JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-14
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentil af A. F. Elmqvist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
No. 202. Løverdagen. den 15de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus StiftsTidende. Tre Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Kjøbenhavn, den 8de Decbr. Ad Aare forestaaer Fædrelandet en overordentlig Festdag. Den er nemlig d. 13de Marts 1833 fulde fem og tyve Aar siden Hs. Maj. Kongen tiltraadte Regjeringen. Hvad Hs. Maj., saavel i dette Tidsløb, som i det nærmest foregaaende, i hvilket Han, som Kronprinds, virksomt deeltog i Regjeringen, kraftigen og utrætteligen har virket for Danmarks Tarv og Lykke, er med undslettelige Træk bevaret i alle Danskes Hjerter. Historiens Muse vil vidne derom for Efterslægten; men ogsaa af Samtiden høster Sjette Frederik den skjønneste Belønning i et trofast Folks varme Kjærlighed og i alle fremmede Nationers Høiagtelse og Erkjendelse af hans Regentværd. Blandt de sidste og de vigtigste af de Værker, ved hvis Stiftelse Han i hiint Tidsløb har forherliget Sit Hersker navn og lagt Spirer til Fremtids Lykke for Sit Folk, hører. Jndførelsen af en stænderisk Forfatning. Dette Værk kan, efter al Sandsynlig hed, til næste Aar ventes fuldført, og vor elskede Konge vil saaledes paa den skjønneste Maade kunne feire Sin fem og tyveaarige Regjeringsfest ved Grundlæggelsen af en frisindet Jnstitution, stemmende med Tidens Aand og det Trin af Kultur og Dannelse, som det danske Folk - for en ikke ringe Deel ved Hans Bestræbelser til Folkeoplysningens Fremme, nu indtager i Nationernes Række. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Tidsbemærkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
(Af Kjøbenhavnsposten.) Hollandsk Ost er for Tiden Diplomatikernes Livret. Medens de fra den ene Kant af al Magt passe paa, at der ikke skal gaae Levende i den, ville de fra den anden partout slaae fransk Brændeviin paa den. Arithmetisk Opgave. Naar 5 ere 2 Aar om at sæbe Een ind, hvor lang Tid ville da 2 behøve for at faae hambarberet? Britterne sige: "Bombarderer Chasse det uskyldige Antwerpen, da er det uden Exempel i vor kultivere. de Tid, han handler da som en Barbar og gienkalder Middelalderens Grusomheder." Britterne regne altsaa Barbariet og Middelalderen til Anno 1807 inclusive. A. Har du hørt hvor de gaae Holland tillive, Nu maa da Kong Wilhelm falde tilføie. B. Da maatte han være skabt som en Hollænder! Man har sagt, at D. Miguel er af Halvblod. som Autokrat har han dog viist, at han er fuld-blodig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Familien Buonaparte agter, efter sin Forviisning fra Rom, at flytte til St. Helene, hvor den har et stort Jordegods. Det er Bagtalelse naar man siger, at Purpurkaaben sidder løst paa Borgerkongen: Enhver seer jo, at han bærer den paa begge Skuldre. A. Judas fik kun 30 Sølvpenge for at forraade Christus, og nu har en collnsk Jøde faaet 500,000 Fr. for at forraade Hertuginden af Berry. - B. Det kommer af, at Accordten dennegang er sluttet i collnskVægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Det tydske Forbund bærer stor Omhu for Alt hvad der gaaer ud paa Tryk, men vil ikke vide af, at Nogen handler med Eftertryk Magistraten i Fulda er bleven afsat af Regjeringen for Opsætsighed, fordi den har fordret By skatterne nedsatte. En kuriøs Forvexling af op og ned baade hos Magistraten og Regjeringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Stænderske Forhandlinger uden Offentlighed ligne Pressefrihed med Censur, kun med den Forskjell, at de første savne hvad den sidste har, men den sidste ikke har hvad den første savner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Den romantiske Poesie begynder i Sverrig at gribe ind i det politiske Liv, den samler Jomfruer og Fruer, omkring de Herrer Vegefack og Düben, forvandlerVidnekamrene til Fruerstuer og Fængslerne til Jomfrubure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Admiral Malcolm og endeel af hans Skibe, baade engelske og franske, vare komne ind til Deal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jfølge en Londonner Avis har D. Miguel ansøgt den brittiske Regjering om personlig Beskyttelse ifald hans Broder skulde vorde Seierherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Som Rygte meldes fra Paris, at nu ogsaa Øst Armeen skal rykke ind i Belgien. Den franske Armee som allerede er der, anslaaes til over 100,000 Md., af hvilke 15,000 Md. Kavallerie, hvoraf man slutter, at Hæren har mere til Formaal end at erobre Antwerpens Citadel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Kongen af Neapel er bleven formælet med Prindsesse Marie Christina af Sardinien. Vielsen foregik Kirken: "Vor Frue af det hellige Vand," i Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Staden udstyrede i den Anledning 12 Jomfruer, Storhertugen af Toskana har friet til Kongen af Neapels Søster. Begge disse Giftermaal sluttes, hedder det: i Overeensstemmelse med den italienske Politik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
En tydsk Stats Consul i Bordeaux har taget det ilde og at nogle franske Blade have kaldet Foræderen Deutzen Tydsker, hvorimod han troer, at være sig og sit Folk skyldig at kundgjøre, at dette afskyelige Uhyre, denne Judas i den nyere Lidelseshistorie, er en indfødt Pariserjøbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Da Kongen af Frankrig nylig indtraadte i den store Opera, sang Demoiselle Cintii en Aria. Nogle hilste Hs. M. med Klappen, men nødtes af næsten hele Parterret til Taushed. Kongen skal Morgenen efter have yttret: "Cinti er mere populair end jeg." Jomfrue Boury, der hindrede Mordforsøget paa Kongen, blev den 1ste Decbr. konfronteret med alle de Arresterede. Blandt disse har hun udpeget en Student, der forekom hende at ligne Gierningsmanden paa det nær, at den virkelige havde store Bakkenbarter. Og da det er oplyst, at Hiin for gandske nylig havde ladet disse rag af, er han meget mistænkt. Paa Spørgsmaalet, hvorfor han havde gjort det, gav han til Svar: "Haar jeg ikke Lov til at lade mit Skjæg rage?" Da Jomfruen, kom ud fra Retssalen, saae man at hun havde grædt. J den italienske Stad Ravenna er atter flydt Blod, Det var kommet til Haandgemæng imellem Jndvaanerne og de pavelige Soldater. Schweitzerne havde fyret paa Folket faa der laae Døde og Saarede i Gaderne. Ogsaa i Bologna har der været Opløb mod Politiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Natten til den 1ste Decbr. forefaldt der i Heidelberg et ret afskyeligt Studenter-Opløb. Bevæbnet med Øxer, Stene og Knipler drog et betydeligt Antal af disse Musasønner hen til Skræder KepplerHuus, hvilket de formeligt demolerede. Baade Polit mesteren og Stadsdirecteuren bleve Begge saarede. Regjeringen har befalet streng Undersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
J Hamborg er udkommet en Karrikatur i Anledning af de hollandske belgiske Affairer. Man seer Antwerpen med Citadellet og den forbiløbende Schedeflod; i denne endeel svømmende Dogger og Vind spillere og en lille nyfødt Bologneser; langs med Flode staae endeel røde Tyre, som brølende vise de Svømmende deres Horn; disse vende hine Bagen til, gjøende et God dam og Saire op imod Citadellets Forsvar rer, en gammel og graa Pudel, som staaer med rolig Mine og overskuer det Hele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Den berygtede svenske Capt. Christierni, som to Gange forgiæves har søgt om, paa Leidebrev at komme tilbage til Sverrig, er det nu lykkedes paa Grund af Oplysninger, han siger at kunne meddele i den bekjendte Hofforræderisag. Saavidt man veed har bemeldte Capt. Christiernin opholdt sig en Tidlang i Khvn. under Navn af: Kjøbmand Bogmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jndsendt. Endnu Noget om Hestevæsenet. (Udtog af en større Afhandling i Khousposten No. 188 og 189) Det synes, som om dette Hestevæsen med Magt skulle og paatrænges. Jngen Jndvending vil man høre. Enhver der vover at tale til Forsvar for det vi have og de Jnstitutioner, hvis Gavnlighed er indlysende for den, der kan overskue et større Tidsrum, bliver afviist med Forhaanelse. Alt hvad vor Regjering har foranstaltet i den Henseende, og det paa indsigtsfulde og erfarne Mænds Raad, og som Forf, af disse Linier, der overskuer et Tidsrum af over 50 Aar, formener at have været af meget velgjørende Følger, skulde nu forkastes. Og det er ikke, som om man vilde indrømme Fornuften sine Rettigheder til at prøve, for man forkaster det Gamle og antager det Nye; men det paanødes os med en Kommando og et Overmod, og i et saa høit bydende Sprog, at det maa oprøre hvert Menneske, der ikke har tabt at Sands for Fædrelandet og dets Borgere og Jndretninger, og vi tiltales, som om vi ei engang havde sund Menneskeforstand Vel er denne Tone i den sildigere Tid ogsaa ved andre og særdeles vigtige Jnstitutioner bleven forsøgt, og til en Tid har man givet efter for Magtsproget, men Udfaldet har da og viist, at man har taget Skallen for Kjernen, og istedetfor at komme frem, destoværre er gaaet tilbage. Men naar nu denne Fremgangsmaade ogsaa her vil gjøre sig gjeldende og man vil behandle et heelt Folk som Automater og Maskiner; saa bør dog ogsaa Fornuften hævdes i sine Rettigheder, og Jntet antages for man tilstrækkeligt har prøvet det. Ere selv gode og nyttige Anstalter, naar de blive paatrængte Nogen ligesom med Magt, allerede desaarsag forhadte og støder det frie Menneske dem alene derfor fra sig, hvor meget mere maa da ikke saadanne Indretninger, om hvis Godhed og Nytte næsten den hele Nation og deriblandt udmærkede og erfarne Mænd ei alene tvivle, men som Mange endog erklære for skadelige, blive forhadte og utaalelige, og skeer hiin Paatrængelse endnu dertil med Haan over Tvivlerne som Enfoldige, som ubegribelige dumme Kumpaner, saa er det en ligefrem Følge, at Enhver strider for sit Live saalænge han kan. Den sindige og menneskekiærlige Reformator veed allevegne hvor han taler og handler, at agte Mennesket og Menneskets Rettigheder. Han vil ei kommandere, ei byde, men ved Underviisning og Fremstilling af de omhandlede Tings Nytte, i klare og ubetvivlelige Gierningssager bestræber han sig for at fremvirke, ikke Lydighed, men Prøvelse og derved Overbeviisning, og saaledes vil hans Forslage, om de de noget, efterhaanden af sig selv og ved egen Kraft skaffe sig Indgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Aarhuus Kirke=Nyt. (For November Maaned 1832.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Døbte i Domkirken: Qvarteermester Skabelund, en Søn: Carl Sigismund, Fadderne: Frue Oberstlieutn. v. Gæhler og Frøken S. Müller, Ritm. v. Engelsted, Lieutn. v. Lichtenstein og Bardensleth. - Vagtmester Hansen en Datter, Frederikke Wilhelmine Lovise. Fadd Frue Juel og Frøken Løvenson, Major v. Tersling, Cancellier, Engelsted og Lieutn. v. Seidelin. - Vertshuusholder Jensen en Datter: Jensine, Fadd. Mad. Bruun og Jfr. Guldmann, Guldsmed Hansen, Bagermester Kaysen og Skomagerm. Schjoldan. - Skrædersvend N. Høgh en Datter: Ane Jørgine, Fadd. Mad. Petersen og Marie Juler, Skræderm. Jes, Skrædersv. Anholm og Berg. - Tjenestekarl M. Steenberg en Søn: Ludvig Johan, Fadd. Træskomand Jensens Kone, Pigen K. Peders D. Skræderm. L. Petersen, Skomagerm. Fr. Olsen, Smedsv. Wollenberg. Agent Røgind en Søn, Waldemar August. Fadd.; i Barnets Moder. Jfr. P. Schmidt, Pastor Jahnsen, Politiassistent Nielsen, Kbmd. Holbech, Cand. Theol. P. Røgind. - Hattemager Brændstrup en Søn, Rasmus Peter. Fadd. Mad. Kleis, Pigen C. Hvas, Sadelmager Baes, Vagtmester Giesling, Garversv. Richter. - Matros S. Gylling en Datter: Christiane, Fadd. Mad. Kaarsberg, Jfr. Bonnesen. Skibscapit. H. C. Sørensen og Gaarn, samt Handelsass. J. P. Schmidt – Muursv. Fr. Møller en Søn. Frederik Christian Wilhelm. Fadd.; Frue Justitsraadinde Willemoes og Mad. Simmelkiær, Cancelir. Lanng og Politiass. Nielsen. - Skræder Jversen en Søn. Jørgen. Fadd., Pigerne M. Niels D. og C. Hansen, Skrædersv. Hansen, Muursv. Schwartz og Tjenestekarl N. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
J Fruekirke. Corporal Diercks ladet døbe en Søn, Rasmus Peter, Fadd. Fru Clemensen og Jfr. Bjerg. Lieutnant v. Seidelin, Bataillionschirurg Baggesen, og Kbmd. Karmark. - Musiklærer Holm en Datter: Laura Christiane. Fadd. Mad. Müller og Jfr. Ziegler, Snedkermester Fløistrup, Pharmaceut Gjølby og Uhrmager Stougaard. – Dagleier C. Jensen en Datter, Jensine, Maria, Fadd.: Enkemadame Petersen og Jfr. Louise Elmquist, Færgeløbskasserer Richard, Komd. Mørch og Typograph Kastrup. - Guldsmed Borregaard en Datter, Anne Marie Kathrine, Fadd. Mad. Jensen og Jfr. Birch Muurmester Preutz, Reebslagerm. Hansen og Kobbersmedm. Hjernøe. – Vognmand S. Mikkelsen en Datter: Mariane, Fadd. Jfr. Kristensen og Michelsen, Bagermester Kaysen, Handelsbet, Welling og Landmand Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Copulerede i Domkirken: Skibstømmermand Normann og Pigen Ane Marie Schwartz. Tømmersv. H. Larsen og Pigen Marie Michels D. Skrædermester P. Petersen og Pigen Sophie Rasmussen. Skomagermester J. Bane og Pigen Mette Kirsine Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
J Fruekirke. Skomagermester Hørred og Enken Caroline Sørensen, Skomagermester Andersen og Pigen Zidsel Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Copulerede i Aalsøe Kirke, Kgl. Forvalter paa Katholm, Hr. C. Steenberg, og Madame Munck født Jensen af Høeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Bekjendtgjørelser. Det har behaget Forsynet, ved en rolig Død at bortkalde vores elskede Moder og Svigermoder Amts provstinde M. S. Worsøe født Bæhr, 74 Aar, den 1ste dennes. Dette bekjendtgjøres sørgeligst Slægt og Venner. Løystrup Nye Mølle, den 6te Decbr. 1832. E. W. Nellemann. R. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Da Byens Repræsentantere ønske Grundeternes Enklæring med Hensyn til den afsagte Dom angaaende Riis=Skov, saa anmodes disse herved om at møde paa Raadhuset førstkommende Mandag den 17de dennes om Formiddagen Kl. 10. Samlingen ønskes saa talrig som mueligt. - Aarhuus, den 12te Decbr. 1832. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Ved allerhøieste Rescript af 14de April 1820 er blandt andet befalet saaledes: Øvrighederne i Kjøbstæderne skulle vaage over, at ei Flere meddeles Tilladelse til at drive borgerlig Næring som Høker, Værtshuusholder, Øltapper, Kaffe= og Theeskjænker, Billardholder, Marqvetenter, Spiseværter, m. m., end de, der efter enhver Kjøbstads Leilighed kunne ansees tilstrækkelige, og at de, forsaavidt locale Forhold og andre Omstændigheder maatte tillade det, isærdeleshed skulle iagttage, at ingen Andre meddeles Borgerskab paa slige Næringsveie, end de, der er 45 Aar og derover, eller og, hvis de ere yngre, beviisliggjøre, at de formedelst Sygdom eller anden Uheld, som de ikke have foranlediget, ere satte ud af Stand til at ernære sig ved den Profession eller anden gavnlig Haandtering, hvortil de fra Ungdommen ere opvante."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Da vi have Grund til at antage at Enhver anseer sig berettiget til paa disse og lignende Næringsgrene at kunne uhindret nedsætte sig, saa bliver herved foranførte allerhøieste befaling yderligere bekjendtgjort, idet vi derhos maa tilkjendegive, at hvo der maatte etablere sig uden dertil at have vundet Tilladelse, vil derfor vorde tiltalt, samt gjøre opmærksom paa at denne Tilladelse kun i Henhold til de i allerhøieste Reskript givne Bestemmelser kan ventes meddeelt. Aarhuus, den 4de December 1832. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jfølge Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission, afholdes Licitation i Arbeidsanstalten førstkomm. Fredag den 21de December Eftermiddag Kl. 2 over Leverance til Stiftelsen paa 1/2 Aar fra 1ste Januar 1833. af, af følgende Fødevarer: Rugbrød, fersk Øxekjød, Melk, Øl og Brændeviin, samt circa 4 Skpd. Uld. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de December 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Efter Vedkommendes Begjæring foretages i Moes gaards Skov Mandagen den 17de Decbr. næstkomm. Formiddag Kl. 10, Auction over en Deel Bøgetræer, paa Roden. Lysthavende ville møde ved Gaarden. Hads og Ring Herreders Contoir den 7de Decbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Bortforpagtning af Hovedgaarden Moesgaard. J Overeensstemmelse med det Kongelige Rentekammers Resolution af 29de September, bliver den, den Kongelige Kasse tilhørende, Hovedgaard Moesgaard, beliggende i Maarslet Sogn, Ring Herred, Aarhuus Amt, ved Auction, som afholdes paa Gaarden. Mandagen den 21de Januar 1833, Form. Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1833 at regne. Gaarden, som har en smuk Beliggenhed ved Havet og Skoven, 1 1/4 Miil fra Aarhuus, staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. frit og 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1 1/2 Alb. ufrit Hartkorn, tilsammen Areal 304 1/2 Td. Agerland og 60 Tdr. Eng. Jorderne ere fortrinlig skikkede til Rug, Byg, Boghvede, og Havresæd, og i den sidste Rolation er der mere seet paa disses Forbedring end paa Jndtægterne. Med Gaarden, der drives ved halvt Hoverie, følger endeel Besætning samt det til den hidtil brugte Drivt, fornødne Jnventarium. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen, til Eftersyn hos Forvalteren paa Moesgaard. Hads & Ning Herrets Contoir, den 22de Novbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Efter vedkommende Skifterets Foranstaltning bliver Stervboegaarden Sønder=Holmgaard i Lemb Sogn, Ringkjøbing Amt, med tilliggende Jorder, Hartkorn 14 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 2/5 Alb., frie Hovedgaardstaxt stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction 7de Januar) 2den dito 21de – om Formiddagen. 3die dito 4de Febr.) Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes paa undertegnede Bølling og Nørre Herreders Contoir paa Petersmindei Skjern, og tredie Auction paa Eiendommen selv. Gaarden, der kan tiltrædes til 1ste April 1833, er indrettet til Beboelse uden for Bondestanden, Stuelæng, den 17 til 18 Fag, Udhusene 54 Fag, og en Smedie ved Gaarden, Alt grundmuur og straae tækket. Paa Gaarden holdes 67 Stkr. Køer, Stude og Ungqvæg, 9 Heste og 50 Faar, Vinterudsæden er 31 Tdr. Rug, og Vaarudsæden omtrent 15 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, desuden avles til Gaarden 180 til 190 Læs Høe. Af Kjøbesummen kan 4000 Rbd. r. S. blive indestaaende paa første Prioritet i Gaarden, og det øvrige bliver at udbetale Halvdelen i 11te Juni og Halvdelen i 11te December 1833. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede og hos Procurator Albinus i Varde. Bølling og Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 10de Decbr. 1832. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jfølge Begjæring af dHrr. von der Pahlen & Kall, som Commissionair for Skibscapitain Rihoff, der Natten til den 25de f. M. paa sin Reise fra London indstrandede paa Øen Hirtzholmen med Barkskibet Fortune, bliver Torsdagen den 20de dennes og efterfølgende Dage (forsaavidt disse ei blive Søn, eller Helligdage) hver Dags Formiddag Kl. 10, i velbemeldte Herrers Pakhuus, ved denne Kjøbstæds Havn, forauctioneret et meget betydeligt Partie fiint Jsenkram af alle mulige Slags, hvoriblandt alene circa 5000 Dusin forskjellige Knapper, en Mængde Bordknive, Penneknive, Barbeerknive, Gafler, Laase, Spænder, Blikplader, Staal. traad, Ørenringe, Syenaale, Staalpenne, Fingerbøller, Syeringe, Baandjern, Garverknive, Sadelmagerredskaber, samt et betydeligt Partie Cassia Lignen, noget Allehaande og Riis, med meget mere; Alt havareret og hertil Staden ilandbjerget fra ovennævnte Skibe saa bliver ogsaa ved samme Auction bortsolgt det Jsenkram der imidlertid endnu kan bjerges af Skibet. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byefogedcontoir, den 9de December 1832. Flindt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Justitsraad Thygeson, Stamherre til Mat trup, bliver følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Den saakaldte Vestermose af Bierregaards Hovedgaardstaxt, i Aale Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fkr. 2) En Parcel af Ring Præstegaards Mark i Ring Sogn, af Hartkorn 1 Fkr. 2 1/4 Alb. stillede til 3de Auctioner, som afholdes paa Thingstedet i Brædstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Torsdagen den 3die Januar) dito den 17de ) 1833. dito den 31te - hver Dags Formiddag Kl. 10. Eiendommen under No. 1 indeholder et betydeligt. Areal særdeles god Tørvejord. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Lysthavende indbydes. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir, den 1ste Decbr. 1832. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, føretages offentlig Auction: Torsdagen den 24de Januar 1833) hver Dags den 7de Februar ) Formiddag og Fredagen den 22de f. M. ) Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
over det Jens Thue tilhørende Huus paa Meilbye, Mark, med tilliggende Jord af Hartkorn 4 Skjeppe. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men den 3die i selve Huset paa Meilbye Mark. Denne Publication skeer, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 12te Decbr. 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjørevitterligt: At Vi, efter den af Randers Kjøbstads Skifteret, i Anledning af at Kjøbmand Hans Hansen af bemeldte Vor Kjøbstad Randers udi vort Land Nørre-Jylland, har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog herved bevilge og tillade at fornævnte Skifteret ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i ovennævnte Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder Samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 10de November 1832. Under Vort kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen, Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. "Bevilling for Randers Kjøbstads Skifteret til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Hans Hansens Fallitboe. Betales med 13 Rbd. 48 s. r. Sølv, og Forhøielse til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk. r. S. Rønne." indkaldes samtlige Creditorer i Kjøbmand Hans Hansens Opbudsbo, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til at fremkomme med og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 24de December dette Aar, 28de Januar og 25de Februar 1833, hver Dags Formiddag Kl. 10 her paa Raadstuen. Randers Skifteret, den 16de Novbr. 1832. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Ved Proclama, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Reebslager Jens Nielsen Soelberg, og ligeledes afdøde Hustru Marie Sophie Jensdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden fornævnte Tid, at fremkomme med deres Krav, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 17de Decbr. 1832, 21de Januar og 25de Febr. 1833, hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 21de Novbr. 1832. S. Poulsen. Neckelmann