Berlingske Tidende, 1835-01-23
Mexico. (Over Paris, Begyndelsen af Januar.) – Munke- og Militair=Partiet har udøvet en stor Jndflydelse paa de sidste mexicanske Valg, og det kunde let hende sig, at den nye Congres kastede den nærværende Forfatning overende og improviserede et nyt Kejser- eller Kongedømme. Endog Sta. Anna er som man kunde kalde det omgaaet, og man vilde gjøre ham stor Uret, hvis man vilde sætte alt det, der nu foregaaer, paa hans Regning. Det er tvivlsomt, naar Monarkiet og Jgualas Plan engang komme istand, om det da vil lykkes ham, ligesom Jturbide, at skubbe sig selv ind istedetfor et spanske Dynasti. Men endnu tvivlsommere er det, og Jnfanten Don Francisco, eller en anden europæisk Prinds kunde benytte denne Lejlighed. Thi gaaer han ene derhen, da maa han hvert Øjeblik skjælve for sit Liv, og tager han europæiske Tropper med, saa er denne Forholdsregel tilstrækkelig til at opbringe det hele Land imod ham. Heller ikke kunde man vide, hvad Americanerne vilde sige hertil. Mange liberale Mexicanere begive sig til de forenede Stater, iblandt Andre Vice-Præsidenten Farias og General Basadre; her ville de oppebie Reactionen, der uden Tvivl vil indtræde – og de ville maaskee befordre den. Den mexicanske Gesandt i Paris, Don Lorenzo Zavala, forhenværende Deputeret i de spanske Cortes har indgivet sin Dimission; men man troer, at han blander til et tvetydigt Spil. Men det kunde maaskee dog være interessant, at hidsætte Slutningen af denne Diplomats nylig udkomne Reise til de nordamericanske Fristater, hvori han udtaler sig over sit Fædrenelands tilkommende Skjæbne. De forenede Staters Jndflydelse paa Mexico - siger han - bestaaer i Meningens og den udviklede Aands Magt, og den er desto større, da den kun er en moralsk Jndflydelse. Men endnu meer, hvert Aar nedsætte sig 10,000 nordamericanske Borgere paa mexicanske Gebeet, især i Staterne Chihughua, Coahuila, Texas, Tamanlipas, Nuevo Leon, San Luis Potosi, Durango, Zacategas, Sonora, Cinaloa, Ny-Mexico og Californien. Disse Folk, Colonister og Handelsmænd, medbringe, foruden Jndustri, Frihedens, Sparsomhedens, Arbejdssomhedens Vane, deres strenge, religiøse Sæder, deres personlige Uafhængighed og deres Republicanisme. Hvilken Forandring maa ikke disse virksomme Gjæster frembringe i de gamle Jndbyggeres moralske og materielle Tilværelse. Den mexicanske Stat vil altsaa om nogle Aar have antaget et politiske Liv og Form, bestaaende af det americanske System og af de spanske Efterkommeres Sæder og Overleverelser. Men hos den mexicanske Nation maa man skjelne de allerede befolkede og saa at sige i det gamle Moderlands Former udgydte Districter fra de mennesketomme, for en ganske ny Cultur modtagelige Egne. J de første vil endnu i mange Aar Kampen mellem de, hinanden modstræbende Grundsætninger, der ere nedlagte i de politiske Jndretninger, fortsættes og Borgerkrigen blive uundgaaelig; i de andre derimod ville americanske tydske, irske og engelske Nybyggere danne fuldkommen frie Folkestammer, der, under Jndflydelse af deres democratiske Love, men især af deres arbejdssomme Sæder, af deres Overbeviisning og deres Tænkemaade, med Hensyn til Menneskeværd og den Agtelse, man skylder Lovene, ville blomstre frem i Fredens Skygger. Medens Staterne Puebla, Chiapa, Oajaca, Mexico, Queretaro, Mechoacan og Guanajecato, til Straf for deres Fordomme, deres Uvidenhed og Overtro, blive overleverede i Militairets og Geistlighedens Hænder; medens nogle af disse Provindsers ædle og oplyste Patrioter stræbe efter at hæve deres Medborgere til de, hist allerede bestaaende Jndretningers Høide, og at indpræge dem Frihed og Tolerants, medens de modsatte Elementer vække Kamp mellem den forige Ungdom, der ønsker Fremskridt og Omdannelse, og hiin uvirksomme, til sine gamle Privilegier og Renter klæbende Geistlighed – en Kamp, der underholdes af nogle Generaler og Officerer, Levninger af den gamle spanske Hær, uden Troskab eller Ære, uden Patriotisme, kun besat af en smudsig Gierrighed og af nedrige Laster, medens alt Dette foregaaer i de sidst nævnte Stater, ville de andre voxe i Folkemængde og Rigdom; de ville desuden vogte sig nøje for, ej at vorde smittede af de ulykkelige Begivenheder, hvorunder deres sydlige Brødre lide. Det sidste Maal for alle disse Rystelser vil være Frihedens Triumph. Og paa Ruinerne af gammelgothiske, skrøbelige Privilegier vil en hæderfuld og oplyst Slægt hæve sig, der, idet den sætter alle Velstandens og Rigdommens Elementer, som den da har at byde over, i Bevægelse, vil bringe hiin oprindelige, for Øjeblikket nedværdigede og i Skjændsel nedsjunkne Classe paa et og samme Trin med de dannede Familier, og lære den – at tænke og at agte sit eget Værd. Det americanske System vil tilkæmpe sig en fuldstændig, skjøndt blodig Sejr.