Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
J Aaret 1786 skrev Ussing saaledes: J offentlige Skrivter har Frietænkeriet dog endnu ikke saaledes yttret sig i de danske Stater, som i visse andre protestantiske Riger, især i Engelland og Preussen, og det torde efter al Anseende heller ikke saa let blive taalet, som Ret er, men i Selskaber er det ikke uhørt, at der tales i saadan en Tone, at det er ikke vanskeligt at opdage, hvor liden Høiagtelse der for Christendommens Lærre er inde. Endnu er det dog her - som vel er - ingen offentlig Ære at blive stemmet i den Tone, og gid det et heller blive det. – En voltærisk Mode=Philosoph hist og her, og et Dusin eller to af romantiske Spradebasser vil ikke sige meget i det Hele, Modgang, Alderdom, og bedre Oplysning om Christendommens virkelige Lærdomme, undertiden et Stykke Brød for en hungrig Mave omvender ogsaa gierne en Deel af dem paa Halvveien, og dette ville vi ønske dem alle. Hvo der har liget en Smule i salig Biskop Balles Skrivter, har fundet, at et og andet af de Valgsprog, hvormed han trøstede sig selv og andre, lød omtrent saaledes: Sandheden skal værge for sig selv. Det Sande og Rette vil omsider komme for Lyset, og efter kortere eller længere Tids Forløb beholde Overhaand. Og hvor sandt og rigtigt talede og dømte ikke Balle i denne og andre Henseender, Historien fremstiller mange Exempler paa, at Sandheden kan vel for nogen Tid fordunkles, fordreies og forvendes, men omsider fremstraaler den i en fornyet og herligere Glands. Endnu et Exempel paa, hvorledes ubillig og ufortient Mistanke en Tid lang har hvilet paa Uskyldige, og at derimod de Skyldige i lige lang Tid have sluppet frie fra al Mistanke om den stygge Udaad, som Andre uforskyldt Viis ere blevne sigtede for, være det mig tilladt at anføre. Til en Prædiken, betitlet. Hvi tænke J saa ondt i eders Hierter, holden paa 19 Søndag efter Trinitatis 1780 i Fredensborg og Asminderød Kirker, nu udgiven efter Tidernes Leilighed 1808 af Provst Ussing, er føiet en Efterskrivt, saaledes lydende: Denne Prædiken blev holden i Anledning af de noksom berygtede Tyverier i Asminderøds Præstegaard, ved hvilke saa mange forskiellige *) Kirkeforfatningens 1ste Deel S. 464. uskyldige Mennesker bleve mistænkte. Efter 2 Aars Forløb foranstaltede Forsynet, at Gierningsmanden og hans Medhielper blev opdagen ved sammenstødende Omstændigheder, der lignede et halvt Mirakel, især i Henseende til den lange Mellemtid. Og til evig Skam for de skiændige Mistanker vare disse Skyldige just dem, som der den Tid ikke faldt allerringeste Mistanke paaMen er man siden bleven forsigtigere i sine Domme, Gud give det, og gid at denne Prædiken maatte og giøre sit dertil! Ovenanførte, saa formodes, kan vel tiene som et lidet Bidrag til at vise Rigtigheden af de Paastande, som en Seiler og Feder have yttret i deres Skrivter, at det er ikke de Lærdes Demonstrationer, Definitioner og Distinctioner, der fremme Menneskets moralske Forbedring, ei heller retter Forsynet sig i sin Styrelse efter lærde Folks Planer og Forslag, der stundom blive til Vand, eller gaae, liig slette Vexler, tilbage med Protest, men derimod har Alstyreren ofte betient sig af paafaldende og uventede Begivenheder, som ingen Dødelig har kunnet forudsee eller formode, til at fremskynde Menneskeslægtens Forædling og aandige Forbedring, ligesom og Verden og Tingene i samme ved pludselige og et forventede Omvæltninger have faaet en Skikkelse heel forskiællig fra den forhenværende *). Og hvor interessant og lærerig bliver nu ikke Historiens Læsning? De skadelige Følger, det drager efter sig, naar lærde Folk give sig af med den speculative Philosophie, uden med samme at forbinde Historiens Studium, ere udi et af de mange Skrivter, salig Biskop Balle har udgivet, berørte med følgende Ord: Skal Historien ikke mere herefter lægges til Grund for vore Kundskaber, styrte vi snart tilbage i Middelalderens Barbarie, og al vor Lærdom forandrer sig til skolastisk Spidsfindighed – metaphysisk *) Seilers Skrivt: Der vernunstige Glaube an die Wahrheit des Christenthums S. 413119. Profesfor Feder skal og i et Skrivt under Titel: Untersuchungen uber den menschlichen Willen, have afhandlet denne Materie udi dets 2den Deel, 1ste Afsnit, fra 86 Cap.; men dette Værk erer jeg ikke. Kramstikkerie - tyrrannisk Overmod. Vestigiaterrente). Disse Ord, hvis Sandhed Historien bekræfter, fortiene vel at tages til Eftertanke, og det saa meget desmere, da samme hidrører fra en Mand, hvis Id, Daad og Bestræbelser en lærd, dybttænkende og sielden Skribent har givet dette hæderlige Vidnesbyrd: "Jeg skriver en Fortale efter Begiering af Herr Biskop D. Nicolai Edinger Balle, en Mand, hvis Forstand, Hierte, Virksomhed og Handlinger vor Tid kan skue, og Eftertiden skal paaskiønne, og Evigheden vil kro H. C. Claussen, Sognepræst for Nørre-Fardrup. Menighed i Ribe Stift. Et Par Ord om Algier.