Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-11
Den 4de November gik Kaperen til Søes med 22 Mands Besætning. At disse ikke alle vare Søefolk, bevises dermed, at foruden Kaperføreren vare kun 2 Mand paa hver Vagt, der kunde giøre Tieneste. Alle de andre havde Forfald, foranlediget af Storm og Søegang, som gjorde dem næsten usynlige indtil Veiret blev bedre. Den 9de, om Formiddagen Kl. 9, fik Roscher en Seiler i Sigte under Hetland, holdt ned efter den og kom paa Siden af den Kl. 11. Efter adskillige Qvæstioner fra Kaperføreren, blev Svaret: at det var et amerikansk Skib, hiemmehørende i Baltimore, kommende fra Memel og destineret til Liverpool, med Ladning bestaaende af Bielker, Planker, Pibestaver og et lidet Partie Hvede. Ved at undersøge Skibspapirerne, som vare mislige, fandtes ogsaa engelsk Licents. Røscher forkyndte nu den amerikanske Kapitain William Dimond, at han maatte tage hans Skib under Commando og indbringe samme i en norsk Havn, til nærmere Undersøgelse. - Kapersøreren maatte selv gaae ombord i Prisen, da han ingen Prismester havde, hvem han turde betroe denne Post, og satte derpaa den amerikanske Kapitain tilligemed 7 af hans Folk ombord i Kaperen; men tog derimod 10 af sine egne Folk til sig i Prisen, hvor der endnu vare 2 Styrmænd og 8 Mand tilbage af de amerikanske Folk; thi det erobrede Skib havde 18 Mands Besætning. En ung Styrmand ved Navn Friederich Ross, blev af Røscher beordret, at bringe Kaperen til Bergen, og fik i øvrigt fornødne Forholds-Ordre, angaaende Forsigtighed med de ombord havende amerikanske Folk m.m., samt at holde sig saa nær Prisen som mueligt. Nu ble Coursen sat til Bergen. Den 12te om Eftermiddagen erfarede man ombord i Kaperen at de amerikanske Folk gjorde Bevægelser til voldsom Angreb for at tage Kaperen i Besiddelse; men rask Beslutning af dennes Baade mand, Erich Marcussen Friess, forekom Anlægget, ved strax at vise et Par ladte Pistoler og ved Løfte om at brænde løs paa den første af de Fremmede, der nægtede at gaae ned af Dækket. Nu besluttede Styrmanden, Ross og Baadsmanden, at holde 2 Stræger sydligere, for at komme Prisen af Sigte, hvis Gienerobring de formodede var Gienstanden for hvad de fremmede Folk havde i Sinde. Samme Dags Eftermiddag, mod Aftenen, gik Kaperfører Røscher op paa Fortoppen af Prisen, for at see efter Kaperen, som nu styrede mere og mere fra ham, og een af hans Folk, ved Navn Johan Grøndahl, gik paa Stortoppen i samme Ærinde. Da de vare komne op, og Kaperføreren med sin Kikkert, søgte at opdage Seilere, raabte Grøndahl til sin Kapitain, at de amerikanske Folk tog Magten fra deres. Røscher ilede ned, for at styre til Rette; men da han kom omtrent midt ned i Fokkevandten, tog een af de amerikanske Folk en Pistol, og trykte samme af efter Røscher; men Fængkrudtet brændte af, og Skuddet ikke. Jmidlertid kom han ned af Vandten. J samme Øieblik slog bemeldte Morder Kaperføreren med samme Pistol over Ansigtet, og det med saadan Voldsomhed, at Stokken af Pistolen gik itu. Da nu Røscher erfarede, at hans Folk, som han havde med fra Kaperen, vare overmandede og ned bragte i Folkelugaren, hvor de vare indsverrede, saa maatte ogsaa han give sig fangen for Overmagten, og blev nedbragt til fine Folk i samme Arrest. Her bragte han i Erfaring, at den af hans Mandskab, som stod ved Roeret, var haardt saaret. Dette havde ven amerikanske Overstyrmand gjort, i det han med en Haandspaa slog ham i Hovedet, saa han styrtede. En anden af hans Folk, ved Navn Jens Grove, (et ungt Menneske, som efter Sigende var styrtet ned i Lugaren paa Hovedet) blev bragt ud af sin Bevidsthed, og døde 8 Dage derefter. - Paa den amerikanske Styrmands Forbøn fik Røscher efter en kort Arrest sin Frihed, paa det hans Saar kunde blive pleiede. Da alt igien var roligt, efter at Skibet var taget under Commando af den amerikanske Besætning, styrede de Cours for Leith i Skotland. - Saaledes blev nu Reisen fortsat til dette Øiemeed i 3 Ermaal, da man den 15de Novbr. befandt sig omtrent 5 Mile fra den skotske Kyst, S. O. af Buchenæs. Kaperfører Røscher havde imidlertid Leilighed til at tal med en Mand af det amerikanske Mandskab, ved Navn Jan, som gav sig ud for at være svensk af Fødsel, og lovede denne Anpart i Priispengene lige med een afhans egne Folk, i Tilfælde af at han vilde være ham behielpelig i at faae Skibet tilbage. Dette lovede han, og samme Dags Aften, den 19de Novbr. Kl. 6, medens det amerikanske Mandskab var nede i Agterlugen og skaffede, fandt han, da han just var paa Udkig og ikke flere vare paa Dækket end Manden som stod til Roers, Leilighed at løse Surringen paa Lugen foran i Skibet, under hvilken Kapermandskabet saad sængslet. Nu kom disse op og gik atter paa Skibet, hvor de sandt deres Anfører. 2 Øxer, 1 lille Trækølle og 1 Mærlespiger var alt hvad Rørcher kunde tilveiebringe, da hans egne smaae Armaturer vare i hans Fienders Besiddelse. Med disse Vaaden gik han (selv 7de) sin Beslutning i Møde; besatte først en Agterluge, under hvilken de amerikanske Folk troede sig i Rolighed, og løb strax derfra til Kahytsdøren, hvor begge Styrmændene vare, og splarede den fast. Nu gik han atter paa Dærket, trak Agteringen kun saa meget af, at en Mand af Gangen kunde komme op, og tvang først den, der med Pistolen vilde taget hans Liv, at komme op, inqvirerede ham nøie, og befalede ham at sige hvor Pistoler og Sabler vare bevarede, som han bekiendte. Derpaa transporterede han ham, ved Hielp af en Mand til sig, hen i samme Arrest, hvor Kaperens Folk havde været, og surrede Lugen til over ham. Saaledes befordrede Røscher den Ene efter den Anden af fine Fiender til samme Lugar og lukkede forsvarlig til, saaledes at han for videre Opstand kunde være sikker. J al den Tid laae Skibet i Vinden under smaae Seil, da det var Stormeir. Efterat alting var bragt i Rolighed, tog Røscher atter Commando af Skibet, satte Coursen til nærmeste Sted paa norske Kysten, og holdt saaledes Søen indtil den 21de Novbr. med 9 Mand, hvoraf kun 6 vare Søefolk, da han kom ind til Langesund, 10 Mile Norden for Bergen, ved Hielp af Lodser. Saaledes saae han nu sin 2 Gange erobrede Prise i sikker Havn, hvilken hen og hans Mandskab har velgrundet Haab om skal betale dem Uagen.