JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Rouen, den 16 Novbr. Uagtet den i nogle Uger her vedvarende Regn, hørte man dog den 5te i denne Maaned 5 eller 6 Tordenslag, hvoraf det sidste var geleidet med Lynild. Det lod for alles Øren, som det maatte været slaget ned et steds i Nabolauget, og man tog ey heller feyll, thi det slog ned i Krutmagazinet til Maromme, en Bye, som ligger en halv Mils Vey herfra. Det slog en Bielke i stykker paa Taget af dette Magazin, trængte sig videre ind og opbrændte 4 Tønder Krut iblant 1600 andre, som laae deri. En forunderlig Sag, Et lykkeligt Jertegn, Kruetet tændte ikke an. Havde der gaaet Jld deri, saa havde det været ude baade med den og de omkringliggende Byer. Arbeidsfolkene ved dette Magazin, forundrende sig over dette Mirakel, gjorde den følgende Dag til en Helligdag, paa hvilken de opofrede Gud de hierteligste Taksigelser, som paa saadan forunderlig Maade havde bevaret dem fra saa stor en Ulykke.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
London, den 18 Novbr. I Dag har Underhuset tilstaaet Kongen de forlangte Subsidier, hvis egentlige Summe er endnu ubekiendt. Man taler om en Acte, som skal fremlegges for Parlementet om at oprette en almindelig Milice i Storbrittannien, hvorved man tænker altid at kunde have 500000 Mand paa Benene uden store Bekostninger. J gaar fik Admiralitetet Efterretning, at Krigskibet Oxford paa 70 Kanoner, havde bemægtet sig det Franske Krigskib, Haabet, paa 74 Kanoner efter en heftig Fegtning i 5 Timer. Den 11te blev en Befaling fra Kongen bekiendtgjort, hvorved alle Matroser, som ere Engelske Undersaatter og befinde sig i fremmed Tieneste, befales at komme tilbage til deres Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Kiøbenhavn den 5 Dec. Den 12 Sept. er Hr. Hans Christian Heining allernaadigst confirmeret til at være Sognepræst til Faaneveyle og Dragsholms Meenigheder, naar Kaldet lovlig ledigt vorder. Den 14 Nov. er Hr. Hans Christian Schiern allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Halsted og Aunede Meenigheder i Lolland. Den 21 er Hr. Anders Riegelsen allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Jerste og Sollerød Meenigheder i Sielland. Den 28 er Justiceraad og Borgmester Herman Henrich Kønneman allernaadigst beskikket til at være tilligemed Statsraad. H. Larsen Gaarman ligesaa at være Byfoget i Weyle og Herredsfoged i Nørvangs Tørrield Herreder i Riber Stift. Nicolai Peter Cadovius er allernaadigst confirmeret at være Sognepræsten til Ladding, Sabroe og Forrup Meenigheder i Aarhuus Stift, som Medtiener og Capellan adjungeret og hannem som Sognepræst at succedere. Den 29 Nov. har Cap. Ulrich Adolph von Holstein ved Garden til Fods erholdet Caracter som Oberstlieutenant af Jnfanteriet. Ved det Oldenborgske National Regiment til Fods er Capitainlieutenant Joh. Anton de la Porte med Capitains Caracter bleven benaadet. Ved det Norske Artillerie Corps er Lieutenant Peter Jacob Wilster med Caracter som Capitain af Artilleriet bleven gratificeret. Ved Livgarden til Foeds er den hidindtil staaende som Capitain, Generaladjutant Woldemar von Bryggemann bleven bestilt som Obersi reforme ved det Første Smaalehaske National Jnfanterie Regiment. Ved det 3die Trundhiemske National Regiment til Foeds er den caracteriserede Major Christopher Heidemann tillige beskikket til Exercice Major ved Skieløber Corps baade Synden og Nordenfields. Den 2 Dec er Jacob Buch bestilt til at være Consumptions Controlleur ved Portene her i Staden. Samme Dag er Jens Christensen Brodstrup allernaadigst bestilt til at være Hofmaler og Forgylder.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Hans Majestet Kongen er i al Høykongelig Velgaaende i gaar Eftermiddag kommen tilbage fra Jægersborg her til Staden, geleydet af Hs. Durchl. Prinzen af Bevern, som ogsaa har bivaanet den der holdte Klapjagt.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Man har med particulaire Breve fra Hamborg faaer den lige saa uventede som ubehagelige Tidende, at den store Stad Lissabon ved et forfærdelig Jordskielv nesten ganske er undergangen. Den Kongelige Familie var til Lykke ikke i Byen samme Tid, thi det havde da været at befrygte, at samme ulykkelige Skjebne, som overgik 100000 Siele, ogsaa havde truffet dem, allerhelst da Slottet, ligesom de fleeste andre Bygninger, i Bund og Grund er ødelagt. Dette Jordskielv har just været til samme Tid, og paa samme Dag, som man paa de fleeste Steder i Eurrpahar fornummet Jordens og Vandets usædvanlige Rystelse og Bevægelse, nemlig den 1ste Nov. St. Hubes skal ganske være undergaaen, ja de fleeste Steder saavel i Portugal som i Spanien har lidt en fast ubeskrivelig Skade, hvorom man dog med første venter nærmere og fuldstændigere Efterretning. Med Breve fra Norder-Syssel udi Jsland af dato 1. Sept. 1755. berettes. Den 11 hujus indfalt her udi Sysselet og Huusewigs District et Jordskielv, som begyndte strax efter Midnat, mens var allerstørst om Eftermiddagen Kl. 2 da Præstegaarden Hussewig med 12 andre næst liggende Bøndergaarde i Grund nedfalte, foruden at eendeel andre Gaarde bleve tildeels beskadigede, dog kom hverken Mennesker eller Qvæg til Skade, mens den udi Huusene indsamlede Vinter=Provision blev bedervet og ubrugelig. Til dette Jordskielv kan man endnu undertiden fornemme noget indtil denne Dag, mens dog ikke af saa stærk en Kraft som den første Dag det begyndte. Udi det bemeldte største Jordskielv forandrede en Bek ved Hussewigs Præstegaard, sin Egenskab, fra et født og klart vindende Kildevand, til et Melkefarvet, tyktfaldende mineralisk Vand. Tilforladelige Efterretninger formelde ellers at man paa den Syndere Side af Jsland, intet haver fornummet til dette Jordskielv; og derhos en med et af Compagniets Skibe fra bemelte Hussewigs District, hid til Staden bragt en Art Jordstøv eller Sand som paa deres Hiemreise, udi stille Veyer under Færøe d. 19 Oct, nedfaldt paa Skibet, hvoraf man vil slutte, at et Jldsprudende Bierg udi Island maa være brækket løs, hvilket dog maa udsættes til nærmere Efterretning. Dere Fourlondon, 5 Rdlr. 6 s. a 5 Rdlr. 5 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 13 3/4 a 13, pro Cento. Hamborger Panco, 1817 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
NOTIFICTTION Pensionisterne ved Siellands Stifts Enke Casse nyder, som sædvanlig, de fastsatte 50 Rdlr. aarlig Pension, til hvilken at udreede er forfattet og af de Herrer Directeurer approberet en Repartition, hvorefter enhv Jnteressent foret halv Aar fra 11 Jun. til 11 Dec. 175, for en enkelt Portion tilkommer at betale i alt, som sædvanlig 6 Rdlr. Thi vilde de Høy respective Jnteressentere behage samme efter de Dennem tilstillende Regninger til mig underskrevne at lade betale. Kiøbenhavn den 1 December Anno 1755. Paa Directionens Vegne. D. Hansen.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
J Ackermans Boglade paa Amager Torv er, tilligemed en temmelig Forraad nye ankommene Fransøsiske Bøger, ogsaa at bekomme: Memoires des Commissaires de i France & de la Grande Bretagne sur les possessions & les droits respectifs des deur Couronnes en Amerique, ave les Actes publics & Picces justificatines Hvo. 3 Vol. avec une carte geographique a 2 Rdlr. Lettres d'un Francois un Hollandis, sur le meme suiet. 4to a 2 Mk. Jligemaade bliver og et Catalogus over Fransøsiske Bøger med hostrykte Priser gratis udgivet.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Onsdagen den 28 Januarii 1756, förstkommende om Eftermiddagen ved 4 Slet, er berammet General-Forsamling, for Participanterne udi Aardahls Kaaber-Verk, samt at den maa holdes paa Christiansborg Slot, udi Marschall-Stuen, hvor de vedkommende til berørte, Tid vilde behage at indfinde sig, enten selv eller ved Commissionaires. Kiöbenhavn, den 5 Decbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
En meget curieus piece er nylig ved trykken bleven færdig, og kaldes: NUCLES CHRONOLOGI det er Chronologiens Kierne, i sær saavidt den angaaer de trende Nordiske Riger, og er med møye forfatted af en fornemme lærd mand, til sin egen og sine landsmænds hvug og nytte, den angaaer alt hvad mærkværdigt som er passerer den hele tid igiennilige fra Verdens Skabelse og indtil nærværende tid. Ligeledes er til publici videre nytte, dertil føyet et udtog af de Kongel. Forordninger angaaende det stemplede papiir, samt dom og breve penge med videre. Denne saa nyttige piece, er trykt paa skrivpapiir i saadan format, at den kan indbindes til en skriv calender og magelig bæres i lommen, og er til kiøbs at bekomme udi Hs. Kongl. Majest. og Universit, bogtrykkerie, hos J. Jørgen Hopsiner, for 8 s. J Christiania hos Hr. Capitain Ravn, paa Sorøe hos Mir Schyth, Hofmester ved Hr. von Caspargaard i Lolland, hos Hr. Arnkiel i Nyested, i Jylland hos Hr. Schønau i Aarhuus, i Aalborg hos Sr. Hassel, i Nyekiøbing, paa Morsøe hos Sr. Kanberg, saavelsom og her i Kiøbenhavn hos Pagernes Hofmester, Hr. Frankenau, item hos C. Schmidt i lille Kongensgade, og paa Amager=Torv hos W. Høyberg, selges den første Deel af de Kiøbenhavnske Samlinger, indeholdende Holbergiana, for 1 Rdr. Fortalen indbefatter et Forsvar saavel for den Danske Nation i Almindeliged, som for Baron Holberg i Særdeleshed, tilligemed endeel Anmerkninger, henhørende til de nyere Tiders lærde Historie. Man agter og i de næstpaafølgende Deele at udgive Tychoniana, eller Samling af den lærde Tychonii Lassens vare og utrykte Skrifter. J disse Dage er udkommen fra Pressen et Gylden A.B. C. paa 6 Tabeller Trykpapiir Format af den Danske Skriver-Calender, at binde imellem Maanederne, for rige og curieuse Folkes Børn, altid og allevegne strax deraf at see, hvorpaa Lav de ere i Verden, koster 8 sk. findes til Kiøbs hos Tobakspinderen i St. Pedersstræde Ole Zeie. Wibye Gaard. Beliggende 5 mile fra Kiøbenhavn udi Roeskilde amt med tilhørende Bøndergods og Syv kirketiende bestaaende af Hoved-Gaards Taxt. 20 dr. 2 Skp. 3 sk. 1 Alb. Ager og Eng Skov og Mølleskyld. Bønder-Gods. Ager og Eng Skov=Skyld Eiendoms Kirke-Tiende. = 275 dr. 5 sk. 1 sk. 1 alb. Som efter forhen gjorte publication har været til offentlig auct. 1ste gang paa Apoteket udi Roeskielde Tirsdagen d. 2 Dec. og af mangel paa antagelig bud ikke er solt, bliver tirsdagen d. 9 Decbr. førstk. ti halvgaaen 2 eftermiddag atter ved anden auct, paa apoteket i bem Roeskilde opraabt og efter convenabel bud til høystbydende strax uden Ophold bortsolt paa billige conditioner som tilligem. jordebogen kan faaes hos eyeren Hr. Agent von Westen paa Wiebye gaard og ellers paa auctionsstedet, til nærmere eftersyn, hvor liebhaberne behagelig sig vilde indfinde. Ka SEMENS
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Paa Amager torv udi den gaard, blaa haand kaldet, er nu at bekomme gode og levende færske siske, nemlig karper, karuser, geder, aborer og brasen, for billig priis.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Til de lysthavendes efterretning bekiendtgiøres, at Selsøe Hoved gaards avling, med Torp gaard og tilliggende tiender, beliggende i Roeskilde amt, Horns herred, bliver til bortforpagtning paa Gaar, at regne fra 1 Mai 1756 til 1 Mai 1762, ved offentlig auction paa Selsøe, Løverdagen den 10 Januarii førstkommende om Formiddagen k. 10 slet opraabt, og den høystbydende tilslagen efter de conditioner som paa auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og forinden kan faaes til eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Cammerherre og General=Major von Plessens Fuldmægtig, Hans Thibi, saa og hos Forvalteren paa Selsøe. Ellers kan til begge gaarder aarlig saaes rug 130 til 140dr. byg, 180 til 200 id og havre 80 til 100, d., saaog avles 550 læshe, samt græsses og fores 170 Hollænder kiør, og derover. Endnu modtages subscription paa Hr. Hermon Ruges Philosophiske Prædikant hos C. M. Olrich, logerende paa No. 5 i Eilersens Collegio, hvor og kan faaes tilkiøbs dem. Hr. Ruges skrift, kaldet: fornuftige Tanker over adskillige curieuse Materier.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Da Procurator Sr. Bærnt Stabye, som ved Lemvig i NørreJylland skal være født, nu her paa Frederichshald udi Julii Maaned sidstafvigte ved døden er afgangen, og hans efterladte ringe effecter af dette stæds Magistrat er tagen under lovlig registering og vurdering, samt ved auction allerede hensolgt; saa indkaldes herved 3de gange alle den afdødes credi= og debitorer, samt arvinger, inden aar og dags udgang her paa Frederichshalds Raadstue at møde, da enhver skal vederfares hvad dette lidet stærvboe efter loven kan medføre. Frederichhald den 14 Novbr. 1755. U. F. Larson. J. C. Leth. A. Bruunow.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Formedelst adskillige indkommende allerunderdanigste ansøgninger, om friehed, de udi de danske Provincer befindende farve og andre jord Sorter afpræparere og forhandle, haver Hans Kongel. Maj. ved Resolution af 4 Oct app allernaadigst funden for got at frie give og tillade, alle og enhver, hvem om noget nyttigt og got værk, paa enten farve eller fordarter, maatte være tilsinds at entreprenere, de da deres Desseinbehindret kunde fuldføre, hvormed og endeel af undersaatterne har gjort fordeelagtige begyndelser, Til hvilken Ende, det ved Skaarup, en halv mil fra Schanderborg med Kongel. bekostninger anlagde farveværk paa maler farver, ikke meere for Kongel. regning bedrives, og hvorpaa trende farvesorter, nemlig brun rødt, lys og dunkel Okker, af de paa Stedet befindende raae materier er præpareret, og bestaar samme værk. 1) af et Slamværk med tilhørende røre og slamkister til farvens renseelse, samt hvad derved meere af løse reedskabe defindes. 2) en tørelade med tørebræder, a. samt i enden af huuset, material og pakkammere, og hvad der videre, efter det derover forfattede Jnventarium forefindes, bliver, efter H. K. Majestet allernaadigst befaling til auction berammet og opbuden den 16 Dec. førstkommende, og den høystbydende, indtil nærmere allernaadigst approbation tilslagen. Og da derpaa stædet, i henseende den forraad af raae materie og det convenable vandløb til farvens renselse, med fordeel kan præpareres forn. 3de farve Sorter, saa kunde værket, som er dertil indrettet og i brugbar stand, for saadanne liebhabere som agtede at fortsætte samme blive til fordeel, naar vedkommende grund eyere, bleve, ligesom hidindtil skeet er for grunden betalte. De lysthavende vilde altsaa til forn tid, indfinde sig, hos den Kongel. Slots orvalte Bruun i Schanderborg, hvor auctionen holdes, hos ham de og kan erlange al fornøden oplysning, som og condition bekientgiørelse; hvorom og Jnspect Birch i Kbh. gives efterr, ligeledes bliver og dem, som af den Jydske valke jord maatte forlange, averteret at herefter intet mere deraf af det Kongel. Magazin udleveres; men dem som deraf maatte benødige, addressere sig, enten hos vedkommende eyere eller Commissionairer. Jorden findes paa 2de stæder i Jylland, nemlig paa Baroniet Marsillesborg og ved en bondebye, Scheybye kaldet, begge stæder nær ved Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Et meget godt og vel conditioneret grundmuret huus i Skidenstræde imod Nørregade beliggende, er underhaanden at faae tilkiøbs; libhaberne vilde melde sig hos Overgraveren ved St. Petri lirke, som samme huus haver i Commission at afhende.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Degnen i Sønder Kongeslev udi Hellum herret udi Viborg Stift navnlig Ole Sven en Høeg er ved døden afgang, den 9 Junii 175 hvorpaa hans efterladenskab strax er bleven forseglet, registeret, og auctioneret; den afdøde har været tvende gange i ægteskab med sin sidste hustrue havde han ingen hørn, mens med den første havde han avlet 7 stykker, af hvilke en søn navn. Peder Olsen, Høeg berettes at skal være paa China, de øvrige opholder sig alle her i provineen: dann det endelige skifte efter bemeldte Ole Svensen Høeg er besluttet at bringes til ende, om mueligt, førstkommende 21 Julii 1756, og stervboen ikke formedelst den allerede anmelte gield som nesten løber og med boens massa, formaar anden proclama ved rætten at udstæde, bliver herved saavel arvingen Peder Okesen Høeg, som alle credi= og debitores i denne stervboe, 3de gange i de danske gazetter tindkaldede til forbenevnte skifte-sesnons datum at møde eller møde lade i Sønder Kongeslev Degnebolig for den geistlige skifteræt udi Hellum herret, creditorerne med lovskikkede beviser, som kand være antagelige til betaling, og debitorerne med deres debit, hvor da enhver kand vente at vederfares hvad lovlig og rætter, de udeblivende tager skade for hiemgield. Gierding d. 12 Novbr. 1755. B. Mørch.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
En capital paa 10 a 1200 Rdlr. samlet eller separat, er til laans at bekomme, imod suffisant pant og 4 procento aarlig rente, hos Friderich Feilberg udi Wiborg som samme haver udi commission at udsette, enten straxen om forlanges, eller til førstkommende Snapsting 1756.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Paris, vom 17 November. Diesen Morgen um 6 Uhrist Madame Dauphine von einem Prinzen gluklich entbunden worden, welche frohe Zeitung um hald 8 Uhr durch Usung der Kanonen von dem Walle der Stadt, der Bastille, de Jnvalidenhause, und durch Lautung der Glocken dem Volke bekont gemacht wurde. Wir sind mit dem Schiffe die Amable Rose, sou Rochello ankommen sollen, umstandliche Nachrichten von Canada vermuthen gewesen; es har sich auch bereits unsern Kusten genhert gehabt, ist aber unglüklicher Weise den wachsamen Englandern in die Hande gefallen. Die Officers und Unterofficers, welche sich inde Jnvalidenhause befinden, und von ihrenvorigen Kriege empfangenen Wunden dergestalt wieder hergestellet worden, das sie den Konge ferner dienen konnen, sind alle angezeichnet, um ihre Tage zum Dienste der Nation nulicher als in der Rube, anzumenden. Die Nachrichten aus London geben uns wenige Hofnungsum Frieden, und die Nation welche for den Krieg ungemein eingenommen ist, wird sich nicht leicht von dieser Gesinnung, und zwar aus der Ursache, entsernen wollen, weil dieselde grose Vor theile aus der Americanischen Handlung ziebet.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Der groste Theil der beiden Parlamentshauser, ist daben interessiret, und sie haben Ursache, ihre Colonien in America zu behaupten, von melchen ste ihrlich grose Summen erhalten, die ihen verlohren gehen wurden, menn Pensylvanien, Maryland und Virginien den Franzozen zu Theil wurden, und dieselden sich amOhio behaupteten.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
London, vom 18 November. Die Dankaddresse des Oberhauses, welche so gleich, nachdem Se. Majestat aus dem Parle ment zurükgekehret, entworfen, und den 11ten berreichet worden, ist voll der nachbrüklichsten Versicherungen, der Absicht des Königs auf alle Weise beyzutreten, und absonderlich bemerkt man, das diese Versicherung, sich auch auf die Deutschen Staaten Sr. Majestat erstrecket.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
Bey Entwerfung der Dankaddresse des Unterhauses hattes so heftige Debatten gefest, dass sich das Unterhaus erst vom 13ten auf den 14ten des Morgens um 6 Uhr getrennet hat. Mit 311 Stimmen gegen 105 wurde die Addresse wegen gewisser Ausdrucke bevilliget, und der Vorschlag, 35000 Mann Russischer und 800 Mann Hessischer Truppen in Grossbritannischen Sold zu nehmen, ging mit 290 Stimmen gegen 89 durch. Die Gegenparthey in diesem Puncte grundete ihre Vorstellung darauf, dass es Grossbritannien zur Last seyn würde, fremde Truppen zu einer Zeit zu unterhalten, da die Vermebrung der Marine von England, und die Vertheilung der Possessionen in America wit grossere Ausgaden erforderten, als im vorigen Kriege augewand worden. Allein die Hofparthey, als die starkste brachte vor, das England nothig hatte, sein Ansehen von ingen und von aussen anzumenden, um mit Frankreich zu einem Vergleiche, welcher der Nation Ehre machte, zugelangen. Denn menn der jessige Zeitpunct, nachlassig ubergangen wurde, so muss man besorgen, das die bisherrigen Jnvasionen von Frank reich nicht allein weiter um sich greifen, sondern auch der Seemacht von Grossbritannien kunstig zum Nachtheil gereichen dursteen. Ein jedes Glied im Parlemente har nach seiner Einsicht, Macht, zu sagen, was es vil, allein, diemeisten Stimmen gelten. Man zweifelt gar nicht mehr, das der Krieg nicht losbrechen, werde, und ein jeder, welcher Schaden daraus nehmen kan, ist auf seine Sicherheit bedacht, Wie kan man warscheinlicher Weise den Frieden hoffen, da das hiesige System unverandert bleibet, und man fortführet, die Franzosischen Schiffe wegzunehmen, Alles komt darauf an, das Frankreich Vorschlage thut, die billig und anstændig sind, und mit dem Plane des hiesigen Ministerii ubereinstimmen Am vorigen Frey tage wurde eine Proclamation kund gemacht, wodurch allen Matrosen bey Lebensstraf verboten wird, sich in fremde Dienste zu begeben, und zugleich ist verordnet, alle herumlanfende Matrosen, so ausser Dienste sind aufzuheben; imgleichen wird einem jeden versuchten Matrosen drey Pund Sterling, und einem anderne dreyssig Schilling Sterling, welcher sich freywillig angiebet, angeboten. Derienige, welcher einen versuchten Seefahrer angiebt, bekomt 40 Schilling Sterling zur Belohnung, und der einen endekt, so noch nicht gefahren har, erhalt 30 Schilling Sterling. Diese Proclamation wird bis den 1sten Jan. 1756 mit allem Nach druk ausgeubet werden.
Berlingske Tidende, 1755-12-05
(Beschlus des Artikels von Halle vom 17 November. Man see Num. 96. Es wurde zwischen den Englandern und Franzosen, unter denen vorder ein Waffenstilstand, beliebt gewesen, zu Anfange dieses Jahrs om Friedenstractat geschlossen, und bis zu Einlangung der Ratificationen desselben ans Europa der Wassen, stilstand auf anderthalb Jahre verlangert worden, Wiewolnun solchergestalt die Feindseligteten zwischen beyden Partheyen vollig augebort, so sind dennoch die Englischen noch im Felde sten geblieben, um dem Nabab, dem die Englander vorhin gegen einem Rebellen und gegen die Franzosen beygestanden, gegen einige Paleiacaren oder kleinere Herren, die dessen Vasallen, undwährende Kriege von ihm abgefallen sind, Hulfe zu leisten, und sie zu Paaren zu treiben. Von der Witterung wird ans Tranquebar annoch følgendes berichtet: Die ist zurückgelegte Regenzeit war ganz ausserordentlich. Vom 20 Oct, bis zum 23 Dec. des verwichenen Jah res haben wir, ausser 8 Tagen, bestandig Regenwetter gehabt, und zwar meistentheils Gussauf Guss. Dabey war die Fluth der Wasser auf dem Lande so stark, dats alles uberschwemmt wurde; so, das man mit einem Boot eine Viertelmeile uber alles hinwegfahren komne. Viele Tage und Nachte hindurch blitte und donner te es ohne Authoren, und folches oft recht fürchterlich. Es schlug auch den 20 October in das hiesige Kasteel ein, schlug die Fahne ab, und drung durch das Gewolde in ein Zimmer, wog gegenwartig der nene Herr Gouverneur wohnet. Den 8 Nov. hatten wir erst von Morgens um 8 bis 10 Uhr aus Nordost, und darauf bis auf, Sudost, einen sehr starken Sturm, welcher an Hausern und Garten grossen Schaden that. Weil er ans der See kam, trieb er das Wasser mit solcher Macht aufs land, dass, wenn er, sonderlich ans Nordost, langer angehalten, es mit und allen gar leicht hatte konen gar ans seyn, indem man sich nicht hatte retten konnen, weil die Wellen vor dem Landthore som stark schlugen, als an der SeeSrite. Andere Oerter habenes noch empfindlicher erfaren mussen. Ju Negapatnam sollen viel Wohn, und Packhauser, ja gar einige Gassen vollig ruiniet seyn. Der Schaden, den die Hollander dabey erlitten, wird auf etliche Tonnen Goldes geschattet. Weiter hinauf nach Suden, in den grosen Stadten, Tiruwalur und Tanschaur, sol auch ein grosser Schade geschehen seyn. Jn Bengalen sol im September und zu Anfange des Octobers gleich fals ein groser Orcan gewesen, und bey dem lestern die Hollandische Flotte gandlich ruiniret worden seyn. Zu Portonovo har die heftige Fluth auf dem Lande die gange Franzosische und Englische Loge weggerissen. Durch das vorher ausgebliebene frische Landwasser ist viel Landunbebaut geblieben, durch die starke Fluthen, aber, die von dem unaufhørlichen Regen entstanden, ist das Getraide, das noch geplantet worden, auch fast gandlich verdorben, und daher eine solche Theurung entstanden, das auch für Geld kein Reis zu bekommen gewesen, bis einige Schiffe voll aus Bengalen angelanget sind.