JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Flere hundrede Aar efter kom de meget korte Kapper i Brug, som man paa et Landemode i Fyen fandt fornøden at tilholde de latinske Skolers Dissipler, at deres Kapper skulle række nedenfor Knæerne, og at Kraven derpaa kun maatte være to eller højt fire Finger bred 77). Oprindelig har denne Krave været syet til Kappen som en Hætte, der i Uvær kunde tages over Hovedet. Men da Moden siden gjorde særskilte Hatte og Huer almindeligere forvandledes denne Hætte til en Krave, som staferedes med Maarskind og anden fin Pelsværk. Vadmel, grovere og finere Klæde, Silke, Blyant, Bomuld, ogsaa Taft, alt efter Vedkommendes Stand og Formue, udgjorde Kapperne, som andre Klædemons ydre Deel, men desuden foredes denne Kappe med mere og mindre kostbar Skind. Fornemmelig brugtes til Underfor Skind, af Egeren eller Graaværk paa Latin varium, hvoraf efter Jhres Forklaring Udtrykket i Middelalderens latinske Dokumenter subductura de variis 8). Sperling derimod vil at Graaværk betegnes i disse Dokumenter ved pellio griser, og at ved varium skal forstaaes Buntværk - Buntfoder hvori vare **) Se Bastholms Jødiske Historie, 2 Del 16) Torfæi Hist. Norv. T. III. p. 562. 12) Bloch l. c. S. 47. 28) Glossar. Sviog. T. I. col. 721. forskiellige Dyrs Skind af forskiellige Farver 32). Dolmer i sin Ordforklaring til den norske Hird skraa vil, at ved varium vel skal forstaaes Graaværk, men hvortil Han allene henfører Ulveskind, Berch er med sin Landmand enig i at Graaværk var Skind af Egern, men tror at det skilles fra almindelig Egeren Skind, ved Maaden at sømme det sammen paa, da til Graaværk Skindet klippes i Lapper, de hvide tages af Bugen, og de graa af Ryggen, og syes saa i hinanden (4). Saadanne forede Kapper vare endog kongelige Foræringer, ikke blot ved de nordiske, men og ved andre Europas Hoffer 2). Endnu maa jeg bemærke, at det forekommer mig som vore Forfædre endog have paa deres Klæder brugt vore Tiders Epuletter. Thi et Sted i vore gamle Kæmpeviser har jeg funden omtalte Klæder syd med røde Guld paa Hærde (Fortsættes.) 39) Se især den 66 Note P. 118 i Absalons Testamente. a) P. 341 i Antegnelserne til det 30 Kap. 1) l. c. P. 40. 2) Se P. Syvs Samling S. 545.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Ved den sidste theologiske Embedsexamen vare Opgaverne for de skriftlige Udarbeidelser følgende: 1) Qvo sensu er qvibus argumentis asseritur hunc mundum esse optimum. 2) Exponantur loca in Evangeliis qvæ ex opnione Judæorum de reditu Eliæ ad viam Messiæ parandain illustrari possunt. Evang. Joh. Cap. I et Matth. Cap. 16 & 17.3) Enumerentur concilia occumenica in ecclesis sex primis sæculis habitta, afferanturqve eorum occasiones. 4) Unde pender en præstantia qvam ethicæ christianæ præ disciplina morum mere philosophica tribuimus." 5) Epist. ad Ephes. 4 cap. 1117. 6) Psalm. 102, 113.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Hr. J. K. Høst fortsætter hver Søndag og Onsdag fra Kl. 1 til 2 sine offentlige Forelæsninger over Fædrenelandets Historie under Christianden Syvende. Han er nu kommen til Struenses Historie, og hans Auditorium bliver med hver Forelæsning talrigere. Den Sandruhed, som hersker i Hr. Høst hele Foredrag, gjør hans Forelæsninger ogsaa til de interessanteste, Anmelderen i lang Tid har hørt. Betænker man, at Christian den Syvendes Regjeringstid var den Periode i Danmarks Historie, der næsten kunde kaldes Statens Gjen fødsel, den Tidspunct, da Lovgivningen, Lanbovæsenet, og Militairforfatningen fik en ny og forbedret Form, da det af Udlændinge saa længe misundte og beundrede Livsenstræ - Trykkefriheden, plantedes, pleiedes, og har saa herlige Frugter, da vil man indsee, at ingen Konges Historie kan forden oplyste og tænkende Mand være af større Vig tighed end Christian den Syvendes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
J dette Aar have vi, i Throndhjem, og dens vide Omegn, havt en gudsjammerlig - slet Sommer Regn næsten hver Dag, vil man lægge sammen alle de Dage, paa hvilke vi have havt Soelskin, beløbe disse sig neppe til 8 eller 12. Meget Høe ligger endnu ude paa Markene og endeel er ikke afslaget. Kornet staaer paa mange Steder godt, men nu behøves Søndenvind, som skal drive Sæden til Modenhed. J forrige Uge faldt saa megen Snee, at Fjel denne, som omkringgive vor Stad, saaes ganske hvide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Paa den, efter afdøde Trælasthandler Owesen, i 14 Dage, holdte Auktion, blev Alt opdrevet til de grueligste, til ingen Tid for hørte, Priser (endnu ere hans Bøger, hvoriblandt mange engelske befinde sig, ikke solgte. Tænk engang for 24 Stole og for en Sophae, af Mahognietræ med Hestehaars Betræk, blev givet 2000 Rdlr., og det Øvrige betaltes i Forhold derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Den værdige Olding General v. Krogh, i Trondhjem, underretter i en under d. 6 d. M. med største Jnderlighed skreven Bekjendtgjørelse, sine Norske Landsmænd om, at Hs. Maj. Kongen, ved allernaadigst at besvare hans allerunderdanigste Rapporter angaaende dette Aars Avling, Stiftets nærværende Mangel paa Fødemibler, og Udsigterne saavelsom Midlerne til dets Proviantering, allernaadigst har tilkjendegivet ham, at der i den Anledning skal føies kraftfulde, hurtige og hensigtsmæssige Foranstaltninger, der visselig snart ville afhielpe den Mangel, som for Øieblikket truer, og redde mange af dem fra Hunger og dens Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
J nogen Afstand fra disse Strandbredde er lidet eller slet intet bebygger; Jedderen er bebygget lidt op i Landet, did faaer man da ogsaa nu Landevei. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavn, den 13 Nov. Ved troværdige Breve fra Willna af 26 October var det allerede bekjendt, at Keiser Napoleon havde besluttet at forlade Moscau den 19de f. M., efterladende sig i Kremlin en Garnison af 10,000 Mand, og at Hensigten var at lade Tropperne gaae i Vinterqvarteer først i November Maaned i Egnene mellem Stæderne Smolensk og Witepsk. J Følge offentlige Efterretninger fra Petersborg af 27 October har den Franske Armee virkelig forladt Moscau, den 19de f. M. og Russerne have besat Staden. Dagen i Forveien, den 18de, var en Træfning forefaldet henimod Kaluga mellem Kongen af Neapels Armeecorps og den Russiske Hær. Staden, Polozk er den 20de f. M. bleven besat af Russiske Tropper. (Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Konsternes og Videnskabernes Selskab i Florents har udsat en Priis af 26 Napolconsd'ører, for den bedste Afhandling over følgende Spørgsmaal: "Hvilke vare de sande Aarsager til Torqvato Tassos Ulykke, og den strænge Behandling, han saalænge var underkastet, Havde han virkelig givet Tegn paa Vanvid, da han paa befaling af Alphons II., Hertug af Este, blev indsluttet i St. Anne Hospital i Ferrare, eller var denne foregivne Hjerneforrykkelse et af hans Fiender opdigtet Paaskud, for at skiule deres Had, og besmykke denne berømte Digters Fangenskab, med noget Skin af GrundEt saadant Spørgsmaals Fremsættelse to Aarhundreder efter Tassos Død opvækker Jnteresse for denne berømte Digters Levnet og Caracteer. Torgnats Tasse var født i Soranto, en Stad i Kongeriget Neapel, i Aaret 1544 og døde i Nom 1595. Han havde alle store Mænds Lod. Tilsidesat, eller foragtet i sit Liv, blev han næsten tilbedet efter sin Død. Abbed de Charnes, som 1690 udgav hans Levnetsbeskrivelse, paastaaer endog, at han talde og ræsonnerede i en Alder af 6 Maaneder, ja han forsikkrer, endog, at Tasso studerede da han var 3 Aar gammel og kom lige til Collegiet i sit Fjerde. Skjønt denne Beskrivelse vel er noget overdreven, saa er det dog vist, at han allerede som Barn udmærkede sig i en saare høi Grad. J sit 12te Aar havde han fuldkommen tilendebragt det Latinske og Græske Sprogs Studium, var vel bevandret i Rhetoriken og Poetiken og en Mester i Aristoteles's EthikJ sit 18de Aar udgav han sin Rinaldo, et Digt, udarbeidet efter samme Plan som Homers Odysse, hvilket gjorde ham berømt i hele Jtalien. J sit 27de udgav han sin Amint og i sit 30de sit Gierusalemme Liberata der bragte hans Hæder til den høieste Pynt, men om hvilket Dommene ere heel forskjellig. Boileau søgte at gjøre dem latterlige der satte Tassos Klingklang over Virgils Guld og Voltaire derimod foretrak Tasso for Homer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Postefterretninger. Posen, d. 6 Nov. De sidste Efterretninger, som vi have fra Storarmeen ere af 26 Oct. Keiseren befandt sig i disse Dage i Ghororodina. Dagen forhen havde Hs. Maj. sit Natteleie i Borousk. Den 19 Oct. i det Øieblik, Hs. Maj. gav befaling at rømme Moscan, foreslog man, at stikke Resten af denne ulykkelige Stad i Brand og tilintetgjøre de Land- og Lyststæder, som i Mængde befinde sig omkring Moscan og hvori de Franske Tropper cantonnere. Men Keiseren forkastede dette Forslag, og tillod blot Tilintetgjørelsen af Forterne Da i Følge heraf og Militairetablissementerne. d. 23de alle Anstalter vare føiede, lod Hs. ExcelGouverneuren, Hert. af Treviso, Kremlin springe i Luften. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Willna, den 4 Nov. Efter Forlydende har det 2det og 9de Corps under Marschallerne Bellynes og St. Cyrs Commando forenet sig. Ved Rigas Beleiring var intet Nyt forefaldet. (S. B.) Mietau, den 28 Oct. Hertugen af Tarent (Mardonald) har forladt for Stad og begivet sig til sit Hovedqvarteer i Stalgen. (S. V., Paris, d. 3 Nov. Gen. Soucham, interimistisk Commandant over Armeen i Portugal, beretter til Krigsministeren under den 22 Oct. fra Burgos, at den Engelske Armee har ophævet Beleiringen af Burgos og at den Kl. 9 om Aftenen er brudt op til Aranda, Valladolid og Palencia. Den har efterladt Syge i Burgos's Hospital. Morges, siger han, er jeg ganske tidlig brudt op jeg haaber at kunne indhente samme og tvinge den til at slaaes, eller i det mindste at tilføie dens Arriergaarde stor Skade. J Efterskriften siger Generalen, at han har den 20de, siden hvilken Tid han befandt sig ligge for den Engelske Armee, daglig havt Fægtninger med den og ikke ophørt at forurolige den. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Constantinopel, d. 24 Sept. Paa Storvizirens Afsættelse fulgte adskillige andre Afsættelser. Den 16de blev Kaimakan afsat. Man taler ogsaa om Reis-Effendis Aftakkelse, og at han skal afløses af Emir=Effendi, der under den første Polske Krig blev sendt i en Mission til Warschau. Alle disse Forandringer opvække saa meget større Sensation, som de forskjellige efter hinanden afskedigede Ministere ansaaes for russisksindede. (S. B.) Paris, d. 6 Nov. Det var d. 16de Oct.) da Hs. Cath. Majest., i Spidsen for Centrumsarmeen, er brudt op fra Valencia og den af Hertugen af Dalmatien commanderede Sydarmee til Madrid. - Breve fra Valencia sige, at den Franske Armees Soldater ved deres Jndtog i Burgos have baaret General Dunbreton, der saa tappert har forsvaret Slottet Burgos mod Wellington, i Triumph, for at tilkjendegive deres Beundring over hans skjønne Forsvar. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Efter Hamb. Corresp. har et af de ældste og respectableste Handelshuse i London gjort en betydelig Bankerot. – To unge, i Engelsk Fangenskab værende, Franske Soldater, have faaet Tilladelse til at vende tilbage til Frankrige igien; den ene af dem havde, efter den frugtesløse Storm mod Badajoz, baaret den Engelske General Walker, som han fandt liggende saaret og i sit Blod paa en Klippe, til et Fransk Hospital, hvor den Engelske Gener, blev meget godt behandlet. Denne lovede derpaa Soldaten at giengielde ham denne udmærkede Tjeneste, naar han nogensinde skulde finde Leilighed dertil, og da siden Franskmanden kom i Engelsk Fangenskab holdt Generalen ogsaa Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Fra d. 19de til den 20de regnede det saa stærkt ved Mondon, at Veien derfra til Payerne ligner en uhyre Søe. - Røveranføreren Trovarelli med Tilnavn den hellige Madonnas Cavalier servente, er ikke meer. Gener. Barbous Adjutant havde i en Tid af 14 Dage, forfulgt ham om Natten fra Station til Station, og tilsidst lykkedes det ham, at træffe Røveren med hans Bande ved Midnat i Bjerregnene, 6 Mile fra Cingoli. Røveranføreren, havde forskandset sig i et Huus, hvori der var anbragt Skydehuller, hvor han forsvarede sig med stor Haardnakkenhed; efter en halv Times Fægtning saae man sig nødsaget til at stikke hans Smuthul i Brand; 6 af hans Staldbrødre styrtede løs paa de Franskes Bajonetter, og Trovarelli fandt sin Død i Huset selv, hvor han vedblev at forsvare sig som en Rasende. - Ved London er nyelig begaaet et af de største Tyverier, der ere forefaldne siden Postkareternes Jndførelse. (Hamb. Corresp.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Aar Re Niende Aargang. No. 94. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 21 November 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Bukkeskindsstøvler med forgyldte Sporer forekomme og i vore gamle Kæmpeviser 34). Kongerne Kristian den 3die og Frederik den 2den havde en egen i Veile bosat Støvlemager, berømt just af de gode Støvler han sydte 8). Men Støvlers Brug var nok og endnu til denne Tid indskrænket til Konger og andre Stormænd. Da Luther i Aaret 1618 tog fra Vittenberg til Augsburg red Han dertil uden Støvler 36). Saa tidlig end Spore forekomme i vore gamle Vers, som af foranførte Sted i Kæmpeviserne sees, hvortil endnu kan lægges et andet, nemlig Verset: Hans Hjelm var blinkend Hans Spore var klinkend saa skal dog og deres almindelige Brug være fra sildigere Tider, da Ole Worm, vil at de Gamle behialp Sig med Hælen 37). De Stores baade Sko og Støvler foredes med ofte heelt kostbar Klæde. Sverrigs K. Gustav den 1ste brugte saaledes 7 Kvarter popegøjegrønt engelsk Klæde tilFor i sine Støvler, og halv anden Kvarter til Fori et Par Sko 33) Strømper fra Bukserne særskilte have vore Old- og Forfædre længe nok ikke kændt, thi deres Hoser, som Kongespeilets Oversætter kalder Benklæder, have været de Gamles Leistabrækur eller Bukser og Strømper, som skulde tillige baade 82) 1. et p. c. 35) Dansk Atlas, T. V. S. 437. 86) Seckendorff J. c. C. 136. Sartorius i Geschichte d. dentsch. Bauernkr. fortæller og S. 55, 56, 81, at de i Feltslagene faldne Adeligekændtes af deres Støvler. 37) Epist. p. 700. 88) Se Murberg i Kgl. Vit. Antig. og Hist. Akadem. Handling. 3 D. S. 96k). Fødderne og Benene 22). Disse Strømper eller Hoser vare de Ringeres af Vadmel eller grovt Klæde, de mere Formuende af finere Klæde endog Silketøi. Egentlige Silkestrømper kom først i Brug i det seistende Sekul, og vare endnu i Aaret 1569 Beviis paa stor Pragt 28 Endskønt vi i en egen Afdeling agte at omtale Old- og Forfædrenes Pragt i Klædedragt, saa kunne vi dog ikke her til Slutning ved Mandfolkenes Dragt undlade kortelig at bemærke deres Nips. Hertil regner jeg Diamanter, Rubiner Smaragder, Perler, Guld og Sølv, Halsbaand, Hattekrandse, Gehænger med Sirater som deri anbragte Medallier; deres Kors, Ringe, Guld stifte, Hovedfjære, Bjælder, og Guldkeder. Dog Guldkeder vare længe udelukkende forbeholdende førstelige Personer og Riddere. Disse sidste kaldtes og derfor eqvites aurati, naar de ikke vare førstelige Personer, altsaa fødte til at bære Guld, thi i saa Fald er det upassende at give dem dette Prædikat, en Feil Hamsfort begaar, naar han kalder den brandenborgske Markarev Valdemar eqves auratus 24). J øvrigt paaviser jeg denne Materie angaaende vor savnede Kjerulfs lille Afhandling om Klædepragten i Norden under Unionskongerne, som findes i Minerva. i Fortsættes.) 2) Specul. Reg. p. 286. Murberg l. c. S. 94 h) og Modser paa foranførte Sted S. 87. 27) Lang. Script. Rer. Dan. T. I. p. 297. Rosæ etiam inter-vepres nascuntur. Ondt og Godt i alle Lande, Roser sig med Torne blande Har den vakre Wessel sagt. Jeg hans Lære her gjentager, Skjønt vort Old saa tidt den vrager, Hvo, som Tornene har smagt, Troer hvad Skialden os har sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
(Jndsendt.)¬ J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 80 og 81 er, under Artikel: Sundheds Politie, af en Ubenævnt givet adskillige Vink angaaende offentlig Salg af fordervede Drikke og Fødevare m.v. Der blev i de følgende Nummer taget til Gjenmæle, som om Forfatteren ved sine Ankeposter havde fornærmet Sundhedspolitiets Aarvaagenhed. Uden at ville tage enten det ene eller andet Parti, eller indlade mig i at bedømme disses forskjellige Meninger, kan jeg ved denne Leilighed ikke undlade at gjøre Vedkommende opmærksomme paa en Ting, som synes paafaldende, den nemlig: at der i Addresseavisen No. 268, 269, 270 og 271 af 13de, 14de, 16de og 17de November findes iblandt andre Sager, som ved Auction i Huset No. 249 i store Kongensgade skal bortsælges Onsdagen den 25de November, ogsaa anført: 30 Piber Nød viin (suur), 21 Fade Corender (bedærvede. Anmelderen af disse Linier tvivler ingenlunde paa, at jo Vedkommende have undersøgt disse Vare, og befundet samme aldeles uskadelige, eftersom de ere annoncerede til Salg, kun maatte mand ønske, at Publikum, til fuldkommen Betryggelse, ved en offentlig Bekjendtgjørelse var bleven underrettet derom, og Anmelderen vover at yttre den Mening, at dette var en Attention, som han troer skyldes en Hovedstads Jndvaanere. Man har i andet Fald Grund til at befrygte, at Varer af den Natur, ved at omsættes og blandes med sunde og ufordervede, kunne komme en og anden Medborgers Sundhed dyrt nok at staae. *) Udgiveren maa her anmærke, at slige Varer sædvanlig ikke sælges førend man har forskaffet sig Vedkommendes Attest for, at de maa sælges, men slige Attester bekjendtgjøres, saavidt han veed, ikke i Forveien; de oplæses i Almindelighed paa Auctionsstedet. Jøvrigt maa Udgiveren oprigtig tilstaae, at han ikke indseer, hvorledes Misbrugen, af saadanne Varer ganske skulde kunne forebygges, naar deres fuldkomne Skadelighed ikke er bevist, og deres Bedærvelse egentlig kun bestaaer i Mangel paa oprindelig og naturlig Smag. Kan man, paa Grund heraf, med synderlig Føie aldeles forbyde at de skulle sælges. Der gives jo bedærvede Ting, der ere skadelige som Menneskefødde, og desuagtet ret godt kunne nydes af Creature?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Prof. Rosted har atter ladet bekjendtgjøre en Fortegnelse over adskillige til Det Deichmanske Bibliothek indsendte Skrifter, der ere forfattede af bekiendte Danske Skribenter, saasom af Professorerne Nissen og B. Thorlacius, Domprovst Wille, Provst Gutfeld (&c. For Krigen solgte Kjøbmændene selv deres Varer, men siden Ufreden begyndte har man fundet paa, at sætte Alting til Auction, for derved at opnaae de yderste Priser. Prisernes urimelige Opdrivelse maa saaledes, som allerede engang tilforn har været omtalt i dette Blad, tildeels betragtes som en umiddelbar Virkning af Auctionerne, hvor der altid indfandt sig Folk nok, der havde Forraad af de Varer, som skulde sælges, og altsaa fandt deres Regning ved dygtig at opdrive dem, da de derved satte Prisen for det Forraad, de selv eiede. Dette Uvæsen griber daglig alt mere om sig, og man kan baade lee og græde, naar man seer hvilke Ting der nu gjøres til Gjenstande for offentligt Salg ved Auction. J Adresseavisen, No. 270 anmeldes f. Ex. en Auction over en Amagers Hvidkaal, Grynkaal, og øvrige Hauge vexter. Tilsidste sætte nok Gammelstrands Matroner ogsaa deres Varer til Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Odense, d. 15de Nov. J Dag, Søndagen d. 18 Nov. Formiddag Kl. 9, forlod en Bataillon, Anecterede af det første jydske Jnfanterieregiment, der nogen Tid her har cantoneret, Odense. Jkke allene udmærkede denne Bataillons Herrer Officierer sig ved forekommende Artighed mod enhver af denne Byes Jndvaanere, men tillige ved en saadan Disciplin, at der ikke hørtes den mindste Uorden. Den udmærkede skjønne Janitskar musik lod sig, saalænge Veirliget tillod det, høre i Slotshaugen og paa Byens Gader hver Søndag Eftermiddag og Aften, og saaledes skjænkede Odense, Byes Jndvaanere mange Glæder. Bataillonen har derfor Fordring paa Odense Jndvaaneres Agtelse og Erkjendtlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
J Almuens Stuer møder man her allevegne en krækkelig qvalmende og stinkende Luftpøle; i Dragten Pialter og Ureenlighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Postefterretninger. Paris d. 8 Nov. Storarmeens 25de Bullerin, Noilskoe d. 20 Oct. 1812. Alle Syge, der befandt sig i Hospitalerne i Moscan, ere den 15de, 16de, 17de og 18de blevne bragte til Mojaisk og Smolensk. Krudtvognene, den forefundne Munition, og en Mængde indpakkede Sjeldenheder og Trophæer bleve afsendte d. 15de. Armeen fik den Befaling, at forsyne sig paa 20 Dage med Tvebakker, og holde sig beredt til Afmarsch. Keiseren forlod virkeligen d. 19de Moscau. Hovedqvarteret befandt sig samme Dag i Desna. - Paa den ene Side har man bevæbnet og befæstet Kreml; paa samme Tid har man undermineret det, for at lade det springe i Luften. Nogle troe, at Keiseren vil marschere til Tula- og Kaluga, for at tilbringe Vinteren i disse Provindser, i det han holder Moscan besat ved en Garnison i Kreml. Andre troe, at Keiseren vil lade Kremle springe i Luften, lade de endnu øvrige offentlige Establissementer brænde, og at han vil nærme sig Polen paa 1000 Lieues, for at tage sit Vinterqvarteer i et venskabeligt Land, og være istand til med Lethed at erholde alle Forraad fra Magazinerne i Danzig, KownoWillna og Minsk, og for at skaffe Armeen Hvile efter Krigstrabadserne; hine gjøre den bemærkning, at den slette Vei fra Moscan til Petersborg er 180 Lieues, men at der kun er 130 Lieues fra Witepsk til Petersborg; at Moscau ligger 218 Lieues fra Kiow, medens der kun er 112 Lieues fra Smolensk til Kiow. Man slutter deraf, at Moscau ikke er nogen Militairposition. Moscan har desuden ikke meere nogen politisk Viig tighed, da denne Stad er afbrændt og ødelagt paa 100 Aar. - Fienden lader mange Kosakker streife, omkring, som forurolige Cavalleriet. Cavalleriets Avantgarde, der stod paa hiin Side Vincovo, er bleven overfaldt af en Horde Kosakker. De vare i Leiren, førend man kunde sætte sig til Hest. De have taget fra General Sebastiani en Park, bestaaende af 100 Bagagevogne og 100 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Kongen af Neapel steeg med Curasserer og Carabinerer til Hest, og da han ønede en Colonne ler Jnfanterie af 4 Batailloner, som Fienden sendte til at understøtte Cosakkerne, saa angreb han dom, gjennembrød og sønderhuggede dem. General Dezi, Kongens Adjutant, en brav Officier, dræbtes i dette Angreb, der gjorde Carabinerne Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Vicekongen er ankommen til Fominskoe. Den hele Armee er paa Marschen. - Marschal, Hertugen, af Treviso, er bleven med en Garnison i Moscau. - Veiret er meget smukt, som i October i Frankrige, maaskee noget varmere; men i de første Dage af November vil det fryse. Alting bebuder, at man maa tænke paa Vinterqvarteer. Vort Cavallerie trænger især dertil. Jnfanteriet er kommet sig igjen i Moscan, og befinder sig paa det bedste. (Monit.)