Viborger Samler, 1781-05-07
NB. A. A. Slutning af No. 18. XIV. Man kan af denne, som hidtil er sagt, Aar giøre den almindelige Slutning, at Barometrene kuns angive Luftens Tyngdes Beskaffenhed. Efterdi nu denne ikke staaer i umiddelbar Sammenhæng med Veiret, saa kan man følgelig ikke med Vished, forudstige. forudstige Veiret af de Barometriske Observationer. Men slige bemærkninger have dog en dobbelt Nytte. 1. Kan man i adskillige Tilfælde med nogen Rimelighed sige Veiret forud. Sæt at man havde et Barometer, hvis Bevægelighed ikke hindres hverken ved Qvæksølvet eller Glassets slette Beskaffenhed (Xl og II).Man finder at Atmosphærens Varme ikke forandres, som man kan forvisses om ved at sammenligne det med Thermometret. Man bemærker endelig, at ingen Vinde storme i den nederste Luft=Egn, og man finder af de høitstaaende Skyers langsomme Bevægelse, at Luften ogsaa er stille i den øverste Armosphære: Der have og ingen Storme været, som har opdynget Armosphæren, som derfor igjen maatte flyde fra hinanden (a). Saa kan man slutte med den største Rimelig hed, at de Dunster, som gaae ud af Luftens Mellemrom, giøre den specisisk lettere, og at disse Dunster derfore vil samle sig, og foraarsage tykt Veir. 2. Efterdi man kan dømme om Luftens Tyngsel og Tæthed af Barometrene og Thermometrene tillige, men disse have en stærk Jndflydelse paa det menneskelige Legeme, og dets Sundhed, saa kan Luftens Virkning paa Legemerne til visse Tider deraf bestemmes, Det er ikke Hensigten her, at udføre dette vidtløftigere, og at bestemme alle muelige Tilfælde af Luftens forandrede Tyngsels Virkninger paa Legemer, men saa meget er dog let at begribe, at, da der er Luft i vore Legemers Vædsker, saa maa dets Ligevægt forandres, ligesom den udvortes Luft forandres. Bliver ver den udvortes Luft tungere, saa maa Blodkarrene, paa Legemets Overflade, som nærmest udsatte den udvortes Lufts Virkninger, blive meere trykket end ellers, derved bliver Blodets Omløb i de samme hindret. Thi Blodet maa ikke alene overvinde den Modstand, som reiser sig af Pulsaarernes Clasticitet, men ogsaa den, som kommer af Luftens overveiende Tyngsel. Bliver den udvendige Luft lettere, saa giver den Luft, som er i Legemets Vædsker sig meere ud, Blodkarrene bliver videre, og dette hindrer ogsaa Vædskernes Omløb, og foraarsager i sær paa Bryster stor Beængstelse, og Kortaandighed. Thi foruden at de smaa næstliggende Kar blive sammentrykte ved de stores Udvidelse, saa bliver ogsaa de koniske Kars indvendige Overflade større ved Udvidelsen. Men derved bliver Blodets Rivning med Karrenes Sider, ligeledes forøget, og denne Rivning formindsker Blodets Bevægelse. Deraf kommer det, at lungesoettige Personer befinde sig ofte slettere i got Veir, end ved tyk Luft og Regn. Thi ved got Veir er mestendeels den udvendige Luft tættere og sværere, den trykker derfor ikke aleene stærkere paa Karrene i Hudens Overflade, men den udvider ogsaa Lungen med større Magt, og giør derfor Aandedrættet besværligere hos saa emfindtlige Personer. List. han havde forviist, tilbage, og beskikke ham til sin Efterfølgere, isteden for hans Stedsøn Tiberius. Fulvius fortroede sin Kone denne Hemmelighed, og hun fortalte den igien til Keiserinden Livia, der satte den gamle Augustus derfore til Rette. Da Fulvius den anden Dag derpaa kom til Keiseren, helsende ham med den sædvanlige Kompliment: Guderne bevare dig, svarede Augustus, og dig Fulvius giøre de klogere. Denne, som merkede strax, hvorhen det sigtede, gik hiem lod sin Kone kalde, og sagde hende; at Keiseren, vidste, han havde misbrugt hans Fortrolighed, ved at aabenbare hans Hemmelighed, og at han derfor havde besluttet at skille sig selv ved Livet. Det giør Du vel i, svarede hans Kone, og Du fortiener det; for Du har levet længe nok med mig til at vide, at jeg slet ikke er taus, og burde altsaa have holdt din Hemmelighed hos dig selv; men siden jeg alligevel ogsaa har Skyld, saa vil jeg straffe mig først; hvorpaa hun stak sig i Brystet med en Dolk, og Fulvins fulgte snart hendes Exempel.