Berlingske Tidende, 1820-11-03
Reapel, den 9de October. General Florestand Pede har seet sig nødsaget til at udøve Fiendsigheder mod Staden Palermo. Allerede syntes alt ved Underhandlingerne med Fyrst Villafranca i Termini at være aftalt til Stadens fredelige Besættelse; kuns frygtede Villafranca den lavere Folke klasses Misfornøielse med Guntaens Forholdsregler i saa Henseende, og han blev ogsaa af Frygt for sin egen Person i Termini Den 24de September marscherede Pepe til St. Jlaria, og opstillede sine Tropper mellem la Bagheria og Havet. Den 2de nærmede han sig Palermo, posterede sine Tropper paa Sletten foran Staden, og udsendte et Recognosteringscorps langs med Kysten. Neppe var dette kommet forbi Batteriet del Sagrament, før det blev modtaget med Kanonskud. Da man heraf saae Jndvaanernes fiendlige Sindelag, saa rykkede Generalen frem med Jnfanteriet. De nærliggende Bierge og hele Sletten vare opfyldte med Bønder, som uophørlig fyrede, ligesom der ogsaa blev underholdt en levende Jld med mange Artilleriestytter og af 3 Kanonbaade, som flankerede vor Linie. Desuagtet gik vore Tropper over Bækken, besatte Flora, den botaniske Have, en Bastion og alle Forstadens Huse udenfor Portene St. Antonio og Termini, efterat de havde fordrevet eller nedhugget de derværende Fiender. Aftenen og Natten tilbragte de i denne Stilling. Ved Dagbrækningen afsendte man Capitain Gaddi i en Barke til Portofelice med en Proclamation til Folket, for at bevæge det til Rolighed; men hverten Capitainen eller Barken vendte tilbage. Nu trængte vore Tropper igjennem Portareale ind i Staden, idet de drev en talrig Hob bevæbnede Folk foran sig. Der blev skudt meget paa vore Tropper fra Husene, men de lode dem ikke deraf forhindre i at trænge frem; adskillige Huse bleve opbrændte, nogle tilligemed deres Forsvarere. Flotillen havde med Virtning kastet mange Bomber og Grangter ind i Staden, 30 Huse og 2 Kirker, laae i Aske. Da vore Tropper vare Mestre over alle Møllerne, saa begiærede Jndvaanerne som en Naade Tilladelse til at maatte bruge dem i 48 Timer. Generalen tillod dette for 6 Timer. Da han imidlertid var overbeviist om at have udbredt Skræk nok, og at kunne give Jndvaanerne Tid til Eftertanke, drog han om Natten Tropperne tilbage fra Byen, og modtog de Oldinger, Koner og Børn, som flygtede til Leiren. Den Me holdt nogle faa Corps la Flora og Forstaden ved Termini=Porten besatte, Resten dannede en Reserve. Man sendte alle Fangne tilbage til Staden med Fredstilbud; og de derfra flygtede Familer bleve vederqvægede og ligeledes igien indladte. Tillige sendte General Pepe en Lieutenant, Avellino, som Parlamentair til Termini Porten; han blev i Begyndelsen behandlet godt; men maatte siden flygte fra Rebellerne, som beskyldte ham for troløse Hensigter. Ogsaa begge de tidligere Parlamentairer, Capitain Gaddi og Major Cianciulli, vendte til bage. Den sidstnævnte skal kunne tarke Fyrst Paterne for at han slap med Livet. Opad Dagen kom talrige Deputationer fra Byen, hvilke General Pepe modtog ; og paa deres Begiæring blev der fastsat en Samtale med Fyrst Paterne; men medens man ventede paa Udfaldet af disse Underhandlinger, bleve Portene paa ny lukkede, og Fiendlighederne atter begyndte. Den 29de ankom en Artillerie Transport, som om Natten blev sat i Land. Tillige ankom der fra Messina 250 Mand Landtropper. Allerede den 27de havde Oberst Fulgi sat sig i Marsch fra Trapani, for at indtage Alcamo. General Pede havde nu den Plan, for det første ikkuns at beskyde og bombardere Palermo, fordi en Storm vilde drage en større Ødelæggelse efter sig. Da Staden kuns har saa Hielpekilder, saa haaber han paa denne Maade ogsaa snart at naae sit Maal. Jndtil den 2den dennes var intet videre af Betydenhed forefalden. Hs. Majestæt sagde blandt andet i Hans Tale ved Parlamen. tets Aabning angaaende Krigs=Departementet: "Deres Jndsigt i vil let bringe Dem til at skielne imellem den øieblikkelige og den vedvarende Fornødenhed, for at Hæren skal kunne opfylde sin Hensigt, i og dog ikke falde Nationen til Byrde. Vor Miliz frembyder os en Magt, der ikke besværer Statens Skatkammer, og er af den største Nytte til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse." Angaaende Justitsdepartementet sagde Han: "Retspleien berver endnu næsten paa det samme Grundlag, hvorpaa jeg forefandt den. Jeg har benyttet Exempler og Erfaringer, og optaget de Love, der have syn tes mig de bedste, fordi jeg ikke er i Stand til at nære nogen anden Lidenskab, end den for det offentlige Vel. Min Justitsminister vil forelægge Dem de til denne vigtige Deel af Regieringen nødvendige Udkast. Om De skulde finde endnu flere Forbedringer nødvendige for den personlige Frihed og Eiendoms Sikkerheden, kunne De være forsikrede om, at De ved at foreslaae dem handle efter mit Ønske &c.)