Jyllandsposten, 1840-11-06
5) Fremdeles synes alle private Politisager godt at kunne afgjøres af Sognefogderne, imod at de, for disses Behandling bestemte, Sportler tilfalde dem. 6) Endelig ville de, ved Pl. 5te Juni 1827, anordnede Gebyhrer kunne tillægges dem, naar de endelig overtoge alle de, med Brandpolitiet forbundne, Forretninger, som nu udføres deels af Branddirecteuren og Herredsfogden, deels af Brandfogden. F. Sognefogdernes Forretninger. Forsaavidt disse ere andre end de, der nu ved Lovgivningen ere paalagte de nævnte Embedsmænd, vil jeg, efter at have bemærket, at endeel af de Forretninger, som de nu skulle udføre, for Fremtiden vel mere passende vilde være at forrette af Budfogeder og Snee fogeder, som formeentligen burde ansættes i ethvert Sogn, det være stort eller lidet, endnu kun tilføie, at, ligesom Sognefogderne kunde behandle alle private Politisager, saaledes vilde man vel ogsaa kunne paalægge dem deels at holde de første præliminaire Forhør i Justitssager, deels at behandle de, med Vei- og Sundhedspolitiet i Forbindelse staaende, offentlige Politisasager, deels at udføre alle de i Districtet forefaldende, til Brandpolitiet hørende Forretninger. Med Hensyn til det sidste Punct vil jeg kun bemærke, at de Betænkeligheder, som have afholdt vedkommende Amtmænd og Justitsbetjente saavelsom Cancelliet fra at tiltræde den, af Stænderne gjorte, Jndstilling om at Branddirecteurerne skulle sættes paa Vartpenge, og deres Forretninger overdrages til Herredsfogderne og Birkedommerne (see de kongelige Bekjendtgjørelser til Jyllands Stænderforsamling af 9de Mai 1838 og til Østifternes af 19de Septbr. s. A.) ikke synes her med Føie at kunne gjøres gjeldende. Dog - førend jeg forlader denne Deel af mit Forslag, vil jeg endnu berøre een Ting, som forekommer mig at være af Vigtighed. Det er ofte blevet bemærMaaskee kunde det endvidere paalægges Sognefogderne deels, paa Herredsfogdernes Vegne, uden Godtgjørelse at foretage alle saadanne Forretninger, til hvis Udførelse disse Embedsmænd nu i Almindelighed bruge deres Fuldmægtige efter almindelige, af Amterne dem meddeelte, Constitutioner, deels, i Medfør af deres Embede, i Forening med Amtsveibetjentene at have Opsigt med Veivæsenet og Sneekastningen, hver i sit District, deels at være Medlemmer af Sogneforstanderskaberne i Districtet. ket, hvad vistnok ikke heller lader sig nægte, at det for Præsten, hvis Kald det er at forkynde Fredens Evangelium og som maa ønske at kunne leve i en kjærlig Forening og Forstaaelse med sine Menigheder, er meget ubehageligt, at han skal bruge Lovens Sværd for at tvinge de Ligegyldige til at sørge for deres Børns Underviisning ved at lade dem flittigt besøge Skolen. Om man nu endogsaa ikke kan andet end erkjende, at det, saalænge en saadan Ligegyldighed vedbliver, er nødvendigt, at Skolemulcterne ogsaa maae vedblive, ligesom ogsaa, at det, for at de ikke skulle tabe deres Betydning, er ligesaa nødvendigt, at de, om dem givne, Forskrifter i Anordningen om Almueskolevæsenet paa Landet af 29de Juli 1814 nøiagtigt overholdes, saa er det dog vist, at det ligefuldt maa erkiendes at være ønskeligt, at Præsten kunde blive befriet for at tage Deel i at dictere Mulcter. Men at han kan dette, troer jeg, naar det nemlig blev bestemt, at Sogneforstanderskaberne skulle samles hver anden Maaned i den her omhandlede Anledning, at Sognefogderne ved disse Samlinger altid skulle føre Forsædet, hvorimod Præsterne aldeles Jntet skulle have at gjøre ved dem, og at de, af Forsamlingerne fattede, Beslutninger ville være at udføre af Sognefogderne. Dette er i Korthed hvad jeg troer der kan siges til Fordeel for den, af mig foreslaaede, Forandring, og jeg tillader mig saaledes at henstille Sagen til nøiere Overveielse og Drøftelse. Aarhuus, den 13de October 1840. J. Seidelin. Noget om vore Landsbykirkers Vedligeholdelse.