Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-19
General=Postamtet den 9 Maji 1795. Koefoed. Schiffmann. Lange. Monrad. Noget om de engelske Laane Subscriptioner.)At Ministeren ved et nyt Laan, naar en Subscription dertil bliver aabnet, strax bekommer 12, 20 eller flere Millioner underskrevne, og at Folk trænge sig igiennem for først at kunne underskrive, bliver af Mange, fornemmelig Fremmede, anseet som et Beviis, hvor fikkre deres Fonds ere. Men denne Tanke er ugrundet. Og da jeg har bemærket, at den Maade, hvorpaa Financeministeren giør saadant et Laan, ikkun af Faa udenlands kan forstaaes saa vil jeg søge at udvikle Sagen saa meget som mueligt. Jeg vil lægge den Plan for Øinene, som Lord North udvalgte, for at opbringe 12 Millioner til Fornødenhederne i Aaret 1781. Sagen lader sig bedst forestille i en Samtale imellem Financeministeren og Creditoren. Den første maae hedde North og den anden Wealtby. N. De ville som et nyt Laan underskrive 20,000 Pd. St. rede Penge, W. Ja, og hvad ville De give mig til Sikkerhed derfor, N. Jeg lader Dem for hvert hundrede Pund, som De ville udlaane, indskrive paa følgende Maade i vore Fonds: Først skal i Bøgerne af vore Fond, som aarligen betale 3 pro Cent Renter, blive Dem antegnet 160 Pd., og derefter i de, som betale 4 pro Cento, endnu 25. Af de første gialdt i Gaar hvert Hundre 2) Af der Zastand des Staats, der Religion o. s. v. in Grosprittannien gegen das Ende der 1800, von Wendeborn. de 54 Pd. rede Penge. De kan altsaa igien sælge Deres 150 Pd. for 87. For de andre, til 4 pro Cent, blev i Gaar betalt 70 Pd. De ville altsaa for Deres 25 Pd. bekomme 17 Pd. 10 Skl. Regne De nu Alt tilsammen, saa have De, naar De igien sælge, 140 Pd. 10 Sk. i rede Penge for ethvert af de mig laante hundrede Pund, og jeg har allerede udkastet en Mængde nye Paalæg, som jeg skal forelægge Parlementet til Stadfæstelse, paa det at De kunne være tilstrækkeligen sikkre paa Renternes Afbetaling af Deres udlaante Penge. W. Det er al Ære værdt, Mylord, men De give mig vel endnu paa Nationens Bekostning en liden Douceur for min laante Summa? N. Ja, jeg vil endnu skienke Dem for ethvert tusind Pund, som De laane mig, fire Lotteriesedler af det Statslotterie, som i dette Aar skal trækkes. De skulle ikkun for hver Seddeel betale mig 10 Pd. 10 Skl. De kunne i det mindste inden faa Dage igien bekamme 12 Pd. 10 Sk. derfor. Seer De, der have De for hvert Hundrede, som de have laant mig, end nu 1 Pd. St. til Douceur. Er De nu fornøiet? W. Fuldkommelig, Mylord, skulde Dei det tilkommende Aar igien behøve Penge, saa beder jeg underdanig at jeg maae være i Erindring. Jeg anseer mig, som Patriot, forbunden til at staae Staten be i dens Fornødenheder. Nu gaaer Aagerkarlen med en dyb Bukning ud af Financeministerens Dør, og holder strax derefter følgende Talle for sig selv. Det var en temmelig god Handel, som jeg gjorde, fem Punds og ti Skillings Presit for ethvert laant Hundrede er ikke at foragte; men jeg vil endnu giøre den langt meere indbringende. Begge mine Venner, Cheat og Jtelligener, have lovet mig at gjøre Alt, for at drive vore Fond høit ved opdigtede Efterretninger. Jeg vil altsaa istedet for Priserne i Gaar, der vare 54 og 70, i det mindste bekomme 55 og 71. Lotteriesedlerne stige ganske vist, førend Trækningen begynder, til 14 Pund, og jeg vil paa denne Maade istedet for 5 Pd. 10 Skl., bekommes en Bonus ) af 9 Pd. Det er sandelig Umagen værdt. Dog der kommer min Ven Greed, hvad man han har at fortælle, Gr. De see jo saa fornøiet ud, Hr. Wealtby, tør jeg maaskee lykønske Dem til noget behageligt Tilfælde, W. J Sandhed, Hr. Greed! jeg har fremfor mange andre været lykkelig. Ministeren har som et nyt Laan taget 20000 Pund af mig, og jeg er vis paa, at jeg inden tre Maaneder ere forløbne, vil vinde 1800 Pd. derved. Gr. Atten hundrede Pund, Da have De virkeligen Aarsag til at være glad. Jeg vilde ønske, at jeg kunde sige det samme. Men ere De allerede saa visse paa Deres 1800 Pund, W. Ministeren giver mig 5 Pd. I dette Laanevæsen, naar Ministeren borger og gjør nye Statsgield, gives der forskiellige latinske Ord, som ere meget brugelige i Change Alley og iblandt Stormæglerne, omendskiønt disse Herrer for den største Deel ere ligesaa lidet bekiendte med det Latinske som med det Chinesiske. Bonus kaldes den umiddelbare Profit, som Creditor strax bekommer af Ministeren, og som fremkommer af deres Fonds og Lotteriesedler. Ministeren giver enhver for den laante Summa en Haandskrivt, hvorvidt Erstatningen for det Laante skal anskrives i deres Fond, paa hvis Foreviisning og Efterladelse i Banken saa meget bliver ham anskrevet Bøgerne af deres Fond, som Ministerens Forskrivning anviser. Denne Forskrivning kalder manSerip, som førend den bliver afleveret i Banken, kan sælges ligesom Stok, og derfor staaer anskreven under dette Navn iblandt deres Fonds Priser i de offentlige Tidender; ligesom man i den benævnte trykte Liste seer det Ord omnium, hvilket tilkiendegiver den Værd eller den Priis baade af Serip saa og af Lotteriesedlene, eller hvad Ministeren ellers har givet, naar Alt tilsammentaget bliver kjøbt. 5 Pd. 10 Sk. pro Cent, og jeg haaber, endnu at bekomme 3 Pd. 10 Skl. mere i Change Allen. Gr. Det er vel endnu noget uvist. Vore Stoksville efter al Sandsynlighed ikke stige. Naar De bekomme 7 pro Cent, have De, som mig tykkes, ingen Aarsag til at klage. W. Ei om det da ogsaa ikkun var 7 pr. Cent, saa er det heller ikke at foragte. Jeg vil da og inden en kort Tid være 1400 Pd. rigere. Gr. Jeg haaber, at da jeg er Deres gamle Ven og ikke har den Lykke at være Ministeren anbefalet, De derfor overlade mig noget af Deres Summa. Jeg giver dem 7 pro Cent, naar De ville overlade mig 10,000 Pd. W. De fordre meget Hr. Greed, men, da De er min gamle Bekiendter, saa vil jeg ikke regne det saa nøie med Dem. (Afsides) Jeg har ikke megen Troe til vore Fond, Gielden er stegen for høit! (Høir) De skulle have 10,000 Pd., naar De ville betale Summen med 7 pro Cent inden 14 Dage. G. Ganske vist, De kunne forlade sig derpaa. W. Velan da! naar De komme til mig i Morgen for at tage Frokost, saa ville vi bringe Sagen i Rigtighed. Gr. Jeg skal vist giøre min Opvartning hos Dem. Nu holder Greed, Samtale for sig selv. - Da er jeg bleven lykkelig nok, uagtet jeg kom forsildig til Ministeren med mit Bud. Vist nok havde jeg heller selv taget 7 pro Cent, end at Wealthy skal have dem, som desforuden allerede er riig nok, da hans Fader har hiulpet til at plyndre de stakkels Jndianere i Bengalen. Jmidlertid ere to Procent bedre end aldeles ingen. Vore Fonds og Lotteriesedler ville vist stige, og jeg skal bringe de 7 pro Cent til 9, og i det mind ste vinde 200 Pd. med mine 10,000. Jeg vil vist nok, saasnart det er mueligt, sælge dem igien; thi jeg troer ikke vore Fonds meget, og Nationens Bankeret kan formedelst den store Nationalgield ikke være langt borte. Dog, hvem seer jeg der at komme, det er jo min VenSchallowhead, som nyelig har havt den Lykke, at en ung Pige har forelsket sig i ham og giftet sig med ham. Jeg vil prøve paa, om han igien vil afkiøbe min Summa med 2 pro Cent. Hr. Schallowhead, hvor glæder det mig, at jeg i Dag seer Dem første Gang efter Deres Giftermaal, og kan bevidne Dem min Glædeover den Lykke, som De have havt. Sh. Jeg er Dem meget forbunden, Hr. Greedyl for den velmeente Deel, som De tage i min Lykke. Jmidlertid for at tilstaae Dem Sandheden, naar jeg ikke havde giftet mig med min nu havende Kone, saa skulde den unge Miss For wards have gjort det, som skal have en Formue af 30,000 Pd. St. Hun græmmer sig, at jeg har forladt hende. De vide vel, at smukke Mandspersoner fortrylle slige Piger lettelig, og de vide vel - dog jeg vil ikte synes forfængelig, og jeg vil gjerne i Fortrolighed tilstaae, Dem, at min Kone bringer mange Penge med sig. Gr. De maae see til, at De kunne fortiene noget med Deres Giftermaalspenge. Sh. Ja hvorledes skulde jeg begynde dermed, Gr. Have De en Ven ved Hoffet, saa kunne De lettelig vinde tusinde Pund, dersom Ministeren, vilde give Dem en Deel i dette Aars Laan, Sh. Ulykkeligviis er jeg ikke kiendt af Ministeren. Maaskee De kunne anbefale mig til ham. Gr. Det vil være for sildig; thi Ministeren, har allerede uddeelt Alt. Men jeg kan dog overlade Dem 10,000 Pd., som jeg selv har bekommet af en Ven. Da vi have gode Efterretninger i Vente, eller at Freden meget snart vil blive sluttet, ville vore Stok uden Modsigelse i en kort Tid stige til 2 eller 3 pro Cent, og De kunne blive nogle tusinde Pund rigere, inden otte Dage ere forløbne. Jeg vilde selv beholde denne Summa; et uformodet Tilfælde, da jeg i Morgen skal betale 700 Pd., nøder mig til at lade mine Fordeele gaae af Hænderne. Jeg har selv betalt 7 pro Cent, og naar De give mig 8 igien, kunde De giøre Deres Lykke. dermed og vinde 10 pro Cent. Sh. De ermeget godmodig! naar skulle vi afgiøre Sagen? Gr. J Morgen ved Middagstid, ifald det er Dem beleiligt. Nu betaler Shallowhead sine 8 pro Cent i det Haab igien at bekomme, 10. Men der indløbe i behagelige Efterretninger, og deres Fond falde. Shallowhead, istedet for at vinde 200 Pd., seer sig nødsaget til at sælge med 6 pro Cents Tab, saa at han tabte 600 Pd. paa 10,000 Dette er den sande Historie om de nye Laan, og jeg kiender mangen En, som til sin Skade kan bekræfte den. Men seer man ikke heraf, at Spillesygen er Aarsagen, hvorfor saa mange ere ved Haanden, naar Ministeren vil borge, At enhver tænker at gaae til Børsen, med store Fordeele, og at den sidste endelig sælger med Skade og maae betale for de øvrige; efterdi dette Spil at opdrive pro Centerne, ikke kan gaae i det uendelige. T. Beredvilligheden, til at laane, er ikke noget Beviis paa den Credit, som Regieringen har, men et Beviis paa Vindesyge og Spillesyge, af hvilken Nation overhovedet, og enhver især, bliver dreven, som tilbyder Ministeren sine Penge. Heraf 1) Hvor let det er, at giøre en Ende paa denne Uting, kan man see af det sidste Laan i 1783. Den saakaldte Scrip var stegen til 8 en halv, og Banken i Engeland vilde ikke discontere den; strax faldt den fra 8en halv til 4 en halv. Deres Fonds sank forholdsmæssigen, og de, som havde kjøbt til 8 en halv, tabte paa engang stre af Hundrede. kan man fremdeles forklare, hvorfor mange ville udlaane nogle tusinde Pund, og ofte efter Anbefalelse blive antagne af Ministeren, omendskiøndt de ikke eie hundrede Pund. Ere de saa lykkelige at underskrive 5000 Pd., saa sælgende førend den første Betalingstermin indløber, til andre, der tænke at vinde, og uden den ringeste Møie og uden at betale en Skilling, stikke 5 Procent eller 250 Pund i Lommen. En hver Nar, som kiøber paa anden eller tredie Haand, haaber at vinde, og der gives i Engeland mange Narre, der ligne hine, som i Paris trængte paa, at faae deres rede Penge om vexlede imod Missisippi=Actier, og til hvilke et vittigt Hoved, da han saae at enhver bestræbte sig for at være den første, der ønskede at blive af med sine Penge, tilraabte: "Værer, ikke bange, mine Herrer, at De skulle beholde Deres Penge; man vil ganske vist tage imod dem. Man maae fremdeles heller ikke undres over, at foruden Statens aarlige Jndkomster fra 12 til 14 Millioner, blive endnu til det samme Aars Fornødenheder sammenbragte 12 til 16 Millioner. Det, som i et Fierdingaarkommer ind i det kongelige Skatkammer, gaaer igien ud i det næstfølgende, og Laanets Betalning skeer i 10 Terminer, saaledes at Pengene blive øste ligesom Vand i et Sold, og nedentil staae allerede nogle, for at optage det igien og for endnu i Gange efter hinanden at kaste det deri.