Norske Intelligenssedler, 1792-04-18
Ved Skiftets Slutning her i Christiania efter afgangne Jens Baar, ere har Arvinger tilfaldne Arv saaledes: 1) Broderen Andreas Baar, Præst til Tysnes i Bergens Stift 2) Broderen Peder Baars 2de Sønner Peder og Johan Christian Baar, af hvilke den første skal boe i Tønsberg, og den anden i Porsgrund, til lig Deeling. 3) Søsteren Anne Dorthea Baar i Ægteskab med Præsten Hr. Sommer til Rødenes 4) Søsteren Margrethe Baar, hvilken, efter Anmeldelse skal, som ugift opholde sig en Steds i Bergens Stift: Søsteren Mette Baar skal have været gift i Kiøbenhavn med Viinhandler Valeur og efterladt sig Børn, hvis Antal ej vides, disse til Deeling efter Loven. hans fraværende. 26 Rd. 48 sk. og 6) Søsteren Sicilia Baars i Ægteskab med Peder Green i Langesund, avlede Søn Hendrich Green. Samtlige disse indbydes herved til at indfinde sig til denne dem tilfaldne Arvs Jmodtagelse. Christiania den 26de Martii 1792. Christiania den 26de Martii 1792. a 3di Christianiske Jntelligenz Sedler No. 13, af 28de Martii 1792, mælder Capitain Braun; at Cartet over Christiania Byes Løkker er færdigt i Concept og skal forfærdiges, naar han forsikkres om vedbørlig Betaling. Under 2den Octobr. 1770, er denne Plan gjort med forrige Magistrat uden General Conducteurens Samtykke. Hvor kan en reedelig Mand paatage sig et Arbeide og ikke fuldføre det i 20ve Aars Forløb. Det er jo meget uhørt, og i sig selv ikke er til nogen Ære Hvor mange Gange har de lovet Magistraten og mig Cartets Forfærdigelse og Overleverelse til en vis benævnt Tiid, og nu sidste Gang til Michelsdag 1791. Hvor kan de som en Mand i Ærestand, giøre saadanne frugtesløse Løfter, Hvorfor har de uden min Villie gjort saadant forvendt Aftale med forrige Magistrat om Betaling, Jeg raade dem at forlange Betaling ved Arbeidets Fuldførsel Den Contract de derom har gjort med Magistraten er mig aldeles uvedkommende i Følge Lovens B: 1 Cap. 3de Art. En redelig Mand havde derfor giort Arbeidet færdigt og viist Arbeidets Storhed og Vanskelighed, samt derefter gjort Rægning for billig Betaling, hvilket vel aldrig kundet have blevet nægtet dem efter Arbeidets og den qvadratiske Berægnings Beskaffenhed; allerhelst da Aftalen med dem var gjort, uden General-Conducteurens Samtykke. Byen har stor Fordeel af Carteis Jndrætning, derfor bør Cartet skadesløs betales efter billighed i alle Maader. Til den Høygunstige og Allerhøystærede Magistrat har jeg den Ære at melde: at de faar udvirke fra det Kongelige Danske Cancellie Tvangs Midler indtil Capitain Braun foreviser Cartet og Berægningen, da der tillige kan afgiøres om den vedbørlige og billige Betalings Ærlæggelse; men hvis ikke frasiger jeg min efterladte Stervboe alt Ansvar i Tiiden. Havde den forrige Magistrat ikke gaaet mig forbie i Planens Forfattelse uden min Villie og Samtykke, saa kunde jeg have paa lagt Tvangs Midler ved Forskrivelse til en vis Tiid og under visse Mulcter til Byens Fattige, eller æsket Caution til Sikkerhed, saa den forrige Magistrat er selv Aarsag og skyld udi alle disse Vanskeligheder. Har Capitain Braun oppebaaret Forskudder af Magistraten, saa er det uden min Tilladelse, og blir altsaa for Magistratens egen Rægning, men mig uvedkommende. Formedelst Mangel af Rigtigheds Aflæg fra 1781 til 1790 Aars Udgang, samt for Giæld efter Revers af 13de Julii 1781, stor 95 Rdlr. 46 sk., af Magistraten antaget til Betaling, er de udsadt fra Constitutionen. Da Byens Carts Opmaaling er begyndt og sluttet i Constitutions-Tiiden, saa bør det forevises General-Conducteuren til Eftersyn, thi derav tilkommer mig Contingent efter Contract. Beskikkelses Vidnerne har lovet at brædige deres Attest, altsaa maa det meere troes end Capitain Brauns uhøflige og grove Opførsel mod en Kongelig Betient og gammel Mand, der har været hans Velgiørere, recommanderet ham til Conducteratets Antagelse og underskrevet hans Contract; altsaa maa Capitainens egne brugte grove Talemaader med ald Haanhed og Foragt falde tilbage paa ham selv, til hans egen Beskiæmmelse og Vanære. Jeg har endnu alle Siælekræfters Brug, men om Capitainen har nogen Mangel deri, maaskee formedelst uordentlige eller andre tilfældige Aarsager, det synes hans Opførsel at vise. Hvorfor har de ikke besvaret mine Breve, NB. de Svar værdige, der indeholdt Erindring om Byemarkens Cart og Rigtigheds Aflæg, har de ikke villet besvare, hvilket kan bevises med Hr. Postmester Messells Attest, og andre Breve har jeg ikke tilskrevet Dem. Den Kongelige General-Conducteur Bestalling, dens Bekiendtgiørelse og Stiftets Constitutioner, hiæmler fuldkommen Berettigelsen til Situations-Carters Optagelse, da Stifts-Conducteurerne har ald Byrden med anbefalede Carter og de efter Beneficia paupertatis; desuden betaler General Conducteuren ligesom andre Betientere i Landet alle paabudne Skatter af pro Cento-Skat, Consumptions- og Embeds-Skat af Embedets uvisse Jndkomster. Det var deres Pligt i Constitutions-Tiiden at giøre rigtige Carter, men deres Selvroes og Rigtigheden, samt at de af Grunden forstaaer en Videnskab bædre end andre, er overmaade stinkende og lugter af Jndbildninger, Pralerie og Stolthed, da deres Oplærelses-Sted viser hvad de har lært. Desuden har de hverken Belæsenhed ey heller Jndsigt i Sprog og Videnskaber. Kundskab i en Videnskab berættiger dem ikke til uden Hiæmmel at tilsnyltre dem nogen ulovlig Fordeel i andres Embeder, hvilket er stridende mod deres Ærestand. Hvor kan deres store Dristighed stige saa høyt at giøre offentlig Tilbud omCarters Optagelse, tvert imod en Kongelig Bestalling og Stiftets Constitutioner, inden Compagne-Districtet, da Sportel Reglemeneet af 11te Junii 1788, ikke tillader nogen Officier saadant førend efter General-Conducteurens Død, og endda skal saadan Officier af Stiftamtmanden dertil ansættes; men han har ingen Ret til paa egen Haand, at antage selv et District eller udstæde Stev ninger uden Stiftets Ansættelse.