JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Hos C. A. Reitzel er nu Slutningen af Dr. Bremers Haandbog i Lægevidenskabens Historie udkommen. Denne Bog giver en sammentrængt Fremstilling af nævnte Videnskabs Udvikling indtil Aaret 1826, hvori de forskjellige medicinske Systemmer, fortrinsviis ere fuldstændigst behandlede, medens derved hvert Afsnit leveres en kort Udsigt over de respective Anatomers, Phystologers og Chirurgers Præstationer, ligesom over Sygdommens Historie, Alt med stadigt Hensyn til den almindelige Historie og hver Tids philosophiske Theorier. Bogens tydelige Foredrag og rene Sprog vil vistnok giøre den til en behagelig Læsning for enhver Læge, der har sand Jnteresse for sit Fag, og det er at haabe, at den vil være lige kjærkommen for vore medicinske Lærere, og Studerende, som aabnende Adgangen til en hidtil altfor stedmoderligt behandlet Green af Lægevidenskaben. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Paa Universitetsboghandler C. A. Reitzels Forlager i disse Dage udkommet et smukt udstyret Hefte, "lyriske Studier af Frederik Ludvig Høedt, der udmærke sig ved en korret, smagfuld og melodieus Sprogform.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
J Mandags Aftes aabnedes Saisonen paa det kgl. Theater med den hjemkomne Sømand, Skuespil i 5 Acter af Prof. Hauch. Det glæder os meget at kunne berette, at dette ortginale Stykke blev opraget med udeelt og levende bifald. (B. T.) Som bekjendt blev Graveur Mønster for ikke længe siden efter Cancelliets Ordre arresteret, og Sag anlagt imod ham, for at have modtaget Ansættelse her som Missionair for en fremmed Baptistmenighed og ved gjentagne Lovovertrædelser, at have viist sig virksom til Baptismenighedens Udbredelse. Denne Sag er den 3. ds. paakiendt af Hof= og Stadsretten, som har idømt Mønster 200 Rbd. Mulkt til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Den 31. f. M. er der i Tivoli forefaldet nogle Uordener, fordi de bestemte 36 Musikummere ikke bleve udspillede. En Deel af Publicum, som Hr. Agent Carstensen vilde berolige, gav sin Utilfredshed tilkjende ved Støien og Piben og forfulgte ham til Bazaren. Af Sværmen bibragte en velklædt Person (med et Træbeen) ham et Slag i Hovedet med en Stok, som dog blev uden videre Følger, da Hatten afparerede det. Denne blev anholdt af Politiet. Massen adskilte sig derpaa, uden at der forefaldt nogensomhelst videre Uorden, der var af den Beskaffenhed, at Politiet fandt at burde blande sig dert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
J Aarh. Av. fortælles Følgende: "Blandt de Udvandrede, som have nedsat sig ved Missouri, nævnes Dr. Ruge, en dygtig Læge. Han er en født Holstener, studerede Medicin i Gottingen og Berlin, nedsatte sig derpaa i Fyen som practiserende Læge, og var allerede Fader til 6 Sønner og en Datter, da han fattede en rask Beslutning, og betroede sig til Oceanet med sin Kone, sine 7 Børn og sin betydelige Pengeformue. Ankommen til Orleans troer han at have overstaaet alle Farer, og assurerede ikke sin Eiendom videre. Men paa Missisippi kommer Dampbaaden i Brand. Hans Kone og nogle Venner have allerede bragt de smaa Børn iland. Med en lille Kuffert, hvori han har sine Penge og Papirer, stiger han op paa Dækket, da Capitainen tilraaber ham: der er Krudt ombord; Skibet flyver i Luften om et Øieblik Ruge lader Kufferten falde, griber sine to ældste Sønner, som endnu vare paa Dækket, springer i Baaden, redder sig og dem. Neppe er han kommen iland, før han seer sin Formue og sit Haab for den nye Verden flyve i Luften. Dog har Tabet ikke voldet ham en eneste mørk Time; han har det fortræffeligste Lune, og er en lykkelig, af Alle agtet Mand."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Fra en fuldkommen paalidelig Kilde have vi erfaret, at dHrr. Hans Nissen og Laurids Skau, samt Pastorerne Hertel og Schøler have været paa Før og havt en meget naadig Audients hos Hs. M. Kongen. - Vi anføre dette for at gjendrive de mange usande Rygter, der fra en vis Side med stor Travlhed ere blevne udbredte i Publikum. (Apenr. Ugbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Agent Arnemann fra Altona skal, efter Forlydende, have været paa Føhr, for at bede Hs. M. Kongen om at beære Aabningen af den altona kieler Jernbane med sin allerhøieste Nærelse; men Hs. Majest. havde ikke bevilget denne Bøn. Flere i disse Dage fra Hamborg og Altona til Kjøbenhavn ankomne Privatbreve berette følgende mærkværdige Begivenhed: "J Altona skal en Arbeidsmand ganske uventet være bleven en af de rige ste Folk i Europa. For endeel Aar siden afreiste en Mand af Almueclassen fra Altona med et Skib til Ostindien, og efterlod sin Kone, med hvem han havde levet i slet Forhold, i frugtsommelig Tilstand. Han blev Slavehandler, nedsatte sig i Demerara, og døde for et Aars Tid siden, efterladende sig den uhyre Formue af 20 Millioner Mk. Bco. (?). Den engelske Regjering, som administrerede hans Formue, anstillede Efterforskninger og hans Arvinger, og det oplystes, at hans Kone, kort efter hans Afreise var nedkommet med et Drengebarn, der nu, som Arbeidsmand, var ansat ved Handelshuset Bauers Pakhuus i Altona. Han har allerede godtgjort sin Arveberettigelse, og i disse Dage vil han komme i Besiddelse af Slavehandlerens uhyre Formue." (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
En frygtelig Misgierning er i disse Dage begaaet i Gaarden "Lille-Eng, neppe 1/4 Miil fra Aalborg, idet en Karl er fundet myrdet i sin Seng. Morderen havde paa den rædsomste Maade udført sin skrækskelige Udaad, og har med en Øxe lemlæstet den Myrdedes hele Legeme, og stukken ham i Halsen og Brystet med Knive. Da den Myrdede var i Besiddelse af endeel contante Penge er det rimeligt, at Rovbegjærlighed har været Drivefiederen til Udaaden. Hvorvidt det er lykket Retfærdigheden at komme paa Spor efter Morderen er os ubekiendt, dog have nogle Arrestationer fundet Sted. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Udnævnelser. Under 28 Aug. er constitueret Toldforvalter i Neumünster, J. T. Schlotfeldt, udnævnt til Toldforvalter sammesteds. Under 30. August har Hs. Majestæt confirmereret Valget af Diaconus J. W. Branmann i Glückstad til første Præst ved Kirken sammesteds. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Ledige Embeder. Lollands-Falsters Stiftsphysicat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Tvende Forvalterposter ved Universitetets og Communitetets Godser, den ene i Holbeks og den anden i Sorø Amt. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 6. Septbr. Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 132 – 132 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Ribe Torvepriser d. 7. Septbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havre, 1 Rd. 8 ls.; Boghvede 2 Rd. - s.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 25 ls.; Smør pr. Pd. 6. ls.; Æg 5 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Bekjendtgjørelser. De ærede Venner og Bekjendtere, der hædrede afdøde Steenhugger Vilhelm Obitz ved at ledsage hans jordiske Levninger til det sidste Hvilested, takkes forbindtligst paa hans fraværende dybtsørgende Moders og Sødskendes Vegne, iligemaade takkes Hr. Pastor Krarup for de smukke og hjærtelige Ord, han uanmodet talede ved Graven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Ribe d. 9. Sept. 1844. A. Andersen, Bogh. og Bogbinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Den 30te August sidstleden fandtes opdrevne paa Henne Sogns Forstrand: Ligene af tvende Forulykkede, nemlig af et druknet ældre Fruentimmer og af et druknet Pigebarn. Førstnævnte syntes at have været omtrent fyrgetyve Aar gammel, var høi og mager og havde rødligt Haar, Barnet var omtrent to Aar gammelt og havde meget lyst Haar. Af de saa, temmeligt fine, Klædningsstykker, som de vare iførte, var kun et Stykke, tilhørende det ældre Fruentimmer, mærket med et utydeligt A, forøvrigt forefandtes aldeles intet Mærke paa Klæderne. – Nærmere Oplysninger kunne meddeles naar man desangaaende henvender sig til Hr. Proprietair Rauhe paa Hennegaard pr. Varde eller til Undertegnede. Henne Præstegaard pr. Varde, d. 4. Septbr. 1844. L. Gulstad, Sognepræst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
At Undertegnede besøger Ribe Marted den 17. September med sine Hatte, er han saa fri herved at bekjendtgjøre. N. C. Nielsen, fra Lygumkloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
En Kalv, tjenlig til Slagt, staaer hos J. P. Bjerrum paa Tandrup. Nylig er udkommet:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Kirkelige Leilighedstaler. Albert Leth. Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. 332 Sider stor Octav, foruden Titel, Jndholdsliste og Fortale. 10 Mk. 8 s. heftet, 2 Rbd. i smukt Velskind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Det er den høibegavede Forfatters inderlige Ønske og glade Haab, at Læsningen af disse Taler ved Herrens Velsignelse maa vorde frugtbringende. At dette Ønske og Haab vil gaae i Opfyldelse, derfor borger Talernes store Værd. Skriftet faaes i de fleste Boghandlinger, i Ribe hos Tør mansen og Andersen, i Aarre pr. Varde hos Nielsen og i Odense hos Forlæggeren den Hempelske Boghandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
J de nævnte Boghandlinger kan ogsaa erholdes den af samme Forfatter udgivne, og med saameget Bifald modtagne, Christelig Huuspostil. 21 Mk. indb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Løsoreauction. Jfølge Begjering af de myndige Arvinger efter afgangne Sognepræst F. Bloch og forhen afgangne Hustrue, bliver Torsdagen den 3 Octbr. næstk. Formiddag Kl. 9, og saavidt fornødent den følgende Dag, i Nørre Nebel Præstegaard afholdt offentlig Auction over det disses Stervboe tilhørende Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Kakkelovne, Sengeklæder, Dækketøi, Linned, Kjøkkentøi, 2 Bryggerkjedle, 2 Vogne, nogle Faar og Lam samt endeel Bøger m. m. Derefter bortsælges en Hedelod, beliggende under Frøstrup i Lunde Sogn. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, d. 6. Sept. 1844. J Hr. Overauditeur Bye og Herredsfoged Qvistgaars Fraværelse Wilmann, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevillig, som er læst ved Fredericia Stadstingsret den 19. dennes og snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: at Vi efter den af Uhrmager J. Mørck, Skrædermester S. Hansen og Bager C. Jørgensen af vor Kjøbstad Fredericia, under Veile Amt, udi vort Land Nørre-Jylland, som Executores Testamenti i Boet efter afdøde Bøssemager Johan Hendrik Løbnitz i bemeldte Fredericia Kjøbstad, Deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at bemeldte Executores Testamenti J. Mørck, S. Hansen og C. Jørgensen, ved Proclama sub poena praclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, den Altonaiske Mercur, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. samt Ribe Stifts-Avis, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte J. H. Løbnitz, med Deres Paastand at fremkomme og saadant Deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Dem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkal else i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder sammelhenhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 16de August 1844. Under vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Lange. Bentzen. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Fjedler. Bevilling for Executores Testamenti i Boet efter afdøde Bøssemager Løbnitz i Fredericia til ved Proclama i Aviserne at indkalde denne Mands Arvinger og Creditorer. indkaldes herved med det deri bestemte Varsel og sub poena pracclusi et perpetui silentii den Afdødes Arvinger og Creditorer, og navnligen De ved Testamentet indsatte men endnu ei anmeldte Arvinger, nemlig: I. Den Afdødes Kones Broderdatter Trine, Enke efter afdøde Jernhandler Frederiksen i Sjælland. 2. Den afdøde Kones Brodersøn Johan Wesalofsky. 3. Dennes Søster Ae Wesalofsky; hvilke tvende Sidstnævnte ere Børn af afgangne Jørgen Wesalofsky i Fredericia, og 4. Dandselærer Poul Konstrup pr. i Udlandet, til at melde Dem for Undertegnede Executores Tetsamenti. Frederilia, d. 30. August 1844. J. Mørck. S. Hansen. C. Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvisition bliver det Jens Pedersen Bundegaard tilhørende, i Vestervedsted By og Sogn beliggende, Huus, bestaaende af 7 Fag, med tilliggende Stykke Kaaljord, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i selve Stedet, Løverdagen den 21de dennes, Eftermiddag Kl. 3, og bortsælges tillige, naar Auctionen over Huset er endt, noget udlagt Løsøre. Lysthavende indbydes. Høyer. Ribe, den 5te September 1844. Hvor en smuk men ikke just moderne Kakkelovn af Middelstørrelse ønskes til Leje, anvises fra Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Hvor en saa godt som ny 4 Etaget Kakkelovn er at erholde til Kjøbs, anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Et ungt Menneske af god Opdragelse kan i en af Jyllands Kjøbstæder blive antaget i Handelslære, hos en Manufakturhandler. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-09
Høivande ved Sønderhoe fra 10. til 16. Septbr. incl. D. 10. Sept. Kl. 12 54 Min. = 11. - Kl. 1 37. Kl. 2 16 - (ny Maane) 13. - Kl. 2 32. = 14. - Kl. 3 8 - 15. - Kl. 3 47 16. - Kl. 4 25 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 11. September. No 107
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Efterretningen om at Abdel Kader skulde være tagen tilfange af Keiseren af Marokke har ikke stadfæstet sig. Emiren skal efter Keiserens Ønske have trukket sig tilbage til Muloa, 8 a 10 Lieus fra Jsly. En af hans Forposter er falden i de Franskes Hænder og har fortalt, at de marokkanske Flygtninge fra Slaget den 14. August ere blevne udplyndrede af de røverske Stammer. Blandt Keiserens Søns Bagage har man fundet nogle Breve fra Faderen, hvoraf det sees, at den engelske Konsul Hr. Drummond Hay har paa det varmeste forsvaret de franske Jnteresser og forestillet Keiseren det Farlige for ham ved at gjøre Modstand; han har handlet, ikke som han var engelsk, men som han var fransk Konsul. Kadien af Uschda, der er gaaet over til de Franske, fortæller, at Marokkanerne havde mistet 3000 Mand i Slaget ved Jsly. Af Krigsforraad har man fundet saameget, at man kan føre Krig dermed i 2 Aar. Den marokkanske Prindses Telt er ankommen til Algier. Det er et fuldstændigt Huus, der kan skilles ad og til hvis Transport behøves 40 Muuldyr. Den Solskjærn, som fratoges Keiserens Søn, og som bliver omtalt i Marschal Bugeauds Depesche, er forfærdiget i Paris for et Marseillaner Handelshuses Regning, der driver Handel med Marokko. For tre Aar siden blev den foræret Keiseren efter den gængse Skik, at de fremmede Kjøbmænd, for at sætte sig i Gunst hos de africanske Herskere, paa hvis Gebeet de handle, aarligen yde dem en Slags Tribut. De lange Guldfryndser paa Skjær men have alene kostet 1800 Fr. Keiseren af Marokko har endnu ikke tilbudt Underhandlinger, og i Paris forundrer man sig over, at Marskalk Bugeaud ikke benytter sin Seir, men trækker sig tilbage til Algier, under Paaskud af Mangel paa Vand og den ufordragelige Hede, kun Divissionen fra Oran forbliver paa den marokkanske Grændse, hedder det. Det engelske Blad "Times erklærer Efterretningen om, at Lord Aberdeen har forlangt de Franskes Rømning af Øen ved Magader for grundløs. - Paa Londons Børs cirkulerede særdeles gunstige Rygter angaaende en snar og fredelig Udjevning af Stridighederne mellem England og Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Blandinger. Halvveis imellem Cap og Nyholland ligger der to smaa Øer, Amsterdam og St. Paul, der hidtil vare fuldkommen ubekjendte, men hvor der for kort Tid siden har dannet sig et fransk Establissement, der ved Dampskibsfartens Udvidelse kan blive et Punkt af Vigtighed for den søfarende Verden som Kuldepot og Nødhavn. Amsterdam er den største af disse; den er omtrent 12 Mile i Omkreds og bestaaer af en Masse Bjerge, af hvilke det høieste kan være 200 Fod. Strandbredden er overalt steil og frembyder ingen Havn og Skibene ankre paa Sand og Klippe banken, der omgiver Øen og paa hvilken der findes 24 til 30 Fod Vand. De eneste Dyr, man har fundet, ere store Sviin, som ere aldeles vilde, derimod er Banken, som omgiver Øen, bedækket af en talrig Mængde Stokfisk og andre Fiskearter, hvis Kjød er meget fiin, og der findes hvide og sorte Hvalfisk, ligesom ogsaa Kaskelotter i Mængde. St. Paul ligger 17 Miil fra Amsterdam, er 4 Miil i Omkreds og bestaaer af Krateret af et fordum ildsprudende Bjerg; dette er for kort Tid siden styrtet sammen og danner saaledes en Havn paa en halv Miils Omkreds, der tilbyder den fuldkomneste Sikkerhed. En riig Kolonist i Bourbon sendte ifjor et Skib, der var bestemt alene dertil, til Øerne og bestuttede, efter den Beretning man aflagde derom, at sende Kolonister derhen for at drive Fiskeriet i det Store. Han har nu taget St. Paul i Besiddelse, hvor han vil anlægge sit Fiskeri, da en Havn er nødvendig, og paa Amsterdam vil han anlægge en Agerdyrkningskoloni, som skal forsyne Fiskerne med deres Fornødenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
J Konstantinopel har Livorneseren Comaschi nylig foretaget en Luftfart, der har vakt ualmindelig Deeltagelse. J en Høide af 15,000 Fod var Kulden saa hæftig, at de medtagne Duer frøs ihiel, og Comaschi lod nu sin Ballon neddale imellem Prindsesen og Halse. Da Vinden var gunstig, tilbagelagde han næsten 2 Miil paa Vandet; men da kom der en Sø kalv og ængstede ham saaledes, at han hev sin Ballast og steeg igjen med Ballonen. Han svævede nu paany omkring i forskjellige Retninger og neddalede omsider i Nærheden af Bazar-Kene, 4 Timer efterat han havde tiltraadt sin farlige Reise, under hvilken han havde tilbagelagt over 30 geographiske Mile. Comaschi blev kaldet for Sultanen, der skjænkede ham en Gave af 20,000 Piastre (3,000 Mk. Kourant).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Ved en nylig afholdt Forsamling af WestminsterLægeselskab, henledte Dr. Copland Opmærksomheden, paa den Omstændighed, at de tiltagende Febersygdomme i London var en Følge af Træbrolægningen. Af hans Foredrag fremgik, at der, naar Træbrolægningen optoges for at repareres, fandtes flere Tommer af Træet, hvis Porer vare opfyldte af en sort Materie, hvis Uddunstning han antog betydeligt havde bidraget til den i London grasserende typheuse Feber. Egnen fra Jrak til Jsphahan i Persien er den 12. Julii bleven hjemsøgt af et frygteligt Jordskjælv, hvorved mange Huse i Staden Meanch og flere Stæder omstyrtede og begrove mange Mennesker under deres Ruiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Jndenlandske Efterretninger. For omtrent 14 Dage siden skete Anmeldelse til Polittet om et betydeligt Sølvtyveri, som var begaaet paa en fast ubegribelig Maade. Politiet har nu været saa heldigt at finde det Hele nedgravet i Kongens Have. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Commandanten i Korsøers Fæstning, Oberst Ridder v. Lützau, er ved Døden afgaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Om Høsten paa Lolland og Falster optage vi efter Kjøbenhavnsposten Følgende: "J den første Deel af Sommeren var stadigt vedvarende Tørke og Kulde som satte Græsningen meget tilbage og bevirkede, at Landmanden kun med Besværlighed formaaede at holde Kreaturerne i nogenlunde god Stand og navnlig holde Malkekøerne fra at blive golde. Kløver høsten var derfor meget maadelig, efterdi Kløveren blev meget kort og tynd, men dog tillige ialmindelighed godt besat med Hoveder, saa at der formeentlig vil blive godt Fro. Den i Begyndelsen af August Maaned i Mængde faldende Regn gjorde endeel Skade paa Kløveren, hvor den paa den Tid allerede var slaaet. Tørven blev paa Grund af det stadige Tørveir god og kom godt i Huus, hvor man ikke havde været alt for seen med at tilberede den. Dette vil formeentligen kunne bidrage til, at Brændepriserne ville blive noget trykkede, da der tillige er indtaget en stor Qvantitet af Tørv. Rapshøsten er kun middelmaadig. Biller og Orme havde beskadiget den paa mange Steder i den Grad, at den vil give et lang mindre Udbytte end det stod til at vente, maaskee paa mange Steder ikke meer end 5 Fold. Kornhøsten i det Hele tegner til at blive temmelig god, naar Veiret, der hidtil har været høist ustadigt og fordærveligt for Høsten, maatte blive bedre. Hveden staaer næsten overalt mindst godt, da den er meget tynd. Rugen led endeel Skade i Drætiden af den Storm, som indtraf den 14., 15 og 16. Juni, saa at den har endeel golde Ax og Spring imellem Kjernen; i Straaet fylder den derimod særdeles godt, hvilket vil bøde noget paa den maadelige Kløver og Høhøst. Bygget tegner til at blive godt paa de fleste Steder, men er noget tvemodent, og vil derfor maaskee blive mindre givtigt i Kornet end ellers vilde blive Tilfældet. Havren er ikke saa god og vil ialmindelighed give et mindre godt Udbytte. Ærterne er den Sædeart, som overalt tegner til at blive meest givtig; de ere rigelige besatte med Bælge og ville udentvivl komme til at fylde godt i Skjeppen, dersom de kunne blive godt høstede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Kartoflerne staae ogsaa ialmindelighed meget godt og ville efter al Sandsynlighed give et godt Udbytte. Spørger man om Aarsagen til den Forskjel, der er imellem den samme Sædeart paa de forskjellige Steder, da troer jeg, at man kan antage, at den tidligste Udsæd i Foraaret vil give det bedste Udbytte, fordi den længst kunde modstaae den vedholdende Tørke og Kulde. Locale Forhold og Omstændigheder samt isærdeleshed Jordens Behandling har naturligviis ogsaa havt særdeles megen Jndflydelse. Hvad Jndhøstningen angaaer, da er Rugen nu paa de fleste Steder kommen i Huus, men mange Landmænd have havt megen Besværlighed dermed paa Grund af det ustadige Veir, der i al Fald har bevirket, at endeel af den i Høsten saa kostbare Tid er bleven spildt. Enhver god Høstdag er af særdeles megen Værdi for Landmanden, der med Smerte seer sine Subsistentsmidler ødelægges, uden at kunne gjøre noget for at redde dem, naar Veiret er ham ugunstigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Den nye saaede Raps tegner paa mange Steder ikke saa godt, og er allerede paa sine Steder bleven om pløiet. Dersom man skal give nogen almindelig Charakteristik af Høsten i indeværende Aar, da vil man vel nærmest kunde kalde den en Middelhøst, skjøndt dette Begreb, som man let vil indsee er meget vagt og ubestemt, selv om man ikke vil gjøre det afhængigt af de forandrede Tider, der nu gjøre meget større Fordringer til et godt Udbytte, hvilket ogsaa allerede af den Grund er nødvendigt, at Landmændenne, idetmindste de af dem, der have kjøbt og forpagtet i de seneste Aar, maa svare langt større Afgifter af deres Eiendomme, end der tidligere er blevet fordret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-11
Det skjønne Høstveir vedbliver, hedder det i O. Th. Av., og vi have hørt flere dygtige Landmænd forsikkre, at der nu er megen Udsigt til, at dette Aars Høst vil for Fyens Vedkommende i det Hele taget blive endog bedre end en Middelhøst, imedens man tidligere i høi Grad befrygtede et uheldigt Udfald. Jsær skal Byggen nu love et godt Udbytte.