JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Ved det Syndenfieldske Jnfanterie Regiment er PremierMajor Adam Christopher von Oldenburg bestilt til virkelig Oberstlieutenant, Second=Major Nicolai Christian de Seu til Premier=Major, og Capitain General=Adjutant Frederich, Gotschalch von Haxthausen til Second=Major. Slutningen af den nye Fundation og Anordning for Kiøbenhavns Universitet. (See disse Tidender for August Maaned. Side 62. Enhver Promotion forrettes af den Professor, som den Tiid er Decanus i Facultetet, hvis han selv haver den Værdighed, som der skal meddeles, eller i andet Fald af en anden Professor i samme Facultet, som selv er Promotus. Ved Handlingen begierer Promotor Tilladelse dertil af Procantzleren, om han er nærværende, som derpaa offentlig svarer i Patroui og Senatus Academiei Navn. Til hver, som saaledes er promoveret til Doctor eller Magister, udstedes en ordentligt Diploma, som Universitetets Bogtrykker haven aftrykke uden Betaling. Hertil skal hvert Facultet giøre et Udkast saaledes, som det for alle Tilfælde kan være passende, hvilket indleveres Procantzseren, som derover indhenter Patroni Samtykke; Ligesaa skal i hvert saadant Diplom anfores Patroni og Procancellarii Navn, ligesom dette skeer i Programmerne. Udgifterne ved slige Promotioner skal indrettes saa ringe, som mueligt; og haver Procantzleren i den Henseende at foranstalte det fornødne, efter Overlæg med vedkommende Faculteter. Fremmede kan ogsaa, om de det begiere, ved Kiøbenhavns Universitet, efter samme her oven for foreskrevne Regler, promoveres til de anførte Værdigheder, naar de fremlægge tilstrækkelige Beviser for deres Lærdom og ustraffelige Levnet; og hvis de ville blive Licentiati eller Doctores Theologiæ da tillige gotgiøre, at de bekiende sig til den Evangeliske Kirkes reene og uforsalskede Lærdom. Samtlige Doctores og Magistri skal have og beholde de Friheder og Rettigheder, som dem hidindtil have været allernaadigst forundte; ligesom og de, der paa den foreskrevne Maade have erholdet en eller anden Academisk Værdighed, altid skal komme, enhver i sit Fag, i besynderlig Betragtning til Embeder, hvortil Kundskab og Lærdom udfordres. Til alle Promotioner, ligesom og til andre offentlige Academiske Actus og Solenniteter, udstedes Programmata i Universitetets Navn, hvilke efter den hidindtil indførte Brug, for det første og indtil videre, skal skrives af SecretarioConsistorii, Dog, at den bedre Indretning ved samme, som i Procantzlerens Jnstruction er befalet og allerede begyndt, nu herefter bestandig vedligeholdes, og den saa kaldede Lapidar=Stiil gandske ophører i saadanne egentlige Academiske Handlinger; da denne allene skal have Sted i korte Anmeldelser, naar engang ved en hastig indtreffende Actus Tiden skulde være for kort til at skrive en ordentlig Afhandling. Siette Capitel de Beneficia og Stipendia, der findes ved Kiøbenhavns Universitet.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Bibliotheket skal herefter, ligesom hidindtil, staae aabent paa visse Dage og Timer om Ugen, hvilken Tiid af Pro cantzleren, efter Overlæg med Bibliothecarius og med Patroni Samtykke, nærmere kan fastsættes saaledes, som det kan være meest beqvemt for Studerende, at de kan betiene sig af den Adgang, som dem er forundt i Bibliotheket, hvor da Famulus giver enhver de Bøger, han forlanger, der paa Stedet at læse og eftersee; Thi ingen Studerende maae tage nogen Bog med sig, eller faae den laant af Bibliotheket, uden Attest fra hans Privat=Præceptor eller anden paalidelig Mand, som indestaaer for, at Bøgerne til en vis Tiid leveres uskadte tilbage. Store Værker udlaanes ikke til Studerende, men maae eftersees paa Stedet, om nogen af de Studerende forlanger det. Professores kan faae Bøger til Laans af Bibliotheket imod deres Revers, at de rigtig og uskadte til en vis Tiid leveres tilbage; og skal det paasees, at Bøgerne ingensteds blive liggende over Aar og Dag, og Bibliotheket derved staaer ledigt i et eller andet Fag. Skulde nogen, i hvem det end maatte være, befindes at have borttaget eller mutileret en Bog, som var Universitetets Bibliothek tilhørende, skal han derfor alvorlig ansees efter befindende, endog med Relegation fra Universitetet. Til Bibliothecarius skal altid af Consistorio beskikkes en kyndig og lærd Mand, som ikke maae være en af Professorihus Consistorialihus, og skal til dette Valg altid først indhentes Patronii skriftlige Samtykke; Og til Famulus Bibliothee antages altid en af de dueligste og skikkeligste Studiosis. som er beqvem til denne Tieneste. Begge nyde, foruden det i Universitetes Fundation i aarlig Løn dem tillagte, ogsaa det, som af Almanak=Pengene og Legato I hottiano dem nu er bleven tildeelt; Og skal Bibliothecarius, foruden den bestandige Paapassenhed med Bibliotheket, ogsaa i visse Timer om Ugen give Bructionis Anviisning til at kiende og rigtig at kunne bedømme Bøger og Haand Haandskrifter. Han, saavelsom under ham Famulus Bibliotecæ, bør staae til Ansvar for Bibliothekets Orden og Vedligeholdelse, og de maae ikke være fraværende, eller paa nogen Tiid reise bort, uden Procancellarii Tilladelse. Skulde en af dem findes forsømmelig i sine Pligter, da indeholdes hans Løn, efter Procantzlerens Tilsigelse, indtil det er meldt Patrono Universitatis og føiet videre Anstalt, efter Befindende. Hvad Bøgernes Jndkiøb angaaer, paa det at samme kan skee ordentlig, til Bibliothekets sande Beste og Fordeel, skal Bibliothecarius meddele Procantzleren Tiid efter anden en Fortegnelse over de Bøger, der mangle, og ved forefaldende Leilighed kunde kiøbes.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Hs. Majestæt vil allernaadigst have Universitetet og Conmunitetet conserverede ved alle retmessige Eiendomme, have i Gods Tiender og andre Midler, samt al den Herlihed og Rettighed, de hidindtil af Hs. Majestæts Høysal. Forfædre have været benaadede med, saa at intet af alt det som efter Loven og Fundationer disse Stiftelser ere tilhøre, de, samme til Tab eller Skade skal fragaae dem, under hvi Paaskud det være kunde, eller og til andet Brug, end sammes egen Fordeel og sande Beste, nogen Tiid bliver af vendt.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Ligesaa skal og samtlige nu værende Professores fremdelnyde den Løn og Jndkomst, som dem for deres Embeds Forretninger hidindtil haver været tillagt, det være sig Jord Gods Tiender, Studii-Skat eller anden Afgift, hver Navn nævnes kan, som samme retteligen tilkommer; Ogs skal de beholde Ret til, hver efter sin Tour, at optere Kirk og Konge-Tiender, naar de blive ledige, ligesom hidindBrug haver været; Men, som disse Fordeele ere dem tillag under den Forudsætning, at de virkelig tiene Universitetets med Fliid forrette deres Embede, saa skal samme heller ik finde Sted, om det Modsatte skulde findes, da Hs. Mastæt i saa Fald forbeholder Sig allernaadigst at anordne, hvi Allerhøystsamme maatte finde tienligt til Universitetets saa Gavn og Beste. Og, naar det Tilfælde indtreffer, at Prosessor, imod en af Hs. Majestæt bestemt aarlig Afgift, ganske entlediges fra Academiske Arbeyder, da bør han, saa længe dette varer, ikke videre ascendere i sit Facultet, ei helbler have Ret til videre Option, men skal lade sig nøie med de Jndkomster, han den Tiid haver.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Som det nu er Hs. Majestæts alvorlige Hensigt, at den i alle disse ovenstaaende Poster befalede Forbedring ved Hans Majestæts Universitet i Kiøbenhavn skal udføres og iværksættes, saa vil Hs. Majestæt allernaadigst, at til ydermeere Stadfæstelse 2de Exemplarer af denne Hs. Majestæts Fundation og Anordning, under Hs. Majestæts egen Haands Underskrift og med Allerhøistsammes Kongelige Segl bekræftede, in Originali skal henlægges, det ene i Hs. Majestæts Danske Cancellie, og det andet ved bemeldte Hs. Majestæts Universitet, til allerunderdanigst Efterretning og bestandig Efterlevelse; Thi befaler Hs. Majestæt hermed den af Ham allernaadigst beskikkede Patronus for Kiøbenhavns Universitet, at vaage over denne Hs. Majestæts allernaadigste Fundation og Anordning, at samme bliver opfyldt og efterkommet: Dernæst befaler Hs. Majestæt og Sin Procantzler ved bemeldte Universitet, ligesom Allerhøistsamme allerede har paalagt ham dette i den ham allernaadigst meddeelte Jnstruction, under Patrono Universitatis med mueligste Flid at besørge denne Hs. Majestæts allernaadigste Villie i alle her oven for anførte Puncter bragt til Udførelse, det beste og snareste skee kan; Ligesom det ogsaa ham og alle Efterkommere i Embedet herved bliver paalagt, at holde over, at alt, hvad herudi er anordnet, bliver ved Magt holden, uden Afgang, Misbrug eller Forsømmelse i nogen Maade. Og have alle Vedkommende, saavel ved Universitetet, som uden for samme, saavidt enhvers Pligt i nogen Maade kan være, med allerunderdanigst Lydighed og Nidkierhed, samt Troeskab, at rette sig efter det, som her anordnet er, og i den Henseende at handle saaledes, som de for Gud selv og Kongen agte at forsvare. Fra den 20de August til 27de Sept. ere her i Staden copulerte 56 Par, fødte Drenge 105, Piger 149, tilsammen De til Forsendelse med Posten allene pri254, døde Mænd 93, Qvinder 57, Drenge 42, Piger 55, tilsammen 247 ; ere altsaa 7 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 20, Apoplexie 2, Barselseng 2, Blodgang 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 16 Falden til Døde 2, Feber 3, Flekfeber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 14, Gicht 1, Hidsig=Feber 13, Hængt sig 1, Jnflammation 11, Kighoste 4, Koldbrand 1, Kopper 19, Mavekrampe 2 Meslinger 1, Nærvesyge 1, Ormefeber 1, Skiørbug 1, Slag 41, Svindsot 5, Trødske 2, Tænder 6, Tærende Syge 43, Uangivne Svagheder 21, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 8.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 31te August til 27de September af Patienter indkomne 166. udgaaet 142, døde 22. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidskarl fra Defensionsværket forslaaet Hovedet og den ene Side, en Bryggerknegt meget forskoldet ved Ølbrygningen; en Malerdreng faldet fra et Stellage og saaledes forslaaet sig, at han nogle Timer vil. Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. derefter døde; en Arbeidsmand brækket Kravebenet og for slaaet Hovedet ved at falde ned i Lasten paa et Skib, en Tømmersvend nedfaldet fra en Stige og forslaaet sig; en Pige paa Gaden nedkiørt af en Vogn og beskadiget Hovedet; en So dat forslaaet sit Been med en Kanon paa Holmens Arbeide en Tømmersvend nedfaldet fra en Bygning og brækket et Been.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
AVERTISSEMETS. i Jolv Sange til Klaveer af J. Haydn, fordanskede af Lars Knudsen, 2den Deel, ere nu udkomne og sælge. for 4 Mk. hos Sønnichsen i Adelgaden Nr. 308, hvor og saa kan bekommes nogle faae Exemplarer af den første De for 4 Mk. Sammesteds faaes følgende musikalske Værker, Sange for det smukke Kiøn 4 Mk. 8 s. Sange for Smaa gen og Hiertet 1 Rdlr. Klaveerudtog af Kiærligheds Magt Dito af den forbedrede Forfører 1 Rdlr. 48 s. Dito af Generalen til de 3 Stierner 1 Rdlr. 2 Mk. Dito af Vadske pigerne og Kiedelflikkeren 1 Rdlr. Lette Sonater og smaHaandstykker for Klaveret 3 Mk. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 3 Mk. - s. - Dansk, Td. . 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. 2 Mk. - s. Lollandsk, Td. . 4 Rd. 3 Mk. - s. Siellandsk, Td. 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Byg Td., 2 Rd. 2 Mk. 4 a 8 s. Byg=Gryn Td. . = 5 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . 3 Rd. - Mk. - s. Havre Td. . = 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Havre=Gryn Td. = 4 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 5 Rd. 4 Mk. - s. Erter Td... 2 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 5 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. = =Rd. - Mk. - s. Holsteenske, 9 a 100 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 30 a 32 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 38 a 40 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 36 a 38 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 1 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2 s. dito tor Fisk Skpd. 25 a 26 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. - Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Td... - Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. 1 En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger . . 100 Rd. - Mk. - s. 3. Garleber Skpd. 78 a 80 Rd. - Mk. - s. J. Brabandsk., Rd. - Mk. - s.a. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. s. Tiære Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. s. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens s. Reen Hamp Skpd. 34 a 36 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, 4 Rd. 2 Mk. - s. Pommersk Ell = = 4 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg, 5 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Holsteensk Bøg, 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Jydskenkelt., 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Fyensk. Rd. - Mk. - Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-09-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 Mk. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td., Rd. 2 Mk. 4 s. Foering. Høe et stort Læs, 3 Rd. 2 Mk. - s. = et mindre dito . . 2 Rd. 3 Mk. - s. Halm et Læs 2 Rd. a 2 Rd. 2 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. s. = = unge Parret 1 Rd. 2 Mk. - Capuner fede et Par = =Rd. Mk. -= = mavre et Par =Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret . 3 Mk. 81. - unge Parret = = =Mk. - s. Kyllinger et Par = = 1 Mk. 81. Giæs levende Stk. Rd. 2 Mk. 12 s. Slagtede Stk. = = 2 Mk. 8 a 12 s. Ænder et Par = 2 Rd. 3 Mk. - s. Duer et Par =. - Mk. - s. Æg en Snees, 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Petersborg, den 15de August. Admiral Greigh, som commanderer vor Flaade i Østersøen, har under 9de hujus indberettet til Hoffet, at da han den 5te om Morgenen havde lettet Anker og forladt Øen Se skiær, kom han den 6te, om Morgenen Kl. 6, i Nærheden, af Sweaborg, hvor han fandt 4 Svenske Krigskibe, som laae for Anker paa Rheden, ikke langt fra Havnen. Ved hans Ankomst kappede disse strax deres Ankere og ilede med fulde Seil til Havnen. Alle deres Bevægelser viste en stor Forvirring, og da vor Flaades Avantgarde var kommet dem nær paa et Kanonskud, stødte et af disse Skibe med saadan Heftighed paa en Klippe, at den store Mast blev brudt og faldt paa Dækket. Skibet blev staaende paa Klippen, og da han tilligemed Contre=Admiralens Skib havde gjort nogle Skud, strøg det sit Flag. De 3 andre Skibe kom lykkelig ind i Havnen, hvorhen man formedelst de over og under Vandet værende Klipper umuelig kunde følge dem. Admiralen af sendte strax nogle Skalupper, for at bemægtige sig det paa i Klippen staaende Skib, som førte 64, 36 og 24 pundige Kanoner, var nyt bygget og hedte Gustaf Adolph. Capitainen paa samme, var Oberste Christiernin, som tilligemed 15 Officerer og 530 Mand bleve tagne til Fanger. Da Skibet, som allerede havde 20 Fod Vand, ikke stod til Redning, saa tog man de Fangne tilligemed deres Equipage og hvad man kunde af Krigs=Ammunitionen med sig, og derpaa opbrændte Skibet. Hertugen af Sydermanland tilligemed den hele Flaade af 16 Linieskibe og 8 Fregatter blev liggende Sweaborg=Havn og var en roelig Tilskuer af denne Tildragelse, uden endog at giøre mindste Bevægelse til at hindre samme, omendskiøndt det forulykte Skib laae kun 3 til 4 Verster derfra. Admiral Greigh blev liggende indtil den 8de for denne ved Natur og Kunst befæstede Havn, i Forventning om, at Hertugen af Sydermandland skulde komme ud og indlade sig i Træfning med ham, men denne tog sig nøie i Agt herfor, hvor gunstig endog Vin Berling. den var for ham. Efter de Svenske Fangers og Deserteurers Udsigende har deres Flaade lidt saa meget i Træfningen den 17de Julii, at Skibene, hvoriblant og Admiralskibet, ikke under 10 Dage kunde blive reparerte igien. Admiral Greigt, besluttede derpaa, at styre til de Revalske Strandbredde, for at skille sig af med de Fangne, og da han var kommen lige over for Øen Nargen, sendte han sine Krydskibe vestlig ud, deels for at afværge, at den Svenske Flaade ikke skulde faae fra Carlscrona nogen Mund=Provision, hvorpaa den allerede begyndte at lide Mangel, og deels og for at forhindre saa meget som mueligt, at ikke de 5 Skibe, som de ventede med Artillerie og anden Ammunition, skulle forene sig med den. - Jmedens vor Flaade laae for Sweaborg, har den borttaget et Svenskt Skib, som var ladt med Toug, Seil, Medicamenter og andre nødvendige Ting.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Til vor største Forundring have vi i adskillige Tidender under den Rubrik, Officiel Beretning, fundet indrykket den grundfalske Efterretning, at Rusland ved den nærværende Krigs Udbrud med Sverrig har ved adskillige udøvede Fiendtligheder den 6te Julii paa Svensk Grund givet den sidste den fornemste Aarsag til virkelig Fredsbrud. De unægteligste og allerede almindelig bekiendte Handlinger imodsige offentlig dette Rygte; thi efterat Kongen af Sverrig ved paa en vilkaarlig og høistfornærmende Maade at forvise Keiserindens befuldmægtigte Minister, mod hvilken hidindtil ingen Klage var bleven ført, fra sit Hof, saavelsom og ved at forlange for sin Flaade den 21de Junii tvertimod Tractater, ne Hilsning af den Russisk-Keiserlige, og endelig ved en strax derpaa tilsendt Note, der bestod af høistforunderlige fornærmende og myndige Fredsbetingelser, allerede havde mere end nok fornærmet den Russiske Krone, saa lod og Kongen det ikke blive derved; men Hans Tropper tillod sig virkelig først at fornærme vort Territorium derved, at de den 21de Junii besatte Forstaden af Nyeslott og begyndte at blequere og beskyde Fæstningen, efterat de forhen havde ihielskudt 1 af vore Officerer tilligemed 2 af vore Soldatre, som ikke tænkte paa noget fiendtligt Angreb, hvilket noksom en beviist i det fra vor Side bekiendtgjorte Manifest. Hera sees tydelig, at de Fiendtligheder, som fra Svensk Side angives for de første, og dateres af 6te Julii, aldeles ikke kunne ansees som saadanne, og at benævnte Tildragelser selv bære samtlig Præg af en mod al Skin af Sandhed opspundet Opdigtelse, da i den første givne Beretning derom ofte tales omde derved værende Kosakker, og vi tilforladelig kunne forsikre, at der paa den Tid ikke befandt sig en eneste Kosak der i Egnen. Men sæt endog, at de havde været der; sæt, at de havde begaaet Udsvævelser; Paa behørig anbragte Klager vilde de Skyldige vist have blevet afstraffede. J det mindste følger deraf aldeles ingen Ret til at erklære Rusland Krig. Overhovedet veed enhver her, ja end ingen af de udenlandske Ministre tviler paa, at alle væsentlige Forsvarsanstalter fra vor Side imod Sverrig ere først føiede, da alle ovenanførte Fiendtligheder fra Kongens Side allerede virkelig var gaaet for sig. Heraf sees altsaa mere end tydelig nok, at det ikke kunde falde noget fornuftigt Menneske endog i Drømme ind, at troe, at Rusland skulde under Omstændigheder af den Beskaffenhed blive paabyrdet det første Angreb mod Sverrig, og at følgelig ogsaa denne uforskammede Beskyldning kan regnes blant de grove Fornærmelser, som man ved denne Leilighed saa ganske uden Maal og Grændser har tilladt sig imod et Hof, mod hvilket man endog ved en forehavende Krigser, klæring aldrig burde have tilsidesat den skyldige Høiagtelse.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
London, den 19de August. Da Sukkerhøsten er i dette Aar faldet ualmindelig vel ud paa vore Vestindiske Øer, saa giør man den Beregning, at vi fra Leward=Øerne ville denne Gang faae lige saa meget som vi ellers pleie at faae fra Jamaica allene. Det synes som at de Amerikanske Fristaters Befolkning vil blive stærkest imod Vesten. Udvandringerne skee, fornemmelig op ad ved Ohio, i Tusindeviis. Disse Egne have Overflødighed af Skov og den beste Jord til Agerdyrkning og Qvægavl. Besynderlig er det, at man i disse Egne, der ere ubeboede, finder allevegne en Mængde Levninger af store Værker fra menneskelige Hænder, hvorom der paa nærværende Tid tales og skrives meget i Amerika. Jmidlertid sees tydelig af bemeldte Rude ra, at disse Egne have været beboede af en mægtig og vel cultiveret Nation, der maae have levet under en vel indrettet Regieringsform. Ved Sammenløbet af Ohio og Muskingum anlægges en nye Stad, der bygges meget regelmæssig. Jndianerne i disse Egne vise sig meget vel fornøiede med deres Nabo. er, og det Ønske, at leve i Venskab og Enighed med de saakaldte Yankies, synes almindeligt iblandt dem.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Det heder, at Kongen af Frankrige har tilbudet sin Megling imellem Rusland og Sverrig, og vil dertil indbyde endnu andre Magter.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Haag, den 26de August. Den Franske Leidenske Tidende melder fra Stokholm, at nogle Svenske Officerer have forlangt deres Afskeed, fordi de bare Tvivl, om ikke Sverrig i den nærværende Krig med Rusland var den angribende Deel, og om de ikke i dette Fad handlede imod deres Ed, naar de i en saadan Kri lode sig bruge, eftersom Kongen i Følge den 48de Artkel i Regieringsformen af 1772 ikke kunde føre nogen Krig, i hvilken Han er den angribende Deel, uden Rigstænderne, Samtykke. Hs. Svenske Majestæt har strax derpaa udnævnandre i Steden for disse Officerer, og da benævnte Officer, kom til Stockholm, har den gemeene Mand givet dem tydeliTegn paa sin Misfornøielse over deres Opførsel, og udskiedet en fornem Antiroyalist, som vilde stille dem tilfreds, fo en Fædrenelands=Forræder.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Stockholm, den 29de August. Beretningen om den Hilsen, som Hs. K. H. Storad, ralen, Hertug Carl af Sødermanland forlangte den 22 Junii d. A. af den Keiserlig Russiske Viceadmiral von Destretter en Svensk Søe=Officeer i følgende Skrivelse saalede Den 21de Junii d. A., efterat den Russiske Eskadre und Viceadmiral von Desins Commando var bleven opdaget af den Svenske Flaade, jaget, og, uagtet alle gjorte Fors paa at undflye, indhentet om Aftenen, afsendte Hs. K. 5. Storadmiralen Fregatten Thetis, at fordre Hilsen for de Svenske Flag i følgende Udtryk: "Kongen af Sverrig, Broder, som commanderer den Svenske Flaade, fordrer at den Russiske Eskadre de Æresbeviisninger, som tilkomme det Svenske Flag, dette Farvand, ikke at regne den Honneu- og Hilsen, hvortil det paa Toppen vaiende Flag haver Rettighed." Vindstille tillod ikke Fregatten førend Kl. 5 1/2 om Morgenen den 22de at fuldføre Preiningen og give Sva som indeholdt: at den Russiske Vice-Admiral udbad sig ved en Officeer en nøiere Forklaring. Hs. K. H. Storadmiralen gav selv den Russiske Officeer samme Beskeed, som forhen var givet hans Vice-Admiral: "At Hs. Kongelige Høihed "afstod sin ustridige Fordring paa de Æresbeviisninger, der tilkom Hans Person, som Hans Svenske Maje"stæts Broder og Keiserindens Fetter; men at han, som " Høistcommanderende for en Svensk Flaade, forlangte "denne Salut for det Svenske Flag." Officeren reiste omBord. Den Russiske Eskadre fik nu Vind, og rangerede sig med alle Seil, men da Vinden stilledes af lod Hans Kongelige Høihed den Svenske Flaade vende og forcere sig op paa den høire Fløi af den Russiske Eskadre; hvorpaa sammes Vice-Admiral saluterede med 13 Skud som den Svenske Flaade besvarede med 8 forlod derpaa den Russiske Eskadre og gik til Hauge. Jeg formoder, at den Russiske Vice=Admiral kan giøre den Forskiel, at dersom han skulde have saluteret Storadmiralen som en Svensk Prinds og hans Monarkindes Nærpaarørende, var samme blevet iværksat med alle Kanonerne, og at altsaa 12 Skud ei med mindste Rimelighed kunne henføres under anden Rubrique, end som en tilbørlig Honneur for det svenske Flag Carl Brelin, Lieutenant ved Admiralitetet og Flagadjutant paa Storadmiral.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Skibet Gustaf den Tredie.
Berlingske Tidende, 1788-09-05
Odense, den 1ste September. J Morges Kl. 9, havde vor Bye den Glæde at see vore gers store Haab, Hs. Kongel. Høihed vor elskte Kron sinds, at passere her igiennem paa sin Holsteenske Postvogn, Udsaget af Høisammes Marskal Kammerherre Bülow, Kammerjunker Blücher, nok en Officeer og Secretair Bluhme.