Aalborg Stiftstidende, 1836-12-06
Kjøbenhavn, den 3die Decbr. J Anledning af en Besværing over, at Eieren af en Parcel af den Gaard, hvis Hovedparcel Klageren eiede, havde negtet at give Erstatning for de Byrder, han selv som Hovedparcellist har maattet udrede, har Cancelliet, paa Amtmandens Forespørgsel, efter at have brevvexlet med Rentekammeret, i Skrivelse af 5te Nybr. svaret, at forsaavidt en Hovedparcellist skal bære visse offentlige Byrder mod Regres til de Øvrige, er det i sig naturligt og analogt med de gjældende Bestemmelser, at han maa være beføiet til ved Udpantning at lade inddrive den de øvrige Parcellister vedkommende Andeel af de Byrder, som han under Udpantningstvang for dem maa udrede. Med Hensyn til Maaden, hvorpaa Godtgjørelsens Størrelse skulde bestemmes, fandtes det, at Amtmanden maatte ved sin Resolution kunne bestemme Pengebidrag for Kjorsler eller Andet, som udes in natura, og derved i Analogi af Placaten 22de Nybr. 1832 ansætte Kjørsler til 2/3 af Betaling efter Vognmandstaxt. Udpantningstilladelsen maatte derhos kun tilstaaes under Forbeholdenhed af de Paagjældendes Ret, forsaavidt der kunde være andre Jndsigelser mod Erstatning end de, som angaae Bestemmelse af dens Størrelse. I Havetidenden, meddeles følgende nærmere Underretning om, Waterloo=Keiser=Ko=Kaalen, optagen af Floricultural, Magazine", hvori Robert Marnock, Jnspecteur ved den botaniske Have i Scheffield, paa følgende Maade omtaler denne Kaal: Blandt de Mænd, som give sig af med Landvæsenet, findes kun faa, som ikke erkjende Vigtigheden af at erholde nye og fortrinlige Afarter af Sæd, Bælgfrugter og andre spiselige Væxter. At Publicum ogsaa med Begjærlighed griber efter hvad der som saadant tilbydes det, beviser tilfulde den udstrakte Afsætning, som under slige Omstændigheder finder Sted. Vor Opmærksomhed er nylig bleven henvendt paa denne Gienstand ved Hr. FullardsAvertissement: Immergrøn Waterloo=Keiser=Ko=Kaal, som har været indrykket næsten i alle Rigets Provindsialtidender. Først for 6 eller 7 Aar siden har man lært den at kjende af en Beretning i Londons Gardener Magazine", og allerede dengang fik den herværende Have noget Frø tilsendt, med Anviisning at saae det i den kraftigste Jord i Haven. Dette skeete ogsaa og Resultatet var en stor, løs Kaal med spredte Blade, sandsynlig en Mellemsort imellem Brocoli og den saakaldte Tromme=Kaal eller skotske Kaal, naar den stod i fuld Blomst Hvare nogle af Planterne fra 7 til 8 Fod høi. Saafremt vi ikke fra den allerpaalideligste Kilde vare blevne underrettede derom, vilde vi neppe have troet, at der virkelig gaves Nogen, der kunde være lettroende nok til at betale 20 Shilling for 20 Fra- især naar de have læst Hr. Fullards Avertissement, som altfor aabenlyst bær Præg af at være anlagt paa at bedrage, og er naragtigt nok til at maatte afholde Enhver fra at kjøbe. Forresten kan denne Kaal, skjøndt en uægte Afart og aldeles uden Værd, erholdes hos enhver velassorteret Frøhandler." Tiden vil nu afgjøre, om de til Hs. M. Kongen oversendte Frø ere af samme Art, som den ovenfor omtalte store Kaal. Det gaaer vel hermed, som med de endnu ikke forglemte Arrakaske Kartofler, der jo ogsaa skulde være underfulde Kæmpeknoller, men som ved Modtagelsen bleve til almindelige store - Svine-Kartofler. Jmidlertid vil Forskjellen med lem den Gang og Nu bestaae i, at Kæmpe-Kartoflen var indenlandsk, pr. Veile, medens Kæmpe-Kaalen er udenlandsk og altsaa maa have Skinnet mere for sig, indtil Virkeligheden, blotter det Hele.