Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-10-05
Altona. Spanien. Den legitimet Rebellion, som Times kalder den, griber Dag for Dag meere om sig, og truer det ulykkelige Land med nye Rystelser. Provindsen Navarra synes ogsaa at ville følge Cataloniens Exempel. Der staae det forhenværende Anførere ved Troeshæren, Santos La dron og Juanito, i Spidsen for Oprørerne, og ved Tudela forefaldt i de første Dage af Septbr. en Fægtning, hvori Authoriteterne endnu beholdt Overhaand. Fra General Monet indtraf den 8 Septbr. en Koureer til Kongen med Depescher, hvori han erklærede de i Catalonien forefundne Hjelpemidler utilstrækkelige og bad om mere Mandskab og Penge. Hs. Majestæt lod strax Ministrene, kalde til St. Jldefonso, og under Mødet indtraf endnu en overordentlig Koureer fra Generalkapitainen i Arragonien, med Efterretning om en ogsaa i denne Provinds udbrudt frygtelig og almindelig Opstand. Siden har Hs. Majestæt fattet den Beslutning, selv at reise til Catalonien, for paa Stedet at anstille Undersøgelse over Aarsagen til Provindsens urolige Tilstand, hvorom et Dekret er udstædt til Raadet af Castilien. Den 22 Septbr. gik Hs. Majestæts Reise ogsaa for sig over Valencia til Tarragona, ledsaget af Hr. Calomarde og for Resten et lidet følge. Hoffet begav sig den 18 Septbr. fra St. Jldesonso til Escurial, og Dronningen skal føre Regentskabet i sin Gemals Fraværelse. Jnfanter Don Carlos er reist forud, for paa Stedet at gjendrive det Rygte, som var det for hans Person Jnsurgenterne handlede. 25,000 Md. af alle Vaabenslags ere beordrede imod Catalonien, medens Observationssarmeen marscherer imod Arragonien, eller, som det og hedder, trækker sig tilbage til Madrid, for at hindre, at Ferdinan ikke skal nedlægge Kronen til Fordeel for sin Broder Carlos, hvortil Absolutisterne ville tvinge ham. Præsten Merino, hvis Hæftelse Kongen havde befalet, staaer under Benævnelse af Kong Carl Vs Generallieutenant i Spidsen for et stærkt Partie i la Mancha. Hr. Lamb er alt over Bayonne indtruffet til Paris. J Forbindelse med hans Afreise havde Konstitutionel meget omstændelig fortalt Hr. Calomardes Afsættelse. Det Modsigende i, at Hovedet for det Apostoliske Partie 8 skulde være faldet i Ungade, i samme Øieblik det havde op de naaet den fuldstændigste Seier, forklarede den af det almindelige Særkjende ved alle Partier, at opofre den, som de skylde Seieren. Siden angives en urigtig Adresse paa en Billet fra Krigsministeren til Søeministeren som Grund til Misforstaaelsen, hvilket Konstitutionel dog ikke vil lade gielde, men forsikrer, at Calomarde virkelig har været afsat en heel eller en halv Dag. Dog, hvor meget er ikke uforklarligt, som f. Ex. at det herskende Partie har fore maaet Kongen til, i nærværende Øieblik at underskrive Dekretet og sin troe Gardes Reduktion, og at General Ramagosa, hvis hemmelige Undvigelse til Rebellerne sidst meldtes, har været personlig i Jldesonso, hvorfra Hs. Majestæt lod ham give sikkert Leide tilbage til Catat lonien, imod Løfte, at opbyde sin hele Jndflydelse, for at omvende Rebellerne. Den franske Journal Ekko fra Sønden finder det ogsaa i al Uskyldighed, at Anføreren for de 1 Agraviados, som nylig stødte sammen med et fransk Korps i Mataro, da Kapitainen for samme ikke vilde indlade sig med dem, forsikrede, at de havde de reeneste Hensigter og blot vilde befrie Kongen, indføre Jnqvisitionen og ombringe alle Frimurere!" At Forvirringen er steget til det Høieste, kan blandt andet skjønnes deraf, at Erkebiskoppen, af Tarragona i sit Hyrdebrev frikjender Kongen selv for Mistanken om, at have givet hemmelig befaling til at væbne Urostifterne. Af de adspredte Efterretninger og Borgerkrigen i Catalonien erfares, at Girona beleires af Rebellerne, som ogsaa ved at besætte Colide Balagner, have afskaaret Forbindelsen imellem Tarragona og Tortosa. Et Rygt siger, at Regentskabet i Manresa har proklammeret en Vaabenstilstand og sendt 4 af dets Medlemmer til Madrid. Der er sat Dødsstraf for Alle, som gribes med væbnet Haand. Paa fransk Grund modtages derimod de Flygt linger, som komme uden Vaaben. Ved en Proklamation af 13 Septbr. har General Monet lovet alle Jnsurgentere, som inden den 25de vende tilbage og aflevere deres Vaaben, Tilgivelse, dog med Undtagelse af Anførerne, som skulle straffes efter Lovens hele Strænghed, Lignende Tilgivelse gjelder for dem, som have ringet med Stormklokken, naar det ikke skeer meere efter Proklamationens Bekjendtgjørelse.