Aalborg Stiftstidende, 1840-11-21
Redactionen af Aarh. Av. vilde meget forbinde os ved, naar den optager extractviis vore Artikler, ikke at citere som vore Ord, hvad der er blevet støbt om i en heel anden Form og har faaet et for os selv ofte ukjendeligt Udseende. Et andet Exempel paa, hvorledes Artikler kunne ved Overgang i andre Blade vanskabes og fore til de prangeste Udtydninger, bemærke vi idag i Ove Thomsens Avis Nr. 184, hvor det, ved at omtale vor sidste Artikel om de forestaaende Stændervalg, hedder, at Red. af Aalb. Stiftst. har, efter det Kjendskab han har erhvervet til de Paagjældendes Personlighed og efter den Tillid han antager at besidde i Publicum, henledet den nærmere prøvende Opmærksomhed paa flere Mænd ofv. istedetfor Henviisningen i vor Artikel ordlydende er skeet efter den, Tillid vi troe, de (de nævnte Valgrandidater) i Publicum besidde, hvilket giver en Pokkers Meningsforskjel, som ingenlunde kan være os ligegyldig. Hvorledes en saa besynderlig Forqvakling har kunnet finde Sted, er os uforklarligt, men for at forebygge en saa ufordeelagtig Mistydning hos de af nævnte Blads Læsere, der ikke læse nærværende Blad, maae vi bede, at denne Urigtighed snarest (Red.) muligt rettes. Viborg Stænder. (Fortsat fra igaar.) 15de Mode(31te Oct.). Kjunker. Lüttichau oplæste sit Forsl. til provisoriske Toldbestemmelsers Jorelæggelse for de Stænderforsamlinger, der afholdes umiddelbart efter deres Emanation. Ved Afstemning besluttedes eenstemmig at nedsætte - Gaardmd. Committee (Luttichau, Fønss, Brock). Kirk forelæste et Andr. fra 23 Huusmænd i Tarm ang. Lettelse i Henseende til Brevbæren og flere offentl. Pligtar, beider. With meente, at den i Andragendet paapegede Ulempe bedst lod sig afhjælpe ved, saaledes som allerede finder Sted i endeel af Veile Amt, ved at oprette Sogneposter, der gaae 2 Gange om Ugen til Byen. Forøvrigt fandt han det rigtigst, at udsætte Sagen, der altid vil kunne ordnes igjennem de nye Amtsraader, naar disse ere traadte i Virksomhed. Da denne sidste Mening ogsaa var bleven tiltraadt af Friis, Rummelhoff, Holm, Rosenorn og forsvaret af Commissarius, tog Kirk sit Andragende tilbage. Møller Toftesen oplæste et orslag om, at Jordemedrenepaa Landet maae erholde Vinterfoder til en Ko. Adskillige Talere meente, Sagen kunde stilles i Bero indtil Commujendte fuldkom: ment Vigtigheden af den agtbare Jordemoderstand, med troede ikke, at Trangen til i denne Stand at erholde en Ko kan være saa stor, thi har en Jordemoder Raad til i Ordets egentligste Forstand heele Aaret ud at forsørge en Mand, maa hun dog vel ogsaa have Raad til om Vinteren, at holde en Ko. Med 40 St. mod 1 blev Forslaget der, paa afviist. Bankkasserer Otterstrøm oplæste derpaa er Forslag fra Proc. Jespersen ang. en forandret Organisation af Landsoverretten i Viborg derhen, at 5 Tilforordnede vortere i enhver Retssag, at det mindste det samme Antal bør være tilstede ved Rettens Holdelse; og at som Følge heraf, et passende Antal Assessorer beskikkes. Forslag get gik ud fra den vist uforkastelige Grundsætning, at den er større Garanti for de afsagte Dommes Rigtighed de hvor 5 end hvor kun et minimum af 3 beklæde Dommersædet. I Hof= og Stadsretten afsiges ogsaa Dommene at 5 Assessorer. Producenten støttede sin Anbefaling af Forslaget tillige paa en Skrivelse til det danske Cancelli fra Justitiarius i Overretten, i Anledning af en forefalden Vacance, og hvori denne ogsaa udtalte sig i samme Retning: Jmod Forslaget talte fornemmelig With, der ikke troede at der i Provindsen føltes Trang til en høiere Grad af Garanti for Retspleien i Overretten. "Skulde - sagde han - nogetsteds Trangen til en storre Garanti med Hensyn til Retspleien existere, da maatte det vistnok være ved Overpolitiretterne, thi i disse paadommes Sagerne, som bekjendt, ikkun af een Person, nemlig Amtmanden. Det forekommer ham ogsaa at ville være noget anomalisk, om Forsamlingen vilde andrage paa Udvidelse af Embedsclassen paa en Tid da der tales om Besparelser og Reductioner. Rummelhoft meente derimod, og vistnok med Føie, at Besparelser, hvor Talen er om at sikkre Provindsen et saa stort Gode, slet ikke kunne komme i Betragtning. Commissarius antog, at den forøgede Bekostning ikke vilde overstige 2000 Rbd. Med 24 St. mod 17 vedtoges derpaa at nedsætte Committee (Bruun, Otterstrøm, With). 16de Møde (den 2den Novbr.). Blandt anmeldte private Andragender vare: Ved Etatsr. Br. Seidelin: Skrivelse, fra Udgiveren af i Kjøbenhavnsposten, indeholdende Oplysninger om, hvad der er foregaaet med Hensyn til dette Blads Forsendelsesret; ved Samme: Andr. fra Skolelærerne i Venneberg, Dronninglund og Børglum Herreder, om Forbedring i deres Kaar. Commissarius bemærkede, at da Skrivelsen fra Kbhvnspostens Udgiver hidrørte fra en Mand udenfor Nørrejylland, kunde Forsamlingen ikke være beføiet til dermed at befatte sig. Br. Seidelin antog, at Skrivelsen maatte være tjenlig for Committeen ang. Tidendernes Postforsendelsesret og senere for Forsamlingen til at udbrede Lys over en Sag, hvori man visinolvar gaaet noget vilkaarligt tilværks mod Kbhvnsposten, Commissarius forsikkrede, at der ikke er Skygge af Vilkaarlighed i den Fremgangsmaade, hvorover Udgiveren af Kbhvnsposten, beklager sig. Efterat Præsidenten havde forsvaret, at Skrivelsen, i Analogie med lignende tidligere Tilfælde, kunde afgives til en nedsat Committee, og da Jngen af Forsamlingen yttrede sig herimod, fandt denne Afgivelse Sted.