JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Tydskland. Fra Wien skrives: at den forhaabede Fred synes desværre at være langt borte, da Krigsrustningerne og Hvervingerne har faaet en langt større og muntrere Gang end hidtil. Man seer og med Skræk, at der i Bøhmen, Mühren og Slesien foretages adskillige Krigsudrustninger. Man ge Jnvalider bliver indlagt i Festningerne. Der bliver og anlagt Magasiner. Et Rygte, som siger, at en Østerrisk Armee paa 80,000 skulle trækkes tilsammen i Egnen ved Troppau, fortiener ikke at troes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Frankfurt am Mayn. Grev Clairfaits Hovedqvarteer blev den 1ste Julii forlagt fra Grosgerautil Schwetzingen, men Rhinen bliver behørig forsvaret af et Corps paa 15000 Mand under General Werneck som staaer imellem denne Flod og Maynz. Siden den 28de Junii camperer 5 Keiserlige Batailloner i Casteller Marker ved Maynz, for at fuldende Arbeidet ved de der værende Festningsværker. Det var ved Wiel hvor de Franske den 23de vovede at gaae over Rhinen i det østerrigske Breisgau, men med Tab blev slaget tilbage. De Keiserlige har der, fra Basel til Emendinger 6 Leire, og Armeen som staaer der i Egnen til at bevogte Rhinen, angives for 80,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Ved Prindsen af Condes Armee, forventes Hertugen af Guichen og Marqviserne Bouille og Jaucourt. Den første skal oprette et Cavallerie-Corps af Garden. Den sidste skal commandere Avantgarden. Grev Damas, som med Hertugen af Richelien har været i Petersborg, har paataget sig Commanden over den Mirabeanske Legion. Siden den 21de Junii er alder hver adelig Jnfanterist 33, og hver Cavallerist, 38 en halv Kreutzer. Overhovedet bliver Prindsens Armee formeret med 10 Regimenter (hvoriblant 2 Cavallerie-Regimenter) som Engeland betaler, og det gamle Corps af 7000 Mand bliver i Keiserlig Sold Emigranterne yttrer stor Glæde over at den nye Konge ikke er under Conventens Magt. Fra Baser skrives at Prindsen af Conde, vil, understøttet af den Østerrigske Armee, gaae igiennem Schweitz til France Comte og forene sig med de Kongeligfindede i Frankrig. Den af Prindsen af Conte proclammerede Konge, vil antage Constinitionen af 1791.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
J Regensburg er endelig den 3die Julii Rigsraadet kommet til Conclusum i den saa vigtige Fredsmaterie, Den væsentlige Jndhold af Rias=Betækningen gaaer ud paa : At ansøge Hans Keiserlige Majestæt paa det hastigste at giøre den Franske Nation Fredsforslag, hvorved meet haabede at Kongen af Preussen, virksom vilde vise sig til Fredens Opnaaelse. Til Congressens Holdelse kunde Keiseren enten vælge Frankfurt eller et ander Sted. Merlin von Diederhofen, som er ankommen til Brussel, skal virkelig have Commission paa at foreene Belgien og det Lütticher Land med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Municipaliteterne der, skal alt være indrettet paa Fransk Fod. Det Franske ærostatiske Corps befinder sig nu ved Rhinen, hvor det ved Maynz, Coblenz og Cølvhar ladet Ballons med Jngenieurer i, opstige, for at optage de fiendtlige Positioner, hvorom de skal aflægge Rapport til General Pichegra. De holde sig saa høit, at de Tyroler Skarpskyttere ikke kan naar dem. Franskmændene har 160 Kaaber Pontons i Beredskab at gaae over Rhinen paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Adskilligt. Ludvig den 16des Datters store Lidelser nærmer sig nu virkelig deres Ende. Hun bliver nu langt bedre behandlet i Templetaarnet end før, Borgerinden Chautrienne, forhenværende Kammerfrue hos Dronningen, er andsadt til hendes Opvartning, man siger: at hendes forhenværende GouvernantToursel har og tilbudet sig at giøre hende Selskab i hendes Fængsel, hvilket Tilbud Sikkerhedsudskudder dog ikke endnu har antaget. Man siger og at Prindsessen skal tilbringe den øvrige Sommestid paa Slottet Petitburg, som har tilhørt Hertuginden af Bourbon og ligger 5 Mile herfra. Dagbladet Republicain, melder : At Velfærdsudskuddet staaer ikke i Underhandling med det Madriter, men med det Keiserlige Hof, om Prindsessens Udlevering, med alle de øvrige Fanger af den Kongl. Familie, og forlanger derimod de i Østerrigsk Fangenskab sig befindende Conventdeputerede, samt Gesanterne Semonville og Maret udleverede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Hertugdommet Curland og Semaallen tillige med Districtet Pilten, er nu ved en Russisk Ukase bekiendtgjort, at være indlemmet under den russiske Krone. Hertugen faaer af Keiserinden en aarlig Pensien saa længe han lever af, 50,000 Ducater, og hans Allodialgodser i Curland har hun kjøbt for 500,000 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Bekiendtgiørelser. G. Er der nogen Snedkersvend i Aarhuus som H. ei haver Arbeide, da kan hen faae Arbeide paa Landet. Bogtrykkeriet i Aarhuus giver Underretning om samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Udi Greenaae Kiøbstæd er død en Tienestepige narnlig Jnger Marie Christensdaatter, efter hvem der bliver kuns lidet at arve for hendes Sødskende. Foruden en Broder, og to Søstre af bemelte Afdøde som opholder sig paa Kat holms og Hessels Godser nær ved Greenaae, skal hun have en tredie Søster, navnlig: Anne Chatrine Christensdatter gift med en Gartner ved Navn Schhom, som har boed uden for Kiøbenhavns Østre Port for nogle Aar siden, men nu ved Skrivelse og Efterspørsel ikke skal have været at finde. Thi indkaldes herved bemelte Anne Chatrine Christensdagter om hun endnu er i Live, eller og hendes efterladte Børn med Værger, om hun ved Døden er afgangen, at melde sig med behørig Beviis inden næste October Maaneds Udgang hos Stifte-Forvalteren Kammerraad og Byefoged Behr i fornævnte Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
En skikkelig Person der vil tiene som Huusholderske og forstaaer hvad hun bør, især at føre en stor Landsbyehuusholdning, med hvad dertil hører, kan næstkommende Michaeli faae Tieneste paa en Herregaard ved Randers, paa gode Conditioner; Vedkommende behager at henvende sig desangaaende til Adresse=Contoiret i Aarhuus. Dog nytter det ikke, at melde sig, med mindre man med Attester kan bevise sin Duelighed, Orden og Sparsommelighed. Jeg undertegnede agter saasnart mueligt, eller naar forlanges, at nedsætte mig her i Aarhuus som Mahler, og foretage mig alle Slags Malerier, saavel Gummifarve som Oliefarve, samt Lakering, Forgyldning, fiint og grovt, alt efter enhvers Ønske. Zilhouetters Aftagelse accurat at ligne, og desuden at give Jnformation i Friehaandstegning i enhvers Huus; den billigste Behandling kan ventes hos mig Jens Christian Nyegaard, logerende hos Hr. Hevring paa Westergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Af Gaarden No. 268 om forhen har tilhørt Velæ værdige Hr. Rasch, beliggende paa det lille Torv her i Aarhuus, er 15 Fag 2 Etage velindrettede Værelser strax underhaanden at faae til Kiøbs paa billige Conditioner og kan tiltrædes førstkommende Flyttetid, den er overmaade beqvem til Handelsbrug ligesom og til anden Handtering, og en meget god Boepel for en honet Familie, saa meget mere, da den har Jndkiørsel og Pompevand. Herom kan handles med Eieren i Aarhuus. Harbee Meulentracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Af C. Cramers Anviisning eller Effer-Bog over hans almindelige Regnebog med Tillæg om Compasset, Soelskiven og Tidjævningen er nu gjort et nyt Oplag og faaes hos Jfr. Cramer i Aarhuus for 20 sk., heftet 4 s. meere; samme Sted faaes den almindelige Regnebog for 24 s., samt de øvrige af Cramers Skrifter for sædvanlig Priis. Enhver som haver noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skipper Jens Laursen Hasle her i Byen, indkaldes herved at anmelde og beviisliggjøre saadan deres havende Krav i seeneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, da Skiftet efter ham ventes til Beregning og Slutning optaget. Skifte=Retten i Aarhuus den 14de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
De som maatte have noget at fordre efter her i Byen, afdøde Tømmermester Rasmus Nielsen og Tømmersvend beviisliggiøre saadan deres havende Krav for os undertegErich Sørensen Kragh, indkaldes herved at anmelde og nede Skifte=Forvaltere i disses Stervboer, i seeneste inden 12 Uger a Dato, eller i manglende Fald lide Skade for Hiemgield. Skifte=Retten i Aarhuus den 14de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Sidste Nat er udi min Gaard ved Domkirkegaarden bortstiaalen 7 Pd. fiin Hørgarn, noget Blaargarn, Syetraad og Lysegarn; Skulle nogen herom kunde give Oplysning loves dem herfor en billig Douceur. Aarhuus den 15de Julii 1795. J. Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Da en dumdristig Tyv, sidst Natten imellem den 14de og 15de, har steget over Plankeværke til min Hauge, og blant andet stiaalet en nye Vandkande fortinnet uden og inden, ombedes alle og enhver, som samme maatte blive falbuden, at anholde Tyven; og da samme dumdristige Menneske har forsøgt med Vold at komme ind i min Gaard, udloves en god Duceur til den, som kan opgive eller bringe mig paa Spoer efter Tyven. Ligeledes bekieutgiøres hermed, at jeg, fra nu af seer mig nød til at belægge min Hauge med Fodangler og Rævesaxer, saa at, i Fald nogen af Kaadhed, skulde have Lyst til saadan en Nattevandring, maae han tilskrive sig al den Uleilighed som deraf kunde følge. Aarhuus den 15de Julii 1795. Stougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Den udi disse Stifts=Tidenders No. 49, 51, 53. U. S. meldte Auction til Bortforpagtning af Urup og Sophienlyst, som var bestemt, at holdes den 5te Augustii, bliver formedelst indtrufne Forhindringer for Eieren, udsadt til den 19de September førstkommende og foretages da paa Horsens Raadstue om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne skal 4 Uger forinden Auctionen. være at faae til Eftersyn i Odense hos Hr. Postmæster Lausen, i Horsens hos Hr. Raadmand Kruuse, og paa Urup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Onsdagen den 22de Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet bliver Hans Kongelig Majestæts Anpart af Rug= og Bygtiende, i Tvenstrup Sogn i Hadsherret, ved offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue bortfæstet. Den tilhører den Latinske Skole i bemeldte Aarhuus, hvem som haver lyst at fæste denne Tiende ville behage at tage møde bemeldte Tid og Sted. Aarhuus d. 10de Julii Skoelens Forstandere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Natten imellem den 3de og 9de denne Maaned, have en Mandsperson, navnlig Henrich Gylling, fød i Horsen som fordie han var afsindig, har i nogle Aar været indsk i een af Aarhuus Hospitals Daarekister, den 4de Gang ud brækket og gaaet bort. Han har været Student, Perignen er liden af Væxt ongefær 60 Tomme, har sort Ha mager af Ansigt og skarp af Øiesyn. Ved Undvig var han i en blaae Klædes Overkiole, en Hat paa Hovedet, hvide uldne Strømper paa Beenene, men inges Skoe eller Støvler. Hvem som maatte træffe denne Ulykkelige ville behage at lade ham anholde og underrette mig derom, da jeg skal besørge hans afhendtet og betale Omkostningerne. Aarhuus den 10de Julii 1795. N. Rohde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Konge-Korn-Tienden af Brabrand Sogn, samt Konge- og Kirke=Korn-Tienderne af Thiiset Sogn, agter Eieren S. T. Herr de Fædder=Clarisius til Stamhuuset Constantinsborg, til Bortforpagtning for 2de Aar, nemlig 1795 og 1796, at lade stille til offentlig Auction hos Viinhandler Møller i Aarhuus, Fredagen den 17de Julii næstkommende Klokken 10 slet Formiddag, alt efter de Conditioner som paa Auctions Stædet til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Synderlyng-Meddelsom Herreders Ting, som i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de September 1775, udi Hr. Herredsfoged, nu Borgermester Carøes Embeds Tid. blev holdt i Randers, hver Tirsdag, og siden med Vedkommendes Samtykke vedblev at holdes paa samme Sted, bliver for Eftertiden holdt i Herredernes havende Tinghuus udi Lee Bye, Meddelsom Herred, som Torsdagen som tilforn, før det blev fløttet til Randers, var den rette Tingdag; Thi bliver herved bekiendtgjort: At Torsdagen den 13de Augusti førstkommende bliver Tinget holdet paa bemeldte Sted i Lee Bye, hvilket maatte tiene de Tingsøgende til behagelig Efterretning. Randers den 7de Julii Sthyr, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
En Student nyelig hiemkommen fra Academiet, søger Condition og findes i Hylke Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Skipper Peder Stephensen her i Byen, har under 16de forrige Maaned opgivet Skifteretten sin Boe til sine Creditorers Betaling, og derefter er samme af os strax taget under behørig Behandling; Thi indkaldes herved alle de som noget maatte have at fordre hos fornevnte Peder Stephensen, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav i seeneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Aarhuus Raadstue den 4de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
343 Rd. 1 Mk. 4 s. Umyndiges Midler, kan strax imod anordnet Pant faaes til Laans hos mig undertegnede Aarhuus den 8de Julii 1795. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Jndenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Kiøbenhavn. En Deputation af Magistraten og de 32 Mænd har paa Stadens og Jndvaanernes Vegne aflagt allerunderdanigst Taksigelse til Kongen for de milde og landsfaderlige Foranstaltninger hvormed han har lindret de Huusvildes og Hungriges Kaar. Følgende Gaver til de Brandlidtes Husvalelse ere indsendte: 1) Fra Geheimeraad F. C. Scheel 4000 Rd. 2) Fra Selskabet den gode Hensigt i Nestved 100 Rd. 3) Fra den constituerede Sorenskriver i Jarlsberg Grevskabs søndre Distrikt, Hr. Dessen 100 Rd. 4) Fra en Ubekiendt i Hamborg ved Hr. Grosserer J. Lauritzen 100 Rd. Banco. 5) Fra Kammerherreinde von Plessen i Celle 202 Rd. 83 s. 6) Fra en ubenævnt ladelig Enkefrue i Skaane ved Herr Holmblad og Søn 50 Rd. Species svenske Rigsgieldssedler. Udi Korn og Fødevare: 1) Fra Conferentsraad Ryberg 100 Td. Rug. 2) Fra Agent Selbye 100 Td. dito. 3) Fra Grosserer Schartau 10 Td. saltet Oxekiød. 4) Fra Nestved Bye 600 Brød. 5) Fra Ringsted 358 dito. 6) Fra Kiøbmand Staal i Wordingborg 160 dito. 7) Fra Ulse Byes Gaardmænd først 29 Brød og 30 Oste, siden 28 Brød og 26 Oste, 8) Fra Kiøbmand Steenecke i Nestved 200 Brød. 9) Fra Kiøbmand S. Bruun i Roeskilde 240 dito. 10) Fra Sorøe, Bye 367 dito. 11) Fra Kiøbmand Fuglede i Callundborg 220 dito. 12) Fra en Ubenævnt i Friderichsborg 48 dito. 13) Justitsraad Ole Lange til Castrup paa Amager lader hver Dag fra 1ste huj. til næstk. 1ste Sept. indføre 40 Potter Melk, og hver Uge 1 Td. Øl og 200 Pd. Brød til de fattige Brandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Det Harmoniske Selskab skal have besluttet, at anvende 1000 a 1500 Rdlr. paa at opføre smaae Vaaninger til 40 Familier, af den Beskaffenhed at der bliver 2 Familier og hvert Kiøkken, og disse skal saaledes i 10 Aar kunde boe der frie for Leie. Etatsraad Tetens, Deputeret i Finants=Collegio, har udsat 3de Præmier paa det Spørgsmaals Besvarelse: Hvad udfordres til fuldkommen hensigtsmæssigen indrettede Brandanstalter i store Stæder for det beste Svar 300 Rdr., for det næstbedste 100 Rdr. ogfor det 3de 500 Rd. Afhandingerne skal indleveres inden 11te Juni 1796 til Statsraaden selv, enten paa Tydsk eller Dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den 11te hujus kom den russiske Flaade fra Kiøge Bugt her paa Reden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
18 Engelske Lootser ere ankomne til Helsingøer, med den Engelske Fregat Jsis, der ere bestemte til den til Nordsøen gaaende Russiske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den Kongel. Engelske Avocae Sir W. Schott, har faaet Ordre fra Regieringen saasnart mueligt at sørge for at faae den Sag med de opbragte Danske Skibe afgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Af et Brev fra Sønderherred, dat. den 15de Julii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Landmandens nærværende Forfatning her i Egnen, med Hensyn til det Almindelige, er kummerlig, og Udsigtene ere skrækkende. Foraarets vedholdende barske Vinterlag tvang Creaturene inde, og enhver forsynlig Landmand til, i en sørgelig lang Tid, at lade det meeste af Rugkjærnen blive under Aftærskningen ved Halmen. Da sidste Aars Vaarsæd ganske skuffede Landmandens Haab, og Boghvede Høstens ustadige Veierlige gjorde den Kornarts baade Kiærne og Straa mindre end halvt nyttige, saavel i Huusholdning, som ved Fodring; blev det en, ligesaa nødvendig, som sørgelig Følge, at ei alene Bøndernes Arbeidsdyr ved Foraarspløiningen manglede Kiød og Kræfter, men enhver privat Landmand maatte endog savne en betydelig Deel Sædekorn. Næsten alle trængde, og Faa eller ingen havde noget at overlade. Salg af Rug og Boghvedegryn udgiør denne Egns visseste Jndkomster; Men hvo kunde sælge i et Aar, som dette, Endog for daglig Brødrug hørtes alereede i Maii Maaned Suk og Klage fra Gaardmænd selv, som ei kunne regnes blandt Fattige. Dog disse Sognes Patron, der tillige er eeneste Lodseier, har, saavel med Vaarsædens Anskaffelse, som med at afhielpe Brødrugs=Mangelen, gjort sig udødelig fortient ved sin aarvaagne og utrættelige intet svarende. Omhue for sine Fæstere og Underhavende. Flere fandt tes villige at overlade Bonden Rug i dennes Trang, Men Kiøbmænd, med hvilke der forhen var accorderet og et vist Qvantum, vilde, kort ud, slet intet afstaae til at aflætte de trængende Medborgeres Suk Maaskee en usikker Vinding hos andre Nationer havde Forret for Landsmænds Tarv. Dog nei, Disse Kjøbmænd ere jo indfødte Danske, Og skulde da Patriotismen, det Danske Folk saa egen, hos disse alene være uddød, eller allerede borttrukken paa Vexler fra Lybek og Hamborg: Dog, glæd Dig, elskte Fædreland, Alle Kiøbmænd tænke ikke saa; J Greenaae have værdige Borgere af den Danske Stat aabnet deres Kiøbmands Løfter for trængende Medborgere; For 3 Mk. 12 s. Skieppen overlades til alle god, sund, lofttørret Rug; Ja, i Ebbeltoft tælle vi værdige Mænd, som for ringere Priis overlod i Trangens Begyndelse baade Rug og Vaarkorn til een og anden; Jeg selv har en Veni Ebbeltoft at takke for endeel godt Vaarkorn til Sæden. Nu ere alles Sind, Haab og Ønsker henvendte til den fremvoxende Grøde; Og, hvor mismodige maatte ikke Synet til vore Agre giøre os, dersom vi er vidste, at Herrens Veie ere ligesaa Miskundhedsfulde, som usporlige! J lang Tid have vore Naboer i den beboede Halveirkel af og til frydet sig ved en velsignet Reen, og vi fik intet. Den skiønttegnende Vaarsæd standses og segner under en daglig brændende Heede, med afvexlende varm Blæst, nu fra det sviende Østen, nu fra den mandig tørrende Nordvest. Vore haabefulde Rugagre begynde at ligne Jakobs Faar ved svange Soelplætter. Vore Græsbaarer frembyde visnede Hviner og formaae ei at fremskyde nye Spirer. Kort: dersom vort Haab paa Forsynet ikke endnu var i fuld Grøde, da matte vi vansmægte. Aarhuus. Jndpasseret: Præsten Hr. Fagbricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den 16de ankom hertil fra Callundborg Smak skipper C. Soede. Samme Dato ankom Skipper Bendt Michelsen fra Norge med Tømmerlast. Den 17de afgik til Callundborg Lars Hansen med Stude og Heste for Anders Hvid og Søren Poulsen. C. Soede med Sviin og Stude for C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Udenlandsk. Frankrig. General Dubayet som 1793 commanderede i Maynz, og nu er commanderet imod de Chouans, har uddrevet dem af Districterne Segrais, Craou, Laval og Chatteau Gontier. Adskillige Boghandlere som udgave Chouans Journalen ere arresterede. Jblant de mange Planer til den nye Constitution, som af Private Personer ere udkastede befinder sig een, hvor der ved Siden af Menneskerettighederne og var aftrykt Menneskenes Pligter. Conventen har og virkelig foreslaaat Commissionen af de 11ve, at giøre et Udkast, til at forfatte en Forklaring over Menneskepligterne. Det hedder: at enhver af de 2 Deputerede, som efter den nye Constitutionsplan skal udgjøre den executive Magt, skal aarlig have 10,000 Centner Korn i Gage. Et Pariser Blad, som holder denne Indretning af de 5 Directeurer for utilstrækkelig, og seer intet andet i dem end 5 underordnede Ministre af det Lovgivende Corps, foreslaaer, at overgive den udøvende Magt i en Eenestes Hænder, som skal være uafhængig af den Lovgivende Magt og føre Titel, af Lovens Forsvarer, ham skal gaae i Rommersk Dragt og bære et Solens Billede af Guld paa Brystet, med den Paaskrift: Loven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Holland. De Vanskeligheder som vore nu værende Regieringslemmer har at overvinde, for at give vor Statsbygning Fasthed, synes nu efter 6 Maaneders Forløb, snarere at formeeres end forringes. Baade ved National- Land- og Søemagten er Modbydeligheden for Revolutionen alt for synlig. Derimod overdriver Patrioterne deres Jver for Revolutionen ved Forfølgelse &c. Den Franske Folkerepræsentants Forslag, om at ophæve de patriotiske Clubs, har ingen følge havt, og man siger at Regieringen vover sig ikke til at opfylde hans Forlangende. De heftige Patrioter ere endog saa friske, at de i et af vore offentlige Blade, i Anledning af Richards Forslag, truer ordentlig med de Ord: Atingen fremmed Protector maa foreskrive dem Love, og at de nok vil skaffe sig Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den 2den Julii afskildrede Borger Peder Paulus, i Folkerepræsentanternes Forsamling af Holland, Republikens i værende Fare, og gav Forslage derpaa grundede, han sagde: Republiken var vel anerkiendt af det mægtigste Folk, men den var dog paa alle Sider omringet af Farer. Huset Oraniens Jndflydelse var endnu ikke tilintetgjort, og blev understøttet af det engelske Ministerio, der lod intet uforsøgt som kunne adskille den bataviske Republik fra den Franske. At det var saa meget farligere, som man havde Beviser i Hænde, at det styrtede Partie havde ved deres Bundtsforvantere udkastet en Plan til en Mod revolution. Engeland og Preussen sadt baade aabenbar og hemmelig alt i Værk, for igien at indsætte Wilhelm den 5te. Det var notorisk vist, at Dessertionen ved vore Landtropper skeede under Preussens Begunstigelse, hvilket Mandskab, man ville bruge til at understøtte de foranstaltede Tumulter med, og om mueligt fornye Optrinet af 1787. Dette var ingen. Gaade, naar man betænkte, at det Berliner Hof ei vilde erkiende vor Republik og at det udspredte Rygte, om hemmelige Fredsartikler imellem Frankrig og Preussen, hvor falske de end var, tiente dog til at opmuntre Oprørsgeist og Dessertion iblant Tropperne. Her des blev foreslaaet adskillige Puncter som skulle mel imod vor Gesandt i Paris, der igien skulle forestille det for Velfærdsudskuddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Borger Repelger, som for Arvestatholderen var sendt til Paris, for at udvirke en Vaabenstilstand, er nu i meget stræng Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Tydskland. Den Keiserlige Leir ved Schwetingen bliver daglig talrigere. Det fra det Darmstadske opbrudte Chursachsiske Korps, camperer ved Manheim, hvortil der den 30 Juni ankom 150 Vogne med Keiserlige Pontons. En Deel af den Mayn, zer Garnison camperer siden den 1ste Julii paa Festningens Glacier. Franskmændene recognoscerer utrættelig med deres Lufthallons, som bliver bragte fra en Station til den anden. Da der i den 11 Artikel af den mellem Preussen og Frankrig sluttede Fred, er aftalt, at de paa den høire Rhinbredde beliggende Tydske Stater, ikke i 3 Maaneder fra den, den 18de April paafulgt, Ratification til den 18 Julii, maae behandles fiendtlig, saa staaer at befrygte de nu vil gaae over Rhinen, da Tiden er udløben. De Franske lader og mange Tropper marschere imod Speier og har begyndt et nyt Verk i Rhinskandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Da man nu efter Forhandlingerne i Regensburg, lover sig Fred mellem det Tydske Rige og Frankrig, saa hedder det, at begge de krigførende Magter, Frankrig og Østerrig, ville ved Rhinen, imellem Basel og Strasborg, opbyde alle deres Kræfter, for paa dette smalle og indskrænkede Rum, at udføre det endelige Afgiørende, som skal ende Krigen paa det faste Land.