Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-26
Mange Amerikanske Blade tage imidlertid til Gienmæle mod disse overdrevne Udeladelser, som den øiebliklige Forlegenhed bevirkede, de skildrede hvor vigtigt for Friestaternes Flor det er at Mennesker fra Europa ville drage dertil for at befolke deres Vildnisser, at Jndvaanerne burde giøre Sammenskud for at hielpe de Jndvandrende, og at det ellers havde til Følge at Englænderne gave dem Forskud og trak dem til sig til Canada og deres øvrige Colonier. Naar, som sagt, blot ikke Udvandringerne til Nordamerika skee paa en saa overdreven og ubetænksom Maade, som i de sidste to Aar, saa kan der slet ikke være noget at risikere for den arbeidssomme Mand ved at drage til Amerika, og det især af to Aarsager, først fordi der hersker en almindelig Tilbøielighed hos Nordamerikanerne til at vandre fra de østlige Provindser ind i de dybere ind i Landet liggende vestlige Stater, som endnu er kun saalidet opdyrkede, fordi disse Lande ere af Naturen langt skiønnere og frugtbarere end de østlige, (Provindserne ved Søekysterne ere derfore aldeles ikke tilstrækkeligt befolkede, og man vil see, f. Ex. af Cbelings nyeste Skrift og Virginien at Folkemængden har slet ikke taget betydeligt til der i de sidste 10 Aar, naar enkelte Handelspunkter undtages) og for det andet fordi Nordamerikanernes Hoved Tilbøielighed er Agerdyrkningen; de gifte sig tidlig, faae sig en Jord at opdyrke, saa at der altid er for Tienestefolk og Haandværkere Leilighed nok til at finde deres Udkomme i Friestaterne. Redacteuren har seet af en indsigtsfulds Mands Beretning; at det i det hele taget er overdrevent hvad der fortælles om, at Overfarten er saa ubillig dyr, eller at den maae aftrenes ved en Slavetieneste, som maae vare i en uforholdsmæssig Række af Aar; behagelige ere just ikke de Forhold, hvori den fattige Jndvandrede kommer; imidlertid maae han dog være glad ved at finde strax ved en saadan Akkord Huuslye og Forsørgelse. Sædvanligen er Sagen afgjort ved to til tre Aars Tieneste, undertiden ved et Aars; mange have deres nye Herrer, hiulpet frem til Velstand med den største Velvillighed; dette har vist nok ikke altid været Tilfældet; undertiden har det været disse Jndvandredes egen Skyld og undertiden ikke. Man kan reise igiennem hele Grevskaber i Pensylvanien som see ud som en sammenhængende Have, og hvor alle Huse. selv de mindste ere Steenbygninger, og tilhøre Tydskere som for 20 Aar siden ere vandrede ind i Landet, og have ved at tage Tieneste paa et Aar maattet betale Overreisen. Desuden naar Landets Colonisation efter den nye Plan bliver dreven af Regieringen, saa ville vist endnu fleere Udveie aabne sig for de Jndvandrende. Hvilke Omskabelser fra Vildhedens og til Culturens Tilstand at der under disse Omstændigheder foregaae i de indre Egne af de Nordamerikanske Frie stater, kan man forestille sig; i de vestlige Egne er Folkemængden saaledes tiltaget paa faae Aar, at fire nye Stater Jndiana, Jllindis, Missisippi og Missouri ere blevne indlemmede i det store Samfund; nye Districter, eller som de kaldes Grevskaber, ere tagne under Culturen; og udgiøre saaledes de første Anlæg til nye Staters Oprettelse. Jsær søger Regieringen at opmuntre Anlæggene ved den store Missouri Flod, som næsten strømmer det hele indre Nordamerika igiennem og vælter sig ud i Missisippi, for at bane Fristaterne Adgangen til og Jndflydelsen paa det store Ocean; ogsaa hedder det bestandigt at den Nordamerikanske Regiering har i Sinde at anlægge en Colonie ved Columbiafloden, som i Ryggen for Missouri Flodens 3 Hovedudspring flyder ud i det stille Hav, førend nogen anden Magt tager denne vigtige Punkt i Besiddelse, og det er rimeligt, at de fire Amerikanske Fregatter, som for en temmelig lang Tid siden ere seilede omkring Cap Horn i det store Verdens Hav, have denne Bestemmelse; især da Regieringen har ved udsendte Personer ladet disse Egne i Forveien undersøge. Kort sagt siden Fristaterne ere komne i Besiddelse af Lousiana, er en saa stor og vigtig Bane for Cultur og Politik blevet aabnet for dem, at havde Napoleon ikke udrettet andet end blot at erholde dette Land af Spanien, og sælge det til Nordamerikanerne, saa vilde han allerede have spillet en stor Rolle nok i Historien. Jkke mindre ere Culturens Fremskridt langs med de nordlige Søer Ontario og Erie; for 30 Aar siden fandt man der kun enkelte Forter og nogle faae Colonister, som boede i Omegnen af disse, nu derimod ere disse Egne befolkede af en halv Million Mennesker; dengang seilede kun enkelte Jndianske Baade paa disse Søer, nu kan man see 30 til 40 Skibe paa een Dag at løbe ind i en af de der nye anlagte Havne. Ved Floden Miamy, som falder i Erie-Søen, blev et Distrikt solgt i Fior 12 Mile, langt og 3 Mile bredt, hvorpaa en Stad ved Navn Perryssborg bliver anlagt, som skal indeholde 9 med hinanden ligeløbende og 7 Tværgader. Ogsaa de større Stæder i de østlige Stater, nemlig Boston, Baltimore, Nye=Bork og Philladelphia stige overordentlig hurtigt i Folkemængde og Velstand. Philadelphias Population har taget en Trediedeel til i de sidste 12 Aar, flere nye Kirker ere byggede, og i Pragt og Luxus giver den ikke London efter. Gaderne vrimle af Statskarether og af de smukkeste Heste. Og Forbundstaden Vashington vil om fem Aar, naar alle dens Pragtbygninger blive fuldendte, blive, som man paastaaer, den smukkeste (Fortsættes) Stad paa Jorden.