Viborger Samler, 1825-04-02
15de Marts. Et af de vigtigste Dokumenter i de Jrlandske Katholikers Sag, er unægtelig en Skrivelse fra Forbundets herværende Formand Hr. O'Co neel til sine Mandantere i Jrland, dat. 7de Marts. Man seer deraf, at de i forrige Aaringer gjorte Jndsigelser fra Englands Side nu næsten ere hævede og at man er nærved en gjensidig Overeenskomst, der destosnarere kan ventes, da begge Parter oprigtig ønske den. Naar dette National-Fredsforbund kommer istand, vil den Storbrittanniske Magt paasætte sig en ny Krone og der staaer da kun tilbage at lade Ostindien bestyre efter een med nærværende Tid meere passende Politik. Oconells Brev indeholder væsentlig følgende: 1) Loven der ophæver vort Forbund bliver i Dag tredie Gang læst. Den kan først nogle Dage efter Antagelsen erholde Hs. Maj. Kongens Sanction og derpaa først 10 Dage derefter træde i Kraft. Jeg haaber da at være i Jrland for at understøtte Katholikernes Sag og tillige at yde Landslovene den skyldige Lydighed som vor Forening, ingensinde undlod at vise - At lyde Lovene, er vor første Pligt, vor næste paa enhver retmæssig og i Lovene tilladt Maade at søge at bevirke den attraaede Emancipation. 2) Den Religionsfrihed vi forlange, har her i England slaaet stærke Rødder - Forhen troede jeg at Oppositionen imod Jrland var bigot og indtaget af gammel Fordom mod Jrland. Men jeg har her ikke fundet nogen af Delene - Ubekjendtskab med vore Fordringers egentlige Beskaffenhed og Orangemændenes Bagvaskelser have vakt Oppositionen. Vor Sag vinder daglig mere i Englændernes Øine ved de Commissioner som i begge Parlementerne derover ere anstillede - Man behandler Sagen paa en fredelig Maade, der udvikler begge Landes Kræfter destomere. 3) Jeg er saa lykkelig, at være overbeviist om: at Emancipations=Loven vil endnu i denne Session gaae igjennem - Maaskee er min Forventning altfor levende; men det dog min Mening. Vi kunne for den Maade Sagen er indledes paa, takke Dhrr. Fr. Burdett og Plunket (Generalprokureur i Jrland. Med megen Glæde kan jeg og berette, at det er bleven mig tilladt at forfatte det første Udkast til denne Lov. 5) Naar den, som jeg haaber, antages som Lov, blive Katholiker og Protestantere lige i borgerlige Rettigheder, undtagen Thronfølgen af nuværende protestantiske Kongehuus, som Jngen af os nogensinde har ønsket forandret, samt med Undtagelse af Lordcantsler Embedet i England og Jrland. 6) Der forlanges og ønskes ingen Sikkerhed, som strider imod vor Kirkes Lære og Disciplin. - Denne Deel af Forhandlingen er ført paa en Maade, der aander den rene Kjærlighed og Aabenhjertighed. Man indseer at en Emancipations Lov, der vakte ny Mistroe, istæden for Forsonlighed, var daarligt, derfor forlangte man ingen anden Borgen, end det Jrlandske Folks oprigtige Tafnemlighed og en saadan Indretning hvorved Udnævnelsen til de høiere geistlige Embeder bliver væsentlig national og indenlandsk uden at forstyrre den katholske Kirkes kanoniske Ret. Man forlanger ingen Veto eller derhen sigtende Anordning. (Kongen, kan ved sit Veto forhindre de protestantiske Biskoppers Udnævnelse.) 7) Jfølge Billen skal der bestemmes Lovgivninger for den katholske Geistlighed af den Beskaffenhed, at de sættes istand til at kunne udøve Velgjerninger, istæden for at de for næsten selv trængte til at modtage dem af andre. De geistlige Prælaters nuværende Jurisdictioner skulle ikke forandres heller ikke fordres nogen ny Eed eller Noget, som strider, mod den samvittighedsfulde Katholiks Ønske. Med eet Ord: kommer Emancipationen nu istand, vil den skee i den høimodige brittiske Aand og anledige alle Jrlands Katholiker til at velsigne deres protestantiske Medbrødre. - Han slutter Brevet med disse Ord: "Jeg seer bedre Dage komme os imode; det Forgangne at glemmes, giensidig Kjærlighed og oprigtig varig Udsoning for Fremtiden. Snart haaber jeg at kunne sige: Din Vinter Jrland er forbi; Haabet der overlevede den, vil endelig bære Blomster Det engelske Blad the Times af 12te d. M. indeholder Følgende: "Jfølge Breve fra Paris blev i Mandags Contracten for det danske Laan afsluttet. Formen for Budene derpaa var usædvanlig.