Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-26
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Blandinger. Odense. Lov, blev forkastet med 42 St. mod 17. Med 34 St. mod 25 blev det besluttet, at der i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning skulde optages en bemærkning i Overeensstemmelse med Uhrmager Kyhls Amendement til 82: "At de tre førstanførte Møntsorter (40, 20 og 10 s.) skulle udpræges af resp. 14-lødigt, 11-lødigt og Selødigt Sølv." Med 57 St. mod 2 blev det besluttet, ligeledes i Betænkningen at optage en bemærkning, i Overeensstemmelse med Committeens Yttringer ved samme Paragraph om, at det ikke synes nødvendigt for Omløbets Lethed at udmønte saavel 10 som 8 Skillinger. Med 58 St. mod 1 blev det endvidere besluttet i Betænkningens Præmisser at optage en bemærkning i Overeensstemmelse med Committeens Henstilling til 8 4 om, at den bebudede Ommøntning af de mindre Sølvmønter maa fremmes med al mulig Hurtighed. Med 55 St. mod 4 besluttedes endelig, i Betænkningen at optage en bemærkning i samme Retning som Committeens Yttringer om, at den forandrede Jnddeling af Rigsbankdaleren ikke indføres i Kongeriget, naar den ikke tillige bliver indført i Hertugdømmerne. Efter Udfaldet af de saaledes stedfundne Afstemninger frafaldt Godseier Langkilde sit Amendement: "at det indstilles, at det forelagte Udkast ikke emanerer som Lov." - Til endelig Behandling blev sluttelig foretaget Sagen betræffende Udkast til en Plakat for Kongeriget Danmark, ang. Jndførsel, Fabrikation og Brug af Spillekort. Da Jngen begierede Ordet, og Committeens Jndstilling gik ud paa, "at det forelagte Lovudkast maa emanere som Lov, blev denne Jndstilling, da intet Amendement, var stillet, uden Afstemning anseet som eenstemmig antaget med 59 St.) - 31te Møde 21 Aug. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget Commiteebetænkning betræffende Udkast til en Plakat, ang. Tillægsbestemmelser til Consumtionstariffen. Derefter oplæste Prof. Christensen det af ham indgivne Andragende om Reduction i det nuværende FourageRations-Antal, hvilket Andragende gaaer ud paa, "at det maatte blive nærmere undersøgt, om og hvorvidt en Reduction i det nærværende Fourage-Ration antal, til Lettelse for Landet, maatte kunne iværksættes for Fredstjenesten, samt at derhos vedkommende Autoriteter, det være Generalcommissariatscollegiet eller Generalqvarteermesteren eller Generaladjutanten, eller alle tre hver for sit Ressort, maatte vorde gjorte ansvarlige for, at de Rationer, som modtages, virkelig blive anvendte efter deres Bestemmelse." (Andragendet afvistes med 30 St. mod 28). - Under de derpaa følgende Debatter i Sagen om Bommenes Nedlæggelse i Fyen, yttrede Kammerraad Hillerup. Det er ikke for at fremsætte Grunde, der tale for Bommenes Ophævelse i Almindelighed eller specielt i Fyen, at jeg tager Ordet, heller ikke for at paavise de Midler, hvorved Afgangen i Veivæsenets Jndtægter bedst ville kunne dækkes, men for at gjøre opmærksom paa en Ulempe eller Ubillighed. der er forbunden med Bomindretningen, nemlig den Ulighed i Beskatningen, den medfører for de forskjellige Beboere af Oplandet omkring flere Kjøbstæder. Jeg skal saaledes t. Ex., nævne Vesterportsbommen ved Odense, hvorigjennem Passagen fører ikke alene fra Middelfarts store Landevei, men ogsaa fra den saakaldte Ruggaardsmindre Landevei, med dens talrige Biveie. Da denne sidste Vei netop støder sammen med Hovedlandeveien umiddelbart udenfor Bommen, følger deraf, at dette store Districts Beboere, hver Gang de skulle til Odense, maae betale Bompenge, uagtet de aldeles ikke befare Hovedlandeveien. At dette maa være en betydelig og modbydelig Udgift for dem, er let at begribe, og jeg skal oplyse det Odense derved ved et Par smaae Data. Jndtægten af den nævnte Bom udgjør, efter Opgivende i Stændertidenden for 1842, 1130 Rbd.; medens den næste Bom, der var No. 5 paa Fortegnelsen, kun gav en Jndtægt af 365 Rbd. aarlig; da der nu mellem disse 2 Bomme ingen anden betydelig Communications-Vei støder til Hovedlandeveien end Ruggaards-Veien, fremgaaer det heraf, at de 765 Rbd., som Vesterportsbommen indbringer mere end den anden Bom, for en stor Deel eller næsten alt udredes af hiint Districts Beboere, som blot kjøre gjennem Bommen uden videre at befare Veien. Det er ogsaa ganske sikkert, at flere Beboere, navnlig nogle Teglværkseiere, have en aarlig Udgift i Bompenge paa 30, 40 Rbd., ja endog mere; hvilket Beløb de, som sagt, maae udrede, uden deraf at have nogen Nytte. Denne Ulighed i Beskatningen opfordrer endmere til at afskaffe en Jndretning, der er saa almindelig forhadt i Fyen. Exam. jur. Maaløe omtalte før at Netto-Jndtægten af samtlige Bomme i Fyen ialt udgjorde c. 2700 Rbd. aarlig. Naar Man nu fradrager de 1130 Rbd., som Vesterports-Bom indbringer, bliver der omtrent en Netto-Jndtægt af 170 Rbd. i Gjennemsnit for hver af de 9 andre, altsaa ikke engang saa meget, som Oppebørselen kan anslaaes at koste. Jeg troer saaledes, at der er særdeles Anledning til at tage Sagen under Overveielse, og jeg skal endnu kun tilføie, at Forpagtningen af flere Bomme, saavidt jeg veed, udløber næstkommende første Mai, idetmindste er dette Tilfældet med Bommen ved Odense, samt at det i Odense er omtalt, at føre Ruggaards-Veien direkte ind i Byen, hvorved Vesterports=Bommen vil blive omgaaet.