JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Tydskland. Berlin, den 1ste Februar. – Breslauer Tidende indeholder følgende interessante Meddelelse af Hr. Capitain v. BogulawskiMed den Halleyske Comet, ere i de sidste Dage, i Henseende til dens Udseende foregaaet de meest paafaldende og mærkværdigste Forandringer. Fredagen den 15de Januar tidlig da den fandtes igjen, viste den sig som en mat, dog kjendelig Taageplet, der, efter halvfjerdsindstyve Gange at være forstørret i det derværende Helcomether, dog var at gjenkiende. Den 17de og 20de, da den kun paa Øjeblikke blev seet gjennem Sky rifterne, viste den endnu ingen Forandring; men den 22de, ved ganske klar Luft, fremkom den saa utydeligt, at den kun med stor Møje kunde findes og iagttages, og det kun med den svageste For størrelse (40 Gange). Desto meer overraskede det mig, Morgenen efter, den 23de, paa engang at see den i Skikkelse af en Firstjerne, næsten uden den ringeste Taage, saaat den ogsaa kunde kjendes med blotte Øine. Selv i den stærkeste Forstørrelse (140 Gange, var den et lyst Punkt, en Firstjerne lig og tillod derfor en usædvanlig skarp Sammenligning med i Skorpionen. J Morges tidlig, den 27de, overbeviste jeg mig allerførst om, skjøndt Sted og Bevægelse ingen Tvivl lode tilbage, at Synet den 23de ei havde været nogen Firstjerne, og fandt da Cometen, som sædvanlig nøjagtig i den forud beregnede Bane, men nu udbredt til en lys, næsten rund, med blotte Øjne, saavelsom med alle For størrelser synlig Taageplet af 4 1/2 Minut i synligt Gjennemsnit, i hvilken, lidt nordvestlig fra Taagens Midte, noget Kjerneagtigt skinnede igjennem. En lige Linie dragen fra 8 igjennem i Skorpionen, viste, omtrent otte Grader sydligt forlænget, kun lidt til Venstre fra Cometen forbi, hvorefter den i de tre næste Dage om Morgenen mellem Kl. 4 1/2 og 5 1/2 let kan findes, senere vil Maaneskinnet hindre dette. Det er stor Skade, at vi ikke kunne iagttage disse mærkelige Forandringer i en større Nærhed, end 32 Millioner Milles Afstand. Da, som fuldkommen afgjort, denne Comets Lys kun er et reflecteret Sollys, maae vi forestille os Lysstraalen som afhængig af den større eller mindre Gjennemsigtighed af hiin Athmosphære, hvoraf Cometen dog for største Delen bestaaer. Naar man nu overveier, at hiint Gjennemsnit maa være 44,600 Mile stort, saa kan man ikke tænke sig den Maalestok stor nok, efter hvilken Lysningens Forstørrelse eller Forringelse foregaaer deroppe.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Den i Allgemeine Zeitung, i mange andre Tidender, ogsaa i denne meddeelte Efterretning, at den bajerske Regjering havde givet Banquierhuset, S. Eichthal i München Privilegium paa at anlægge en Jernbane mellem Nürnberg og Augsborg modsiges nu i den Münchener politiske Tidende.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Randers, den 30te Januar. Paa den for os Alle saa dyrebare 28de Januar drog Borgervæbningens smukke Janitscharmusik om Morgenen tidlig igjennem Gaderne. Om Middagen var stor Parade paa Torvet, saavel af Dragon-Regimentet som Borgervæbningen, hvorved Hs. Højvelb. Hr. Kammerherre, Oberst v. Wildenradt, R. af D., under et tredobbelt, rungende Hurra og Salut af de paa Ridebanen opkjørte Kanoner, udbragde et "Længe leve! for den elskede Konge. Derefter droge pyntelig klædte Søfolk, under Hurraraab, omkring i Gaderne i en Baad. Om Aftenen var Souper og Bal i Harmonien, hvorved nogle i denne Anledning skrevne Sange bleve afsjungne. Festskaalerne udbragdes af Hs. Højvelb. Hr. Kammerherre, Amtmand v. Lorentz. J Gaar Aftes blev af det herværende Müllerske Skuespillerselskab, i samme festlige Anledning, for Forestillingen givet en Prolog, forfattet og fremsagt af Directeuren. Saavel for som efter samme blev af det samtlige Personale fra Theatret, hvis Baggrund var decoreret med en Støtte, hvorpaa saaes Kongens Navnetræk i Transparent, afsjungen en Sang, hvorefter Publicum faldt ind med et tredobbelt Hurra for den elskede Konge.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Viborg, den 26de Januar. – Vi erholde den høist sørgelige Efterretning, at en af vore meest agtede og fortjente Medborgere, Eieren af Bruunshaabs Klædefabrik, Hr. Johannes Bruun, i Nat ved Døden, er afgaaet, i sit 41de Aar. Jkke blot hans elskede Hustru og Børn, ikke blot hans kjærlige Sødskende og trofaste Venner ville begræde hans Tab; men mange Familier, der ved hans Establissement erholdt Sysselsættelse og et tilstrækkeligt Udkomme, see nu med ængstelig Uvished Fremtiden imode.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Thisted, den 27de Januar. – J afvigte Aar 1835 ere her paa Vestkysten ved Thisted Toldsted, indklarerede 120 Fartøjer og udgaaet 117, hvoriblandt 60 fremmede, og 60 her i Tolddistrictet hjemmehørende Skibe. Gjennem Agger Kanal ere i forrige Aar indkomne ti Fartøier og udgaaede ni; derimellem to fremmede Skibe.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Aalborg, den 30te Januar. – Den høitelskede Landsfaders Fødselsdag fejredes her paa sædvanlig Maade. Om Morgenen forkyndtes Dagens Højtidelighed ved Pauker og Trompeter paa flere Steder i Byen af Regimentets Musici, hvorefter Reveillen ledsagedes af Janitscharmusiken igjennem Gaderne. Om Middagen var stor Parade af Regimentet, Byens Borgercorps og det borgerlige Jægercorps. Et tusindstemmigt, tre Gange gjentaget Hurraraab ledsagede det "Længe leve Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette," som udbragdes af Hans Højvelbaarenhed Stiftamtmanden. Et festligt Middagsmaaltid og derefter et Bal til den lyse Morgen havde i Klubben Enigheden forenet et talrigt Selskab af Embeds- og Borgerelassen, som i glad Jubel kappedes om at lægge deres Følelser for en elsket Konge for Dagen.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Regimentets Fattigasse havde bekostet fem Børn af trængende Underofficeers=Familier opklædte, og Gratificationer vare af samme Casse uddeelte til gamle Personer, som i en langt tilbageliggende Fortid, have tjent i Regimentet, og desuden til de Jndivider, som have deeltaget i Bataillen den 2den April, med det paa Defensionsflaaden commanderede Detaschement, og som, i en tildeels høi Alder, opholde sig her i Byen og Egnen.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjøbenhavn, den 6te Februar. Ogsaa i Wagrien, navnlig i Stæderne Lütjenburg, Oldenburg og Pløen, herske nu og saa de naturlige Kopper. Fra Plden berettes, at man der ivrigt sysselsætter sig med at revaccinere de Vorne.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Den 25de Januar om Aftenen, var der atter Jldebrand i Landsbyen Gottorf, og Jndvaanerne tvivle ingenlunde paa, at denne Brand, ligesom saamange tidligere, er opkommet ved Jldspaasættelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
J dette Aar talte man allerede tvende, og i de halvtredie sidste Aar fjorten Jldebrande i Gottorf.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Den 24de Januar om Morgenen blev Digen ved Delve, der for nylig er blevet istandsat, paa flere Steder beskadiget.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Vi ville saaledes om ikke mange Aar (maaskee ikke mange flere end der behøves til at tillægge og opdrætte en Hest) see Europa ligesom besaaet med Jernbaner, Chausseer, og med Biveje, hvilke sidste idetmindste ere ligesaa gode som vore nuværende Chausseer. Da alle disse Veje kun skabes for Transporten, ville vi paa dem see en evig Bevægelse af ilende Vogne, og det bliver saaledes ikke vanskeligt at slutte, at der vil blive megen Søgning efter Heste, tjenlige til dette Brug. Men hvilke ere nu disse Heste, For ikke at besvare dette efter en usikker Theori, men paa den sande, practiske Maade, maa vi søge om Svaret paa det Sted i Verden, hvor den hurtigste Communication findes, og det er, som bekjendt, i England; her ville vi overbevise os om, at Heste, forædlede med Fuldblod, alene kunne anvendes til dette Brug, og at jo hurtigere et Vejstykke skal tilbagelægges, desto ædlere Heste maa dertil bruges, saa at det ikke er ualmindeligt, paa de hurtigste Rou ter for Vognene at finde Fuldblodsheste, som paa Grund af en eller anden Feil ikke kunne bruges til Avl. Det er nemlig noget, der nu er saa bekjendt over den hele civiliserede Verden, at kun den, der er aldeles ukjendt med de ædle Heste og hvad de udrette, kan nægte det, at jo nærmere en Hest er ved Fuldblodet, desto større Kraft, Hurtighed og Udholdenhed har den ogsaa Til Brug paa Landeveien vil saaledes saavel Halvblodsheste, som tillige meget forædlede Heste om nogle Aar søges i stort Antal, og maaskee ogsaa endeel Fuldblodshefte. Forat oplyse dette med Exempler anføres Noget af Biels classiske, i 1830 udkomne Skrivt om ædle Heste, men det maa bemærkes, at de offentlige Befordringers Hurtighed i England er i de sidst forløbne 5 Aar meget tiltaget: Pag. 61 anføres, at de offentlige Vogne have 4 Pladser indvendig, og udvendig mellem 8 og 14 Passagerer, alle disse have deres hele Bagage paa Vognen, som desuden fører endeel andet Gods. De forspændes aldrig med flere end 4 Heste. De saakaldte FastCoaches, med 4 Personer indvendig og 10 udvendig og disses samtlige Bagage, gaae Nat og Dag 10 (engelske) Miil i Timen. (Til Vejen fra Hamborg til Lybek, 36 engelske Miil, bruger man med Extrapost en heel Dag!) Her ogsaa nogle andre Exempler af samme Skrivt, Pag. 293295 om disse Hestes Hurtighed: "J 1823. blev en Jagt paa 2830 (engelske) Miil, over et hyppigt og stærkt indfredet Landskab i 8 Sogne, redet uden Ophold i 3 Timer 20 Minutter. Af 60 Ryttere vare 12 tilstede ved Nævens Død.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Til Cavalleribrug vil saaledes om kort eller lang Tid behøves en Mængde Halvblods- og endeel endnu mere forædlede Heste. 3. Vognheste og Rideheste. J Udlandets Hovedstæder er det almindeligt, og selv i vor Hovedstad see vi Begyndelsen til, at Halvblods- og meere forædlede Heste bruges af Enhver, som vil være elegant og godt Kjørende og Ridende; da der altig finder en Stræben Sted efter at efterligne disse, vil neppe nogen tvivle om, at ovennævnte Heste med Tiden næsten udelukkende ville blive anvendte til det elegantere Kjøre- og Ride brug, saasnart der frembringes saa mange i Landet, at alle kunne blive forsynede dermed. Man hører nu almindelige Klager over Vanskeligheden af at skaffe sig smukke Kjøre- og Rideheste, og det er bekjendt at det betydelige Antal Halvblodsheste, der allerede tillægges, her i Landet, saa hurtigt opkjøbes, at det er forbundet med megen Vanskelighed her at anskaffe sig en saadan Hest, selv til høi Priis. Dette er endog Tilfælde med Halvblodsføll, saa at en Mand, der i Aar skulde indkjøbe omtrent en halv Snees af disse, saaledes som de tages fra Mødrene og som tilbød en Betaling af 100 Rbd. i Gjennemsnit, for hvert forgjeves søgte disse i de fleste Amter, der eje Fuldblodshingster, da alt deels var opkjøbt, deels ikke tilfals for denne Priis, saa at det forlangte Antal kun med Vanskelighed tilvejebragtes. Der vil saaledes vist ikke mange tvivle om at der med Tiden næsten udelukkende vil blive anskaffet forædlede Heste til Kjøre- og Ride brug. Vel have endnu Flere Fordom mod de forædlede Heste til Ridebrug, da man antager dem at være for forige og frygter for de stærkere Bevægelser, de sleste af dem have; men ved nøiere Betragtning vil man finde, at Feilen er hos Rytteren, ikke hos Hesten. Man forstaaer nemlig ikke at ride disse Heste. Vilde man nemlig tilride dem paa den sædvanlige voldsomme Maade blev Følgen snart, at Rytteren laae i Sandet, thi saa kraftige Heste lade sig ikke byde den haarde Behandling, som vore, i Forhold til dem kraftløse Heste maa finde dem i de fordre derimod, at Berideren skal studere deres individuelle Beskaffenhed og behandle dem derefter med det Gode, og saaledes hæve sin Metier fra en blot mekanisk Bestilling til en Kunst. Paa den Maade (og den kjender Englænderen tilfulde, ere de lette at tilride, og har man først i nogen Tid redet disse Heste og saaledes lært hvad de kunne udrette, ønsker man ikke igjen at forlade dem. Vore nuværende nædle Rideheste ville i Fremtiden alene blive Oldingers og Syges Bevægelsemaskiner, som den kraftige Rytter vil undsee sig for at slæbe sig frem med. 4. De Kongelige Herskabers Heste. Efter Stutteriets Reduction skulle de Kongelige Prindser og Prindsesser nu selv anskaffe dem Heste, istedetfor at faae dem fra Stutteriet; da dertil vil forlanges, de eleganteste Luxusheste, maa det følgelig alene blive forædlede, og man seer saaledes allerede i Hovedstaden, et Spand meklenborgske Halvblodsheste, som et af de Kongelige Herskaber har ladet indkjøbe, da der her i Landet ikke var passende at finde.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Efter den nyere Tids mange Erfaringer vil det neppe være for dristig en Spaadom, at den Tid ikke længer er fjern, da det Frederiksborgske Stutteri kun vil blive anvendt som Stamstutteri for Fuldblodsheste, og Hans Majestæts Stalde, til stor Besparelse for Stuttericassen, og til Gavn for Landets Hesteavl, ville blive remonte rede ved Halvblods- og meere forædlede Heste, som opkjøbes i Landet; og som saaledes ikke ville koste Halvdelen af hvad Productionsprisen i Stutteriet er. Biel siger herom Pag. 56: Stutterierne have bestaaet i Aarhundreder, kostet Landene Millioner, skadet Borgerne i deres Jndustri. Hvad de have udrettet er af den Beskaffenhed, at Publicum ikke kan gjøre sig nogen Jllusion derom. Disse pengeslugende Anstalter maae, endnu den Dag i Dag gjøre Jndkjøb i England eller Orienten til deres Vedligeholdelse. Her kan man med Rette spørge, hvor mange Familier kunde underholdes med Stutteriernes Jordeiendomme, og de aarlige Tilskud til dem Vore Landmænd kunne saaledes have Haabom at blive deelagtige i den Ære og Fordeel, at sælge forædlede Heste til Hans Majestæts og de Kongelige Herskabers Stalde. Ere de ovenfor berørte Tidernes Tegn ikke fejlagtigen opfattede, vil der saaledes blive et nyt Marked for forædlede Heste, og vore sædvanlige uforædlede ville derimod finde deres vigtigste Anvendelse til Agerbruget, den simplere Fragt- og anden saadan Kjørsel og deslige, men at opdrætte Heste alene hertil, vil ikke gjøre Hesteavlen til et lønnende Erhverv, Det er derfor Tidens Fordring til Enhver, der vil hæve sin Hesteavl til noget meer, end det Sædvanlige, og som vil fortjene Navn af rational Opdrætter, at han lægger sig efter den forædlede Hesteavl; han betænke sig ei for længe, men følge med raske og sikkre Skridt den Vej, flere Menneskealderes Erfaring har betegnet som den rigtige, thi han kunde ellers let komme for sildigt. Vi maae betænke, at vore Naboer ikke vente efter os, men ile frem med raske Skridt, saa at vimaae anstrenge os for at følge dem, ja maaskee snart for at naae dem. Jkke blot Tydskland, Frankerig, Rusland, men selv Sverrig indfører aarligt et stort Antal Fuldblodsheste, medens vi synes ikke at kunne finde den directe Vej til England.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Efterskriften, Lystspil; og Fra Dia vold eller Vertshuset i Terracina, Syngespil. Paa Mandag Aften: Døn Juan, Opera i fire Acter, med Munk af Mozart. Forestillingen er fordi omtrent Kl. 3. en er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 3die og 4de Februar: Handlende A. og L. Lopes fra Flensborg, Kjøbmand Warburg, fra Hamborg, Handelsbetjentene Lundvall og Gundersen fra Helsingøer, Controlleur Peschske fra Sønderborg, Handlende Philip fra Hamborg, Particulair Brown fra Helsingøer, engelsk Præst Wade fra Helsingøer, Kjøbmand Harhoff fra Hamborg, Kjøbmand Lottner fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Afreiste den 3die og 4de Februar: Generalmajor v. Ol rogge til Helsingøer, Kammerherre Lerche til Roeskilde, Cabinets-Coureer Øhman til Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 5te Februar 1836. Hamborg 2 M. - a vista 203. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 1 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 88 1/4 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 90 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2 a 103. Dito i Sedler 103 1/2 a 104. Norske Speciesedler 181 1/2. Svenske Sedler 48 1/2 a 48 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 a 101. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank-Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 101 ½ a 102.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te Februar 1836. Rug pr. Tde. 3 Rbd. 3 a 4 Rbd. 1 8 Hvede....... Byg, 2 radet. . . – 3 - 1 S. 3 - 2 12. Dito, 6 radet . . . – 3 - 1 - . . 3 - 2 - 8 Havre. . . . . . . . - 2. 1 S. 2. 2. 12. Erter. . . . . . . . . - 4 - . . . . . . . 8. Flæsk, røget ... pr. Lpd. 1 - 4, 12, 1. 5, 12. Dito, grønsaltet. Smør, ...... pr. Pd. - - 1, 3. . . 1, 5. Æg, Snesen. . . 1, 12. . . 2, 1. Gjær........ pr. Pd. - . 1. S. . . 1, 10.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Sjællands Smør, pr. Fdg. 9 (Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Literaire Anmeldelser. Michaelis Biblia hebraica, 2 Tom., 2 Rbd.; Lindbergs habraiske Grammatik, 1822, 4 Mk.; Sammes større dito, 1828, 7 Mk.; Shirms gudelige Betragtninger, 2 Bd., 1 Rbd.; Lo Smiths fuldstændig Samling af Prædikener og Taler, 1 Rbd.; Fra Hjertet paa Veien til Evigheden, ved J. Thisted, 4 Mk. 8 s.; Landsekonomiske Tidender, 1ste, 4de, 7de og 3de Bind i Alt 6 Dele, 3 Mk.; Begtrups bemærkninger over det en gelske Landbrug, 1 Rbd.; Hoghs Anviisning til Jordbrug, 1811, 3 Mk. 8 s.; Olufsens Statssekonomie, 1815, 4 Mk. Den practiserende Landmands Haandbog, 2 Dele, 1826, 8 Mk.; Underretning om Hornqvægets Behandling, efter Abildgaard og Flere, Christiania, 1832, 3 Mk.; Abildgaards dansk Heste og Qvæglæge, Kbhvn., 1812, 3 Mk.; Luplaus kort Udsigt over Hestens, Koens, Faarets og Svinets Behandling, Kbhvn. 1815, 24 s.; Kofods Verdens Historie, 3 Dele, Kbhvn., 1815. 16 og 24, 2 Rbd.; Bredoms Verdens Historie ved Kofod, 2 Dele, 1815 og 16, 1 Rbd.; Od. Wolffs fransk danske og dansk franske Ordbog, 2 Dele, nye indb., 3 Rbd.; Hasses fransk danske og dansk franske Ordbog, 2 Dele, ny Udgave, 1820 og 24, 4 Rbd.; Meyers Haandbog i den tydske poetiske Literatur, 1823. 8 Mk.; Buchvalds Erindringer, 2 Dele, 1 Rbd.; Mazarino, en Roverhistorie, 3 Dele, 8 Mk.; Krybeskytten paa de sachsiske Erzbjerge, 3 Mk.; Rebellen, historisk Roman, 2 Dele, 1834, 8 Mk.; Friknægten, af Dr. Storch, 3 Dele, 2 Rbd.; Den gamle Borgherre, af Bræmer, 3 Mk.; Fribytteren Noriras Levnet, 2 Mk. 8 s.; Straparoles Eventyr, 4 Mk.; Det sorte Hjerte, af Prof. Kruse, 4 Mk.; Fee-Eventyr, af Perrault, 2 Mk.; Fabelbog, af Schademose, 2 Dele, 4 Mk.; Beleiringen af Kastellet Gozze, af Forfatteren til Scipio Cicala, 2 Dele, 1834, 8 Mk.; Revolutionen i Rædselsperioden i Frankerig 1418, af Arlincourt, 2 Dele, 1835. 1 Rbd.; OriginalMaanedsblomster, af Bræmer, 4 Mk.; Michelheimeron, com Roman, 3 Mk.; Matilde af Rokebye, af Walter Scott, 3 Mk. Rosalies Hemmelighed, af S. Schilling, 3 Mk.; Reinhold eller den hemmelige Opdragelse af Lafontaine, 3 Dele, 8 Mk.; Langes Criminalhistorier, 4 Mk. 8 s.; Hansens dito, 3 Mk.; Sar sen om Frimurerie, 4 Mk.; Haandbog for Frimurere, 3 Mk.; ere tilkjøbs hos Boghandler A. Schmidt i Ny Adelgade (Lille Grønnegade) Nr. 320. udarbeideren, eller tydelig Anviisning til at forfærdige alle Sorter Papar beide samt Anviisning til Lakering, Forgyldning og Tilberedning af Fernisser, med 9 Kobbertavler, af Dr. Phill. Kerndorffer. Oversat efter 3die forbedrede Udgave. J. H. Schubothes Boghandling. Jndh. 1 Rbd. 16 s.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Børsen Nr. 9.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
MUSIKALIER. Paa Undertegnedes Forlag er udkommen Frøblich Overture og udvalgte Nr. af Balletten Waldemar, arr. for Pianoft. 1 Afd. Rbd. 32 Sk. Laders brillant Galopp i Form af Rondo for Pianost, 48 Sk. Belcke Festmarsch for Pianoft. 20 Sk. Sang af Skuespillet Matrosen for Pianoft. 12 Sk. af Samme for Guitar 12 Sk. C. C. Lose & Olsen, Gothersgaden Nr. 348.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Blandede Avertissementer. Kjøge. – Søndagen den 14de Februar 1836 af. holdes Maskerade i den venskabelige Klub i Kjøge; hvilket herved bekjendtgjøres for Selskabets udenbyes Medlemmer. I Kjøge Kjøbsted er tilkjøbs en vel vedligeholdt stor Gaard tjenlig til Kjøbmandshandel samt Gjæstgiverie, som i flere Aar paa Stedet er drevet med Fordeel. Der er 6 Værelser, 2de Kjøkkener med øvrige Beqvemmeligheder, stort Gaards- og Staldrum, store Kornlofter, en stor Hauge med flere Frugttræer, samt en Keglebane. J Mangel af en Kjøber kan Stedet bortleies paa billige Vilkaar. Reflecterende ville behage at henvende dem til Procurator Kuhlman i Kjøge eller hos Gjæstgiver Hansen paa Vestergade No. 11 i Kjøbenhavn, Ombytning i Embedstilling ønskes.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Dersom en Embedsmand i en af de danske Provindser, f.Ex. Branddirecteur, Consumtionsinspecteur, Fyrinspecteur eller lignende, hvis Embede ikke er forbundet med Cautions Stillelse, skulde, i Forventning af allernaadigst Tilladelse, ønske at ombytte samme med et Oppebørsels-Embede ved Told- og Consumtions=Faget, der altsaa er forbundet med Caution, men hvis Forretninger medføre et roligere Liv ved Contoirarbejde, da vilde Vedkommende behage derom at sende frankerede Billetter, mrkt. Embede N. P. Nr. 48, til det Berlingske Contoir i Pilestræde Nr. 118 i Kjøbenhavn, og deri opgive En bedet, dets aarlige Jndtægter og Stedet, for at man derefter nærmere kunne komme overeens om de fornødne Betingelser. Det bemærkes, at den Søgendes Bopæl har en smuk Omegn og at der, i Tilfælde af Overeenskomst, kunde erholdes en meget smukt beliggende Gaard til Bopæl tilkjøbs, paa særdeles Underretning om fornævnte Embeder billige Conditioner. ønskes snarest muligt, men i det seneste inden Midten af Marts Maaned d. A.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Tjenestesøgende. Et Fruentimmer, der besidder de for en Lærerinde fornødne Kundskaber, hvoriblandt ogsaa Musik, samt Øvelse i at undervise, attraaer en saadan Post i en Familie. De herpaa Reflecterende anmodes at henvende sig i Gothersgaden Nr. 15. 2den Sal, til Jnstitutbestyrerinde A. Zeuthen, som kan give den omtalte Lærerinde de bedste Anbefalinger.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Ledige Tjenester. En rask Dreng af god Opdragelse, kan strax blive antaget i Lære hos en Kjøbmand i Sjælland, naar Vedkommende vil behage at henvende dem til Urtekræmmer Tryde i Kjøbenhavn, der afslutter det Fornødne.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
J min engelske Damp Decarteeranstalt modtages, som sædvanligt, Klæde, Casimir og Halvklæde til Decartering. Ligeledes modtages Cheniller, Frakker, Beenklæder, Veste, Kaaben og Kjoler til Vadskning og Decartering, uden at være opprættede. Sopha= og Stolebetræk, Bordtæpper og Pianofor tetæpper, samt andre Sorter uldne Vare, Gardiner, Meublement af Morin, Merinos og Callico vadskes, vatres, pressesglittes, farves og trykkes. Franske Merinos presses uden A. Ballin Glands og Damp. store Kjøbmagergade Nr. 7. Tilleie. LANDOELIG.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Omtrent 3 1/2 Miil fra Kjöbenhavn, i en behagelig Ege ved Stranden, kan til 1ste Mai erholdes tilleie, en Boepæl for en anstændig Familie, bestaaende af 89 Værelser, med Staldrum, Vognsemisse, samt en indbringende Frugthave paa circa 6 Tönder Land, og, om ønskes, Græsnintil en Loc. Det Nærmere erfares i Amaliegaden Nr. 121, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjöbmands-Boutik, anvises ved Östervold Nr. 433 Litr. A., förste Sal; den er beliggende for en god Handel og Söfart, og med samme kan følge behørig Pakhuusleilighed; man kan ogsaa melde sig hos Christoffer Christensen i Præstøe Nr. 27. Leien er billig, og den kan tiltrædes til første April Flyttetid. Sælges.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
En til Slagelse Kjøbstad og ved Hovedlandeveien beliggende Veirmølle, med 3 Qværne, samt Hestemølle og en Jordlod af 24 Tdr. Land Eiendomsjord og 20 Tdr. Land, Fæstejord, Alt af en udmærket Bonitet, i stærk Gjødningskraft- og beliggende tæt op til Gaarden, kan erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Kongelig Fuldmægtig J. Eder lin, boende paa Vestergade Nr. 10, 1ste Sal, eller til Hr. Procurator Fog i Slagelse. Til Møllen haves betydelig Næring, saavel fra Kjøbstaden som fra Landet, og af Agerbruger, haves en ikke ubetydelig Jndtægt ved at sælge en Deel af det indavlede Foder til Prangernes Kreaturer, der fortærer det paa Stedet.