JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Hvid Kløverfrøe kan faaes igjen hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Friske og gode Ansioser er atter at faae i Dunker og mindre Dele til nedsatte Priser hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Fortrinlig heglet Hamp, deslige Hør, faaes til meget billige Priser hos A. W. Stigaard. Bedste Kjøbenhavnsk Hvidt Øll faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Et lidet Partie lollandsk rød Kløverfrøe i bedste nye og velrensede Vare, kan bekommes hos R. Mallings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Friske Appelsiner, Citroner, store Bamberger Kirsebær, tørrede Pærer, m. m. m. bekommes paa Svane Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Hvor en god rummelig Reisekuffert kan faaes tilkjøbs anviser Adressecontoiret. i Følgeblad. Herm. Konge og Folk. Naar Glæde toner, Konge, nær Dit Hjerte, Da gaaer den lydt igjennem Danas Barm. Naar Tidens Dæmon svanger gik med Smerte, Da løfted sig til Værn for Dig hver Arm, Hver Sorg, som tung, hver Fryd som zephyret Den mægtigste for Thronen bød at stande Gik Landet rundt, hvo mindes ikke det. Med bøiet Hoved eller oprakt Pande. Det var ei, Konge, nogentid Bedrag, Dit Liv var Sandhed, Sandheds Frugt det bar, Det ligger aabent, hver dets Gaade klar Gjenspeiler for hver Old Dit faderlige Hjerte, Som ingen Ære, intet Held begjærte, Der ej var knyttet fast til Folkets Sag. Derfor som Faa var Frederik, Dit Rige, Et mægtigt Rige, stor Din Hersker=Magt, En Faders over Børn, som lykkelige Til hver en Stund velsignede den Pagt, Som bandt det tro, taknemmelige Bryst Med Blomsterbaand til Kongen og hans Throne At lønne Dig - naar svarlig tung Din Krone I Kjærlighed kun levnede Dig Trøst. O, Gud skee Tak, de Dage ere svundne, Og Fredens favre, milde Rosenskjær, Ei Seirens purpurrøde Aften herOs lader sukke: ja de er henrundne; Vi kunde glemme, Konge, hver en Nød Men aldrig Styrken, hvormed Skjæbnens Torden, Du æskede til Kamp, da Syd og Norden Med mindre Ædelmod sin Pligt adlød. Det Alt, o Konge, herligt skal Dit Minde, Til fjerde Christians, femte Frederiks binde; Som de Du elsked Fredens gyldne Tid, Dog kjøbes maatte den med blodig Strid, Som kosted Hjertet mangen bitter Stund, En Kamp, som Faderbarmen ene kjender, En Kamp, meer haard end den som tappre Hænde. Formaae at vinde paa en fjendtlig Grund. Det er forbi - af Ven og Fjende æret Du har nedlagt Dit Sværd og ønsker Fred, At Danmark blive maa, hvad det har været Og hvad det er, et Sjælens Blomsterbed, Hvor Laurens Krands endnu sig lader vinde, Ei pletted af den rødmende Rubin, Men smukt foreent med Ephen og Kjærminde, Omslyngende Forgjængelsens Ruin. Tak Frederik, Tak - Dit elskte Folk Du kjender, Du veed dets Aand er dyb, dets Villie stærk, Du nytted Flammen, som i Hjertet brænder, Og Folk og Konge reiste fælleds Værk, Adskilt de ingentid, og intet vilde, de vidste, Styrken bør fra Viisdom sig ei skille. O, derfor Drot, høit jubler ved Din Lykke, Det Folk, som altid ved Din Side stod, Det Folk, hvis Troskab var Din Krones Smykke Som Kongeborgens Dagmar Dannabod, Som Moderens, de lykkelige Tvende, Hvis Hjerter Folket som dets Fader kjende. Ja derfor Fader, derfor Konge, klage Den Sørgende er meer, thi Du er glad, Og han velsigner Ham, som sender Plager, At Livets sidste var dets bedste Blad. At ogsaa Du, den ømmeste blandt Fædre, Omslynges maa af kjærlig Børneslok, Og endnu længe Leirestolen hædre. Som venlig Patriark, med sølvhvid Lok. J. P. Miller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Rusland. Rusland besidder accurat den 19de Deel af at Jordens Fastland, den 14de Deel af vor Halvkugle, og den 23de Deel af hele Jorden. Det udgjør 375,174 Qvadratmile. Rigtignok kommer der i Siberien kun 8 Mennesker paa Milen. Ruslands hele Omfang overgaaer Maanens Overflade med 123,881 engelske Mile, naar man antager, at denne, ligesom Jorden, er for to Trediedeele bedækket med HavEn historisk Mærkværdighed. Hvor mærkværdigt er det ikke, at det russiske Folk, som ved sine Søtoge mod Constantinopel og de græske Keisere i sin Hedenskabstid havde Grækerne af takke for deres første Cultur og Christendommen, nu i vore Dage, efter 90 Aars Forløb, kæmper for Christendommens Sag og Grækerfolkets Frihed, og saaledes betaler sin Gjæld til det. Anno 955 blev den russiske Storfyrstinde Olga døbt og christnet i Constantinopel. Hvo veed, om ikke i Aaret 1829 en russisk Storfyrste skal aabne Constantinopels Porte paany for Christendommen? Hvor beundringsværdige ere ikke Forsynets Veie! Bidrag til Tyrkernes Characteristik. Den tyrkiske Barbeer støder Kniven fra sig, vore trække den til sig; den tyrkiske Tømmermand trækker Saugen til sig, vore skyder den bort fra sig; Mureren sidder, medens han arbeider, vore staae; Tyrken skriver fra Høire til Venstre, vi det modsatte, naar vi bygge et Huus, begynde vi med Grunden og ende med Gavlen, Tyrkerne begynde ovenfra og ende nederst; &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Den tyrkiske Sultans Marstal. Sultanen og hans Svite holder bestandig 3000 (men aldrig over eller under) Heste paa Stald, foruden 400 Muulæsler, og da Serailofficianternes Heste ogsaa fodres paa Sultanens Bekostning, saa staae der altid idet mindste 6000 Heste paa Stald i Serallet. J den saakaldte lille Stald befinde sig fra 520 til 5500 af de udsøgteste Heste, gandske til Sultanens eget Brug. Ovenover denne Stald ere pragtfulde Sale, hvori der er ophængt det til enhver Hest henhørende kostbare Ridetøi, som er besat med saa straalende Ædelstene at f.Ex. et enkelt Bidsel ofte koster 10,000 Pd. St. Alle Hestene ere af arabisk, ægyptisk eller persisk Race. J denne Stald findes kun Hingster og Wallakker. Det er under Livsstraf forbudt at sælge udmærkede Heste i Erindrings=Mynter. Den Tanke at benytte de største Courantmynter til den nærværende Tids mærkværdige Begivenheders og Handlingers Fremstillelse, som Forbillede for de Samtidige, og som Erindring for Efterverdenen, har i Løbet af nogle Aartier af Sagkyndige været anseet som hensigtsmæssigt og ønskeligt, efterat alt i de forlængst fremfarne Tider Grækere og Romere paa lige Maade søgte at forevige deres Seire og Triumpher, roesværdige Handlinger og Opoffrelser for det Almindelige, ved Mynter, der ved samme Værd dog frembød en stor Mangfoldighed i Præget, idet de fremstilte Tidens Begivenheder samt mærkværdige og mindeværdige Tildragelser og Handlinger. Kongen af Bayern har fattet den Beslutning, til Fædrelandshistoriens Fremme, til Nationalaandens Oplivelse og til Hæder for dydige Handlinger paa lige Maade ved Conventions-Dalerne til Nutiden og Efterverdenen at overføre sin Regjerings vigtigste Begivenheder, og berømmelige til Nytte for Staten og Menneskeheden fuldførte Handlinger. Som man erfarer ere deslige Conventionsdalere alt under Arbeide, og ville med det første være udmyntede. Det første Slags vil fremstille det mærkværdige Moment, i hvilket Kongen i Atats, raadets Midte besværger Forfatningen; paa en af de følgende skulle Kongens Dronningens og de kongelige Børns Brystbilleder vorde fremstillede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Hestehandel i London. Af Hestehandlere gives der i London en stor Mængde, og deriblandt meget anseelige Mænd, der byde over store Capitaler. Blandt de mange Depots i denne Stad, udmærker sig især det af Hr. Georg, Noung i Aaret 1822 aabnede Udsalg (Bazard) af Heste og Vogne, som det skjønneste og prægtigste Jnstitut, der vel i sit Slags har existeret. Den fiirkantede Plads indeholder et Fladerum af 2 Arres. Saddelkammeret er 151 Fod langt. Vognremisserne indeholde 5000 Eqvipager af alle Sorter. Til den med en Kuppel zirede store Sal, der er 113 Fod lang, 47 Fod bred og 44 Fod høi, slutter sig desforuden en Række af Værelser, hvoriblandt Kaffeværelset, 3 Billardsale og en Refectorium, hvor man kan erholde alle muelige Forfriskninger. Staldens kunne rumme 500 Heste, hvilke blive holdte og passede med særdeles Omhue. Staldbetjentene bære en Slags militair Uniform. J de forskjellige Bureauer, som ere nummererede efter deres forskjellige Bestemmelser, erholde Kjøberne Efterretning om Hestenes i Priis og Qvaliteter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Natten imellem den 25de og 26de sidst skeete Jndbrud i Østbirk og Lundum Kirker norden Horsens, i den første ved at opbrade Kirkedøren, og i den sidste ved Vold paa et Fag Vinduer og en Jernstangs Afbrydelse. Jnstrumentet, Voldsmændene havde afbenyttet, et PlovLangjern, stiaalet samme Nat paa Østbirk Byes Mark af den gamle Udflytter Gaardmand Niels Winthers Plov, efterlod de i Lundum Kirke, tilligemed den af Vinduet udbrudte Jernstang, og røvede blot der en Messingbielde af Taplepungen; hvorimod de af ØstdirkKirke borttog et paa Alteret altid staaende Crucisix, et Qvarteer langt, en Tomme bred, paa en firekanteFod, Korset af et tungt Metal, til sin Tid forgyldt, men Christusbilledet derpaa af Sølv, og en liden Sølvklokke som hængte ved Tavlen. Fattigblokken var oplukket, men Tyvene fandt intet der. Messingbækkenet til Døbefondet havde de havt fat paa, men lod det blive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Dette skjændige Jndbrud og Røverie i 2de Kirke som tilhører 2de milde Stiftelser, offentliggjøres herved, om Tyvene mueligen kunne være at opdage tildeels ved Faldbydelse af bemeldte Sølvstykker. Enhver Retsindig ville bidrage Alt hertil. Forøvrigt udloves en Douceur af 20 Rbd. til Den eller de som kunde give nogen Oplysning ledende til Gierningsmændenes Opdagelse. Anmeldelse desangaaende modtages paa Hansted, gaard og af Landvæsens Commissair Heegaard i Raadved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Det bemærkes, at der ingen Gudstjeneste holdtes Søndagen den 26de i nogen af forbemeldte Kirker, da Ungdommen confirmeredes i Yding og Hansted Kirker, hvilket formodes var Tyvene bekjendt, og det antages derfor, at disse maae være i Nærheden. Den 30te April 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
At Stud. Theol. Joh. Henneboe Bloch i Aarhuus af Magistraten er erklæret umyndig, og jeg undertegnede beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres, herved. Aarhuus, den 1ste Mai 1329. S. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Viin Auction. Tirsdagen den 16de Juni 1829 og efterfølgende Dage, bortsælges, ved offentlig Auction i Ebeltoft, en med Briggen Dania, directe fra Middelhavet ankommen, og som Transitgods her oplagt, Ladning af de fortrinligste Champagne, Bourgegne, Provence og Languedoque Vine. Disse Vine, som ere udsøgte at en Kiender paa Stedet, ere alle fra udmærkede Viin aar, saasom 1819, 1822, 1825 og 1828, og bestaa af efterfølgende Slags røde Vine: Clos du Vaugeot, Roman, Chambertin, Nicits, Pomard, FolnayBandolle, Cassis, La Margue, Saint Ceorge, Coti roti, Tavel, Chatean neuf du Pape, LaNerthe, Sorgues, Cornas og Bremitage. De hvide, Vine ere følgende: Epernay & Versenay mousseuc. La Nerthe, Cassis, Bourgogne moussen, Lunel, Frontigna, Roman moussen, Saint PernavCotillon, Cheremitage, et vindes pailles de Lheremitage. Den sidste meget sjeldne og kostbare Viin er tilforn neppe solgt i Danmark. Skrivtlige Bestillinger fra udenbyes Liebhavere modtages og besørges af Dhrr. Apotheker Lassen, Vice Consul Buchtrup og Kjøbmand Henrichsen, Alle her i Byen. Den hele Ladning bestaaer af 130 Oxehoveder, foruden mindre Fade, og henved 2,000 Flasker i Kasser. Salget skeer i Oxehoveder og mindre Partier. Varerne sælges saavel til Forblivelse i Landet, som til Udførsel; i første Tilfælde betales Tolden, og i sidste Tilfælde Transit Tolden af Kjøberne. Forøvrigt erholde vederhæftige Kjøbere 6 Maaneders Credit. De videre Conditioner erfares paa Auctionsstedet. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, og om Stedet her i Byen, hvor den afholdes, ville Fremmede ved Jndkiørselen hertil, kunne erholde Kundskab. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 2den Mai 1829. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver den Rasmus Sørensen tilhørende, paa Eddrup Byes Mark i Sønder Herred udflyttede Gaard, Frellinggaard kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr., Skovskyld 1 Skp. 2 Fdkr. stillet til een Auction paa Gaarden selv, Onsdagen den 20de Mai førstk. Kl. 10 Formiddagen, for til den Høistbydende at bortsælges, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet erfares, og forinden paa Undertegnedes Contoir. Samme Dag og Sted foretages ogsaa Auction over Eierens Jndboe, Udboe og Besætning. J Kjøbet med Gaarden, som strax kan tiltrædes, følger den nedlagte Vintersæd, og den fornødne Vaarsæd, som enten ved Tiltrædelsen er nedlagt, eller til den Tid afleveres. Af Kiøbesummen for Gaarden kan 150 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen, og en anden Deel af samme udredes ved aarlige Præstationer til den fratrædende Eier. Lysthavende, som kunne godtgjøre deres Vederhæftighed, eller stille Caution, indbydes. Ebeltoft, den 26de April 1829. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Skipper Jens Berthelsen bliver den sammes Stervboe tilhørende, ved Agen her i Byen under No. 174 og 175 beliggende Gaard, stillet til 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 1ste Juni, dito den 15de dito, og Onsdagen den 1ste Juli næstk., Formiddag Kl. 10. De tvende første Auction ner afholdes paa Horsens Raadstue, men tredie Auction i sette Gaarden, der bestaaer af et Forhuus paa 12 Fag med et tilbygget Halvtag paa 10 Fag Egebindingsværk, desuden af 2de Halvtage paa 6 og 5 Fag Ege= og Fyr bindingsværk. Hele Gaarden er i Brandkassen assureret for 1420 Rbd. Sølv. Conditionerne erfares red 1ste Auction, og vil ved 3die Auction tillige Løsøre, blive bortsolgt. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Bestemmelserne i Placaterne af 22 April 1817. Horsens, den 25de April 1829. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Efter Foranstaltning af Skifteretten blive følgende Dødsboet efter Uhrmager Johannes Wendelboe tilhørende faste Eiendomme i Balle Sogn, nemlig: 1) Kjersgaard Mølle af Hartkorn Mølleskyld 1 Td. 4 Skpr. 3 Fkr. og Jordskyld 3 Fkr. 1 Alb. 2) En Parcel af Hartkorn Jordskyld 2 Skpr. 3 Fkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Alb. 3) En dito af Hartkorn Jordskyld 2 Fkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1/4 Alb. og 4) Konge- og Kirke Korn- og Qvægtienderne af foranførte Jordskylds Hartkorn, som i Alt er 4 Skpr. 2 Fkr.; stillede til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i Kjersgaard Mølle, Fredagen den førstk. 29de Mai om Formiddagen Kl. 10, iblandt andre paa det Vilkaar at Kjøbesummen betales i 11te Decbr. Termin d. A. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, d. 22 April 1829. H. H. Helm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Formedelst anden Bestemmelse agter undertegnede at afhænde den mig her i Byen tilhørende og paa Store gaden beliggende Giæstgivergaard. Denne fortrinlige Eiendom med tilliggende betydelige Hauge og Toft er ansat til 112 Grundskilling. Bygningerne 4 Længder ere paa lidet nær grundmurede og teglhængte, samt i Brandkassen forsikkrede for 3,970 Rbd. Sølv. J Kjøbet kan tillige erholdes 26 Agre af Byens fortrinligste Jorder, tilsammen ansatte for circa 128 Skpr. Sæd og 4 Parceller samt en Klyneskifte af Rindum Sogns Eiendomme, tilsammen af Hartkorn 4 Skpr. 1/4 Alb. Til Efterretning tjener, at den største Deel at Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene. Saafremt Accordt kan træffes agter jeg tillige ved Auction at realisere et betydeligt Ind- og Udboe. De Lysthavende ville behageligen henvende dem til mig selv inden den 1ste Juni næstkommende. Ringkjøbing, den 15de Marts 1829. Lise sal. Henr. Husteds Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende: Vi Frederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi efter Handelshuset H. Meyer & Simon af vor Kiøbstæd Randers udi Vort Land Nørre-Jylland, dets herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at bemeldte Handelshuus ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur samt Aarhuus Stifstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre hos ovennævnte Handelshuus, hidrørende fra den af Jnteressenterne i Compagnie førte Handel, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for samme Handelshuus at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februari 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for vedkommende Værneting samt vedden Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 10de April 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Bevilling for Handelshuset H. Meyer & Simon af Randers Kiøbstæd, til ved Proclama i Aviserne at indkalde dem som formene sig at have noget Krav paa samme, hidrørende fra den af Jnteressenterne i Compagnie førte Handel." indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre hos os hidrørende fra den af os i Compagnie førte Handel, der nu er ophævet, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre. Randers, den 1ste Mai 1829. H. Meyer & Simon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Fine holl. Sætte Kartofler kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-08
Krønike-Riim med Jndledning og Anmærkninger af Grundtvig, 1 Rbd. heftet, faaes hos S. War il berg og J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Blandinger. Det kunde vel ikke være unteressant at læse nogen Mere og Achalzichs Beleiring. Den 4de Marts om Morgenen tidlig bemærkede man en stor Bevægelse blandt de i Forstaden indtrængte Tyrker, hvorpaa der fra Fæstningen gaves en stærk Kanonild og General Fyrst Bebutow gjorde et Udfald derfra. Tyrkerne fordreves ud af deres Forskandsninger i Gaderne ved Stadsporten, de forsøgte længe at holde sig bag et Batterie ved den katholske Kirke, men Russerne stormede det og erobrede 2 Kanoner. To Werster fra Staden, ved Kurfloden, havde Tyrkerne forskandset sig bag Klippestykkerne; her maatte atter stormes. Da Russerne kom tilbage havde endnu mange Tyrker forskandset sig i Husene, saa man maatte gribe til det skrækkelige Middel at stikke disse i Brand. Selv midt inde i Jlden sloges Tyrkerne som Fortvivlede. Dagen efter laae alle Gader og Huse fyldte med Liig. Tyrkernes Tab anslaaes til 4000, som er meget sandsynligt, da der fra Fæstningen blev foret 8400 Kanonskud og 1354 Granater samt 72,900 Patroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Russernes Tab angives for omtrent hundrede Mand. Hvilket Herredømme Sultan Mahmud har over sit Folk, har han atter viist ved en ny Reform, som han har sat igjennem. Han har befalet Jndførelsen af en ny Stadsdragt for det hele Regjerings personale. Paa en Høitidsdag, den 21de Marts, da Muselmændene have den Ceremonie at besøge Prophetens Garderobe, holdt Storherren selv en Tale til sit Hof, hvori han anpriste Simpelhed, advarede for Overdaadighed og deraf følgende Blødagtighed, han bød dem efterligne deres Forfædre, som derfor havde været seierrige i Europa, Asien og Afrika, og at nu Tiden var forhaanden til at følge deres Exempel. Selv afviger han saaledes i sin Dragt fra det gamle tyrkiske Costume, at man endog i Moscheen seer ham med europæiske besporede Støvler, og med saadan Ligegyldighed betragter han de Stores Knurren, at det er hans faste Forsæt at vise sig ved Bairamsfesten i Moscheen med en Guldkrone paa sit Hoved istedetfor Turbanen, som hidtil var Muselmændenes helligste Klædemon. (Det synes, som Sultan Mahmud i sine Forholdsregler og deres kraftige Jværksættelse har valgt Peter den Store til sit Mønster.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Baron v. Bolle, forhenværende bayersk Kavallerie major, er bleven udnævnt til Chef for Storsultanens Generalstab. Han reiste nylig med Seraskieren Khos rew=Paska til Kara Burnu, hvor der skal anlægges nye Fæstningsværker. DHerrer Gaillard (forhenv. fransk Sergeant, nu Exerceermester ved det nye disciplinerede Jnfanterie) og Calosso (forhenv. piemontesisk Ritmester, nu Exerceermester ved det nye disciplinerede Kavallerie, og i særdeles Naade hos Sultanen) ere blevne hædrede med et Udmærkelsestegn, som bestaaer af en Halvmaane i Brillanter, hængende om Halsen i en Guldkjæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Sultanen har i Moscheen selv paahængt dem denne Orden. Calosso har desuden faaet den høistudmærkede Tilladelse at bære Sabelen i Storherrens Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Paa Sultan Mahmuds Dampseilads forleden til Dardanellerne skeete det ved Lotsens Uforsigtighed, at Skibet satte sig fast paa en Sandbanke imellem Silivrig- og Rodosto; men Capitainen, en Engellænder ved Navn Killy, lod strax Ovnen stoppe, et stort Seil udspænde, og saaledes kom Fartøiet snart igjen af Grund. Sultanen lod, ved sin Tolk, Capt. Killy gjentagne Gange tilkjendegive sin Tilfredshed, og gjorde ham en Foræring, af 250) Pjastre. Enhver paa Skibet tjenende Franker, fik , og enhver tyrkisk Jungmand 100 Piastre. Paa Tilbagetouren besluttede Sultanen at tilbringe Natten ombord. Da der reiste sig en Storm, fraraadte hans Følge ham dette, men desuagtet blev han dog ved sit Forsæt fuldkommen stolende paa Capitainens Duelighed, Paa hele denne Fart havde han aldeles aflagt sin Keiserlige Majestæt, viiste stor Jovialitet, og omgikkes som Privatmand med sin Hofstat og Capt. Killy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Østerrigske Blade melde, at dette Aars Felttog vi blive ført med ulige større Forbittrelse end det i Fjor Tyrkernes Enthusiasme fremstilles som paa sin høieste Punct. Alle fornemme Muselmænd gjøre deres Testamente, og ere med en sjelden Resignation besluttede at kæmpe for Sultan, Religion og Fædreland at frelse disse eller døe for dem. Hiin Jndolenz og Blødagtig hed som i de forrige Krige characteriserede Osmannerne, synes nu aldeles forsvunden. J dets Sted finder man en overordentlig Virksomhed i alle Krigsforvaltningens Grene, og en næsten spartansk Afholdenhed, kort, en Typus, som man kun finder hos en opadstræbende Nation, der søger at grundfæste sin Gjenfødelse ved ethvert muligt Offer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Plymouther-Journalen beviser nu, at der virkelig er en, forhen i den engelske Marine staaende, men formedelst sine Saav, med en Pension af 300 Pd. afskediget, Capitain Hanchett, som i denne Tid har forladt Engelland, for at overtage en vigtig Kommando i den tyrkiske Marine. Hvad den engelske Regjerings Special-Tilladelse angaaer, da skal det ogsaa være vist, at han virkelig har erholdt dens Samtykke til at overtage denne Post, paa Vilkaar: at han ei deeltager i Operationer imod brittiske Undersaatter, eller imod Grækerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-09
Jordskjælvenne i Spanien varede endnu ved. Den 6te April havde man et i Murcia som varede ved i 10 Sekunder, hvorefter Jorden rystede endnu i 12 Sekunder. To Timer efter havde man atter et. Jfølge Efterretninger fra de Egne hvor Byerne Torrevicia, La Mata, &c. have staaet, ryster Jorden uophørligt, og næsten uafbrudt fornemmes afvexlende stærke og svagere Jordstød. Nogle af de fremkomne Afgrunde udkaste alleSlags Skælfiske, blandt hvilke nogle aldeles ubekjendte.