Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-08-13
fra Grækenland.) om Fæstningen Patras er indtaget er endnu tvivlsomt, og Efterretninger lyde for- og imod. General Normann skal have indtaget Arta med stormende Haand. Det bekræftes, at Omer Vrioni, Pascha af Janina er bleven slaget ved denne Stad. Det er lykkedes Chorschid Pascha at komme tilbage til Larrissa, men som man siger kun med 60 Mand. Han har strax ladet nogle Avans arrestere og ved en Proklamation opfordret Tyrkerne til at forsvare Macedonien. Fra den Tyrkiske Side har man ikke andet at fortælle og Begivenhederne i Albanien og Thessalien uden at den nye Pascha af Salonich er ankommen dertil den 9 Juli med 9000 Mand, med hvilke han strax er opbrudt mod Larissa for at hielpe Chorschid Pascha. Regieringen i Corinth, har den 19 Mai udstædet en meget smuk Proclamation til de Græske Krigere, hvori den forkynder dem, at den vil belønne deres Tapperhed, med Uddeelingen af Jorder. Den har befalet at der skal bygges en stor christelig Kirke i Corinth til Erindring om den Tyrkiske Flaades Ødelæggelse. – En Dr. Lieber fra Berlin, som var reist til Grækenland for at fægte for dets Sag, er kommen tilbage derfra. Han har bekiendtgjort, at det ikke kan hielpe at nogen begiver sig til Grækenland, da Folket der er i en fuldkommen Slaphed og aandelig Forraadnelses Tilstand. Denne Bekiendtgiørelse passer fortreffelig til de nærværende Efterretninger man har om Grækernes Seiervindinger; men man vil erindre sig at det samme var Tilfældet med Republiken Columbia, hvorom ligeledes enkelte Personer, som forlode dens Krigstjeneste bekjendtgjorte, at alt gik der jammerlig og at der aldrig vilde komme noget ud af Friehedens Sag (paa Hielpeselskabet i Stuttgart, hvor man ogsaa har Efterretninger fra Grækenland, giør slige Beretninger slet intet Jndtryk, thi der meldes derfra, at Jnterressen for Grækernes Sog stedse tiltager i Tydskland, Schweitz og Frankerige, at rigelige Understøttelser indkomme, og at flere værdige og brugbare Mænd, hvoriblandt mange ud tiente og fortiente Officerer melde sig for at tilbyde Grækerne deres Arm og Talenter.) J Stuttgardt, har man faaet Efterretninger lover Livorno, som berette alle enkelte Omstændigheder om Søeseiren ved ved Chios, paa en ganske overeenstemmende Maade med de allerede meddeelte Efterretninger derom. J Følge Efterretninger fra Messolongi af 5 Julii var heele den Tyrkiske Flaade saa godt som ødelagt. Tilden 26 Juni skulle Grækerne allerede have erobret 28 Skibe. Admiralskibet sprang i Luften med 1800 Mand Besætning; da den skrækkelige Exptosion var paafulgt, som man selv kunde høre i Jpsara afseilede den Græske Flaade strax til Tchesme, og ankom der næsten paa samme Tid som de Tyrkiske Skibe, hvilke toge Flugten dertil, Tyrkerne forlode Skibene i Uorden, og Grækerne havde nu ikke andet at gjøre end at antænde dem med deres Brandere. Efter denne Seier har ogsaa den folkerige Øe Tenedos gjort Opstand. Fra Lesbos eller Mytilene høres endnu intet (ved en Trykfeil var den i det sidste Blad kaldet Lemnos). Den Græske Flaade har efterat Seieren var fuldbragt, indtaget Proviant paa Øerne og er derpaa seilet den Ægyptiske Escadre imode. Den Tyrkiske Efterretning om den nes Seier over Grækerne var usand; den har tvertimod gjort et forgiæves Forsøg paa at lande paa Candia, og har i Forbindelse med de Algierske og Tripolitanske Krigskibe trukket sig tilbage til Øen Rhodos. – Man troer nu at Grækernes Seiervindinger ville give de politiske Underhandlinger en gandske anden Retning paa Kongressen i Verona, hvorom der endnu bestandig tales. J den franske ministerielle Journal erklæres nu, at det vilde stride mod Menneskehedens Ønsker og mod en sund Politik at lagttage en ubetinget Neutralitet med Hensyn til Grækerne, og at den hellige Alliance vil vise sig fra en meget fordeelagtig Side naar den vil forskaffe Grækerne en national Existence i Pelopones, Attica og Candia, denne Fremstilling har giort et meget behageligt Jndtryk paa alle Venner af Grækernes Sag (og indeholder alt hvad man kan ønske.)