JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
samt Hof= og Stadsretten har den 22de Juli kjendt Parterne fri for hinandens Tiltale. (Berg. Av.) Fra Falster. Om den Hyldest, Stiftamtmand Jessen har modtaget af Amtets Beboere i Anledning af hans 25-aarige Embedstid, erfares endvidere: Det var Embedsmænd, Godseiere, Borgere og Bønder som havde forenet sig om at bevidne ham deres Agtelse og Erkjendtlighed, og i Spidsen for Festens Arrangement havde stillet sig Nykjøbing Byes Repræsentanter. Som Erkjendtligheds=Beviser overraktes ham ved Deputationer værdifulde Sager, saasom en stor Sølv=Terrin, en Sølv Bordopsats, &c. &c. Borgerkorpset paraderede under Gratulationen. Derefter var foranstaltet en Diner, hvortil Stiftamtmanden med Familie var indbuden i Bangsebro Skov for over 200 Personer af alle Stænder i et dertil indrettet, smukt decoreret Telt. Efter Dineen var Bal og Fyrværkerie. Det var en sand Folkefest. Schleswig, (i Begyndelsen af Juli). Den nylig i Flensborg afholdte geistlige Forsamling, (Præsteconvent) der ved sine Medlemmers Antal, og Manges virkelig store Mands=Betydenhed, er i sit Slags den betydningsfuldeste Forening i hele Schleswig=Holsteen, lagde denne Gang ikke mindre Kraft og Liv for Dagen end forrige Gang, da nogle antidanske Bordsententser opvakte stor Bevægelse og endogsaa foranledigede Regjeringen til at fordre en Erklæring, af den aandrige og ærværdige Provst Jacobsen. Man erfoer imidlertid, at denne Erklæring ikke har havt videre Følger. Provstens Embedsbrødre takkede ham for den værdige holdning, han havde viist saavel der som i den hele Sag, og Pastor Lorenzen, fra Adelbye, der forøvrigt ikke er ugunstig stemt mod Absolutisme i Stat og Kirke, udtalte sig her, ligesom i Stænderforsamlingen, for tydsk Sprog, Dannelse og Skikke i Hertugdømmet Schleswig. Pastor Volquarts af Flensborg holdt en Tale imod Synodal og Presbyterialforfatningen, og den tilstedeværende Generalsuperintendent Callisen var gandske af hans Mening, hvorover man maatte undre sig, da han i tidligere Skrifter og mundtlige Yttringer havde erklæret sig derfor. Men endnu mere maa man forundre sig over, at de virkelige Venner af saadanne kirkelige Reformer iagttoge en dyb Taushed, og det uagtet flere af dem vare tilstede i Forsamlingen. Den hidtilværende Præsident, Provst Jacobsen, havde, paa Grund af Alderdom og især fordi han ved et ulykkeligt Fald havde faaet Lamhed i sin høire Haand, søgt om Fritagelse for Provsteforretningerne, og da han nu ogsaa af samme Grund nedlagde sit Præsidium, modtog han mange Beviser paa Kjærlighed og Høiagtelse, og gav selv mangfoldige Prøver paa sin Aands Styrke og Friskhed. Som hans Efterfølger i Provsteværdigheden og altsaa ogsaa som Præsident for den geistlige Forsamling i Flensborg, nævner man: Pastor Lorenzen i Adelbye. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Skibs=Efterretninger. I dette Aars 7 forløbne Maaneder ere over 9000 Skibe passerede gjennem Øresund. Skpr. Schulz fra Thisted, med Havre til London, er strandet ved Harlingen. - Capt. H. Eggers, førende Skibet Frau Anna, som paa en Reise fra Khvn, til Newcastle var kommet under Havarie ind til Mandal, er den 16de Juli fundet druknet sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Befordringer og Afg. i Landmilitair=Etaten Hs. D. Prinds Friedrich af Augustenborg, Oberst og Chef for Livregm. Curasserer, meddeelt Generalmajor Caracteer. Major og Esqvadronschef ved Fyenske Dragoner, H. v. Schau, i Naade og med Pension afskediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Auditeurerne Lindenhan, Stricker og Brenning, udnævnte til Overauditeurer. Compagniechirurg og Dr. med, 4 chir. E. Schrøder meddeelt Bataillonschirurgs Caracteer. Cand. juris C. Weis, M. Steenstrup og F. Bruun udnævnte til Auditeurer i Armeen. Exam. juris A. Hagen meddeelt Krigssecretairs Caracteer. Dødsfald. Commandeurkapt Cederfeld de Simonsen, paa Erholm i Fyen. Hans Junior (47 Aar gl.) i Sundbye Færgegaard paa Falster. Gjæstgiver Christophersen i Storeheddinge. Pastor emeritus Chr. M. Krarup, forhen Sognepræst til Alslef og Hostrup M. i Ribe Stift. Skibskapt. Berthelsen paa Fanøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Copulerede. J Khvn. den 15de Juli. Hr. Skuespiller Nielsen og Skuespillerinde Jfr. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Ved Tallotteriets 1309 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 73. 43. 79. 56. 35.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker Rawert med Frue og Datter, Major v. Flindt med Søn og Tjener, Pastor Holst, Skolelærer, Fromberg, Jfr. J. Rudkjøbing, Jfr. S. Stabell, Mad. Sommer med to Døttre, Proprietair Langheim, Handelsbetjent Broge, Cand. theol. C. W. Schau, Jfr. J. Bagger, Gibsersvend S. Adriozzi, Handelsfuldmægtig Hald, Cand. theol. C. Allen, Cand. theol. Hasle, Lieutenant v. Trepka, Cand. theol. Bruun, Jfr. A. Bruun, Madame Raaschau, Jfr. Beck, Justitsraad Amtsforvalter Wilde med Søn, Proprietair Chr. Juul, Bogholder Gjern, Studenterne Arenstorff, Ronne, Krebs, Nielsen og Kødke, Cand. jur. I. de Fontenay, Jfr. J. Rotwidt, Disciplene Wilstrup, Nylandt samt F. og I. Hertz, Hoboist Lincke, Madame Vallentin med Søn. Med Aarhuus=Paquetten No. 1 fra Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Fru Ritmesterinde Lausen med 2 Døttre og en Søn, Frøkenerne Behmann, Preetzmann og Helene Krogh, FrueSilfverberg, Disciplene Carstensen, Ramus og Knudsen, Jfr. Ch. Bindroff, Skomager Jacobsen, K. Dorschæus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Jndsendt. J No. 19 af Folkebladet for 1839 har Hr. Studiosus, theologi Nis Hansen gjort os bekjendt med en Mand fra det saakaldte Provstie, i Nærheden af Kiel, ved Navn Adam Sternkloth, som den der i vor Stat for omtrent 50 Aar siden, skulde have været den første Opdager af Mærgelens Anvendelse til Forøgelse af Jordens Frugtbarhed. At dette, for saavidt Hertugdommene angaaer, kan være rigtigt, vil jeg ikke drage i Tvivl, men at Mærglens Brug og Virkning i Jylland længe for den Tid var bekjendt, veed jeg med fuldkommen Vished. Etatsraad Teilmann til Endrupholm i Gjording Herred var i den sydlige Deel af Nørre-Jylland den Første som for henimod 80 Aar siden brugte Mærgel og Asses for Lautrup paa Estrup begyndte omtrent 1770 at anvende samme paa Hovedgaardens raae Jorder, men ingen af dem vare Opdagerne. J sin Ungdom opholdt Assessoren sig i Thisted Amt paa Vestervig-Closter, som og paa Tviis Closter i Nærheden af Holstebroe, hvor han havde lært Mærglen og dens Brug at kjende, og man fornærmer neppe Sandheden naar man antager at det er 100 Aar og derover siden man i hine Egne opdagede dett. Pirringsmiddels Anvendelighed, fornemmelig paa udyrkede maarrede Jorder, hvad man og kalder Hede=Humos, følgelig 50 Aar eller derover før denne Opdagelse skete i Provstiet. Anmelderen har fuldkommen ret, naar han siger: at store Strækninger af mager Hedejord og Overdrev ved Mærgelens Anvendelse ere forvandlede til frugtbare Kornmarker og frodige Græsgange, hvad i langt høiere Grad, er Tilfældet i Jylland som i Hertugdommerne, men Grundforvedring tør man dog ikke vente sig af dette temporaire Hielpemiddel, da man ved sørgelig Erfaring finder det gamle Ordsprog bekræftet, at Mærgel giver en riig Fader, men en fattig Søn. Det vilde imidlertid være urimeligt at fraraade Mærgelens Brug, da samme har hjulpet os til Millioner Tønder Korn som til vort Qvægholds betydelige Forøgelse, der ellers ei var bleven frembragt, men blot tilraade Forsigtighed i de Egne hvor Erfaring ei endnu har været den paalideligste Læremester, samt gjøre opmærksom paa, at efter 20 til 30 Aars Forløb ophører, endog ved den meest forsigtige Brug, Virkningen, og gjentagen Mærgling vistnok paa de fleste Jorder er utilraadelig, fordi den intet gavner. H. W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 29de Juli behagede det Gud ved en pludselig Død at bortkalde til et bedre Liv vor ældste, inderlig elskede Søn, Grunii, i en Alder af 12 1/2 Aar. Dette for os saa smertelige Tab bekjendtgjøres herved forSlægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vor dybe Sorg vi ere forvissede. A. Busck. M. Busck, for Secher, Brandassurance=Foreningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Da der endnu mangler Betydeligt i det Beløb som udfordres for at Assurancen kan begynde, saa anmodes Enhver om snarest at tegne sig, og indsende Listerne til Procurator Jngerslew i Aarhuus, hos hvem man ligeledes kan tegne sig. Aarhuus, den 7de August 1839. Committeen. Selskabet for Hesteavlens Fremme, i Veile Amt og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
For Selskabets samtlige Medlemmer bekjendtgjøres herved at den tiltænkte Besigtelse af Hingster og Hopper med Præmieuddeling, vil finde Sted paa Markedspladsen uden for Veile Nørreport Løverdagen den 24de August næstkomm., Kl. 10 om Formiddagen. Først besigtes Hingsterne og siden Hopperne. Det videre herom sees af det Medlemmerne tilsendte Regulativ. Hr. Lector With har lovet at give Møde for som Formand i Dommercommitteen at lede Forretningerne paa denne Dag. Viusgaard, den 1ste August 1839. Better. C. Dalgas. Jnqversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Bødkermester Søren Thomsen og ligel. afgangne Hustrue foretages 4de Auction over den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 876, paa Guldsmedgade, Torsdagen den 15de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te August 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Enkemadame Bjørn, foretages Auction, Tirsdagen den 13de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over Meubler og Effecter, bemeldte Boe tilhørende, bestaaende af et Fyrre=Schatol med Opsats, et 8 Dages Stueuhr, et Hjørneskab, Speile, Borde, Stole, Sengeklæder, noget Dækketøi og Kjøkkentøi, 4 Sølv Spiseskeer m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de August 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Efter vedtagen Bestemmelse i Boet efter Skomager Søren Nielsens Enke, foretages Auction Torsdagen den 15de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over Meubler og Effecter bemeldte Boe tilhørende, bestaaende af en rødmalet Dragkiste, et Sengested, Sengeklæder, Gangklæder, noget Kjøkkentøi, m. m. Ved samme Auction bliver solgt afdøde Bolette Kirstine Nielsens Efterladenskaber, bestaaende af en Dragkiste, endeel Gangklæder og noget Kjøkkentøi, samt Skrædersvend Nicolai Weibels Efterladenskaber, bestaaende af nogle Gangklæder, en Guld Fingerring og en stor rødmalet Kiste. - Hvilket herved bekjendtgjøres. huus, den 8de August 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Ved Hesteskuet, som den 3die September d. A. afholdes paa Rendebanen ved Randers, efterat Væddelöbene ere endte, ville de af de for kongelig Regning kjøbte unge Halvblodshingster, som til den Tid ikke maatte være solgte, blive stillede til Skue, for, paa de tidligere bekjendtgjorte Vilkaar, der at sælges under Haanden. De af Hingsterne, der paa denne Maade ikke skulle blive afhændede, ville blive stillede til den efter Skuet stedfindende offentlige Auction. Aarhuus, den 2den August 1839. Flindt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Jfølge Beslutning tagen paa Skiftet i Jens Jørgen Christiansens og Kone Karen Jensdatters Separationsboe, bliver den Boet tilhørende Gaard i Haurum, Hornborg Sogn, Nim Herred, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb., Skovskyld 2 3/4 Alb. med Afgrøde, stillet til Bortsalg ved Auction, som holdes i Gaarden Onsdagen den 21de dennes, Formiddag Kl. 10. Til Gaarden hører circa 38 Tdr. Sædeland, gode Jorder, Tørveskjær haves til Fornødenhed, og af Enghøe avles aarlig 20 a 24 Læs. Strax efter at Gaarden er solgt forauctioneres Boets Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, en Jern Kakkelovn, Kjedler, Kar, Borde, Stole og meere Jndboe, Vogne, Alpuge og Harver, 4 Heste, Køer, 3 Qvier og 2 Kalve, 10 Faar, 8 Lamlen Soe og en Griis m. m. af conrad Bror Lysthavende indbyde af de af 21. Woen og im herveders Contoir i Horsensgasion 37, inden 3die Aug. 1839. 126150 Fr. Justitsold, Herredsfoged Børnths sig, ønsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
med Proclama, som snarest muligtelskene for vedkommende Over, og indentet, ere alle og enhver som i nævne Maade, maatte have noget at fordre i Standboet efter lotte Maria Birch, Enke afløs mas det Fagni 6 Trykte Aarhuus Stiftsbogtrykt, Trykkegaarhuus Stiftsbogtrykkes. De efter forhen afdøde Biskop over Aarhuus Stift, Andreas Birch, Dr. & Prof. Theol, samt Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet. af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for Landvæsenskommissair og Birkedommer Rasmussen, 1 Aarhuus, som af undertegnede, den Afdødes myndige og eneste Arvinger, antagne Befuldmægtigede; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de Juli 1839. A. W. Norup. Fr. Sneederff Viret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Ved Stævning af Dags Dato, indført i denne Lidende No. 123, er den eller dem, som maatte have i Hænde en af afgangne Væver Hans Nielsen til ligeledes afdøde Anne Cathrine, Hans Munchs Enke, under 11te December 1809 udstædt og 17de Marts 1812 tinglæst Panteobligation paa 650 Rd. d. C., som 8de Juni 1813 er omskreven til 325 Rbd. Sølv og hvorfor er givet Sikkerhed i Skomagermester Rasmus Nielsens nu tilhørende Sted No. 472 i Grønnegade i Horsens, indstævnet med Aar og Dags Varsel til at møde for Horsens Byetingsret paa Raadhuset den 1ste Tirsdag i October Maaned 1840, Formiddag Kl. 10, for der at fremkomme med bemeldte Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i modsat Fald vil blive mortificeret og udslettet af Pantebogen. - Forelæggelse og Lavdag gives ei. Under mit Navn og Segl. Horsens, den 17de Juli 1839. J Hr. Justitsraad Byefoged Ræders Fraværelse. N. G. Hiort, const. Underhaanden er tilkjøbs en Gaard, for omtr. 30 Aar. siden gandske af Nyt opført og indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden er i en behagelig Egn meget smukt beliggende, den har gode leer og muldblandede Jorder, ypperlig Eng som grændser til en stor fiskerig Søe, hvor der haves Fiskerettighed. Den har en god Frugt= og Kjøkkenhave, godt Vand, fornøden Jldebrændsel af Tørv og Træ. Foruden den veldyrkede Deel af Ager og Eng hører under Gaardens faae Tønder Hartkorn en stor Udstrækning af Hede, Skov, og Mosejord, Leer= og Muldunderlag, hvor formeentlig kan faaes Mergel. Ved Opdyrkning af sidstnævnte samlede jævne Jordlod vilde en dristig Mands Arbeide vist rigelig lønnes og Avlen bringes til meer end det Tredobbelte. Liebhavere indbydes til at besee Eiendommen, som med dens meget gode Afgrøde paa Mark og Eng kan strax tiltrædes. Skeer ikke Salg underhaanden, vil Gaarden paa nærmere Bekjendtgjørelse blive stillet til een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden. nærmere Underretning faaes hos og Eiendommen paavises af Soetmann i Grønbek pr. Viborg. Naps, saavel nyt som gammelt, i gode sunde, tørre, velrensede og skibbare Vare, kjøbes af Undertegnede til det Marcus G. Bech høist gangbare Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Lyst St. Croix og raffineret Puddersukker faaes billig J. H. Lange. Saallelæder, af udmærket svær Qvalitet, faaes i større og mindre T. D. Lange. Dele hos Lyst St. Croix Sukker, Prima Sort, sælges til 5 Rbd. J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Lispundet hos Fiint Carol. Riismeel i Kartoffelmeel faaes billig hos J. L. Hasselhalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-09
Hos Undertegnede bekommes Fiin Melis i Topper a 8 1/2 s. dito i mindre Dele a 9 s. pr. Pund. Viin=Edike, fortrinlig til Agurksyltning og som ei farver disse sorte 4 ls. pr. Potte. B. Møller. Velle, den 1de August 1818. nefragaf Paquetten de 2de Søstre, Skipper J. K. Hansen, afseiler til Kbhvn. Onsdagen den 14de August, og medtager Passagerer og Fra J en ikke ubetydelig Handel kan et ungt Menneskemed Fyde Forbundskaber, og gode Andsfalder, blive anbragt. Stiftlige Anmeldelser, under Mærkerik, bedsprigtigt tilkiedeelog Sildes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
No 129. den 10de August. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Blandinger. Pesten er udbrudt i Silistria. Af Sex, som vare angrebne deraf, ere Tre døde inden 24 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Vicekongen af Ægypten har tilbudt de polske Flygtninger at træde ind i hans Armee. Enhver faaer 500 Fr. i Reisepenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Den brittiske Consul i Aleppo har sendt en Beretning til London om Slaget ved Nisib, hvoraf erfares, at der blev fanget 8500 Tyrker, dræbt 4000 og saaret 3000. Desuden blev der gjort til Bytte 120 Kanoner, 10,000 Geværer, og for mange Millioners Værdie af andre Sager. Blandt de Faldne var den polske General Malewski, fem franske Officerer, og en preussisk Oberst, der blev skudt af Tyrkerne selv. Under Forfølgningen havde Ægypterne endvidere gjort 30 Kanoner og 6000 Geværer til Bytte. Baron Biel og Fyrst Pückler have indgaaet et Væddemaal paa 1000 Louisdorer. Fyrsten paastaaer, at engelske Fuldblodsheste kunne ikke staae sig i udholdende Hurtighed med de arabiske. Dette vil Hr. von Biel, en af Englands første Hesteopdrættere, modbevise. Begge ville til Efteraaret stille en Hest, der skal rides af dem selv, og dermed anstille et sex Dages Væddeløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
J Paris er i første Instants paadømt det vanskelige Spørgsmaal, om en Vert tør beholde en Leiers Børn i Pant for resterende Leie. En engelsk Herre, og Frue Douglas vare nemlig blevne Verten i Hotel Britannique, Hr. Tonny, 15,000 Fr. skyldige, og havde fjernet sig gandske hemmeligt, idet de lode deres fem Børn blive tilbage, uden videre at bekymre sig om dem, medens Verten, en meget elskværdig Mand, pleiede Børnene som sine egne. Retten dømte Hr. Tonny til at udlevere Børnene, men reserverede ham hans Ret mod Forældrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
For kort Tid siden døde den kæmpestore Svane, der var bekjendt under Navnet af den gamle Hans, paa Kanalen i St. James Park, næsten 20 Aar, gammel. Dronning Charlotte pleiede ofte at forre den med egen Haand. Dens Styrke og Mod var mærkværdigt; det skeete ikke sjeldent, at den tog fat en Hund, der uforsigtig havde nærmet sig Vandet, og druknede den, ja selv en Dreng, som tirrede den, havde den engang dykket ned i det kolde Bad. Fra den Tid af, at det orithologiske Selskab fyldte Kanalen med fremmede Fugle, havde gamle Hans mangen haard Kamp at bestaae, som han dog altid forlod seirende, til der endelig indtraf en Flok polske Gjæs, der angreb ham i Masse og gav ham hans Banesaar. Den døde efter faa Dages Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Blandt de mange overordentlige Opfindelser i vore Tider, – melder et engelsk Tidsskrift - henhører ogsaa den, at forfærdige saavel bredt som smalt Klæde uden at spinde eller væve Ulden dertil. Jfølge flere Sagkyndiges Dom, der have undersøgt det paa denne Maade forfærdigede Klæde, er der Sandsynlighed for, at denne nye Fabrikationsmaade gandske vil fortrænge, den ældre ved Spinding og Væven. Opfinderen er en Amerikaner, der har erholdt et Patent paa sin Kunst og sandsynligviis vilde kunne erhverve sig en betydelig Formue ved at sælge samme her (i England) eller andensteds. Man har beregnet, at et efter hans Methode indrettet Maskineværk, der ikke koster over 600 Pd. St., kan i tolv Timer forfærdige 600 YardsKlæde af omtrent 36 Tommers Brede."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Paa Boulevarden St. Denis i Paris kom en Musikant forleden paa det gale Jndfald, paa Myn dingen af sit Huus at opføre en Concert i Forening med et Dusin Colleger. Alle sadde skrævsover, og Mesteren dirigerede. Nedenunder samlede sig en stor Mængde Folk, som fandt det Hele meget lystigt. Men det begav sig, at Musikdirecteuren, ved et uhyre Taktslag, tabte Ligevægten og styrtede ned af Taget. Han havde fundet sin Død paa Steenbroen, hvis ikke Tagrenden havde standset ham i Farten, saa man kunde redde ham gjennem et Tagvindue. Naturligviis gjorde dette uhyre Taktslag en Ende paa denne nye Sphærernes Harmonie. Aselar, en udmærket Læge i Lille, har 22 Børn, nemlig 17 Sønner, som Alle ere Læger, og fem Døttre, som Alle ere Gjordemødre. Han selv er nu henved hundrede Aar gammel, i Besiddelse af alle sine Aandsevne, og tjener endnu Menneskehedens Sag ufortrøden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Paa den sidste Messe i Ravenna foreviste en italiensk Gjøgler afrettede Frøer og Muus, der føre Krig med hinanden, levere Skjærmydsler og Slag, affyre Bøsser og Pistoler, Slutningen af den yderst komiske Forestilling danner Indtagelsen af en Fæstning, som forsvares meget tappert af Muus, men som dog Frøerne tilsidst trænge ind i ved Hielp af Stormstiger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Van Hobcken i Amsterdam kan med Rette gielde for et af de mærkværdigste Mennesker i denne Stad. Han var først slet og ret Gaardskarl hos en Kjøbmand sammesteds; men har nu svunget sig op til høieste Rang i det hollandske Mercantil-Aristocrati. For Tiden har han ikke færre end 20 Ostindiefarere, i Søen, hvoraf hvert især idet mindste er 100,000 Rdlr. Crt. værd; og desforuden besidder han store Grundeien. domme, mange rede Penge og Papirer i Mængde. Hans Bedrift er overordentlig stor og omfatter blandt Andet flere Skibsværfter, samt Fabriker af de dertil hørende Gjenstande. Denne rige Mand har for Skik een Gang om Aaret at give Familie og Venner et Festmaaltid, hvorved han med beskeden Stolthed pleier at vise sig med det Skjødskind, han i sin Tid havde brugt som Gaardskarl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Da Ole Bull ved sit mesterlige Spil henrykte alle sine Tilhørere i Pesth, sad en Mand, med aabenMund, gandske fortryllet ved hans Virtuositet. Nu Hr. Nabo, hvad tykkes Dem om Ole Bull," spurgte en hos ham siddende Dame. "Diævleblændt godt svarte han: Men – jeg vilde give meget til, jeg kunde faae hans Fader at høre!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Jndtil for kort Tid siden levede der i Wien en Mand, som man ikke havde seet gaae ud i 15 Aar, fordi han ikke torde forlade sit Mammon, gandske ene, fjernt fra alle Mennesker. Ei engang i Døden vilde han unde Andre sin Rigdom, men havde forstukket den paa alle mulige, selv paa de urimeligste Steder. Han havde ladet sig gjøre endeel Kasser, hvori han, under et tykt Lag Skarn, havde gjemt sine Guldstykker. Lidt efter lidt har man fundet over hundredtusinde Daler efter ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
En Præst reiste for noget siden med 2 Børn i en Eenspænder=Vogn. Jmellem Eschede og Uelzen (i det Hannoverske) blev han overfaldet af en Bisværm, som kastede sig paa Hesten, og da han vilde jage den bort blev han selv overfaldet og saaledes mishandlet af den, at han, halv livløs og næsten blind, maatte bæres bort af nogle Bønder fra en nærliggende By, hvorhen Børnene vare flygtede for at hente Hjelp. Man lagde ham paa Ryggen og udtrak tusinde Braade af Ansigt og Hoved; Hesten døde paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
Den bekjendte rige Frankfurter Banquier Baron von Rothschild kjørte forleden gjennem en lille Stad, i Sydtydskland, og havde en rugtklædt Jæger med sig. En Handelsjøde, som gik forbi, blev af en Borger spurgt, hvad hans Troesfælle havde at bruge Jæger til. At bruge Jæger til, lød Svaret: Naar han ikke skulde have noget at bruge Jæger til, hvem skulde da have noget at bruge Jæger til Han maa jo gjøre Forskud for alle store Herrer!" Fra Rendsborg skrives i Freischutz; Kongen af Hannover hidkom vel ikke, som man havde ventet, men skal dog virkelig have havt i Sinde at komme hid, og da vi Rendsborgere ere nøisomme Mennesker, have vi, hvad os angaaer, i dette Tilfælde gjerne taget Villien i Gjerningens Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-10
J samme Blad fortælles følgende Anecdote: Da Borgervæbningen i en vis tydsk Stad forleden exercerede, raabte Commandeuren til en Mand som ei stod ret i Geleddet: Vil Han der med det røde Ansigt rette sig, hvorpaa Een af Corpset, til sammes store Glæde, svarte: Tal Han ikke om røde Ansigter, min Ven, det er dem Han skal leve af Commandeuren er nemlig Viinhandler.