JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Den 30te Septbr. var paa Compagnihuset i Aalborg foranstalte et festligt Middagsmaaltid til Ære for den til sinny Embedsvirksomhed bortdragende Stiftamtmind, Kammerherre, Ridder v. Castenskjold; ved hvilken Leilighed en til Anledningen skreven Sing blev afsjungen. Ved Afreisen den 2den Ocbr. ledsagede flere af Byens Øvrighedspersoner, samt Honoratiores, Hs. Høivelbaarenhed til Svenstrup, for der endnu at byde ham det sidste Farvel."(Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Hs. Majestæt, de Franskes Konge, har beordret Marine=Ministeren, i sit Navn at tilkjende den danske Skibs=Capitain A. Glasser en Guld=Æres medaille, for at have bjærget den 29de April 1835 Mandskabet paa den franske Skonners PlaGenevieveret af Dunkerquen. Medaillen er bleven overleveret den kongel. danske Gesandt Kammerherre, Ridder Koss, til at sendes til dens Bestemmelsested. (Berg. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Jndsendt.)¬ J No. 85 af Thisted Amtsavis og AvertissementsTidende for dette Aar findes, under Forlangt Jndrykkelse, indført et Stykke, hvis Forfatter beklager ikke at kunne være tilfreds med den bestaaende Postindretning i den vestlige Deel af Nørre Jylland, især hvad Thye og Morsøe betræffer, da der, som han anfører, vel afgaaer 3 Gange ugentlig Brevpost fra Thisted, men derimod ikkun 2 Gange ugentlig ankommer Post dertil, nemlig: hver Løverdag og Mandag, og da altsaa Brevposten udebliver fra Mandag til Løverdag, er man i Thisted næsten i en heel Uge uden Efterretning fra den øvrige Deel af Danmark, der let naar stormende Veir opholdt Posten ved Sallingsund kunne udstrækkes til 8te Dage, ligesom han iøvrigt og anseer den nuværende Postindretning for høist besværligt for Embedsmanden der i 3 Dage modtager en Masse af Breve og Sager, hvoraf en Deel skal besvares strax, uden at dertil levnes nogen Tid samme Postdag da Brevposten i Almindelighed ankommer Mandag Eftermiddag mellem 5 og 6 og afgaaer samme Aften mellem 7 og 8. - Kun ved at Brevposten fra og til Thisted forlægges over Aalborg, formener han at en regulair Postgang kan opnaaes. Til Berigtigelse af disse deels factisk urigtige og deels med utilstrækkelig Sagkundskab fremsatte Yttringer, har Jndsenderen heraf troet at burde oplyse Følgende: Allerede ved de i Aaret 1831 og 1832 iværksatte og til en forbedret Postgang for Jylland trufne Foranstaltninger opnaaedes for Correspondeneen paa Thisted følgende Fordeele: a. at der paa de Breve, som afsendtes fra Kjøbenhavn over Viborg til Thisted kunde haves Svar i Kjøbenhavn 3 a 4 Dage tidligere end forhen; b. at de fra Thisted i Sommermaaneder Torsdag Morgen afgaaende og til Aalborg bestemte Breve, indtraf i Aalborg næste Dags Morgen istedetfor som forhen, først Tirsdag Morgen, og endeligen: c. at der paa de fra Aalborg i Vintermaanederne om Torsdag Eftermiddag over Viborg afsendende og til Thisted Bye bestemte Breve, kunne indløbe Svar i Aalborg den førstkommende Tirsdag Formiddag, istedetfor som forhen om Fredag Aften, og at der paa de fra Aalborg Mandag Eftermiddag afsendende og til Thisted Bye bestemte Breve, kunne haves Svar i Aalborg den førstkommende Fredag Formiddag istedetfor forhen Tirsdagen derpaa om Aftenen, saa at Correspondencen paa Thisted postdagligen vandt 3 a 4 Dage. Siden den fra 1ste Mai d. A. foretagne Udvidelse, af Postforbindelsen i Jylland, er Postgangen til og fra Thisted undergaaet følgende Forandringer: a. Brevposten ankommer nu til Thisted i 11 Maaneder af Aaret den ene Postdag ugentlig, Mandag Eftermiddag Kl. 4 a 5, istedetfor som for Tirsdag Formiddag Kl. 10 a 11 i Sommermaanederne og Tirsdag Aften Kl. 10 a 11 Vintermaanederne, og denne Postdag i Ugen afgaaer Brevposten igjen fra Thisted i 11 Maaneder af Aaret Mandag Aften Kl. 8, istedetfor som for Mandag Eftermiddag Kl. 4 i Sommermaanederne og Søndag Formiddag Kl. 10 i Vintermaanederne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
J 11 Maaneder af Aaret afgaaer nu fra Thisted en nye oprettet 3die ugentlig Bræpost hver Løverdag Eftermiddag Kl. 4, og den i Aaret 1831 etablerede Extrabrevpost mellem Viborg og Hobroe, der har Jndflydelse paa Correspondencens Fremme mellem Thisted og Aalborg, afgaaer nu i 7 istedetfer som forhen ikkun i 6 Maaneder af Aaret. Vel ankommer der nu, som forhen, ikkun 2 Gange ugentlig Brevpost til Thisted, nemlig Fredag Aften og Mandag Eftermiddag - ikke som Forfatteren af det omhandlede Stykke i Thisted Avis, urigtigen har anført, hver Løverdag og Mandag – men da Posten den ene Gang om Ugen, der for indtraf i Thisted Tirsdag Formiddag og Tirsdag Aften, nu ankommer sammesteds Mandag Eftermiddag, saa er det en Selvfølge, at der nu maa være et længere Mellemrum imellem begge de ugentlige Brevposters Ankomst til Thisted end forhen. - Det er imidlertid indlysende og uden for Tvivl, at det maa være til Fordeel for de Corresponderende i Thisted, at modtage deres Breve fra Udlandet, Hamborg og Kjøbenhavn, samt fra de dermed i Forbindelse staaende Poster, saa tidlig som mueligt Særdeleshed naar Brevene ikke afgaae fra Afsendelsesstedet tidligere end forhen. At vedkommende Embedsmænd ikke uden Besværlighed skulle kunne besvare deres modtagende Embeds breve, maa vistnok ansees aldeles ugrundet, naar hen sees til, at Posten, ankommer til Thisted,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Fredag Aften Kl. 10 a 11, og Mandag Eftermiddag Kl. 4 a 5, samt afgaaer fra Thisted, Løverdag Eftermiddag Kl. 4. Mandag Aften. . . Kl. 8. respective Onsdag Eftermiddag og Torsdag Morgen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
De Breve som modtages Mandag Eftermiddag, ville saaledes, forsaavidt enkelte af samme maatte udfordre en særdeles hurtig Expedition, endnu kunne besvares samme Dags Aften, og de øvrige med den om Onsdagen eller Torsdagen afgaaende Brevpost, ligesom og de om Fredagen ankommende Breve kunne besvares med den om Leverdag Eftermiddag afgaaende Brevpost, At etablere en directe Post mellem Aalborg og Thisted vilde være forbunden med en ikke ubetydelig Udgivt, uden at medføre nogen Nytte for de Corresponderende, da Kjøbenhavns og Hamborg Brevpost ikke derved vilde ankomme tidligere til Thisted end som nu er Tilfældet, og det derhos ligefuldt vilde være nødvendigt tildeels at lade den nuværende Postgang til og fra Thisted vedblive. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Efter Meddelelse af Lloyd's Agent Hr. Consul Nisson hersteds strandede den 9de Dennes paa Masbøll Strand Skonnerten Washington, Capt. F. Joranson, kommende fra Gefle og bestemt til London med en Ladning Jern og Planker. Mandskabet er bjerget ligesom ogsaa det Meeste af Jnventariet og Noget af Ladningen, med Skibet er aldeles Vrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
Kjøbenhavns Havnepriser den 1ste October 1836. Hvede Holsteensk, 5 R. 4 M. - s. a 6 R. - M. - s. Rug, f. Provins. 3 R. 5 M. - s. a 4 R. - M. - s. Byg (toradet,) 3 R. - M. - s. a 3 R. 2 M. - s. Dito (sexradet.) - R. - M. - s. a - R. - M. - s. Havre. . . . . 2 R. - M. 4 s. a 2 R. 2 M. - s. Ærter. . . . . . R. - M. - sa R. - M. - s. Smør Jydsk Fr. 14 R. M. - s. a 14 R. 3 M. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-13
AVERTISSEMENTS. Vilstrups anden Læsebog for Almueskoler, Aftryk af de indbyrdes Underviisnings=Tabeller, Lærebøger, Almanakker fr 1837, samt Blanqvetter til Ministerial-Kikebøger, faaes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Ao. 1836. No. 114. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Aldaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbrille Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 15de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Politiole Nyheder. Tyrkiet. De Uroligheder, der i lang Tid i Bosnien have hersket mod Sultanen, og som jevnlig vare forbundne med røverske Jndfald paa det østerrigske Gebeet, ere lykkeligviis blevne undertrykte ved den berygtede Rebel=Anfører Alt Widaitsch Paschas totale Nederlag, hvorved Sultanen sikkres Landets uforstyrrede Besiddelse. AlliPascha er flygtet, og der er sat en Priis af 5000 Piaster paa hans Hoved. - Constantinopel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
den 15de September. - Spørgsmaalet om fri Seilads gjennem Dardanellerne og Bosporus vil blive den vigtigste Gjenstand for de diplomatiske Underhandlinger. At faae det afgjort tilfredsstillende, vil være vanskeligt; thi naar England forlanger, at Rusland skal opgive den Begunstigelse, det ifølge Stipulationer med Tyrkiet nyder fremfor andre Nationer, da vil dette Rige maaskee lade Sagen komme til det Yderste, førend det frasiger sig sin gyldig erhvervede Rettighed. - Fordrer derimod Storbritanien, at Seiladsen skal aabnes for alle Rationens Krigsskibe uden Jndskrænkning, saa vil Porten see sig nødt til med al mulig Energie at afvise et Forlangende, der vil berøve den dens bedste Bolværk mod fremmed Jndtrængen og stille den blot for alle europæiske Magters Luner og Jntriguer. Men var endog dette Anstødpunct ryddet af Veien, vilde der dog frembyde sig nye Vanskeligheder paa Grund af den Stilling, Rusland har mod Oventen, hvortil fornemlig maae regnes de kankasiske Landes Forhold og Herredømmer over det kaspiske Hav. Admiral Roussin overrakte nylig Sultanen i sin Konges Navn nogle kostbare Presenter. Tre af det franske Gesandtskabs=Personale modtoge den tyrkiske Orden, Nischan. - Over London berettes fra Constantinopel den 14de September, at der for nogle Dage siden er forefaldet et Optrin, som giver et klart Begreb om Ulemaernes Opposition mod Sultanens sidste Reformer. Ganske uventet indfandt nemlig et af de meest anseete og orthodore Medlemmer af hiin Stand sig ved Appellations=Tribunalet, hvor Sultanen havde befalet. sit Portrait ophængt, og erklærede dette, som stridende mod tyrkiske Skikke og Koranens Bud, for en det hellige krænkende Ryggesløshed. Hans hellige Jver, der med megen Vanskelighed og blot ved Ministerens Mellemkomst lod sig kjølne, gjorde et stærkt Jndtryk paa Tilhørerne. Saameget mere paafaldende har det været, at denne Dristighed er bleven ustraffet. Man troer derfor, at Sultanen har den Hensigt at lade Ulemas=Standen in corpore føle hele Vægten af sin længe undertrykte Vrede, under Forudsætning af, at et Angreb paa dens Magt og Privilegier, nu med Kraft lader sig gjennemføre, da den har tabt sin physiske Styrke ved Janitscharernes Tilintetgjørelse, og sin moralske, da den ved sine fordærvede Sæder har forspildt sin Popularitet i Konstantinopel. - Et Forsøg paa at forgifte Sultanen tilskriver man Ulemas, ligesom det ogsaa er vist, at de have været deelagtige i den nys opdagede Sammensværgelse mellem Soldaterne. - Porten har opdaget et Complot, hvis Hensigt var en almindelig og samtidig Jnsurrection af de tyrkiske Provindser paa den sydlige Donaubred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Jndenlandsk. Under 27 Septbr. d. A. er udstædt en Generalpostdirections=Plakat, hvorefter den nu gieldende Vognmandstaxt for Danmark skal forblive uforandret for Octbr., Novbr. og Decbr. Maaneder 1836.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Fra Fredericia skrives under 1ste October: Ve have idag høitideligholdt en af de skjønneste Festligheheder, som noget Borgersamfund lettelig kan feire, nemlig Jndvielsen af den ombyggede, betydelig udvidede og meget forskiønnede Michaelis Borgerskole. Den talrige Forsamling af deeltagende Tilhørere, den smukke Sang af Skolens Børn, det hjertelige, oploftende Foredrag af Taleren, bidroge meget til at frembringe den høitidelige Stemning, som giver en Festdag sin Betydning, idet Sjelen, ved Sammenligning mellem for og nu, fyldtes af levende Taknemmelighed over den bedste Konges uafbrudte Bestræbelser for Almueskolernes Tarv, af de inderligste Ønsker for hans store Hensigts Opfyldelse og høi Glæde over, med Tillid at kunne hengive sig til dette Haab. Trinitatis Borgerskole er ligeledes nu næsten fuldendt og ligesaa skjøn, ligesaa hensigtsmessigen udvidet; saa at faa Byer i Landet kunne fremvise tvende lignende Skolebygninger. Men det vi inderlig glæde os herover, erindre vi tillige med dyb Erkjendtlighed, at begge disse Arbeiders Fremme for en stor Deel skyldes den Mand, hvis Udlæg og Opoffrelser ogsaa, for et Par Aar siden, gjorde Mihaells Sognekirke til en af de smukkeste i Provindsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Hr. Pastor Gude har herved sat sig et Minde, som saalænge offentlig Gudsdyrkelse holdes i Ære, og Ungommens Underviisning og Opdragelse bliver et at i Statens vigtigste Anliggender, i Fredericia altid v. vorde uforglemmeligt. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Onsdagen den 28 Septbr. skjænkedes atter Hr. Conferentsraad Anders Sande Orsted er skiønt Bevipaa den Høiagtelse og Kjærlighed, han har vundet hos sine Medborgere ved den berale Aand, der aabenbarer sig i hans hele, Fædrelandet helligede Virksomhed og ved det elskelige fordringsfri Væsen, der gjør han til en kjær Gjæst i Vennesamfund. J Anledning af at han, som Broder i det kongelige kjøbenhavnske Skydeselskab, gav sin Skive, havde en saa talrig Forening baade af Broderskabet og Fremmede samlet sig, som der endnu aldrig ved en lignende Leilighed har været, og denne udbragte efter en Sang, der var skrevet denne Anledning, et mange Gange igjentaget og begeistret: "Længe leve Kongens og Folkets Mand, Anders Sande Ørsted!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Under Overskrift Politie i Maribo har Bagermester Krøyer sammesteds i Kjøbenhavnsposten beskrevet en forefalden Scene imellem ham og 3 Politiebetjente, hvilke, da de en Aften i Juni Maaned traf ham efter Kl. 11 med flere Gjæster i en Billardholders Stue, kastede ham ud paa Gaden, og uanseet hans Raab om at komme til Øvrigheden eller vorde fort til sin Kone, rev hans Klæder islykker og slæbte ham til Raadhuset, hvor de kastede ham, ikke engang i Borgerarresten, men i et Hul, fyldt med Sand, Kar, Ballier, Jernkjeder &c. Med Attester fra endeel Haandværksmestere og Svende er bevidnet, hvorledes det Hele er tilgaaet. En af disse tilbød Caution, uden at faae Svar: en Anden hørte en af Betjenterne sige, da Krøyer bad for sig, tilbød Caution og forlangte at tale med Byfogden: "Nei Krøyer, Du har tidt nok drillet Os. Fremdeles følger en Ansøgning til Stiftsbefalingsmanden, Kammerherre v. Jessen, hvori Kroyer beder om, at Sagen paa det strængeste maatte vorde undersøgt, Senere har Byefoged Valentin idømt ham en Mulct; men uagtet dens Størrelse ikke giver jus appellationis, har han dog forsøgt at gjøre sin Sag anhængig ved Overretten og lover at underrette Publicum om Sagens endelige Udfald. (Op. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Af en Skrivelse fra Sorøe. Dhrr. Justitsraader Richter og Povelsen foretage i denne Tid en Jnspectionsreise paa Sorøe Akademies Gods. Man er berettiget til at antage, at den vil vorde heldbringende for de, især paa et vist Strøg, betydeligt derangerede Fæstere. Det Haab, som for kort siden udtalte sig offentligt, at Etatsraad Estrup, som Director for Sorøe Akademie, vilde vorde remplaceret af en berømt Lærer ved det kohvnske Universitet - hvorfor nævner man ikke ligefrem Professor Schouw, stadfæster sig ikke, idet mindste ikke paa en for Stiftelsen, tilfredsstillende Maade. Nogle mene endog, at Directoratet gandske vil gaae ind, saaledes, at det, ligesom Universitetsrectoratet, skifteviis forvaltes af Akademiets Lectorer. J saa Fald vilde der ved Skolen vorde ansat en Rector. Tiden vil vise, hvor Sandheden ligger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Saameget synes allerede nu rimeligt, at den skjønne Bygning, der i Sorøe opføres for en Director, torde erholde en anden Bestemmelse inden Slutstenen lægges derpaa. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Onsdagen den 28de Septbr. blev en allerede i flere Dage, savnet og efterlyst Aftægtskone, Else Lausdatter, af Fjaltring Sogn, ved Lemvig, fundet død i en Aae, der flyder igjennem Sognet. Da Liget var nedsænket i Aaen med Steen, af hvilke to med et Toug vare bundne til Overkroppen, og een ved Fødderne, og det desuagtet har Tegn til ydre Vold, formodedes strax en begaaet Misgierning: og Mistanken faldt paa den Myrdedes Son. Denne, Huusmand Laurs Paulsen i Fialtring Sogn, 30 Aar gammel, hos hvem Moderen (en Kone paa 60 Aar) var til Huse, forsøgte vel at undvige; men blev paagreben og arresteret. Mellem Moder og Søn havde altid hersket slet Forstaaelse; de skjændtes daglig, og Skjænderiet udartede ofte til Haandgribeligheder. Begge bare et unaturligt Had til hinanden. Allerede i det første Forhør tilstod Morderen Forbrydelsen, og forklarede: at han en Dag for omtrent 3 Uger siden, var bleven høist opbragt over Moderens bittre Udtryk og haarde Ord, og at han havde lagt saa voldsom Haand paa hende, at hun var falden om og besvimet; hvorpaa han, uagtet han bemærkede Livstegn hos hende, lagde en Strikke om hendes Hals, og derved deels slæbte, deels har hende fra Stuen udi Laden, hvor hun døde. Dette foregik om Dagen. Natten derefter trillede han Liget paa en Græsbaare need til Aaen, hvor han nedsænkede det, efterat han om Dagen havde hentet de dertil fornødne Steen ved Havet, og henbaaret dem til det udseete Sted. (Rd. Av., Endnu er det ikke lykkedes at komme paa synderligt oplysende Spor efter den eller de uhyre diævelske Forbrydere som have udført det forhen ommeldte Myrderie i Bjerre under Grevskabet Holsteinborg i Sielland. Manden laae død paa Gulvet, med over en halvSnees Hug og Stik, og Konen laae død i Sengen med heelt indslagen Pande og Hovedskal, saa Blod og Hjerne var fløiet omkring til alle Sider, tillige var hendes Brystbeen knust. Alle Kister fandtes oplukkede, alt Tøiet deri omkastet, endeel Linned og Klæder samt alle Pengene borte. Man har som sagt Mistanke om, at Voldsgierningen er begaaet af omreisende Kludekræmmere, af hvilke en Deel pleiede ofte at logere hos de Myrdede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Skibet Archimedes, kommende fra St. Petersborg, er i Slutningen af f. M. ved Falsterbo blevet truffet af Lynild, der foer langs med Masten ned i Ladningen som var Hamp, der begyndte at brænde. Med stor Aandsnærværelse brød Mandskabet Dækket op, kastede 400 Bundter brændende Hamp ud i Søen, og blev saaledes Herre over Jlden, hvorved Skib og Folk frelstes. Det ankom den 30te September lykkelig til Helsingøer. (Aarh. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Som en Sieldenhed fortjener at anføres, at der forleden Dag blev solgt paa Børsen i Kbhvn 19 Foustager americanske - Æbler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Klarerede ved Thisted Toldsted. Jgiennem Canalen ved Agger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Jndk. Den 14de Octbr., Adolph Olsen af Nykjøbing fra Altona med Stykgods. Andre Klareringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Jndk. Den 11te, Jacob Thomsen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods. Jens Peter Christensen af og til Vixøe fra Christiansand med Jern, Salt og Trælast. Den 12te Møller Astrup af Løgstøer fra Aalborg med Stykgods. Den 14de, B. P. Brandt af og til Klitmøller fra Mandal med Ballast, C. C. Hausgaard af og til Klitmøller fra Christiansand med Salt og Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Udg. Den 12te, O. A. Breum af Nyekjøbing, til Aalborg med Ballast. Ved Tallotteriets 1260,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Trækn i Wandsb. udkom: 21, 78, 80, 19,65.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-15
Placat. Onsdagen den 2den November førstkommende og følgende Dag, vorder i Aannerup Bye Frøslev Sogn, afholdt offentlig Auction over det Stervboet efter afgangne Gaardmand Morten Olesen Nyeboe tilhørende Ind og Udboe bestaaende af Heste, Stude, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver og flere Avlsredskaber; Borde, Stole, Kister, Sengeklæder, Kobbertøi, m. m. efter de Conditioner som paa Auctionsstedet i Stervboe-Gaarden bekjendtgjøres, og hvoriblandt foreløbigen bemærkes, at Kjøberne erholde fra 2 til 6 Maaneder rentefrie Credit, i Forhold til Kjøbesummens Størrelse. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10 og Kreaturerne bortsælges den anden Dag i Middagsstunden. - Lysthavende indbydes. Nyekjøbing paa Morsøe, d. 14 Octbr. 1836. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-18
Ao. 1836. No. 115. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordrimbrilke Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 18de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-18
Politiske Nyheder. Jtalien. Angaaende de neapolitanske Anliggender melder Morning Chronicle Følgende: Det er meget at beklage, at det Besøg Kongen af Neapel nylig har aflagt i et frit Land som Frankerig er, ikke har havt til Følge at stemme ham gunstigere for hans Søster Christines, og hans Nieces Anliggender. Først erklærede det neapolitanske Hof, at det vilde lagt tage en streng Neutralitet. Hvad det imidlertid forstod under Neutralitet viste sig snart i de offentlige Blades Tone, i de neapolitanske Embedsmænds Opførsel og i de forskjellige Grader af Opmærksomhed, som vistes Dronningen af Spaniens Minister og Don Carlos's Emissair. Spaniere, som vare forsynede med Pas fra den constitutionelle Regjering, og besøgte Kongeriget, begge Sicilierne vare idelige Fornærmelser underkastede af Politiets Betiente, og meer end een Gang bleve de henviste til Grev Toledo, Don Carlos's Agent, i Stedet for til Spaniens love lige Repræsentanter. Desforuden er den spanske Consul i Palermo bleven slæbt ud af sit Huus ved det neapolitanske Polities Agenter og paa en uretfærdig og forhaanende Maade forviist Landet. Den officielle Journal for begge Sicilierne har ikke ladet nogen Dag gaae forbi uden at spotte over den spanske Regjering og selv over Englænderne, formedelst den Hjælp, de have ydet den constitutionelle Sag. Vel blev dette Blad kaldet til Orden desangaaende; men det holdt sig skadesløs ved at uddeele til sine Abonnenter et Portrait af Don Carlos, som fulgte med Bladet af 12te Juli dette Aar, og hvorunder man læste Carlos Qvinto. Da den spanske Minister gjorde Fyrst Cassano Forestillinger herimod, fik han til Svar: At den neapolitanske Regjering, da den ikke erkjender Dronningen, herved tilstrækkelig bekjendtgjorde sin Anerkjendelse af Don Carlos, som den var fuldkommen berettiget til at kalde: Carl den Femte. Jfølge dette Svar har den spanske Regiering uden videre brudt med den neapolitanske, kaldt sine Ministre i Neapel tilbage og sendt den neapolitanske Minister i Madrid hans Pas.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-18
Schweitz. Fra Jura skrives under 1ste October: Det Vigtigste som for Tiden kunde tildrage sig i Schweitz, er upaatvivlelig Forkastelsen af Landdags-Beslutningen, betræffende Flygtninge, og den dermed forbundne Vægring at vælge et Medlem til Eedsforbundets Repræsentantraad for Canton Waadt. Denne Beslutning blev efter lange og heftige Debatter fattet den 27de f. M. med 65 Stemmer mod 62.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-18
Fra alle Kanter hører man, at det franske Gesandtskab har tilbagesendt de dets tilstillede Skrivelser fra den Schweitzerske Regjering uaabnede J Dag udbreder sig det Rygte, at Schweitserske Breve, bestemte til Frankerig, paa dettes Grændser ere tilbagesendte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-18
Frankerig. Fra Paris skrives under 5te October: Alles Opmærksomhed er henvendt paa, hvad Jndtryk den ved den franske Gesandt til Eedsforbundet overleverede Note vil gjøre, og hvad Udfaldet vil blive, og man spørger, paa hvis Side Uretten er. - "Schweitz vil give efter og Alt vil jevne sig;" mene de ministerielle Blade. "Schweitz vil, kan og tør ei give efter svarer Oppositionen. - Man vil vide, at Schweitses Gesandt ved det franske Hof, Hr. Tichann har forlangt sit Pas og derved sat Ministeriet i stor Bestyrtelse. Ja man tilføier, at Regjeringen i sin Forbittrelse herover har afsendt en Courier til Hr. v. Montebello med den Efterretning, at Alt var beredt til at udhungre Schweitserne i deres Bjerge; dette er naturlig viis overdrevet.