JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
J Hamborg har Generalgouverneuren, Prindsen af Eckmühl under 22de Novbr. ladet udstæde et Reglement angaaende Jndvaanernes Proviantering, hvori der blandt andet befales: At Stadens og Forstædernes Jndvaanere paa nye og uopholdeligen befales at proviantere sig selv, sin Familie, og Tienestefolk, samt Heste og øvrige Kreaturer paa sex Maaneder. Alle Fabrikantere og Haandværkmester skulle proviantere sig med alle Fornødenheder for deres Svende, Drenge og Daglønnere, som ikke selv kunne proviantere sig. - De som man holde for at være istand til at proviantere sig og ikke giøre det, skulde til Straf og after Mairens Godtbefindende gives Fattigt at underholde, hvis Antal dagligen skulde formeres, indtil saadanne have gjort deres Ulydighed godt igien. Hielper dette Middel ikke saa bliver deres Eiendom saiseret og de selv forviste af Staden. - for at lære at kiende de Gienstridige skulle Politiekommissairerne hver anden Dag lade sig tilstille fra enhver Familiefader en Optegnelse af det hvad han skal have og det hvad han har. - Jngen maa tage noget af sit Forraad uden først at have indhentet H. D. Prindsen af Eck uhls Tilladelse dertil &c. - Ligesaa et af Maren udstædt en Bekiendtgiørelse, saaledes lydende: "Da der er indløbet et betydeligt Antal Reklanationer angaaende Erlæggelsen af de overordentlige Afgifter, som størstedelsberaabt sig paa Umueligheden at benytte Pengen i Banken, saa opfordres enhver Vedkommende senest inden 2 Gange 24 Timer at angive, hvor stor den dem eiendommelig tilhørende Banko=Saldete, og paa hvilket Folig den staaer anført. Efter Udløbet af denne Tidsfrist tages intet Hensyn til nogen Angivelse. Kontributionspingenes Jndkassering taaler ingen Opsættelse, men maa ufortøvet udbetales som de ere udskrevne, og imod dem, der vedblive at staae tilbage med at erlægge samme, ville de strængeste Forholds De giennem Maynz nyligen passerede 6000 bayerske Krigssanger syntes ved deres Bestyrtelse at bebreide, deres Konge hans Forhold mod den Monark, der hævede ham paa Kongethronen. - Til Strasborg vare i de første Dage af Novbr. indtrufne mange Tropper fra forskellige Kanter. Fortet Kehl er bleven sat i stærk Forsvarsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Den nye Udskrivning i de franske Departementer gaaer rask for sig, og overalt stille de unge Krigere sig med Lyst og Hengivenhed for Fædrelandet. Fra alle Kanter af Riget indkomme endnu Adresser hvorved Undersaatterne forsikre deres store Monark, om deres Kierlighed og Hengivenhed især naar det gielder Frankrigs Held og Monarkens Ære, da - hedder det i de fleste af dem - ere vi alle dereldte at ile til Ærens Mark. da ville vi som troe Undersaattere vise Europa hvad et Folk formaaer, der forenede under Verdens største Helt, kiemper for Fædreland, Ære og Selvstændighed. Ogsaa det italienske Senat og Statsraad kappendes med de franske Authoriteter i hengivenhed for Kriseren, har overrakt Visekongen kraftfulde Adresser. Ministerne, de offentlige Embedsmænd og Domstolenes Medlemmer have bedet Vicekongen at bestemme efter Behag, hvor stor Deel af deres Lønning han maatte ansee fornøden til Armeens Behov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Den franske Armee i Spanien under Hertugen af Dalmatiens befaling har nyeligen tilkiempet sig betydelige Fordeele over de engelske spanske Tropper. 400 Engellændere og et langt større Antal Spaniere ere blevne indbragte som Fanger til Bøyenne. Medens Tyrkerne ere beskeftigede med at tvinge de rebelske Serviere til Lydighed, søger den berygtigede Pascha af Janina at udvide sit Gebrets Grændfor. Med stor Overmagt har han pludseligen overfaldet den afdøde Soliman Zapracazams Sønner, og tvunget dem til at forlade deres Arvelæde, som han har ladet besætte at 5 til 6000 Albanesere, og er selv trængt videre frem
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Premierlieutenant Ridder Lorck gik den 29de Novbr. ud med Helsingøerflotillen imod en nord fra indpasserende Convoi. Da han var tvers for Hammermøllen angre han den førende Fregat, der, efterat have vexlet endeel Kugler, kom ud af Skudvidde. Han vedblev at beskyde Contoien ligesom Skibene kom op, og erholdt nogle Skud fra to Galeier, der vare forud i Convoien. Da disse være passerede, engagerede han i omtrent en halv Time en Brig og dernæst en Fregat i noget længere Tid, hvilken sidste han vedblev at beskyde indtil henimod Helsingborg, da Kuling og Søgang tiltage saa betydelige at han maatte vende tilbage, saameget mere, da 8 Galeier og en Skonnert, sluttede Convoien, forcerede stærkt efter ham, og begyndte at lade deres Jldsvælg spille paa Flotillen. Skiøndt Fløtillen udstod en heftig og velrettet Jld, leed den dog intet, da Kuglerne for største Delen gik over den, paa en Kugle nær, der gik igiennem Storseilet paa Lieutenant Lorcks Kanonchalouppe. Gaa vidt man kunde observere, blev Briggen, den sidste Fregat og Midten af Convoien, der var stærkt sammenklynget, beskudt af Flotillen med Virkning Convoier bestod af 2 Fregatter, 1 Brig, 1 Skonnert, 10 Galeier og 141 Koffardieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
To Kavere fra Helsingøer have dertil indbragt en engelsk Brig, ladet med Munderinger og Bly, og en svensk Slup, ladet med Salt, Kaffe og Sukker, som de om Natten under Kullen have udskaaret af ovenmeldte Convoi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Paa Kiøbenhavns Rhed er den 28de November ankommen en Brig, Grønlandsfareren Hvalsisken, ladet med Tran og Skind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Efter det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til Kiøbenhavns Magistrat, af 26de dennes har det under 24de næstforhen allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at tillade, at Slagtetiden for indeværende Aar maa vedvare til næstkommende 15de December, hvorefter altsaa ingen Taxt paa Kiød til den Tid vil vorde sat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Fredagen den 26de November blev i det kongelige danske Videnskabernts Selskab forelæst en Skrivelse fra Hs. Exellence Hr. Baron Schubart, Storkors af Dannebrogs Ordenen, og Envoye ved de italienske Hoffer. Denne Skrivelse indeholdt adskillige littoræriske Nyheder fra Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
J Kiøbenhavn har i nogen Tid i Kongens Klubs Værelser været at beskue et mesterlig udført herligt og stort Malerie af Kapitain Seidevitz, forestillende Kong Valdemar den anden, som i Slaget i Lisland overleverer Dannebrogsanen til sin Hær. Dette skiønne Stykke, som er bestemt til at pryde Kongeborgen Kristiansborg, Slot, udmærker sig ved ypperlig Tegning, Farveblanding og Kraft. Udmærket skiøn er Kongens Person, samt den deilige hvide Hest, hvorpaa han rider, saavelsom alle de i Forgrunden værende Heste, der alle ere tegnede i Forkortning. Silketøiet i Finen og i Dakkenet paa Kongens Hest er saa naturlig malet, at det ligesom skuffet Øiet. Flere kraftfulde Figurer udmærke sig i Forgrunden, især en skiøn ung Kriger, som stiger til Hest; og paa den anden Side en Kiæmpe bedække med en Løvehud, og med et Barn ved Siden. Alle Ansigterne ere særdeles udtryksfulde og karakteristiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
J Baggrunden sees paa den ene Side en vendisk Bye hvis Beboere forhaulede ile ud af deres Huse, paa den anden Side de bedende Præster paa en Klippe. - Maatte flere af vore ypperlige Konstnere saaledes vælge Scener af vor Fædrelands stolteste Dage til Emne for deres Mesterværker!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
H. Assessor Winkel-Horn har udgivet en med Finantsplan, som gaaer ud paa at sætte Pengerpræsentativerne af Navneværdie ud af Omløb som Penge og giøre Rigsbankpenge i rede Sølv og Guld til circurende Betalingsmidt, imellem Mand og Mand; af bestemme et Forhold imellem rede Sølv mod S. V. efter og siden forordn. af 5 Jan. 1813, og mod N.V. med v. Enhver maatte kunne faae Guld og Sø myntet til Ropenge mod Myntomkostningernes Beling. - Regieringen skulde have Prioritet og Panter i alle Eiendomme i Danmark, Norge og Hertugdønmerne for visse pro Mille i Rbd. rede Sølv næst efter Rigsbanken, imod at den frittog Eiendomme og deres Eiere for at udrede Kapital og Renter o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Overkrigscommissair Øst har udgivet et lidet intressant Skrift, under Titel: Om Russerne, især deres Land Krigsvæsen. Anmelderen tillader sig at afskrivderaf følgende til Prøve: Ethvert russisk Jnfanterie Regiment bestaar af 2200 Mand, inddeelte i 12 Compognier og 3 Batailloner, nemlig: 1 Grinadeer- og 2 Musketeer-Batailloner, med et svært Batterie eller 2 Compagnier Artillerie og med 12 lette eller Regiment kanoner, formere en Jnfanterie-Brigade. Naar Regiment faaer Marschordre erholder det 6 Stykker, pundige Kanoner med 4 Heste, og til hver Kanon, tohiulede Ammunitionsvogne, hver med 3 Heste. " ethvert Regiments Polkowoi Abose eller Bagage hos 53 Vogne med 185 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Amtsforvalteren i Kallundborg, Kammerraad S. Hee, er død i sin 60 Aars Alder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
J Bladet Dagen læses følgende Spørgsmaal til H. vedstadens ærede Herrer Bryggere: Da en Speciebetoles med 140150 Rdlr. d. C. og en Tønde By med 100 110 Rdlr. d. C. og Humlen i Forhold til Species, da de er udenlandske Vare, da betalte med 28 Rdlr. d. C. for en Tønde Huusholdnings Øll, nogen Tid derefter faldt Specierne saavelsom Byg i deres Priis, og man forhøiede Prisen med 4 Rdlr. d. C. pr. Tøndell, og i Dag da en Species koster 5060 Rdlr. og en Tønde Byg 80 Rdlr. d. C., siges at næste Gans en Tønde Øll maa betales med 42 Rdlr., altsaa 14 Rdlr. mere end da en Species betaltes med 150 og en Tønde Byg med 100 Rdlr. d. C. Hvad kan da være Aarsag til denne urimelige Forhøielse?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Et Selskab af Haandværkstenden i Ribe holdt nylig et Maaltid, hvor Hestekiød var Hovedretten, flere Familier have spilst dette Slags Kiød. - J Borring Sogn i Ringkiøbing Amt slagtedes en gammel Hoppe, der vel ikke var feed, men dog heller ikke mager. Kiødet blev tillavet paa forskellige Maader og spiist med Velbehag. Sikkert vil Hestekiød blive en almindelig Spise, hvor man kan bekomme det. Auktionen paa Scheel gik godt af for Sælgeren. Her sporedes intet Tegn til den Pengemangel, som man dog ellers i daglig Handel og Vandel synlig seer forhaanden. Alt betaltes efter den senere Tids Sædvane overdrevent, f. Ex. 20,000 Rdlr. d. C. for en Wienervogn; En Kareth gik i samme Priis, og solgtes dog strax efter igien underhaanden med 2400 Rdlr. Avance. En niaarig Ridehest betaltes med 8000 Rdlr., og en bruun Hoppe med 10,000 Rdlr. - Sølvet blev ikke solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Tallotteriet. J den 910 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Bekiendtgiørelser. Enhver, som i Aarhuus Stift og Randers Amt, Randers Bye undtagen, vil lade assurere fine Vare, og Effekter, kan desangaaende henvende sig til undertegnede Kompagniets Kommissionair Hr. Kiøbmand, Jens Rogind i Aarhuus, som derved modtager Angivelser og udsteder Policer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Kiøbenhavn, i Direktionen for det almindelige BrandAssurance-Kompagnie paa Vare og Effecter, den 6te Novbr. 1813. Falbe. Hammerich. Haagen. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
J Karte Bye, under Søebyegaards Gode, Aarhuus Amt, er død Aftægtsmand Rasmus Nielsen. Hans Boe er taget under Skiftebehandling af Undertegnede, og derunder anmeldt, at hans Arvinger ere Deseendentere af følgende Brødre og Søstre, der alle ere døde: a) en Broder Anders Nielsen af Meyelbye; b) en dito Jens Nielsen paa Møen; c) en Søst, Kiersten Nielsdatter af Giern; d) en dito Ane Nielsdatter af Gidding; e) en dito Maren Nielsdatter, hvis Opholdsted, ei vidstes. Fornævnte endnu levende Descendentere af disse Fa dre og Mødre, indkaldes herved, de Myndige selv, de Umyndige ved Værger, at møde eller møde lade i Boet inden 6te eller 12te Uges Degene, deres Arve Berettigelse lovlig at legitimere. Skanderborg, den 22de November 1813. Bagger,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
De af mine Venner i Aarhuus, som endnu maatte have laante Skrifter af mig, anmodes ærbedigst omTilbagesendelsen; især savnes: Pontoppidans danske Atlas. 4de Tomme. Archiv for Reisebeskrivelser. 2det og 3die Pd. Birkners Skrivter. 3 Deele. Detuden: Peder Paare, sidste Udgave; Spist bart, og flere forskellige Vittigheds, og Moerskabs Skrivter. Horsens, den 17de November 1813. Kiae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Skipper Thomas Clausen, førende Jagten Mathilda, agter med allerførste at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Undertegnede holder Barbeerstue 3 Gange om Ugen: Onsdag, Løverdag og Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Snedker J. Pochenthal, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
En ugift Person, som der i Tydskland har lært Avlsvæsenet, hvor han hiemkommer fra til Foraaret, ønsker sig en Condition til samme Tid paa en Gaard her i Jylland, helst hvor der bruges Brakfrugter, samt Sommerstaldforring m. m. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
En ung Jomfrue i Kbhavn af god Opdragelse ønske sig antaget i et Huus som Francaise, Huusjomfrue eller deel, i eller i Nærheden af Aarhuus. Man behager at henvende sig desangaaende til Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Fra Undertegnede ere tvende Stude bortebleven imellem Horsens og Skanderborg, paa Ortitslev Mark i Tvenstrup Sogn. Kouløren erindres ikke formedelst de vare mange i Flokken, men de vare klipper paa den venstre Side med en Streg og et & paa Hoften, for Tilveiebringelsen, loves en god Douceur og alle Udgifter betalte af Eieren Christoffer Andersen i Aarhuus eller Christen Topt, i Orritslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Et mørkebruun Øg, med Læder Grime og jern Grim skalt, graae i Hovedet, det venstre Baabeen fra Knæet af indtil Fællen ogsaa graae, og Fremskort, er den 16de November bortgaaet fra Christen Andersen i Stilling. For Opdagelsen loves en god Douceur af Eieren. En blakbroget Bøllestud omtrent 3 Aar gl. med C. paa venstre Side, er for omtrent en 3 Ugers Tid sig den bortgaaet fra Marken, for hvis Tilveiebringelse eller Underretning om samme undertegnede lover en god Douceur og Omkostningernes Betaling. Zuthen, den 22de Novbr. 1813. Christen Clemmensen. i Zeuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
En sortbroget 3 Aars Qvie, uden Mærke, er fra undertegnede Eier for en 4 Uger siden bortkommen fra Ostitslev Mark, for Tilveiebringelsen loves en Douceur af Jver Sørensen i Orritzlev. En 13 til 14 Aars gl. mørkerød Hoppe, med Stien i Panden og to hvide Bagfødeer, samt krogrygget og graa Haar i Manken, er sidste Mandag bortgaaet herfra Marken, for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur og alle Omkostningernes Betaling af Peder Monsen, Haslager i Koldt Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
dos Undertegnede er optagen en hvid broget Ko med mange sorte Pletter paa begge Sider, hun er omtrent 11 Aar med ringe Tønder i Munden. Eieren kan bekomne den imod dette Avertissements Bekostning og Foderlønnens Betaling. Jens Thomesen. Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Ved Jndbrud, fra Haven i Tønning Præstegaard, er Nutten til den 23de Novender sidstleden, i mit Stuedeerkammer sammesteds bortstiaalen: 1) Et Sølvuhr, Yorekassen betlædt med grønt Skagrin, temmelig forslidt, med en Staalklæde og Nøgel af kylindriske Ringe. Paa Værket forinden er hverken Nummer eller Navn. 2) Et vægtigt Gulduhr af godt Guld, bestaaende af en temmelig tyk Kasse, emailleret paa Undersiden, forrstillende et gammelt og ungt Fruentimmer i Miniatur ved et Altar. Den yderste Kasse har en Bund af Glas, saaledes at billedet sees derigiennem. Ved Uhret hævnte en Tombaks forgyldt Klæde af Ringe, hvori vare et rislet Signet, en Nagel, og en dito som oval Ring, med Staalbeen, alle af samme Metal. 3) En lille bruun, og en større mørkerød Lædertegnebog, med grønne Kanter, fuld af Breve og Dokumenter mit selv angaaende, fornemmelig fra min ProvteEmbeds Tid i Thyrstinqvrads Herred; som angives, for om dette mueligen kunde paa en Maade lede til Spo der røb: Tyven. 4) Ved Opbrækkelse af en Pult i mit Skatol: En høirød Saffians Portefenille i stor Octav, nye af Udseende, hvor mit Segt med fulde Navn forinden var aftrykt i Lak. J samme fandtes fire 100 Rixdalers Sedler, et Bundt mindre dito, og desuden endeel Smaaesedler, sammenbundne Rixdalerviis, som vel ikke tilhøve nøie vare talte, men udgiorde dog omtrent 800 Rdlr. d. C., smaaligen samlede til Kongelige Skatter. Meget andet af mindre Vigtighed forbigaaes. Saaledes har jeg da i denne ulykkelige Nat, lidt et Tid fuldeligen paa 3000 Rd. d. C.; fal ved Ryddelsen af alt i hiin Pult det mindste med det største, er jeg plyndret paa en Maade, som ikke levnede mig en Skilling i mit Eie. Min ærbadigste Begierning fulder derfor herved til hver retsindig, og deeltagende med mig over min Skjebne, at de baade for denne Ulykkes og den offentlige Sikkerheds Skyld, kraftigt hver efter Evne vilde samvirke til et Tyveries Opdagelse, hvis nærmere Omstændigheder beteqve det frygtelige og truende af Gaardbryderens Karakteer. Tønning Præstegaard, den 14de November 1813. Bal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Søndagen den 5te Decbr. bliver Bal i Kronprindsens Klub. Saavel Medlemmerne i Klubben, der ikke have subskriberet, som Fremmede, der efter Selskabets Love kan deeltage i Ballet, ville behageligen forinden afhente billetter hos en af Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7 slet og ved varer til Kl. 4 om Morgenen. Jensen Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Mandagen den 6te December, Kl. 2 om Eftermiddagen, bortsælges ved Auction, i de kongelige Pakhuus ved Mindet, endeel Breder, en Buk at veie under, med tilhörende Jern bolte, 2de Slæder, nogle gode Hængelaase endeel gamle Sukkerkister og Tönder, sam 66 Pund lyse Puddersukkere, hvortil Liebhavere indbydes. Aarhuus, den 2den Decbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
Tirsdagen den 14de December førstkommende, og Morgenen Kl. 9 slet, bliver paa Apotheker i Kiertemind, holdt offentlig Auktion over det dertil af Kaperfører og Dannebrogsmand Andrea indbragte og priisdømte Smakskib, de tvende Brødre kaldet, med det staaende og løbende Redskaber; til samme Tid og Sted bortsælge. bemeldte Skibs indehavende Ladning, bestaaende af: 66 Stkr. ærnede Bomuldstøier circa 7 18000 Pd. Rosiner, 14 dito Calico - 18 Fade Rom. 50 dito stribet Cambry - 15 Piber Portviin. 70 dito broderet Gace - 10 dito Mallagaa86 dito ord. Cambry - 28 Tønder Tran, 26 dito diverse Klede - 238 dito Sild. 26 dito uldne Buxetøier eller Cordray, 19 dito Kassimir. Konditionerne, hvoraf anmærkes, at den største De af Ladningen (om ikke alt) sælges paa 2 Maaneden Kredit, ere nogle Dage forinden Auktionen til Efte syn hos Hr. Kiøbmand A. 3. Wivet i Nyborg, de tillige Dagen forinden Auktionen foreviser Varerne Ligesaa ere og Konditionerne til behagelig Forviisnipaa mit Kontoir her i Kietteminde. Schou. Auktionsdirektør. Holm anordnede Larebog; Schus Udtog af fortifor 1812, med sammes alphabetiske Register til Udgaaf 1811, ere, med andre ny udkomne Sager i Litcaturen, at faae hos Schyeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-03
En lile Budovn eller Bilægger ønskes til be Man melder sig paa Avis-Contoiret med en Bille
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Blandinger. Vor berømte Landsmand i Paris, Malte Bruun, meddeler, med Hensyn paa de politiske Tildragelser og Forhold her i Norden, i Journal de Empire en Udsigt over Norges Historie, medens Karl den 12te regierede i Sverrig, og denne Fyrstes Angreb paa dette Rige. Den indeholder iøvrigt blot en historisk Fremstilling af hvad der er almindelig bekiendt. - Før Karl den 12te gjorde sit første Angreb paa Norge 1716, kaldet han sine Generaler til sig og forestillede dem i en Tale, Nødvendigheden af Norges Erobring, da man saa ikke behøvede at dække de 200 Miles Grændse; ved at plyndre Norges Sølvgruber og øvrige Biergværker kunde Sverrigs Finantser ophielpes o. s. v. Man troede, at Karl den 12tes blotte Navn vilde indgyde Beboerne Skræk; men med Føie spurgte Prindsen af Hessen, som fulgte Kail den 12te, om man troede at kunne skrække Nordmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Den i Paris nyeligen afdøde berømte Komponist, Gretry lod Aftenen før sin Død adskillige Stykker opføre af sin Komposition. Da han merkede Dødens Nærmelse, gjorde han en lydelig Bøn, under hvilken han akkompagneredes af en Violoncel. Derpaa opførte Hof=Musikanterne en Symsonie for ham, under hvilken han døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Historikeren Kock, Rektor ved Strasborgs Akademie, Ridder af Ærtslegionen, berømt især af sith storiske Værk over Europas Revolutioner, er død. Under Revolutionen havde han, ligesom den berømte Lalande, den Skjebne at lide baade Forfølgelse og Tab; begge erkiendte, saavelsom Flere, at en republikansk Forfatning aldrig var at tænke paa under den Tilstand af Over forfinelse og Gudsforglemmelse, hvori den franske Nation da befandt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-04
Kolonialvarers og engelske Manufakturfrembringelsers Jndførsel i Hamborg er, som bekiendt, meget strængt forbuden, og de franske Douanierer vaage med største Jver over dette Forbuds Overholdelse. Jmidlertid finde Smughandlere dog her, som allevegne, imellemstunder Leilighed til at skuffe disse Betienteres Opmærksomhed, og betiene sig i dette Øiemeed af alle Slags Konstgreb for at indsmugle forbudne Varer. En Mand havde forleden fundet paa, at komme en Deel Kaffebønner i en stor Generalbas, og med denne under Armen at praktisere dem ind i Hamborg, uden at Douaniererne, der antog ham for en Spillemand, mærkede det. Det lykkedes ham saa godt, og han blev tilsidst saa dristig, at han ofte kom fem, sex Gange ind af Porten med sin Bas under Armen. En af Douaniererne, som ikke kunde faae det i sit Hoved, at Manden bestandig havde saa travelt med sin Generalbas, fattede Mistanke til ham og standsede ham en Dag med de Ord: "Tener, Mosis, Spiel Sie mik einmal ein lustik Stik auf die Brumbas!" For at hielpet sig ud af sin Forlegenhed, begyndte Manden nu at spille op, men i det samme styrtede Kaffebønnerne udaf Bassen, og enhver indseer nu let hvad følgen var. Preusens udødelige Monark, Friedrich den Anden, saae engang paa et Maskerad bal i Berlin en meget prægtig klædt Maske, som han antog for en af den høie Adel. Friederich, som gjerne vilde vide hvem denne Maske egentlig var, sendte sin Adjutant hen til den og lod den svørge i Kongens Navn: hvem den var, Masken svarede Adjutanten: sig de kun Kongen, at jeg er mere end De. Kongen sendte nu igien en høiere Rangsperson, hen til Masken med det samme Spørgsmaal, men denne svarede atter: slig de kun Kongen, jeg er mere end De. Friederich blev nu i høieste Grad nysgierrig, og ai selv hen til Masken. "Hvem er De, min Ven spurgte han; jeg er Kongen; jeg vil vide det." Nuksvarede Masken, det glæder mig, at to Konger kunne møde hinanden her, og tog derpaa Masken af. De er Kong Friedrich den Anden af Preusin, og jeg er Fuglekongen fra Breslau, velbekiendt Skrædermester sammesteds." Kongen behagede dette Jndfald, saa vel, at han sagde til Skræderen, at han skulle udbede sig en Naade. "Dersom Deres Majestæt, svarede denne, vil skienke mig et andet Huus istedet for det jeg nu beboer, og som er færdig at falde sammen over mit Hoved, saa beviser De mig en stor Naade." Kongen opfyldte hans Begiering, og man seer endnu den Dag i Dag en prægtig Gaard i Breslau, der er Frugten af det anførte Jndfald. Gustav den Fierde yttrede engang for sine sammenkaldte Raadgivere, at han ansaae det for beleiligst, at anfalde de med en anden Gienstand sysselsatte Franske i Ryggen. General Armfeldt, Gustav den Tredies Yndling, som var nærværende, lagttog den dybeste Tanshed. Paa Kongens Spørgsmaal: om han ikke bifaldt hans Mening, svarede Armfeldt gandske lakonisk Deres Majestæt, Franskmanden har ingen Ryg.