JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Dagspostens Efterretninger. Den franske Moniteur er endelig, efter mangehaande Opfordringer, rykket frem med en, dog kun halv, Erklæring, om Regjeringens Planer og Hensigten med Rustningerne. Udentvivl - hedder det det - kan der i Orienten forefalde Noget og, fordi den betænker dette, arbeider Regjeringen paa at sætte Frankrig istand til, at møde de Farer, som kunde true dets Ære eller Jnteresser. Maatte dog alle Partier være overbeviste om Eft: at nemlig Regjeringen kjender det Ansvar, der hviler paa den, i sin hele Udstrækning. Den er sig sine Pligter bevidst, den vil opfylde dem og blandt de helligste tæller den den: ikke at lade Frankrig være ufordeeredet mod Fremtidens Eventualiteter. Vi troe vedvarende, at disse Eventualiteter ville blive fredelige." Blandt Rygter, der senest circulerede i Paris, hensætte vi følgende, skjøndt de vistnok alle fortjene lige liden Tiltro Regjeringen skulde have ifinde, at lade Mehemmed Ali anerkjende som Konge af Ægypten og Sprien; GeneralWoronzow skulde være ankommen med en Mission fra Keiser Nicolaus til den franske Regjering; Krigsministeren skal have contraheret om en Leverance af 25,000 fremmede Heste og i Norden skulle Tropper concentreres. - Marschal Bourmont er, fordi han, imod de bestaaende Love, uden Regjeringens Tilladelse har commanderet Dom Miguels Armee, berøvet sin Egenskab som fransk Borger. Hovedpuncterne i Qvadrupeltractaten til de orientalske Anliggenders Ordning ere: Mehemed Ali erholder for sin Familie Ægypten i Arv og Paschaliket St. Jean d'Acre paa Livstid. Efter Terminer paa 10 Dage af Gangen bliver han gradviis truet med Tabet af nævnte Paschalik, derpaa Arveligheden over Ægypten og endelig med sin hele politiske Existents. J Tilfælde af, at han vægrer sig ved at udlevere Flaaden, synes en blodig Collision uundgaaelig, og man har da neppe Mindre til Hensigt, end Opbrændelsen af den ægyptiske Flaade. Mehemed Ali er belavet paa Alt og har erklæret, i intet Tilfælde at ville give efter. Man frygter saaledes især for de asiatiske Provindser, hvor Oprørsflammen allerede luet og truer med at gribe endvidere om sig, understøttet ved Jbrahims Demonstrationer og store Vaabenmagt. Hans Armee tæller alene 90000 Mand. Tscherkessierne synes at ville samle Kræfter til det forestaaende haarde Sammenstød med Russerne; de fleste Stammer forholde sig derfor for Øieblikket tolige, kun Tschetschenzerne og Kabardinerne udføre fra Tid til anden Overfald imod de russiske Tropper og tilføie disse ofte høist folelige Tab. Det hedder med meget Bestemthed, at Fyrst Paskewitsch ventes, for at lede de colossale Operationer, mod de fanatiske Bjerghorder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Uagtet de stærke Krigsrustninger i de engelske Havne, udtale Pressens Organer det dog temmelig afgiørende som deres Overbeviisning, at Freden ikke kan blive forstyrret. -
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Prinds Albert har den 19de f. M. fyldt sit 21de og Fuldmyndigheds=Aar. Fødselsfesten blev aabnet om Morgenen med Klokkekimning og om Aftenen vare endeel Bygninger illuminerede. Tillige har en Deputeret af Guldsmedelauget overrakt Prindsen et Ærespatent som Laugsmester. sen høitideligt overrakt, efter at, som det hedder, først Fiskehandlerlauget vil optage ham som Medlem.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Dronningen af Spanien er med sin Moder afgaaet tilses fra Barcellona til Valencia. Barcelona var vedvarende rolig. Hr. Cabello, der har overtaget Indentigsportefruillen, ledsagede Dronningen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Jmellem Kongen af Preussen og hans høie Svoger, Keiser Nicolaus, skal - saa hedder det i Breve fra Bøhmen i Londonner=Bladet Times - være indtraadt en betydelig Meningsforskjellighed, der muligt kunde føre til en varig Kulde mellem begge Monarcherne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Septbr. At Hoffets Fraværelse - hedder det i Kjøbenhavnsposten. - her skulde bevirke nogen Afgang i den aandige Friskhed, hvormed Kjøbenhavns Borgere nu noksom have viist at interessere sig for de offentlige Forholds Udvikling, er ligesaalidt at befrygte som at denne engang vaagnede Jnteresse skulde kunne ophøre og tilintetgjøres derved, at man fra de nuværende Stænders Side mulig ikke længere turde imodesee den Jmpuls, man vistnok i flere Henseender har ventet. Kjøbenhavns Borgere have, ligesom Provindsernes, tilstrækkeligt lagt deres politiske Bekjendelser og Attraa for Dagen; de kunne altsaa ikke andet, end med rolig Forventning see hen til, hvorledes deres Repræsentanter opfatte og hævde deres Ønsker og Forlangender, og om det end skulde vise sig, at Øieblikkets Forhold overstige mange af Personernes aandige Mod og Charakteerfasthed, saa vil derved dog ingenlunde den Almeenaand svækkes, der nu allerede har viist, at den er kommen til Bevidsthed om sit Formaal; men den vil tvertimod snart igjen vise sig med fornyet Kraft, om ikke før, saa dog naar den offentlige Opmærksomhed, som nu snart maa skee, atter føler sig kaldet til at beskjæftige sig med de forestaaende nye Stændervalg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
En Meddelelse til Loll. Falst. Stiftst, indeholder følgende sanddrue Ord: "Jkke blot Bladredacteurer, men Mænd af alle Classer af Folket udtale i denne Tid paa Tryk og i Tale deres Beklagelse over den Maade, hvorpaa de Roeskildske Stænder i Forhandlingerne om Nedsættelse af en Committee i Trykkefrihedssagen have omtalt den saakaldte liberale Presse. Det synes ogsaa, som om selve Stænderforsamlingen har erkjendt, at den kun havde betragtet Sagen fra den ene Side, og derfor ligesom sat sig for at give de Mænd, som have helliget sig, til ved Pressen at kjæmpe for Folkefrihed og Oplysning, en Slags Opreisning ved Forhandlingerne om Postforsendelsesretten, hvor især Professor Clausens herlige Foredrag var i høi Grad betoligende og vederqvægende; og det er at haabe, at en endnu bedre og fuldstændigere Opreisning vil blive given ved den endelige Behandling af disse Sager. Dersom Fædrelandets" og Kjøbenhavnspostens Redacteurer, i billig Harme over en saadan Eensidighed, for ikke at sige Ubillighed, af det danske Folkeraad, pludselig havde standset deres Virksomhed og ladet deres Blade gaae ind, da skulde Stænderne forsilde have erkjendt, at de store og glædelige Fremskridt, som det danske Folk i de senere Aar har gjort, ligge saa meget skyldes den saa haardt angrebne Presse, og fornemmelig hine tvende Blade, som selve Stænderne, og at disses heldbringende Virksomhed for en stor Deel beroer paa Pressens Medvirkning. Den bedre Deel af det danske Folk erkjender dette, og Folket vil vide at udtale sin Dom, naar det nu snart paany skal see sig om efter Mænd, som i Stændersalen kunne og ville udtale, hvad der rører sig i Folket. - Stænderforsamlingen i Roeskilde har faaet en 3die Protocolfører i Hr. Cand. juris Buch, da Arbedet blev anseet uoverkommeligt for 2de Protocolførere.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Hels. Av. bringer i Erindring, at Provst Schack, der nys nævnedes som Aspirant til den, som man troede, snart ledige Lollands=Falsterske Bispestol, ogsaa for endeel Aar tilbage var indstillet til Fyens Bispestol, og at Kjøbenhavnspostens mindende Linier om hans Doctordisputats da maaskee ikke vare uden Virkning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Angaaende de sidste Forhandlinger i Stænderne om det kongl. Lovudkast om Bønderkarlenes Emancipation yttrer Fædrelandet, sig saaledes: "J Roeskilde har der været meget vidtløftige og lange, grundige og udtømmende De hatter om - en ugift Bondekarl paa 28 Aar, det vil sige en Mand, der har været myndig i tre Aar, bør være forpligtet til at tage fast Tjeneste, i hvilken Loven tillader at han prygles; eller om han bør have Tilladelse til at ernære sig ved Dagleie og Accordarbeide. Man var saa overordentlig omhyggelig for de arme Bønderkarle, man frygtede saameget for, at de i Bund og Grund skulde fordærves, hvis de fik Tilladelse til at ernære sig ved deres Hænders Gjerning uden nogen Huusbond, Hr. Castenschjold, der, som bekjendt, er en om Ven af Landsbyskolelærerne og Almuen, bemærkede, at der vist er intet Land i Verden, hvori Bondestanden nyder en større Frihed end her i Danmark, hvor man maaskee med Føie kunde kalde den den eneste privilegerede Stand, (L. Samme Kammerherre klagede endvidere over, at Huustugten forfalder, og yttrede, at det sikkert vilde være af stor Nytte, om Huusbonden lagde sig noget mere efter at prygle sit Tyende. Naturligviis er denne moderlige Ømhed for de aarige Bønderkarle ikke bleven upaatalt, men det er dog et mærkeligt Tegn paa en vis Sygelighed i Roeskilde, at man endnu troer at kunne udrette Noget ved saadanne Grunde og Meninger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Roeskilde Stænder maae være Hs. Maj. særdeles megen Tak skyldig, at han, aldeles uopfordret og følgende sin egen Jndsigt, har ladet dem forelægge dette Lovudkast, hvorved de have faaet Leilighed til at gjøre godt hvad de gjorde galt, da de forkastede en privat Proposition af lignende Jndhold. - Som et Beviis paa Thorvaldsens Productivitet, opregner Folkebladet, de Arbeider, han i Løbet af det sidste Aar har udføre deels heri Staden deels paa Baroniet Nysø hos Baron Stampe. Holbergs Brystbillede; Christus, som velsigner de smaa Børn, Basrelief; Skizzer til Kunstnerens eget billede, stottet paa Haabet, Statue; Skizzer til Christi Vandring til Golgatha, Basrelief, 12 Alen langt 12 Alen høit, Perseus, der bortfører Andromeda paa Pegasus, og Amor ilende forud, Medaillon; Skizzer til en knælende Engel, bestemt til et Gravmæle i Lübeck (senere udført efter en større Maalestok; Oehlenschlagers Brystbillede. Dernest udførte Kunstneren: sin Statue i Legemstørrelse efter den anførte Skizze til Christi Jndtog i Jerusalem, Basrelief i samme Størrelse som Vandringen til Golgatha; Christus i Emaus, Basrelief, bestemt til en Altertavle i Jungshoved Kirke paa Baroniet Stampenborg; Aarets Genius, udført sidste Nytaarsdag; Grevinde Danneskjold-Samsøes Brystbillede; Diana, som beder Jupiter om ugift Stand og Jægerliv, Basrelief; Amor, som bekrandser Sandheds Gudinde, og Amor og Hymen, Basrelief; en Faun og en Bachantinde dandsende, Basrelief; Steffens Portrait, Medaillon. Fremdeles: Skizzerne til Bagsiden af Medaillerne i Anledning af Christian den Ottendes Regjeringstiltrædelse og af Sølvbrylluppet samt 2 Skizzer, til en Statue af Göthe. Han har desuden under sit Tilsyn ladet udføre den før omtalte knælende Engel, samt een af Figurerne (Oceanus), der høre til Christiansborg store Fronton; men især har han været beskjæftiget med Udførelsen af de 2 store Basreliefs til Fruekirke, hvis Skizer, ovenfor ere omtalte. Af disse er Christi Jndtog i Jerusalem blevet udført i Freunds Attelier i en Størrelse af 24 Alens Længde og 2 Alens Høide, Vandringen til Golgatha derimod i Thorvaldsens eget Attelier i en Størrelse af 36 Al. Længde og 3 Al. Høide, (Sandsynligviis det største Maal for noget Basrelief, hvorom man hidtil veed); paa Begge havde yngre Kunstnere arbeidet; men de ere, ligesom de stykkeviis bleve færdige, omhyggeligt blevne overarbeidede af Thorvaldsen selv. Afformede i Gibs opsættes de i disse Dage paa deres Plads; det første bag Hovedindgangens Søilerække, det andet i en Halvkreds under Gesimsen af den Rundbygning, der danner Kirkens Baggrund.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Fortiden er Kunstneren beskjæftiget med Fuldendelsen af Christian den Fjerdes Statue i Legemsstørrelse, bestemt til at støbes i Malm og staae i Roeskilde Domkirke.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Ved at omtale flere i den sidste Tid paaklagede militaire Mishandlinger henstillergen forhenværende Soldat i den Frisindede til høiere Bedømmelse, om det ikke var det meest hensigtsmæssige Middel for at forebygge militaire Umenneskeligheder i Fremtiden, at alt Prygleri paa det Strængeste blev forbudt og henviist til Beridere eller Hunde=Dresseurer, hvor det jo dog ogsaa begynder at gaae af Mode; samt, at dernæst alle Exerceerøvelser skeete offentligen, saa at Enhver tilstededes Adgang til alle Exerceer=Huse og =Pladse. Mange dumpe Slag, som maaskee jævnlig ere faldne, især paa Rekrutternes Ryg, inden lukte Dørre, vilde da høre til Sieldenhederne. Jdet samme Artikels Forf til Slutning bebreider de Blade, som have paatalt stedfundne Mishandlinger, at de ikke senere have publiceret, hvad Strader er tilfalden Umennesket, giør Redactionen opmærksom paa, at det som oftest er høist vanskeligt for en Red. at forskaffe sig saa nøiagtig Oplysning om Udfaldet af en Krigsretssag, at han tør vove at give den til Priis for Offentligheden. Saaledes har dette Blad for en Tidlang siden fortalt en derhenhørende Tildragelse, i hvilken Lieutn. Thalbitzer spillede Profossens Rolle. Alt, hvad derom senere er kommet til vor Kundskab, er omtrent: at det var en af salig Frederiks sidste Regenthandlinger at underskrive Tis Dom, og at den svært mishandlede Karl blev forsat fra Castelsjægerne til 1ste Jydske. Han - Rekrutten nemlig - der er hjemmehørende i Skanderborgamt, har ligget syg hele Vinteren, Sandsynligviis som følge af de mange Slag. Hr. Lieutenanten med egen høie Haand tildeelte ham; om han er bleven fri for Skolen iaar, have vi ikke erfaret, - indkaldt til den har han imidlertid været. Med hvilken Følelse hans gamle Fader sender de værnepligtige Sønner til Kjøbenhavn og Exerceerskolen, maae vi overlade til enhver Faders egen Bedømmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
- Det i Rand. Av. meddeelte Rygte om en kjøbenhavnsk Conditor-Søns Selvmord, saavelsom den formodede Anledning til Samme, skal, meddeles nu i samme Bl., ifølge en nær Paarørendes Forsikkring og vedkommende Lægers tilbudne Attest, være aldeles ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
- Loll. Falst. Avis gjendriver atter paa det Bestemteste den hertil Bladet givne Meddelelse om et Attentat af Ole Kollerød paa Pastor Visbye. Denne Gjendrivelse kan nu være i sin Orden, forsaavidt iøvrigt Loll. -Falst. Avis virkelig i denne Sag er saa vel underrettet, som den gererer sig, noget hverken vi eller nogen Anden, uagtet alle Forsikkringer, ere pligtige til at antage. Men naar tillige nævnte Blad til sit vittigladende Referat om, at Aalb. Av. ikke vil opgive sin interessante Kollerødske Overfaldshistorie paa Visbye, føier, at vi, mene, at da den har staaet i een Avis til, saa maa den absolut være sandt, da kunne vi kun smille at slig barnagtig Fordreielse. Vi havde nemlig modsagt den første Gjendrivelse og med saa meget mere Beføielse bestridt Lolle Falsters Avises Competence til at gjendrive vor Beretning, som Samme samtidigt fandtes i et andet Blad, og der dog altid er mere Sandsynlighed for en Efterretnings Rigtighed, naar den paa eengang udgaaer fra to forskjellige Kanter. Anførelsen af en bestyrkende Omstændighed bliver derimod ikke lig en Beviisførelse. Dog, dette logiske Krumspring bliver os ikke mindre kommisk, end naar vor høistærede Samtidige med vigtig Mine forsikkrer om, at vort Blads Meddelelse om den franske Greves Jndkomster ere aldeles urigtige, da han - det er jo noget, Loll.-Falst. Stiftstidende absolut maa vide Beskeed om - kun tarveligt forsynes med Penge fra Hjemmet, hvorfra han af Faderen er bortsendt paa Grund af sine gale Streger. Jmidlertid havde omtrent den samme Beretning, som vor, den vi dog heller ikke udgav for noget Evangelium, samtidigt staaet i gen Avis til hvilket vi saaledes ærbødigst tillade os at formene forlener den større Sandsynlighed end den Lollandsk-Falsterske formeentlige Gjendrivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
- Man vil med Vished vide, at den franske Gesandt allerede har gjort virksomme Skridt for at yde de franske Pyrenæersangere den Assistence, om hvilken flere af dem i Odense havde anholdt igjennem Politiet. (O. Th. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Jfølge Hemp. Av. har Gesandten fordret de Sanger, der vare utilfredse med Directeurens Medfart, sig udleverede for at sende dem tilbage til deres Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Cand. chir. & med C. Hübner har nedsat sig som praktiserende Læge i Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Menigheden i Ærøeskjøbing beklaget sig meget over, at Organistembedet sammesteds nu har staaet ledigt i et (Hemp. Av., heelt Aar.¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Af de for iaar vacante Broch Bredalliske Legatportitioner i Randers er eet (til uformuende Enker eller Enkemænd) tildeelt afdøde prakt. Læge, Cand. med. Bechs Enke (en Anvendelse, der vist bliver almindelig bifaldet) og Udstyrslegatet der for indeværende Aar skulde gives til en Families Hjælp og Opreisning, eller til en Fabriqueurs og Kunstners Establissement) Snedker Niels Brok Hansen Sommefeldt der i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
J Thiset Sogn skal en stakkels optaget Omløber, c. 60, Aar gammel, ifølge Cancelliets Resolution, snart døbes og confirmeres. Fortiden lider han Straf for Løsgiængeri, da han siden sine Forældres Død, i sit 5te eller 6te Aar, har drevet omkring uden nogensinde at have havt fast Bopæl eller Andet at fortjene Livets Ophold med end Salg af Koste, og dog har han ingensinde betlet eller forøvet andre Forbrydelser. J denne sin Elendighed havde han dog fundet en kjærlig og tiofast Qvinde, som i 30 Aar har fulgt ham overalt; de have 3 Børn sammen, af hvilke den ene, nu en voxen Pige, er bleven født midt i en Sneedrive. Fattigvæsenet tillader vel neppe, at de blive ægteviede, ellers kunde man i Thiset opleve det Særsyn, at een Person paa een Dag eller i alt Fald med korte Mellemrum, blev døbt, con(Aarh. Av.) firmeret og ægteviet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
J Søndags indtraf i Thisted det Uheld, at en Dreng styrtede eller blev styrtet ned under Hjulene af en forbikjørende Vogn og brækkede Laaret. Dagen efter løb et Par Heste løbsk med en Vogn, og satte Vognstjerten lige ind i Værelset til en Dame. Nogle Dage iforveien vare et Par andre Heste fra Landet løbne løbske for en Vogn, og Eiermanden, en Bonde fra Landet, gad ikke engang indhente dem, men erklærede ganske phlegmatisk, at de standsede nok af sig selv. Det var at ønske, at de kjære Landmænd, vilde erindre sig Lovbudet om at kaste Skaglerne af, naar de lade deres Heste blive staaende for Vognen og forlade dem. (Eft. Thist. Av., Aalborg, den 4de Septbr. Jnat og imorges havde vi her et frygteligt Uveir: Lynild og Torden, ledsaget at strømmende Regn. Forhaabentlig vil dog ingen Ulykke derved være afstedkommen, men Jndhøstningen har lidt et ubehageligt Afbræk.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
- Ved den her idag afholdte Licitation over Leverance af Rug til Garnisonens Forbrug tilsloges, under det sædvanlige Forbehold af det kgl. Rentekammers Approbation, 150 Tdr. Hr. Kjøbmand J. M. Cohen, (50 Tdr. a 4 Rbd. 14 s. og 100 Tdr. a 4 Rbd. 1 Mk.) og de øvrige 654 Tdr. Hr. Kjøbmand Poul Pagh for 4 Rbd. 1 Mk. pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Copulerede i Horsens den 21de Aug.: Guldsmedmester Ole Bording og Jfr. Hansine Oline Olesen. Handels- og Skibsefterretninger. Capitain N. J. Riensema, der fra Danzig er ankommen til Amsterdam, beretter, at han den 15de August paa 55 33 N. Br., 13, Miil borte fra den jydske Kyst, har seet et sjunket, tomastet Skib paa 60 til 70 Læster, liggende kantret med Stængerne i Vandet; det var forneden guult og laae 7 til 8 Fod over Vandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Skibsbygmester Kjellerup i Horsens har i disse Dage for egen Regning lagt Kjølen (36 Alen) til en Brig paa circa 2500 Tdr. (Horf. Av.) Ankomne Skibe. Til Gravesend d. 24de Aug. Mariane Pouline, Mahlmann, og d. 26de: "Anna Marial Brechwoldt, Begge f. Thisted. J Nærheden af Dover d. 25de : "Clarence, Møller, f. Pernau. Udclareret. Fra London d. 26de: Tre Søstre, Pank, t. Helsingør.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Hamborg Borscours, 1ste Septbr. Bordeaur 1903. Petersborg 31. London k. S. 13 Mk. 1 3/2, Madrid 151. Lissabon. 181. Amsterd. k. S. 36. Spec. 1 1/3 pCt. Agio. Lous & Frederiksd'orer 10 Mk. 13 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Agger-Canals Skibsliste. Jndk. D. 28de Aug.: P. Baadsgaard t. Nykjøbing f. Newcastle m. Steenkul og Jern.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Hals Skibsliste. Jndk. D. 2den Sepibr.: P. Johans son f. Halmstad m. Træl. (Skonnerten, Valdurk, Capt. B. Olsen, af og fra Tønsberg best. til Beltet, indkom den 3die for Modvind. Sluppen, Ser Sødskende, Capt. C. S. Clausen ligger her for Udg., best. til London.) Vinden den 3die SO. stiv Kuling disig Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Aalborg Skibsliste. Udel. D. 3die Septbr. P. Gregersen t. Veile ball.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Reisende. Ank. med Daqv. igaar. Fra Aarhuus : Hr. Schmidt; Kjøbmand Green. Fra Randers: Fru Vahl; Jfr. Vahl; Grev Ahlefeldt Laurvig. Fra Hobro, Capitain Frederiksen med Frue : Hr. Tichudi.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Døde. J Rasmussen, 72 A., i Odense. Enke eft. Sognepræst R. Bendixen, Mathea Nicoline, 61 A.; i Hesselager. Enke eft. Muurmester A. Jørgensen, Helle Poulsdatter, A. i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
(Jndsendt.) Sporgsmaal. Hvorledes kan Hr. A. Luders paatage sig at underrette Publicum om, at samtlige Forældre, hvis Børn vare bestemte til at freqventere sal. Hr. Olsens Jnstitut, have godhedsfuld beæret ham med deres Tillid og anbetroet deres Børn til Underviisning i hans Jnstitut, da det netop er vitterligt og beviisligt, at ikke samtlige Forældre have givet Hr. Luders noget Tilsagn herom og flere endog besluttet, paa Grund af det forefaldne, at tage deres Børn ud af Jnstitutet. - Er det med saadanne Usandheder, Hr. Luders vil aabne den Bane, hvortil han anholder om Medborgeres Tillid og hvortil han paakalder Herrens Bistand? En af Forældrene.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Bekjendtgjørelser. At jeg Undertegnede, efter Enke=Madame P. Hassings Ønske, fra Dato er udnævnt til hendes Værge, dette undlader jeg ikke herved at tilkjendegive for Enhver, som staaer i Forbindelse eller Forhold med fornævnte Enke. Aalborg, den 1ste September 1820. M. Balling. Petum Tobak Nr. 1 og rød Biskop Tobak, af sædvanlig Slags, kan i At jeg har etableret mig som Sadelmagermester her i Byen bekjendtgjøres for de Ærede, der godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning, anbefalende mig med Alt, til mit Fag Henhørende, saasom: Sele- og Vognearbeide, Meublers Stopning og Betrækning, Værelsers Tapetsering m. m. Ribe, den 1ste September 1840. C. Jørgensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
En Mand og Kone, som maatte ønske at paatage sig Bestillingen som Bademester og Bademesterinde ved Badeanstalten her i Byen, og tillige forestaae Beværtningen, kunde melde sig, i en forseglet Billet, mærket Badeanstalten, hos Kjøbmand J. M. Cohen, Hos en Landsbypræst kan til 1ste November en Dreng, paa 8 a 9 Aar erholde Underviisning, Kost og Logis moden billig Betaling, naar man derom henvender sig til Apotheker Gad i Sæby.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
En Framinatus jurie, som nylig har underkastet sig den juridiske Exammen, og som forhen har conditioneret hos en Embedsmand i flere Aar, fra hvilken han kan producere særdeles gode Anbefalinger som og fra hans, under sit Ophold i Kjøbenhavn, afbenyttede Manuducteur, ansøger om en Condition til 1ste November d. A. enten som Fuldmægtig hos en Embedsmand eller og som Fuldmægtig hos en Forvalter. Paa Lønnen sees ikke saameget, da det isærdeleshed er Øiemedet at komme i Virksomhed. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Redactionen af Stiftstidenden, som opgiver, hvor den Søgende opholder sig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
En ung, dannet Pige ønsker sig, imod at betale en billig Godtgjørelse, i Huset hos en dannet Familie paa Landet for at lære Landhuusholdning. Reflecterende behage at opgive de nærmere betingelser i Brev, mærket Landhuusholdning, som modtages af Hr. P. Brix, Gammel-Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
For en Mollerkarl, der forstaaer at male, og kan fremvise et godt Vidnesbyrd, er en Condition ledig til 1ste November d. A. paa en Veirmølle i Nærheden af Aalborg. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-09-04
Til det civile Engehuus heri Byen ønskes indkjøbt underhaanden 100,000 Stkr. gode og tørre Skud torv, den eller de, som attraae denne Leverance, eller nogen Deel deraf, ville derom henvende sig, samt forevise Prøver, for den p. t. bestyrende Jnspecteur ved bemeldte Stiftelse, Agent Nielsen. Raffinade, fiin og ordinair Melis i Toppe, stodt Melis, hvid Havannasukker, smukt lyseguult Puddersukker, fiint Riismeel, Vanille, Vanillesukker, friske Citroner, veritabel fransk Viineddike sælges til billigste Priser hos Worm.