JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelse af de i No. 81 anmeldte Gaver til vore i engelsk Fangenskab værende Landsmænd. Ved Hr. Kandidat Hjortsvang: Frue Majorinde Bülou 1 Rdlr., Hr. Major Bülou 1, Grev Friis 1, Ritmester v. Kleist 1, Lieut. Carstens 1, Lieut. Gyldendal 1, Pastor Sølling 1, Provst Raben 1, Forvalter Hager 1, Uhrmager Borre 1, Pastor Rodtvitt 1, Amtsforvalter Rasmussen 1, Kjøbmand Jensen 1, Lieut. Feilberg 1, Münster 1, Kandidat Hjortsvang 1. - Leveret tig selv. Hr. Kammerherre Bülou 1 Rdlr., Provst Müller i Eibye 1, Pastor Müller sammesteds 1, Hørkræmmer Müller 1, Pastor Svitzer 1, Grosserer Suhr 2, Bager J. W. Bentin 1, Cancellieraad Nyholm 1. - Ved Dhrr. Boghandlere Buch og Hegelund af 2de Ubenævnte, hver 1 Rdlr., er 2 Rdlr. - Thorslundemaale og Tranegilde Byers Beboere: Hr. Pastor Flindt 2 Rdlr., Forpagter Gottsche 6, Forvalter Hørring 5, Skolelærer Giøl 2, Møller Mellerup 1, Forvalter Handberg 1, af de øvrige Beboere 12 Rdlr. - Af Herstedøster og Vester Sogne; Mad. Bendsen 4 Rdlr., Hr. Giestgiver Kofved 2, Gemunthe 2, Jacobsen 2, Skolelærer Simonsen 1, de øvrige Beboere 38 Rdlr. 3 Mk. - For 24 Exempl. 6 Rdlr. Heraf ere 236 Rdlr. 1 Mk. leverede til Hr. Secretair Møller. Det øvrige er medgaaet til Trykningen, og andre med Prædikenens Udgivelse forbundne Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
At nogle af de ærede Kiøberes Embeder eller Titler eiere anførte ved deres Navne, bedes undskyldt, da disse ei fandtes paa de mig tilsendte Fortegnelser. S. C. Mølsted, Sognepræst til Hjerck. og Harre Menigheder i Viborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Udtog af et Brev fra Vestkanten af Lolland: J Omegnen af Vesterborg er det i en Strækning af 11 Skoler bragt temmelig vidt med Skolebørnenes Øvelse i Strikning, Syning, Spinding m.m. Drengene lænke saare godt, saa lænke endog stundom i Skoletimerne. Alle Bispens egne Konfirmationsdrenge have i Aar maattet levere til Bedømmelse strikkede Trøier, Strømper, Vanter og ligeledes Træarbeide, Træskeer, Kurve m.m. Nogles Arbeide vidnede om megen Færdighed og Lyst. Pigerne sye, spinde og lænke meget godt. Det er en sand Fornøielse at være tilstede ved Examinerne, hvor Børnene ikke allene overhøres i fornødne og nyttige Kundskaber, men tillige fremvise deres Haandarbeide. Skoleholderne holde Bog derover, og over Værdien af det, som er forfærdiget; og derefter uddeles adskillige Belønninger, saasom Uld, Hør o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Paa Odense sidste St. Knuds Marked blev foret Par nogenlunde gode Heste betalt 6 a 800 Rdlr. Man mærkede denne Gang ikke saameget til Lommetyverier som ellers, hvilket vist for en Deel maatte tilskrives Politiets Virksomhed i Middelfart, hvor nogle Dage i Forveien en Bande slige Krabater havde huseret paa Markedet. Et af deres Kneeb bestod i, at medens En greb Bonden, om Livet var en Anden tilrede, for at randsage hans Lommer, og naar da Mandens Forundring, over det uventede Favntag satte sig, fandt han disse tomme. Paa denne Maade mistede en Mand flere hundrede Rigsdaler. Ligeledes sneeg de sig indi Husene og bortsnappede i Trængselen Sølvskeer, m. m. Tilsidst lykkedes det, som meldt, Politiet, at faae 4. høist mistænkelige Personer sat ved Vingebenet. Disse vare fremmede Jøder, tildeels indkomne i Landet med Passer af en saakaldet Gerichtsbonde i det Holstenske "um zu handeln, skjønt Gud veed Landet ingen Trang har til det Slags Handelsmænd, Politiemester Blom, i Trondhjem har i den senere Tid gjort den ubehagelige Erfaring, at adskillige Personer have gjort Brug af hans Navn til at opkjøbe Fornødenhedsvarer paa Torvet. Politiemesteren advarer nu herimod i Trondhjems avisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
3 Magistraten i Christianssand har ladet bekjendtgjøre, at da Hestekjøds Spiisning ønskes almindelig indført, saa skulle Hesteslagterier blive indrettede og Privilegier i dette Øiemed meddeelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Ved Christiansands Priseret er Skibet Aurora, Capit. Jac. Janen, tilkjendt den Danske Orlogsbrig Alart, under Len. Hagerups Commando, som god Priise; det Americanske Skib Thomas Curtis, opbragt af Roflottillen, frikiendt; det Amer. Skib John Adams frikiendt; Skibet Novit Still, Capit. Mart. Dirck, tilkjendt Maaneds=Len. P. Madsen, som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
J Stockholms Posten No. 147 findes et læse værdigt Digt over Kronprinds Christians Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Hr. Wohlert har solgt sin Gaard i Pilealeen, til Hr. Cancellieraad Brünnich for 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
J Dag solgtes det prisdømte Fregatskib Amalia, 100 Commercelæster, for 30, 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Svenske Steenkul No. 2 for 18 Rdlr. - Engelsk Raffinade og Lumpen 7 Mk. til 7 Mk. 6 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
I Gaar prisdømtes ved Underretten Skibet. Minerva, som skal have 230 Fade Engelsk Raffinade inde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
J Gaar holdtes i Forsalen til Hoftheatret Auction over Comoediebilletter til Loger. Næsten den hele store Sal var opfyldt med Mennesker. Billetterne bleve i det Hele taget betalt tre Gange høiere end deres bestemte Priis. For en Parterreloge, som f. Ex. ellers kun kostede 16 Mk., betaltes 7 Rdlr. 3 Mk. Enkelte Loger betaltes 5,6, ja 7 Gange over den fastsatte Priis. Saaledes betaltes for en vis Loge i 3die Etage, som ellers kun kostede 4 Rdlr. 1 Mk., 27 Rdlr. 1 Mk. - Ved dette offentlige Salg af Logebilletterne vinder Theatercassen 60,000 Rdlr. Men man maa tilstaae, at dens Udgivter i Henseende til Garderoben, Belysningen &c. ogsaa ere stegne meget. – Til forestaaende Vinter inddeles Parterret i to Afdelinger, hvoraf den ene bliver til 2 Mk. for Personen, og den anden et saakaldet Parterre noble til 4 Mk. for hver Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Kjøbenhavns Vexelcours d. 24 Julii. Banquen hverken kjøbte eller solgte. – J det Hele ingen reel Cours. J Begyndelsen af Børsen 434, men saa gik den op til 444. Spec. Cours uforandret. - Hamb. Cours 430. Bancosedler 440.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Udenlandske Efterretninger. Lyon d. 28 Junii. Til Spaniens virkelige Grobring er der i en Tid af nogle Maaneder føiet vigtige Foranstaltninger. For igjen at tilveiebringe Orden og befæste den indere Rolighed har man gjort her samme Indretninger, som man for nogle Aar siden prøvede med saa meget Held i Kongeriget Neapel. J hvert Militairdistrikt er der oprettet bevægelige Colonner, der gaae ud fra en fælles Middelpunct og gjennemkrydse de Landstrækninger, hvori de ere ansatte, i alle Retninger, for allevegne at forfølge og forstyrre Oprørsbanderne i deres hemmelige Smuthuller. De talrige Gens d'armerie Afdelinger, der i Enden af forrige Vinter bleve afsendte fra Frankrige til Spanien, ere fordeelte i de i Ryggen liggende undertvungne Provindser, og vaage over den indere Rolighed. Crobringen og Anlæggelsen af større og mindre Forter og faste Pladse i de forskjellige Provindser, der ligge langt borte fra de nuværende Besiddere, er meget vigtig. Disse smaa Fæstninger ere forsynede med en større eller mindre Besætning og tjene tillige de Franske Tropper til Vaabenpladse og Centralpositioner. Her hidbringes Artillerie og Munition til de virkende Armeers Understøttelse; her er Samlepladsen for de fra Frankrige ankommende Tropper &c. Paa Hoved-Samfærsels=Veien fra Bayonne til Madrid ere allerede forskjellige saadanne Fæstninger anlagte og Citadellerne udbedrede og satte i tilbørlig Forsvarsstand. Saaledes har Staden Victoria faaet Fortificationer, der gjøre den til en interessant Militairpunct, og Citadeller Pancorbo, der ligger paa steille Klippevægge, er ved nye Værker bleven til en vigtig Fæstning. Bur god faaer et stærkt Citadel, der sikkrer den Deel af Gammelcastillien, hvori det ligger, i ethvert op tænkeligt Tilfælde. Ogsaa ved Aranda skal der anlægges Fæstningsværker, der gjøre denne Stad, til en interessant Militairpost. Adgangen til Madrid, beskyttes af Fortet Somosterra, paa en steil Høi, som Jnsurgenterne havde anlagt og Franske Jngenieurofficerer udvidet. Hovedstaden selv behersker et i Omkredsen af den forrige Kgl. Residencebygning og Parken Rerito nyopbygt og særdeles rummeligt Citadel. J Navarra og Arragonien sættes gamle Forter i god Forsvarsstand. Sarragossas Værker ere allerede langt stærkere og meere udvidede end førend den berømte Beleiring 1809. Toledos udbedrede Citadel behersker Tajos Bredde og sikkrer Overgangen over denne Flod. Ogsaa i Provindsen, Mancha og i det øde Sierra Morena anlægges Forter. J hver af disse Fæstninger ere Bygninger, hvori syge Krigere optages. Der vil man oprette Magaziner med alle Slags Forraad, for i Nødsfald ogsaa at kunne yde de gjennem marcherende eller i Nabolavet bivouaquerende Tropper Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Over 100 Americanere forsamlede sig nylig paa Kongeverften i Liverpool, og forføiede sig derfra til Headstreet, hvor de fandt et Pressehuus. De begyndte med at slaae Vinduerne ind, trængte derpaa ind i Huset og søndersloge alle de Meubler de forefandt. De fik fat paa een af Presserne, der ville flygte, slæbte han til Verften, klædte ham ganske nøgen af, puttede ham derpaa i en stor Tønde med Tjære og beklinede ham med en stor Mængde Bomuld. J denne Tilstand førte de ham igjennem adskillige Gader, bestandig huggende løs paa ham med Stokke. Omsider blev den Ulykkelige frelst ved en Gjestgiver, der lod ham springe over en Muur i hans Gaard. To af Americanerne, som man ansaae for Ophavsmændene, bleve arresterede og indspærrede i Lancaster. Kl. 11 om Aftenen forsamlede Americanerne sig paa ny. 2 til 300 i Tallet, men det lykkedes dog Constablerne at bringe dem ombord paa deres Skibe, og forebyggede de derved al videre Tumult. Americanerne ere, som billigt, meget opbragte over, at adskillige af deres Landsmænd ere blevne præssede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Efter Engelske Efterretninger fra Lissabon af 17 Junii ventede man der snart at høre noget Afgjørende fra Armeen i Portugal, og formodede man af visse Bevægelser i Armeen, at man frygtede for at den høire Flanke skulde blive omringet, af de Franske. Man havde imidlertid udstedt en ny Opfordring til Folket til at forsvare Fædrenelandet af alle Kræfter. (Af franske Blade.)J Journal de l'Empire læses atter heftige Udfald mod de Engelske Journalister og den Engelske Regjering. Siden Engellændernes mislykkedes Tog til Walcheren, synes en ulykkelig Stierne at have forfulgt alle deres Foretagender paa Havet, hvis Herrer de ere frække nok at kalde sig. Jkke allene den med saa uhyre Bekostninger udrustede Østersøiske Flaade, under Admiral Saumarez, driver uden bestemt Maal ørkesløs omkring i Østersøen, men ogsaa de andre Engelske Krigskibe, hvis Underholdning koster Engelland saa meget, udrette i denne Tid intet. Ved Seilla vandt nylig den Neapolitanske Flaade en glimrende Seier over hele den Engelske Escadre, bestaaende af 60 Seilere, hvoriblandt 20 Canonbaade, der førte 24pundige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
En Convoy gik nemlig fra Tropea under Seil, lige i Paasynet af fiendtlig Linieskib, 1 Fregat, 1 Corvet og 12 til 15 Krydsere. Gener. Stuart, underrettet om, at denne Convoy seilede til Scilla, sendte sin hele Flottille imod den. Kongen lod 10 Scorridorer, 5 Baade af Garden, 6 Barker, med Grenaderer og Voltigeurer ombord, udløbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Efter en Fægtning af 5 Timer maatte Fienden trække sig beskjæmmet tilbage, og den 200 Seilere stærke Convoy løb, under Jndbyggernes Fryderaab, ind i Scilla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Storhertugen af Würsburg har i Paris nylig taget det af Orgelbyggeren Brandon forfærdigede Automat i Øiesyn. Denne konstige Elefant bestaaer af 48,000 særskilte Stykker. Den æder og drikker, tager ud af Haanden hvad man byder den, og giør med sin Snabel samme Bevægelser som en virkelig Elefant. Paa dens Ryg sidde tre Jndianere, der musicere &c.J de forrige Aarhundreder, hedder det fra Rom, saae man fra alle Egne i den catholske Christenhed en Mængde Pilgrime og Præster vandre til Rom, nu ere vore Landeveie opfyldte med fremmede Præster og Munke, der vende tilbage til deres Hjem. Fordum forløb næsten ingen Dag, hvor man ikke saae Processioner paa en stor Plads ved St. Peders Kirken; nu tjener den til Vaabenøvelser for den 8000 Mand stærke Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
De i Kongeriget Jtalien endnu existerende Klostere gaae nu alle ind; deres hidtilværende Beboere ere satte paa Pension, og deres Eiendomme indlemmede i Monte Bagolione, der ogsaa bestrider Pensionerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
J Constantinopel var man d. 25 Maji ikke lidet bekymret for den Russiske Armees Bevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Storviziren havde paa den Tid sin Armee endnu ikke samlet, fordi Tyrkerne af Overtro ikke gjerne lade deres Armee tidlig drage i Marken. Adskillige Paschaer skulle først indfinde sig hos ham med deres Tropper. D. 15 Maji var en Engelsk Fregat løben ind i Constantinopels Havn, som skulde hjemføre Adair, men han skranter endnu bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
J Thomas Harringtons Breve fra Sverrig, i Aarene 1808 og 1869 findes følgende Efterretning om den berømte Tham: Ved min Tilbagekomst til Jønkjøping fandt jeg en overordentlig venskabelig Jndbydelse fra Hr. Tham, en berømt Oldgrandsker, som nødte mig at besøge ham paa hans Gaard Dagnes, hvor jeg tilbragte to Dage paa den behageligste Maade af Verden. Hr. Tham har gjort af sit Gods et sandt Museum for skandinaviske Oldsager. Hans Bibliothek indbefatter alle Jslandske Sagar, der ere trykte i Upsala, og som det er vanskeligt at finde Exemplarer af. Hermed har han forenet en Samling af Oldsager, der bestaar af Knive, Sværde, Lantser, Segel og andre Gienstande, hvilke man for største Delen har fundet i Gravhøie. Blandt de Gjenstande, han sidst har faaet, har jeg seet Kong Jagus Segl, det er fra det 13de Aarhundrede. Jeg saae fremdeles en Tegning af et gammelt Gravmæle, som man nylig havde undersøgt og som ligger paa Avalla Heden. Det er et meget mærkværdigt Mindemærke. Uhyre, plump tilhugne Sandsteen Blokke, hvoraf en eneste anslaaes for at veie 360 Centner, ere stillede i en langagtig Fiirkant, flade, brede Kampesteene tjene til Bedækning. Langs hen af Siderne ere fiirkantede Gravsteder af Steen af forskjellig Størrelse, men dog alle for smaa til at Ligene kunne rummes anderledes deri end i en krummet Stilling. Man har ogsaa virkelig fundet Benene igjen liggende saaledes, at man tydelig kan see at Ligene paa den Tid, de jordedes, lagdes i denne Stilling. - J Lunden ved Dagnæs seer man mange Ligstene med Runeindskrifter. Man har fundet dem i forskjellige Egne af Sverrig, og Hr. Thams Jver har frelst dem fra Tilintetgjørelse. Disse Mindemærker fra Skandinaviens Helteold reise sig i Skyggen af udenlandske, for det meste fra de forenede Americanske Stater hentede Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Denne skjønne Planteskole har Hr. Tham anlagt som Fædrenelandsven og Agerdyrkningskyndig. Væxterne fra de forenede Stater vænne sig fuldkommen til det sydlige Sverrigs Clima, og dersom deres Dyrkning var almindeligere, vilde de snart udbrede en behagelig Afvexling i disse Egnes noget ensformige Skove. - Hr. Tham besidder ved Siø den af de meest glimrende Dyder nogle Særheder. Hans oplyste Gavmildhed, hans varme Jver for alt hvad der kan forbedre hans Fædrenelands Tilstand, de anseelige Offere han har bragt Nationalmindemærkernes Bevaring - disse ere hans Fortjenester, i Betragtning af hvilke selv Gustav d. 4de skaanede ham. Tham befandt sig blandt deres Tal, der paa Rigsdagen 1801 erklærede, at de betragtede Kongerigets Love for virkelig tilintetgjorte og deres Adelsbreve som sønderrevne, da de ansaae dem for aldeles unyttige i en Stat, hvor Despotismen indfører Slaveriets Lighed. Adskillige af dem, der i Europas Aasyn havde opløftet deres Stemme mod denne Nationalrepræsentanternes undertrykte Tilstand, anklagedes for Gothlands Tribunal, der havde sit Sæde i Jønkjøping; men bleve frikiendte. Det synes som en Skytsengel ledsager enhver af Napoleons Skridt midt i Kampens Tummel ligesom i Skjødet af hans Familie. Ogsaa paa det ulykkelige Bal hos den Østerrigske Gesandt blev han reddet ved et Tilfælde. Netop førend Jldens Udbrud vilde han tage en Souper og var derfor i Selskab med Førsten af Schwarzenberg i Begreb med at gaae ud af Salen og nær ved Døren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Kongen af Holland skal under Navn af Hr. de St. Leu være ankommen i Toplitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Den Østerrigske Keiser har ratificeret en Offensiv- og Deffensivalliance med Frankrige. Følgende er den Jndskrivt, der sattes paa Prinds Christian Augusts Gravminde. 11ste Side. Ret och gransor Skulle Han skyddet. Gammal Dygd. Ocle Frantida Æra. Skulle Han uplimat. Hialter och Konnunger, Som her hvilar, De største bland Eder Skulle Paa Tronen. I Honom naterlefvet. 2den Side: icke en Tron Blaate, En Graf icke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Sverrige gifva Honom, Der. Nedsteg Han Med Carls Nam: Ocle Swenska Folckets wige Kiarleck. Paa Dansk 1ste Side: Ret og Grændsee. Skulde Han værnet, Gammel Dyd Fremtidens Ære. Skulde Han oplivet. Helte og Konninger, Som her hvile, De Største blandt Eder Skulde Paa Tronen, J Hannem gjenopleves. Paa Dansk 2den Side: Jngen Trone, Blot En Grav. Sverrige givet Hannem. Nedsteg Han Med Carls Navn Det Svenske Folks vige Yndest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Anecdot. Da Kong Gustav III. 4 Aar 1788 besøgte det Danske Hof, forestillede man ham den Franske Gesandt. Aldrig saasnart havde denne talt nogle Ord, førend Kongen mærkede paa hans Udtale fra hvilken Fransk Provinds han var. De er en Gasconier" sagde Gustav til ham. - Ja, Sire, svarede Gesandten, en sydlig. Et Svar, der var saa meget mere paafaldende, som man vilde paastaae, at Gustav var kommen til Kjøbenhavn for at formaae Dannemark til at tage Deel i Russisk Finlands Erobring, og Modsætningen af nordisk Gasconier var her saa tydelig. (T. Harringtons Breve f. Sverrig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Rettelser. S. 1300. L. 34, Post læs: Pose. 7: dadle læs: dvæle. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rod Rod Mac Syvende Aargang. No. 84. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solden. Løverdagen den 28 Julii, 1810. Hvo har tabt og hvo har vundet ved Krigen, Intet er i denne Tid almindeligere end Klagen over de slette Tider, og ingensinde har man i det Hele betragtet havt mere Grund til denne Klage end netop nu. Men uagtet Alt er tre Gange saa dyrt som før, er Yppigheden og Overdaadigheden, dog ligesaa stor som i Fredstider. Kommer man til Hyrekudsken, saa er ingen Vogn at faae til om Søndagen, uagtet Befordringen til Dyrehaugen koster 10 til 12 Rdlr. Kommer man paa Comoediebillet Auctionen, saa rives man om Billetter som om det var Brød. Kommer man til Conditerne, saa have de begge Hænderne fulde af Arbeide, og ligesaa travelt som før med at bage Bakkelser og lave Chocolade, Jis og Geleer. Kommer man om Søndagen i Rosenborg eller Frederiksberg Hauge, eller paa Volden, saa er Overdaadigheden i Klædedragten ligesaa stor som midt under den meest blomstrende Fred. Kommer man Kramboderne og hos Galanteriehandlerne, saa forsikkre de, at de aldrig have havt saa megen Søgning som nu. Kort sagt, hvor man kommer hen, sporer man ingen Mangel, men snarere en tilsyneladende Velstand. Den, som kun betragter Tingene fra den ydre Side, uden at trænge dybere ind, kunde ogsaa lettelig forledes til at troe, at vi leve i gyldne Tider. Men betænker man, at Engellænderne have ranet os over 500 Kjøbmandsskibe, at de have standset vor Handel og Skibsfart, de første Kilder til Danmarks Rigdom, at de have bombarderet vor Hovedstad og ødelagt over 300 Bygninger, betænker man alt dette, saa maa man tilstaae, at der blandt enkelte Classer vel kan være virkelig og indbildt Rigdom, men at der i det Hele ingen reel Velstand kan tænkes, under Omstændigheder som de nærværende, og at Tarveligheden er og bliver det eneste Middel til at kjæmpe mod saadanne uheldige Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
J Anledning af en mig fra Hr. Prof. Rahbek. tilsendt Skrivelse, af Jndhold: Jfølge Deres Avertissement har jeg længe agtet at skrive Dem til, for at anmærke, at Publicum af sammes Slutning muligt kunde troe, jeg enten havde lovet Theaterrecensioner eller Dramaturgica, Det første er jeg vis paa, ikke var Tilfældet: saameget jeg ønsker vore Theatre en Recensent, og saameget jeg føler og erkjender begges Trang dertil, saalidet tillader min personlige Stilling mig at være det; og hvad Dramaturgica angaaer, da har jeg virkelig Føie at troe, at Qvartalskriftet, Theone vil modtage og behøve alt hvad jeg deraf kan levere, hvorvel jeg, hvis jeg mod Formodning skulde blive frugtbarere Dramaturg end jeg nu har Grund at troe, ligesaa villig til Deres Blad vilde levere Bidrag af dette Slags som af ethvert Andet; og er det mit Forsæt, saasnart De begynder Deres Blad, at tilstille Dem i det mindste nogle Smaastykker til Deres Raadighed, som jeg just nu har liggende.""Hvad der skulde gjøre mig meest Ondt, var hvis Publicum af vore prentlige Meddelelser skulde misledes til at troe, nogen Misforstaaelse i denne Anledning mellem os at have havt Sted, hvilket jeg er overbeviist, ligesaalidet fra Deres Side, som min, at have været Tilfældet." Bakkeh. d. 22 Julii 1810. Rahbek." undlader jeg ikke, herved at melde: Ved at nedskrive den, af Hr. Professoren paaankende, Slutning af mit Stykke i Skilderiets No. 80, havde jeg ikke Theaterkritik, men allene andre dramaturgiske Bidrag i Sinde. J Øvrigt er, denne Sag angaaende, ligesaalidet hos mig, som hos Hr. Prof. Rahbek, nogen Tanke om Misforstaaelse opkommen. Den 25de Julii 1819. J. C. Lange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
Oldermanden for Snedkerlauget i Christiania har paa egne og Laugets Vegne begyndt en Pennekrig med Hr. Pastor Wulfsberg, i Anledning af hans Opfordring i Christiania Avis, hvori det hedder: at det synes umueligt at faae Snedkerarbeide gjort i Christiania. Oldermanden paastaaer, at dersom dette var Tilfældet, maatte jo de mange Familier, hvis eneste Levebrød Snedkerprofessionen er, døe af Sult; men at Hr. Wulfs bergs Mening har formodentlig været den, at det er vanskeligt at faae alt det Snedkerarbeide, der forlanges, hurtigen befordret i Christiania. "Vi beklage, vedbliver velbemeldte Oldermand, at vi ikke altid, formedelst Mangel af Folk, foraarsaget ved de krigerske Conjuncturer, kunne saa hurtigen, som vi ønskede det, befordre det bestilte Arbeide. Men dette temporære Uheld have vi tilfælles med Hr. Wulfsberg, der jo offentlig har maattet erklære, at han ikke har kunnet i rette Tid udgive den belovede Morderhistorie formedelst Mangel paa Arbeidere i sit Bogtrykkerie &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
Det nylig prisdømte Skib the Swift har allene 400,000 Pd. Peber, foruden endeel Kamfer, Allehaande, Muskatblommer, Rosiner a. inde. Hr. B. H. v. Munthe Morgenstjerne har udgivet Christian August's Mindekrands, som koster En Reisende har fra Raaholdt til østre Aas eller Fuglesaugen i Ondal tabt sin Tegnebog med 1000 Rdlr. i Bancosedler og et Beviis paa 15,000 Rdlr., der laae i et saadant Rum, at det, som han forsikkrer, ikke kan findes af nogen anden end Eieren, og desuden heller ikke benyttes af nogen anden. Han tilbyder sig at betale 1/2 af hele Capitalen, eller hvad Loven bestemmer, og endnu desuden en Belønning af 100 Rdlr. til den, som kan opgive Finderen, hvis han ikke selv skulde melde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-28
For et Par gode Bønderheste byder man nu i Kjøbenhavn 300 Rdlr.