JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Blandede Efterretninger. Omtrent 2 Mile fra Trondhjem paa Stads bygdens Præstegaard indtraf den 31te August sidstleden, Kl. 3 1/4 Eftermiddag, et Jordskjælv, der deelte sig i tvende Stød, af hvilke det første, der varede 2 til 3 Minuter, var bølgende, fra Syd til Nord, det andet, der varede 1 Minut, var svagere og kuns skjælvende; imellem begge var en Pause af 1 Minut. For at gjøre sig et rigtigt Begreb om de i denne Tid saa hyppige Folkeforsamlinger i Engelland, er det nødvendigt at vide, hvorledes disse efter den engelske Constitution betragtes. Enhver Folkeforsamling, der kun giver sig af med uskyldige Gjenstande, er tilladt. De bekjendtgjøres derfor i Forveien offentligen. Paa Grund heraf fandt Smith field-Forsamlingen Sted i London, hvor der blev raadslaaet om en Parlamentsreform. Derimod kan Øvrigheden strax opløse enhver Forsamling, der forstyrrer Roligheden, og endog ved det Militaire lade den adsprede. Kun maa i saa Fald Riot Act, Oprørsacten, først høitideligen oplæses, og Forsamligen tre Gange opfordres til at gaae fra hverandre, ja Øvrigheden tør i Tilfælde, der forekomme den farlige, forbyde saadanne Folkeforsamlinger. Derfor kunde den Manchesterske Forsamling ikke holdes til den bestemte Termin, thi Magistraten vilde ikke tillade den. Af disse Forhold sees Grunden, hvorfor Reformisterne raabe saa meget paa, i de af dem sammenkaldte Forsamlinger, at undgaae alle Udskeielser, hvorfor Hunt endnu d. 16de lod bære foran for sig en Tavle med Paaskrift: Orden (Order), for nemlig ikke at give Regjeringen Anledning til at opløse Forsamlingen eller endog i Parlamentet at bevirke Udsættelsen af habeas corpus Acten. Ved denne Udsættelse bleve for nogle Aar siden Folkeforsamlingerne meget indskrænkede, og saa godt som ganske forbudne. Regjeringen berettigedes til, at lade de Personer, den havde mistænkte som Roligheds forstyrrere, paagribe og beholde dem arresterede, istedetfor at den, saalænge habeas corpus Acten er i Kraft, enten maa give dem fri igjen, eller strax stille dem for Retten. Denne Nødvendig, hed foranledigede uden Tvivl den Mening, at i urolige Tider Regjeringen ikke ugjerne seer, at der i Folkeforsamlinger forefalde Yderligheder, eller at den endog selv befordrer dem, fordi den finder deri Leilighed til at udsætte habeas corpus Acten d. c. med andre Ord til at udvide sin Magt til at holde Misfornøiede i Tømme, som ved den nu i mange Egne herskende Næringsløshed let kunne bevæges til høist fordærvelige Gjæringer. J Kirken ved Ottensen, ikke langt fra Hamborg, hvor Klopstocks Grav findes, ligger ogsaa de jordiske Levninger af Karl Wilhelm Ferdinand, Hertug af Brunsvig, der blev dødeligen saaret og mistede Synet i Slaget ved Jena. Hans Kiste, som er overtrukket med sort Fløiel og besat med Sølvtresser, staaer i Gravhvælvingen, og ovenpaa samme staaer i et Sølvgjemme hans Hjerte. J Zeitschrift for physische Aertte, 2 Qvart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Nyyork fandt Forf. især de mange Træ Huse og de smaa, men nette Kirker mærkelige; dernæst den almindelige Skik, at ryge Cigarror, Mængden, af coulørte Folk, og de mange frit omløbende Sviin. J Egnen af Bustletown samlede han adskillige interessente Efterretninger om Agerdyrkningens Tilstand i denne Egn. Colonierne indbefatte sjeldent over 200 Acres, samt tillige en god Bygning af Steen og de fornødne Agerdyrkningsredskaber, hver Acre koster sædvanligen 100 120 Dollars. Man høster anden Gang Boghvede, efterat man første Gang har høstet Halm frugter. Jorderne forbedres med Gjødning, Kalk og Gibs. Af Maskiner betjener man sig kun lidt, men næsten Alt forrettes med Haandarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
En Arbeidskarl faaer, foruden Kost, 20 Dollars, i Løn maanedligen. Hestene ere af god, stærk Middelsort, og et Spænd af 4 betales sædvanligen med 400 Dollars. Nogle Jordbrugere fodre dem med skraaet Rug og Hakkelse, og give dem ugentligen to Gange en Haandfuld Salt, som de holde meget af og som man anseer for at være meget sundt for dem. Faar holdes kun i smaa Hjorder, men desto flere Sviin, der ere af en god Art og sælges indtil 12 Dollars hvert Centner. Forf. reiste herfra over Baltimore og Vashington til Pittsburg, gik til Skibs paa Ohiotil Concinnati, hvorfra han paa Tilbagereisen, gjennemkrydsende Kentuck, traadte ind i det østlige Virginien, gik igjennem Grevskabet Maryland og Lancaster, derpaa over Nyyork og Boston til Canada, saa at den hele Reise var endt i 6 Maaneder. Cincinnati, 622 Mile fra Pittsburg, er den vestlige Verdens Vidunder, og der vil uden Tvivl ikke udfordres noget langt Tidsrum til den er voxet til den største Stad i America. Den har i Almindelighed et reenligt, behageligt og ziirligt Physiognomie. For 40 Aar siden var den endnu et Skjul for de vilde Jndbyggere, dens Omgivelser, en vild Ørk, beboet af glubende Dyr. Den har allerede 13 til 1400 offentlige Bygninger og Vaaningshuse med 8000 blot hvide Jndbyggere. Lovene ved Ohio forbyde Slavers og endog Frinegeres Nedsættelse. Omtrent 400 Huse ere af Steen eller brændte Steen, mange tre Etager høie, bygte i moderne Stiil. Bygningsgrunde (Town lots) ere i Hovedgaderne uhyre dyre og kunne ikke kjøbes under 200 Dollars (omtrent 200 Specier) Foden, maalet langs med Forsiden. En Acre Land nær Staden koster lige saa meget. Mange Manufacturer ere i rask Gang. Handelen drives meget levende paa Pittsburg til Vands, ligesaa paa Ny-Orleans og alle vestlige Stater, med Jnd landet handles ved Landfragt. Jndbyggerne klæde sig efter engelsk Skik. Mandfolkene i super fiint Klæde, Fruentimmerne ret elegante i Musselin. Deres Sæder ere selskabelige og forfinnede, fri for hiin Avindsyge mod Fremmede, der stundom spores hos Vindesyge og Uvidende i de østlige Stater. Forf. beskriver den americanske Uafhængigheds Fest, som han bivaanede den 4de Juli, og som blev feiret med militairisk Prunk, patriotiske Hymner, Musik, Danse, Gjæstebude o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Efter Gudstjenesten fremtraadte en Taler, der priste den med Enthusiasmus. Man seer ham holde i den ene Haand Nationalflaget og i den anden Frihedskappen. J hver Stad, i hver Landsby af de forenede Stater høitideligholdes denne Fest Climatet i Cincinnati er, efter det blomstrende Udvortes at dømme, ret sundt. (Fortsættes.)Med forrige Post fulgte intet Numer af det i Hamborg udkommende Blad der deutsche Beobachter. Denne Post fulgte derimod et i 4to trykt Blad, hvorpaa læses: Der dentsche Beobachter an das dentsche Publicum. Mit den om Freytag d. 24 d. herausgegebenen Stücke des dentschen Beobachter, ist derselde geschlozen. (Den tydske Jagttager til det tydske Publicum. Med det Fredagen d. 24 d. udgivne Stykke af den tydske Jagttager er samme sluttet.) Neden under det Trykte staaer skrevet: Auskunste aber das Aufhøren des Blattes zu geben, ist nicht erlaubt worden. (At give Oplysning om Bladets Ophøren, er ikke blevet tilladt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Hamburg, d. 28 Sept. 1819. B. Daevel, Herausgeber und Eigenthumer, der dentsche Beobachter. Underskriften er trykt. Hr. Daevel er, saavidt Anmeld, veed, ingen født Tydsker, men en Svensk, som i en Deel Aar har opholdt sig i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Tidsskriftet Hermann er i Tydskland bleven forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 October. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vista 270. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 270. Specier solgtes til 16 Rbmk. 5 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske S. 66 a 67 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Gottos Ge Sextende Aargang. No. 81. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 October 1819. Ved Thorvaldsens Giensyn. Høihed og Stilhed jeg seer i Norden Phidias komme: Tanken i Hiertet er varm, Bladet i Hiernen er koldt; Lidet hos ham, Kiøbenhavn, vil din PøbeleRøgelse fromme, Ham du dog ryger et or; meer, end han loved, han holdt. Yngel, hvis evige Roes forgaaer for Aaret er omme, Spil i en larmende Runs er med hans Hæder nu Boldt, Vild, han er dansk og er stor Smaatydskere dæmper ser Tromme, Denne Forening i Ham er saa beskeden, som stolt. Baggesen. Noget om Skoleunderviisning. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Da faa Embedsmænd, efter Anm. Formening, have et byrdefuldere Embede end Skolelæreren, og han, i hvor ofte han end, under trange Kaar, stræber i Stilhed at fremme saa megen Nytte, ham er mueligt, alligevel ofte er offentligen udsat for Miskjendelse og hadske Angreb, saa har Anm. anseet det for Pligt, at fremsætte disse oplysende, paa Erfaring grundede bemærkninger. At den gode Forstaaelse imellem Præster og Skolelærere vil herefter blive mere og mere almindelig, bør man ikke allene ønske, men og med Grund haabe, da enhver Præst og Skolelærer, som har Jnteresse for sit Kald, meget godt indseer, at jo mere de leve og virke i Enighed, desto bedre vil og deres Bestræbelser lykkes, og omvendt, jo mere de disharmonere, des forargeligere for Menigheden, og desto skadeligere for den gode Sags Fremme. Den 20de September, 1819. Misceller. Det kunde være morsomt nok at have et Værk, hvori der vistes de fleste beundrede Tankers første Kilde, og saadanne Forstandsreiser kunde være ligesaa interessante, som de Engellænderne gjøre for at opsøge visse Floders Udspring. Man vilde da ofte faae Leilighed til at tage Hatten af for mangen gammel Bekjendt, og de Tanker, der nu beundres som originale, vilde da snart tabe meget af deres Originalitet. Her nogle Exempler. Jeppe paa Bjergets "Jorden drikker Vand, Havet drikker Sol a. er taget lige efter An kreon. Allerede Hundrede Aar førend Holberg har Shakespear benyttet sig af Jdeen i hans Timon fra Athen (Act. A. S. 3.) paa følgende Maade: Solen er en Tyv, og ved sin Attraction Den plyndrer Havet; Maanen er en Tyv Og dens blege Jld den fra Solen raner Havet er en Tyv, hvis høie Flod opløser J salte Taarer Maanen, selv vor Jord Er en Tyv, der af Gjødning føder, Stiaalen fra det Heles Uhumskhed; Hver Ting er en Tyv. Cramer i sin Bedømmelse over Tullins Maidag, i Ugeskriftet der nordische Aufseher, dadler hos denne Digter det bekiendte Sted; O, lille føde Fløitenist! Hvo gav dig disse Egenskaber; Saa raabte jeg mod Bjerger Fisk Og Echo svarede: en Skaber. Andre Critikere have underskrevet hans Dom. Men mon Nogen af dem huskede her paa QvidsEc quis adest, &adet, responderat Echo. eller – hoe cokamus &c. cocamus rettulit Echo. Aabenbart har Tullin her blot været Efterligner, og aldrig vilde det faldt Nogen ind at laste ham, dersom han havde nævnt sit Forbillede. Roussean siger i sit Priisskrift om Oprindelsen til Uligheden (S. 103: "Den første, der indhegnede et Stykke Jord, og faldt paa at sige, det tilhører mig, var Borgersamfundets sande Stifter." Allerede hundrede Aar tidligere sagde Pascal: "denne Hund er min, sige Børnene; "det er min Plads at sole mig paa see, dette er Begyndelsen til og Billedet paa Anmasselsen (Usurpation) af hele Jorden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Thorvaldsen er nu igjen midt iblandt os i den Kongestad, som han har at takke for sin første Dannelse. J den Hylding den danske Almeenhed med Rette bringer hans Genie, synes den at afbetale Noget af den Gield, den blev Wiedewelt skyldig. Alt for ofte har man seet Fortjenesten hos os miskjendt og Geniet døe i Fødslen, til at jo hver sand Fædrenelandsven ikke skulde glædes over en Almeenhylding, der vises en stor Konstner, hørte den end til Jubelfesternes Tal. Vel er det ikke i Danmark, Thorvaldsens Hæder naaede sin Høide, vel er det vi høre kun en Gjenklang af den Stemme, der allerede længe gjenlød paa Jtaliens og Tentoniens Slætter. Men ikke desto mindre er det dog frydeligt, at fornemme her tilLands, endog kun Gjenlyden af den Hylding, Fremmede ydede den danske Fortjeneste. Jo sjeldnere Gentet kan komme frem i den fædrelandske Bund, destorkjerere maa den Blomst, der er undgaaet Nordens barske Vinterstorme, være os. Men i det virglæde os over dens Duft, maa vi heller ikke glemme de lykkelige Omstændigheder, der bidroge til dens Fremkomst. Mindes bør vi, hvilken Deel Udlandet har i Thorvaldsens Uddannelse, thi uden Formne forlod han sit Fædreneland, til Vands, og i Rom stod han, da hans fireStipendieaar vare udløbne, i Begreb med, af Mangel paa Udkomme, at vende tilbage til Fødelandet. Først hans Jason tilkjæmpede ham Konstens gyldne Vies, og den brave Hollænder Hoye, bør vi takke for, at have gjort Europa opmærksomt paa, hvilken Konstner det i Thorvaldsen eiede. - Hver Dansk er stolt af at kunne tælle ham blandt sine Landsmænd, og glad ved den Tanke, at det var et dansk Konstacademie, der gav ham den første Dannelse og lod ham reise, men endnu stoltere, endnu gladere vilde han være, om Kjøbenhavn havde været Rom og Hope en dansk Kjøbmand. Det er mærkeligt nok, at i dette Øjeblik, da der klages saa meget over Næringsløshed blandt de lavere Menneskeclasser, allerede gjentagne Gange har været bekjendtgjort fra Kjøbenhavns Raadstue, "at der af de i Kjøbenhavn værende arbeidsføre, men næringsløse Mennesker, kunne antages 40 Mand til Grusgravning, imod den sædvanlige Betaling af ser og halvtredsindstyve Skilling (henved 1/4 Specie) dagligen, uden, som det synes, det fornødne Antal Mandskab hidtil har meldt sig. Bekjendtgjørelsen er fra 27 Septbr., og endnu d. 4 October gjentages den i Statstidenden. Vel have Nogle gjort Anmeld. den Jndvending, at disse Arbeidere, naar de, som Nødvendigheden kræver, skulle opholde sig i Ordrup og der i Nærheden, ikke kunne have Føde under 2 Mk. om Dagen, og at der altsaa kun bleve 24 s. tilovers til Natteleie, Øl &c. Men dette være nu som det vil, saa er det dog imodsigeligt, at de Mennesker, der paa denne Maade kunne fortjene 56 s., neppe kunne kaldes næringsløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
De til Kjøbenhavn ankommende Hollandske Skippere have sædvanligen deres Koner og Børn og hele Huusholdning med sig. Man har længe ikke kunnet begribet, hvad dette skal betyde. Endeligen har en Skipper fra Wilderfang ved Groeningen givet Anmeld, følgende Oplysning derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
J denne By haves, ligesom paa flere Steder i Holland, ingen Rhederier, Enhver Skipper er Eier af det Skib, han fører, og assurerer det aldrig, thi de paa Stedet boende Skippere have en Forening, som af sin fælles Casse, hvortil hvert Medlem bidrager aarligen en Gylden, betaler, i Tilfælde af at Skibet sætter til, den Forlistes tilbageblevne Livsarving 1000 Gylden. Skipperen medtager derfor sin hele Familie, og lader kun et eneste Barn blive tilbage, som sædvanligen hensættes hos en Slægtning. Forliser nu Skibet, saa forliiser hele Familien, paa den eneste tilbageblevne Livsarving nær, som faaer de 1000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Mariboe, den 1ste October. J den senere Tid have vi havt overflødig Væde. Forgangen Nat omtrent Kl. 2 rasede en orkanagtig Storm. Som en Følge af den pludselige Overgang fra Hede til Kulde lide en Deel af Gigt og Brystsvaghed. – J Saxkjøbing kan 1 Pd. Oxekjød kjøbes for 6, 7 a 8 s. 1 Pd. Lammekjød for 10 s. For 1 Tde. ny kjærnefuld god Havre betales 2 Rbd. 1 Mk. 1 Tde. ny Hvede koster ved Bandholm 6 Rbd. Hos den nye Slagter her i Mariboe kan 1 Kallun med Tilbehør kjøbes for 1 Rbmk. En Gaas koster 5 Rbmk. - Skarpretteren fra Sjælland, der, formedelst sin usømmelige Opførsel ved Mordbrænderens Henrettelse ved Pederstrup, var sat under Tiltale, er ved Underretten i Sjælland idømt en Mulct af 50 Rbd. og erstatte alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger. Ved Tingsvidne Sagen her i Lolland, var Hr. Procurator Lindemann i Nakskov befalet Saggiver og Procurator Larsen her i Mariboe Forsvar. - J det samlede Holbeksamt har Rug høsten i Aar været saa god, som den efter gamle Mænds Beretning næsten aldrig har været. Den kan antages at ville give 8 til 10 Fold i Almindelighed. Ligeledes Hveden 8 til 10 Fold; paa enkelte Steder ikkun 6 Fold og derunder, men derimod paa andre Steder giver den upaatvivlelig 12 til 16 Fold. Paa Bygget kan neppe gjøres Regning paa mere end 4 a 6 eller i det høieste 8 Fold, ja - enkelte faae neppe deres Udsæd igjen. Havren vil i Aar ikke give mere end 2 til 4 eller maaskee paa enkelte Steder 6 Fold. Ærterne formenes at ville give 4 til 6 Fold; paa andre Steder derimod 8 til 12 Fold. Kartoflerne have groet særdeles godt til i Aar, ligeledes Hørren, men faldt noget kort. Kløvermarkerne sloge paa de fleste Steder feil, men paa Engene var Høehøsten god. (Mariboe Av.) Odense, d. 5 October. Omtrent Midten af Septbr. bebudede os Efteraarets Ankomst, da indtruffen Nordost Vind bragte os Nattefrost og saa kolde Aftener, at mangen een længtes efter Kakkelovnsvarme. Men siden Vinden igjen faldt sydlig har October igjen bragt os en ved denne Aarstid saa usædvanlig Sommerhede af 18 til 20 Sr. Varme i Skygge, der syntes, ved den fugtige Luft der ledsagede den, mere trykkende end den langvarige tørre Sommerhede vi nu næsten vare blevne vante til. Megen Sygelighed viser sig allerede iblandt Folk, og skulle pludselig Kulde ved omspringende Vinde indfinde sig, vil det første Jndtryk, indtil Luften er renset, kræve end mere Varlighed i Paaklædning og Diæt. En saa vedholdende Varme i October har nok ingen nu levende blandt os oplevet før. - Her i Odense havde et besovet Fruentimmer forleden det Uheld, at hun ikke kunde faae sine Tvillinger, et Par Drengebørn, i Kirke, af Mangel paa Mandsfaddere. Folk skye Udgivterne! – Forleden Dag saaes her det Særsyn, at et Liig fra Nærheden af Assistents-Kirkegaarden, blev ført herind, for at jordes i Odense. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Aalborg, d. 4 October. J Gaar blev af den tilvoxende Ungdom, confirmerede i begge Stadens Kirker, ialt: 29 Drenge og 31 Piger; deraf i Budolphi Kirke, ved Hs. H. Hr. Dr. Claudi, 15 Drenge og 19 Piger; i Frue Kirke ved Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup, 13 Drenge og Piger, ved Hr. Pastor Fuhr, 1 Dreng og 6 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Aarhuus, d. 6 October. J Nat er ved Jlde vaade et Huus afbrændt i Weilbye, hvorved en stakkels Familie mistede alt hvad den eiede. Collerupgaard med Mølle og tilhørende Huse. &c. er af S. T. Hr. Generalkrigskommissair Dahl. solgt til Hr. Birkedommer Bay for 25000 Rbd. rede Sølv og 1000 Rbd. Sølv. - Biørnholm. Gaard i Sønderherred, blev ved tredie Auction. solgt til S. T. Hr. Fuldmægtig Jensen i Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Viborg. Jevndøgnstormene have tillige bragt hyppig Regn, hvortil Markerne saa høilig trængte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Der følger nu atter en varm Tordenluft med Regnen. Man kan altsaa haabe, at Brønde og Vandsteder inden Vinteren vilde vorde fyldte igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Blandede Efterretninger. (Slutningen af John Palmers Bemærkninger paa en Reise i de forenede Stater i America i Aaret 1817, see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Der udgives i Cincinnati to Ugeskrifter, hvoraf det ene afsætter 1500 Exemplarer. Fire Dage om Ugen holdes Torv, hvorved man rigeligen forsynes med alle Levnetsmidler. Tyverie er sjeldent. Forf. boede midt i Staden, og hans Gadedør stod for det meste Dag og Nat aaben. Staten Ohio synes at have flere Yndigheder og Livsbeqvemmeligheder, end nogen anden i den vestlige Alleghanibjergegn. Den Deel, som ligger imellem begge Miamis, nordlig for Cincinnatimod Søen Erie, er allerede godt befolket og vil snart være den meest blomstrende i hele Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
- Hovedstaden i Kentucky, Lexington, tæller allerede 6000 Jndbyggere, har gode Huse, talrige Varehvælvinger og Kramboder, og er vel forsynet med udenlandske og indenlandske Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Staden har forskjellige Banquierhuse, 3 presbyterianske, 1 biskoppelig, 1 catholsk og 1 Methodistkirke. Et videnskabeligt Collegium for den høiere Underviisning blev nyligen dannet. Desuden gives her et offentligt Academie, en Lancastersk og andre Skoler. J Aaret 1773 var Staden endnu en blot til Jagt tjenende Mark Egnen omkring samme er ualmindelig frugtbar, Landskabet overhoved smukt. Jorder, som ligge Hengelske Mile fra Staden, sælges, for 40 til 50 Dollars hver Acre, med tilhørende anstændige Boliger. Folkets Moralitet er der, hvor det tillades at have Negerslaver, meer eller mindre fordærvet, og Udsvævelser ere blandt de hvide Fruentimmer hyppigere end i hver anden vestlig Stat. - Mærkværdig er Listen over de americanske Statsbetjenters Lønning: Præsidenten nyder aarligen 25,000 Dollars, Vicepræstdenten 5000, Statssecretæren 5000, Krigssecretæren 4500, Marinesecretæren 4500, de befuldmægtigede Gesandter 9000, Kongressens Medlemmer 8 Doll. dagligen. Mange Tusinde Familier, siger Forf.: "ere i de sidste Aar vandrede ud til den ny Verden, hvilken de betragte som Armodens Tilflugtsted, og som et beskyttende Land mod Undertrykkelse, hvor Frihed hersker og Lighed gielder for Domstolen. Den gamle Verdens Beherskere betragte ogsaa, især i nyere Tider, Columbus's Rige med skinsyge Øine. Vist nok kunne de ikke med synderlig Velvillie see paa et Land, der med hvert Aar gjør Kjæmpeskridt i Cultur og Magt, og derhos har saa ringe Udgivter til Statsbetjenterne og aldeles ingen til Cultus. Nattens Mørke er næsten tilende, og den skjønne Morgenrøde begynder. Det er umueligt at dølge for Europas Folkeslag, hvor godt og hvor billigt Americanerne regjeres; hvor faa Afgivter de svare, og hvor ganske de kunne anvende Lønnen for deres Arbeide til deres Familiers Underhold, uden at behøve at hengive den største Deel deraf til ødsle, stolte Lediggjængere. Jmidlertid maa man heller ikke oversee Skygge sidder, som andre Reisende have viist." Anmeld., som gjerne vil troe, at America er et herligt Land, og at man kan leve lige lykkeligt, enten man vender Fødderne op eller ned af denne underlige Klode, husker dog altid, naar han læser saadanne panegyriske Skildringer, paa den gode Urians Reise omkring Verden hos Asmus, der forsikkrer, "at han traf Narre overalt, i Africa som her, o. s. v. Rousseaus Ord: "at Verden vilde være et Paradis, hvis der ikke boede Mennesker deri," ere, saa overdrevne de end synes, dog ikke aldeles ugrundede. Det gaaer iøvrigt med Staterne i deres Barndom som med Mennesket. Saalænge som det er Barn, er det uskyldigt, naivt og elskværdigt, men voxer det til, bliver det ofte til en Lømmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
J Forbundstrykkeriet i Frankfurt er man nu ivrigen sysselsat med at trykke det sidste Mødes Protocol, som med det allerførste vil udkomme. Hvad man efter Forlydende veed deraf er: 1) at i 6 Aar Tidenderne i alle Forbundstaterne skulle staae under Censur, og fremkommer desuagtet nogen Klage over en Avisartikel, saa har Forbundsgesandten at indberette det til Forbundsforsamlingen, og denne udnævner da en Undersøgelsescommission, hvorpaa, naar Klagen synes grundet, Forbundsauthoriteten straffer Overtræderen. 2) Der udnævnes paa alle Universiteter, Curatorer, der skulle vaage over, at Professorerne ikke forkynde nogen fordærvelig Lære og Studenterne ikke drive noget politisk Væsen, Professorer, der, paa Grund af forvildende Lærdomme, afskediges i een Forbundstat, kunne ikke blive ansatte mere i nogen anden. Studenter, der forvises, maa ikke optages mere ved noget andet tydsk Universitet. Landsmandskaberne, Burschenschafterne, Ordener og deslige ere ophævede. 3) Da Aanden i Forbundsforfatningen er monarkisk, saa skal en temporair Commission af 7 Medlemmer (der vælges af Østerrige, Preussen, Baiern, Hannover, Baden, Darmstadt) træde sammen i Maynz, og til denne skulle alle Undersøgelser angaaende revolutionaire Mytterier henvises. Finder denne Commission en Anklaget eller Mistænkt virkelig skyldig, saa overlader samme den videre Undersøgelse til Souverainernes Tribunaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Man taler ogsaa om Jndførelsen af en almindelig tydsk Handelsfrihed.