hav, og har det østerrigske Monarchie i Ryggen. Staden bestaaer af 1500 Huse, og i de 1000 af dem boe Kiøbmænd; Velstand og Pragt tiltager her bestandigt. Derimod kommer Venedig, denne forhen saa blomstrende Handelstad ved det samme Hav, stedse mere i Forfald. Handelen hviler der Folkemængden er bleven en Trediedeel mindre, med Kolonialvarer, seer man ingen Skibe der. deels formedelst Udvandringer af de anseeligste Kiøbmænd, som har nedsat sig i Triest, og deels formedelst Dødeligheden, som er en Følge af Hungersnøden. Det forhen prægtige Arsenal er forladt. Ti Linieskibe vare i Bygning i Napoleons Tid, men denne er nu opgivet. Tilforn vare 3000 Arbeidere beskiæftigede, nu neppe 300, saaledes forgaaer denne Verdens Herlighed. Marinen bestaaer kun nu af 2 Fregatter og af nogle smaae Skibe, den østerrigske Regiering har derfore fundet det fornødent at forstærke Garnisonen fra 2000 til 4000 Mand, og at opstille et Batterie af 4 Kanoner paa Markuspladsen. - Kongen af Preussen, som ikke heller giver sig af med at holde nogen Marine, har derimod skiænket et andet Navigations=Foretagende sit bifald, da han har ladet ved Englænderen Humphrey bygge et Dampskib til at befare Elben, som han med sin Datter Princessen Charlotte tog i Øiesyn den 2den November, med dette Skib, som er af en ny Bygningsmaade, er forbundet en Jndretning saavel til at rense Floden, som til at tage andre Skibe paa Slæbetouget; Kongen viste sig meget tilfreds med de Forsøg, som bleve anstillede med Skibet. Det arme Schweitser i en slem Klomme med sin Handel, Frankerige. og Østerrige spærre hver paa sin Side for Jndførselen af dets Fabrikater, og det fattige Land har ikke Korn nok til at føde sine Jndvaanere med uden det kan tiene noget ved sin Fabrikfliid; de Schweitferske Fabrikantere maae derfore speculere paa de tydske Messer; men her trykke Engellænderne den ned med deres Forskud; de stakkels Schweisere vide nu ingen anden Udvei end at tage Vandringstaven. i Haanden, og i hundredeviis at gaae til Amerika J dette Land lever man egentlig i Flor, der gaaer alting fremad, og man kan stedse gaae videre; det er usandt, skriver man derfra, hvad der fortælles i engelske Blade, som ikke er til vores Fordeel; Handelen fremblomstrer, og Forretningerne tiltage hver Dag. Derfor ere Financerne i dette Land den Tilstand, at man kan anslaae Statens Jndtægter i 1816 til over 65 Millioner Dollars eller Specier, at den har i reen Overskud over 9 Millioner, saa at hele Statsgielden kan blive afbetalt i 12 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Kongen af Spanien har nu forbudt Udførselen. af de fortreffelige Merinas Faar, hvorved Riget, havde tilforn en saa vigtig Udførsel af en bedreUdsort, end som noget andet Land besad; men i Revolutionskrigen bleve mangfoldige af disse Faar bragte til Frankerig og siden derfra i stor Mængde reent, naar man undtager nogle engelske Skibe til andre Lande, især til Preussen. – Da Spaniens Handel saameget beroer paa dets Colonier, og disse langtfra endnu ikke kunne undvære Slaver, saa drives bestandig en hemmelig Slavehandel fra Spanien af paa Kysterne af Afrika, og intet er Spanien meere ubehageligt, end at England med væbnet Haand sætter sig mod denne Slavehandel og lader Slaveskibene optage ved deres Krigskibe, hvor de kan det. Spanien taaler, som det formodes, blot denne Jndskrænkelse fordi den for Øieblikket ikke har nogen Marine til at modsætte sig den. Englænderne staae sig imidlertid godt ved at opkapre Slaveskibene; thi de giøre vel ikke de fangne Negre til Slaver, men de leie dem ud til Planteurerne i deres Colonier paa en Tid af 14 Aar, eller, som det hedder, sætter dem i Lære, i i hvilken Tid disse har samme Magt over dem som over deres andre Staver, naar disse 14 Aar ere forbi, saa ere Negerne vante til denne Tieneste, de ere imidlertid blevne gifte med en Slavinde; deres Børn ere blevne Planteurens Eiendom, de vide ingen andre Udveie og maae paa samme Vilkaar give sig i Tieneste hos Planteurerne paa andre 14 Aar; imidlertid er Negerslaveriet dog ophævet, og Retten har sin Gang, saaledes fortælles der i det mindste i udenlandske Blade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Hvad der især viser hvilket stort Sving der er i Englands Handel, er den høie Vexelcours som har Sted paa dette Land; den lærer øiensynlig, at dets Udførsel langt overveier dets Jndførsel; det kommer nu an paa, om Englands Kornindkiøb i Aar ikke vil trykke den noget ned. Englænderne udvise ogsaa den største Virksomhed i at forhindre Jndførselen af de forbudte udenlandske Varer, for De engelske Toldkuttere krydse ligeover paa de at den klingende Mynt ikke skal gaae ud af Landet. nederlandske Kyster, skyde efter de mistænkelige bankerne, og borttage alle Skibe, som ere be Skibe, saa at Kuglerne surre omkring paa Sand stemte til England og har forbudne Varer ombord, med Ladning og Alt. (Fortsættes.)