JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Dersom nogen som til Norge opreyser, behøver en god stærk Cariol med feele tøy, ville de behagentlig melde sig hos Hr. Controteur Schnedkel i Helsingør, som samme har i Commission. Giøres bekiendt, at forrige Hospitals forstander Niels Nielsen, paa Østergaard ved døden er bortkaldet den 23 Octobr. 1752, hans efterladte børn ere med Kongel, bevilling myndige, og i anledning deraf er ingen skifte ved rettens middel bleven foretagen, men i den sted haver jeg Christen Wassard paa egne og med arvingers vegne antaget mig stervboen og aflagte rigtighed til hospitalet i Aarhuus, for hvis de havde at fordre efter decision, ligeledes afgjort boens øvrige besværinger, saa vidt dato er bekiendt, skulle nogen endnu enten inden eller udenlands med rette noget have at fordre i bemeldte stervboe, indkaldes de herved at fremkomme med deres formeenende prætentioner til Christen Wassard i Hobroe, inden den tid loven befaler, da enhver skal vederfares ret efter loven, udebliver nogen, faaer de selv at tilskrive dem frugten af deres forsømmelse, imidlertid skeer ingen slutning imellem arvingerne førend aar og dag efter denne publications dato, som 3de gange i aviserne til den ende bliver meldet. Hobroe d. 8 Jun. 1753. C. Wassard. Af det Fynske Lotteries første Classe er No. 8104 tabt, skulde nogen finde ovenmeldte No., da bliver det forgieves at søge Collecteuren dermed. Ludvig Suckow Provst udi N. Tellemarken og Bamble giør vitterligt, at afg. Hr. Pet. Parelii enke, Marthe Jversdatter Tisted, er i Schien ved døden afg. og som endeel af hendes arvinger, saavelsom deres opholdsted, ere de nærværende arvinger ubekiendt, saa indkaldes samme herved, at de tillige med deres med arvinger enten selv eller ved fuldmagt møde eller møde lade næstkommende 31 Juul, udi stervboe gaarden i Schien, da skifteretten atter holdes, iligemaade indkaldes credi= og debitorer, de første for at anmelde deres krav, og de sidste for at betale det, de ere skyldige, da enhver skal vederfares ret efter loven.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Hr. Cammer-Herre Baron Wedel lader hermed bekiendtgiøre, at een i hans tieneste værende karl navnlig Ole Madsen Ørding, født paa Morsøe i Jylland paa sal. Etats=Raad Klingenbergs gods, er den 18 Mai sidstleden fra Hr. Cammer-Herrens gaard Emmedrup bortrømt; bemeldte Ole Madsen Ørding er en fuldkommen høy karl, har et sortebruunt slet haar, et langagtigt hvidt og rødt ansigt, er lidet krumrygget over skuldrene, da han gik bort, havde han en blaae Camisal paa med guule knapper, en brøstdug af samme couleur, et par røde buxer og hvide eller lyse graae strømper, hvem samme Ole Madsen Ørding maatte forekomme, ombedes at lade ham anholde, da Hr. Cammer-Herren saa snart han derom bliver underrettet, skal giøre fornøden anstalt til hans afhentelse, og ellers betale alle de paa hans hæftelse gaaende omkostninger. Kiøbenhavn den 2 Jun. 1753. No. 47.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Extraordinaire. HierteliereTil de Kiøbenhavnste Danske Post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Mandagen den 11 Junii.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Da fornyelsens tid til Christiansh. Tydske Kirkes andet Lotteries 5te Classe løber til Ende den 8 Jun, men dog hos de Kiøbenhavnske Collecteurer af sædvanlig føyelighed continueres indtil d. 16 dito, og same Classes Trækning gandske tilforladel. vorder foretagen den 18 ejusdem, saa ville de Jnteressenter, som endnu rester med deres Lodders Fornyelse, og til deels ey heller have affordret 4de Classes Gevinster, jo før jo bedre behage at indfinde sig dermed. Afdette considerable Lotterie er og allerede 6te Classes Trækning fast berammet at begyndes den 3 Septembr. a. c. De Lysthavende, som agte at probere deres Lykke udi de tvende importanteste Classer, hvorudi fornemmeligen findes. paa 10000 Rdlr. i Gevinst hver - 600 Rdlr. og desuden, 2 Præmvunde endnu hos enhver af de forhen bekiendtgjorte Collecteurer, klive betiente til 5te Classe med heele Lodder a 7 Rdlr. og med halde Lodder a 3 Rdlr. 3 mk. st. Kiøbenhavn den 25 Mai 1753.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Fra skifteretten i afg sal. Doctor Bredenbergs forhen SognePræst for Holbek og Mierlyse meenigheder og provst i Mierløse her ret hans stervboe, som holdes i stervboets gaard i Holbek af provsten, Hr. Johannes Schive, Sognepræst til Tostrup og Uggerløse mee nigheder og tiltagne assessores, giøres hermed for alle vedkommende creditorer og debitorer bekiendt, at skiftet i bemelte stervboe bliver begyndt førstkommende 3 Julii, enhver, som der haver noget af fordre eller gielde, vilde behage at indfinde sig benændte sted til den udi loven foresatte tild, da enhver skal vederfares, hvad lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
En discipel af Friderichsborg Latinske skole, navnlig Niels Mi borg (som har sagt sig at være barnfød i Kiøbenhavn og efter Jldebranden sammestæds 1722 kommen til Randers i Jylland, hvor Forældrene ere døde, og han som eeneste harn ikke vedst at oplyse hvor hand arvinger maatte være) er den 12 Martii sidst ved døden afgaaen; thi lader skifteforvalteren Slots og Sogne præsten Hr. Peder Wedel i Frederichsborg og Med=Assessores herved 3de postdage efter hinanden bekientgiøre siden stervboets effecter, som allerede ere bortsolgt ved auction ere saa ringe, at mand ikke formaaer deraf noget ordentlig proclama at lade bekoste) at skiftet efter fornævnte Niels Wiborg bliver forhandlet i Frederichsborg præstegaard den 12 September førstkommende om eftermiddagen klok. 2 slet, hvor saavel arvinger, som credi= og debitorer ville behage at møde lade, da enhver efter lovlige beviser og boets tilstand, skal vederfares hvad lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Udi Roeskilde paa regentzen, bliver nu afdøde Conrector Mag. Christian Vings bøger, som meest bestaaer af Philologiske og nogle Theologiske og Philosophiske, ved offentlig aution bortsolt Manda den 25de Juni, bøgerne ere vel conditionerede, og catalogi derover er at faae i provsteresidencer i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
En til auplings brug vel beleylig gaard i Roeskilde, som hidindtil er beboet af Anders Frederichsen Pottemager, og er beliggende paa Nordre side af een gade kaldet Støden, bestaaende af 13 faa huus til gaden og 24 saa til gaarden samt et halv huus paa 9 faa, gl. bygning deels med steentag og deels med straatag belagt, med 2de jernkakkelovne i værelserne, samt gaardsrom og hauge, item et lidet Vænge derhos paa 11 skiepper udsæd, hvorpaa ved de derover allerede holdne 3de Auctioner, ikke haves antagelig bud, er nu des aarsag efter panthaverens foranstaltning, og erhvervede dom og indførsels forretning, berammet til 4de auction derover at holdes Torsdagen den 28 Jun, førstkommende kl. 2 slet eftermiddag, da samme uden videre auction endelig og absolut vorder bortsolgt, efter de conditioner som paa auctionsstædet bliver bekiendtgjordt; og ellers imidlertid er at faae til eftersyn hos Birkedommer Broegaard udi bemelte Roeskilde, hvilket maatte tiene de lysthavende til behagelig efterretning.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Paa Studiigaarden, paa Nørregade lige over for Tydsk kirke, er god reen ryg at faae, efter Cadetuls Tarten.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Skulde nogen behøve en ung Morenkop Hoppe af det Kongelige slutterie, da kand derpaa gives anviisning her i Bogtrykkeriet. Endeel som efter dom er udlagt, bestaaende af Porcelain, skildpade= og papiers daaser, fiine og grove kort, guule og hvide voxlys beskaaren og ubeskaaren postepapier, Randers og alluns handsker the og caffebønner, Franske anchiovis, jasminolie, Spansk mustobak og rappee, knaster= og Engelsk samt Hollandsk tobak, tobakspider, Seidelitzer vand, Hollandsk og Dantziger ost, pudder, store og smaae blik thee flasker, balancer og vægteskaaler samt lod der med videre, skal Fredagen den 15 Juni førstkommende om formiddagen kl. 9 slet ved offentlig auction vorde bortsolgt udi Sr. Jsendergs forhen tilhørende huus paa Amager=Torv, næst ved Sr. Colsmans, og meldes til efterretning, at betalingen erlegges mod vahrenes annammelse.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Det bliver hermed bekiendtgiort, at een for saa aar siden af nye opbygt og vel conditioneret og apteret Apothekergaard udi Kiøb steden Stege paa Møen, bestaaende af 12 sag til gaden 2de etager høy og 24 sag til gaarden med hauge og gaardsrum samt 8 jern kakkelovne og bryggerkiedet, item tilhørende 8 og en halv skiep, landjord i Steege byes nye mark og en eng i Ulfshall, tillige med Apotheket og dertilhørende, som det nu forefindes, materialier, instrumenter og videre, alt nogenledes udi behørig stand, saa og derpaa havende Kongel. allernaadigst Apotheker=Privilegium, bliver efter dom og indførsels forretning, til derudi prioriterede pandthavers betaling, stillet til opbud og offentlig auction udi bemeldte Steege bye, første gang Torsdagen den 21 Junii, anden gang 8de dagen den 28 dito, og endelig tredie og sidste gang Torsdagen den 12 Jul førstkommende kl. 2 slet om eftermiddagen, da samme absolut bortsælges til de høystbydende efter Conditioner, som paa auctionsestedet udi Apothekergaarden fremlegges, og ellers imidlertid ere at faae til eftersyn hos Hr. Justitz=Raad og Landsdommer Munthe i Roeskilde og hos Byefoged Jørgensen i Steege. J Haastrup mølle, Tyregoed sogn under Coldinghuus amt, er sidst afvigte 27 April ved døden afg. Birkedommeren ved Haastrup, birk, Peder Paaske, som ey har efterladt sig livs arvinger, men skal have havt en broder Ole Paaske, og trende systre Marth, Anna og Karen Paaske; om disse hans fødskende eller andre, som kunde være hans arvinger har man ingen vis efterretning, enten de ere levende eller døde, inden rigs eller uden rigs, hvorfor den egentlige skiftes forretning er udsat til den 1 August. 1754. Jmidlertid er det efterladte stervboe taget under behørig administration, og næstkommende 17 Jul. berammet til at registrere den derpaa hæftende gield i bemeldte Haastrup mølle saa meget, som creditorerne behage samme tid at anmelde for skifteretten, men dagen derefter, den 18 Jul, og næstfølgende dage, paa Carstoft i Scharild sogn, under Lundenis amt, ved offentlig auction at bortselge det sterven til hørende jordegods, nemlig bemeldte Sædegaard Carstoft, som staaer for 19dr. 7 Skiepper 3 fierdingkar i alb. hovedgaardstaxt med den derpaa befindende besætning og boehave, og endeel Bøndergods i Lundens, Coldinghuus og Silkeborg amter, i alt unge fær 154 dr. hartforn, efter de conditioner som paa auctionsstædet nærmere vorde bekiendtgjorde, og 14ten dage førend auctionen, holdes, kand faaes til eftersyn hos den sal. Mands enke i Haastrup mølle, Hr. Birkedommer Thistrup i Schoudallund ved Jellinge og paa Colding amtshuus. Giøres bekiendt, at den gaard i Studiistrædet beliggende, som af Hr. Justitz=Raad og Professor Sched i nogle aar har været beboet, og nu til sidst af den Chur=Hannoverske Minister, til førstkommende Michelsdag er at faae til leye og beboelse, i gaarden et remise og stalderum, med fleere beqvemmeligheder, samt spring vand; thi ville de som samme agte at leye, behage at addressere sig til Hr. Etats=Raad og Borgemester Raff, som eyere af gaarden. Hos Lotterie Jnspecteur Hr. Jonas Collin, boende udi Dronningens Bredegade, er at bekomme endeel god Kummen for billig Priis.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Mad. Schmidt til Stougaard og Alsted lader bekiendtgiøre at ved en hende tilhørende kirke, Nyekirke kaldet, findes et opmunret begravelse uden for kirke muurene hvorudi er nogle faae kister, og som der ikke vides hvem eller hvad for een Familie samme begravelse tilhører og det desuden er saa brøstfældig at det ey uden temmelig stor reparation lengere kand henstaae, alt saa bliver det herved 3de postdage i aviserne bekiendtgjort, at i fald nogen af de respective arvinger er til, som vil paatage sig denne reparation, de udgang, enten hos hende selv udi Hersens, eller paa Stougaard hos Hendes fuldmægtig Christian Udsen, hvis ikke da vilde behage at melde sig inden førstkommmende August Maaneds er hun findet samme at nedbryde, siden det ikkun staaer staaar kir A. M. Helm. ken til byrde. Horsens den 3 Junii 1753. sal. Schmidts.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Hos Johan Friederich Høyffner i Skindergaden, er at bekomme, fede Danziger Oste pd. 10 s. Vestphalske Svineskinker pd. 20 sk. Hamborger Oxebryste pd. 22 s.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Hos skovrideren Morten Bøg ved Clausholm i Jylland, ere meget gode og ægte jagt hunde baade store og smaa samt Engelske støvere, for billig priis at bekomme, som herved tilkiendegives for de liebhabere som maatte være findet sig nogle deraf at tilforhandle, forinden de bortkommer. Om nogen maatte have lyst at tilkiøbe sig en billiard med grønt klæde betrokken og i god stand, 5 og en halv al. lang og meest qvt. breed, gives underretning her udi bogtrykkeriet, hvor samme er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Hos de trende Collecteurer Messieurs Lidemarck, Bang og Hansen findes endnu nogle faa beholdne lodder af det Fynske Lotterie til overs, hvormed liebhaberne til næstkommende 15 hujus kand vorde betiente og ey længer, saasom trækningen den paafølgende 15 Ejusdem i Odensee skeer.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Løverdagen den 16 Juni førstkommende om eftermiddagen imell. 2 og 4 slet, bliver ved offentlig auction Af Den gang opbudden afg. Kongel. Bygmester Martin Zumpes stervboe tilhørende huus i Aabenraae beliggende, som nu tillige med fleere leyere beboes af Hans Kai Jørgensen tømmersvend. Dets beskaffenhed, give de trykte og opslagne placater nærmere underretning om, Løverdagen den 16 Jun om eftermiddagen imellem 12 og 2 slet, bliver ved offentlig auction 3die og sidste gang opbuden og til den høystbydende bortsolgt et Sr. Jacob Lund, smelter ved den Kongl. Mynt, tilhørende huus, beliggende udi lille Kongensgade lige for Hr. Geheime-Raad Plesses bageport, bestaaende til gaden af 4 fag, 4 loft høyt, samt kielder og qvist, igaarden et baghuus paa 4 fag, 4 loft høyt, samt et sidehuus paa 2 faa 4 loft høy, alt af muur= og bindingsverk med frie stolpe til begge sidder, udi værelserne 10 jern kakkelovne, et lidet gaardsrum steenlagt, jordfri grund og eiendom, huuset er i Brand=Asseurance=Cassen forsikret for 2600 Rdlr. Da Hans Excellence, Høy Velbaarne Hr. Græve og CammerHerre Scheel, agter ved offentlig auction at lade endeel hingster, wallacher og hopper af sit stutterie paa gammel Estrup saa vel som Hielmøe bortselge, saa bekiendtgiøres samme herved udi de danske aviser, at fornævnte auction vorder foretaget paa bemelte Eistrup beliggende i Aarhuus stift, Calløe amt, Nørre Jylland, d. 18 Jul indeværende aar 1753 om formiddagen kl. 10 slet, de lysthavende behager at indfinde dem, da enhver til sin fornøyelse kand faae udvalde vare bester, saasom hingster 2, 3, 4 a 5 aar, wallacher 4 a 5 aar, hopper 2, 3, 4 a 5 aar, og nogle stutterie hopper med føller, med videre, som paa auctionsstedet kand tages i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Copenhagener, Deutsche. Titungen. Afgaaede atter Præser Anno 1753.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
No. 47. BeMontags, den 11 Junii.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Petersburg, den 22 May. Da sich den 20sten dieses meder des Nachmittags zwischen 2 und 3 Uhr ein Gewitter en stelle, so war der Herr Professor Richmann bedacht, sich von seiner am 17ten dieses angestellten Beobachtung noch mehr zu versichern. Er verknupste deswegen den spitzen Korper mit derjenigen Kette, die vorhero an dem obern Ende stump, und wegen der Beschaffenheit der Hauser hin und her mit seidenen Schmiren dergestalt angebunden war, das ste Winkel machte; da man argmohnen konen, das an der geringen Starke der Electricitat die so oft veranderte Richtung der Kette Schuldigewesen, und beobachtete, das dennoch die Electricitat an der Kette, die oben mit einem spiteen Korper verknapst war, eine ungleich grosere Starke hatte, als die andere Kette, die am obern Ende keinen spitzen Korper hatte. Damit man aber auch nicht argvohnen mochte, eine grossere Hohe ware die Ursache einer starkern Electricitat, und nicht die Spitze an dem obern Ende der Kette, so liets er den spitzen Karper mit Fleis etwas nedriger hangen, als das Ende der andern Kette, undbeobachtete nichts destoweniger eine grossere Electricitat an derienige Kette, die oven mit einem spitzen Korper verknust war, als an derienigen, die am obern Ende stump mar. Alse wurde die Beobachtung vom 17ten dieses vollig bekraftiget. Der Electrictatzeiger, der mit derienigen Kette veretniget war, die den spitzen Kor per oven hatte, zeigte von 3 bis ein Viertel auf 4 Uhr 20 bis 25 Grad, nachhero weniger; um hald 4 Uhr zeigte er nu 10 bis 15 Grad, und um 4 Uhr war kaum noch einige Entsernung des Fadens zu bemerken. Der Electricitatzeiger hingegen, der mit dersenigen Kette verbunden war, die oven keinen spiteen Korper hatte, zeigre, da die Electricitat am starksten war, kaum 5 Grad. Wenn er die eine oder die andere Kette verlangerte, so das sie 130 Englische Futz lang wurde, so konte man doch nicht bemerken, das der Grad der Electricitat dadurch ware entweder verringert over vergrossert worden.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Da er ans der Muschenbroeckischen Flasche einen Drath mit der Kette verknupste, und an einem andern Orte einen Drath, von der Kette aber eine messingene Platte herunter hangen liess, so, das das Ende des Draths 4 bis 5 Linien weit von der messingenen Platte abstund, und endlich von der messingenen Platte bis anden Boden der Muschenbroeckischen Flasche einen metalleenen Drath leitete, so entsstunden so starke Funken, das man das Klatschen im dritten Zimmer høren komte. Hatte man anstatt der messingenen Platte einen kleinen Vogel unter den Funken gehalten, so würden die Funken den elden gettet haben.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Warschau, vom 26 May. Die Post ans der Ukraine har Briese vom 30 April mitgebracht, welche melden, das sich die Russische Truppen nog bestandig an den Grenzen dieser Provinz zusammen ziehen; das sich einige Tartar=Horden ans der Crim in der Steppe, oder in der Wuste hatten sehen lassen, welche die kleine Tartarey von der Ukraine absondert; das die Sultanen der Crim sich zu Perecop befanden, und das das Gerücht gienge, das der Kan allda in kurzer Zeit erwartet wurde. Mit eden diesen Briefen man har auch Nachrichten von den Raubereyen der Haydamacken vernommen. Hundert von diesen Vagabonden zu Pferde sind in die kleine Stadt Pallio eingefællen, so dem Hause Lubomirski zugehöret, und haben sich des Schlosses bemachtiget, worste alle Kostbarketen, wie auch alles Geld, so sie gefunden, weggenommen, auch den Castellan undSecretar mit sich gefuhret haben. Die Bedienten des Schlosses aber, die in den umliegenden Gegenden Larmen gemacht, haben sich mit einem Detaschement Tartarn vereiniget, so ander Grenze von Podolien postiret waren, und die Haydamacken mit solcher Geschwindigtet ver følget, das sie dieselden vorne in der Wüsten erreichet, zehn davon gettet, die ubrigen in die Flucht geschlagen, die beyden Gefangenen befreyet, und den grosten Theil der Bente, melche diese Rauber gemacht hatten, wieder erhalten haben. Mit der hente ans Litthaven eingelausenen Post har man die betrubte Nachricht, erhalten, das durch eine uvermuthete Fenersbrunst dis Stadt Grodne fast ganslich eingeaschert worden, indem das Feuer, so bey einem Juden angefangen, das Kloster der Brygidquen Jungfern, das Bernhardiner=Kloster, das Kloster der Basilianer Junger, die Officinen des Hr. Rieska, das Palais des Fürsten Primas des Gross-Kron=Feldherrn, Grafen Branicky, nud andere Gebande mehr, gamlich verzehret. Man glaubt, das das Fener durch gottlose Leute sen angeleget worden, deren emige der Litthanische Gross-Feldherr, Fürst Radzivib Durchl. auch, in Verhaft nehmen lassen. Neapolis, vom 8 May.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
An der Mittewoche ist am Kongl. Hofe die erfrenliche Nachricht eingelausen, dag Don Joseph Martinez, Commandant unserer gegen die Barbaren krenzenden Rebequen, das Glück gehabt, in den Gewässern von Capo Spartiventoeine mit 14 metallenen Kanonen und 8 Stein Stücken, auch 92 Turken, versehene Tripolitanische Pinke zu erobern, und das auf seldiger bey dem Gefechte 32 Mann getöttet, 24 abervervundet worden; da im Gegentheil der Verlust der Unsrigen an Todten nu auf 3 Mann, und an Vermundeten af 2 sich erstrecket hat. Rochelle, den 25 May.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Der Capitain auf der Königl. Fregatte, die den Namen, der Seepostillion, führet, ist aus Algier hier angelanget. Dieser har berichtet, das den 1sten May zu Algier eine Malthesische, Saicke, 12 Kanonen führend, nedst dem Capitain und 17 Mann, von den Algierischen Seeraubern augebracht worden. Dieses Malthesische Schiff sey von 3 Algierischen wohl besesten Raubschiffe nicht weit von Rhodes angegriffen worden, selbiges hatte sich gegen seine ihm uber legene Feinde mehr als 6 Stunden lang auf das tapferste gewehret, so, das dem Capitain der rechte Arm abgeschossen worden, undes sind von den 49 Mann, welche das Malthesische Schiff an Bord gehabt, nur 17 Mann ubrig geblieben; der Dey habe dem Algierischen Capitain, melcher besagtes Fahrzeng augebracht, tausende Piastres, dem Turken aber, der zuerst mit dem Sabel anf das christliche Schiff gesprungen, 150 Sequinen als ein Geschenk reichen lassen. Paris, den 29 May.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Des Herrn de la Fond umstandliche Nachrichs von dem unglücklichen Brande des Schifses, der Prinz.
Berlingske Tidende, 1753-06-11
Das Ostindische Schiff, der Prinz, welches der Capitain Morin führte, und nach Pondicherybestimmet war, gieng den 19ten Novemb. 1751. dahin unter Segel. Kaum aber waren wir die Jnsel St. Michael vorbey gefahren, som gerieth unser Schiff aller unserer Bemuthungen und Vor sorge ungeachtet, durch widrigen Wind, auf die Turkische Sandbank, und zwar solchergestalt, daases auf die Seite zu ligen kam, und das Geschultze mit dem Munde im Wasser stund, wor auf wir verschiedene Nothschusse thaten. Der Herr von Godien, Commendant des Hafens von Orient, kam kur darauf zu uns an Bord, um unser Volk burch seine Gegenwart und Befehle auszumuntern. Es wurden auch einige Chalouppen herbey gebracht, in welche wir unsere kostbarsten Guter luden, mit welcher Arbeit und mit Lichtung des Schiffes wir eine gange Nacht zubrachten. Des Morgens erhub sich das Schiff auf einmal, und kam mit der Fluth von der Sandbankab. Wir hatten keinen weitern Schaden bekommen, als das das Schiff einigermassen leck geworden war, welchem wir aber mit Pumpen abzuhelsen suchten. Wir legten uns darauf zu Port=Louis auf der Rheede, allwo wir unser Schiff beynahe bis auf die Halfte ansluden, undes ansbessern liessen. Den 10ten Mar 1752. gingen wir mit gunstigem Winde von Port Louis unter Segel. Den 26sten April 1752, als wir mit einem Sudwestwinde bis auf 8 Grad, 30 Minuten Suderbreite, und 355 Grad Lange gekommen waren, kan des Mittags um 12 Uhr, als meine Zeit zu commanderen den Anfang nehmen solte, einer der Matrosen ganz erschrocken auf das halde Verdeck, und sagte, das ein sehr dicker Rauch im Schiffe aufgienge. Auf diesen unangenehmen Bericht lies der erste Lieutenant alle Lucken eroffnen, um die Ursache einer Ge fahr zu endecken, für deren Folgen auch dem her haftesten Menschen die Haare zu Berge stehen musten. Der Capitain, der even bey der Taffel war, kam gleichfalls hervor, und ertheilte die nothigen Befehle zur Løschung des Brandes, da ich indessen einige Segel in die See hatte wer sen lassen, um die Lucken damit uberall zu bedecken, und daburch die Luft von der Hohlung des Schiffes abzuhalten. Uber dieses hatte ichvorgeschlagen, das Wasser einen Fuss hoch zwischen dem Verdecke herein lausen zu lassen, allein, die Luft, welche durch Eroffnung der Lucken berets einen freyen Durchug bekommen hatte, verursachte kurs darauf emen seer dicken Rauch, und das Feuer nahm je langer je mehr uberhand. Der Capitain befahl darauf 60 bis 80 Soldaten, den Matrosen zu helsen, und aller Verwirrung bey einer fordringenden Nothvorzubeugen, und der Herr de la Touche, Commendant der Truppen, gab seine Ordres mit der ihm beymohnenden Klugheit und Geschicklichteit. Dieser Held war einer bessern Gelegenheit wurdig, sich hervor zu thun, und er hatte seine Soldaten zu Verrichtungen geschikt gemacht, wodurch dem Staate ein grosserer Nutze, hatte konnen geleistet werden. (Künstig ein mehreres.)