JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Dette gjælder for Paris, Bladudgiverne i Provindserne slippe langt lettere: i Stæder med 50000 Jndbyggere og derover er Cautionssummen for Blade, der udkomme daglig, 25000 Fr., i mindre Stæder, 15000 Fr., og i samme Forhold ere Summerne nedsatte for de sjeldnere udkommende Tidender. Blade, som slet ikke befatte sig med Politik, ere undtagne fra disse Bestemmelser. Foreløbig haves over London, den Efterretning, at hele Presseloven blev antagen i Mødet d. 30te med 226 Stemmer mod 153. - En vis Pepin, forhenværende Capitain i Nationalgaden, som i den senere Tid havde været Gienstand for Politiets ivrigste Efterstræbelser, fordi han var stærkt mistænkt for at have taget virksom Deel i Attentatet, d. 28de Juli, blev endelig d. 28de f. M. greben. Journal de Paris, som berettede dette, lovede sig de vigtigste Oplysninger af denne Paagribelse; men allerede Dagen efter var Personen igjen forsvunden. Man havde nemlig ladet ham føre tilbage i hans Bolig, for at han selv skulde paavise nogle vigtige Papiret, som han havde skjult paa et hemmeligt Sted i Huset. Pepin, som vidste, at den Politicommissær, der ledsagede ham, var en stor Elsket af et godt Bord, førte sig denne Kundskab til Nytte, gav strax Kjøkken og Kielder til Priis, agerede fortræffelig Vært og drakPoliticommissæren og hans Følgesvende saa tappert til, at samtlige Justitsens Tjenere omsidet faldt i Søvn, hvorpaa Hr. Pepin listede sig væk. Politicommissæren er siden bleven afsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Storbrittannien og Jrland. Den i Overhuset lemlæstede Municipal-Reformbil kom d. 28de Aug. tilbage til Underhuset; men Forhandlingerne bleve udsatte til d. 31te. Efterat Lord Russel paa sidstnævnte Dag foreløbig havde holdt en Forsamling af de ministerielle Medlemmer i Underhuset, udviklede han i dettes Møde om Aftenen sine egne og sine Collegers Hensigter. Ministrene havde nemlig fattet den Beslutning, at forkaste alle de af Overhuset antagne Forandringer, som ligeftem strede mod billens folkelige Princip, derimod i det Væsentlige at antage de øvrige Amendements, dog saaledes, at disse først underkastedes en nøiagtig Prøvelse, for at Toriernes Hensigt, at gjøre den hele Forholdsregel illusorisk eller dog vanskeliggjøre dens Udførelse, ikke skulde kunne opnaabes. Sir R. Peel, som efter længere Fraværelse første Gang igjen tog Deel i Debatterne, billigede ganske Ministeriets Hensigt og erklærede sig afgjørende mod de Forandringer, som sttede mod Billens Princip, som f. Ex. mod Valget af Aldermen for Livstid. Ogsaa Hr. OConne erklærede sig i en meget fredelig Tale for enig med Ministrene; derimod vare adskillige andre Radicaler, saasom Grote, Ewart og Roebuck, af den Mening, at Ministrene viiste sig altfor eftergivende og bragte det Ønske, at undgaae Collision mellem Husene, større Offere, end den almindelige Mening vilde billige. Man tog derefter fat paa Lorder nes Amendements, som tildeels bleve betydelig forandrede; blandt Andet blev Tjenestetiden for Aldermen fastsat til 6 Aar. Da man var kommen til den 36te H. bleve Debatterne, paa Lord Russens Andragende, udsatte. Der ere Mange, som begynde at troe paa en en nær forestaaende Tilnærmelse mellem Tory og Whig=Partiets Høvdinger; ja der tales endog om et Coalitionsministerium, sammensat af begge Partier, hvorlidet end en saadan Forbindelse under de nærværende Omstændigheder synes mulig. Man lægger i denne Henseende Mærke til, at de ministerielle Blade i den senere Tid omtale Sir Peel med særdeles Ros, og man mener, at det ikke er umuligt, at Ministrene ville betjene sig af denne Mands Jndflydelse til paa en læmpelig Maade at bekæmpe deres Modstanderes Opposition. - Hertugen af Cumberland har atter bekjendtgjort en Skrivelse, forat retfærdiggjøre sig mod de beskyldninger, der i Underhuset ere gjorte mod ham, som Otangelogernes Stormester. - Hertugen af Cambringe agter at reise til Kalisch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Tyrkiet. Jfølge de sidste Efterretninger fra Stutati, havde den i Citadellet indsluttede Pascha d. 4de August gjort et lykkeligt Udfald. Derimod mælde tidligere Efterretninger over Triest, at Jnsurgenterne havde slaaet Rumely Wallely, som rykkede frem, for at undsætte Paschaen. Den slagne Feldtherre, havde derpaa sendt en Parlamentær, for at underhandle med Jnsurgenterne, hvorpaa disse havde erklæret, at de vilde nedlægge Vaabnene og høre Portens Forslag, paa det Vilkaar, at Hafi Pascha blev udleveret: og at Citadellet blev dem overgivet eller sløifet. Parlamentæren gav intet bestemt Svar, men vendte tilbage, ledsaget af to tyrkiske og een christelig Deputeret. fra Scutari, hvilke personlig vilde underhandle med Rumely Wallesy.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Belgien. O. 29de f. M. kom i Repræsentant kammeret i Brüsse, Fremmedloven til Afstemning. Dens første Artikel, som blev noget forandret ved et af Hr. Dumortier foreslaaet Amendement, lyder nu saaledes: "En i Belgien boende Fremmed, hvis Forhold medføret Fare for den offentlige Rolighed, eller som i Udlandet er anklaget for eller befunden skyldig i en Forbrydelse, som ifølge Loven af 1ste October 1833 retfærdiggiør Udlevering, kan af Regjeringen tvinges til at forlade sit Opholdsted, boe paa et andet, ham anviist, Sted, eller endog ganske forlade Riget. De andre Artikler bleve antagne saaledes, som de i det ministerielle Udkast vare affattede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Blandinger. Skjønt en Artikel fra Petersborg har søgt at svække Troen til de forskjellige Rygter og Anslag mod den russiske Keisers Liv, synes dog de strenge Forsigtighedsregler, som bringes i Anvendelse, for at afvende enhver mulig Fare, at vidne om, at Rygterne ikke ere ganske grundløse. Forsigtigheden gaaet saavidt, at ikke blot et strengt og aarvaagent Politi vaager over ethvert af Monarchens Skridt og bevogter enhver Fremmed; men den hele Mængde af Nysgiertige afvises ganske, og kun dem tilstedes Adgang, som kunne bevise, at de have Forretninger i Kalisch. - Det er i Værk at anlægge en Jernbane mellem Basel og Mannheim. - Den første ostindiske Brevpost over Alexandrien og det røde Hav afgik fra Falmouid. 3die Marts og ankom til Bombay den 22 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Indenlandske Efterretninger. Jfølge de sidst indløbne Efterretninger fra Kysten Guinea er en af vore derværende Landsmænd, Premierlieutenant i Sø-Etaten, v. Bracht, en ung Mand med Talent og Kundskaber, død af Klimatfeberen. Gouverneuren, Capitainlieutenant Mørck, har derimod lykkelig overstaaet denne, og skal med megen Energi have dæmpet et Par der udbrudte Neger-Ementer. (Kbhp.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Natten mellem den 29de og 30te August iagttoges den Halleyske Komet første Gang paa Observatoriet i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Resultatet var som i Rom, Tübingen, Breslau, Altona o. fl. St., og stemmer med Professor Rosenbergers Beregninger i Halle; den fandtes nemlig i Stjernebilledet Tyren". Dens Gang er følgende: Efterat Kometen i Begyndelsen af forrige Maaned var traadt over fra Elipti kens Sydside til dens Nordsidde, nærmede den sig Jorden, fra 49 til 28 Milioner Mile i samme Maaned, og blev mod Slutningen synlig for os. J indeværende Maaned nærmer den sig meer og meer, og er ved dens Slutning kun sex Millioner Mile fra os. Dens Opgang skeer tidligere hver Aften og længere hen mod Norden. J Maanedens sidste Trediedeel gaaer den slet itte ned under Horizonten, om Aftenen mellem Kl. 7 og 9 staaer den da lige under Nordpolen. Den 5te October kommer den os nærmest, omtrent i fom Millioner Miles Afstand, til hvilken Tid den ogsaa viser sig skiønnest. Den staaer da ved Midnatstid omtrent sex Grader over Horizonten i Nord. Jndtil mod Slutningen af October fjerner den sig fra os til en Afstand af 22 Millioner Mile, og i samt me Maaneds sidste to Trediedeele kan den iagttages om Aftenen i Sydvest, hvor den altid gaaer tidligere ned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
J den første Halvdeel af November vil den sandsynligviis endnu være synlig omtrent til samme Tid og paa samme Sted. Derefter taber den sig i den nedgaaende Sold Straaler. Først efter 75 Aars Forløb vil dette Skuespil blive at see igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Den 9de September gives en Sørgefest over afgangne Professor Schall. Prologen, der er forfattet af Oehlenschlæger, skal fremsiges af Dr. Ryge. Derefter skal opføres Scener af de Balletter, til hvis Lykke den Afdøde har bidraget ved sin herlige Musik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Som fra paalidelig Kilde erfares, agter Etatsraad Stenfeldt at indante for den kongl. Lands Over samt Hof og Stadsret Bytingsdommen i den med ham af Amtmand Treschow anlagte Sag. Procurator Haagen har paataget sig at føre Sagen for Etatsraaden. (Kbhp.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Kbhv. Redact. er bleven anmodet om, at spørge Videnskabernes Selskab, naar Udgivelsen af den danske Ordbog, som næsten for 60 Aar paabegyndtes under dette Selskabs Bestyrelse, vil blive fuldendt? J Aaret 1829 udkom den 5te Tome, der indeholdt Bogstaverne P. Q. R. men siden den Tid er Jntet udkommet, endskiøndt Fortalen til nævnte Bogstaver lovede, at Bogstavet S, som kom til at udgjøre et Bind for sig selv, vilde følge efter 3 Aars Forløb, vi skrive nu 1835, og efter Sigende skal dette Bogstav ikke være mere end halvt færdigt fra Bogtrykkeren. Et saa vigtigt Værk, som det nævnte, burde aldrig forsinkes, da det vilde afhielpe et betydeligt Savn i vor Literatur og stille den paa samme Høide som andre Sprogs, der ikke mangle en slig Ordbog. Pekuniære Omstændigheder kunne dog ikke være Aarsagen til at Udgivelsen forsinkes, da der jo gives et staaende Fond til dette Øiemed, og Manuscriptet til de Øvrige Bogstaver skal jo allerede være udarbeidet; kun Revisionen mangler. Efter Hs. Høiærværdighed Biskov P. C. Müllers Død ere Hr. Justitsraad Molbech og Hr. Prof. Madvig indtraadte i Commissionen for Ordbogens Udgivelse: Mænd, der ere fortrinligen skikkede til Manuscriptets Gjennemsyn, og man nærer derfor det Haab, at disse Herrer ville paaskynde Ordbogens fuldstændige Udgivelse, der længselsfuldt sees imøde. (Khv.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Redacteuren af "Berlings Tidende", Hr. Archiater Schønberg foretager med kongl. Tilladelse en Reise til Udlandet. Hr. Cand. jur. Th. K. Rumohe paatager sig i den Tid Redactionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
De indkomne Gaver til Hillerøds Brandlidte have ifølge Committeens Regnskab beløbet sig i rede Penge til 20,239 Rbd. 1 Mk. 11 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Om Niels Mortensens Brochure er meddeelt til Aarhus Stiftsavis en Fremstilling, hvis Resultat er: "det er ikke sandt." Det hele Flyveskrift er Jntet uden en Vær af Usandhed; vi maa betragte det som et ulykkeligt, men ved sig selv ulykkeligt, Menneskes sidste Forsøg paa, at gjøre sin Uret gieldende til Trods for Andres uomtvistelige Ret, som et i høi Grad sørgeligt Exempel paa Pressens Misbrug. Hvad Niels Mortensen her fremlægget for Publikum, er intet Andet, end hvad han tilforn, til forskjellige Tider og i flere, saa til een, saa til en anden Autoritæt indgivne Andrag, har fremført og modtaget Resolutioner paa. Over i ti Aar har han saaledes vedblevet, med idelige, ugrundede Besværinger at forurolige, saavel Hs. Majest. Kongen, som de kongelige Collegier og andre Autoritæter. Hans Anliggender ere blevne undersøgte og bedømte ved Domstolene, tildeels i alle Jnstantser, i alle Sager, som paa nogen Maade egnede sig dertil, er ham forundt benificium processus gratuiti; hans Klagepunkter ere, efter Hs. Majestæts allerhøieste befaling, blevne drøftede paa det Omhyggeligste; Jntet er ladet uforsøgt, for at bringe Sandheden for Lyset, og H. M. har efter alt dette ladet Niels Mortensen tilkjendegive: at der til hans Andrag, som aldeles ugrundet, intet Hensyn kan tages, samt at lignende Besværinger, som han til Allerhøistsamme, eller til de kongelige Kollegier, maatte indgive over nogle af de deri omhandlede Gienstande, uden videre Resolution ville blive henlagte. Altsaa tør man vist giøre Regning paa almindeligt Medhold i den ovenfor yttrede Mening om dette Flyveskrift, (Jv. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
J Helsingøer ere nylig to af de saakaldte Probenreutere blevne mulcterede paa resp. 50 og 30 Rbd. Sølv for uberettiget Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Hr. Lector Buchwald i Kiel har i det af ham redigerede Prøvenummer af et "Conversationsblad i forskjellige Sprog" under Nr. 111 indført et Stykke om Valgforhandlingen i det 5te Valgdistrict for de mindre Landeiendommes Besiddere i Sjælland, hvori han paa en formeentlig fornærmelig Maade har omtalt den sammesteds til Deputeret valgte Sognefoged Hentik Larsen. Denne har deraf seet sig foranlediget til at lagsøge Hr. Lectoren, for saaledes ved Dom at fralægge sig de mod ham gjorte beskyldninger, og har dertil erholdt beneficium processus gratuiti. Denne Proces vil afgjøre. det saavidt vides endnu ikke ved noget Præjudicat detiderede Spørgsmaal, om i slige Sager Vedkommendes personlige Værnetning eller Forseelsens Værnething skal ansees for det rette Forum, i dette Tilfælde altsaa om Hr. Lector Buchwald skal sagsøges i Kjøbenhavn, hvor det nævnte Blad er udkommet, eller i Kiel, hvorhan er bosat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Den af de Fynske Deputerede forud bestemte Forsamling afholdtes Fredagen den 28de August paa Raadhuussalen i Odense, som dertil velvilligt var overladt. Glædeligt var det, at ikke En savnedes, men de Alle, 15 i Tallet, vare tilstæde. Efterat Mødet, som varede fra Kl. 11 Formidd. til Kl. 3 Efter midd, var aabnet med nogle Jndledningsord af den Deputerede for Odense S. Hempel, hvori han søgte at skildte "den Aand, som ønskes og haabes maatte besjele vor tilstundende Stænderforsamling, vexledes Ideer om flere Gienstande, som kunne ventes der at forekomme. Jblandt andet oplæste Hr. Cancellieraad Haastrup nogle Betænkninger om Hoveriets Afskaffelse og Maaden, hvorpaa Godtgjørelsen lod sig udfinde. Forsamlingen adskiltes med giensidige Ønsker om, at maatte ved Gjensamlingen i Roeskilde medvirke til at opfylde Kongens Ønske og Landets Haab. - Siden nød Repræsentanten for Odense Bye den Ære, efter foregaaende Indbydelse, at have hos sig til Middagsspise samtlige Deputerede og nogle flere Honoratiores. (Hemp. Av., Jndtil henimod Slutningen af August Maaned var der indsamlet circa 17000 Mk. Courant til Opførelsen af en ny Kirke i Lunden. (Jtzeh. Ugbl.)To Kjøbmænd i en af Jyllands største Kjøbstæder, have ikke været sene til at drage Fordeel af deres Landsmænds ved Orkaner og Hagelslag foraarsagede Ulykke. Uagtet de have Lofterne liggende fyldte til 3 Rbd. 2 Mk. pr. Tønde, vilde de ikke sælges en Tønde under syv Rigsbankdaler. Jsær for det Slags Folk maa Menneskevennen bede: Almeenaanden komme til dem. (Kbhp.,J næstforrige Uge opkom i Vildberg Pastorat (imellem Holstebro og Ringkjøbing) en Hedebrand, som afbrændte en Strækning Hede af 3 Fjerdinqveis Længde og en halv Fjerdingveis Brede. I Heden laae 4 Huse, som kun bleve reddede ved at afgrave og afbrænde Lyngen omkring dem. Branden var opkommen ved Skjødesløshed. Naar en Mand vilde afbrænde Hede, burde han anmelde det for Sognefogden, og denne have Tilsyn med, at den tilbørlige Forsigtig. hed lagttoges. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Befordringer og Afgang. Den 26 August er Cand. theol. A. B. Pontoppidan beskikket til personel Capellan for Carlslunde og Carlstrup Meenigheder i Sjælland; Cand. theol. og Adjunct ved Aalborg Cathedralskole, N. Nielsen, til Sognepræst for Tolstrup og Stenum Menigheder i Aalborg Stift; Cand, philosophie H. Knudsen til Copiist i Geheimearchivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Kiøbenhavns Børs-Cours, d. 4de Septbr. Species 205 solgtes til 12 Mk. 4 trefjerdedeel s. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Norske Speciesedler 181. Eil SEMk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Efter Begjæring af Gaardmand Gyde Hansen, bliver den ham tilhørende Gaard, Grønberg kaldet i Linne balle Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 3 F. 1 Alb., Skovskyld 2 F. 1 Alb. med indkjøbte Konge- og Kirke Tiender, stillet til Bortsalg og om nogenlunde antageligt Bud skeer absolut bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 26de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Naar Auctionen over Gaarden er tilende forauctioneres samme Dag endeel Jndboe og Besætning, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende at foranbeskrevne Eiendom forinden Auctionen underhaanden kan faaes tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Eieren. Herredskontoiret i Weile den 4de Septbr. 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
At Gaardmand Søren Andersen i Tange, Gjør dina Sogn, er ved Amtets Resolution af 10de dennes erklæret umyndig og Undertegnede hans beskikkede Værge, bekiendtgjøres herved. Gjørding d. 31 August 1835. Peder C. J. Bolding. Galanteri=Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
At jeg Markedsdag i næste Uge tillige har Udsalg i det af afd. Bispinde Middelboe forhen beboede Huus i Storegade, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjør. Ribe d. 4de Sept. 1835. H. C. B. Krebs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-08
Undertegnede ligger her under Ladning med sit Fartøi for at afgaae herfra til Altona d. 12te Sept. Ribe d. 4de Septbr. 1835. Jens J. Fischer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
allernaadigst Kongelig. privilegeret. blig. A. De. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Fredagen den No. 73.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
11te September. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Provindsialjunten i Aragonien har besluttet, at indtil Videre skulle ingen Penge seen des fra denne Provinds til Madrid. Tilstanden i Aragonien, Catalonien og Valencia vedbliver overhovedet at være den samme. Jsabelle den andens Auctoritet er nemlig blot nominel, og hine Provindser ere for Øieblikket i en fuldkommen Uafhængighedstilstand. Gazette de France fortæller, at D. Carlos har forsøgt at drage Nytte af disse for Regjeringen ugunstige Forhold, idet han fra Estella har udstedt et Decret; hvori han gjengiver de til Kronen Aragonien hørende Provindser deres tidligere Privilegiet, saaledes, som disse vare for Philip den 2dens Tid. J Paris tvivler man om, at Hovederne for de revolutionære Bevægelser ville lade sig lokke i denne Fælde; derimod haves over London det Rygte, at Deputationer fra det hemmelige Selskabet i disse Provindser have tilbudet, Prætendenten Kronen, men paa saadanne Vilkaar, at han har afslaaet Tilbudet. Juntaen i Barcellona, om hvilken det hedder, at den har tilbudet MinaOvercommanden, skal have udkastet den Plan, at forene Catalonien, Aragonien, Valencia og de baleariske Øer til en Forderativ Republik, og skal Efterretningen om denne Plan have vakt stor Bestortelse i Madrid. Paa de baleatiske Øer ere alle Klostre ophævede, efter Ordre fra en i Palma indsat Committer, for hvilken Generalcapitainen, Grev Montenegro, staaer i Spidsen. Rygtet talet endnu om oprørske Bevægelser, som skulle være udbrudte i Jaen, Granada, Corunna og paa Øen Jvica. - Af en Meddelelse fra Saragossa seer man, at de oprørske Frihedsbevægelser i Aragonien, Catalonien osv. længe have været forberedte. De hemmelige Selskabet, som i de sidste Aar af Ferdinand den 7des Regjering kun med Møie vare blevne undertrykte, hævede efter hans Død deres Hoveder paany. Jnsutrectionen i de baskiske Pravindser kom dem ret tilpas, da den drog hele Opmærksomheden hen paa dette Punct. Saaledes stiftedes overalt en stor Mængde Filialselskaber; men Høvdingerne kunde ikke enes, og det Hele syntes at være sin Opløsning nær. Da dannede der sig et nyt Selskab, det unge Spanien" bestaaende af de fyrigste og virksomste Medlemmer af de ældre Forbindelser. Dette nye Selskab stiftede en Mængde saakaldte Activitetsclubber, som havde en aldeles revolutionær Tendents.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Ved Smaaskrifter, som bleve trykte i Udlandet og udbredte allevegne, vaktes almindelig Misfornøielse med Regjeringen, mod hvilken de værste beskyldninger fremførtes. De hemmelige Foreninger i de forskjellige Stæder satte sig i indbyrdes Forbindelse, og saaledes kom snart de tevolutionære Bevægelser til Udbrud. Munkeforfølgelsen laae just ikke i "det unge Spaniens Plan, men var en naturlig Følge af den med denne Stand herskende Forbittrelse. - De engelske Hjælpetroppers første Optræden paa Krigsskuepladsen har ikke været heldig. Om et Foretagende mod Ernani ere Efterretningerne forskjellige, men alle ugunstige; den sidste og sandsynligste mælder, at 5000 Engellændere og Spaniere og Morgenen, d. 30te August brøde op fra St. Sebastian, forat forsøge et Angreb paa Eteani, men bleve slagne og kom om Aftenen tilbage med omtrent 100 Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-11
Jfølge en Correspondents-Efterretning i Times skulde Carlisterne have opnaaet betydelige Fordele i Catalonien, hvor Befolkningen i adskillige Egne skulde være Prætendentens Sag hengiven. Derimod beretter Journal de Paris, at Carlisternes nyeste Forsøg paa at vinde Fodfæste i Catolonien og Aragonien ere aldeles mislykkede, samt at Merino har lidt et Nederlag i Provindsen Soria. - Man har Efterretninger fra Madrid indtil d. 26de f. M. Militærcommissionen var i fuld Virksomhed; Politiet eftersøgte ivrig, men forgjeves, Procuradorerne Jsturiz, Caballeto og las Navas; det havde faaet fat paa Procuradoten Lopez, men han var atter undvegen og flygtet til Valencia, hvor Generalcapitain, Grev Almodovar, tidligere Præsident i Procuradoreskammeret, staaer i Spidsen for Folkets Bevægelser. - Hr. Mendizabal havde tilkjendegivet Grev Toren, at han d. 1ste September vilde ankomme til Madrid, for at tiltræde sin Post, som Finantsminister.