JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Fædrelandet. De kjøbenhavnske Gadescener, samt disses formeentlige Anledning og mulige Følger, de offentlige Blades Yttringer, hvad der fra forskjellige Sider gjøres til at forebygge deslige Optrins Fornyelse og tilat bekjæmpe den Urolighedsaand som de ere fremkomne af, er naturligviis Æmnet for den almindelige Conversation. J en Skrivelse fra Kjøbenhavn hedder det i Altona Avis, at den største Deel af Tumultanterne havde hørt til den laveste Klasse og vidste ikke selv hvad de vilde, dog lod det til, som det Hele var ledet og anstiftet. Den Frisindede, beroliger sine udenbyes Abonnenter med den Forsikkring, at de ikke behøve at nære nogen Uro over disse Optrins videre Følger. Er end ikke Stemningen aldeles herinde som det vel var ønskeligt (tilføier den:) saa vil den dog snart blive god igjen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Følgende Artikler angaaende hine urolige Optrin i Hovedstaden, uddragne af forskjellige Blade, ville sikkert blive læst med almindelig Jnteresse:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Under 24de Mai er udkommet en Politiplacat, der i Anledning af de forefaldne Excesser indskærper Anordningerne om Opløb og Sammenstimlen paa Gaderne, og navnlig gjør opmærksom paa, at Folkeforsamlinger eller Optog, for at udtrykke Meninger eller Følelser mod enkelte Personer, ville blive behandlede som anden Gadeuorden." Saavidt os bekjendt, have disse Optøier bestaaet i det bekjendte Vivat", man vilde bringe Procurator Christensen, i en ubetydelig Tumult paa Vesterbroes Theater, i nogle Mishagsyttringer paa det kgl. Theater om Aftenen den 21de ved Afsyngningen af en Sang i Vaudevillen Kunstnerlive, og endelig i, at en Folkehob paa BalpareNatten væltede nogle Beegfakler paa Slotspladsen. J og for sig selv have disse Optrin været af ringe Betydenhed, og vare de indtrufne paa en anden Tid, havde det neppe været Umagen værd at omtale dem; men hvad der maa fylde enhver retsindig Borger, der selv vurderer Huuslivets Fred og Lykke, med Harme, og Uvillie, er, at Hovedstadens Pøbel (hvad enten det nu har været den høie eller lave, gjør ligemeget til Sagen) ikke har undseet sig ved saadanne Optøier at forstyrre Kongeparrets Festdag. Hvad der mere end disse intetbetydende Optøier maa vække Bekymring, hos den gode Borger er den dumpe Stemning af Misfornøielse, disse tause, men utvetydige Symptoner paa Utilfredshed, der have viist sig blandt den store Hob, og hvortil vi ikke kunne tænke os nogen grundet Aarsag; thi Massen er det sandelig ligegyldigt, om en Mand actioneres eller ikke actioneres foren Tale, og vi ere derfor mere tilbøielige til at søge Grunden baade til det Ene og det Andet i den Tilbøielighed, som Hoben føler til Commerce, hvortil, efter Sigende, skal være kommen Rygter og store Reductioner i Søetaten. At Rygtet overhovedet har havt trault i denne Tid, er en Selvfølge; man har saaledes blandt Andet fortalt, at Vagterne den 22de og 23de dennes vare forsynede med skarpladte Geværer; dette er aldeles ugrundet, og det Sande der, er, at Vagtmandskabet har været forstærket, og at Regimenterne i Casernerne havde faaet Ordre til at holde sig parat - en Foranstaltning, som man heller ikke før har kjendt i vort fredelige Land. Dog vi tvivle ikke om, at denne ubehagelige Spænding, kun kan ansees som forbigaaende, og at den Tillid, mellem Regjering og Folk, der altid har udgjort et skjønt Træk i den danske Nationalcharacteer, snart vil indtage sin gamle Plads. (L. F. St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Det Tourniairiske Beriderselskabs sidste Forestilling (d. 20de Mai) beæredes med DD. M. Kongens og Dronningens Nærværelse. Ved denne Forestilling indtraf det hidtil hos os ukiendte Tilfælde, at da D. M. lode Publikum vente en Tidlang, forlangte dette med Utaalmodighed, at Forestillingen skulde begynde, hvilket Forlangende ogsaa maatte opfyldes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Det er, som bekjendt, Skik hertillands, at Skuespillet ikke begynder førend Kongens Ankomst, en Skik, der grunder sig paa en naturlig Følelse af Hengivenhed og Ærefrygt for Landets Konge, og Tilsidesættelsen heraf maa derfor vække almindelig Jndignation. (L. F. St. T.) Balpareet overtraf i Pragt Alt hvad man i Mandsminde har seet i Kjøbenhavn. Foruden de mange fra Provindserne og Hertugdømmerne hidstrømmede Fremmede var Alt forsamlet hvad Hovedstaden indeholder af Notabiliteter, kun det liberale Parties Anførere - med Undtagelse af Professor David skjøndt for Størstedeel indbudne som Borgerskabets Repræsentanter, vare ikke mødte. (Kiel. C.) Selskabet skal just ikke have været det meest udsøgte. Jmidlertid herskede der (som den Berlingske Avis bemærker) en glad Stemning. Folk som mindst havde drømt om nogensinde at komme i saa stort Compagnie paa Christiansborg Slot, nøde den gjæstmilde Beværtnings Forfriskninger i fuldeste Maal, saae de nye Dandse udføres, de brogede Uniformer (blandt hvilke en Brandofficeer især udmærkede sig) og hørte Musik a la Strauz, hvortil maa bemærkes, at Hr. Lundbye havde componeret en smuk Sølvbryllups Vals, hvori Kong Christian stod ved høien Mast heldigen var indflettet. (Frisind.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
En Deputation af Kunstnere havde den 20de ds. Audients hos Hs. Majestæt Kongen og overrakte ham i Anledning af Sølvbryllupsfesten et Album, hvortil Academiets fleste Kunstnere havde bidraget. Hans Majestæt takkede i meget huldrige Udtryk for Gaven, og haabede at see ret mange af Giverne ved Balpardet; men da Deputationen bemærkede, at den var uvidende om, at der var uddeelt Billetter til Academiets Elever, undrede Hs. Majestæt sig herover og lovede at ville have dem i Erindring ved denne Leilighed. Om Eftermiddagen kom der fra Hofmarschallatet til Academiet en Liste til Paategning for hvem af Kunstnerne, der vilde deeltage, en Opmærksomhed, som vel alene blev foranlediget ved Hs. Maj. Mellemkomst. (Slp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
I flere Dage gik der i Kjøbenhavn det Rygte, at der skulde foretages en betydelig Reduction med anden Division af Holmens faste Stok. Dette Rygte blev i Mandags gjendrevet af Overeqvipagemesteren, Capt. Tuxen, idet han lod de Ældste af Haandværkerne paa Holmen og deres Mestere komme forsig og underrettede dem om, at der ikke var paatænkt nogen saadan Reduction. (Aalb. St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Holmens resp. Mandskab er i disse Dage compagnieviis bleven meddeelt en allerhøieste Communication, hvori det bekjendtgjøres samme, at ingen - muligviis af Flere blandt dem befrygtede – Reductioner i Arbeidernes Antal paa de kgl. Skibsværfter vil finde Sted, men at tvertimod Kjølen til en ny stor Fregat skal lægges og Arbeidet paa dette KrigskibsBygning stadig og uafbrudt fremmes. (Khvnsp.,Man er meget spændt paa Udfaldet af Studentersamfundets Generalforsamling paa Tirsdag Aften som det vil opløse sig eller underkaste sig Consistoriet).Man er ialmindelighed af den Mening, at Consistoriet ikke havde kunnet handle anderledes, end det har gjort, og at dette Skridt ikke kan ansees som nogen Jndgriben. i Studenternes personlige Rettigheder. (Aalb. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
den Tale Conferentsraad Professor Ørsted holdt i Mandags til Studenterne, havde han opfordret disse til at opføre sig med den Sindighed og Rolighed, man tidligere var vant til, og at være overbeviste om, at Kongen har saa frisindede Anskuelser og Forsætter, som Nogen af hans Undersaatter, kunne ønske og vente. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Prof. Sibbern har begyndt at holde politiske Forelæsninger i populaire Foredrag, især for Borgere, og Embedsmænd af alle Klasser. "Jeg vil forestille mig - siger Hr. Prof. i sin første Bekjendtgjørelse -at jeg taler til Fædrene om det som gjærer i Sønnerne, og vil anvende den første Time til at forklare den vigtige Sætning: Enhver Tilværelse i Verden, maa søge sin Støtte og sin Styrke i sin rette Begrændsning. Vesterjyderne agte i Aar at samles til en Folkefest den 1ste Juli paa Bulbjerg. (Et mærkeligt, 350 Fod høit Bjerg, 4 a 5 Miil N. f. Thisted, ved Vesterhavet.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
J Veile har man udsat 28de Mais Festen for at kunne høitideligholde den i Forening med Kroningsfesten. Af Aalborg Avis erfares, at en vis Deel af Aalborgs Publikum synes at vise Uretfærdighed mod den af et andet Parti saa yndede Skuespiller, Hr. Printzlau. Friisholt blev heller ikke solgt ved Auctionen den 26de Mai. Høistbydende var Hr. Lichtenberg med 57,300 Rbdr. (Vib. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Handel og Skibsfart. Formedelst den vedvarende nordvestlige Storm skal der paa Landtungen ved Agger have dannet sig en ny Kanal eller Gjennembrud, og en stor Deel af Klitplantningen paa Landtungen være ødelagt. (Th. Av.) Skippere, som efter sidste Storm ere ankomne til Helsingøer, have i Kattegattet seet en engelsk og en mecklenborgsk Brig kantrede. Besætningerne sadde paa Relingerne, men det var umuligt at yde dem nogen Hjelp. En til Hobro ankommen Skipper, Iversen, med Kul fra England, har seet et tremastet Skib uden Folk, som havde forliist hele Rigningen paa Fokken under Masten nær. Det havde Billedhuggerarbeide paa Agterspeilet og en malet Stierne var at see paa Bagbordsiden; det første Bogstav paa samme Side var H. Mere kunde ikke sees over Vandet, da Skibet laae sjunket og kantret Styrbord over. (A. Av.) Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Ved en Natten imellem 16de og 17de Mai sidstleden paa Samsøe stedfunden Jldebrand er Færgegaarden Sophiesminde ved Ballens Havn aldeles afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Bemeldte Færgegaard var overdraget i Forpagtning til Posterpediteur Smith, men eiedes af Lehnsbesidderen til Grevskabet Samsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Da det den Nat Jldebranden indtraf var saa tyk Luft, at det fra de nærmeste Steder ved Færgegaarden ikke var mueligt at see Branden, bevirkede dette at ingen Mennesker kom den Brandlidte til Hjelp for Gaarden var afbrændt, og den Voldsomhed hvormed Jlden greb om sig foraarsagede at Smith's Hustrue indebrændte, og at alt hans Jndboe paa meget ubetydeligt nær samt Udboet og af Besætningen 2 Kalve og alle Smaaekreature blev fortæret af Luerne. Smith, der af Lehnsbesidderen ved sin Forpagtnings Tiltrædelse har erholdt et Laan stor 1000 Rbd. som endnu skyldes, er saaledes med sin Familie ved Branden, bleven aldeles ruineret, da hans betydelige Ind- og Udboe som brændte ikke havde været assureret mod Jldsvaade i det sidste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Forlangt Jndrykkelse. Hr. Borgercapitain og Kbd. M. G. Bech har i Jyllandsposten No. 20 ladet indrykke en Opfordring til os til at besvare følgende Spørgsmaale: 1) Hvorfor har Magistraten ikke, strax efterat Stiftamtet under 14de Febr. (d. A.) havde communiceret den Cancelliets Resolution (ang. Udskiftningen af Byens Fælledsjorder, sammenkaldt alle i Markens Udskiftning Jnteresserede, og derved gjort dem bekjendt med hiin vigtige Resolutione" 2) "Med hvilken Ret kan Magistraten og Commune Bestyrelsen træffe videre Foranstaltning til Markens Udstiftning, for den er sikker paa, at Borgernes i Raadstuemødet den 10de Decbr. 1838 trufne Overeenskomst er approberet?" 3) "Med hvilken Ret kan Magistraten og Commune Bestyrelsen accordere eller lade accordere med en Landmaaler om Markens Udskiftning og derfor bevilge en Sum af 1500 Rbd., naar andre ligesaa dygtige Folk, som Kammerraad Oxholm, tilbyde sig for 1200 Rbd." Skjøndt vi ingenlunde i Almindelighed kunne finde os opfordrede til igjennem de offentlige Blade at bekjendtgjøre de Oplysninger, som en enkelt Borger kan ønske om et Communeanliggende, og som han uden Vanskelighed paa en mindre omstændelig Maade vilde kunne erholde, saa have vi dog troet i Anledning af Hr. BechsJnserat korteligen at burde meddele følgende Svar: Til første Spørgsmaal. Siden det Kgl. Danske Cancellies Resolution indløb, har der ikke været Anledning til noget Raadstuemøde Udskiftningen betræffende, og da det i Resolutionen hedder, at den skal fremlægges og oplæses paa den næste Raadstuesamling angaaende den omhandlede Gjenstand, (Jordfælledskabets Ophævelse, saa er det aldeles i Medfør af hvad Cancelliet saaledes har bestemt, at der ikke for den omspurgte Sags Skyld alene er blevet afholdt et særegent Møde. Iøvrigt bemærker Hr. Bech selv, at Resolutionen har været offentlig bekjendtgjort, men han tilføier, at dens Jndhold ikke var nøiere angivet. Da vi imidlertid ikke have lagt mindste Dølgsmaal paa Jndholdet, saa tor det nok antages, at ikke faa af Borgerne have været bekjendte dermed, ligesom i alt Fald Enhver, som det interesserer, uden Vanskelighed vilde kunne have erholdt Oplysning derom, ved at henvende sig til hvilkensomhelst af Communalbestyrelsens Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Til andet Sporgsmaal. Borgernes i Raadstue mødet den 10de Decbr. 1838 trufne Overeenskomst er hverken i det Hele, eller for nogen Deel af samme, nægtet Antagelse, men Cancelliet har kun forbeholdt sig at forelægge for Hs. Majestæt til allerhøieste Resolution, om Græsningsretten skal tilkomme Byens Grundeiere alene, og om den skal fordeles mellem disse i Forhold til deres Grundtaxter. Da dette Punct først er bestemt til at forelægges for Hs. Majestæt naar Sagen er moden til endelig Afgjørelse, og da det endvidere hedder i Cancelliets Resolution, at først naar den paaberaabte Udskiftning er tilendebragt og samtlige Poster have været behandlede, stal Jndstilling skee, for at Sagen paa eengang og i sin Heelhed kan faae endelig allerhøieste Afgjørelse, saa har der ikke kunnet være Tale om af et enkelt Sporgsmaal at danne et særskilt Jndstillingspunct.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Til tredie Spørgsmaal. Communalbestyrelsen er ved Raadstuesamlingen af 1838 blevet bemyndiget til at accordere med en Landinspecteur og denne Bemyndigelse er af Cancelliet approberet. Det Kammerraad Oxholm tilstaaede Honorar maa vi ansee passende i Forhold tilArveidets Størrelse og Vigtighed, og noget billigere Tilbud er ikke blevet os gjort, forinden Kammerraaden allerede var antagen. Derimod modtoge vi, efterat dette var skeet, et Tilbud igjennem Hr. Bech, som dog var saalidet bestemt, at man aldeles ikke kan dømme om dets Billighed, skjøndt den forlangte Sum unægtelig var mindre end den, hvorfor Kammerraad Oxholm har paataget sig ikke blot at udskifte Fælledsforderne, men tillige at opmaale og forfatte Hartkornsberegning over samtlige Byens Jorder. Iøvrigt have vi troet at burde tage i Betragtning, paa den ene Side, at Hr. Kammerraaden allerede har meget Erfaring i Udskiftningen af Kjøbstædjorder, og paa den anden Side, at Landmaalere af Militair=Etaten, ifølge de Forandringer, i deres Opholdsted, som deres Embedstilling kan medføre, ikke med fuldkommen Sikkerhed kunne paatage sig at udføre en Udskiftning inden en vis bestemt, forholdsviis temmelig kort Tid. Om alt dette have Borgerrepræsentanterne under 2den April, altsaa længe førend Hr. Bechs Indrykkelse i Jyllandsposten, meddeelt ham nøiagtig Forklaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Til Slutning skulle vi endnu kun tilføie, at Hr. Bechs Klage er indsendt til det Kgl. Danske Cancellie, og at vi herom under 30te f. M. have modtaget Underretning fra Stiftamtet, med Tilføiende, at dette ikke kan skjønne, at Klagen er grundet, og at det ligesaalidet finder at have Anledning til at standse Udskiftningsarbeiderne, som det dertil anseer sig competent. Vi troe ved det Foranførte tilstrækkelig at have retfærdiggjort vor Fremgangsmaade i denne Sag, men hvis nogen Borger skulde ønske yderligere Oplysninger i Sagen, eller om nogensomhelst Andet Udskiftningen vedkommende, da er Undertegnede, Bang, villig til at meddele samme, naar man vil behage at henvende sig til ham. Aarhuus, i Communalbestyrelsen den 1 Juni 1840. Fleischer. Engelsted. Th. Funder. S. Søegaard. Chr. Bang. J. Hammershøi. Høegh Guldberg. P. Weiss. Hald. J. Bruun. S. M. Dinesen. G. Holstebroe. J. Preis, Grarup. Zehmann. H. C. Bursche. Peter Chr. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Bekjendtgjørelser. Raadstue-Samling. den 9de Juni førstkommende, Kl. 9 Formiddag. I Anledning af en fra Landinspekteur Oxholm, der, som bekjendt, er antaget til Aarhuus Kjøbstads Marks Udskiftning, indkommen Begjering, om at erholde det fornødne Antal kyndige og upartiske Mænd udnævnte til at bonitere og taxere Jorderne, er der opstaaet Tvivl om, fra hvilken Ret, disse bør udnævnes, og hvem der skal stevnes til at paahøre Udnævnelsen, da det vilde medføre for stor Vidtløftighed og Bekostning at indstævne alle i Sagen Jnteresserede. For nu at erholde en Bestemmelse i saa Henseende, vorder afholdt en Raadstue=Samling, paa Raadhuset her i Staden Tirsdagen den 9de dennes om Formiddagen Kl. 9. Ved denne Leilighed ville følgende Puncter tillige komme under Ventilation til endelig Afgjørelse: 1) Om Jndtægterne af den Jord der udlægges for Græsningsretten, skal deles imellem Huuseierne eller tilflyde Kæmner=Kassen; i hvilken Henseende en CancellieSkrivelse vil vorde forelæst. 2) Om Udlæggelse af Exerceerplads til Garnisonen og Borgervæbningen. 3) Om og hvorvidt Hartkornet skal reparteres paa Enhvers Lod, saavelsom de private Tofter. 4) Om der skal udlægges Fattighauger. 5) Om der haves noget imod at Stiftamtmanden fungerer ved de afholdende Landvæsens-Commissions Moder, skjøndt han, som Medforsvar for de offentlige Stiftelser, paa en Maade er interesseret i Sagen. 6) Om hvorledes der skal forholdes med Jndvarslingen til de forskjellige Moder der blive nødvendig at afholde betræffende Udstiftningen. Thi indvarsles herved samtlige Aarhuus Kjøbstads Borgere, Huuseiere og Lodseiere til behageligen at ville give Møde ovenmeldte Tid og Sted. Aarhuus Raadstue, den 3die Juni 1840. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Da der med høiere Tilladelse skal foretages en Reparation indvendig i Domkirken, saa bliver Gudstjenesten, for begge Byens Menigheder, saalænge Arbeidet varer, afholdt i Frue Kirke, efter følgende Bestemmelser : Hver Søn= og Helligdag forrette Byens Præster Gudstjenesten i Frue Kirke vexelviis for begge Menigheder baade til Høimesse og Aftensang, og ligeledes afvexle ogsaa Kirkebetjenterne med hverandre i deres Forretninger. Barnedaab skeer i hvert Sogn paa den Søndag da Sognets Præst forretter Tjenesteen; dog kunne ogsaa Born af det andet Sogn vorde døbte samme Dag, naar Forretningen fra hiint Sogn er tilende. Paa Sognedage skee Bryllupper og Barnedaab Tirsdag og Onsdag i Frue Sogn, Torsdag og Fredag i Domsognet Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Maanedscommunionen holdes paa sædvanlig Tid i Frue Sogn, men Onsdag og Torsdag i Domsognet. Hver Søn= og Helligdag ringes med begge Kirkers Klokker, men til Skrivtemaal ringes kun med den Kirkes Klokker hvis Menighed skal samles. Denne Forandring tager sin Begyndelse fra 1ste Juni af, og vedvarer indtil Reparationen er fuldført. Aarhuus, den 2den Juni 1840. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Til Efterretning for Debitorerne til Aarhuus Stifts offentlige Midler, bekjendtgjöres herved, at Renter og Capitulafdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa fölgende Dage, nemlig : Løverdagen den 13de, Mandagen den 15de, Onsdagen den 17de, Löverdagen den 20de, Mandagen den 22de og Onsdagen den 24de Juni, Eftermiddag fra Kl. 3 til 5. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over Terminen, samt til at bevise at Skatterne ere betalte, bringes i Erindring, hvorhos bemærkes, at det er af Vigtighed at Capitalbetalingerne skee i de første Dage af Terminen, for at Capitalerne igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 2den Juni 1840. Rosenörn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Tirsdagen den 9de Juni d. A., Kl. 10 Formiddag, bliver, ifølge Begjæring af Forstanderskabet for Aarhuus Cathedralskole, paa Hasle o. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus afholdt offentlig Licitation over Jstandsættelsen, af Spørring Kirke, der vil bestaae deels af Muur- og deels af Tømmer=Arbeide. - Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 1ste Juni 1840. Seidelin. Te, som have Terminsaffairer at afgjøre med mig, anmodes om at henvende sig til min Søn, Tobaksfabriqveur Th. Funder, som er bemyndiget til at modtage Capital- og Rentebetalinger, samt afhandle det Fornødne paa mine Vegne. K. sal. Funders, fød Rindom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Fiin Compagn. Congothee, Haysan, Theebohe, Vanille, Confect Rosiner, store & smaae Smyrna dito, Krakmandler, søde & bittre Mandler, Cathrineblommer, franske Svedsker, Figen, Messina=Appelsiner, syltet Ingefær, Sucade, ostind. Carry, chin. & dansk Soya, ostind. & Perle=Sago, Hjortetak, Gummi=Arabicum m. m. m., er arriveret i gode og nye Vare, og sælges billigt af Aarhuus, den 25de Mai 1840. Joh. H. Lihme. Parasoller, samt et smukt Udvalg af Borddug=Dreiler, Servietter, Haandklæder, Damaskes Theeduge, er nyligen arriveret, og sælges billig af W. A. M. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Modepynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
At jeg er flyttet fra Frederiksgade ved Basballebroe og boer nu hos Hr. Kjøbmand Jordan imellem det store og lille Torv, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. - Aarhuus, den 30te Mai 1840. C. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Silkefarver Leopold Schneider er flyttet i Hr. Agent Meulengrackts Gaard paa Badstuegaden Nr. 259 förste Sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Bogbinder Chr. Böegh er flyttet til Rosens gaden Nr. 159.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
At Harmoni=Musikken i Vennelyst tager sin Begyndelse næstkommende Torsdag den 4de Jum, fra Kl. 6 til 8 Aften, bekjendtgjøres herved for de ærede Subscribentere. P. Albrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Jagten St. Jørgen, Capt. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus. A. Thomsen, Mægler. Værme kan atter erholdes til 10 Skilling Tønden. P. B. Jensen. ølge Blad, til Harhuus Stiftstidende, Onsdagen den 3die Juni 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Arvingerne i Boet efter afdøde Commerceraad Tommesen, foretages Auction Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over det bemeldte Arvinger tilhørende Sted, No. 592 paa Frederiksgade, bestaaende af 9 Fag 1 EtagForhuus med 3 Fag Qvist, 5 Fag Sidehuus, 4 Fag Halvtag, Indkjørsel, Gaards= og Haveplads, samt Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus den 26de Mai 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Efter Begjæring af Politiassistent Procurator Nielsen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver den Tobaksfabriqveur C. A. Siegumfeldt tilhørende Gaard No. 647 paa denne Byes Vestergade opbuden til absolut Bortsalg ved en fjerde og sidste Auction, som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 15de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne vil, forinden Auctionen kunne erfares hos Reqvirenten eller hos Siegumfeldt, hvilken Sidste tillige foreviser Gaarden og dens Bygninger, der ere beliggende omtrent midt i Byen paa en af dens reelleste Gader, og bestaae af: a) 17 Fag 2 Etage Forhuus til Gaden, indrettet til Beboelse for 2 Familier, med Indkjørselsport og b) 17 Fag dito Sidehuus, indrettet til Kjøkken, BrygKielder under 13 Fag; gers og Fabrik, m.v.; c) 15 Fag ditto Mellembygning, indrettet til Stald d) 16 Fag dito Baghuus til Vognport, MaterialhuusPakhuus &c. og deslige; e) 8 Fag Halvtag og endeel andre Smaabygninger. tilhørende Gaardsrum, nemlig en Forgaard paa 527, er Alt bestaaende af Muur- og Egebindingsværk, med Sidegaard paa 158 og en Baggaard paa 720 Alen, samt en smuk Hauge der grændser til den igjennem Byen, løbende Aae, paa 2754 Alen. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 25de Mai 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-03
Mandagen den 8de Juni næstkommende om Formiddagen Klokken 10, lader Eieren, Cand. pharm. H. S. Lund, ved en eneste offentlig Auction, opbyde til Bortsalg : Meel= og Stampemøllen: Gammel-Mølle, i Raasted Sogn, Ulfborg Herred, omtrent 1 1/2 Miil sydvest for Holstebroe.