Almuevennen, 1844-07-31
Da Formanden for Comiteen for de blandede Sager Ritmester Haffner ikke var tilstede, refererede Comiteens andet Medlem Sognefoged Petersen, et Andragende fra Jyllinge og Gundsemagle Forstanderskab, om at Huusmændene i Jyllinge maatte forhielpes til at nyde godt af den dem formeentlig tilkommende Ret til at erholde Livsfæste paa de deres Huse tillagte Jordlodder, istedetfor at de nu af Besidderen af Selsøe Stamhuus overdrages til Brug ifølge Leiecontracter. Comiteebetænkningen, der har circuleret blandt Raadets Medlemmer, oplæstes. Denne gaaer udi paa, at det ikke af de fremkomne Documenter kan sees, om Jyllinge Huusmænd have Ret til at fordre, at der meddeles Livsfæste paa de deres Huse af en nedlagt Gaard tillagte Lodder, og i ethvert Tilfælde kan Comiteen ikke finde, at Raadet er competent til at afgive en afgjørende Mening i Sagen, men maa derimod antage, at Spørgsmaalet maa blive at afgjøre af Domstolene; Comiteen indstillede derfor, at man tilskriver Sogneforstanderskabet, at Huusmændene, forsaavidt de antage at have Ret til at forlange Livsfæste paa de til deres Huse tillagte Jordlodder, da søge denne Sag afgjort ad Rettens Vel. Dette billigedes af samtlige Raadets tilstedeværende Medlemmer, med Undtagelse af Fabrikant Madsen, hvis Minoritetsvotum gaaer ud paa, at han anseer Raadet for fuldkommen competent til at afgive sin Formening, men om Samme vil blive den afgjørende, vil beroe paa om Raadet efter nærmere indhentet Oplysning fra Parterne, vil kunne træffe det Rette. J Sagen om Maaden til at forbedre Huusmændenes Kaar er Raadets Erklæring affordret, og naar derfor Jyllinge Forstanderskab var gaaet lige til Regjeringen med sin Besværing, og Raadets Erklæring over Sagen af den Vei var affordret, maatte den dog have afgivet Samme. Forstanderskabet i Forening med de klageførende Huusmænd formener, at Eieren af Stamhuset Selsøe ikke er i sin lovlige Ret; de ønske ved Amtsraadets Mellemkomst Sagen bedre oplyst, ved at Erklæring indhentes fra den anden Parts Side; de formene, at den brugte Omgangsmaade, nemlig at en nedlagt Gaards Jorder, der oprindelig var Arvefæste-Jord, ere bortleiede til 14 Huusmænd i Jyllinge paa Aars Opsigelse, ei er lovlig, idet den derved foraarsagede Udparcellering lettelig maa medføre, at det paa den nedlagte Gaard hvilende Veiarbeide, samt Ægter og Reiser komme til at udredes af de andre Gaardbrugere, ligesom det og maa ansees for uhjemlet i Lovgivningen, at Hovedparcellen, ikkun har 1 Td. Hartkorn istedetfor 3 Tdr. Hartkorn, en Fremgangsmaade, der, naar den blev almindelig i Praxis, vilde medføre Ødelæggelse for Landet. Efter alt Foranførte indstiller Minoriteten, at man indhentede Selsøes Godses Eiers Erklæring, og ifald han ei var villig til at afgive denne, indstillede Sagen i sin Heelhed til vedkommende Regjerings-Collegium. Majoriteten, maatte gjentagende vedblive, at den ikke kunde antage, at Raadet var competent til at affordre den til Sagens Oplysning og Afgjørelse uundgaaelig nødvendige Erklæring fra Selsøe Godses Eier; den maatte aldeles betvivle, at Amtsraadets Erklæring vilde være bleven indhentet over denne Sag, naar Klagerne vare gaaede til Regjeringen med deres Besværing; og det maa stedse være Raadet magtpaaliggende at undgaae at blande sig i Sager, der ligge udenfor dets Virkekreds. For det Tilfælde at Selsøe Godses Eier negter at meddele Raadet de forlangte Oplysninger og uden disse kan Raadet ingen begrundet Mening have om Sagen, da har man ingen Midler ihænde til at fremtvinge disse Oplysninger; det maa saaledes være klart, at en Jndblanding i denne Sag, som ei kan gjennemføres, vil være unyttig for Sagen og uhensigtsmæssig for Raadet, og Comiteen maa derfor, hvor gjerne den end deeler den af Minoriteten yttrede Anskuelse i sin Realitet, ansee det for det ene Rigtige, at Sagen henvises til Domstolene. Det blev derefter eenstemmig mod Fabrikant, Madsen besluttet, at Sogneforstanderskabet underrettedes om, at Majoriteten har antaget, at den omskrevne Sag ei sorterer under Raadet, men bør afgjøres af Domstolene.