JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Den 17 Januarii er Simon Christian Plochros, Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Næsbye og Tyrelse-Sogner i Sielland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
J afvigte Aar 174 ere udi Siællands Stift Kiøbenhavn alleene undtagen) fødte 7066, døde 5147, og altsaa 1919 fleere fødte end døde. Jblant de remarqvable Ting i Aaret 1743 er, at 3 Ægte Hustruer i Siælland haver hver faaet 3 Born paa eengang, For Januarii Maaned. engang, og den eene af dem haver i 10 Maaneder født 5 Børn, nemlig: 2 i Decembr. Maaned 1742, og 3 i Septembr. 1743. Capitels-Taxten. For Aar 1743. Er udi Siællands Stift bleven sat saaledes: 12 S. - s. Rug. Bing - 7. 12 sk. For en Tønde. C. - s. Haure =
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Adskilligt. Indviede Ægte-Folkes, Føddes og Dødes Antall fra nogle Europæiske Stæder.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
J den Kongel. Storbrittanniske Residenz Stad London ere i afvigte Aar fødte 7726 Drenge 7324 Piger tilsammen 15050 Børn, og døde 12187 Mands=Personer og 13019 Fruentimmer tilsammen 25200 Mennesker, hvoriblant 13 vare over 100 Aar gamle, altsaa ere 2283 mindre døde i dette Aar end Anno 1742.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
J den Kongel. Preussiske Residence=Stad Berlin, ere i afvigte Aar ved de Evangeliske Kirker under Stadens Jurisdiction døde 1366, døbte 1439, viede 496 Par.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Udi den Schlesiske Hovedstad Breslau, ere i afvigte Aar ved de Evangeliske Kirker under Stadens Jurisdiction døde 166 Personer, 1439 døbte og 496 Par viede, iblant de døde ere 249 Mænd, 127 Ægte=Koner, 197 Enker, 47 unge Karle 55 Jomfruer, 333 smaa Drenge, 289 smaa Piger, 32 dødfødte Drenge og 37 Piger. Det merkværdigste herved er, at ligemange ere fødte, døde og viede udi Berlin og Breslau.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
J den navnkundige Hollandske Handelsstad Amsterdam, tre 7043 Personer døde.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
J den Chursachsiske Residenz-Stad Dresden, ere 1694 fæde og 2165 døde. Beret Aar 1744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Beretninger fra adskillige Stæder om den Comete, som nyeligen er seet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Fra Kiøbenhavn. Man haver siden den 4de Januarii observeret paa det Kongel. Observatorio en Comet-Stierne, som sidder imellem Andromede Hoved og Pegast Vinge. Den faaes først udi en Linie med Andromede Belte og Pegast Vinge, og siden udi Linie med Andromed høyre Skuldre og PegasiVinge. Den sidder strax ved Colurum Æqvinoctiorum, og haver 20 Grader Nordlig Declination, og 2 Grader Rectastension. Den sees udi Sønder imellem Klokken 5 og 6 om Aftenen, og gaaer ned udi Norvest henved Klokken 3 om Natten. Dens Hale vender fra Solen, er omtrent 4 Grader lang, og strækker sig henimod Andromed venstre Arm. Cometen selv nærmer sig daglig meere mod Øster og lidet til Sønden, saa at den apparenter er retrogradus; men i Henseende til Soelen er den directus, og følger med Himlens Tegn. Det lader til, at denne Comet vil med Tiden komme os nærmere, blive større og meget kiendelig, om hvilket med Tiden skal meddeeles nærmere Efterretning. Cometen syntes i Førstningen at rykke Fra Hamborg. noget imod Østen, men siden haver den vendet sig imod Vesten og noget nærmere til Pegaft-Vinge, og altsaa staaer i Begyndelsen af Vædderen. Halen bliver noget mørk og foranderlig, snart lang snart fort. Om Aftenen Klokken 6 staaer den i SydVest, Klokken 71 Vest-Syd-Vest og Klokken 91 Vesten.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Fra Berlin. Den 15 Januarii stoed Cometen nesten i lige Linie imellem Stiernen i Andromedæ-Hoved og Stiernen Agenth i Pegafs-Vinge, Længden af dens Hale er ved en Ti bus af 6 Fod, 4 Grader, og haver efter Haanden udbredet sig. Den synes at tage sit Løb over Pegaff Fødder, og kommer temmelig nær ved den Vey, som Comeren udi Aaret 1665 tog, men dennes Bevegelse er tvert imod den forriges, Fra For Januarii-Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Fra Halle. Den nye Comet er og seet her i Særdeles hed den 10 og 11 Januarii. De sidste Dage man saae den, har den opholdt sig imellem Pegaso, Andromeda og den Nordre Fisk, og om Aftenen saa snart det efter Solens Nedgang blev morkt, haver den ladet sig see høyt paa Himmelen, og kunde sees indtil Midnat, da den nærmede sig til den Vestre Horizont, Efter den synlige Størrelse er den kommet gandske nær til de tvende Stjerner af anden Størrelse, den i Andromedæ-Hoved og den i Pegast Vinge og derfor meget vel kunde sees med blot te Øyen. Dens Hale staaer imod Østen, og seer ud som en Skye for blotte Øyne. Relation om Beleyringens Ophævelse for Staden, Mosul saaledes, som den berettes fra Constantinopel.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Da Schach Nadyr med en talriig Armee den 14 September var ankommet til Staden Mosul, skikkede han en Herold til Commendanten Heissein Bassa, og loed sige, at dersom han opgav Staden, skulle han faae en anstændig Capitulation, men ellers skulle ingen faae Qvarteer; men Bassa i Staden, afslog det Tilbud med et haardt Svar. Da nu Schach Na dyr havde ligget stille i nogle Dage, recognoscerede han selv Staden, oprettede Batterier og loed Løbegravene aabne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Den 23 September begyndte han at beskyde Staden paa 12 adskillige Stæder og kastede udi 8 Dage henved 70000 Bomber derind. Jkke desto mindre gjorde den commanderende Bas saa all Modstand, Besætningen var 20000 Mænd stærk, og Jndbyggerne, som kunde føre Gevæhr vare 10000. Mosul er en temmelig stor Stad, forsynet med Graver, Volde og Taarne. Saladin beleyrede den forgieves Anno Hegiræ 578. De Moguls toge den ind Anno Hegiræ 659 og Tamerlan Anno 676. Denne sidste udplyndrede Staden og ødelagde den gandske. Schach Nadyr beredte Miner og gjorde alting ferdig til Storm, og samlede 17 a 1800 Stiger til at bestige Muurene men Heissein Bassa, og Bassa fra Aleppo reparerede BrechernAar 1743. i en Hast og udholdt alle Anfald. Den svageste Sde af Volden blev bedekket af Floden Zatt eller Tigris, den loed han aflede i en Canal for at vove en Storm paa samme Sted. Da nu Dagen begyndte at bryde frem, gjorde han Begyndelse med at afbrende Minerne, men 2 af dem brast og mange Perser omkom og de øvrige Miner gjorde ingen synderlig Virkning, men da Schach Nadyr ikke desto mindre stormede, blev han adskillige gange afslaaet og mistede 5400 Mænd, men Tyrkerne mistede ikkun 40 Mænd. Herpaa retirerede Perserne sig og bleve forfulte af Muselmænnerne. Nu rykker den Persiske Prætendent til Ardebil, som er den Stad, hvor de Persiske Konger krones, og derfra vil han gaae imod Schach Nadyr. Den Ottomanniske Port haver længe søgt at undgaae Kriig med Persien, men da Nadyrs Gesandter gjorde den Erklæring for vores Keiser, at han ville have samme Adgang til Mecca, som Muselmænnerne, og beskytte samme Stad saavel som Jerusalem, og ville give Tapet rier til at bedekke Tempelen, hvilket tilkommer allerne vores Keyser som Calif af Ægypten. Da han forlangede, at hans Undersaatter skulle ubehindret reyse til Aly Grav og Medina, at han ville have Titul af Calis. Saa svarede Keyseren. Han tillod ingen Gang igiennem sine Lande, uden man gjorde sig Veyen med Vaaben. Da han eyede Damasco, Aleppo og Cairo som vare Calisatets Stæder, havde ingen uden han Ret til samme Titel. Han allerne beskyttede Mecca og den ædle Stad Jerusalem, hvor Perserne ingen Adgang havde. Porten som en Tilflugt for alle Ulyksalige ville ikke udlevere Arvingen af Persien til Nadyr.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Adskilligt om de Europæiske Conjuncturer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Ved det Portugisiske Hof continuerer endnu den Bekynring, at Kongens Død er nær forhaanden. Den Spanske Minister Marqvis de Candia opholder sig endnu her og man meener at han haver en vigtig Commission at forrette, førend han reyser derfra til Dannemark. Det For Januarii Maaned Aar 1744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Det Spanske Hof haver nu gjort Aftale med det Franske at Krigen skal føres med Force i dette Aar udi Jtalien, til den Ende skal de Franske Krigskibe løbe ud fra Brest, Rochefort Toulon og udgjøre en mægtig Flode, hvoraf en Deel skal convoyere en Transport af 18000 Mænd til Jtalien, hvilke vil giøre Landgang paa Toscana, og siden forene sig med Spanierne i Kirkestaten, midlertid skal et sterkt Fransk Corpo angribe Piemont, for at giøre Diversion.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Det Franske Hof vil i dette Aar have over 200000 Mænd paa Benene. Prinzen af Conty skal commendere den til Jtalien gaaende Armee. Marechall de Noailles skal commendere, en mægtig Armee i Flandern, Marechall de Cogny ved Rhinstrømmen og Greven af Sachsen ved Moselstrømmen. Man haver nu Broeskandsen ferdig ved Hünningen, for desto bedre at kunde passe paa de Ungarske, i Fald de igien vil samle en Armee i Brisgau og søge at trenge sig ind i Elsas. Jmidlertid disse store Anstalter giøres til at fortsette Krigen haver dog det Franske Hof sendt en Freds Plan til London, men det Storbrittanniske Hof haver begieret Tiid til at overveye den, og vil indhente sine Allieredes Betænkning, inden det giver categorisk Svar derpaa.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Udi Storbrittannien haver begge Parlamenterne lovet at hielpe sin Konge udi at understøtte det Østerrigske Huus.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-01-01
Hans Kongl. Majestæt haver ladet 10 Krigs-Skibe seigle til den Midlandske Søe, for at forsterke Admiral Matthews, som ved de sammes Ankomst kand være i Stand til at hindre den Franske og Spanske Flodes Dessein paa Italien. Bemeldte Admiral haver nyeligen besøgt Kongen af Sardinien udi Turin, og faaet 4000 Mænd af ham til at besætte det afgangne Mandskabs Sted paa sine Skibe. Hvad Krigen med Spanien angaaer, da vil Spanierne gjerne giøre Fred, i Fald Don Philip ved Engelsk Mediation kunde blive indsatt i et af de Jrgliænske Fyrstendommer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Danmark. Den 13 Maji 1743, er Premier Majorerne, Holger Wind og s Christoph Frederich von Jngenhaf Allern, benaadet med Oberst-Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 27 Septembr. haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Etatz-Raad Georg Schrøder, til at være Conferentz-Raad. For Februarii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 11 Octobr. er Mag. Peter Nicolai Kleist, forrige Decanus Convictorii i Kiøbenhavn, Allern, bestilt til at være Pastor Adjunctus ved Biert Meenighed i Amtet Hadersleben.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 2 Novembr. er Johan Henrich Paasche, Allern, beskikket til at være Ober-Vrager i Bergen, naar den der nu værende ved Døden afgaaer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 3 Januarii 1744. haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskikket Hendrich von Brochenhuus, til at være Hoff-Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 21 Januarii haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskikket Johan Lotharius Frederich de Molzan, til at være Cammer-Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 22 Januarii haver Capitaine Prinz ved Søe-Etaten erholdet det ved Schoutbynachts Suhms Død vacante Compagnie. Samme Dag er Capitaine Lieutenant Jørgen Thorbiørnsen, saavel som den forhen ved Søe Etaten standene PremierLieutenant Jesper Richard, med Capitains Caracteer gratificerede. Den 27 Januarii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern, at udgive en Forordning, angaaende at det med de forhen anordnede Rytter- og Dragoun-Hesters Holdelse hos LandManden, maae ophøre.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 31 Januarii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern, at udgive en Placat, angaaende hvorledes med det unge Mandskab i Norge, som fra Land Leggene til fremmede Stæder desertere, skal forholdes. Samme Dag er Stift-Amtmand Nissen, Allern beskikket til at være Deputered udi Søe Etatens General-Commissariat, udi Conferenz Raad Guldencrones Søe-Capitaine Nicolai Sted, som andenstæds er placeret. Dominicus Arff, haver erholdet Commando paa Bommen ved Kiøbenhavns Toldboed udi den afdøde Schoutbynacht Vosbeens Sted. Peter Arentsen Kierulf, er Allern confirmeret at være Capellan pro Persona til Esbønderup og Nødeboe Meenigheder i Siælland. Peder Taftenberg, ligesaa til Gudom og Fa berg Meenigheder i Riber=Stift. Told Betient Adam SchneAar 1744. ckel i Helsingøer, er Allern. confirmeret at være tilligemed Veyer, Maaler og Vrager sammestæds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 3 Februarii er Obrist-Lieutenant Holger Wind, Allern, bestilt som virkelig Oberst=Lieutenant, og Oberst Lieutenant Christoph Frederich von Jngenhaef, Allern, bestilt som anden Oberst=Lieutenant og Premier=Major udi det Sædlandske Geworbene Regiment til Foeds. Ved samme Regiment er Capitainen Carl Philip von Owstien, til Second-Major avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Samme Dag er den hidtil ved Regimentet standene Second Major Hans Elias von der Weide, Allern, benaadet med OberstLieutenants Caracteer af Jnfanteriet. Capitaine Lieutenant Wulff Unger Gedde, af det Jydske Geworbene Infanterie-Regiment, avanceret til Capitain og Chef for eet udi det Syndre Jydske Nationale-Regiment til Foeds vacant værende Compagnie. Herman Adolph Hunæus, er Allern, bestilt til at være Gartner ved Odense Slots=Hauge udi Fyen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 5 Februarii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern, at udgive en Forordning, angaaende hvorvidt den Norske Almue tillades Jagt og Skytterie.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 7 Februarii er Hr. Povel Povelsen Dankel, Allern. confirmeret at være Residerende Capellan til Tiersted, Skiørringe og Veylebye Meenigheder i Lolland. Michel Hanssen Holm, ligesaa at være Capellan pro Persona til Torslev og Lendum Meenigheder i Aalborg Stift. Hr. Povel Borrebye, ligesaa at være Sogne-Præst til Gudom og Faberg Meenigheder i Riber-Stift. Erich Carlebye, ligesaa at være Sogne-Præst til Collund og Ebdrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Johan Christopher Haar er Allern, kaldet til at være herefter SognePræst til Graabrødre Kirke eller Nørre Sogn i Wiborg, samt dets Annerer Asmilde og Tapdrup Sogner i Jylland. Hr. Niels Hertzberg, ligesaa at være herefter Sogne-Præst til Fin dans Præstegield i Bergens-Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 11 Februarii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. i Trykken at lade udgaae en Nye Rang-Forordning. Den For Februarii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 14 Febr. er ved General-Major Hvitfelts Nationale Jnfanterie-Regiment udi Norge, Major Thome, efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade dimittered, og Second=Lieutenant Sundt, af General Major Ulrichsdahls Regiment, til Capitaine og Chef for hans havte Compagnie avanceret. Samme Dag er Etatz-Raad Peter Otto Rosenørn, Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Conferentz-Raad. RegimentsQvarteermester Jochum Frederich Brandt i Norge, og Niels Thygessen paa Mattrup i Jylland ligesaa at være virkelig Cancellie=Raader. Hr. Laurids Gram, er Allern confirmeret at være herefter Sogne-Præst til Emmerlev Sogn i Riber=Stift. Hr. Laurids Jacobsen Alsbach er Allern, kaldet til at være Sogne Albert Præst til Vardals Præstegield i Aggershuus=Stift. Lassen, ligesaa til Skibtved Præstegield. Rasmus Flensborg, ligesaa til Wraae og Reesen Sogner i Wiborg Stift. Peder Thommesen Lund, ligesaa til Ourdals eller saa kaldet UrlandsPræstegield i Bergen-Stift. Jens Fog, ligesaa at være Residerende Capellan til Soggendals Præstegield i Christiansands-Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 21 Febr. er Hr. Hans Støedt, Allern, confirmeret at være Sogne-Præst til Siersted, Schiørringe og Weylebye Meenigheder i Lolland. Jens Kier, er ligeledes Allern. confirmeret at være Bedemand i Aarhuus.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 22 Febr. holdt Hr. Doctor JOH. PETRUS ANCHER N, en lærd Disputatz paa det øverste Auditorio, hvis Titul var Præsationis ad Tabulas Geographiæ Synopticas sen Indicii Errorum in Geographia Patria ab exteris commissorum Particulair V. Respond. Jon. JOANI ANCHERSEN, Juris Cand. & Collegii Borrichiani Alumno.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Den 28 Febr. behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at udgive en Orden, hvorledes de Sager, som til den almindelig Høyeste Ret i den Kongel. Residentz Stad Kiøbenhavn, i nærværende Aar 1744. indstævnede ere, saavelsom og de Sager som fra forrige Aaringers Høyeste Ret er overblevne, skal foretages og dermed den 5te Martii begyndes. Mærk. Aar 1744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Mærkværdigt om Fødde og Døde fra Christiania udi Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Udi afvigte Aar 1743, ere udi Aggershuus=Stift, viede 2246 Par, fødde 4047 Drenge=Børn, 3737 Pige Børn, tilsammen fødde 7784 og deraf uægte 259 Børn, døde 4460 af Mandkiøn, 4323 af Qvindekiøn, tilsammen 8783 døde, ere altsaa 999 fleere døde end fødde. Remarqvable Ting iblant de Fødde: Et Barn i Strømsøe Meenighed er fød uden Fingre paa den Høyre, Haand. En Qvinde fødde i 3 Dage efter hinanden 3de Børn 1 Barn hver Dag, af hvilke de 2de første som ere Drenge=Børn, endnu lever, men det 3die var et Dødfød Pige=Barn, hvormed Moderen døde den 3die Dag. Et Drenge Barn i Urschous Meenighed, er den 16 Maji fød uden den Høyre Haand og som lever endnu. Jblant de Døde: Et Par Ægtefolk af Lier, havde levet tilsammen i Ægteskab i 57 Aar. En Qvinde af Røde næs Sogn 89 Aar, havde levet i Ægteskab med sin anden og hende overlevende Mand udi 56 Aar. En Qvinde af EdsbergsSogn, havde og levet i Ægteskab med sin Mand som endnu lever udi 51 Aar. Tvende Par Ægtefolk ere bleven med hverandre begravede. Fiire Par Ægtefolk af Lessøe, har hver begravet 3de Børn i en Kiste, tilsammen 12 Børn, som saaledes ere jordede. Tvende gamle Ægtefolk Manden 88 Aar og Hustruen 86 Aar, havde levet udi Ægteskab med hverandre udi nogle og 60 Aar. En Mand af Brunlaus Præstegield udi Grevskabet Laurwigen, indtræde ey udi Ægteskab førend i sit Alders 50 Aar, levede med sin Ægtefælle i 42 Aar, og døde endda Enke-Mand i sit Alders 93 Aar. 214 Mennesker har levet over 80 Aar, hvor iblant en paa 89 Aar, 49 Mennesker, har levet over 90 Aar, hvoriblant en paa 97 Aar, 10 Mennesker har levet over 100 Aar, hvoriblant 1 paa 106 Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-02-01
Beretninger om Cometen fra adskillige Stæder. Meissen. Om den nærværende Comete, som er seet her siden den 6 Januarii, kand man meddeele følgende Efterretning og For Februarii-Maaned. og Astronomiske Gisning, saavidt man hidindtil haver observeret: Først kom den os for, som en Stjerne af anden Størrelse, men nu overgaaer den merkelig saadan en, og vil herefter, uden all Tvivl endnu synes større, i det den indtil den 5 Martii bestandig nærmer sig til vores Jord, paa hvilken Dag den naaer sit Perigæum og vil komme Jorden en femte Deel nærmere end nu. Derefter vil den igien gaae fra Jorden, og i Junii Maaned vil den staae engang saa langt fra Jorden som i Martio, da den var den nærmest. Siden vil den sees som en Stierne af tredie Størrelse, ligesom den for 2 Maaneder siden først er seet udi Sverrig. Dens synlige Bane gaaer nu igiennem Pegasum. Den 11 Febr. vil den komme nærmest til den klare Stierne, som heder Marcab, og den 19 Febr. vil den gaae forbi den klare Stjerne i Pegast Hals, siden igiennem Vandmandens Hoved, og omsider bedekke den mellemste Stjerne i Steenbukkens Horn. Den har hidindtil staaet længst fra Solens Bane i den Brede 18, som er den Vinkel, som dens synlige Bane giør tilligemed Solens Bane, som overskiæres af den i den 8 Grad af Krabben og Steenbukken, hisset har dens Nodus Ascendens været, men her vil dens Nodus Descendens blive. Den gaaer imod Solen og er en af de Cometer, som gaae tilbage, som sielden lade sig see. Den 25 Febr. vil den staae i Conjunction med Solen, og nogle Dage for og efter kand den ey sees, men kort derefter vilden lade sig see ved Morgen-Stiernen Venus førend Solen staaer op. Den gaaer daglig en halv Grad, det er 7 og en halv Tydske Miile.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 2 Januarii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern i det Tydske Sprog at udgive Kongel. Generale Brand Forordning og Assecurance Casse for Staden Husum.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 7 Febr. haver Hans Kongel Majestæt Allern, beskikket Andreas Lorenzen Bech, til at være Apotecher i Callundborg. For Martii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 10 Febr. haver Frøken Christiana von Beulwitzerholdet Allern. Confirmation paa sit Vall til at være Priorindved St. Johannis Kloster ved Schlesvig. Samme Dag er Hr. Wilhelm Eckhoff, forrige Diaconus i Wilster, Allern, Hr. bestilt til at være herefter Archidiaconus sammestæds. Johan Andreas Heidenreich, forrige Rector i Staden Wilster er Allern bestilt til at være Diaconus sammestæds. Medicinæ Doctor og Practicus Georg Wiggers, er Allern, bestilt til at være Physicus i Staden og Amtet Rensborg. Forrige Sub Cantor ved den Latinske Skole i Staden Oldenborg, Rudolph Aman er Allern, bestilt til at være herefter Sub-Conrector sammestæds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 14 Febr. behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at udgive Laugs=Articler for Billedhuggerne udi den Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn. Samme Dag er Justiz Raad og Amtmand Ditlev Trappau, og Amtmand Christian Gersdorff, Allern, beskikket til at være tilligemed virkelige Etatz Raader.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 24 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Carl Anthon von Hartel, til at være Legations-Secretair ved det Romerske Keyserlige Hof.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 26 Febr. behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at udgive en Forordning, angaaende de Sager, som angaaer Forseelser og Forbrydelser imod de om Skov- og Forst Væsenet i Norge gjorte Anordninger, samt Skov Betienternes Forseelser i deres Embede, hvorledes og hvor samme skal paatales og forfølges.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 28 Febr. er Byefoget Marcus Fog i Ottense, Allern. beskikket til at være tilligemed virkelig Cancellie-Raad. Hr. Jens Claussen, er Allern, confirmeret at være Residerende Capellan til Emmerlev Sogn i Riber-Stift. Hans Jacob Er mand er Allern, kaldet til at være Residerende Capellan til Valle Præstegield i Undahl udi Christiansand-Stift. Segnd. Grøndech, ligesaa at være Missionair paa Grønland. Den Aar K744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 5 Martii behagede det Hans Kongel Majestæt Allern paa det Kongelige Residentz-Slot Christustore, at aabne Høyeste Ret for indeværende Aar 1744, hvorved Høystbemeldte Hans Kongel. Majestæt i egen Høye Person præsiderede, og Hans Kongel. Høyhed Cron-Prinzen bivaanede samme Tiid anden Gang den Høyeste Ret. Hans Kongel. Majestæt, saavelsom og Hans Kongel. Høyhed bleve opvartede af mange Høye Cavaliers, og derforuden ved den Kongelige Thrones høyre og venstre Side vare disse Hans Kongel. Majestæts Høye og Troe Embeds-Mænd i følgende Orden rangerede: Paa den høyre Side fra Thronen. Hr. Geheime-Raad Christian Ludvig von Plessen. Hr. Geheime-Conferentz-Raad von Holstein. Hr. Geheime-Raad Claus von Reventlau. Hr. Kammer-Herre Grev Reventlau. Hr. Kammer Herre Mogens von Plessen. Hr. Stift-Amtmand Nissen. Hr. Conferentz-Raad Tott. Hr. Conferentz-Raad von Støcken. Hr. Etatz-Raad de Løvenørn. Hr. Statz Raad Schouboe. Justiz Raad Thestrup. Hr. Justitz-Raad Holmsted. Hr. Hr. Justiz Raad Valeur. fustiz Raad Wartberg. Hr. Justiz Raad Jentoft. Hr. Fustiz Raad Kløcker. Hr. ustitz Raad KonnemanHr. Justitz-Raad Munck. Hr. gustiz Raad von Afvern. Hr. Hr. Assessor Lemvig. ne PaaFor Martii Maaned. Paa den venstre Side fra Thronen. Hr. Geheime-Conferentz-Raad Baron von Gersdorff. Hr. Geheime-Raad von Hagen. Hr. Geheime-Raad von Gram. Hr. Stift Amtmand von der Osten. Hr. Kammer-Herre Levetzan. Gidencrone.