Berlingske Tidende, 1775-08-14
Madrit, den 18de Julii. Den 11te huj. ankom til Hoffet en Expresser fra GeneralLieutenant O=Reilly, og siden den Tid er om vores fra Carthagena udløbne Flodes Foretagende bekiendtgjort en Relation, hvoraf det væsentlige bestaaer i følgende: Bemeldte Flode havde allerede den 1ste Junii skullet afgaae, for ved et Foretagende mod Africanerne i Almindelighed først at forsøge en Overrumpling ved Algier, og det formedelst den store Skade, som den der værende Regiering har foraarsaget i vor Farvande. Men Modvinde hindrede Flodens Afgang til mod Slutningen af Maaneden. Da Floden omsider var ankommen for Algier, gjorde Anførerne først Indretning til at fordeele den omkring i Bayen, indtil Tid og Omstændigheder kunde befordre en Landgang. Men de mærkede at Regieringen der allerede havde beredt sig til et tappert Forsvar. Uden Tvil havde den uventede Forhaling i Carthagena ladet den formode denne Udrustnings rette Hensigt. For altsaa at afdrage deres Opmærksomhed fra det Sted, som syntes at være beqvemmest til Landgang, brugte man de Skibe den hellige Joseph og Orient til at beskyde 2 fiendtlige Forter og nogle Redouter, hvilket bemeldte Skibe og udførte meget vel, endskiønt det første af dem derved geraadede i stor Fare, saa at det blev beskadiget paa Skrovet og Master, og en Kugle skiød det store Anker=Tou bort, hvorpaa det ved Strømmen, blev kastet til henimod et halvt Skud fra det fiendtlige Batterie. Da begge Anførerne, Græv O=Reilly og Don PedroCasteian vare blevne enige om den Egn, hvor de ville giøre Landgang, saa bleve Anstalter gjorte til at foretage samme den 8de huj. i Dagbrækningen. Desaarsag blev Kl. 4 et i Colonner fordeelt Corps paa 8000 Mand, under Bedækning af et proportioneret Antal Krigskibe i den beste Orden, og med mueligste Hurtighed sat i Land 1 1/2 Miil østen fra Staden, og den heele øvrige Armee landede i de følgende 4 Timer. Endskiøndt Fiendernes Antal var tilvoxet fra alle Sider, saa skulle dog vore Tropper paa en kort Tid have bemægtiget sig en paa en nær Høy liggende meget fordeelagtig Post; men det Corps, som havde først gjort Landgang, indlod sig mod sin Anførers Ordre alt for hidsig og ubetænksom med Fienden, hvorved det andet Corps blev nødt til at understytte samme, for enten at erobre Posten, eller i den beste mueligste Orden, igjen at trække sig tilbage, og dette gav Anledning til en General=Action, som varede den heele Dag. Efterat Tropperne saavel formedelst disse vedholdende Operationer, som ved en overmaade stor Hede samme Dag vare blevne stærk udmattede, og desuden det først betænkte Foretagende blev fundet impractical, saa besluttede General O=Reilly med de andre Generalers Samtykke igjen at gaae om Bord med den hele Armee. Dette blev og Natten derpaa lykkelig sat i Værk, og Artilleriet, Munition og øvrige Krigs=Sager bleve ligeledes igien indskibede. Begge Anførerne give Tropperne de største Berømmelser, og forsikre, at Forsøget skulle have haft den beste Fremgang, dersom de første Tropper ikke af en alt for stor Jver havde ladet sig overiile. Mohrernes Forliis maae være meget anseeligt. Vores beløber sig til 600 Mand Døde, iblant hvilke Marechal de Camp, Marquis von la Romana og Oberst=Lieutenant Don Capmani. De Saaredes Tal, som meestendeels ikkun have lette Blesserer, er 1800. Deriblantere, saavidt man veed, General=Lieutenant Den Antonio Ricardos, Brigadeererne Græve von Fernan Nunez, Græve von Monto og Marquis von Vil lers, Oberst=Lieutenant Don Pedro von Gorosteza, Generalens 4 General=Adjutanter og 12 Jngenieurer af de 16 som vare komne i Land. Ved Marinen er paa den hellige Joseph døde 3 Mand og 19 let saarede. Jblant de sidste er Commendanten Don M. Varona, den anden Capitain Don de Moreno og Lieutenant Joach. Luzan.