Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-09
Nr. 51 og 32 af Stændertidenden indeholder Slutning af Sagen angaaende Justitsraad Salicaths Forslag om en nye Straffelov for Tyverie, Hælerie og Medviderie m. m., samt den foreløbige Beretning om Forhandlingerne ved Møderne den 16de 17de, 21de, 25de og 24de f. M. - Justitsraad Salicats Forslag, som er meddeelt in extenso, gaaer ud paa Emaneringen af en nye provisorisk Lov for Tyverie, Hælerie, Medviderie og Ran, Ophævelse af Brændemærke- og Kagstrygnins=Straffen og Afskaffelse af Kiøbenhavns Jnqvisitions=Kommission. Forsamlingen vedtog i Anledning af samme at indgive en Petition til Hs. M. om en Forandring i Lovgivningen i de nævnte Henseender. Denne Petition er affattet af den nedsatte Kommittees Ref Prof. Bang, og i det Væsentlige overeensstemmende med den af Kommitteen (Bang, Treschow og AlgreenUssing afgivne Betænkning. Efterat Forsamlingen deri har udtalt den Overbeviisning, at vor gieldende Lovgivning om Tyverie og de dermed nær beslægtede Forbrydelser har betydelige Mangler og udviklet hvori disse bestaae og Vigtigheden af disses Afhielpning, yttrer den, at den har troet ei at burde indlade sig paa at fremsætte specielle Forslag om de proponerede nye Straffebud; men fremsender med Hensyn hertil Justitsraad Salicaths Andragende. Dens Jndstilling, saavel i Anledning af dette som de øvrige af Proponenten i Forslag bragte Punkter lyder som følger: a) at H. M. allernaadigst vil lade udarbeide og til Provinsialstændernes Betænkning forelægge et Udkast til en nye Straffelov for Tyverie, Hælerie, Ran, Røverie, Bedragerie og Falsk, og at det derved maatte blive taget under allerhøieste særdeles Overveielse, om ei den nærværende Straf af Brænde mærke kunde aldeles afskaffes, og Straffen af Kag strygning enten ligeledes bortfalde eller modificeres: b) at et Lovbud allernaadigst maatte udgaae, som udtrykkeligen tillagde det almindelige Jndiciebeviis fuld Gyldighed (i al Fald med Undtagelse i Henseende til Livsstraffens Anvendelse), og at dermed maatte forbindes veiledende Forskrifter for Domstolene ved Bedømmelsen af hvad der bør antages at høre til et fuldstændigt Jndiciebeviis, og c) at efter Emanationen af et saadant Lovbud, som under Litr. ber omtalt den Tvang som nu af og til anvendes imod Jnqvisiterne i Kiøbenhavns Jnqvisitionskommission, maatte ophøre. – Forhandlingerne ved de ovenfor nævnte Møder bestode i Følgende: 1) Forelæggelsen af Andragender og Petitioner: a) om Hoveriets Afskaffelse, fra Gisselfeld Klosters, Overberg- og Pagtervoldgaardenes, Reerslev Sogns, Høvdinggaards Gods's og Trudsholms og Nyegaards Godsers Bønder; b) om Stænderforhandlingernes Offentlinghed fra Rudkiøbing, Svendborg og Faaborg med Omegn, Assens og Middelfart med Omegn samt Nykiøbing paa Falster, c) fra Kiøbmændene Holbek om at denne Kiøbstad maa erholde sit eget Toldsted; d) fra Sognefoged Rasmussen, paa Falster Bondestands Vegne, om adskillige Forandringer i Skolevæsenet paa Landet; e) fra Borger og Hosekræmmer Cohen i Helsingøer om en Forandring ihenseende til de Militaires stadige Garnisoneren i visse Kiøbstæder; f) fra endeel Jndvaanere i Frederikssund om en forlangt Frist af 10 Aar til Straatagenes Nedlæggelse samt Ophævelse af den høist trykkende Forhøielse i Brandkontingentet; g) med Anbefaling af Forligelseskommissair Thomsen, fra 15 Møllere og Beskyttelse imod Udfærdigelsen af Bevillinger til Opførselse af flere Møller i hans Valg distrikt og dettes Omegn; h fra 5 Møllere i Kierteminde om Afskaffelse af Sædegaardenes Hestemøller og Bøndernes Haandqværne; og i) fra en Deel af Huusbeboerne i Thorup Sogn paa Frederiksværks Gods om fremdeles at beholde deres Huse i Fæste efter de gamle Fæstebreve (med Anbefaling af Kammerraad Rasmussen som dog derhos forklarede, at de nævnte Fæsteree ikke hidtil havde henvendt sig til rette Vedkommende med deres Andragender, skiøndt han har tilraadet dem det. Af disse Andragender bleve de førstnævnte 3de henviste til vedkommende Kommitteer, og alle de øvrige afviste; de under og i anførte med 55 Stemmer imod 1, de øvrige eenstemmigen; 2) Sagerne angaaende Etatsraad Treschows Forslag om en Bestemmelse af Arvefølgen ihenseende til Selveierbøndergaarde m. m.; Udkastet til en nye Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selveierbønder hiemlede Testationsfriehed; Udkastet til en Fdn. angaaende Kriminalvæsenet paa Island og Major Rømers og Lieut. Raschs Andragende om Afskaffelsen af det gamle Kornmaal paa Bornholm og Forandring i Skatteqvitteringsbøgernes Førelse sammesteds bleve første Gang diskuterede; 3) Sagerne angaaende en Forandring i de i Forordning 9de Juli 1817 bestemte Optagelsespenge og Realskolers Oprettelse og Real underviisningens Fremme bleve sidste Gang foretagne og endeligen afgjorte; 4) Udkastet til en Petition (affattet af Kherre Wegener) i Anledning af Proprietair Neergaards Forslag om en Forandring i Fourageydelsen og til en Do. (affattet af Amtmand Tillisch) i Anledning af Prof. Bangs Andragende om en bedre Indretning af Regnskabs- og Kassevæsenet samt skiærpende Lovbestemmelser for utroe Regnskabsbetiente, bleve oplæste og bifaldet af Forsamlingen; 5) Etatsraad Steenfeldt foredrog, foranlediget ved en Begiæring fra Helsingøer Byes Repræsentanter, et Andragende, som gik ud paa: at det maatte gives vedkommende Kiøbstædkommune Adgang til at meddele Overøvrigheden de fornødne Oplysninger, forinden Samme udsteder Bevillinger til at drive Haandværk paa Landet; og at det maatte paalægges Politieøvrighederne paa Landet, selv og ved Sognefogderne at vaage over, at ingen Uberettiget driver borgerlig Næring paa Landet, og i Overtrædelsestilfælde ex officio paatale Saadant som en offentlig Forbrydelse. Proponenten bemærkede: at han ikke ved dette Andragende tilsigtede at gienvinde for Kiøbstæderne forældede Rettigheder og Monopoler, paa Landmandens Bekostning, hvilket han ikke kunde vente at ville finde Medhold hos Forsamlingen, og at han heller ikke androg paa, at Grændsen mellem Landboernes og Kiøbstædborgernes Rettigheder til de saakaldte borgerlige Næringsveie nøiere maatte fastsættes, da de gieldende Love allerede tilfulde bestemme denne Grændse, men at hans Andragende kun gik ud paa en Beskyttelse for de Kiøbstæderne tilsikkrede Rettigheder, hvorhos han yttrede, at han i ethvert Fald ansaae Sagen for at være af den Vigtighed, at den egnede sig til at prøves af en Kommittee, hvorfor han paa det Bedste anbefalede den til Forsamlingens Overveielse. Flere Medlemmer udtalte sig imod en Kommittees Nedsættelse. Et Medlem bemærkede, at dette Andragende ikke i det Væsentlige var forskielligt fra de tidligere af samme Natur, som Forsamlingen havde afviist. Paa den anden Side gjorde et Medlem opmærksom paa, at det almindeligen antages, at der ere for mange Haandværker paa Landet og flere end Anordningerne tillade, hvilken Omstændighed fortiente Undersøgelse, og et andet Medlem ytrede sig for en Kommittee. Efterat ogsaa den Kongl. Kommissarius havde anført nogle Bemærkninger imod Andragendet, blev Spørgsmaalet om en Kommittees Nedsættelse med 34 Stemmer imod 25, besvaret benægtende.