Viborger Samler, 1835-10-13
Kjøbenhavn, den 10de October. J Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde har Møder været holdte den 3die, 5te, 6te og 7de October. J det første vare 68 Medlemmer tilstede, J de øvrige 69, da Etatsraad Treschow nu var vendt tilbage fra den Reise, der hidtil havde hindret hans Nærværelse. J Mødet den 5te October underrettede den kgl. Commissarius Forsamlingen om, at han Dagen forud havde havt den Lykke, paa dens Vegne, at overlevere Hans Majestæt Kongen den allerunderdanigste Takadresse fra Forsamlingen, som findes indført i det foregaaende Nummer af Tidenden. Commissarius oplyste Forsamlingen om, at han havde underrettet Hans Majestæt om det Ønske, der var blevet yttret i Forsamlingen ved en Deputation, bestaaende af Forsamlingens Præsident og Nogle af dens Medlemmer, at lade Hans Majestæt Adressen overrække, men at man havde opgivet dette, af Frygt for at det muligen kunde stride imod Budet i den 53de 5 Fdn. af 15de Mai 1834, der bestemmer, at alle Meddelelser imellem Regjeringen og Forsamlingen skulle skee igjennem den kgl. Commissarius, hvorhos Conferentsraad Ørsted tilføiede, at Hans Majestæt havde tilkjendegivet sit allerhøieste Velbehag saavel med den Følelse, der havde fremkaldt hiint Ønske, som med den Bevæggrund, der havde bragt Forsamlingen til at opgive samme. Conferentsraaden forelæste derhos Forsamlingen et ham tilhændekommet allerhøieste Rescript af 4de October, hvori Hans Majestæt yttrer sit Velbehag med de Følelser, Forsamlingen i Adressen har lagt for Dagen, hvilket allerhøieste Rescript lyder saaledes: Vi ville herved allernaadigst have Dig overdraget at tilkjendegive Forsamlingen af Provindsialst enderne for Siellands med flere Stifter, at Vi med allernaadigst Velbehag have modtaget Forsamlingens Os under 2den dennes tilstillede Takadresse, samt at Vi med særdeles allerhøieste Tilfredshed deraf have seet den Velvillie, hvormed den af Os givne Jnstitution af Forsamlingen er modtaget, ligesom Vi med rørt Tak paaskjønne de velmeente Bønner, den har ladet opstige for Os til den Almægtige. Befalende Dig Gud! Præsidenten og samtlige Deputerede bevidnede Conferentsraad Ørsted deres Erkjendtlighed for Udførelsen af det Hverv, han paa Forsamlingens Vegne havde overtaget sig. – J benævnte Møder har den kongl. Commissarius fremlagt til Forsamlingens Overveielse og Betænkning Udkast til 12 Anordninger og tillige oplyst Forsamlingen om de Omstændigheder, der have fremkaldt Lovudkastene, eller til hvilke har været taget Hensyn, som og de Grunde paa hvilke de specielle Bestemmelser i samme ere byggede. Til at prøve disse Udkast og afgive Betænkninger ere Committeer, nogle med 3 andre med 5 Medlemmer, udnævnte saaledes: 1) Udkast til en Anordning, sigteende til at betrygge Kunstnere mod Eftergiørelse af deres Kunstværker; til Medlemmer af Committeen valgtes: Mechanicus Gamst, Professor Bang og Justitsraad Salicath. 2) Udkast til en Placat angaaende Diætpenge og Befordring for Sættedommere; Committeen bestaaer af Procurator Haagen, Etatsraad Steenfeldt og Secretair AlgreenUssing. 3) Udkast til en ny Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selveierbønder ved Fdn. af 13de Mai 1769 hjemlede Testationsfrihed; Committeen bestaaer af Professor Bang, Birkedommer Haastrup, Proprietair Tutein, Justitsraad Salicath og Kammerraad Drewsen. 4) Udkast til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølgning af Lovenes Overtrædelse, m.v.; Committeen bestaaer af Etatsraad Treschow, Etatsraad Steenfeldt og Grev Reventlow. 5) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af Grosserernes Handelsret. Committeen bestaaer af 5 Medlemmer: Viinhandler Hansen, Agent Voigt, Etatsraad Hvidt, Procurator Haagen og Grosserer Knudtzon. 6) Udkast til to Rescripter angaaende Udvidelse til Færøerne af nogle af de i Aarene 1832 og 1833 for Danmark emanerede almindelige Anordninger, deels uden og deels med Modisication. Da den Kongelige Commissarius bemærkede, at et Udkast til et Sportelreglement for Fær derne ogsaa vilde blive at foredrage Forsamlingen, vedtoges, at en Committee skulde prøve begge forommeldte Sager. Til at udgjøre denne Committee valgtes: Amtmand Tillisch, Stiftamtmand Krieger og Professor Finn Magnussen. 7) Udkast til en Forordning angaaende den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Pengeforpligtelser. Det blev besluttet, at Committeen til at bedømme dette Udkast, bør bestaae af 5 Medlemmer, hvortil udnævnedes: Etatsraad Treschow, Grev Holstein, Procurator Næsted, Procurator Haagen og Secretair Algreen-Ussing. 8) Udkast til en Forordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages. Til at danne en Committee herom valgtes: Procurator Marchmann, Kammerjunker Scavenius, Etatsraad Hvidt, Capitain-Lieutenant Recke og Capitain-Lieutenant Sandholdt. 9) Udkast til en Placat angaaende Udvidelse af Udpantningsretten. Det blev vedtaget, at en Committee af 3 Medlemmer skulde prøve dette Udkast, og dertil valgtes ved fleste Stemmer Procurator Alsing, Provst Birck og Grev Holstein. 10) Udkast til en Placat angaaende Processens Form i Skovforbrydelsessager, hvilken Placat er bestemt til at emanere igjennem det kongelige Rentekammer. En Committee af 3 Medlemmer valgtes, nemlig: Proprietair Neergaard, Justitsraad og Forvalter ved Sorøe Academie Poulsen og Kammerherre, Grevenkop-Castenskjold. 11) Udkast til en Forordning, hvorved adskillige i Aarene 1828-1831, inclusive for Danmark udkomne Anordninger udvides til at gjælde for Jsland. Til at tage denne Gjenstand under Overveielse og derover afgive Betænkning blev nedsat en Committee, bestaaende af: Stiftamtmand Krieger, Professor Finn Magnussen og Grosserer Knudtzon. 12) Udkast til en Placat, hvorved Forordningen af 13de Mai 1776 om Gierder samt Tuers Jevning med videre, Jordbruget i Jsland vedkommende, ophæves. Det vedtoges, at en Committee af 3 Medlemmer skulde nedsættes til at prøve ogsaa dette Lovforslag, men Valget af disse Medlemmer blev udsat til den følgende Dag, da Tiden var forløben for i Dag. J Committeerne ere nu 29 af Deputerede indkomne, og af dem 1 i 3 Committeer og 10 i 2 Committeer. (Da efter Stænderbl.) Det i Dag udkomne Nr. af Bladet Fædrelandet indeholder en Artikel, der har til Overskrift"Rescript af 22de September 1835, ved det er det, som bekjendt, forbudet alle Blade og Tidsskrifter at optage Noget og Stændernes Forhandlinger, for det har været bekjendtgjort i den officielle Stænder-Tidende. Artiklens Forfatter udtaler sig stærkt imod dette Rescript, hvorved Regjeringen har erklæret sig imod den størst mulige Offentlighed, og "Offentlighed "fuldstændig Offentlighed er det Raab, som gjenlyder overalt, hvor Culturens Morgenrøde har begyndt at skinne. J den hele civiliserede Verden har man forlængst erkjendt, at den fornemme Regjerens og Hemmeligholdelses Tid paa den ene Side, og den barnlige og barnagtige Umyndigheds Periode paa den anden Side er forbi, ogsaa her har man viist, at man erkjender dette, idet Kongen har indstiftet Stænderne og bekjendtgjort et Budget; hvorfor vil man da nu betænke sig paa at gjøre Gaven fuldstændig ved at tilstede en fuldstændig Offentlighed? Hvorfor vil man gribe Forholdsregler, der synes dicterede af en anden Aand, end den, der indgav hine, "Det er vor fuldkomne Overbeviisning, som Forfatter udtaler, naar han siger: Det er en Sandhed, der ikke tit nok kan gjentages, at en stærk Regiering bliver ved at tilstede Pressefrihed i den størst mulige Udstrækning endnu stærkere, ligesom en allerede svag Regjering svækker sig endmere ved at binde Pressen. Alle dertil sigtende Forholdsregler synes at røbe Frygt og Mistillid til Folket, naar disse Dæmoner faae Tid til at bygge deres Boliger, udsættes Staten for Fare." Det ere visselig gyldne Sandheder, som man maa ønske dybt indprentede hos enhver Regjering, hvem man af Hjertet vil det vel.