JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Da Russerne i Aaret 1815 ligesaa venskabeligt gjengjældte Franskmændenes nys aflagte venskabelige Besog i Rusland, laae der i Viinhandlerinde Clicots Kjælder i Rheims 200,000 Flasker Champagner opstablede. En russisk Bataillon fik Tilladelse af sin Kommandeur til, efter Hjærtenslyst at tiltale denne ædle Drik, og, slagne af Rædsel, bragte Viinkyperne Mad. Clicot dette frygtelige Budskab; men denne kloge Kone, langt fra at hengive sig til Fortvivlelse derover, sagde meget roligt: "Lad dem kun tage min Viin. De komme nok igjen og betale med deres blanke Sølvrubler den Prøve, de idag tage gratis. Og saa skete det Russerne fandt Clicot-Champagnen saa fortræffelig, at det nu er dem umuligt at undvære den, og i Decennier har Mad. Clicot siden aarlig befordret for 2 Millioner Champagner til Rusland, hver Flaske beregnet til 15 Franks. (J selve Frankrig sælges denne Viin slet ikke.) Mad. Clicot, er derved bleven umaadelig riig, og da hun giftede sin Datter med Greven af Cherigne, udsatte hun hende en aarlig Livrente af 100,000 Gylden. Nylig har hun ogsaa giftet sin Datterdatter med en Greve, Hr. de Montemart, og givet denne en Medgivt af 3 Mill. Fr. Kun faa Viinhandlere have høstet saadanne Frugter af en fjendtlig Jnvasion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
J Gothenborg og Fablun i Sverrig ere samlede betydelige Bidrag til de Nødlidende. Om Understøttelsen fra Danmark siger Dagl. Alleh. i en Artikel om Nøden: "Med en behagelig, taknemmelig Følelse har man erfaret, at vore Aandsfrænder paa den anden Side Sundet tænke paa deres nødlidende Brødre her. Der gives vanskelig et Tilfælde til at vise denne vor Tænkemaade i Handling, thi Hungersnød indtræffer jo aldrig i Danmark, og paa nogen anden Maade behøve de lykkeligviis eiheller vor Hjælp; men skulde Tilfælde indtræffe, hvor herligt maatte det da ei være at gjengjælde en saa kjær Gjæld som denne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Indenlandske Efterretninger. Under 13. ds. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt Capitain i Artilleribrigaden. R. O. v. Holm, at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge tildeelte Dekoration som Ridder af Sværdordenens anden Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Efterat den fra sine tidligere Digte saa fordeelagtigt bekjendte Fr. Palludan-Müller i længere Tid ikke har arbeidet for Theatret, vil der efter Forlydende og ganske kort Tid blive opført et nyt Drama af ham, som under Navnet "Dionne" indstuderes paa det kgl. Theater. (O. Th. Av.) Tenoristen Hr. Günther vil snart debutere paa det kongelige Theater i "Don Juan og Hugnenotterne." (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
En Person, som udgav sig for en svensk Gartner, havde for kort Tid siden i Kbhavn gjort sig det til Næringsvei, at leie sorte Klæder paa flere forskjellige Steder, og senere satte dem paa Assistentshuset, hvorfra vedkommende Klædeudleiere have været nødsagede til at udløse dem. Dette Bedrageri drev han paa fem til sex forskjellige Steder, indtil en af dem mærkede Uraad og fik sit Tøi tilbage uden at behøve at søge det paa Assistentshuset, hvorhos det opdagedes, at den preydonyme Gartner var Urtekræmmer svend. (Flyvep.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Ved den d. 11. ds. afholdte Generalforsamling i Meubelassurance-Compagniet, blev Udbyttet bestemt til 16 Rbd. pr. nye Actie (64 Rbd. pr. gl. Actte), altsaa 4 Rbd. meer end i forrige Aar. Beløbet af Assurance-Præmien var ogsaa omtrent 4400 Rbd. større. Med hvert Aar tiltage de forsikkrede Summer, endskjøndt ogsaa store Summer blive forsikkrede i Udlandet. Den forsikkrede Summa er næsten 4 Gange saa stor, som den var for 20 Aar siden. Af de afgaaede 3 Repræsentanter bleve Directeur Duntzfeldt og Assessor Holm valgte paany, og istedetfor Kherre Molkte parates Dispacheur Wessely. (B. T.)"Foreningen for Søfattens Fremme har nu ogsaa paatænkt at oprette en Skole for vordende Styrmænd, i hvilken den Unge skal føres ved Haanden, igjennem alle de Vanskeligheder, der omringe ham i Begyndelsen af hans Bane, indtil han er saavidt uddannet i Sømandsdygtighed, at han kan søge Empløi som halvbefaren Matros og tillige er i Besiddelse af saamange Skoletundskaber, at han, naar den fornødne Aldersmodenhed og Erfaring kom til, da kan paatage sig en Styrmands Functioner. Naar Eleverne komme i den saakaldte Styrmandsclasse hvori de maatte være indtil deres 14. eller 15. Aar), skulle de udsendes tilsøes paa et 5 a 6 Maaneder med et Coffardiskib, ombord i hvilket Foreningen vil lønne en Lærer, der skal specielt befatte sig med Elevernes Uddannelse til gode Navigateurer, ligesom og at de ombord skulle gives Leilighed til at blive bekjendte med de sædvanlige Skibsarbeider, som enhver Sømand maa vide og forstaae, saavelsom med Stibsmaneuvrerne. Efter Hjemkomsten skulle Eleverne forberede sig til Styrmandsexamen, samtidigt med at der gives Underviisning i Physik og Læren om Dampmaskinen og dens Anvendelse paa Stibe. Den paafølgende Sommer blive de atter udsendte tilsøes, og naar de saa ere komne hjem, skulle de bringes saavidt, at de kunne demitteres til Styrmandsexamen. Der kan neppe med Grund siges noget imod, at unge Mennesker, forberedede paa denne Maade, jo ville være fortrinlig skikkede til Styrmænd og Capitainer. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
J den kjøbenhavnske Maadeholdsforenings Møde den 3. Decbr. meddeeltes af Prof. Otto en Afhand. ling af Overlæge Dr. Manicus i Eckernforde om Drikfældighed og Midler derimod. Forf, søger den fornemste Aarsag til Orikfældighed i Armod og bemærker, at de nordiske Folks Tilbøielighed til særke berusende Drikke maaskee kunde forklares ved, at man ansaae den for en Opvaagnen af den oprindelige tropiske Munterhedsdrift, idet de spirituruse Drikke stedse have været de Midler, hvormed man i de mindre varme Egne har tilfredsstillet denne medfødte Trang, og hvorfor denne Trang til kun lige Muntringsmidler aftager i samme Grad, som Livet begynder at frembyde flere aandelige og materielle Nydelser. Hovedmidlet til at modvirke de stærke Drikkes Misbrug i det Store vil derfor til enhver Tid bestaae i at forbedre de ringere Classets hele Livstilling; men de næste Midler ere Folkets almindelige Deeltagelse i Maadeholdsforeninger, og en større Beskatning af de spiritueuse Drikke, Forf. meddeelte Resultaterne af sin Behandling af 10 Drikfældige med den saakaldte "svenske Cuur, at indelukke de Forfaldne og i en Tid af 8-10 Dage at blande al deres Føde med en Trediedeel Brændeviin. Curen har forsaavidt aldeles opfyldt Hensigten, som af de 10 før allerværste Drantere kun 1 siden notorisk atter har drukket Snapse. De øvrige 9 ere siden den Tid blevne høist ordentlige Mennesker, uagtet de alt i 3050 Aar have været Drantere, og ingen Slags Æresfølelse, moralsk Energi eller Haab om Forbedring i deres Kaar komme til Hjelp og deres Kammerater gjøre Alt for atter at forføre dem. Forf. er imidlertid overbeviist om, at de paa denne Maade forbedrede Mennesker nødvendigviis, for ikke at kalde tilbage, maa understøttes og hjælpes i deres Livstilling, i hvilken Henseende itte blot Maadeholdsforeningerne maatte virke med Raad og Daad, men Overskuddet af de talrige Sparekasser kunde og burde anvendes til demoraliserede Fattiges Forbedring og de Forbedredes Belønning, og Lovgivningen maatte kraftigen bestræbe sig for at hæve de lavere Klasser. "Disse burde have Tribuner, eller Forsvarere i alle Stænder, og lovgivende Forsamlinger, thi Erfaringen lærer, at hvor saadanne Forsamlinger alene sammensættes af Lærde, Fornemme og Formuende, der udtalde Lovene overalt til disses Fordeel, der som oftest er de arbeidende Classers lige modsat. Følgen deraf er, at den formentlige Frihed for Minoriteten i Samfundet vorder et Slaveri for Majoriteten. Erkjendelsen heraf har til alle Tider været og vil fremdeles være Signalet til alle aristotratiske Forfatningers Omstyrtelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Efter Forslag af Prof. Otto besluttede Foreningen at opfordre samtlige Fattigkommissioner og Hospitalslæger til at anstille Forsøg med ovennævnte Cur methode og meddele Foreningen Resultaterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
J Fædrelandet fortælles, at Herredsfogden i Meerløse og Tudse Herreder, Justitsraad Lønge, har kaldt flere Bønder til sig og forbudt dem baade selv at læse Fædrelandet og at laane det til Andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
J "Læsning for Almuen siges, at det ikke alene er Sparekassen, som Bønderne i Holbeks Amt emancipere sig fra; de udmelde sig ligeledes af Brandassuranceforeningen for Sjællands Stift, fordi de heller ikke uden god Grund antage, at ogsaa denne Forentug, – hvis Repræsentanter ere Herremænd, hvis fleste Distriktscommissairer ere Herremænds Forvaltere, hvis store Jndskudskapital frugtbargjøres ved Udlaan og Deponering under Herremænds Hænder, og hvis Brandskaders Erstatning opkraves, uden at Bønderne kunne see eller forstaae Rigtigheden af Regnskabet. – bærer Fløden til Herremændenne og efterlader Vallen til Bønderne. Derfor ere Bønderne i Holbeks Amt nu færd med at stifte dem selv en privat Brandassuranceforening for deres Jnd- og Udbo, Kreaturer og Sædafgrøde, hvortil Planen med det Første vil blive bekjendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Jfølge Kbhposten har Landcommunalforeningen i Holbeks Amt udstædt en Opfordring til Kammerraad Drewsen og Landsoverretsprocurator B. Christensen som de Mænd, der ere i Besiddelse af Bondestandens uindskrænkede Tillid, – om at stille sig i Svidsen for at danne en stor Landboforening for hele Landet, der skulde have til Formaal at erhverve omfattende og nøiagtige Oplysninger om de taktisk bestaaende Landboforhold og derefter fremkomme med Forslag til deres Reorganisation, samt overhovedet arbeide og virke for Bondestandens Emancipation og lige borgerlige Ret med de andre Samfundstlasser. Jndbyderne haabe, at der med en saadan Forening først vil kunne bringes Overeensstemmelse Plan og Kraft ind i Bestræbelserne for en Udvikling af Bondestandens Forholde, og at disse Bestræbelser, først derefter ville kunne bringe Frugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Forrige Mandag afholdtes paa Raadhuset i Odense, en almindelig Borgerforsamling, inden hvilken der ifølge Cancelliets Resolution, forelagdes Forsamlingen det Spørgsmaal til Discussion og Afgjørelse, om og hvorvidt Communen vil garantere et Laan af indtil 30,000 Rbd., om hvilket Propr. C. H. Hansen, har ansøgt de kal Finantser imod Prioritet i de af ham opførte, til militair Caserne indrettede, Bygninger i Vindegaden. En ualmindelig talrig Forsamling havde indfundet sig Man fandt det tal mindelighed urigtigt i Principet, at en Commune skulde garantere for et Laan til en Privatmand kun paa to Trediedele af den Værdi, som Eiendommene efter lovmæssig Taxation maatte befindes at have, og hvortil desuden var tilbuden en aarlig Afbetaling af 2 pCt., tilligemed Garanti i Anviisning paa Byens Kasse, der foreløbig paa 10 Aar har leret Casernerne. Da det var klart, at denne Anskuelse var saa at sige aldeles almindeligt herskende, forlode Mange Forsamlingen for Stemmegivningen, ved hvilken af 15 Stemmegivende 151 besvarede Spørgsmaalet med Nei, og 3 med Ja. Forhaabentligen vil Hr. Hansen ligefuldt erholde det Laan, som han kun har forlangt til den Størrelse, for hvil ten han kan stille tilstrækkelig Sikkerhed. (O. Th. A.)"Freischutz beretter, at der er udstædt Opfordring til de i Hamborg bosiddende Schleswig=Holstener og Lauenborgere om at følge det derværende Standinaviske Selskabs Exempel og sammentræde i en Forening, for, som Stambeslægtede, at blive mere bekjendte for hverandre, for gjensidigen at udtuske sine Meninger og Fødelandets høiere Jnteresser, for at berede gjennemreisende Landsmænd en venligere Optagelse, og endelig for nøiere at lære de litetariske Sager at kjende, som angaae de nordalbingiske Hertugdømmer. (Ov.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
J Sønderborg er forfattet af Th. Brag, udkommen "Pract Lehrbuch der dentschen Sprache, mit besonderer Bernckuchtigung Derjenigen, deren Umgangsprache Dänisch, und deren Kirchen und Schulsprache Dentsch ist." – "J Geh. Wochenbl." melder i sine Meddelelser fra Flensborg, at Kampen mellem Schleswig-Holsteinerne og de Danske endog har fundet en Skueplads 1000 Mile borte, navnlig paa de danskevestindiske Øer. Vore tydske Landsmænd. – hedder det skulle, navnlig paa St. Thomas, udgjøre Fleertallet, ikkedenomindre forsøge de Danske ogsaa der at vinde Pressen for deres Anskuelser, for at forskaffe disse Jndgang. Men det synes, at den vestindiske Journaliult aldeles ikke er tilbøielig til at give sine Spalter til Priis for en eensidig dansk Polemit, men vil bevare en upartisk Holdning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Natten til den 17. ds. fandt atter i Aarhuus en stærk Jldebrand Sted, der udbrød om Aftenen Kl. - og varede ved til om Morgenen Kl. 3. Samtlige Bag- og Sidebygninger i Kjøbmand P. Sabroes Gaard paa Studsgade bleve lagte i Aske. Efter Forlydende var Jlden udbrudt i et Pathuus, hvori der befandt sig Tjære, Kul, Hør &c. Flere Gange var der Jld i Nabehusene, og da det blæste temmelig stærkt, var hele Nabolavet i største Fare. Forbygningen har lidt meget, men blev dog reddet. De velanvendte Slutningsanstalter og Brandfolkets Udholdenhed kan man takke for, at Jlden ikke udbredte sig videre, og det uagtet Jldfunkerne fløi over Middelgade og de paa Lagene posterede Straalemestere vare indhyllede i en Røg og Damp, saa man næsten ikke kunde see dem. Det hele store Omfang som brændte, stod i et Jldhav, thi alle Lofterne vare fyldte med Korn og Straa Paa begge Sider af Brandstedet boe ligeledes Kjøbmænd, der have en Mængde brændbare Varer og kort derfra befandt sig store Tømmerstabler, saa man ikke noksom kan takke Gud og Medmenneskers Hjælp, at denne farligtudseende Jldebrand ikke greb videre om sig. Endnu i Onsdags blussede Jlden af og til op i Grunden. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Udgifterne ved den store fleeraarige Justitssag, hedder det fra Aalborg i Byens Av. der under søgtes og paadømtes ved en Commission her i Byen, men forøvrigt angik Forbrydelser, øvede i flere Egne af Provindsen, beløbe sig til den betydelige Sum af c. 28,000 Rbd., der nu ville komme til Repartition. Af denne Sum har Arrestanternes Forpletning medtaget c. 15,50 Rbd. og alene Commissairernes og Øvriges Salarium udgjort det lovlig høie Beløb af henimod 6000 Rbd. Som en Curiositet ved Udgifterne nævne vi, at imedes Læge og Medlen kun har medtaget 55 Rbd., har Arrestanternes – Barbering kostet 160 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Udnævnelser. Under 9. d. har Hs. Maj. allern. udnævnt Foderskaffer ved det kgl. Stutteri i Frederiksborg, N. L. Lorup, til Dannebrogsmand. Under 12 er Dr. med. og chir. F. G. C. Engholm i Ratzeburg beskikket til Land chirurg i Hertugdømmet Lauenborg. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Handelsefterretninger. Hamborg, den 18. Decbr. Hvede er i den sidste Uge dalet 4 Rd. paa Grund af den ringe Kjøbelyst. Ligeledes kunde Rug og Byg kun afsættes til lavere Priser. Havre var uden væsentlig Forandring. Middelpriserne vare følgende: Hvede 126 Pd. (en dansk Skp. 26 enfjerded. Pd.) 5 Rd. 32 s.; Rug 122 Pd. (en d. Skp. 25 eth. Pd.) 4 Rd. 30 ls.; Byg 106 Pd. gen d. Skp. 22 enfjerded. Pd.) 2 Rd. 42. ls. Havre 79 Pd. (en d. Skp. 16 eth. Pd. 2 Rd. 8 s.; Boghvede 3 Rd. 22 s.; Raps 160 a 175 Rd. Smør. Holst. Stoppel 15 a 46 Rd.; Vinter 36 a 37 Rd., Flensb. 32 Rd.; Fynsk 32 a 33 Rd.; Jydsk 27 Rd. pr. 224 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Altona Kvægmarked. Den 15. ds. vare 710 Stkr. stort Kornqvæg paa Markedet, hvoraf 507 solgtes. Handelen gik temmelig rask, da det indtraadte Tøveier forøgede Lysten til Handelen paa England. Prisen holdt sig paa 8 a 10 Rd. pr. 100 Pd., ogsaa betaltes 10 enh. Rd. for bedste Høveder. Sviinhandelen er temmelig god. Slagterne eller de, som opkjøbe til Udførsel) give i Gjennemsnit 8 Rd. for 100 Pd. Ellers betales bedste grønt Flesk med 4 a 4 enfjerded, ls. pr. Pd. Kalve kjøbes og betales godt. (Dv.) Ribe. Søndagen mellem Juul og Nytaar den 28. ds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
prædiker i Domkirken Hr. Stiftsprovst Dangaard. – J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah. Opfordring til Hjælp i Nøden!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Sluppen "Emanuel, tilhörende Major Grosserer, Sass i Kjöbenhavn, er efter al Sandsynlighed forulykket i de orkanagtige Storme, der sidste Efteraar anrettede saa ualmindelige Søskader i vore Farvande, da ingen Efterretning haves om den, siden dens Afgang den 21. Septbr. dette Aar fra Issefjords Havn i Island til Hjemstedet. Iblandt de ombordværende befandt sig tvende Familiefædre fra Sönderland Romoe, Sluppens Forer Jens J Bundes, samt en Passageer, Skipper Hans J. Møller, der begge efterlade sig en talrig uopdragen Börneflok. Mangel og trykkende Armod har været de her paagjeldende Enkers sörgelige Lod, endog i den Tid, deres stræbsomme Forsorgere stode ved deres Side, og nu da Bölgerne have opslugt disse deres Stötter, ere de tilligemed deres mange Smaa blottede for ethvert Subsistensmiddel; hvorfor i Undertegnede ærbødigst tillade os, herved at opfordre ædle Menneskevenner til, ved veldædige Sammenskud, at ville mildne de saaledes Forladtes haarde Nod. Vi hengive os til det glade Haab, at vore ærede Medborgere og Medborger inder – hos hvem Ulykken baade nær og fjern pleier at finde en venlig Deeltagelse – vil imode komme denne vor tillidsfulde Opfordring med en saa meget mere almindelig og virksom Velvillie, som Nöden her er større, end at den kan afhielpes af Communen, hvis Kræfter allerede ere betydeligt lammede ved de flere Offere blandt dens Familiefædre, som Havet i de nærmest foregaaende Aar har krævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Den varme Interesse, som Anliggender af denne Art aldrig savne hos Provindsernes saavelsom Hovedstadens agtede Journalister, lader os haabe, at Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphnst. disse Mænd velvilligen vil optage Foranstaaende i deres respective Blade, samt være uleiligede med at tilstille En af os de milde Gaver, Velgjörenheden i dette Oemed maatte betroe dem, ligesom vi selv fölgeligen med Glæde modtage de Bidrag til hine betrængte Enker og Faderlöve, som Omegnens christelige Medfølelse vil nedlægge i vore Hænder, hvornæst vi ikke skal undlade, i sin Tid, at aflægge offentlig Regnskab for det samlede Belöbs Skjonsomme Anvendelse. Harris pr. Ribe og Romde den 19. Decbr. 1845. Schening. Brasen, Gad. Birkedommer. Stedets Prist. Districtslige,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Bekjendtgjørelser. Til Enkerne efter de paa Reisen til For druknede, 4 Mænd fra Sneum og Tjerreborg er senere modtaget fra Gaardmand J. Hollænder, Kjærgaard Skov - 2 Rbd. Allerup, den 22. Decbr. 1845. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Licitation. Løverdagen den 3 Jan, næstk., Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen afholdt offentlig Licitation over Bortførelsen af Gadeskarnet fra de offentlige Pladse i Ribe, for Aaret 1816. Lysthavende indbydes. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Ribe den 23 December 1845. Jfølge Stiftamtets Forlangende, bliver paa Varde Byes Raadstue, Mandagen den 5. Jann, næstk. om Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Licitation over Grundforbedring af Veien over Løgelbroe nordvest omkring Wagtberg i en Længde af 1671 Alen, hvortil Omkostningerne ere beregnede saaledes: . . 256 Rbd. 56 s. Jordarbeidet . Udgravning og Kassefyldning . . 221 – 93 - 70 Cubikfavne harpet Gruns . . 194 – 63 - i Overkjørselsteenkister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Det bemærkes, at en stor Deel Jordarbeide kan, tilligemed Tilførsel af Materialet, skee i Vinter og til Foraaret. Conditioner og Overslag erfares paa Licitationsstedet. Lysthavende indbydes. Varde den 16. Decbr. 1815. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Da Ane Else Jensdatter af Krogsgaards Mark, Tjereborg Sogn, her under Amtet har ansøgt om Bevilling til Ophævelse af Ægteskabet med hendes i Henseende til Bord og Seng fraseparerede Mand, Peder Sørensen, tidligere Gaardmand i Gummesmark, Nykirke Sogn, men hvis nuværende Opholdsted ei vides; saa indkaldes herved bemeldte Peder Sørensen, i Henhold til Kongelig Resolution af 16. Novbr. 1812, med 6 Ugers Varsel, til i fornævnte Anledning at melde sig for undertegnede Amtmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Ribe Stiftamthuus den 2. Decbr. 1845. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Bekjendtgjørelse. Alle de som formene at have noget at fordre i afgangne Lars Christian Pedersen af Hallundbek i Hodinge hans Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel overeensstemmende med Placaten af 26 October 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmælde og beviisliggjøre saadant Krav. Hjerm Ginding Herreders Skifteret i Holstebro den 18. Petersen. Decbr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-23
Næste Avis udkommer først paa Løverdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 152. Løverdagen den 27. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Udenlandske Efterretninger. England. Endnu den 19. Decbr. var intet Ministerium dannet. At John Russel imidlertid efter lang Betænkning har paataget sig at danne et ny Kabinet er vist, isærdeleshed da Peel har erklæret at det er ham umuligt at rekonstituere sit Ministerium i det Tilfælde, at Russel ikke skulde kunne danne et saadant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Frankrig. Jmellem Belgien og Frankrig er afsluttet en Handelskonvention. – J Paris i Forstaden Papincourt er i en Kjælder funden fire Centner Krudt, der tilhørte en Hr. V., som havde leiet Kjælderen af en i Huset boende Dame, der dog efter de optagne Forbør var uvidende om dette Kjælderens farlige Jndhold indtil det tilfældigviis opdagedes Man mener at Krudtet tilhører et af de mange republikanske hemmelige Selskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Spanien. General Prim, der havde taget Ophold i Mailand, men af den østerrigske Regering blev betydet, at han maatte forlade dens Territorium, er nyligen i Marseille fra Narvaez bleven anmodet om uopholdelig at vende tilbage til Spanien, i hvilket Tilfælde en høi Post vilde vorde ham tildeel, hvorimod han taber sin Rang og Ordener dersom han ikke vender tilbage. Prim har imidlertid heri seeen Fælde, hvori man har villet lokke ham, og vil ikke vende tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Tydskland. Det baierske Deputeredekammer har tilstillet Kongen en Adresse, hvori der yttres: Vi ønske os tillykke, at Tidens Bevægelse har truffet det baierske Folk i den besindige Holding, som erholdt glædelig Anerkjendelse hos dets Konge, og vi stole med Tillid paa Deres Majestæts Viisdom, at ogsaa de Aarsager, som kunne fremkalde Misstemning og forurolige Gemytterne, røddes tilside."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Norge. Den nye Plads i Kongens Raad er nu endelig besat. Høiesteretsadvokat Frederik Stang er udnævnt til Statsraad, og derhos tillagt befaling til at overtage Bestyrelsen af Departementet for det Jndre fra 1 Januar næste Aar. Da Professor Schweigaard ikke var at formaae til at modtage Posten, kunde Hs. Majestæt vistnok ikke lettelig træffe noget bedre Valg end det her skeete. Hr. Stang er en Mand med usædvanlige Talenter og Kundskaber, har et fortjent Navn for Skranken og i Literaturen, og staaer endnu i sin Ungdoms fulde Kraft. Det er derfor at vente, at de dygtige Kræfter som med ham indkomme i Regeringen, ville føre denne endnu videre fremad paa den Fasthedens og en oplyst Liberalismes Bane, den i den senere Tid saa kjendelig har betraadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Jndenlandske Efterretninger. Under 19. ds. har Hs. Maj. allern forundt H. K.M. Seidelin Privil, til at anlægge et Apothek i Ringe By i Svendborg Amt. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-27
Under 18. ds. har Hs. Maj. allernaad. forundt Faktor ved Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, C. H. Beck, Bevilling til at anlægge og drive et nyt Bogtrytker, i Aalborg. (V. T.)