Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-07-21
Pairsretten har nu endeligen bragt det saavidt, at den agtede Grev Mole og et Par andre Pairer have troet at burde forlade deres Dommersæde. J Mødet den 10 d. havde Generalprokuratoren andraget paa, at skille Lyonesernes Sag fra de øvrige Anklagedes, og dette Andragende, har Retten bifaldt. Forud havde den Anklagede Beaune, under de fleste Medanklagedes Jublen, med Varme og Veltalenhed atter protesteret imod enhver Deeltagelse i Debatterne, og erklæret, at han og hans Venner i Fremtiden vilde gjøre al mulig Modstand imod den Magt, hvormed Man hidtil havde slæbt dem til Retten. Ved det følgende Møde Aabning saae Man, istedet for de sidst tilstedeværende 60 Anklagede, kun 26, og 26 af de Øvrige havde tilstillet Præsidenten en Skrivelse, hvori de erklære deres Tiltrædelse til Beaunes Protest og deres faste Beslutning, ikke at ville bivaane Retsmødet, da deres Nærværelse dog vilde være unyttig. De meest bekjendte af Lyoneserne, Lagrange, Beau ne, Reverchon, Caussidiere o. s. v. ere iblandt dem som have underskrevet, kun Carrier ikke. Kl. 11 førtes endnu 7 Anklagede ind, hvoriblandt Huguet, en af dem, som havde underskrevet Brevet. Han slæbtes af Municipalgardisterne ind med Magt, med en Nathue paa Hovedet, uden Kjole, forøvrigt med forrevne Klæder, bleg som et Liig, og ganske afkræftet efter den gjorte Modstand. Uniformerne paa dem, som slæbte ham, vare ganske hvide, saaledes havde han stødt dem imod Væggene. De øvrige 25 havde klædt sig af, Nogle endog skjult Klæderne og lagt sig ganske nøgne i Sengene, og saaledes gjort det umuligt for Municipalgardisterne at transportere dem. Efter et hemmeligt Møde traadte Retten ind Kl. 4; flere af de Anklagede lode sig saa lidet forstyrre, at de vedbleve at spille Pique med hverandre. Efter kundgjort Beslutning, at skille Lyonesernes Sag fra de Øvriges, søgte Hugnet forgiæves at komme tilorde, og Generalprokuratoren androg nu paa, at da de Anklagede vægre sig ved at tage Klæder paa, og ikke vel kunne bringes nogne for Retten, skulde de, uagtet deres frivillig Fraværelse, behandles som Nærværende, dog under den Betingelse, at der hver Dag skulde tilstilles dem Afskrifter, af Retsprotokollen, hvilket Andragende Retten ogsaa bifaldt. Advocaten Favre spurgte nu, hvorfor Grev Moles Navn manglede paa Dommernes Liste, hvorpaa Præsidenten svarede, at Greven tilligemed to andre Pairer, Marquis de Crillon og d'Aux, i det hemmelige Møde, skjøndt tilstedeværende, havde vægret sig ved at svare, da deres Navne op raabtes, hvorfor de vare udslettede af Listen. Som bekjendt skulde Greven fra Begyndelsen af have erklæret, at ville forlade Retten, saasnart Man skred til Sagens skriftlige Forhandling i Fangernes Fraværelse. - Grev Mole skal nu være afreist til Badene ved Plombiøres, efter forud at have havt en lang Audients hos Kongen. Folk af den rette Midte forsikkre iøvrigt, at Kongen, konstitutionelt talt, er henrykt over den Stilling, Greven har indtaget, da han derved beholder en Regjerings=Mand meere af dem, der ikke altfor stærkt have kompromitteret sig i denne Sag, som Man har fortsat, fordi Man engang havde begyndt den, hvilket Man nu stærkt angrer. - Pairsretten har nu ialt holdt 33 Møder og efterhaanden mistet netop 33 Medlemmer, hvis Antal snart torde blive forøget. Den Udvei, som Generalprokuratoren har andraget paa, er uden Exempel i den franske Rettergang - siden Camille Desmoulius, Danton o. s. v. domfældtes af Revolutionsretten,