JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Samme Dag haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Henrich Stampe, Assessor i Amiralitets-Retten samt Professor og Doctor Juris saa og Assessor udi Consistorio, at være tillige General-Auditeur ved Søe-Etaten. Samme Dag er Christian Fleischer, Amiralitets=Secretaire, Allern, bestilt at være tillige Ober-Auditeur ved bemeldte Etat.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Den 20 Decembr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern, nobiliteret Hr. Justiz Raad Claus Caspargaard. Samme Dag er Frederich Hanssen, Consul i Bordaux nobiliteret, og faaet Tilnavn af de Lilliendahl. Hr. Wilhelm Adolph Worsøe Allern beskikket til at være Sogne-Præst til Nautrup, Sæbye og Weile Sogner i Wiborg Stift. Hr. Lars Frisach er Allern, beskikket at være herefter Sogne-Præst til Krogstads Præstegield i Aggershuus-Stift Hr. Matthias Anderssen Harding er Allern, beskikket at være Residerende Capellan til Lombs Præstegield.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Den 23 Decembr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskikket Johan Jacob Voltelen til at være Postmester i Rendsborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Den 27 Decembr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern bevilget Studiosus Juris Jørgen Riis at være Procurator saavel for Høyeste Ret, som alle Ober- og Underretter i Danmark og Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Udi indeværende Aar 1748 ere i denne Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn Copulerede 690 Par, føde 2710, hvoriblant et Barn fød i Hellig Geistes Hospital, døde 3328, ere saa 618 fleere døde end føde. ContiAar 1748. Continuation af den Definitive-Freds-Tractat. Articul, 7.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Hans Majestæt Kongen af Sardinien skal forblive udi Besiddelse af alt det, som Han i gamle og nye Tider haver havt, i Besynderlighed udi Besiddelse af det Vigevaniske, som Høystsamme 1783. haver erhvervet sig, en Deel af det Pave For December Maaned Aar 1748. Pavesaniske og Grevskabet von Anghiera, saaledes som denne Herre for nærværende Tild i Kraft af de til Hannem gjorde Afstaaelse besidder samme Lande. Articul. 13.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Den Durchleuchtigste Hertug af Modena skal saavel i Kraft af nærværende Tractat, som og i Kraft af Hans Rettigheder, Prærogativer og Værdigheder inden 6 Uger, eller endnu før, om det er mueligt, efter denne Tractats Udvexling, tage alle sine Staater, Stæder, Fæstninger, Lande, Gods, Renter og Almindelighed alt det, som Han for denne Krig haver eyet og nødt. Til samme Tiid skal ogsaa Hans Archiver, Documenter, Skrifter og Meubler, af hvad forSlags end alt dette maatte være, iligemaade Artillerie, Krigs-Forraad og Ammunition, som udi disse Lande ved deres Jndtagelse er fundet, gives tilbage. Hvad som angaaer det, som deraf kand mangle, eller kand være forvandlet udi en anden Skikkelse, saa skal den rette og billige Priis af saadanne borttagne Ting, som igien maa tilbagegives, betales med reede Penge; hvilken Priis, saavel som og det Æqvivalent for de Lehne, som den Durchleuchtigste Hertug af Modena udi Ungarn haver besiddet, dersom ikke samme blive Ham tilbagegivne, skal bestemmes af de Respective Generaler og Commissarier, som i Følge af den 8 Articul af nærværende Tractat, 14 Dage efter dens Undertegnelse skal forsamle sig til Nizza, for med hinanden at aftale de beqvemmeste Midler til at i Værksætte Jndrømmelserne og tage de overladte Staater og Lande udi Besiddelse, saaledes, at den Durchleuchtigste Hertug af Modena paa samme Dag, da Han tager sine Staater i Besiddelse, til samme Tiid skal antræde Possession af sine Lehne i Ungarn, eller nyde bemeldte Æqvivalent og Værdien af de Sager, som man ikke kand give Ham tilbage. Ligeledes skal Han ogsaa udi en Tild af 6 Uger efter Ratificationernes Udvexling stilles tilfreds, og efter Billighed fornøyes i Henseende til Modtal-Godset, som tilhører Huuset af Gaskalla. Articul, 14.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-12-01
Den Durchleuchtigste Republiqve Genua skal, saavel i Kraft af nærværende Tractat saavel som og i Kraft af dens Rettigheder og Prærogativer inden 6 Uger, eller endnu før, igien antræde Besiddelsen af alle dens Staater Fæstninger, Stæder, Gods, af hvad for Beskaffenhed det end maatte være, Renter og Jndkomster, som den for nærværende Kriig haver nodt. J Besynderlighed skal alle og enhver Undersaatter af bemeldte Republiqve inden ovenmeldte Tild, efterat nærværende Tractats Ratificationers Udvexling er skeed, antræde Besiddelsen af samme, og nyde Frihed, til at disponere over alle Fonds, som de have havt udi Banqven i Wien udi Østerrige, i Bohmen, eller ogsaa udi en Deel af Keyserindens Dronningens af Ungarn og Bohmen Hendes Staater og i Kol dens af Sardinien Lande. Renterne af samme skal rigtig betales, at regne den Dag, da Udvexlingen af nærværende Tractats Rascationer er skeed. Mk. Resten af denne Desinitive Freds-Tractat skal følge Januar Maanedsallit¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Kiøbenhavns Post- Rytter No. 1. Som medfører.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Post-Tidenderne af 2. Januarn. Anno 1733. Fyr paa ny i Dag jeg seender, Hvad min Rytter har bragt med; Men, før jeg mig dertil vender, Legger jeg mit Ønske ned: Vor Konge CRISTIAN Gud kron med Held og Lykke, Saa vi Hans Hoved her maa længe kronet see SOPHIA MAGDALEN vor Dronning stedse smykke Med all Velsignelse, du Hende Gunst beree! Vor 2 Kr. Vor Kron-Prinz FRIDERICH, o Gud, hav steds i Øye! Printzess E lad i blomstrende Aar fremgaa Selv Himlen Kongens Huus Fornøyelse tilføye, At Rigerne maa see Det udi Velstand staa Det høybetroet Raad, de tvende RiddeOrden Vort GNERTITær, OUd styrk med Viisdoms Raad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Vor Land- og Søe Exani Dannemark og Norden. Forleen ny Kraft, Forstand, i deres Amt og Daad Giv ny Velsignelse og Fred alle Stænder, Giv Sundhed, Lykke, Held, med mange Velstands Aar,
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
At man i Rigerne ved alle Stæders Ender Af din velsigned Haand sit Levnets Ophold faaer Hermed jeg mit Ønske ender. Gunstig Læser, gode Ven, Nu jeg andet Nyt fremsender, Vend dit Øye da derhen Livorno, den 5 Decembr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
De Corsiske Affairer staae endnu paa forrige Fod, hvorvel man dagligen til Genua holder Raad, for (som det siunes) at giøre det Wienske ske Hoff nye Forslag, og at tentere noget en Faveur for Republiqven. Jmidlertiid veed man, at General Wachtendonck har allerede erholdet Ordre, inden 3 Uger at retirere sig med sine Folk fra Corsica.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Paris, den 15. Decembr. Den Spanske Ambassadeur har Forgaars erholdet en Expresser fra sit Hoff med denne angenemme Tidende: At Spanierne havde sidst afvigte 21. Novembr. fast med den heele Besætning af Oran gjort Udfald paa Algirerne og Morerne, som havde beleyret samme Stad, og, efter de udi 6 Timer havde holdt skarp Fægtning, erholdet en herlig Seyer, i det hen mod 10000 Morer, som havde villet afskiære de Spanske Hiem veyen, vare med stor Forliis blevne jagede paa Flugten. Man regnede og, at Barbarerne, med Døde, Qvæste og Fangne, havde vel mist 10000 Mænd, de Spanske havde paa deres Side 600 Døde og omtrent 1200 Blesserede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Blant de første befandte sig adskillige fornemme Øfficerer, besynderligen den commanderende Marqvis de St. Crux, De seyer-vindende Spanier havde gjort Forskandserne og Linierne lige plat med Jorden, forbrændt deres Baraqver og erobret deres grove Støkker &c. Formedelst denne Action var nu Staden Oran, samt dens Forter, fra en haardnakked og farlig Beleyring bleven befriet. Bemeldte Ambassadeur har her ved Hoffet bekiendtgjort denne Victorie. Derforuden har man med bemeldte Expresser de particulai¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
enlaire Efterretninger: at man over alt beklagede sig for Marqvis de St. Crux, efterdi han har været en stor General, og at Kongen af Spanien var ligeledes meget bedrøvet derover, og havde tilstaaet hans efterladte Gemahlinde og Enke, som for faa Dage siden kom i Barsel Seng, med en ung Søn, alle hendes omkommen Gemahl Besoldninger og Pensioner, og havde beviist alle hans Børn extraordinaire Gratificationes. Kort Beskrivning om de skadelige Søe Orme i Holland, om hvilke man adskillige gange i Aviserne har meldet: De Hollandske Beretninger ere Dag efter Dag slemmere og bedrøveligere formedelst den store Mængde af Søe-Orme, som aldrig nogen Tid for nu omstunder have været seete eller kiendte; og sette de denne Nation, som snart ikke af nogen har ladet sig tilforn skrekke, i saadant Frygt, at den daglig er bange for at blive oversvømmet af Vand, helst siden man ikke veed eller kand udfinde noget Middel imod disse Orme. Samme ere af adskillige Længder og Størrelser, see ud ligesom BlodJgler, og, hvor de eengang sette an, kand man ikke skaffe dem bort igien, skulle og ey alleene giennem æde Træ, men endog Steen, deres Hoveder skullevære saa haarde, at man maa slaa dem i tu med Hammere; de fæste sig ordinair neden om Pælene, stige saa lige op i Værret og af sig selv ned igien, opgave de største Bielker fra Grunden af indtil det øverste af Vandet, saaledes, at Bielkerne see snart ud ud som en Sigte fuld med Huller, og falde af sig selv om ved det at Vandet støder det ringeste til dem, komme saa drivende til Land i Hobe tall. General-Staten har derfore afvigte 18 Octobr. 1732 udi alle Provintzer anordnet en Faste- og BedeDag, med befaling til alle Prædikere, af hvad for Religion de og ere, at formane Folket til alvorlig Andagt og Bedring, for at stille Guds Vrede, der har tilsendt dem en Plage, hvoraf heele Staaten kunde blive ruineret. Det er NordHolland, hvorudi de Stæder Alemar, Horn, Enckhusen, Medenbleck og Amsterdam, (af hvilken berømt og prægtig Stad mange Mennisker saavel Kiøbmænd som andre, af Frygt for Stadens Undergang og Oversvømmelse, have etableret sig udi andre Stæder, som ere meest plagede af dette Ugiffer og i Fare at blive oversvømmet. J disse Qvarterer har man paa eengang fundet 1122 Pæle, i Længden 4000 Favne, af Ormene afgavede, hvilken Skade og Reparations Omkostninger Commissarierne regne paa 1 Million og 600000 Hollandske Gylden. Fra Geester Amt, Schaegen og Niedorp berettes Omkostningerne end ikke ringere, og at deres Jndkomster ere ikke sufficant til at oprette Skaden, dersom ikke General-Staten af den almindelig Cassa fournerer en mægtig Hielp paa Penge og Materialier. Bønderne, som boe ved Demningerne, tage Flugten med Fæe og Huusgeraad og retirere sig andensteds hen, af Frygt, at blive u-forvarende opsluggede af Vandet, saasom de opgnavede Pæle ikke ere stærke ke nok til at imodstaae Vandets Gevalt, i Fald Søen skulde formedelst Storm begynde at bruuse. Kiøbenhavn, den 2 Jan. 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Den 22 Decembr. 1732. er Lauritz Schade Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Stadel Sogn i Riber Stift. Samme Dag er Christen Jensen Winther Allernaadigst confirmeret at være Bedemand i Aalborg. Den 29 dito er Hr. Peder Hansen Palludan, Hendes Kongl. Høyhed Princesse Sophiæ Hedevigs Confessionarius, Allernaadigst kaldet at være Sogne-Præst Poul Rogert at være i Callundborg. Medtienner og Capellan pro Persona til Nakskov og Brandeslef Meenigheder Jligemaade er Hr. Erich Tyr Lolland. holm Allernaadigst confirmeret at være Medtienner og Capellan pro Persona til Sem og Slaugens Meenigheder i Norge. Saa er og Christian Kaarseberg Allernaadigst bestilt at være Byefoget i Friderichshald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Den 31 Decembr. haver det Allernaadigst behaget Hans Kongl. Majestet ved Søe-Etaten at benaade Efterfølgende med Commandeur-Capitainers Caracter, neml. Wolter Jansen; Michel Christian Lud Ludwig Ferdinand Tønder Ole Budde; Leonhardt Klouman og Caspar Frid. de Fontenay. Dernæst haver Hans Majst. Allernaadigst gratificeret Følgende med Capitainers Caracterer, n. Jsaac Norman, Nicolai Peter Judicher; Morsen; Trojel, Kierulf; Vind; Lund; Bircherod og Fontenai. Til Capitain-Lieutenanter haver Hans Majest. Allernaadigst beskikket, Klog; Printz; Lemmiche; Lütken; Sebøkker; Fischer, Kierumgaard; Seløyter; Bruun; Wodroff, Gerner og Lützau. Fremdeles Allernaadigst bestilt Følgende til Premier-Lieutenanter, neml: Viller; Hansen; Lund; Schønebøll, Stibolt; Torbiørnsen; Werserslew; Thura; Embsen; Bang Holst; Helt; Eggers, Meier; Belitz; Richardt; Herst; Zimmer; Hagedorn; Rømeling og Ørn. Ydermeere Allernaadigst promoveret Efterfølgende til Second-Lieutenanter, neml. Rejersen; Kønig; Plato, Schweder; VodroffWitteenhoff, Schønnebøll; Vigand Rosbach, Husman; Schumacker; Vieth; Larsen; Møller; Lamonerie; H. Holst, Mecklenborg; J. C. Holst; Wulf; Dissingtong og Carstensen. hver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Avertissements. 1. Procurator Sr. Anders Bruun, boende i Calleboderne, har i Commission til Forhandling et Anno 1730 opbygt Grund muured Huus af 2de Etager med Qvist, dobbelte Værelser, Jndkiørsel og Venderum i Gaarden, hvorudi findes aparte et Bindingsverks Huus af 2de Etager med Ege Foed-Støkker og Stolper til Remis og Stalderum for 3 Heste, hvilket Huus kunde falde beqvem for adskillige, som behøve at holde Heste og Vogn, eller de som til deres aparte Brug kunde behøve Bag-Huuset. Det er forlengst i Brand-Cassen forsikret, thi behage Liebhaberne sig til hannem om de øvrige Conditioner at adressere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-02
Skipper Ernst Christophersen, boende paa Christianshafn i store Kongens Gade, som nyeligen er kommen fra Randers, og med sit Fartøy ved Børsen for No. 12. er beliggende, giør bekiendt, at hos hannem er at bekomme meget godt Jydsk Rug, extra skiøn nylig saltet Oxe- og Lamme-Kiød, allerbeste Hollænder=Smør, som hand sælger i og uden Parthie, alt for en civil Priis; de Lysthavenge behage at anmelde sig hos hannem sit iboende Huus. 2. Gives hermed alle og enhver tilkiende, at fra Viinhandteren Hr. Leonarderen boende i Høybrostræde er bortløben een Dreng, ved Nafn Hans Henrich Funck, barnførd i Fyen, som er befunden i Tyverie, hvilket hand ey allene har tilstaaet, mens og selv bekiendt, at hand slige hans Tyverie i ald den Tid hand har været udi Tieneste neml. halvsiette Aar har begaaet, desforuden har hand, førend hand bortløb, opbrudt een Dør, og udtaget adskillige Klæder, bemelte Dreng er middelmaadig af Statur, ungefehr tive Aar gammel, brunagtig Haar og Klæder, hvem som kand bringe hannem tilstede, skall have en skikkelig Recompance i det mindste Ti Rixdahler, paa det denne Dreng andre lige sindede til Afskye, kunde faae hans velfortiente Straf. 4. Ved Holmens Broe bliver, af den der liggende Øster-Jagt. gode friske Holsteenske Østers solt hver 100 til 6 Mark. Liebhaderne kand være forvisset, at disse Østers ikke har taget i Skibet til dato Skade af Frost, mens derimod samme at være gandske friske og levende, til meere Forsikring for de Kiøbende erbyder man sig gierne at extradere Pengene igien dersom det sig anderledes befindes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Kiøbenhavns Post-Rytter No. 2. Som medfører Post-Tidenderne af 5. Januarii. Anno 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Constantinopel, den 5 Novembr. Det store Divan har nu en Tid lang været adskillige gange forsamlet, og forsikkrer man, at denne Slutning skal være fattet: at giøre Fred med Persien, for siden at komme Republiqven Algier til Hielp med en anseelig Armee, og sette samme i Stand, at den kand drive Spanierne igien ud af Africa. Her gaaer og allerede Rygte, at man saavit har sluttet Forliig, for paa begge Sider at udnævne Commissarier, som skulle handle med hinanden om ny Fred; men man frygter for, at at Thamas Kouli Can Ebramond Douller, de Preusiske Schachs Premier Minister, maatte li være villig dertil, saasom samme er meget forbittered imod Porten, og han, nu han har gjort det meste han kand, i at hielpe Prinz Thamas paa sine Forfædres Throne, har aldeeles bemægtiget sig Raadet, og er allene Aarsag til at Persianerne have brut den sidst slutted Fred; og kand hans Stolthed og høye Mood sees af efterfølgende Skrivelse, hvilken han strax, efter Freden var brudt, sendte til Bassa af Bagdad: Vi give Eder, Bassa af Babylon, tilkiende. Først, at vi ville og forlange at være Mester, for i fuldkommen Frihed, og saa ofte det os behager, at besøge Jman Ali, Gerbeler Mahalade, Mousa og Husseis Gravsteder: Fordet andet; at, for at gjøre vores Wallfahrter til disse Steder med saadan Sømmelighed, som vor Lov udkræver, er det høyst nødigt, at alle i sidste Krig fangne Persianer skulle erlediges af deres Slaverie; og at, saasom vores andre i samme Krig, dødede Brødres Blod endnu røger og skriger om Hevn, ligesaa meget Blod af Stor-Sultans Underdanere maa udgydes, som disse have udgydet af Kongens af Persien Underdanere. Vi have Eder denne vores Villie og Meening villet bekiendtgiøre, paa det J ikke skal eller kand beskylde os, at vi have overrumplet Eder, og at J kand giøre Eder ferdig til Strid. Hvad os angaaer, da giøre vi os berede, forinden kort Tid med vores Armee at søge den angenemme og friske Luft, som man nyder i Babylons Lyst-Grændser og Egne, og at lade vo og trætte Tropper hvile ud under Skyggen af ders Stads-Muure.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Madrit den 7 Dec. Seeneste Efterretninger fra Ceuta melde, at Morerne havde leyret sig meer end en Miil Veys fra samme Fæstning; og at Gouverneuren, for at erfare Tilstanden i deres Leyer, havde den 15 Nov. om Aftenen langs Kosterne udsendt 50 Soldater i adskillige Fartøyer, som stege i Land udi en Bay eller Havn digt ved Fienden. Da nu Morgenen derefter 8 Morer lode sig sammesteds see, havde de Spanske skudt løs paa dem, dødet 3 af samme, saaret een, og taget een til Fange, med hvilke 2de Sidste de havde begivet sig til Skibs da man af samme havde fornummet, at deres Armee bestod den gang kun af 4000 Fodfolk og 1500 Ryttere, og at Kongen af Marocco, af Frygt for Forræderie af Gouverneuren til Tetuan, havde satt denne af, og en anden Bassa i hans Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Neapolis, den 9 Decembr. Her løbe immerfort fleere bedrøvelige Tidender ind om den store Skade, sidstmeldte Jordskielv har foraarsaget: J særdeleshed er i Staden Avelino ikke een Bygning bleven udskad. Jligemaade har Landskabet af Pietra di Fusco, Cardinal Cosciæ Faderland, lidet stor Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
London, den 12 Decembr. De Deputerede af Commerce-Raadet, som Kongen har overdraget sidst ommeldte Materie, have giort den Spanske Ambassadeur deres forste ste Forestilling, som roulerer over de Ordre, Told Betienterne imod de Brittanniske Kiøbmænd, i at fordre deres Ud- og Indgangs Rettigheder af Vahrene, med yderste Violence forøvede, uden at accordere dem den Faveurs Afslag og Rabat, som Spanien under forrige Regiering har tilstaaet dem, og hvortil den Engelske Nation, formedelst de fastsluttede Tractater, er authorisered, hvilket ikke kunde komme Hans Catholske Majestæt til nogen Præjudice, ey heller tilføye den Spanske Nations Jnteressenter nogen Skade, men var meget meere til at befæste den gode Forstaaelse og Harmonie mellem begge Nationer som med største Gunst burde tractere hinanden. bemeldte Deputerede have ved denne Leylighed viist, at saadant bliver ved den Nægtelse hindret, som det Spanske Hoff hidindtil har gjort, i at accordere de Engelske de Conservateur=Dommere, i Havnene og Stæderne af Spanien med samme Pouvoir, som de under forrige Regieringer, indtil Carolill. Død have været etablerede. Denne deres Fordring grunder sig ogsaa paa Retfærdighed, naar det Spanske Hoff kun vilde betragte, at denne Frihed er uden nogen Hinder forundt Frankrige, og at General Staaten, som ikke bør have meere Rett end Engelænderne, nyde saadan i Conformitæt af den 17 Artikel udi den Utrechtske Tractat, som 1714 den 26 Junii blev med General-Staaten sluttet, uden at bemeldte Staat eller dens Underdanere hverken Possession eller med Ret have desligest at præ tentendere, i Kraft af en fordum opretted Tractat, med Spanien &c. Man er vel med bemeldte Spanske Ministers Conduite meget vel tilfreds og synes han ikke at glemme noget, for at vinde Engelændernes Confidence; men dog ere mange af den Meening, at der er en stor Politiqve i denne Ministers Conduite forborgen, og at han maa have vigtige Sager at forestille, som tør maa skee ikke være alt for angenem for Engelænderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Efter Parlementets Forsamling bliver nu derfore desto meere Længsel, saasom man er forsikred om, at, naar det bliver aabnet, det store og uafgjort Verk om Gibraltar skal komme paa Tapetet, hvilket tør foraarsage større Besværligheder, end maa skee mange meene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Regensborg, den 18 Decembr. Udi en i Hertugdommet Jülich liggende Stad, Hamboch kaldet, har en Præst, som hidindtil har været Roman Catholsk, fundet sin Samvittighed saaledes besværet, at han offentligen paa Prædike-Stolen har bekiendt for Meenigheden, hvorledes han nu af Sandhed var overbeviist, at den Evangeliske Lærre var den ene og Saliggiørende Lærdom, og derfore vilde have dem formanet herudi snart at efterfølge ham og antage Sandheden. Men samme er strax derpaa bleven satt i Fængsel og Sagen til Dom Capitulet berettet, som har skikket General Vicarium derhen, hvorpaa bemeldte Præst er paa Bispe-Gaarden satt under Forvaring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Paris, den 19. Decembr. Marqvis von Castellar har med en Expresser ey alleene allene erholdet Confirmation om den Træfning, som d. 21 Nov. ved Oran forefaldt, men endogsaa Tidende, at den Spanske Besætning havde den 23 dito igien gjort Udfald, og med stor Manhaftighed jaget Morerne af alle deres Løbgraver og fuldt dem igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Haag den 27 Dec. De Stor-Brittanniske Staats Secretairen have nu i kort Tiid holdt adskillige Conferencer med vores og den Kæyserl. Ministre, og det overden Beretning, som er indløben fra Hr. Keene, Stor-Brittanniske Minister til Sevilien, at mellem Spanien og Frankrige torde med det første blive troffet en Alliance, ved hvilken, om den skulde komme til Stand, Europa Rolighed meere blev styrret end underholdt. Efterdi da Kongen af Spanien er en contraherend Deel af den Wieenske Tractat, saa har man inviteret den Spanske Ambassadeur til London, Græven af Mon tyd, til bemeldte Conferencer, og, da han indfandsig, declareret hannem, at, saasom den fornemmeste Hensigt udi bemeldte Tractat var at conservere Ro i Europa, samt og derudi var stipuleret: at ingen af de contracterende Puissancer skulde træffe nogen Alliance, førend den lod de andre saadant vide, man haabede, at Hans Catholske Majest. vilde give en oprigtig Communication om den med Frankrige forehavende Alliance; hvorpaa oven anførte Ambassadeur, saa snart han kom hiem, affærdigede en Expresser til sit sit Hoff, angaaende denne Sag, og raadførte sig ikke engang med den Franske Minister, Hr. de Chavigny. Derefter have vore Ministre givet de Stor-Brittanniske Ministre at forstaae, hvorledes det var høyt fornødent, at blant vore Tropper skeede ingen Reduction, men heller og end meget meere at underholde dem paa den Fod, de nu ere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-01-05
Hamborg, den 30 Decembr. Afvigte anden Jule-Dag om Aftenen døde her den ældste præsiderende Borgermester og Generalissimus Hr. Garlieb Sylm efter 4 Dages Sygdom død i sin Alders 57 Aar. Særdeles remarquabelt er dette, at Arvingerne fandte en omstændelig Forordning i hans Chatoul, hvorledes alling skulle laves efter hans Død, saavel med Liig-Begængelsen, som og siden i Regard af hans efterladte Gods, besynderligen forordner han derudi at sette all overflødig Statz og Pragt tilside. Tredie Jule-Dag brød det Brunsvig-Beverske Herskab op herfra til Arensbock; men Prinz Anthon Ulrich har over Lybek, Swerin, Dantzig, Königsberg &c. antrædet sin concerterte Reise til Rusland, og bestaar hans Suite af 2 Cavalerer nemle Hr. von Heimborg og Kniested, samt 6 Laqveyer og 2 Pager, tilsammen 20 Personer. Siden den Tid er det Rygte, man havde tilforn, endnu vidre udspredt, at mellem ham og den unge Meklenborgeske Princesse maa virkelig være en Mariage paa Tapetet. Fremdeles har man erfaret, at kort førend Høibemeldte Herskab reiste, ankomme nogle kostbare. bare Presenter fra det Kæyserl. Hoff for Printzen neml. et Muffe-Giørte riig med Juveler besatt af Værdi 8000 Gl. iligemaade for Princessen et kostbart Repeteer-Uhr samt andre Piererien fra Hans Kongl. Høyhed Kron-Printzen af Preussen.