Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 103 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 December 1822. Et Par Ord om Moder i Klædedragt. Ten af de Gjenstande, som unægtelig hører til Dagens Orden, og som i Almindelighed ethvert Menneske, der udvendig vil bære Præg af at være hvad man kalder anstændigt, især søger at beflitte sig paa, er at følge Modens Love i Klædedragten. Jntet Ønske synes fra den Høieste til den Laveste, og i alle Stænder, at beskjæftige Mængden mere end dette. Paa denne Maade søger Ynglingen at tiltrække sig, saavel sit eget, som det smukke Kjøns Opmærksomhed, og det stedse meere eller mindre coquette Qvindehjerte arbeider paa den anden Side ogsaa af alle Kræfter paa, ved et efter Moden afpasset Udvortes, at behage baade sig selv og andre. J sig selv betragtet er intet rimeligere, end at vi i vort Udvortes søge, saa meget som mueligt, at nærme os de Mennesker, vi leve iblandt, og at vi ogsaa kun saaledes see os istand til at undgaae den paafaldende Opmærksomhed, som det Modsatte fører med sig, er vist. Jmidlertid er der dog ingen Tvivl om, at vi og saa i dette Capitel bør søge at hylde den gyldne Middelvei. Hvilken daarlig Ubesindighed, blindt hen at anbetroe sig til Modens saare egensindige Luner? Hvilken smaalig Forfængeligheds Aand røber ikke dette, en selvstændig Character ganske uværdig, og dog - hvor mangen Yngling og Mo faldt ikke i Livets skjønneste Dage, som et Offer for deres Modesyge, maaske mangen i Fremtiden brav Statsborger og værdig Huusmoder. Vore Moder burde derfor til alle Tider være saaledes beskafne, at de forenede Zirlighed med Nytte og Beqvemmelighed; dette gjøre de som oftest ikke, og upaatvivlelig ere endeel af de i vort Fædreland, mest gjængse Moder, især det qvindelige Kjøns, for en stor Deel ei afpassede efter vort ClimatsBeskaffenhed, og, som følge deraf, ei efter voregen Tarv. J det lille Danmark, hvor Forfængelighed og overdreven Pragtlyst, uagtet vort høie Kongehuses prisværdige Exempel paa det Modsatte, synes, endog under de mest critiske Omstændigheder, at være stegen til det Høieste, bliver dette imidlertid stedse en ligegyldig Sag. Slavisk efterabe vi de os idelig tilstrømmende tydske og franske Modejournaler, og den skabende Mesterhaand danner snart efter den parisiske Carricatur en lignende dansk. Dette er ikke enkelte Gange Tilfælde, nei, det er hverdags Skik, det hører saa til Dagens Tone, at som Vinden blæser forandrer Moden sig. Vel sandt - den dyrekjøbte Regel variatio delectat, er for Støvets Søn og hans altid nylystne Øie en Bevæggrund til mangehaande Afverlinger; følgelig og i dette Tilfælde, hvor Forfængeligheden, denne Moder til saa mange Dyder og Lyder, spiller en saa vigtig Rolle; men at ogsaa denne hans Foranderlighedssyge bør lempes inden Maadeholdenhedens Grændser, saaledes at baade Sundhed og Formue kan være tjent dermed, er en afgjort Sag. Mangen værdig Huusfader har, formedelst en modesyg Kones eller Datters Luner, maattet, om ikke gaae til Grunde, saa dog gjort Opofrelser, der langt overstege hans Kræfter, og anvendt Summer paa Modepynt, som han med den sureste Sveed havde sammen sparet, og bestemt til langt ædlere Øiemed. Ofte træffer det desværre, at vor Stilling i Verden giør, at vi imod vor Villie nødsages til at holde mere Skridt med Moden, end vi ønske; men hvor byrdefuld bliver da ikke ofte denne Plage, for den, hvis Kaar ere trange og kummerfulde? Og altfor ofte hænder det sig, at man dømmer Manden efter Kjolen; en viis Oeconomie, ædel Sparsomhed og Simpelhed i vort Udvortes bliver i Folks Øine til utidig Gierrighed, og saa fremdeles. Vort foranderlige Clima synes i det Hele taget at tilraade en Forsigtighed i Klædedragt, som de sydligere Nationer ikke saa meget have Behov. Vore Sommerdage bringe ofte kjølige Nætter, og det, for størstedelen af afvexlende Slud og Frost bestaaende øvrige Aar, byder os at være saa forsigtige som mueligt, og ei blindt hen at hylde den første den bedste Mode. Bestandig høre vi Mennesker klage over Forkjølelser, Snue, Hoste og hvad alle disse andre Catarrhsygdomme, hedde, som især For= og Efteraar give Lægen saa meget at bestille, uden at betænke, at som oftest hidrører Aarsagen hertil fra deres efter Aarstiden, upassende Klædedragt. Jkke vil jeg herfor mene, at vi skulle vanne os til overdreven varme Paa klædninger, og at disse for det unge, iøvrigt karske Menneske, ogsaa kan have sine skadelige Følger, er indlysende; det maa naturligviis beroe paa enhver Enkelts Constitution og Alder, hvorvidt han i denne Henseende vil gaae, kun bør man, paa Grund af Climatets Beskaffenhed, anbefale saa lidet Foranderlighed i Klædedragt, som mueligt, og allene den, som sand Naturnødvendighed gjør Behov. Min Hensigt med disse faa Linier, er ikke at grandske i Modens Aarbøger, eller gjennemgaae hver enkelt Modes Detail, dens Skadelighed eller Jkkeskadelighed; dertil føler jeg hverken Kald eller tiltroer mig Modekyndighed nok. Jeg har blot kortelig søgt at tilraade Forsigtighed og en viis Sparsomhed i Valget af vore Moder. Dog kan jeg ikke slutte denne Materie uden særskilt at berøre en Mode, som unægtelig har frembragt, og endnu ofte frembringer saare skadelige Følger, det er nemlig Brugen af Snørlive, især hos Qvindekjønnet. En af de mest velskrevne Afhandlinger, jeg erindrer over denne Gjenstand at have læst, er: "Sommering uber die Wirkungen der Schnurbruste, eine Preisschrift, som man ogsaa finder anmeldt i "Noldes Gallerie der altere und neuere Gesundheitslehrer for das schöne Geschlecht." Den grundige Forfatter gjennemgaaer heri, med den Skarpsindighed, der er ham egen, deres Farlighed i sin hele Udstrækning, oplyser den ved tilstrækkelige Exempler, og slutter med Ønsket om at maatte opleve deres fuldkomne Banlysning. Hans Ord vare en Røst i Ørken; men en sørgelig Erfaring stadfæster noksom Sandheden af hans Prophetier. J Kraftens og Sundhedens Aar bliver mangen ung Pige Skrantning, siden uheldig Moder, og iler mangengang, uden selv at ville anne det beklagelige Ophav til sin Ulykke, med Kjæmpeskridt sit Livs Høst imøde.