Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-01
læses nu Forhandlingerne i andet Kammer*) Disse Mangler og Savn bleve endnu samme Al høit omtalte, eft. Allgemeine critische Annalen de Verhaft und Vesserungs-Anstalten u. s. v. Vasa 1825, 1ste Jahrgang 1ste Heft. Pag. 109 C. 6. af den Baierske Stændernes Forsamling i Aaret 1825, i Henseende til Forbedring af Stiftelserne for Afsindige i Bajern i Almindelighed, og over Oprettelse af Hospitaler for Afsindige i hver Kreds af Kongeriget. Heraf sees, at Regjeringen allerede i Aaret 1810 har været betænkt paa at forbedre de Afsindiges Stilling. Denne vigtige Sag er afhandlet med megen Varme og maa have megen Jnteresse for Dem der ere bekiendte med Lokalitets=Forholdene, mindre for Andre. Derimod vil det ikke være Dig ukjært her at finde nogle Grunde og Erfaringer, uddragne af fornævnte Professor Dr. Leupolts Værk. Leupolts Bemærkninger er følgende. I. Den Afsindige (ikke Rasende) maae ikke strax have Borgerret; han maae først blive sat i Stand til at lære at kjende sit nye Opholdsted og Liv, dets forskjellige Omgivelser, han maae blive i det høieste forenet med Saadanne, der som Novizer staae med ham i samme Forhold eller passe til ham. 2. Opholdstedet i en mere ønskelig Bolig maa ved Opførsel fortjenes. Opholdet i en mindre behagelig Boelig maa kunne dicteres paa en ubestemt Tid, som Straf. 3. Uligeartede Syge, men af lige Dannelse, kan bringes sammen, ofte opmuntrer den Lystige den Melancholske. 4. Om de maa spise ved Bordet, eller ikke, kan anvendes som Belønning eller Straf. 5. Der kan ikke tænkes en Anstalt for Afsindige uden tilstrækkelig Mark og Havedyrkning. Mark og Have behøve kun, naar Opvartningspersonalet opfylde deres Pligter, en stærk Tjørn-Indhegning. 6. Anstalten maa have en god Oekonom Gartner. 7. Der maa kunde dyrkes Hør. 8. Der maa være en liden Faareavl hvorved der kan faaes Uld. 9. Væverier og Strikkerier kunde saaledes sættes i Gang af den lavere Klasse af Arbeiderne. 10. Skoemagerarbeide lader sig meget godt indføre i Stiftelsen. 11. De Affindige maa gaae saa lidet ledige som mueligt, og af den lavere Klasse maa der idelig skures, vadskes og holdes reent ligesom ombord i Skibe. 12. De mere Dannede beskjæftiges med Skrivning, Oversættelse, Regneopgaver, Tegning, Musik *) o. s. v. 13. Man maae paa en passende Maade hos enhver Klasse af de Afsindige gaae over fra Beskjæftigelse til Fornøielse. 14. Hvad Religionsdyrkelse angaaer, er hans Mening følgende: "J et simpelt smukt Bedehuus eller et Kapel maa den dertil passende Deel af de Afsindige forsamle sig. En kort, fattelig, melodisk Sang, en kort, populair, opbyggelig Prædiken, og en eller anden sindrig Ceremonie, ledet af en Geistlig, som har den nødvendige Jndsigt i Afsindiges Væsen og Tilstand, og som virker i venskabelig Forening med Lægen; alt dette kan bidrage meget til Øjemedet af Helbredelsen. En fornuftig Gudsdyrkelse, griber mere end noget Andet hele Mennesket i sit Jndre, og drager ham mægtig fra mange Tange lyrat digitis animi dolor omnis albit, Dustionum resicit tristia corda molde." eensidige Standpuncter hen til det rette Middelpunkt i Betragtningen af hele Livet." 15. Endelig mener Forfatteren, at den dueligste Læge i sædvanlig Betydning, i Almindelighed ikke kan antages, derfor at være en god Læge for Afsindige; dertil, siger han, hører ganske andre end blot medicinske Egenskaber, og han henviser til England, hvor der gives mange fortræffelige Mønstre for Gale Anstalter, i hvilke de som have den øverste Bestyrelse ej ere Læger. 2) Hermed slutter jeg Meddelelsen af de paa min Reise i Tydskland i denne Sag anstillede Iagttagelser og Erfaringer, og da jeg nu snart vender tilbage til mit Fædreland, vil jeg efter Ankomsten did endnu engang besøge Bidstrupgaard, og der med desto større Jnteresse gjøre mine Iagttagelser og Sammenligninger; og da jeg af Din sidste Skrivelse til mig erfarer, at Du allerede inden min Hjemkomst vil have forladt Kjøbenhavn, skal jeg ikke undlade skrivtlig at meddele Dig de belovede Efterretninger om den nuværende Tilstand af St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard. **).*) En venskabelig Sammenvirkning af Læger og ikke Læger hersker i de fleste engelske og franske Hospitaler og hidhørende Stiftelser ligesom i det Tydske, hvilket ogsaa tildeels sees af neden anførte Skrifter. Intet er sørgeligere, naar Hindringer skulde lægges saa velgjørende Øiemed i Veien ved Misforstaaelser og Stridigheder imellem dem, hvis Aald det blev at fremme Stiftelsens Vel og Hæder.