Københavns Adresseavis, 1762-02-01
Efterdi Maria efter Barnemodres Brug, har efter Moses Lov renset sig, og holdt sin Kirkegang den fyrretyvende Dag efter at Christus var fød. Den blev først anordnet at helligholdes Anno 542, efter Christi Fødsel som er 1220 Aar. siden, i Anledning af en stærk Pest, som grasserede i Constantinopel, i hvilken man paakaldte Maria, at hun paa sin Renselses Dag vilde rense Luften. Den er kaldet Kyndeelmisse, det er Lysemmesse, fordi der blev Lys indvide, som man gav for, at have Kraft til at fordrive Spøgelser, give Barselqvinder en let Forløsning a. hvorfor saadanne Lys bleve dyre betalte. J Førstningen kaldtes den Simen, Fest, som mødte Maria i Templen. Festen er ellers stiftet af Keyser Justinianus, som foruden at han blev dertil bevæget af Pesten dreves dertil af et Jordskielv, som ødelagde den halve Stad Pompele polis, hvor man kunde høre de under Gruset nedfaldne Mennesker at raabe, men ikke kunde komme dem til Hielp. H. Blasius. Han var Biskop i Sebastiam i Cappadocia, hvilken, da Diocletianus og Maximianus forfulgte de Christne, nedlagde sit Embede, og flygtede til en Hule i Bierget Argæd, hvor han blev en Eremit, og curerede mange Slags Sygdomme paa Mennesker og Qvæg. Men da han blev tagen til Fange af Landfogdens Agricolai Soldater, og kastet i Fængsel, og ikke efter Landfogdens befaling vilde ofre, blev han slagen med Knipler, derefter ophængt paa et Træ, revet i Stykker med Jern karter og Hegler, og endelig den tredie Februarii halshugget. Der fortælles, at da man førte ham til Retterstedet, saa bad han, at hvo som begierte Hielp af ham for Hals bylder og andre Sygdomme, maatte blive bønhørt. Petr. de Nat. l. 3. c. 76. V. Veronica. Forfatteren af de gyldenne Legender for tæller, at hun skal have været den blodsottige Qvinde, som Christus helbredede. Og da hun for den Christelige Troes Bekiendelse Skyld blev ført til Retterstedet, var ChristiSveededug bleven hende leveret i Haanden, for at tørre sig dermed, efterat hun forhen havde faaet Christi Ansigt Lignelse indtrykt derudi, da hun tørrede Blodet af ham. V. Agatha. Har været en Christen Jomfrue i Sicilien i Catanen, hvilken Borgemester Qvintianus, under Keyser Decii Regiering, vilde have forledet til Horerie, og at tiene de Hedenske Afguder, for hvilke begge Dele hun vægrede sig. Derefter blev hun lagt paa Pinebænken, og piint paa begge Brysterne, og da hun med afskaarne Bryster blev kast i Fængsel igien, skal hun paa en underlig Maade være bleven lægt, og derpaa kastet paa Jlden. Men da der i samme Øyeblik skede et Jordskielv, er hun derover bleven befriet, og ført tilbage igien i Fængselet, hvor hun den 5 Februarii Anno Christi 252. skal have opgivet sin Aand. V. Dorothea. Var en Christen Jomfrue i Cæsaræni Cappadocien, som, ommendskiønt hun blev fangen, og paa det verste slagen med knøttede Næver, har hun dog vægret sig ved at fornægte den Christelige Troe, hvorover hun endelig er bleven dømt til at rettes med Sværd, som skede A. C. 282, den 6 Februarii. Pet de Nat. l. 3. c. 101. fortæller, at da hun blev ført til Retterstedet, og hun sagde, at hun reyste til Paradiis til hendes Bruddom, havde een sagt til hende med Latter, at hun skulde skikke ham nogle Blomster fra Paradiis, hvilket hun ogsaa lovede, og derpaa skal en liden Dreng være kommen med tre Roser og lagt udi hendes Skiød, hvilke hun bad, at han vilde levere til forbemeldte Menneske, som ved dette Vunderverk blev saa bevæget, at han lod sig omvende til den Christelige Troe. Ensehius i hans Kirke=Historiers 6te Bogskriver om en anden Dorothea. Efterretning om C5tes Statue til Hest, staaende paa Kongens Nye Torv.