JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Gaardsalg. Paa Grund af anden Bestemmelse er en for Kjøbmandshandel eller anden Næringsdrift beliggende Gaard i Ebeltoft underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne, hvortil høre betydelig Gaardsplads, samt en Hauge paa omtrent 2 Skpr. Land, bestaae af: a) Forhuset til Gaden paa 13 Fag, med Fag Qvist og Kielder under de 9 Fag, indrettet til Beboelse for 2 Familier; b) et 2 Etage Baghuus paa 8 Fag, samt c) en Sidebygning. Endeel af Bygningerne ere for faa Aar siden fra Nye opførte og det Hele i god og vel vedligeholdt Stand. Liebhavere ville behage at henvende sig enten til Hr. Kjøbmand S. A. Bang i Ebeltoft, der foreviser Eiendommen, eller til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, den 22de Novbr. 1843. A. Hansen. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard, af Htk., A. og C., 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fk. 1 Alb., med indkjøbt Konge=Korn= og Qvægtiende samt den halve Kirketiende, dens aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, 2 Tdr. Boghvede, der avles aarlig 12 Læs Ho, foruden Kløver, og Tørveskiær haves i Overflødighed, samt Fisker i Knudsøe. Paa Gaarden holdes aarlig 3 Heste, 10 Fækreaturer, 16 Faar med Yngel. Mod 1ste Prioritets Panteret kan den halve Kjøbesum blive staaende i Eiendommen, og Gaarden strax tiltrædes, enten med eller uden Besætning; den indavlede Grøde og nedlagte Vintersæd følger i Kjøbet. – Tørring i Tulstrup Sogn, pr. Skorg, den 10de Novbr. 1843. Rasmus Poulsen. Formedelst agtende Forandring af Bopæl, vil Unde tegnede sælge sit iboende Sted i Brandlund af c. 4 Skpr. Hartkorn, med gode nye Bygninger, Størstedelen Grundmuur, navnlig Stuehuset, der er vel indrettet og har malede Værelser. Sæd og Afgrøde samt en Deel Besætning kan medfølge, og det Hele kan tiltrædes strax eller efter Kjøberens Leilighed. Af Kjøbesummen kan den halve Deel blive indestaaende paa 1ste Prioritet. Nærmere Underretning vil kunne erholdes, naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig enten til Cancelliraad Procurator Anchersen i Veile, eller til Undertegnede selv, boende i Brandlund i Brande Sogn pr. Veile. Hans Hansen. Det keiserl. Kongel. østerrigske Stats=Laan, (See den med denne Tidende Nr. 190 1813 fulgte Bortlodningsplan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Dette i Aaret 1839 stiftede Statslaan, der bestaaer af 120,000 Obligationer eller Actier, bliver i Løbet af 36 Aar indfriet ved Præmie-Gevinster paa ialt fl. 74,250,500 Conv. Mynt, ved 36 Serie=Bortlodninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den 1ste December 1843 finder i Wien, med alle lovlige Formaliteter, den 8de Serie-Trækning af dette Statslaan Sted, og der vil der til Tilbagebetaling blive udtrukken 35 Serier eller 700 Obligationer (enhver Serie indeholder 20 Obligationer). Den 1ste Marts næstefter skeer Gevinsttrækningen, i hvilken kun de ovennævnte 700 Partial=Obligationer tage Deel og som indeholde følgende betydelige Præmier, nemlig: 1 Gev. paa hver paa fl. 4,800, gjor Jalt 700 Gev. beløbe tilsammen. fl. 832,040 i fl. 24 Fod. (Fem Gylden ell. fl. Conv. Mynt gjør 6 Gylden i fl. 24 Fod og 1 fl. i 24 Fod udgjør circa Brog 1–2 s. eller 4. 8 s. Sølv.) En heel Lodseddel koster 20 2 Sedler, en Femtedeel 4 22 Sedl., 6 Hele eller 30 Femtedele 100 a 12 Sedler, saa der altsaa ved Kjøbet af 6 Hele eller 30 Femtedele erholdes en Rabat af 20 11 Sedler. Undertegnede, af hvem Original-Lodderne for alle 36 Trækninger, saavelsom de alene gyldige Lodsedler for næste Trækning kunne forskaffes, paatager sig den særegne Forpligtelse og Ansvarlighed; hurtig og punctlig at tilstille Kjøberne eller Deeltagerne de authentisk udfærdigede Lister af de vindende Rumere, og endvidere med største Beredvillighed at meddele enhver Oplysning der maatte ønskes desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Frankfurt am Main i October 1843. F. C. Fuld, Banquier. Planer og Lodsedler til ovennævnte Serie Trækning kunne indtil den 5te Decbr. d. A. erholdes, de første gratis og de sidste imod den ovenanførte Betaling, naar man personlig eller i frankerede Breve derom giør Anmeldelse enten til Hr. Handelsbetjent Jacobsen hos Hr. Kjøbmand, H. N. Schmidt i Weile, eller til Undertegnede, som ene her i Danmark af Hr. Banquier F. C. Fuld antagne Commissionair, ligesom og mindre Andele af flere Lodsedler, kunne hos Undertegnede, imod forholdsmæssig Betaling, erholdes i Jnteressentskab, - hvortil Flere allerede have meldt sig – naar Anmeldelser i den Anledning skeer snarest muligt. Aarhuus Commissions-Contoir, i November 1843. A. Hansen. NB. Da jeg, ifølge modtagen Skrivelse fra Hr. Banquier F. C. Fuld har faaet Udsættelse med at indsende min Numeropgave paa de afhændede Lodsedler, indtil ovenanførte Dato, den 5te December forstk., saa kunne nu Lodsedler indtil den Tid erholdes, og tillader jeg mig derhos at bemærke, at jeg nu har truffet den Foranstaltning, at man ogsaa kan erholde Planer og Lodsedler indtil den Tid hos Hr. Handelsfuldmægtig M. J. Holm i Randers. Aarhuus Commissionscontoir, den 20de November 1843. 4 Hansen. En smuk Kareth, har jeg i disse Dage faaet fra Kjøbenhavn, og jeg tillader mig herved at anbefale mig til Kjørsel med Samme til Baller, Bryllupper, Barnedaab og des. Leiligheder. Aarhuus, den 14de November 1843. Schwartz, Klostergade 3 797. Paa Grund af Eierens Dødsfald kan Gaarden VesterHoumaae i Hone Sogn, 1/2 Miil vesten for Lemvig, faaes underhaanden tilkjøbs. Gaardens Hartkorn er 10 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb. og Arealet 116 Tdr. Land Ager og Eng, foruden en særskilt, dog ikke langt fraliggende Hede= og Moselod paa omtrent 20 Tdr. Land, som kan afgive fornødent Brændsel. Mergel haves beqvemt og i tilstrækkelig Mængde. Lysthavende ville behage at henvende sig til Peder Christian Sørensens Enke, som beboer Gaarden, eller hendes Laugværge, Pastor Krarup i Hygum ved Lemvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
En Eiendom, 3/4 Miil fra Viborg, ved Liimfjorden, staaende for 8 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, efter gammel Matrikul, med et Areal af c. 200 Tdr. Land Ager og Eng, Mose og Hede. Engene afgive c. 60 a 70 Læs udmærket Høe. Mergelen er fortræffelig, og ligger beqvem. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Kjøbmand P. C. Raae i Aarhuus og Kjøbmand S. Hagemann i Viborg, naar man til disse vil henvende sig enten mundtlig eller i portofrie Breve. 1. jeg fra Dato og fremdeles indtil næste MaiByg til Behandling i Malt modtager. Aarhuus, den 11te October 1843. J. Krog, ved Mølleport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
No 213. Løverdagen. den 29 December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. J. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Blandinger. Nys ere der i Paris, i een og samme Uge, døde to mærkværdige Skuespillere. Den Ene spillede paa Scenen, den Anden bag Coulisserne; Begge havde lige Talent, og dog døde den Første som Betler, medens den Anden lukkede sine Øine i Besiddelse af en Pension af 50,000 Fres. Vi tale her om Montrond og Rosambeau. Med Montrond døde den største diplomatiske Curiositet i vort Aarhundrede; med ham er den meget roste og meget fordømte Fyrst Talleyrand først heelt død. Montrond var hans efterlevende Halvdeel. Udstyret med et elegant Udvortes, med Aand, Vittighed og et uhyre Talent til Jntrique, kastede han sig i Aaret 1789 paa den politiske Carriere; han vakte snart Fyrst Talleyrands Opmærksomhed, blev hans Ven, Secretair, Fortrolige og Factotum. Fra nu af begyndte der for ham det romanagtigste og sælsomste Liv af Verden: idag riig, imorgen fattig, idag kjørende i glimrende Eqvipage, imorgen sættende denne Eqvipage paa Ruderknægt; idag kastende om sig med Bankbilletter paa 1000 Fres, imorgen ikke i Besiddelse af Saameget, som han kunde spise til Middag for. Talleyrand overøste ham med Guld, men det havde intet blivende Sted hos ham. Da en diplomatisk Negotiation engang havde indbragt ham to Millioner til hans Part, sagde Talleyrand til ham: "Jeg haaber, Montrond, at De nu vil blive fornuftig og deponere disse Penge sikker." – "Ganske vist, svarte Montrond: J mit Skrivebord." Det gjorde han ogsaa, og greb i Skuffen, til der ikke var Mere. Juli regjeringen udbetalte ham omsider en fast Pension af 50,000 Fres, aarligt, for af ham at erholde Talleyrand's Memoirer, som han størstedeels eiede; disse ville vel nu aldrig see Verdens Lys. Montrond, den største Coniker og Atheist, døde iøvrigt ganske angergiven, med alle Religionens Trøstemidler, som han selv havde forlangt, i en Venindes Arme. Da en Ven yttrede sin Forundring for ham over hans pludselige Omvendelse, svarte han: "Skade kan det aldrig!" vendte sig om mod Væggen, og døde. Nosambean var en genial Skuespiller, men et liderligt Genie. Som en Diogens drog han om i Paris's Gader, og førte et kunstnersk Nomadeliv. Alle Skuespillere i Paris understøttede dette tilgrunde gangne store Talent, men forgiæves; hans Lommer havde ingen Bund; ingen Penge kunde blive deri Jsær gav Mll. Mars ham Meget; men da han kom hver Dag, og stedse uordentligere klædt, gav hun ham en Abonnementsbillet til en Badeanstalt med de Ord: "Det er det Eneste, jeg endnu kan give Dem!" Rosambean gik hen i Badeanstalten. Et Bad!" raabte han, idet han afgav sit Kort. Medens det blev beredt, læste han den ophængte Taxt: Et Bad 1 Franc af Overkrige. en Frokost 1 Franc. Garden raabte han Kan jeg, istedetfor Badet, faae en Frokost for min Billet?" – "O ja," – "Saa kom med den! Den er mere nærende." – Han døde i den yderste Elendighed, og Skuespillerne i Paris lode ham anstændigt begrave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En riig Kjøbmandsson havde giftet sig i Longchaumois, og vilde vende tilbage med sin unge Kone til Pontarlier. Ved Foncinele-Bas styrtede Vognen i en Afgrund. Den unge Mands Hjerneskal blev knuust; den nygifte Kone blev farligt saaret, Hestene dræbte, Vognen adsplittet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den berømte franske Forfatter Alphons Karr er fremtraadt med en Spaadom. Han har udtalt en Tanke, som udentvivl Flere have havt, men som her, i sine Conseqventser, viser sig yderst original. Jdet han taler om den store Rolle, Dampen spiller nutildags, bemærket han, at Naturen bruger en uendelig lang Tid til at frembringe Tørv og Steenkul, Det er umuligt Andet, end at den i Tiden maa blive udtømt. Den Dag vil komme, da Steenkul ville blive meget dyre og sjeldne. Ogsaa Tørven vil engang blive saa kostbar, at Staten vil anmasse sig Monopolet derpaa. Naar man saa har opbrændt de sidste Steenkul, saa maa Alt staae stille ..... ingen. Jernbaner, ingen Maskiner - ingen Ting mere! Himlen være lovet, at vi ikke behøve at frygte, vi skulle opleve denne Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Alle Modeberetninger fra Paris ere enige i, at Coffuren i Vinter udmærket sig ved en fortryllende Rigdom i Opfindelsen. Man bruger Blomster i Masse dertil. Coffuren Chatelaine" bestaaer af et Net af Guldtraade, som er smykket med Tresser og Mara bouts. En Anden, som kaldes "Clementine", bestaaer af blaat Fløiel, smykket med en Rose, i hvis halvaabne Væger Dugdraaber glindse, medens frisk Løvværk omgiver den, og der paa Bladen sees ligge hiint fine Blomsterstøv, som vi saatidt beundre i Naturen. Der bæres i Vinter mange Bijoux i Paris, men ogsaa de ere Modens Vexel underkastede, og for altid at hylde dens Lune, maatte man være i Besiddelse af umaadelige Rigdomme. Lykkeligviis er Kunsten kommen Koketteriet til Hjælp, og man kan nu kjøbe Juveler, der ere skuffende eftergjorte, til meget billige Priser. Klagen mod den saakaldte Hertug af Normandiet (Naundorf) er, den 17de f. M., bleven forhandlet for Fallit=Retten i London. Passiomassen, andrager 500 Pund St. Som Activa anfører han: alle sine Fordringer paa Slotteene St. Cloud og Rambouillet, paa Staden Paris og Kongeriget Frankrig, saavelsom paa de hans Moder, Dronning Marie Antoinette, i sin Tid tilhørende Privateiendomme, hvis Værdi han anslaaer til 30 Millioner Fres."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En riig Englænder havde for nylig gjort et Væddemaal, som gjaldt 10,000 Pd. Sterling, at en Flok fede Gjæs skulde tilbagelægge 20 engelske Mile hurtigere end en Flok muntre Kalkuner, og han vandt Væddemaalet, der var meget skarpsindigt beregnet, thi Toget gik igjennem en Skov, og her fløi Kalkunerne op i Træerne, medens Gjæssene ufortrødent vraltrede videre. England alene opfostrer ligesaamange Sær linger, som hele den øvrige Verden. Den bekjendte Georg Schovn, hvis bons mols vare en Magt, kjendte ingen større Fornøielse, end at være Øienvidne til – Henrettelser. Han lønnede Correspondenter i hele Landet, som maatte underrette ham om enhver Dødsdom, saa der, i en Række af Aar, ikke foregik nogen Henrettelse vidt og bredt, uden at han jo var tilstede derved. Ja, han reiste endogsaa til Paris, naar et sjeldent Exemplar af en Skurk henrettedes der. – En anden Særling, den rige TomRogerson, og, i Ordets strængeste Forstand, 150,000 Pund Sterl. gjennem sin Hals i Løbet af 6 Aar. Han gjennemreiste hele Europa ene og alene for at gjøre gastronomiske Studier, og holdt lønnede Emissairer i China, Mexico, Canada osv., som skulde opdage og seende ham nye, i Europa endnu ubekjendte Spiser. Efter at han paa denne Maade havde fortæret hele sin uhyre Formue paa een eneste Guinee nær, kjøbte han sig til Slutning en Ortolan, tillavede den efter Kunstens strængeste Regler, spiste den, sov til Middag, og hængte sig derpaa. – Nys har en blind Englænder, som gjennemreiste Europa fra Neapel til St. Petersborg, udgivet sin Reisebeskrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Det er heller ikke længe siden, at der i England døde en Millionair, som gik om og beilede af pure Liebhaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En i Theaterverdenen hidtil uhørt Begivenhed fandt den 13de og 14de ds. Sted i Paris, idet een og samme Componist paa to efter hinanden følgende Aftener lod to store nye Operaer opføre paa de første Theatre i Paris; det behøver vel ikke at tilføies, at Componisten hedder Donizetti. Den første Opera "Den Sebastian, faldt igjennem, den anden derimod, "Maria di Rohan", gjorde Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En Hr. N. fra Langres havde en Hund, som han vilde stille sig ved; men da han hverken kunde overtale sig til at skyde, eller til at drukne den, besluttede han, at forlade den i en Naboby. Hunden, som underveis blev slet behandlet, anede udentvivl sin Herres Plan, og veeg ikke fra hans Side. Næste Morgen, da Hr. N. vilde staae op, savnede han sin Vest og sin ene Strømpe. Værten forsikkrede, der havde ikke været Nogen paa hans Værelse, som havde kunnet begaae dette Tyveri, man tabte sig i Formodninger, indtil man omsider fandt baade Vesten og Strømpen i en Afkrog i Huset, og Hunden liggende derpaa. Paa denne Maade vilde det troe Dyr udentvivl forebygge, at dets Herre skulde reise bort, uden at tage det med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
En ung Herre, som kaldte sig Grev Normann von Ehrensels, havde i nogle Maaneder opholdt sig i Bern og ført et lystigt Liv, da Politiet endeligen blev opmærksomt paa ham, og det viste sig da, at Hr. Greven var en fra Ludvigslust undvegen Slave ved Navn Jæger. Denne Begivenhed gjorde saadant Jndtryk paa en Baron, der i længere Tid havde drevet om i Bern, snart i en med tre Ordener behængt blaa Frak, snart i fransk Oberstuniform, at han øieblikkeligt forsvandt af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den franske Prinds, Hertugen af Anmale, er kommen til Neapel, hvor han selv personlig har anholdt om Kongens yngste Søsters, den 21 aarige Prindsesse Thereses Haand, og faaet JaEn besynderlig Begivenhed har nys tildraget sig paa den Berlin=Anhalter Jernbane. En anseet Berliner Kjøbmand befandt sig, ene med en anden ung Reisende, i en Coupe. Bag Ludwigsfelde angreb Denne pludseligt sin Nabo, og opbød al sin Styrke, for at myrde ham. Kjøbmanden, der tillykke var en kraftig Mand, satte sig til Modværge. Nu begyndte der mellem Begge en voldsom Kamp, som først endtes, da Toget gjorde Holdt i Trebbin, ved Hjælp udenfra. Det viste sig nu, at hiin unge Mand pludseligt var bleven vanvittig. Han blev sat af i Trebbin og bragt i Forvaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Ex-Hertug Carl af Brunsvig har i London, reist Klage mod sin Formynder, Kongen af Hannover. Han forlanger Formynderskabet ophævet og Regnskab aflagt for de Pengesummer, der ere gaaede igjennem Formynderens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
J Breslau er midt i Novbr. falden saa megen Snee, at Magistraten har opfordret Alle, som holde Heste og Vogn, at hjælpe til at kjøre den bort, da de sædvanlige Kjørsler ere utilstrækkelige dertil. Ude i Landet laa Sneen nogle Steder saa høi, at man neppe kunde komme igjennem, endogsaa med Slæder. Vor Landmand, Violoncellisten Kellermann, har i denne Tid ladet sig høre i Oldenburg, hvorfra det hedder om ham: "Uden Modsigelse hører han blandt de bedste nulevende Violoncellister. Han er anbefalet af Hans Kjærlighed til Eders Kjærlighed, d. v. s. fra Hof til Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Nogle Patrouillebetjente fra Malm have fundet en paa Saltholmsrevet opdreven død Fisk, som de beskrive saaledes: Den havde et kort Hoved med et saa stort Gab, at en Mand kunde passere det; Tænderne vare korte og hvasse; Fiskens Længde, Halen iberegnet, udgjorde omtrent 8 Alen; Halen bestod af hornagtige Finner fra 1 til 6 Qvarteers Længde, som i den yderste Ende vare af en Skikkelse som en kløvet Pen eller Vifte; Fiskens Krop var rund, meget feed og trannet, samt saa tyk som en almindelig Oxe; den havde hornagtige Finner paa Ryggen; den forreste Halvdeel af Kroppen havde Skjæl, saa haarde som Horn, større og mindre, fra 2 til 4 Tommers Størrelse, og den anden Halvdeel indtil Halen var glat og dens Farve lyseblaa(Af et Brev fra Kbhvn.) "J. K. og jeg vare i Søndags i et Maadeholdenhedsselskab, hvor vi med megen Opbyggelse hørte nogle frimodige Bekjendelser af en forhenværende Dranker H., som, efter at have bragt det tilden Yderlighed, at have kunne drikke 4 Potter Brændeviin om Dagen, endelig lærte at drikke Vand i Nordamerika. Hertil knyttede P. W., som ofte om Aftenen har været meget nær ved at rive Folk om paa Gaderne, en smuk Tale, hvis særlige Raivitet rørte de Fleste. Endelig sluttede H. med en Opfordring til Forsamlingen om Bidrag; men ikke saasnart var denne i hiint Øieblik uheldige Tale holdt, for de fleste Tilhørere gik bort, navnligen ligeoverfor til en Ølhandler, der har en ganske fortrinlig Punsch." (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den russiske Regjering har givet sin Generalconsul i Kjøbenhavn (Hr. v. Gerschau, Ordre til at engagerendeel danske practisk uddannede Dyrlæger til russisk Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Udenlandske Blade ville vide, at Orla Lehmann ikke har været indstillet af Cancelliet til Høiesteretsadvocaturen, men skal skylde denne en høiere Jndflydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
I Nærheden af Flensborg er i denne Tid bleven skudt en Krage Trappe (Otis tubara), der ellers hører hjemme i Barbariet og Arabien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Ved Fanøe er Natten til den 23de Novbr. indstrandet et Brigskib, uden Menneskers Medfølge. Skibet, der ligger 3 a 4 Alen under Vandet, formodes at være engelsk, ladet med Jern eller Steenkul, Og fra Fohr meldes, at den engelske Skonnert, Glasgow, fra Hamborg bestemt med Stykgods til Leith, er strandet ud for List og sjunken. Mandskabet er reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Forpagteren paa Aalholm ved Nysted har i denne Tid ladet slagte et Sviin, som udgjorde en Vægt af 464 Pd. eller: 29 Lpd. Paa Bovbjerg er i dette Efteraar opreist en Mindestøtte for sal. Kong Frederik den Sjette. Den er en anseelig, smuk Gramt, hvori to Marmorplader med Inscriptioner, og bekostet ved frivillige Sammenskud alene i Lemvig samt Skodborg og Vandfuld Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Sangforeningen i Aalborg vil næstk. Torsdag give en Concert til Jndtægt for de Brandlidte i WexiøØen Hirtsholmen, der rigtignok er et lille Appendix til den danske Stats Udstrækning, er bleven beskyldt for, at have ikke mindre isinde, end at rive sig løs fra Danmark. Et Spadsmagerrygte fortæller saaledes, at en meget vidtomfattende Speculant skulde have kjøbt denne Ø af dens hidtilv. Enebesidder, og have ifinde at sælge den til en fremmed Magt, men dog iforveien havt den Opmærksomhed, at tilbyde vor egen Regjering Øen først, naturligviis imod en klækkelig Avance, men herpaa faaet Afslag. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
J Randers er i disse Dage en Borger og Ølbrygger Christensen bleven arresteret for Tyveri, som han skal have drevet i længere Tid, endog til en forhausende Høide. (Jyllp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Aarhuus. (Meddeelt.) Den høitidelige Bisættelse i Domkirken sidste Onsdag af den saa tidligt bortrevne Adjunct Breinholms jordiske Levninger maatte, ved Tanken om de mange Forhaabninger, der her sank i en tidlig Grav, vække den dybeste Medfølelse hos de Tilstedeværende. Baaret og ledsaget af Cathedral- og Real skolens Lærere og sidstnævnte Skoles Disciple bragtes Liget til Kirken, hvor DD. V. Pastorerne Føns og Topsøe med Inderlighed og dyb Følelse skildrede den Afdødes elskelige Characteer som Menneske, Lærer, Ægtefælle, Ven og Frænde, og det smertelige Tab, hans Slægtninge og Venner, saavelsom den Skole, hvortil han var knyttet, havde lidt ved hans Bortgang fra Verden. - Albert August Breinholm, Søn af afd. Major v. Breinholm, var født i Kbhvn., og dimitteret fra Metropolitanskolen i Efteraaret 1834. J 1840 tog han theologisk Attestats med bedste Characteer, og var bekjendt som en udmærket Candidat. Den 21de Juni 1842 blev han constitueret som Lærer ved Realskolen her i Byen. Kun 29 Aar vare hans Dages Tal. Hans efterladte Enke, med hvem han kun havde været gift i nogle Maaneder, er en Datter af afd. Major v. Prunst i Artilleriet. Ved Baaren blev afsungen tvende til Sørgehøitideligheden forfattede Psalmer, hvori det heed: For Stormen hvirvles Skovens Blad, I Vintren som i Vaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Hvad gjælder Aars og Dages Rad En Aand for Himlen baaren, kun Frelsens Haab ved Jesu Tro i Döden skjænker Hjertet Ro og smiler gjennem Taaren. Hans Strid er endt; han vandt sin Fred, i Skrinets mørke Gjemme. Kort dvæled han paa fremmed Sted – Nu er han evigt hjemme. Fred med hans Aand i HimmelbolDid gik han hen i Jesu Tro, At höre Frelsens Stemme,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
- Hr. Prinzlauls Beneficeforestilling var i Aftes saa overordentlig stærkt besøgt, at Mange maatte gaae bort igjen, uden at kunne faae Plads. J det Hele taget har det Beckerske Selskabs Forestillinger været dennegang usædvanlig stærkt besøgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
(Jndsendt.) Veed Du det Land, hvor Hedelynget groer, 1830. Hvor Torrejyden er i bedste Flor; Hvor Heltefisken faaer ei Plads i Vandet, Men trænger sig i Masser op paa Landet; Hvor Silden har Forstand. Og om et Dampskib raisonnere kan, Og hvor den faaer Vapeurs, Colik og Krampe, Saasnart den blot seer "Dania" at dampe Veed Du det Land, hvor Marehalmen groer; 1843 Hvor Helte, Torsk og Flyndre ikke mere troer, At de behøve nu at trænge ind paa Landet Fordi blot Jris rører op i Vandet; Hvor Silden nu har faaet den Forstand, At Königinn, ei taales meere kan, Thi da den faaer Vapeurs, saasnart den hører Tydsk, Saa bedes man ombord – herefter tale Jydsk. C. S. . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 7de December bliver afholdt Generalforsamling i Harmonien", hvortil Selskabets Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-02
Den af mig, som befalet Sagfører for Aftægtsmand Philip Jacobsen af Kierende, under 11te Octbr. d. A. udtagne Mortifications=Stævning til Rougsø m. fl. Herreders Ret, paa en Obligation stor 212 25 3 s S., udstædt til Jver Jensen, tilføies herved den bemærkning: at ingen Forelæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordn. 3die Juni 1796. Randers, den 1ste Decbr. 1843. Jensen, Procurator.