Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-11-18
Politiske Efterretninger. Udsigter til Krig! Efterretningerne lyde mere og meere krigeriske, saaledes meldes nu fra London under 9de November: ifølge en kongl. Kabinetsordre af 6te f. M.: maa intet Skib eller Fartøi, tilhørende Hs. brittiske Majestæts Undersaattere, indtil videre Underretning, løbe ind i nogen Havn i Kongeriget Nederlandene eller udklarere derfra; og Hs. Majestæt befaler endvidere: at en Embargo eller Beslag skal lægges paa alle Skibe og Fartøier, der tilhøre Kongen af Nederlandenes Undersaattere, af hvilketsomhelst Slags, som nu eller fremtidig antræffes paa nogensomhelst Deel af Hs. brittiske Majestæts Gebet; ligesom ogsaa paa alle Personer og alt Gods ombord paa saadanne Skibe, og at befalings haverne ombord paa Hs. Majestæts Krigskibe, skulle anholde og opbringe alle Coffardieskibe og Fartøier, som føre nederlandsk Flag; hvorved der dog skal drages den største Omsorg for Vedligeholdelsen af Ladningen ombord paa saadanne Fartøier, saa at ingen beskadigelse eller Underslæb skal kunne finde Sted, og blive befalingshaverne paa de kongl. Krigskibe herved bemyndiget til at anholde og opbringe ethvert saadant Skib." Jmidlertid nævne dog Skibslisterne endnu kun et hollandsk Skib, der er lagt under Embargo. - Efter at Kongen af Hollands afslaaende Svar paa det franske og engelske Hofs Opfordring til at rømme Antverpens Citadel var indløben, er nu ogsaa den forenede franske og engelske Eskadre den 4de Novbr. Kl. 2 om Eftermiddagen afseilet til den hollandske Kyst, den bestaar af 5 engelske Krigskibe, hvoriblandt 2 paa 74 Kanoner under Admiral Malcolms Commando, og 5 franske Krigsskibe under Contra-Admiral Villenenves befaling; 3 engelske og 2 franske Fregatter ville i Dünerne støde til Flaaden, foruden et engelsk Linieskib og 3 Fregatter, som paa Overfarten ville samles med den, saa at der bliver en høist formidabel Armade forsamlet; og ikke nok hermed, men i alle engelske Søehavne hersker den største Virksomhed; 2 store Linieskibe, Monarch paa 84 Kanoner og Camperdown paa 98, ere færdige til at løbe ud. 39 en gelske Skibe vare den 6te afseilede fra Rotterdam, da de frygtede for Embargo fra Hollandsk Side. De engelske Blade indeholde nu den mellem Frankerig og Storbrittanien afsluttede Convention, hvoraf Qvintessensen er, "at efter at de 5 Magter have forgjeves anvendt alle Bestræbelser for ved Underhandlinger at see fuldbyrdet Londonner, Tractaten af 15de Novbr. 1831, og da de ere af den Formening, at en videre Tøven med Sammes Fuldbyrdelse ville alvorlig sætte Europas Fred i Fare, saa have H. M. de Franskes Konge og H. M. Kongen af Storbrittanien og Jrland, da Østerrig, Preussen og Rusland ikke finde sig bevæget til at gribe til alvorlige Forholdsregler, besluttet at udføre deres egne Forpligtelser i denne Henseende og de have derfor ved deres befuldmægtigede i London, afsluttet en Convention desangaaende, bestaaende af 5 Artikler, hvorved det er besluttet, at Kongerne af Belgien og Nederlandene opfordres til at drage deres Tropper tilbage fra deres gjensidige Gebeter inden den 12te Novbr., at Kongerne af Frankerig og Storbrittanien lægger Embargo paa alle i deres Havne sig befindende hollandske Skibe, hvis Kongen af Nederlandene skulle nægte samme, og at de franske og engelske Krydsere skulle opbringe de nederlandske Skibe som de træffe i Søen, og indbringe dem til engelske og franske Havne. Hvis endnu den 15de November de hollandske Tropper befinde sig inden for Kongeriget Beelgiens Grændser, saa skal et fransk Corps rykke ind i Belgien, for at tvinge de nederlandske Tropper til at rømme det belgiske Gebet, vel at mærke, naar Belgiernes Konge har foreløbigt yttret det Ønske: at de franske Tropper i dette Øiemeed skulle rykke ind paa hans Gebet. Skulde ovennævnte Forholdsregel blive nødvendig, saa vil Sammes Øiemeed indskrænke sig til de nederlandske Troppers Fordrivelse fra Antwerpens Citadell og de dertil hørende Forter og Puncter, og H. M. de Franskes Konge forpligter sig udtrykkeligen til, ikke at besætte nogen af Belgiens befæstede Pladse med de til hiint Foretagende anvendende Tropper, men saasnart Antverpens Citadell er rømmer de nederlandske Tropper skal det strax oververes til Belgiernes Konge, og de franske Cropper ufortøvet drage sig tilbage paa fransk det." - Hvorvidt nu at de andre Magter de des ville tillade de allerede paabegyndte Tvangsmidler fra Engelands og Frankerigs Side, veed man endnu ikke med fuldkommen Vished; men følgende Artikkel i den preussiske Statstidende af 10de Novbr. synes at vise det Modsatte: "Hofferne i Paris og London have fundet det rigtigt, at bringe Tractaten af 15de Novbr. f. A. med Hensyn til den der bestemte Gebetsdeling mellem Holland og Belgien ved den til begge Gouvernements udstædte Erklæring, i Udførelse, saaledes at enhver af disse Regjeringer inden den 12te d. M. have at rømme de Steder, og Landstrøg som efter fornævnte Tractat ikke kunne forblive i deres besiddelse; men at i Vægrings-Tilfælde denne Fordring skal tiltvinges af Kongen af Rederlandene ved militaire Midler.