JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Frankerig. Planen til den Sammensværgelse, hvorom forleden hørtes fra Paris, skal efter engelske Blade have bestaaet i, at Man, naar Kongen vendte tilbage fra sin Loge paa Opergen, vilde omringe ham, og under Raabet, rive le Roil Kongen leve ) i Trængselen knug ham ihiel. Til denne Angivelse svarede Kongen ganske roligt: "Skre Guds Villie, Jeg har sagt, at jeg vil tage paa Opergen, og det vil jeg ogsaa. Alle Forsigtigheds regler bleve imidlertid trufne, Gaderne bleve besatte med Soldater, og betydelige Hæftelser have siden fundet Sted, endskjøndt Man ikke anseer det hele af stor Vigtighed, fordi Marmont har opdaget det, thi hver Gang han her Tjeneste i Tuillerierne, hedder det, forkyndes lignende Bevægelser. Garderne maae hele Nætter staae under Gevær, Fodfolket maa lade med Skarpt, uagtet der aldrifalder noget Skud. Men overalt kunne Napoleonisterne slet ikke tilgive denne Marskal. Macdonalds Udladelser imod ham ere endnu i frisk Minde. Kort efter Bourbonnernes Jndtog skal nemlig Marmont have beklaget sig over de heddefulde Fortolkninger af hans Kapitusationer. Jeg er mine Hensigters Reenhed bevidst, sagde han; jeg har handlet for Frankerigs Bedste; men, Man er saa meget udsat for Mistydning, at jeg gjerne vilde give min Arntil, at det ikke var skeet. - Slig heller svarede Macdonald. Deres Liv, og De vilde endde være alt for lykkelig, Et at de meest bidende Karrikaturstykker er udkommet Paris under Titel af: Paspirant i sa toilette. En rosens Stadskjole med Hat og Haarpung hænger paa Sømmet Ansøgeren selv seer Man med opkildede Ærmer i stærk med at pudse Støvler. Hr. Gueffier er frifunden for Mehres Tiltale, og denne Sidste dømt til at betale Processens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Den af fine vittige Skrivter bekjendte Ridder Boufflers er til i en Alder af næsten 78 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Til de latterlige Rygter, som omløbe i Paris, hører, at en vigtig Person skulde være levende indmuret, og Bonaparte være boxte fra Eba.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Enkehertuginden af Orleans har havt den Ulykke, ved et Fald at brække sit Been.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Da en Kongelig Minister nylig var paa Postamtet i Paris, førte en Postsekretair ham ind i et afsides Kobinet, hvor han viste ham alle udmærkede Persones Signeter opstilte efter hinanden. Deres Exellenz - saade han - seer her, hvor let det var at aabne og igjen forsegle alle Breve. Kuns afgik disse 24 Timer sildigere. Tydskland. Paa den hele Strækning fra Nordsøer, til Rhinernene og ind i Tydskland, har den 11 Januar sidstl. i sysik isk Henseende været en høist mærkelig Dag ved de mange Nerslag af Lynild, som indtraf paa samme. Ti næsten en og samme Time slog det ned i Düren, Zoll, Cölln, Brühl Dusseldorf, Paderborn, Mühlheim, Tinthen o. m. fl. Steder. For det meste bleve de høieste Kirketaarne trufne, hvorved endeel af disse og andre Huse afbrændte. J Arnheim reddede en Afleder Taarnet, men i Dortmund hjelp den ikke, hvoraf Man maa formode, at Forbindelsen ikke har været tilstrækkelig. Ved dette saa udbredte Uveir fik Man ogsaa ny Bekræftelse paa den gam Erfaring, at den Torden, som indtræffer om Vinteren, sædvanlig er den farligste til at slaae ned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Østerrig. Den 22 Januar blev den ommeldte Kanefart foretaget, der var over al Beskrivelse prægtig. Toget gik fra Borgen igjennem Hovedgaderne til Schønbruun, hvor Hoffet indtog et Middagsmaaltid og bivaanede en theatral Forestilling og derefter vendte tilbage ved Fakkelskinn. Jmellem de høie Personer, som deeltage i dette glimrende Tog, hvorved taltes 35 Kaner i Alt bemærkede Man ogsaa den forhenværende Vicekonge Eugen Beauharnois.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Storbrittannien. Jfølge Breve fra Konstantinnopel har den Ottomanske Port paa senere Tid viist temmelig Kulde imod den engelske Ambassadør, hvilket tilskrive den nøiere Forbindelse imellem Engelland og Rusland, da Porten ventelig frygter, at Rusland, naar det først har Pohlen, ogsaa kunde blive lysten efter de tilgrændsende tyrkiske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
J Maidstone her en Mand nylig været saa grusom at sælge sin kjære Ærtisælle med sit - eller i det mindste hendes Barn for 1 Pd. Ster, og var vel glad over at har dog fik noget paa Handelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Udenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
(af samtlige danske Aviser samt Udgiveren.) Den 20 Januar blev Professor Ørsted valgt til Sekretair ved det kongelige danske Videnskabets Selskab i den afdøde Etatsraad Professor og Ridder Bugges Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Den 20de M. albrændte Fæstegaardmand Jacob Dues Gaard i Halsted med det meste Behave, 4 Køer og nogle Smaakreature. Endskjøndt Sprøiterne fra Nakskov og de i Omegnen værende Herregaarde, med en næsten utrolig Hurtighed kom tilstæde, var det muligt at slukke Jlden, eller at rædde noget af Gaardens Bygninger. Kuns med meget Anstrængelse og Sprøiternes rigtige Anvendelse, blev den, nærmest Jlden liggende, Gaard, reddet og med denne er betydelig Heel af den øvrige Bye, som ellers sandsynlig var bleven et Rov for Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
I Dagen søges Raad for den Egenskab ved Honningen, at Havresuppen, om den endog var nok saa stiv, taber alt det Gelatins og bliver saa tynd som Vand, naar Honning røres deri, hvilket ikke skeer ved Sukker eller Sirup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
I Gaar Eftermiddags indtraf baade Posten fra Hamborg, og Kjøbenhavn her til Odense. Ageposten fra Sielland er ogsaa kommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Lovgivning og offentlig Foranstaltning. 20 Januar 1815. Plakat angaaende, hvorledes der, med Hensyn til de af Overformynderierne udenfor Kjøbenhavn udlaante Kapitaler, som efter Forordningen af 5 Jan. 1813. ere gaaede over til Rigsbankpenge, bliver at forholde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Dødsfald. Hr. Konferentsraad og Borgemester, Hjorthøi, R. af D. og Dannebrogsm., i Kbhvn, 76 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Kjøbenhavns Vexelkours den 31 Januar. Hamborg, 2 M. 620, k. S. 626. London 2 M. 24 1/2 Rbdlr. Specier 615. Disse solgtes til 36 1/2 Rbmk. for Kommiteesedler blev givet 64 1/2 pr. 100; Obligationer 250.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Ved Tallotteriets 1063 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 54, 71, 65, 16, 62. Jndlendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Hans Majestæt Kongens Fødselsdag blev af det dramatiske Selskab i Kjerteminde celebreret ved Forestillingen af Sørgespillet Emilie Galotti, som gaves til en Fuldkommenhed, Man maatte beundre hos Personer, der et gjøre Kunsten til deres Studium. Efter Foranførte gaves et Efterspil, Hjemkomsten, med tilhørende Sange af et af Selskabets Medlemmer, som ei ønsker sig nævnet. Stykket vandt meget Vifald ved dets eenstemmigen interessante Jndhold: Danmarks Held ved 6te Frederiks Omhu for at bevare det fra Krigens Rædsler, hvorfor en hvidklædt Pige, under en passende Sang prydede Hans Majestæts Buste med en Egekrands, og en anden ligeledes omgav hans Navn med en Krande af Roser. Sangene og Kongens Skaal ledsagedes af passende Chore af det spillende Personale, og Stykket sluttedes med det inderlige Ønske af hele Selskabet (og vist hver redelig Dansk) at Gud vil velsigne hans Majestæts Virksomhed, ledsage ham paa hans Reise, føre ham lykkelig tilbage til hans elskede Kongeborg, til hans tro Undersaatters oprigtige Glæde at han til høieste Alder maae i sine Staters Held føle sin Lykke misundelsesværdig blandt Konger - !
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Spørgsmaal. Hvordan er det i Rudkjøbing, at man ikke hører Vægterne det: Er der ingen eller ere de syne, eller raabe de ikke thi jeg har dog logeret en 4 Uger der, men ingen Vægter hørt. Hr. Andreas Lindbachs Minde helliget. Alt maa følge raus Naturens vise Orden! Jngen Urt man fandt fremspire her paa Jorden, Der betager grusom Død dens visse Magt: Støv paa Almagts Vink fremstaaer - og atter svinder, Træets visne Blad, som Klippens Stykke minder; Alt er Død - Forgjængelighed underlagt. - Rosenknoppen, som udsprungne Rose blegner, Ynglingen, som Oldingen i Døden segner, Vidt sig aabner Graven for dem begge to Løbebanen er et lige langt afmaalt for Alle, Almagts Herre Støvets Skaber vinke - kaldet Manddoms Kraft sig taber i uvirksom No.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Atter blegnede en Ynglings favre Kinder, Atter Taaren ved den sorte Vaare rinder; Thi den gode, ædle Lindbach er ei meer Gud hengiven, Dyden stedse tro han holdede, Venners Barm med Fremtids glade Haab opfyldte, Ak, men dette glade Haab forsvunden er. Skjøn er Blomsten ved den Ædles Støv vi sætte, Meer indbydende, end Støtten vi oprette Ved den Riges kostbar marmorlagte Grav; Blomsten skiøn og kjær Forgjætmiget vi kalde, Venners hede Taarer dybt paa den nedfalde, Klagen lyder: Gud hvi tog Du hvad Du gav Dog - ved Graven, hvor hans Leer indhyllet bliver, Hvor til Veemodsfølelser hans Savn henriver, Godheds Gud Os Haabets Støtte satte hen, Skjøn er Trøsten, vi paa den beskreven finde Evighedens Morgenrøde skal oprinde, Elskte Venner glade samles hist igjen. Hulde Pige, Støttens Jndskrivt paa dit Hierte Virke kraftigt til at lindre bittre Smerte, Som Du føler ved din ædle Lindbachs Savn, Ham, Du elskede saa høit, ved Døden tabte, Blot for Tiden Himlens gode Gud ei skabte, Almagts Bliv for Evigheden kjærlig lød. Velhaven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Paa Søndag prædiket den residerende Kapellan, br. Ortmann, til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Avertissements. Min inderlig elskede Mand, Emanuel Brodall, med hvem jeg har levet i 13 Aars kjerligt Ægteskab, i hvilket vi falleds, for nogle Aar siden, nedlagde vores eneste Ægte vant i Jordens Skjød - blev det ligeledes min tunge Lod at berede min tabte Deel, hans Jordefærd i hans 56de Aar han døde i Gaar Nat og fik Lindring af sine 18 Dages vedvarende Lidelser; med Kummer bekjendtgjøres dette for mig smertelige Dødsfald for fraværende Familie, Venner og Velyndere, hvis deeltagende Sorg maae forundes Faaborg d. 27 Jan. 1815. Ulriche Anth. sal Brodall, fød Wiveth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Min inderlig elskede og uforglemmelige Kone Maren, fød Rasmussen, omskiftede Tiden med Evigheden om Morgenen den 3 Februar i en Alder af 38 Aar og 15 Aars og 3 Maaneders kjærligt Ægteskab efterladende mig og 1 smaae Børn. Dette for mig og Børn smertelige Tab bekjendtgjøres Slægt og Venner, frabedende os al skrivtlig Bevidnelse om deres Deeltagelse i vor billige Sorg. Gammel Møllegaard d. 3 Februar 1815. P. C. F. Kock. R for at tilkjendegive adskillige Bekjendtere at Hr. Møller Faaborgs besynderlige paafaldne Forhold imod mig, som og hans ved forskjellige Leiligheder brugte ubehagelige Ord en reiser sig fra en af mig foretaget Undersøgelses-Forretning angaaende Flode=Maalet ved Næsbyehoveds Vand-Mølle hvilken Forretning Ord for andet skal vorde som paakræves, offentlig meddeelt, i Tilfælde samme fra høiere Steder tillades, er jeg redebon til at høre enhver kyndig og ærlig Mands Dom soffentlig fremført) der fra den rette Synspunkt vil og kan bedømme den. Min eneste Hensigt var at være Sandheden, troe, som ærlig og redelig Mand, og overeenstemmende med de Kundskaber, jeg saavel theoretisk som praktisk har erhverve mig. Denne Bekjendtgjørelse skylder jeg mig selv og enhver Vedkommende. Bondesen, Odense den 1 Febr. 1815. Landinspektøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Efter vedkommende Arvingers Forlangende, bliver Auction afholdt Tirsdagen den 7 Febr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9 i afdøde Anders Madsens Huus i Snedstrup, PaaruSogn, saavel over Huset selv med tilliggende Jord, som al Ind- og Udboe. Odense den 29 Januar 1818. C. A. Falbe,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
At jeg formedelst Sygdomstilfælde udi Huset hvor jeg logerede, har faaet et nyt Logie, og nu boer til Leie hos Kandestøber Sørensen i Vestergade, bekjendtgjøres herved formine Velyndere og Venner, som have undt mig, og agte at unde mig Fortjeneste i Underviisningsfaget; helst da jeg efter 11 aarig retmæssig Krav paa Levebrød, end efter Norges Bortbytning, efter et halvt Aars Ophold udi Stiftet, endnu ikke, som ledig Præst, er bleven ansat til Lærer af den geistlige Øvrighed. Den 1 Februar 1815. Augustesmarch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
De som tilkommer Rentepenge ved Odense Overformynderie til 11 Decbr. Termin 1814 af Kongel. og Prioritets Panteobligationer, behager at lade Renten afhente hos Kjøbmand Schwartz - Odense Overformynderie den 1 Febr. 1815. J. Nielsen. A. Schwartz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Hos mig Undertegnede kan bekommes følgende Varer: fiin Kaffe til 9 Mk. 8 s., Sukker=Kandis 14 Mk., Krap 9 Mk., Bruunspaan 3 Mk. 8 s., Pundet; Vittil 2 Mk.; Mellem skraae 10 Mk., Jndigo 16 Rbd. 4 Mk., Stivelse 4 Mk., og Pudersukker 10 Mk., Pundet. Svendborg den 28 Januar 1815. Joseph. J. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Hos Kjøbmand A. F. Wivet i Nyborg er beste gren Olie Sæbe at erholde i Fjerdinger og Ottinger for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Af en Feiltagelse et i Søndags Aften den 29de taget feil Hat, og bedes samme mig leveret, hvorimod deres kan erholdes: Odense den Febr. 1815. J Ch Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Ved Juletid er fra mig Undertegnede bortkommet uhvidOrne, brændt paa den ene Side med B. H. og styvet paa begge Ører, og et lidet Stykke af venstre under Øret. Skulde Nogen have indtaget samme eller kunde give mig nogen Oplysning herom, bedes at samme maatte blive anmeldt, og al Uleilighed og Omkostning skal blive betalt. Hans Andersen Broholm Brylle Sogn, Den 25 Januar er fra min Gaard bortløbet en hvid Sogstyvet paa begge Ører. Skulde Nogen kunde give mig Oplysning om samme og ville tilkjendegive mig det skal deres Uleilighed blive betalt. Jeppe Larsen Toboe, Brylle Sogn, For en Gartner, som kan forestaae en Kjøkkenhauge, og tillige vil paatage sig at gjøre Opvartning, anviser Gartner Tunger i Odense en Kondition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
De af mig til sidste Abhvns Trækning udstædte LottoVillets blive ført gieldende til den paafølgende 1064 Trækning i Kjøbenhavn den 20 d., da Listerne, formedelst Postens Udeblivelse, ei indkom. Odense den 3 Febr. 1815. ryens Stifts testamenterende StiskebDen i Lovene for det fyenske testamenterende Selskab bestemte aarlige Grueralforsamling holdes herefter aarlig midt i Marts Maaned, og er i Aar destemt til Fredagen d. 17 Marts næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 paa Odense Raadstue. Odense den 30 Januar 1815. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Tirsdagen den 14 Febr. næstkommende, om Formiddagen. Kl. 10, bliver paa Odense Herreds Ting holdt Auction over en, Odense Hospital tilhørende, Bondegaard No. 8 i Villestofte Bye, Paarup Sogn; hvilken Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. Konditionerne, iblandt hvilke den er, at med Gaarden følger Besætning og noget Jnventarium, ere iforveien til Eftersyn hos Hr. Forstander Holmer i Odense Hospital. Odense den 31 Januar 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Efter vedkommende Eiers forlangende bliver ved offentlig Auction, som holdes den 8 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, her i Byen bortsolgt følgende extra gode og nylig fra Norge hjemkomne Vare, nemlig: 137 Stykker Bielker a 14 til 26 Fods Længde, 8 Tylter dito a 9 til 10 Alens Længde, 236 Tylter Brædder af forskjellig Længde fra 6 til 14 Fod, 60 Stykker Lægter 150 Skippund fladt Stangjern, samt 30 til 40 Stykker moderne Tre=Etages Jernkakkelovne og Kjøllekakkelovne. Larsen. Hvilket herved kundgjøres. Hvo der ønsker forinden Auctionen at tage Varene i Øiesyn ville behage at henvende sig til Skipper Johan Mauritsen her i Byen som foreviser samme. Svendborg den 27 Jan. 1815. S. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-03
Ved udstædt og i Retten læst Proklama, ere Arvingerne efter her i Byen afdøde Madam Anne Margrethe Volkersen, og forhen afgangne Mand Hr. Abraham Volkersen, Sognepræst for Kippinge og Brorup Sogne paa Falster, med Aars og Dags Varsel indkaldede, ligesom og Boets Kredi= og Debitorer med 12 Ugers Varsel; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres ligesom og, at en Skiftesamling afholdes i Boet den 8 Febr. førstkommende. Faaborg den 17 Januar 1815. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Fredskongressen i Wien. Til den 23 Jan. var Man endnu ikke kommet videre i Forhandlingerne om Pohlen og Sachsen. Saa nødig Nogen vil give Anledning til en ny Krig, synes dog enhver af de allierede Magter at vente paa, hvo der vil blive den Første til at give efter. Om Sachsen skal Man være saa temmelig enig og Fæstningen Torgau kun endnu volde nogle Vanskeligheder. Kongen af Sachsen, som første Gang igjen efter lang Tids Forløb belønde Skuespilhuset i Berlin den 15 Jan., har ladet sig gjøre to nye Reisevogne, hvoraf Man formoder, at han dog nu agter at begive sig til Wien. Ogsaa gjendriver en Berliner Skrivelse de i flere tydske og franske Tidender udsprette Efterretninger om de allierede Magters Krigsrustninger da meget mere fem preussiske Jnfanterie- og ti Kavallerie Regimenter have, efter Kongel. befaling, forladt Rhinegnene, for at vende tilbage til deres Hjem. StorfyrsConstantins Opraab til den pohlske Hær, som gjorde saamegen Opsigt (No. 176 f. A.), skal heller aldrig være bleven bekjendtgjort for Hæren selv; men blot meddeel nogle Enkelte, og saaledes have faaet Offentii hed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Sørgefesten i St. Stephanskirken paa Ludvig Kors Dødsdag, bivaanedes foruden den Keiserlige Familie af Kriseren af Rusland, Kongerne af Danmark, Preussen og Bayern, saavelsom de øvrige fyrstelige Personer, det diplomatiske Korps, de fleste af Ministrene ved Kongressen og alle Stadens Militær- og Civii-Autori ter. Erkebispen af Wien forrettede, sin høie Alder uagtet, jælmesen, og Hr. Abbs Zignelius, Forstander for den franske St. Anna Kirke, holdt Talen i det franske Sprog, Hr. Nrukomm (en Elev af den berømte Hayen) havde komponeret det foruden Orchestret af 250 Stemmer afsjungne Reqviem. Stilhed og Opmærksomhed herskede under den deele rørende Høitidelighed. J denne Anledning læses og i den østerrigske J attager et saare skjønt Stykke hvis Forsatter Aal være den derømte Hr. v. Genz. Hengaaer ud fra, hvilke Trængsler Vi maatte gjennemgaae og hvilke Offere, der kostede, inden Vi efter 22 kummerfulde Aar kunde med tilhed og i Fret samles for Gud og helligholdt i Ludvigs Dødsdag som en almindelig Forsoningsdag. Betragtet fra en almeenhistorisk Stendrunkt var al derne Jammer langt mindre nogle Afskums Værk, eller et enkel Folks Forvirring, end Virkningen af en forblindet Slægts strafværdige Forvovenhed. Den forfængelige Higen efter en Viisdom, som skulde gjøre al Fortid til Skamme, den opblæste Viden, den falske, forføriske Glands, hvormed aandrige, men tødesløse Gudsfornægtere bedaarede Verden, havde næsten forsaget al Tro og Lylighed af Gemytterne. Da disse, det moralske og politiske Livs Rødder, først vare overskaarne og udgaaede, behøvedes blot et tilfældigt Vindpust, for at forvandle Jordens Heve til en Ørken. Og en sælsom Vanskjebne, eller rettere Ends Finger, som vilde lade det Onde udrase, for at Helbredelsen maatte blive det grundigere, havde slaget alle dem, fra hvem der endnu havde været Redning at haabe paa Afgrundens Bred, med hielpeløs Afmagt eller ulægelig Blindhed. Denne Rædselstid, er forbi og en ny begynder. Om den skal blive klarere og lykk ligere, berver ikke (som Vi endnu stedse indbilde Os paa dette eller hiint Udfald. Om Vi Alle ere blevne visere ved Erfaringen og bedre i Lidelsernes Skole - dette allene er Spørgsmaalet. Have Fyrsterne og deres Tjenere i de forløbne 25 Aars frygtelige Skole lært Retfærd og Maadehold, have Folkene lært Tillid, Hengivenhed, urokkelig Troskab i gode og onde Dage og hellig Afsky for Vold og Selvhavn, have endelig de, som ved høiere Aandsgaver ere kaldte til deres Medbrødres Lærere, selvlært Beskedenhed, Mistillid til egen Kraft og den levende Følelse, at uden Ærefrygt for ham, som er al Viisdoms Begyndelse, er al Viden kun Tant, al Lov kun raa Vilkaarlighed - da vil Ludvig AVIs. Blod ikke være rundet ganske forgiæres, og hvis hans Aand endnu kan dvæle ved denne forstyrrede Verden da vil den eneste Løn, han søger, Bevidstheden ef at have stiftet Got, følgeham hist i den evige Freds Boliger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Den 23 Januer tog den overordentlige engelske Ambassadeur, Hertugen af Wellington, Afsked fra Kongen i en ethem Auctients, som varede længe. Han er siden afreist til Wien, hver hen ved Kongressen skal afløs Lord Castiererch, som vender tilbage til Len og til Parlamentets forestaaende Aabning. Herin inden af Mellington er med alle øvrige Medlemmer af den engelske Ambassade blevet i Paris og Lord Sommerset forestaaer Hertugens Post i hans Fravarelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Siden den amerikanske Fredslutning begive mange franske Officerer sig til Tyrkiet, hvor de haabe at blive satte i ny Virksomhed. Som det hedder har Porten ogsaa sluttet en Allianztraktat med Frankerig; imidlertid er den franske Ambassadeur, Grev Andressy, den 14 Novbr. f. A. afreist fra Konstantinopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
General Excelmanns er frikjendt af den over ham nedsatte Krigsret. Disse Retter ere nu altsaa ikke saa strænge som før. Krigsministeren, Marskil Soult, havde i sin Anklage til Kongen anført følgende Beskyldninger imod bemeldte General: 1) Har han forten utilladeliKorresponden; med Fjenden; jeg siger med Fjenden, fordi Deres Majestæt ikke har erkjendt Joachim Mufrat for Konge af Neapel. 2) Har han øvet Spionerie, idet han skrev til Joachim Murat. At Tusende tapre Officerer, som ere underviste i hans Skole og under hans Øine, vilde være ilede frem paa hans Vink, hvis Sagerne ikke havde taget en saa gunstin Vending for ham. 3) Har han skrevet fornærmelige Ting om Deres Majestæts Person. 4) Har han ikke adlydt Krigsministerens Befalinger o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
Ved den sidstmeldte Sørgeceremonie for Ludvig AV. og hans Gemalinde i Paris, aabnede en Mængde Troppe, Toget. Derritter kom 8 kongelige Karether, hver med 3 Heste forspændt med de af Kongen til følget bestemte Personer, en Kareth med Monsjeur og hans to Sønner, Hertugerne af Angouleme og Berry, derpaa 4 Vaaben. herolder og Vaabenkongen til Hest, saa Ligvognen, om givet af 6 Livgardister og 130 Schweitzere, og tilsidstattet Troppe-Afdelinger. Alle Soldaterne havde Flor om Armen, Trommer og Jnstrumenter vare overtrukne med sort, og Faner og Standarter ligesaa behængt med Sørgeflor. Marskal Ondinot var med at bære Liigklæder. J St. Denis Kirkens Chor ved Alteret havde 400 Døttre af Æreslegionens Medlemmer Plads. Det var Biskopper, af Troyes, som holdt Sørgetalen, hvortil hans Texvar: "Lægger ikke Haand paa Herrens Salveder. Der efter bleve Kisterne nedsatte i Begravelsen. Ved hel Toget flød mange troe Undersaatters Taarer. J 40,000 af Frankerigs Kirker høitideligholdtes denne uforglemmelige Dag paa samme Maade. Endskjøndt det i et Aarhundrede ikke har været Brug, et indbyde det diplomatiske Korps til Hoffets Liigbegjængelser, saa hivaanede dog alle fremmede Gesandtere denne. Jblandt følget bemærkede Man ogsaa Grev Bartheleny, Hertugerne af Dalmatien, Regio og Racusa, Prindsen af Wagram (Berthier) o. fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-06
J de Gravsteder paa Magdalene Kirkegaarden, hvor den afdøde Konges og Dronnings Been hidtil have hvilet, er igjen nedlagt to Blydaaser med Medailler og denne simple Jndskrivt paa den ene: Ludvig sextende den 21 Januar 1815.