JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Blandt Haandværkerne, hvoraf ingen udmærksig, savnes Garver, Felbereder, Væver, Slagter, Bogbinder o. fl. De fleste ere Skomagere; dog gaae den største Deel af Jndvaanerne med Til skoe. – Farverkonsten har i Hr. Kaabe en duelig Mand. Jkke blot Empiriker i sit Fag, anvendt han sin Kundskab i Chemien med Held, hans Farverie er fordeelagtigt bekjendt, og skal være søgt endog fra Kjøbenhavn. Byen har ingen Læge og intet Apprek; begge Deele maa søges i Vordingborg eller Nestved. - Disse, for den forfinede Verden, væsentlige Mangler ere maaske een af Aarsagerne, hvorfor ingen Formuende privatiserer paa dette af Naturen saa rigelig udstyrede Sted, hvorved Byens Selskabelighed, Smag og Aandskultur ikke vinder og dens Pengesirkulation taber. Ved forefaldende Nakanser ville sikkert Distrikterne saaledes inddeles, at Præstøe faaer sin egen Læge, og da ville Apoteker i Vordingborg intet tabe ved at anlægge her et Filial-Apotek. - Hvor tungt for den ømme Moder, den kierlige Fader, den retskafne Huusbonde at see sine Kiere, eller de, der ere betroede deres Forsorg, lide - døe, uden at Lægens Nærværelse giver deres saarede Hjerter den Trøst, at de intet have forsømt for at forebygge Tabet eller lindre Smerten, Faa ere de, som have Evne til at anvende 100 Rdlr. eller mere paa ethvert enkelt Dørtorbesøg. – For enhver kultiveret Samling af Mennesker er Lægen umistelig. - Vel er det sandt, Naturen ene er activ - Konsten passiv eller i det høieste Naturens Sekundant ved Helbredelsesværket. - Men er Asklapios end ingen lægende Guddom, saa er han dog en trøstende, og det er allerede meget. - Nær ved Præstøe i en Bondebye, Gedderød, Rekkende Sogn, opholder sig et Fruentimmer, som termino technico kaldes den kloge Pige. Hun erstatter den ikke saa kloge Almue Savnet af Læger for Mennesker og Dyr, skaffer stiaalne Sager tilveie eller – afveie o. s. v. Gid jeg kunde med Sandhed sige, at der blot er Almuen, der tyer til denne Pythia. Om hende og Consorter skal jeg give Underretning paa et andet Sted; kun tilføier jeg, at Stedets aarvaagne Politiemester har søgt at hindre dette Uvæsen; men resistere før ikke blot være et verbum activum. - Der gives Folkefordomme, som vinde Styrke i Forhold til den Modstand, hvormed de bestrides. - Forfølgelsen kaster en Glorie om den Forfulgtes Hoved, der nu som en Martyr bliver dobbelt æret og søge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Præstøe har kun en Skole, hvori Degnen en meste Lærer; Hans Løn er for lang Tid siden fastsat i Penge, følgelig har han er kummerligt udkomme. Manden er Student, og det burde af flere Grunde være Tilfældet i alle Kjøbstædskoler, ligesom Skolelærerne i Landsbyerne, uden Undtagelse burde være seminaristisk dannede Bønderkarle, Kun disse alene, som tilfulde ere bekiendte med Bøndernes indre og ydre Væsen og Fordomme, og derfor vide at vinde deres Tillid, ville med Held kunne virke til Oplysningens Fremme. Mine Forretninger førte mig til en Mand Byen, paa hvis Bord jeg blev en Samling af Døgn og Ugeblade samt flere periodiske Skrifter, vaer, der saa meget mere forundrede mig, som Antallet ikke var ubetydeligt. Jeg havde ikke den fjerneste Jdee om at finde noget, der kunde ligne et Selskab, end sige et – Læseselskab i Præstøe, og spurgte derfor begierlig, om han selv holdt alt dette, Nei, svarede han, min Løn vilde neppe være tilstrækkelig hertil. Og nu hørte jeg, at dette Jnstitut skyldes Herr Baron de Stampe, Eier af det, tæt ved Byen liggende, skjønne Ny søe, – som, efter Selv at have læst dem, lader disse Blade og Maanedsskrifter firkulere i en betydelig Omkreds baade i og uden for Byen. Dette Træk af ægte Liberalitet hos Hr. Baronen, glædede mig i en dobbelt Henseende; deels fordi Mænd af hans Stand og Kaar ikke sjelden lade som de ere ganske uvidende om, at de lavere Klasser kunne have intelletuel Trang - maaske sluttende fra sig selv - dels fordi Læselysten herved bliver vedligeholdt, da enhver ambitionerer at være i Læsesirkelen, aldenstund det kan ske uden Tab for den kjere Pengepung, den Man saa nødigen aabner til et, som Man synes, saa undværligt Brug. Ved at blade om i Samlingen blev jeg opmærksom paa adskillige betegnede Steder, snart var en urigtig Ortografie bemærket, snart en skjøn Tanke understreget, nu var et Sted indklamret, der havde meer end almindelig Hensyn paa Fødelandet, nu er andet, der pegede hen til nye og nyttige Opfindelser o. s. v.; uden Tvivl vare disse NB. NB. af Hr. Baronen selv hensatte, og vist nok gavner han ogsaa herved den Kreds hans Litteratur omløber. Vilde kun de Herrer, som deeltage i denne skjønne Jndretning, iagttage den Velanstændighed og Varsomhed, hvormed man bør omgaaes fremmed Eiendom, Men de fleste af Bladene vare meget be smudsede, tilladskede og sønderrevne; at hele Pakker skulle være bortkomne, fortalte Man mig; er det sandt, saa viser det en Skjødesløshed – for ikke at sige noget værre – som er utilgivelig. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Rentekammer er under den 27de October d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Under 26de i denne Maaned er allernaadigst saaledes resolveret: Det paalægges allernaadigst vedkommende Ydere indtil 31 October 1815 at være ansvarlige for de hos dem endnu uopkrævede Korn- og Fourage=Qvantiteter, af Udskrivningen her i Riget efter Forordningen af 29de October 1813. Dog skal det derhos være dem tilladt, forsaavidt samme opkræves senere, end 15de November 1814, at gjøre Leverancen af inbeværende Aars Afgrøde, imod da derfor at nyde saadan Betaling, som nærmere maatte blive bestemt. Men i øvrigt skal, siden Aarsagerne til de extraordinaire Korn- og Fourage Udskrivninger, der under Krigen aarligen have fundet Sted, nu formedelst Freden ere ophørte, ingen saadan Udskrivning skee her i Riget for næste Aar. Derimod bliver den ved Forordningen af 6te December 1792 paabudne Oplags Fourage at holde i Beredskab for indeværende Aar og fremdeles aarligen, ligesom og saa Forordningen af 28de Juli 1784, angaaende den ordinaire Fourages Anskaffelse, endskjønt derefter endnu ingen Fourage for det Aar fra 26de October 1814 til 26de October 1815 udskrives, igjen for den følgende Tid træder i Kraft, dog at i Henseende til Syn over Fouragen, naar Tvistighed om dens Godhed forefalder, forholdes efter Kammerplacat af 8de Juni 1811. De afbrændte Tomter i Sundbyvester og i en Deel af Sundbyster paa Amager yde et sørgeligt og rørende Syn. Man seer næsten intet uden de nogne Skorstene, og Haugerne ved Bygningerne ere for det meste nedtraadte. Paa Redningen af Bohave var her næsten aldeles ikke at tænke under Stormens og Jldens Rasen. Medens den ene Bymand var i Færd med at hielpe at slukke eller nedrive den andens Huus eller Gaard, havde Jlden allerede taget for i hans egen, og han maatte ile did. J en Tid af ti Minuter havde Luen allerede grebet stærkt om sig. Enhver reddede det Lidet, han kunde, og Creaturene løb hylende og fortumlede omkring imellem de luende Bygninger. For det meste var det Huse, som brændte, hvilke samtlige ikke vare forsikkrede i Brandcassen, og af 9 afbrændte Gaarde vare kun 3 assurerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Man læser nu med rørt Hjerte ikke faa En empler paa sand Menneskekjerlighed, der ved den sidste ulykkelige Jldebrand paa Amager udøvedes af adskillige Dannemænd. Saaledes have Bagermesterne Hamborg, Alberg, Møller og Bencke den næste Morgen efter Jldebranden sendt en betydelig Deel Rug og Hvedebrød til Uddeling blandt de Brandlidte, for hvilken Ædelmodighed Hr. Byefoged C. L. Kramer offentlig takker den i Aviserne. Bagermester J. L. Geppert i Sundbyevester, fik saavel sin Eiendom som sin Bolig, hvori Luerne allerede havde taget fat, reddet, ved ædle Menneskers, især hans forrige Principaler Hr. Jansens og Meierhoffs personlige Bistand og den Villighed, hvormed de laante ham deres Vogne. – J Adresseavisen for i Gaar tilbyder en Ubenævnt en brandlidt Familie fra Amager frit Huus for i Vinter i Helsingøersgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
No. 312.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Jfølge den, Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, foruden den ham for Tjenesteaar hver 5te Aar tilkommende Benefice, i Betragtning af den ved hans Nidkierhed bevirkede patriotiske Jndsamling af circa 212,000 Rdlr. D., forundte Kongelige Tilladelse til en extraordinair Benefice-Forestilling hvert 5te Aar, opføres Løverdagen den 17 Decbr. førstk. paa det Kongelige Theater til Jndtægt for bemeldte Hr. Knudsen Cendrillon, u risk Tryllespil i 3 Akter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Kammerjunker Mylius paa Bjørnsholm i Jylland har i dette Aar avlet ikke mindre end 30 Tønder Nødder, som skulle føres til Kjøbenhavn, for der at sælges. De vurderes lig med Rug. - En stor Mængde Sild fiskes i Aar i Liimfjorden; den almindelige Priis paa Stedet er 10 Rbmk. Olen. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Odense, d. 1 Novbr. Jnstitutet Døttre, Held her i Odense er nu ophørt. Udi de 8 1/2 Aar, samme har bestaaet, have netop 100 Pig horn her nydt Underviisning i Læsning, Religion, Tydsk, Fransk, Naturhistorie, Geographie, Tegning, Skrivning, Regning, Syening, Brodering a. Efter at Examen i Gaar var tilende, holdt Stifteren og Bestyreren, Hr. Provst Pram, en kort Afskeedstale, hvori han, foruden flere ubenævnte Aarsager, anførte som Grunde for Jnstitutets Ophævelse: deels uheldige Tidsomstændigheder og deels Mængde af Embedsforretninger, ligesom og de siden hiin Tid oprettede Borgerskoler nu gjorde dette Jnstitut mere undværligt. Til Slutning opfordrede Taleren med hjertelig Varme de Unge, i Fremtiden at udvide og gjøre Brug af de her indsamlede Kundskaber. - Silkeborg Gaard og Gods, er underhaanden solgt af Overkrigskommissair Ridder Jngerslew, til Stadshauptmand Aastrup i Randers, for 600,000 Rbdlr., halvt i Sølv, og halvt i Navneværdie. – J de fleste af Jyllands Kjøbstæder ere nu allerede alskens private Pengesedler i fuld Gang. Endogsaa Kromænd og Møllere paa Landet finde deres Regning derved, hvorved dog Folk i daglig Handel og Vandel hielpes ud af mangen Forlegenhed, indtil at saa megen offentlig Skillemynt kommer i Omløb, at Man igien kan rede for sig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Mariboe, d. 31 Oct. J denne Tid er Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen paa Vistats i Fuglseherred i Lolland. – J Gloslunde Sogn er i denne Tid indtruffen følgende Begivenhed: "En Tjenestepige fandt Drivt og Anledning til at underrette sin Madame om hvorlunde 2de af hendes Medsøstre anvendte alt for megen Tid paa at udhvile deres trætte og mødige Lemmer, paa Malkepladsen. For nu at tilfredsstille deres Havngjerrighed over en saa uhyre Forbrydelse, gjøre de dem et Riis af Brændenelder med en Tidsel i Midten, hvormed de uden videre Formaliteter opvartede deres Medsøsters posteriora paa det eftertrykkeligste. Da hun nu besværede sig for sin Huusbonde over slig en Adfærd, blev hun Dagen efter tracteret med samme Confect. Ved en Politieret, som i den Anledning blev holdt, bleve bemeldte 2de drabelige Skjoldmøer dømte til at spæge deres Kjød, kjølne deres Hevngjerrighed og gjøre Bod og Bedring med at sidde paa Vand og Brød i 8 Dage." (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Mariboe, den 3die November. Jgaar var er i Mariboe en tumultuarisk Affaire imellem nogle uhændige og kaade Bønder fra Vaabensked og Radsted, under Grevskabet Hardenberg, som vare tilsagte at møde ved Sessionen, og en Vertshuusmand og hans Naboe her af Byen. Bemeldte Bønder bleve nemlig grove og haldstyrige fordi Vertshuusmanden næsten havde udsolgt sit Forraad af det lollandske ava toffana (Brændeviin. Da nu Vertshuusmandens Naboe vilde være tredie Mand, blev han meget forslaaet i Hovedet og Øjet. Tumulten var skrækkelig, men saasnart physisk Magt paa behørig Maade med Kraft og Bestemthed, blev anvendt, blev alting strax i Orden bragt. Nogle af Hovedmændene bleve arresterede og et foreløbige Forhør paa Øjeblikket optaget. – Ligeledes skal ogsaa nogle Bønder fra Herritzløv o. s. v., have taget sig den Friehed, at gjøre Spectakler om Aftenen paa deres Hjempet fra Sessionen, ved Engestofte slaaet Forvalteren o. s. v., i hvilken Anledning skrivtlig Klage er indgiven til vedkommende Jurisdiction. - Af de Disciple, der i Aar bleve demitterede til Høiskolen i Kbhavn fra Nykjøbing Kathedralskole, have fire faaet til Hovedcaracteer meget godt og de øvrige fire godt. - Den 29de October opbrændtes for Lollands Falsters Stift i Nyekjøbing 1 1/2 Million Courantsedler og Skatkammerbeviser. - J Aarhuus blev atter opbrændt d. 21de October 4, 113,949 Rd. De. - Af Mangel paa tilstrækkelig Skillemynt har nogle Handlende hist og her i Stiftet udstædt nogle trykte Beviser, som gaaer imellem Mand og Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Mandagen den 17de October er strandet og sunker paa 2 1/2 Favn Vand paa den saakaldte Østre Hege N. N. V. for Møens Skove og S. O. for Præst de, et stort Smakskib paa omtrent 1000 Tønder, hvoraf Stormasten og Udlæggeren er bleven staaende. Skibet er ladet med Kalksteen; ingen Skibsfolk fulgte med, der formodentlig ere druknede. Af Skib og Ladning vil neppe noget kunde bjerges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Efter en særdeles kold Luft igaar af Sydost, har det idag begyndt med at snee uophørlig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Kjøbenhavns Børs den 8de November. Cours. Hamb. 2 M. 535, a vista 541. London 2 M. 20 1/2 Rbd., a vista 20 3/4. Spec. 536. Specier solgtes til 32 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 pr. 100; for Kgl. Obligationer gaves 275 Rbmk. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Congressen i Wien. Efter franske Blade have de Allieredes Ministere i deres første Conferencer behandlet følgende Gjenstande: 1) Kongen af Sachsens og hans Landes Skjebne. 2) De Bourbonske Huses Fordringer. - Ratificationen af Fredstractaten imellem Rusland og Danmark vil finde Sted strax efter Keiser Alexanders Tilbagekomst fra Ungarn, som afreiser fra Wien den 18 Nov. - For at sikkre Roligheden paa det faste Land ville de allierede Magter beholde hver en Armee af 60,000 Mand i vedvarende mobil Stand. Maltheserordenen har i et formeligt Bønskrifbedet Kongressen om, at den maatte blive oprettet igjen, og den Wienske Hoftidende har efter et fransk Blad optaget dette Bønskrift. - Angaaende Congressens Opsættelse ere Politikerne endnu bestandig af forskjellig Mening. Det hedder, at man først vil være enig om Hovedgrundsætningerne, og, naar Kongressen først eengang er aabnet, vil gaae mere afgjørende end raadslaaende frem. - Man troer, at der vil blive oprettet i Tydskland 6 store Militairdivisioner, der ville udgjøre en frygtelig Magt, til hvis Hoveddivisioner de mindre Magter skulle bidrage. Disse 6 Divisioner skulle bestaae af Østerrige, Preussen, Hannover, Bayern, Würtemberg, Belgien. - Bispedømmet Basel skal være tiltænkt Prinds Engen. - Meppen og det preussiske Grevskab Lingen, hedder det, skal forenes med Hannover, som derved bliver Mester af Emsmundingen. Ogsaa mener man, at Hansestæderne ville komme i et fordeelagtigt Forhold til Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Endnu bestandig hedder det, at Erkehertug Carl vil formæle sig med Hertuginden af Oldenborg, og blive Vicekonge af Jtalien, at Storfyrst Constantin vil blive Vicekonge af Polen, Prinds August af Preussen Vicekonge af Sachsen, og Hertugen af Cambringe Vicekonge af Hannover. - Alle Stæder og Sogne i Frankrig have faaet Tilladelse til igjen at føre deres Forfædres Vaaben og Udmærkelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Keiser Alexander, Keiser Frans og Kongen af Preussen ere reiste til Ungern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Kongen af Preussen har udnævnt den russiske og østerrigske Keiser til Chef for to preussiske Grenadeerregimenter, og Kongen er igjen bleven udnævnt af begge Keisere til Chef for et russisk og et østerrigsk Regiment. Paa sin forehavende Reise in gern vil Keiser Alexander, som det hedder, være iført sin ungerske Regimentsuniform. Han er ligeledes udnævnt af Keiser Franz til Chef for at ungersk Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Kongen af Danmark er reisk til Klosterne burg, for at tage det derværende Abbedie i Øiesyn. (Neuburg ligger 2 Mile fra Wien, og har 4000 Jndbyggere. Egnen er meget behagelig. Klosterets Skatte og Helligdomme ere meget mærkværdige. Paa Klosterets Grund og Jorder voxe en overordentlig Mængde Viindruer. Fra Wien gjøres daglig Lystreiser til Neuburg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Paris, den 28 Octbr. Den 25de dennes er Hertuginden af Orleans nedkommen med en Prinds, der skal føre Titel af Hertug af Nemours, Prindserne og Prindsesserne af Blodet samt Statsminister GrevBlaccas vare nærværende ved Forløsningen. Da Hertuginden af Angouleme hidindtil ingen Børn har, er denne Prindses Fødsel af Vigtighed for den bourbonske Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Jtalien, d. 18 Oct. Den 26 Aug, ankom den engelske Fregat Undannied, som havde for Napoleon til Elba, til Havnen ved Corfu. - Det meapolitanske Flag er bleven forbudet i de sicilianske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Østerrig, den 27de October. Jfølge Breve, fra Wien har det Keiserl. østerrigske Hof den 18 October undertegnet den Afstaaelsesact, der bestemmer Sachsens Skjebne. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har udnævnt General v. Geisenau til provisorisk Militairqouverneur i Sachsen, og Stat minister Baron v. der Reck til Civilgouverneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Man formoder at Prinds Wilhelm af Preussen, skal introduceres som Vicekonge naar Kongen ankommer til Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
London, den 25de October. Hs. Kal. Hol hed Hertugen af Susser har havt et farligt Anfald af sin afthmatiske Svaghed, saa at man end- og frygtede for hans Liv. Dog er han nu i Ved ring. - To Mulatter, som kalde sig Gesandter fra Pethion, og skulle være hidreiste i et venskabeligt Ærinde fra Christoph og Pethion, ere ankomne hertil. De skulle, som man forsikkrer, forlange Engellands Understøttelse. Men hidindtil have de endnu ikke havt Audients.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Eng Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fonskastes Ra Ellevte Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Bidrag til Dagens Historie. Fortsættelse.) Medens alt dette foregik ved kun, var Napoleon ivrig sysselsat med at udføre sine Planer mod det sydlige Tydskland ved Rhinen. Han forkyndte det franske Senat ved en høitidelig Tale sin Beslutning. J denne Tale forsikkrede han, at de af Fastlandets evige Fiende ærede Ønsker vare nu opfyldte, og Krigen udbrudt midt i Tydskland. Endnu for faa Dage haabede han, at Freden ikke vilde blive forstyrret; han taalte Trudsler og Fornærmelser, nu ere Østerrigerne gangne over Jnn, Manchen besat, Churfyrsten fordreven fra sin Hovedstad. Hans Forhaabninger ere forsvundne. Engellænderne frygte hans Fredskjerlighed, og at Østerrige vilde vende tilbage til fredeligere Grundsetninger. Han sukker over det Blod, det vil koste Europa, men det franske Navn vil faae ny Glands derved, og han fik den franske Krone med den Forpligtelse, at lade den blive reen og uplettet. Endelig hedte det til Slutningen af denne Tale, at dersom Engelland fik Overmagten vilde det kun tilstaae en Fred, fuld af Fornedrelse og Skjændsel, hvis Hovedbetingelser vilde være Opbrændelsen af Frankrigs Flaader, dets Havnes Ødelæggelse og dets Konstflids Tilintetgjørelse. - Senatet beslut lide nu Udtagelsen af 80,000 Conscriberede forAaret 1806, og derpaa Oprettelsen af en Nationalgarde til den indere Ordens Vedligeholdelse og Grændsernes Forsvar. Napoleon forlod St. Cloud den 24 Sept. og ankom den 26de til Strasburg. Samme Dag da han afreiste fra St. Cloud havde de fem forhen nævnte Corps begyndt deres uforstyrrede Overgang over Rhinen, og den 26de stode 100,000 Mand paa hiin Side denne Flod. D. 27 Sept. havde Marmont forenet sig med Bernadottes Corps, og den 2 Octbr. med Bayererne, under Deroi og Wrede, hvorved 60,000 Mand kom til at staae i Egnen af Warburg. Den franske Armee var saaledes i det Hele omtrent 130,000 Mand stærk. Allerede d. 1 Oct. havde Napoleon paa Slottet i Etlingen, ikke langt fra Carlsruhe, sluttet en Tractat med Churfyrsten af Baden, efter hvilken han skulde forsvare Uafhængigheden, og Heelheden af Churfyrstens Lande, imod at denne leverede ham 3 til 4000 Mand, som strax skulde tage Deel i Krigen. Badens geographiske Beliggenhed tvang det dertil. Hvorledes Napoleon blev Churfyrsten af Würtembergs Bundsforvandt, beviser den Note, som den Würtembergske Minister, Winzingerode, den 1 Oct. overgav den franske Gesandt, Didelot. Winzingerode klagede deri, at Marschal Ney ved sin Ankomst paa hiin Side Stuttgaard, tilligemed General Dupont, havde forlangt, at man skulde aabne dem Porten til Gjennemmarsch, og skaffe dem Qvarteer. Gouverneuren foreviste Churfyrstens udtrykkelige befaling, at han skulde formaae hine Generaler til at følge med de Officierer, der vare udnævnte til at veilede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-12
Om Rigsbankmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-12
Udenlands møder man nu undertiden det Særsyn, at nogle ikke ville modtage vore Sølvrigsbankdalere for en fuld halv Species Værdie, og indenlands, at mange, især af de lavere Classer, ikke ansee i Kobber-Rigsbankmark for æquivalent med den Betaling af 1 Rbmark, som de for Varer eller Arbeide have at fordre, og det er almindelig bekjendt, at man har kunnet udrette langt mere med 1 Rbmk. førend Kobber-Rigsbankmarkene vare satte i Omløb, end man kan nu. Begge Dele grunde sig paa en Fordom; thi det er vitterligt for enhver, at 2 Rigsbankdalere, af Sølv ere af Gehalt og Vægt ganske det samme som 1 Specie, og at et Rigsbanktegn for 16 Skill. kun, som dets Paaskrift udviser, er et Tegn paa 16 Rbs., men ingenlunde en Mynt, der skal repræsentere 16 Rbs. efter sin indere Gehalt; thi naar man veier 120 Kobberskillinger fra 1771, som den Gang udgjorde en Specie, imod 12 Rigsbanktegn, som nu skulle udgjøre en Specie, vilman finde Forholdet som omtrent 1 mod 12, og enhver vil da kunne overbevises om, at et Tegn ikke er en Mynt. Men enhver Fordom har og sin Grund; den kan være falsk, men aldrig i dens Øine, som ikke indseer dens Falskhed. Det er derfor altid godt at undersøge den falske Grund, hvorpaa enhver Fordom er bygget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-12
Efter Anmelderens enslige Mening synes Rigsbankdalerne at være vel smaa i Format, i Forhold til de almindelige halve Species. Vel have de i Tykkelse hvad de mangle i Omfang, men den menige Mand udenlands, som ikke forstaaer Omskriften, giver sig ingen Tid til at undersøge Sagen nøiere, men vil hellere have almindelige hele eller halve Specier, som han nu eengang kjender, end Rigsbankdalere, som han ikke kjender. Det havde derfor været maaskee bedre, om Rigsbankdalerne havde været af samme Størrelse som halve Specier, og at der havde været præget derpaa 12 Specie. Hvad Rigsbankmarkene angaaer, da havde det været at ønske, at de havde været i det mindste to Gange saa store som de ere nu. Den almindelige Mand veed ikke saa ganske at gjøre forskiel imellem Tegn og Mynt. Han antager enhver præget Gjenstand for Mynt. Han har de gamle Kobberskillinger fra 1771 endnu bestandig i frisk Minde. Jstedet for at læse, naar man giver ham en Rigsbankmark af Kobber, veier han, og denne Veien i Haanden bidrager uendelig meget til at fordyre Alting. Lignelser virke, som bekjendt, mere paa den almindelige Menneskeforstand end den abstracte Fornuft, og derfor var Billedsproget ogsaa Menneskehedens første Sprog