Jyske Efterretninger, 1783-04-11
Aalborg den 10. April. Hans Majestæt har under Dato Christiansborg Slot den 12. Mart. sidst allernaadigst udgivet Forordning, anlangende Overdaadigheds Jndskrænkning i Bondestanden i Danmark og Norge, hvorved giøres vitterligt: At da Hs. Majestæt er kommen i Erfaring om, hvorledes Overdaadighed i Bondestanden paa nogen Tid haver tiltaget, saavel i Hs. Majestæts Rige Danmark som Norge, deels i Mad og Drikke, deels i Klædedragt, saa at Bønderne ikke lade sig nøie med de Ting, som Landet frembringer, men skal paa sine Steder være yppige med Viin og Caffee og Klæder af fremmede Tøier at bruge, hvorved denne Stand forarmes og Pengene til Fremmede udgaaer af Landet; og Hs. Majestæt, til at forekomme Overdaadighed overalt i Sine Riger og Lande, haver ladet udgaae Sin allernaadigste Forordning af 20. Januar. sidstleden, saa har Hs. Majestæt og til at forebygge slig skadelig Ødselhed i Bondestanden hermed allernaadigst villet byde og befale: 1) Til Bonde=Brylluper, hvorunder tillige skal forstaaes Fæste Møllere og Kroemænd, maae ei være meere end 32 Personer af begge Kiøn, unge og gamle, Brud og Brudgom, deres Forældre, Slægt og Venner med indbegrebne; der maae ei gives meere i det høieste end 4 Retter Mad, og maae aldeles ei hverken Viin eller Caffe der forbruges; skulle nogen sig herimod forsee, da skal Brudeparret betale i Mulct 2 Mark for hver Person der meere er til Brylluppet end de fornævnte 32 Personer, og skal Sognefogderne i Danmark og Lehnsmændene i Norge hermed have Indseende, og strax mælde det for Herreds= og Birkefogden eller Sorenskriveren, som, efterat Sagen Giesteretviis er undersøgt og rigtig befunden, dømmer Brudeparret i den fornævnte Mulct, den halve Deel af Mulcten til Sognets Fattige og den anden halve Deel til Sognefogden, og Lehnsmændene, eller hvem anden der er Angiver, naar disse ei ere det, hvilken Dom sendes Amtmanden til Approbation, og naar den er erholdet, kan samme uden videre Appel exeqveres. Dersom til noget Bonde=Bryllup enten skulle gives meere end 4 Retter Mad, eller bruges Viin og Caffe, da skal Brudeparret derfor betale i Mulct 8 Skilling for hver Person som er til Brylluppet, hvormed Sognefogeden og Lehsmændene have Jndseende, saaledes som foran er sagt, og deeles denne Mulct da paa samme Maade. Ligeledes skal og al Viin og Caffe være forbuden ved Barseler, Bornedaab, Kirkegang og Liigfærd, og maae i saa Tilfælde ingen Mad gives uden til Udenbyes Folk, alt under Straf af 1 Rigsdaler for hverGang herimod handles, med hvilke Bøder det forholdes som tilforn sagt er, ligesom der i øvrigt ingen Sammenkomster ved slige Leiligheder maae være, saa vil Hs Majestæt og, at al Caffe Drikken blandt Almuen paa Landet; skal være forbuden. 2) Jngen Bonde=Bryllup maae holdes meere end een Dag, dog tillader Hs. Majestæt, at 16 af Bryllups Giæsterne maae anden Dagen komme tilsammen om Aftenen Klokken 6 og dandse til Midnat, dog uden at maae sættes til Bord. Dersom noget Bonde=Bryllup skulle holdes meere end een Dag, da skal Brudeparret betale en Mulct fra 2 til 20 Rigsdaler, som Amtmanden fastsætter uden videre Appel for hver Dag Brylluppet holdes meere end een Dag, og skal saavel Sognefogderne som Lehnsmændene hermed have Indseende, da Bøderne deeles paa den i 1. §. anførte Maade, ligesom det og med Executionen saaledes forholdes. 3 Jngen af Bondestanden paa Landet, ung eller gammel, gift eller ugift, maae bære andre Klæder end af hiemme gjort Tøi, som Vadmel, Værken og andet deslige; Qvind folkene maae aldeles ei bære Silketrøier eller Skiørter, eller Silketørklæder, dog maae de bære en Silkehue, og Trøie og Skiørt af Kramtøi, og Bønderne ligeledes bære en Trøie eller Vest af Kramtøi, og skal Sognefogederne og Lehnsmændene enhver for sit Sogn og District, hermed have Indseende. Skulde nogen Bonde, Mandfolk eller Fruentimmer herimod handle og fremkomme enten i Kirke til Offers, til Bryllup, eller i nogen anden Forsamling, anderledes klædt end her anordnet er, da bøde den Person for hver Gang hans Brøst saaledes findes 16 Skilling Dansk, den 1/4 Deel deraf til Sognefogederne og Lehnsmændene, og de øvrige 3/4 Deele til Sognets Fattige, hvilke Sognefogederne og Lehnsmændene oppebærer, og de 2 Deele deraf til Sognets Fattig=Casse. betaler. Men skulde de Skyldige ei i Mindelighed ville betale, da mælde de det for vedkommende Herredsfoged Birkefoged eller Sorenskriver, hvilke dermed omgaaes som i 1. Artikel sagt er, og skulle nogen for slig Brøde, tvende Gange være mulcteret og lade sig 3die Gang finde i saadan Brøst, da skal den Person, andre til Exempel gaae sidst til Offers, naar heele Menigheden har offret, med mindre han eller hun forandrer sin Dragt og ikke lader sig see meere i forbudne Klæder, hvilket Sognefogderne, Lehnsmændene og i fornøden Tilfælde Hs. Majestæts Fogeder haver at holde over. Denne Hs. Majestæts Forordning skal oplæses 2 Gange om Aaret af Prædikestolen, den anden Søndag efter Advent og den første Søndag efter Trinitatis, da de som det Aar have betalt Bøder navnligen oplæses, da Præsten tillige forklarer, hvorfor dette er befalet, og hvor meget denne befalings Efterlevelse er til Almuens eget sande Beste.