JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-14
Ifølge vedkommende Udlægshavers Begjering, bliver den Anders Olesen tilhørende Gaard, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Villingshøi, St. Olai Sogn, 2 Miil herfra Byen, tilligemed Avl og Afgrøde, stillet til 3de Auctioner, saaledes: Fredagen den 6te Januar 1835, den 13de Februar 1835 og den 27de Februar 1835, hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2de første Auctioner holdes paa Raadstuen i Hjørring og tredie i selve Gaarden, hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de ApirConditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hiørring, den 7de Januar 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-14
Jordegods=Salg. Da ingen af de ved Auctionen den 19de f. M. over Hovedgaarden Bygholm og Avlsgaarden Aarupgaard med Underliggende, tilhørende den kongelige Kasse, gjorte Bud ere fundne antagelige, blive disse Eiendomme, ifølge tagen Bestemmelse, atter opraabt til Bortsalg ved en nu Auction, som afholdes paa Bygholm, Fredagen den 6te Marts næstk., Kl. 10 Formiddag. Eiendommene, som agtes bortsolgte, ere: 1) Hovedgaarden Bygholm, beliggende i Veile Amt, Hatting Herred og Sogn, staaende for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 119 Tønder 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. 2) Den Gaarden underliggende Mølle, af Hartkorn Mølleskyld 18 Tdr. 3 Fdkr. 3) Det samme Gaard underliggende Bøndergods, af Hartkorn Jordskyld 581 Tønder 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/5 Alb. 4) De tidtmeldte Gaard underliggende Skove. 5) Hatting Kirke med Tiender og samme Sogne Konge-, Kirke-, Korn- og Kvægtiende, matriculeret for 69 Tdr. Hartkorn. 6) Avlsgaarden Aarupgaard, af Hartkorn ufri 12 Tønder Ager og Eng og 3 Fogkr. Skovskyld. Det samme underliggende Bøndergods, af Hartkorn 114 Tønder 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Jordskyld og 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 1/2 Alb. Skovskyld. Disse Eiendomme blive opraabte og afhændede sam Til Oplysning for Lysthavende bemærkes: at Bygholm Hovedgaard har et Arealtilliggende af 974 1/2 Tdr. Agerland, 355 1/2 Tdr. England og 265 1/2 Tdr. Skov og Torvemose, og at Jorderne ere af en udmærket god Bonitet. Gaarden er beliggende 1/2 Miil fra Horsens, og har saaledes, med Hensyn til sine Producters Afsætning, en særdeles fordeelagtig Beliggenhed, og Bygningerne afgive en bekvem Beboelse for en herskabelig Familie. Den til Gaarden hørende Tiende oppebæres deels in natura og er deels bortaccorderet mod Vederlag i Korn, at betale med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. I Kjøbet følger den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 28 Heste, 7 Tyre og 216 Meierikøer af forædlet Race, saavelsom det Jnventarium, der findes ved Gaarden, saasom: Avis, redskaber, Vogne, Kakkelovne m. m., Jntet undtagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-14
Jordebogs=Indtægterne af Godset andrage fortiden circa 1400 Rbd. i Penge, 60 Tdr. Rug og 80 Tdr. Byg, samt endeel Smaaredsel, og til Gaarden præsteres fortiden Hoveri af nogle og tredsindstyve Gaardfæstere, ligesom der og haves circa 1400 Arbeidsdage paa Godset. Om Hoveuriet, der oprindelig præsteredes af Godsets 96 Gaardfæstere, er oprettet formelig Forening, men endeel deraf er bortaccorderet og Vederlaget derfor indbefattet under foranførte Jordebogs Jndtægter. Gaarden er bortforpagtet med 1/2 Aars Opsigelse paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1834 at regne, imod en aarlig Afgift af 9500 Rbd. rede Sølv. Møllen er bortforpagtet paa 10 Aar fra 1ste Mai 1832, imod aarlig Afgivt 1640 Rbd. Sølv, hvilken Forpagtning ligeledes er opsigelig med 1/2 Aars Varsel. Det til Gaarden hørende Teglværk er ligeledes bortforpagtet mod en Afgivt af 200 Rbd. Sedler for hver Brænding Steen, som aarlig tilvirkes, men denne Forpagtning ler udløben den 1ste Mai 1835. Til Avlsgaarden Aarupgaard hører et Areal af circa 108 Tdr. Agerland, ligeledes gode Jorder og i fortrinlig Drift. Denne Gaard er ogsaa bortforpagtet, og af samme svares en aarlig Afgivt af 320 Rbd. r. S. Forpagtningen er stipuleret paa 9 Aar og udløben den 1ste Mai 1841. Jordebogs=Indtægterne af det denne Gaard underliggende Gods kunne aarlig anslaaes til circa 270 Rbd. Sølv, 8 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, foruden endeel Reiser og omtrent 300 Arbeidsdage. De ; af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritet i samme, og den 12 som contant skal udtælles, bliver at erlægge i 11te Juni Termin 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-14
Fremdeles bemærkes, at nærværende Auction er foranlediget ved underhaanden skeete Overbud, og at Approbation paa det høieste Bud ved Auctionen, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, strax vil blive meddeelt paa Auctionsstedet, saafremt den Kjøbesum er opraaet, som er bestemt i et Gods=Jnspecteuren.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-14
Justitsraad Bindesbøll, tilstillet, med Statsgields Directionens Segl, forsynet Brev, der først bliver at aabne naar Hammerslag ved Auctionen er givet ved det høieste Bud. Conditionerne, tilligemed Jordebogerne, ere forinden Auctionen til Eftersyn i det kongelige Rentekammers jydske og lollandske Landvæsens-Contoir, hos Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, hos Redactionen af den altonaiske Mercur, i Gjæstgiver stedet Stadt Hamborg, i Kiel, hos Gjæstgiverne Brune, i Aalborg, Rüdell i Randers, Schlawitz i Aarhuus Kjeldsen i Horsens, Lassen i Veile, paa Postgaarden i Odense, samt hos Forvalter Holbek paa Bygholm, der tillige foreviser Eiendommene og meddeler de nærmere Oplysninger om samme, som mulig maatte attraaes af Lysthavende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Belgien. Prindsen af Oranien begiver sig, ifølge Efterretninger fra Brussel af 5te Januar, til Londen, for der at oppebie den orangistiske Deputation fra Belgien, og forestille den for Helten fra Waterloo. Under Prindsens Beskyttelse kan, denne Deputation haabe at antage en mere officiel Caracteer, men, skjøndt man kan formode, at dens Andragende i det Hele er Prindsen behagelig og at han vil kunne aabne den Adgang til Personer, som, uden hans Jndflydelse vilde være spærret for den, saa er det dog ikke sandsynligt, at Prindsen i London skulde ville stille sig i Spidsen for en saadan Expedition, hvilket iøvrigt ogsaa kun vilde stemme lidet overeenmed hans Værdighed. Frygt for Udfaldet af denne Slag Underhandlinger i London, nærer man overhovedet ikke Belgien, hvor Massen af Folket vedbliver at være stem imod det oraniske Parti. Folkets Had mod Holland næres baade af de verdsligge og geistlige Øvrigheder. Et Anfald fra Hollands Side troer man at kunne møde, uden fremmed Hielp, og en væbnet Mellemkomst af fremmede Magter, der let kunde foranledige en almindelig Krig, er neppe af vente, saalænge Fredens Opretholdelse vedbliver at være alle Cabinetters Hoved=Formaal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Tyskland. J Frankfurt gik Nytaarsnatten ikke ganske rolig af, dog vare Excesserne ikke af nogen Betydenhed. Man havde fra Militairets og Politiets Side truffet Foranstaltninger, som imponerede Mængden, og østerrigske Patrouiller gjennemstreifede hele Natten samtlige Gader og offentlige Pladse. De sees heraf, at man dog har ventet Uroligheder, som man ved disse Foranstaltninger viselig aldeles har forebygget, de man af Beretningen seer, at end ikke en eneste Fængsling har fundet Sted. Derimod skal der samme Nat i den en halv Miil fra Frankfurt beliggende, hessendarmstadske Flække Jsenburg været bleven udført et Angreb paa den derværende Toldbod.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Preussen. Efter Rygtet skal man nu have fundet en Udvi til at besætte den ledige Finantsministerpost, i det denne Portefeuille, er betroet til den preussiske Gesandt ved Forbundsdagen, Hr. v. Nagler, i hvis Sted Grev v. Alvensleben, som var Gesandt ved Congressen i Wien, igjen gaaer til Frankfurt. Den Deeltagelse og Opmærksomhed, som baade Keiseren, af Rusland og Kongen af Preussen, med alle deres Huses Prindser, ere enige om at yde begge respective Staters militaire Indretninger, lægges idelig for Dagen ved nye Exempgler. Ved næste Efteraars=Manoeuvre i Schlesien vil et heelt Regiment af det russiske Garde-Jnfanteri, 8000 Mand stærk, afgaae fra Petersborg til Schlesien. Desforuden har Keiseren tilbudt at sende nogle Officerer, Underofficerer og Mandskaber af ethvert russisk Regiment til disse Manoeuvrer, hvor de da kunne blive at betragte som et Slags Prøvekort over den hele russiske Hær, da endog de allerfjerneste Regimenter ville blive repræsenterede ved denne Leilighed. De preussiske Prindser see denne militaire Fest imøde med stør 1ste Længsel, og den vilde allerede have fundet Sted nu i dette Foraar, naar det havde været muligt at skaffe Detaschementerne fra de asiatiske Regimenter til Tyskland til den Tid. Udgifterne, som ville medgaae, til at modtage disse Gjester, paa en for Monarchiet værdig Maade, vil Kongen bestride af sin Chatolkasse, der altsaa maa være i god Stand, uagtet de betydelige Extra-Udgifter, den i Løbet af forrige Aar har maattet afholde. Kronprindsens Reise til Petersborg medtog nemlig 200000 Rdlr., og de høie russiske Gjesters Ophold i Berlin kan neppe have kostet Kongen Mindre end 500000 Rdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Dags=Bladene underkastes nu en meget omhyggelig Con sur. En ung Skribent erholdt nylig det Svar fra Politiministeren, at man ikke kunde tillade ham at udgive et Tidsskrift, da han hverken fra den moralske, politiske eller literaire Side kunde stille nogen Garanti. Han har nu henvendt sig umiddelbart til Kongen, og støtter sin Begjering paa den Omstændighed, at der ikke i Preussen, existerer noget Lovbud for, at en slig tredobbelt Sikkerhed, skal stilles.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Fra Alexandrien erfarer man, at Ex=Deien af Algier pludselig skal være død der.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Blandede Efterretninger. J den imod Prof. David anlagte Trykkefrihedssag har Generalfiskalen produceret sit Indlæg den 30te f. M. Hr. Professorens Defensor, Procurator Haagen, har begjeret og faaet Anstand til den 12te Ds. J Anledning af denne Sag, har Professor Sibbern i Dansk Ugeskrift, meddeelt nogle interessante bemærkninger om det Spørgsmaal: "Hvorledes er en offentlig Action imod en Forfatter at betragte og at behandle, hvorved han henleder Opmærksomheden paa, at naar Nogen sættes under det Offentliges Tiltale, det da vilde være høist urigtigt, at ansee det, som om det var det Offentliges Jnteresse, at den Tiltalte domfældtes, da den Offentlige ikke i saadanne Tilfælde kan betragtes som en Part, der enten kunde vinde eller tabe, at hvad Udfald end Sagen faaer, saasnart Dommen er en retfærdig Dom, saa vinder det Offentlige, saa vinder Staten, saa vinder Kongen altid. Actor betegner her kun een vis Stats-Jnteresse; men Kongen forener alle Jnteresser i sig. Efter disse almindelige bemærkninger, anvendte paa Trykkefrihedssager i Særdeleshed, udvikler Forf., hvor meget man vilde feile, ved at ansee det som Cancelliets Jnteresse, at en saadan Sag skulde gaae den Paagieldende imod, selv omdet aldeles og alene var efter dette Collegiums egen Jndstilling og Forlangende, at Sagen var anlagt, da Cancelliets Bestemmelse kun gaaer ud paa, at der er, Grund til at anlægge Sag; men der kan være fuldkommen tilstrækkelig Grund til at anlægge Sag, uagtet det endog forukan sees, at det er nok saa rimeligt, at Frifindelse vil finde Sted, som at den Tiltalte vil blive dømt skyldig. - slige tvivlsomme Tilfælde kunne Forholdene være saa, at det Offentlige endog skylder Publicum, især dem, som letteligen kunne komme i lignende, altsaa her netop Skribenterne, ei at lade Sagen gaae uopklaret hen, men sørge for, at det kommer paa det Rene, hvad enten der er skeet noget Lovstridigt, eller ei. Dette kan ei skee ved en Erklæring fra Oven; altsaa bliver det for Regjeringen det Simpleste, at drage Sagen hen for Domstolene, og fra sin Side at virke til det Maal, at Opklaring kommer til at finde Sted formedelst Rettergang. Jmidlertid anseer den ærede Forfatter det for ønskeligt, at forebygge en slig Sag førelse, fordi enhver saadan Sag sætter, saasnart den i en vis Grad drager den offentlige Opmærksomhed paa sig, Gemytterne i meget Bevægelse, og Anledning til at vække et saadant Røre gribes saa let i vore Dage, at man maa ønske, at hvad der i denne Henseende kan forebygges, bliver forebygget, naar det kan skee paa en god Maade." Som Middel hertil foreslaaer Forf., at den Paagieldende selv kommer med en Forklaring, eller Erklæring, saa udtømmende, som muligt. At give en slig i det her omtalte Tilfælde anseer Forf. ikke for vanskeligt med Hensyn til det Punkt, der især synes at beskjæftige Publikum, og ansees for Hovedpunktet, hvilket han dernæst oplyser med et Exempel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
At den imod Prof. David anlagte Sag maatte blive afgjort snart og med saa liden Ulempe som muligt, erklærer Forf. som sit og sikkert Fleres Ønske, skjøndt - tilføier han - vist ikke Alles; mindst Deres, som gjerne vilde have Statsmyndigheden behandlet og betragtet, som om den kun var en Part af Staten, ja et Parti af den." celli=Secretair Ussing taget Anledning til ogsaa at offentgjøre sin Anskuelse om samme Sag, hvilket i næste Nummer af dette Blad, skal blive Læserne meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Bekjendtgjörelser. At Cancellieraad og Procurator Jensen fremdeles, i Fol oprettet Contract, vedbliver Bestyrelsen af Stiftsbogtryteriet samt Jncassationen ved samme, dette tillade vi herved, i Henhold til vor Anmeldelse i denne Avis N. 1146 i f. A., endvidere at bekjendtgjøre. Aalborg, den 15de Januar 1835. R. Ph. Ree & Borchs Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Indsendt.) Hvorledes forklarer Man sig den paa hvem faldt fleste Stemmer til Stænderdeputeret, som selv ikke gen rede sig for at stemme paa en indtil for et Par Aar sid fremmed Troesbekjender, fremmed tilkommet Riget og Ladet saare faa Aar iforveien, saa at denne, som en ældlæg Mand naturligviis ikke engang er det danske Spr. mægtig i enten Tale eller Skrivt. Saa stille antages, at Motiverne maae have været: unddrage anden mere qvalificeret sin Stemme - Distre tet alene tæller 30 andre Valgbare - og at unddrage i fra som Medbestyrer, ved sin Stemme at gjøre nogen Ve ger opmærksom paa nogen anden erkjendt Mand, der i skulde kunne, som man siger, gjøre ham Rangen stridisamt endelig for at fravende Andre og tilvende sig selv salene hiins egen Gjen-Stemme, som ogsaa fulgte, m. ved dennes Jndflydelse i sin, hiin fjernede, Egn at bede sig flere. Jhvorom nu alt synes Tilfældet at behøve Retfærd gjørelse af den Mand, som vil være ei uværdig det hvervede Valg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Søndagen den 18de Januar opføres: Enken og Enkemanden, Lystspil i 3 Acter, efter det Franske. Derefter: Kunstnerliv, eller: Den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen, Vaudeville af Th. Overskou. C. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Bal paa Hjørring Raadstue den 28de Januar 1835. J. Bergh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Bal i Hötel da Nordi Frederikshavn den 23de Januar 1833. P. L. Jelstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Godt langt Provstirugtag kan faaes tilkjøbs hos Chr sten Hjulmand i Hasseriis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Bortforpagtning. Smorup Præstegaard kan til næste Foraar erholde Forpagtning, naar Vedkommende derom, inden Jan Maaneds Udgang henvende sig til Præsten paa Sted, eller til Kjøbmand Schjørring i Aalborg, hvor til lede nærmere Vilkaar kunne erfares.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Af Umyndiges Midler kunne 300 Rbd. Sedler strax eroldes tillaans ved Aalborg Birks Overformynderi imod eskriptmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig il Undertegnede. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 12te Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Udsalget af Gyngeheste er nu hos F. C. F. Hartmann, paa Nytorv. Drengen Jens Jensen Nielsen, eller som han og saa kalder sig Jens Bek, er atter bortløben fra Skoleadens Fattighuus; han er 13 a 14 Aar gammel, middel f Vext, klein af Bygning, bleeg af Ansigt og noget skeel net. De som maatte antræffe ham bedes at aflevere ham til nærmeste Øvrighed eller Sognefoged, for at han paa en i Anordningerne befalede Maade kan blive hidbragt Aalborg, den 15de Januar 1835. Davidsen, Forstander ved Fattigvæsenet,
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
De Margrethe Larsdatter Ulstrup tilhørende aste Eiendomme, nemlig : et Sted paa Fiskebakken i Hjørling, med den derhos vedliggende gode Toft; en Fjerding Jord paa Hjørring Mark, Nyvang kaldet, med en Jord og norden Bjergene, og en Parcel af Thirup Eiendom, er grændser til Hjørring Mark, af Hartkorn 1 Skjepee, attraaes underhaanden bortsolgte. Man behager at henvende sig til Undertegnede. Hjørring, den 11te Januar 1833. L. Høyen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
En hvid Jagthund med denne Tine og en bruun Plet, ver Halen, lydende Navnet "Diane, er sin Eier fraommet; for Tilveiebringelsen gives en passende Douceur, aar man henvender sig hos Viinhandler Krebs. Glas, Porcellain og Steentøi. linkes som sædvanligt hos Undertegnede. Men nødvendigt r det for mig, at bekjendtgjøre for det ærede Publicum tjeg er flyttet fra Møllegaden og nu boer i Brandstrup aden Nr. 318, i afdøde Skipper Jørgensens forhen ærende Sted. Mit Haab er, at de ærede Damer bevise mig samme Godhed som forhen, ved at unde mig Arbeide; tillige har og det Haab, at de gode Tjenestepiger ikke ituslaae mindre ud forhen, samt ikke gaae feil af mig med det Sønderlagne; thi det skal altid være min største Fornøielse, imod saa billig Betaling som muligt, ganske at være til Deres tjeneste. Aalborg, den 14de Januar 1833. Allerærbødigst. N. Jversen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Handelsmand Peder Jensen i Northornbye har i denne Tidende Nr. 2 d. A. annonceret et ved Politiretten en verbal Jnjuriesag imellem ham og mig indgaaet Forlig, angaaende at han skylder sig selv Sligt. Det benyt ede Middel til Afhielpelse af saadan formeentlig Trang, hvis Grund jeg ikke fatter, maa imidlertid ansees forferet, idet Anmelderen endikke har individualiceret sig i beneldte Tilfælde, saasom Navnet Peder Jensen, er ælles for flere Mænd i Nørthornbye. Men hvorledes det nu end staaer sig ihenseende til Øiemedet af Annoncen, saa opfordrer den mig dog til offentligen at nævne følende Omstændigheder, der anledigede de Udladelser, denne berører. Efterat en norsk Skipper var landet ved Nørthornbye med en liden, af Fiæl og nogle til bestemt Brug, bestilte Birketræes=Planker bestaaende, Trælast, han forud for Penge, han var bleven mig skyldig, hafde tilforbundet sig at bringe, hafde begivet sig hid for at melde Ankomsten, indfandt jeg mig, tilligemed Skipperen, ved Stranden for at modtage Tømmeret, og det befandtes da, at ikke alene Birkeplankerne vare borte, men ogsaa den bedre Deel af Fjællene, efter Skipperens Paastand 14 Tylter. Jeg kom derpaa til Kundskab om, at bemeldte Peder Jensen med sin Vogn hafde bortført adskillige Læs af Tømmeret. Peder Jensen vedgik, at han, idet han var paa Stranden for at hente Fjæl, som det heedte, medtog, uden Tilladelse, Birkeplankerne til sit Hjem, hvorjeg og senere har erholdt dem. Herhos udsagde han, at han kun hafde hentet 3 Tylter Fjæl, og da han derpaa maatte erkjende, at han hafde erholdt 8 Tylter, tilføiede han at denne Uovereensstemmelse hidrørte derfra, at han ifølge Skipperens Anmodning for mig vilde skjule, at et saa stort Antal af Fjællene vare blevne udvalgte, eftersom det maatte antages, at jeg vilde blive vred derover. Skipperen derimod paastod, at han ikkun hafde tilladt Peder Jensen at hente 2 a 3 Tylter Fiæl og med den Betingelse, at han ved Afhentelsen skulde melde sig hos Skibsmandskabet, hvilket ikke skeede, saa at der fra Eierens Side hverken blev erfaret Tal eller Beskaffenhed af det Tømmer, som bortførtes, ligesom Skipperen og paastod, at der, Peder Jensens forøgede Angivende uagtet, manglede 6 Tylter Fiæl og 1 Birkeplanke. Denne saaledes ubilligede Medtagelse af anden Mands Gods, og denne, som det synes, for mig maskerede Adfærd, foranledigede mig Ærgrelse, hvorunder jeg benyttede berørte Udladelser. Jeg har antaget og erkjendt, at disse ikke kunne ansees velvalgte, og om og hvorvidt Peder Jensens forbemeldte Fremgang kan betragtes som velvalgt, eller ikke, henstiller jeg til mine ærede Medborgeres Dom. Hjørring, den 8de Januar 1835. Jensenius Bergh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
J Continuation af den tidligere udfærdigede Bekjendtgjørelse, angaaende Salg af Ulstrup Hovedgaard med Underliggende, kundgjøres herved endvidere til Lysthavendes Efterretning Følgende: Det Hovedgaarden underliggende Areal udgjør circa 470 Tdr. Agerland og circa 100 Tdr. England. Skovene indeholde et Areal af omtrent 530 Tdr. Land. Bygningerne ere alle grundmurede og særdeles solide, og Hovedbygningen afgiver særdeles beqvem og behagelig Bopæl for en herskabelig Familie. Gaarden er bortfæstet paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1832, men Forpagtningen er opsigelig med 1 Aars Varsel. Teglværket er ligeledes bortforpagtet, men kun paa 5 Aar, og denne Forpagtning kan ogsaa hæves ved 1/2 Aars foregaaende Opsigelse. Gaarden er beliggende 24 Miil fra Randers, tæt ved den seilbare Gudenaa, og har saaledes, med Hensyn til Afsætningen af sine Producter og disses Transport, en fordeelagtig Beliggenhed. Hoveriet til Gaarden er ophævet, men derfor oppebæres et aarligt Vederlag af omtrent 1400 Rbdlr. Sølv, dog haves af de forhen hoverrigjørende Fæstere en Deel Spændage og Gangdage til Gjødningsskjørsel, Hø slet og Skovning, ligesom der og haves circa 700 Ugedage af Huusmænd. Til Eiendommen gives god Jagt og godt Fiskeri, hvilket sidste ogsaa fortiden er bortforpagtet. Jorderne ere af en god Beskaffenhed og have i de senere Aar modtaget væsentlige Forbedringer. Saaledes ere betydelige Kjærstrækninger tagne under Cultur, og en Deel Hedejorder, som forhen laae udyrkede ere nu opdyrkede og give et særdeles godt Udbytte. Mærgel som haves i Overflødighed ligger saare bekvemt og har været benyttet i flere Aar. Med Gaarden følger 8 Heste, 3 Køer og 150 Faar og Lam, ligesom Kjøberen ogsaa er berettiget til at oppebære hos Forpagteren circa 2000 Rbd. Sølv, som denne ved Forpagtningens Fratrædelse skal er lægge for endeel Stude, som han ved Tiltrædelsen modtog med Gaarden. Forøvrigt holdes der for Øieblikket en Kvægbesætning af circa 150 Køer. Tienderne, som høre under Eiendommen, bestaae af Vinge, Thaarup og Langaa Sognes Kirkekorn- og Kvægtiende og Vinge Sogns Kongerugtiende, tilsammen matriculeret for 28 Tdr. 4 Skpr. 1 3/5 Alb. Hartkorn og det tiendeydende Hartkorn andrager ialt 320 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 ½ Alb. Disse Tiender ere bortaccorderede mod et bestemt Vederlag i Korn, som betales med Penge efter Capitelstaxten, og Indtægterne af bemeldte Tiender kunne anslaaes til 4 a 500 Rbd. aarlig. Paa Godsets Forbedring er ogsaa anvendt meget; saaledes ere 2 Byers Jorder fornylig omskiftede og 14 Gaarde og 2 Huse i denne Anledning udflyttede. Fæsternes Formues-Tilstand er i Almindelighed god og deres tilfæstede Jorder af god Beskaffenhed. Sluttelig tilføies, at de 3 af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritet i samme, og bliver saaledes kun at udbetale contant 1/2, som erlægges i 11te Juni Termin 1833. Tvende Faar, som ere indkomne i min Gaard, kan Eieren lade afhente imod dette Avertissements Betaling. Niels Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Da Præste=Enke Madame Tilemann, født Valeur, er ved Døden afgaaet, og hendes og forhen afdøde Mands Bo er taget under Behandling af undertegnede Skifteret; ere dette Boes Creditorer, ved Proclama af Dags Dato som vil blive læst inden vedkommende Retter, efter Bestemmelserne i Placaten at 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer, under disses Fortabelse. - Ligeledes ere de Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel indkaldte, til at give Mød og iagttage deres Tarv. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 12te Januar 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Licitation. Fredagen den 30te Dennes, Eftermiddag Kl. 2, afholdes Licitation paa disse Herreders Tingsted i Nørre-Sundby til Opførselse af en Bro paa den nye Landevei til Hiørring over Leerbækken i Hvorup Enge. Conditioner og Overslag fremlægges ved Licitationen, men ere og forinden til Eftersyn her paa Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Bekostningerne ved Arbeidet ere i Overslaget ansatte til 600 Rbd. 4 Mk. Repræs. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 13de Januar 1835. Lange.