Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-06
J Dr. Duvals Beretning om Hertugen af Orleans's sidste Øieblikke hedder det: "Dronningen, bestandig knælende, anraabte Gud om blot at skjænke Sønnen et Øieblik Befindelse. Kongen betragtede den hele Sørgescene med en Resignation, der var endnu langt mere gribende end alle de mange Smertesyttringer. 60 Blodigler vare strax blevne satte paa den nederste Deel af Patientens Hjerneskal. Under denne Operation var det, at Prindsen talte nogle usammenhængende tydske Ord, ogsaa søgte han, at rive Jglerne af, ligesom om de smertede ham. Derpaa anvendte man Sennopsplastre, og da Dr. Pasquier kom blev der begyndt med Kopsætning, men Alt forgiæves. Convulsionerne tiltoge, Lemmerne, især de nederste, bevægedes af heftige Trækninger; Musklerne droges af en spasmodisk Skjælven. Halvtilfløret stod Øiestenen stille, en Schymose havde dannet sig om det høire Øie. Et Øieblik standsede man med al Lægehjelp; Kongen, Dronningen, hele den kgl. Familie omklamrede den Døende. Gjentagne Gange udbrød Dronningen: "O, hvorledes skulle vi bibringe den stakkels Helene denne Ulykke!" Døden rykkede nærmere. Dødskampen var lang og tung I Urtekræmmerens elendige Stue laae Frankrigs Kronprinds lemlæstet og død, og omkring Liget en Konge, en Dronning - - Det Værelse, hvori Kronprindsen døde, beskrives saaledes: Det er 12 Qvadratfod stort og vender udtil Gaarden. For at komme herind, maatte man igjennem Urtekræmmerens Bod. Et med Voxdug, overtrukket Bord, to Stole, noget Kjøkkentøi paa Væggen, et gammelt Gevær, to Kobber=Lyseplader paa en stor Kamin med en Ovn, hvori Familien kogte sin Mad, var hele Værelsets Udstyrelse. Paa to, fra en Nabogaard laante Madradser laae Hertugen, af Orleans, med Hovedet mod Ovnen, med Fødderne mod en Dør, der gaaer op til en Loftstrappe. Alt dette var oplyst af et eneste Vindue, som vender ud til en lille smudsig Gaardsplads. Dette usle lille Huuser nu, som meldt, kjøbt af Kongen for 110,000 Fr. Kronprindsens Liigbegængelse vil i Pragt endogsaa komme til at overgaae Napoleons. Kongen har selv anordnet den og befalet, at der maa ingen Udgift spares. Hele Notredamekirken, hvor Liget skal bisættes og være offentlig udstillet i 3 Dage, bliver sort drapperet med Sølvzirater, og oplyst med over 6000 Blus. Fjorten colossale Sølv-Caryatider skulle bære den Estrade hvorpaa Kisten skal staae. En uhyre Baldachin af sort Fløiel, rigt broderet og bebræmmet med Hermelin, vil fra en 100 Fods Høide overskygge Katafalken, der bliver 50 Fod høi og 40 Fod bred, Rundt omkring den skulle staae 300 Candelabrer og 24 Røgelsekar med Virak. Paa begge Sider af Kataalken opreises Tribuner for 10,000 Personer. Halvtredsindstyve kjæmpemæssige Faner nedhænge fra Kirkens Loft, som desuden er smykket med alskens Vaabentrophæer. Udenfor Kirken oprettes et stort Sørgetelt, der hviler paa 14 høie Piller, paa hvis Spidse store Røgelsekar, hvori brændes Virak under hele Høitideligheden. Foran Jndg. til dette Telt er oprettet to 120 F. høie Mastetræer, fra hvis Spidse skulle vaje omslørede Vimpler med Prindsens Vaaben. Ogsaa vil der paa ethvert af Kirkens Taarne blive opreist en 50 F. høi Mast med Domkirkens Banner, omhyllet af sort Flor med Sølvstjerner. Liigvognen skal trækkes af 6 ganske i Klæde indhyllede sorte Heste hvis Dækkener ville komme til at berøre Jorden. Bagefter den følger en anden Vogn med Fire, hvori Kronprindsens Hjerte i en Sølvurne, to Geistlige ved hver Side.