Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Efterat Byen, i Anledning af den vidtforgrenede Undersøgelsessag, med en Bekostning af imellem 2 og 3000 Rbd., havde indrettet endeel Jnterims=Arrester paa Slottet og i Propr. Bruuns Gaard, samt til flere Arrester i Raadhuuset, indkom der i Foraaret et nyt Andragende til Stiftamtet fra Undersøgelses-Committeen om, at endnu flere Arrester maatte stilles til dens Disposition, og hvorpaa faldt den Decision at Aalborg By, med Hensyn til den Arresthuusleie som oppebæres, maatte ansees pligtig at tilveiebringe de fornødne Arrester. Sagen blev herefter forelagt Borgerrepræsentanterne, som overdrog en Committee, bestaaende af dHerrer Kjøbmænd Pagh og Duysen samt Garveri-Entrepreneur Smith, at tage Sagen under Overveielse, og indkomme med Forslag, hvorledes Manglen af Arrester paa den hensigtsmæssigste Maade for Byen kunde afhjælpes. Af Magistraten blev Undertegnede valgt til at tiltræde denne Committee. Da Byen, som anført, var pligtig at skaffe de fornødne Arrester, havde Committeen ikke at undersøge om de skulde, men hvorledes de kunne tilveiebringes. Dette kunde skee paa 3 Maader, enten ved at leie en Bygning, hvori Arrester kunne indrettes, eller ved at opføre en ganske ny Bygning, eller ved at kjøbe en Bygning til dette Brug. Hvad det første Alternativ angik, fandt man, at om ogsaa en Bygning kunde erholdes tilleie, saa gaves der dog kun faa Saadanne i Byen, som vare af en saa suffisant Bygningsmaade, at de uden betydelige Omkostninger kunne indrettes til sikkre Arrester, og disse Omkostninger ville da om et Par Aar, naar Undersøgelsessagen er tilende, næsten være aldeles spildte, fordi det, der kunde indløses for de gamle Materialier, vilde være ubetydeligt, hvortil kom, at Bygningen igjen maatte sættes i samme Stand som den var førend den leiedes. Der vilde rimeligviis ogsaa blive fordret en temmelig høi Leie, naar man vilde sikkre sig Localet saalænge der var Brug for samme, og endeligen vilde Udgiften forøges med det nødvendige Vagthold. Det andet Alternativ vilde medføre betydelige Udgifter, om ogsaa en Byggegrundhavde været at erholde; thi uagtet Jndretningen af Arrester omtrent kostede lige meget, hvilket Alternativ som valgtes, saa vilde Opførelsen af selve Bygningen dog koste langt mere end en Bygning kunde kjøbes for, og skulde Sagen udføres hensigtsvarende, saa maatte der i Forbindelse med Arresterne tillige anbringes fornødne Localer til Forhørers Optagelse, Arrestforvarer Bolig m. m., og hertil kom: at en ny Bygning ikke kunde blive saa hurtig færdig som var nødvendigt. Man havde endnu kun det tredie Alternativ, at kjøbe og indrette en Gaard, tilbage og dette holdt man sig til. Efter flere forgiæves Underhandlinger og andre Bygninger tilbød sig Leilighed at kjøbe Kjøbmand Giødwads Gaard paa Torvet for 4000 Rbd. Den solide grundmurede Hovedbygning egnede sig fortrinlig til at indrette sikkre Arrester i. Desuden var der fornøden Plads til Bytingsstue og Politikammer, og i de ovrige Bygninger til Bolig for Arrestforvareren og et Par Politibetjente. Videre var der Leilighed til Rug-Magazin for de Militaire og til et Materialhuus, hvortil Byen er trængende. Committeen anbefalede derfor Kjøbet af denne Gaard i en foreløbig Beretning. Uagtet et detailleret Overslag ikke var forfattet, antog man, at den fuldstændige Jndretning af 2 Etager Arrester, tilligemed de øvrige nødvendige Forandringer, vilde medtage omtrent 8000 Rbd. foruden Kjøbesummen; men man antog tillige, at der ikkun burde indrettes Arrester i den ene Etage, hvorimod det vilde beroe paa Fremtiden, naar Commissionssagen var endt, om den anden Etage ogsaa burde indrettes, i hvilket Fald, man da skulde, saavidt muligt, see at benytte Materialierne fra Jnterimsarresterne. paa Slottet og de da tillige overflødige Arrester i Raadhuset. Herved vilde Udgiften nedsættes 3 a 4000 Rbd. Det fornødne Laan kunde erholdes, og man foreslog, at lade 4000 Rbd. henstaae imod Renters Svarelse, men at de øvrige, circa 5000 Rbd., skulde forrentes og afbetales med 6 i 28 Aar. Saaledes blev Sagen af Committeen forelagt i et Raadstue Møde. Der opstod endeel Debatter derved, at Hr. Kjøbmand Cohen formeente: at intet Arresthuus burde indrettes, med mindre det kunde godtgjøres, at Byen øieblikkelig vilde have nogen antagelig Gevinst derved. Denne Mening vedblev han, og den tiltraadtes af Hr. Smedemester Balling. – Da Sagen skulde indstilles til det kongl. danske Cancelli, for at erholde bemyndigelse til at optage det fornødne Laan, anmodede Borgmesteren Dhrr. Cohen og Balling om, at meddele deres motiverede dissentierende Votum; men istedet imodtoges en Skrivelse fra Hr. Cohen om, at siden Pluraliteten havde stemt for Sagen, vilde han intet dissentierende Votum afgive. Jmidlertid skal Hr. Cohen have ladet en Slags Protest, i hvilken skal være anført, at Magistraten og Borgerrepræsentanterne vilde paabyrde Byen en Udgift af 700 Rbd. aarlig til en Arresthuusbygning, circulere til Underskrift blandt Borgerne og derefter indsendt samme til Cancelliet. Ved at sammenholde dette Referat af Sagen (for hvis Rigtighed jeg indestaaer) med Jnseratet i Avisen, vil Enhver blive sat istand til at dømme om samme. For at Dommen kan blive endnu bestemtere, vil jeg tillade mig at opstille en liden Beregning over den Udgivt, der vilde falde paa Byen ved Anskaffelsen af et Arresthuus, paa den af Committeen foreslagne Maade og de deraf flydende Besparelser og rimelige Jndtægter. Kjøbesummen, 4000 Rbd., skulde forblive indestaaende i Bygningen, altsaa forrentes med 43 160 Rbd. Til Gaardens Jndretning vilde medgaae 4 a 5000 Rbd., som blev at forrente og afdrage med 6 3 i 28 Aar. Antaget 5000 Rbd. . . . . . . . 300 - Udgift 460 Rbd. Derimod vilde spares og vindes Leie. af et Kornmagazin til de Militaire aarlig 80 Rbd. Huusleie til Arrestforvareren og 2 Politibetjente.