JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Ved Ansættelsen af nogle Contoir-Embedsmænd under Generalcommanden samt under Marinens Generaladjutant, er nemlig disse Embedsmænds faste Gagering bestemt saaledes, at derved er taget Hensyn til de aarlige Gratialer, de have nydt i deres forrige Embedstilling, hvorhos det er betydet dem, at de ikke længere kunne vente nogen saadan irregulair Forøgelse af deres Embedsindkomster. Sammenholder man hermed Hs. M. Yttringer til flere af Collegierne og navnligen til Rentekammeret, tør man vel drage Slutninger til et Princip, som vil have de Conseqventser : at Embedsmændenes alt for store Tal indskrænkes; det fornødne Antal aflægges saaledes, at de ikke længere af Naadens Vei behøve at skaffe dem et anstændigt Underhold; og at de velaflagte høiere Embedsmænd betages de hidtil af samme Vei nydte Gratificationer, hvorved deres Lønninger og Pensioner paa en uforholdsmæssig Maade ere blevne for- ogede. (Khvnsp.)- Blandt de kongelige Ord til Autoriteter og Bestyrelser, som endnu ikke ere komne til offentlig Kundskab, hører Hs. Majestæts Svar til Direct. for den alm. Pensionskasse og Enkekassen. De hentyde nemlig paa en forestaaende Reform af Pensionsvæsenet, hvorved den uforholdsmæssig store Byrde, dette paafører Statskassen, gradviis og efter en større Maalestok end hidtil paatænkt, vil kunne ventes let(S. Bl.)– Man mener, at Hs. Majestæt ikke før til Foraaret vil vælge Christiansborg Slot til sin Residents.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Breve fra Hamborg tale om den overordentlige Sensation, det skal have vakt, da Tallotteriets Trækning ikke fandt Sted i Altona til den sædvanlige Tid. En stor Revolution, meente man, var det mindste, der kunde have fremkaldt saa stort et Resultat, indtil man Dagen efter fik Troen i Hænder, at det endnu var ved det Gamle. Gid dette imidlertid maa være et godt Forvarsel for at det idetmindste i denne Henseende snart er ude med det Gamle, Fædrl.)- Den af os tidligere omtalte mishandlede Rekrut er nu udkommen af Hospitalet, og, efter at være bleven forsat fra Castelsjægerne til 1ste Jydske (Frisd.) hjempermitteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
I Høiesteret ventes idag paadømt Sagen mellem Forvalter Holbek og Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Khvn., den 17de Decbr. Tolv Kammerjunkere, ere tilsagte for at bære den afdøde Konges Liig over til Riddersalen paa Amalienborg, der aldeles er betrukken med sort Klæde, saaledes at Dagens Lys ikke kan falde derind, hvorimod den oplyses af over 200 Lys. Den afdøde Konge er iført sin Kroningsdragt, hvide Silkestrømper og Silkeskoe samt Hermelins Kaabe, med alle Ordener paa Brystet og Ordenskjæden om Halsen. Ved Hovedet af Kisten ligger Kronen samt de øvrige Regjerings-Jnsignier, rundtomkring den staae 16 Sølv-Candelabrer samt 4 sortbetrukne Gueridoner. Paa Væggene hænge Sørgelampetter, og derimellem det kongelige Vaaben. Liigparaden aabnes imorgen, først for de tre første Klasser, i Rangen, og er derefter hver Dag - i 10 Dage aaben i de Timer der ringes med Klokkerne, de fem første Dage om Formiddagen for de militaire Korpser og Autoriteterne, men om Eftermiddagen og de følgende Dage for Alle og Enhver. Det er et smukt Træk af Taknemmelighed, at Bønderne i Khvns. Omegn have ved en Deputation andraget om, at det paa Begravelsesdagen maatte tillades dem at bære den afdøde Konges Liig herfra Stadens Porte indtil Roeskilde. Men dette vil desværre neppe kunne lade sig gjøre, thi allerede nu, da Liget kun er i Tinkisten, er Vægten 30 Lispund, men naar Egekisten og den Mahogni=Kiste kommer til, vil det udgjøre en Vægt af 110 Lpd. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Stiftamtmanden i Ribe Stift, Grev Sponneck, vil ufortøvet komme hertil. Hans Dygtighed som Forretningsmand er almindelig anerkjendt og han har alt længe indtaget en hæderlig og maaskee den hæderligste Plads iblandt Rigets Amtmænd, paa hvis Jndsigter, som bekjendt, den forrige Regjering, idet mindste indtil Stænderinstitutionen traadte i Kraft, næsten udelukkende maatte bygge, hvor det kom an paa Foranstaltninger i Landets forskjellige Deele. Om han derimod er Statsmand, vide vi ikke, men at han idet mindste ikke betragter Staten fra det underordnede Standpunkt, hvorpaa vore Jurister, for hvem det Privatretlige er Et og Alt, saa ofte stille sig, det har han viist i sin Virksomhed som Stænderdeputeret, i hvilken han ogsaa har lagt en Kundskabsfylde for Dagen, der i høi Grad vidner og hans fortrinlige Dygtighed. Fædrel.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
– J Søndags gik her det Rygte, at Kongen af Sverrig var død, men de svenske Aviser som kom Dagen efter, talte ikke derom. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Den for nogen Tid siden saa hyppigt omtalte Elephant staaer nu og kjeder sig i en Stald, der er bygget til den midt i Erichsens forrige Gaard; men det er den ikke tilladt i denne Tid at vise sine Kunster. J Odense Børne=Asyl høitideligholdtes nylig den ophøiede Patronesses Thronbestigelse. Guds Naade og Velsignelse blev ogsaa der, af Store og Smaae, nedbedt over Landets nuværende allernaadigste Konge- og Dronning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Den sidste Pakkepost fra Hamborg talte, da den passerede gjennem Odense, over 30 Vogne, der alle sagdes at være belæssede med Sørgetøi, der skulde til Hovedstaden. H. Av., Fyens Stifts Geistlighed har afsendt en Lykønskningsdeputation til Khvn. Fra Middelfart er afgaaet en Deputation, bestaaende af Statsraad Johns son og Kbm. J. D. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Ved Husum brændte nylig Heste- og Qvæghandler Asmus Jochimsens Gaard i Mildstedt, tilligemed 5000 Rdr. Courant i contante Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Den i Hjørring forøvede Udaad, i det et ungt Menneske paa Toldkammeret, Hr. Thanning, overfaldtes og ved et Fludum næsten gandske berøvedes Synet, er vistnok endnu i frisk Minde. J denne Sag er i disse Dage falden Dom ved Bytingsretten, hvorved Hovedmanden er idømt en Straf af 4 Aars, og Een af Medhjelperne 2 Aars Fæstningsarbeide, en Anden 1 Aar i Forbedringshuset, og en Tredie frifunden for videre Tiltale." Efter Forlydende vil Dommen blive apelleret. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Handels-Efterretninger. Paa det engelske Korn marked har der atter, ifølge de sidste Beretninger, viist sig meget Liv. Man har betalt Hvede og Byg noget høiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Skibs=Efterretninger. Natten til den 13de ds. var Capt Juul med Briggen "Concordia" af Kjøbenhavn, paa Reise fra Hjemstedet til Guernsey med en Ladning Byg, Hvede, Havre, Hvedemeel og saltet Flæsk, saa uheldig at strande ved Læsøe. Da Skibet stødte paa Steen, er det aldeles forliist, og dette Uheld er saameget mere beklageligt, som det var første Reise dette kobberforhudede Skib skulde gjøre. - Det danske Skib Fædrenes minde, af og fra Khvn. bestemt til Hull med Byg, kom den 3die Decbr. ind til Shields. Capitainen, Niels Knudsen, var Aftenen iforveien fundet hængende ved en Bjælke i Kahytten. Jngen af Besætningen havde nogen Forestilling om, hvad der havde kunnet bevæge ham, en Mand imellem 60 og 70, og hvem de Alle gave et godt Lov, til en saadan Gjerning. En Time iforveien havde han endnu været paa Dækket. - Galioten Hector, af Altona, fra Holbek med Byg best. til Hull, er truffet i Søen læk og uden Roer. Et engelsk Skib havde taget Mandskabet ombord og bragt det ind til Hull.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Galeasen Avance, Capt. Klein, best, til Svinemunde med Steenkul, er indstrandet under Storehedinge Tolddistrict. Skibet er Brag. Mandskabet bjerget. - Ved Thunde er strandet en Jagt, Skpr. Rolander, fra Horsens med Byg og Smør bestemt til Norge. Folkene ere i Behold, men Fartøiet er slaaet istykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Auctioner. Den 24de Decbr. bortsælges i Khvn. ved offentlig Auction, ifølge Nationalbankens Begjæring, en af Kjøbmand Hans Brøchner Momme i Horsens udstædt Pante=Obligation af 16de Sept. 1835 lydende paa 3600 Rbd. Sølv og første Prioritets Panteret i Gaarden No. 31 paa Søndergade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Befordringer og Afgang. Den 6te Decbr. er Bataillonschirurg C. Frost beskikket til Districtschirurg i Wordingborg District. Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn C. Barner i Naade og med Pension, entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Ledige Embeder. Chordegn Embedet ved Faaborg, Kirke og anden Lærer-Embedet ved Borgerskolen sammesteds. (Jndk. i Alt anslaaede til 300 Rbd. foruden fri Bolig, 2 Favne Brænde og lidt Haugejord.) - Ramme Skolelærer-Embede i Vandfuld H. Ringkjøbing Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Dødsfald. Viinhandler Koch (28 Aar gl.), Enkefrue Jngeborg Butzov f. Lindahl, Læderfabriqveur Bentzen, afsk. Capt. v. Minche, Handelscontoirist Wichberg, (af Koldbrand), L. M. de Salter født Larsdatter, Jomfru H. Bræmer (25 Aar gl.), Enkemad. Haack (af Underlivstæring), J. B. Brachenhøft, D. Niemeyer 30 Aar. gammel, J. Kjeldstrøm (24 Aar gl.) af Mundklem, Laura Danckert (19 Aar gl.) Skibskapt. Bødker, Hedevig Larsen f. Bechmann, Alle i Khvn. Kom. C. J. Adolph i Helsingøer. Cand. theol. H. P. Købke (28 Aar gl.) i Vester=Vedsted Præstegre. Cantor Thomsen i Slesvig. Frøken Camilla Dichmann (Capt. og Toldinspect. Dich manns Datter, 19 Aar gl.) i Svendborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Ved Tallotteriets 1363de Trækning i Altona udkom: No. 61. 15. 17. 77, 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Nyheder fra Udlandet. Fra Algier har man i det Fjerne hørt en stærk Kanoniorden, hvoraf man formoder, at Franskmændene vare komne i Haandgemæng med Abdel Kaders Tropper. Ifølge tidligere Skibsefterretning vidste man, at alle de franske Tropper vare dragne ud af Staden mod Abdel Kader, hvorimod de europæiske Kolonister, som vare flygtede ind dertil, eftersom Beduinerne havde afbrændt alle deres Vaaninger, havde organiseret sig som et Slags Nationalgarde og besat alle Vagterne. Tillige vare Besætningerne af alle de paa Algiers Rhed liggende Skibe komne i Land, for i Tilfælde af en Opstand at hielpe Europæerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
J Paris er atter en urolig Gjæring. Statspapirerne vare pludseligt faldne paa Børsen og man talte om Opdagelsen af en stor buonapartistisk Sammensværgelse, der skulde have havt til Hensigt at stikke Paris i Brand paa alle fire Hjørner. Man Trykt i Aarhuus Stiktsbogtrykkerie. vilde endogsaa paastaae, at Prinds Louis Napoleon, der skulde staae i Spidsen for Complottet, var bleven arresteret i Paris, hvor man desuden paa flere Steder havde fundet store Forraad af Vaaben og Munition. Andre Beretninger tale om en omfattende buonapartiskerepublikansk Complot, der for Aaret 1840 skulde forberede en Omstyrtning af det orleanske Dynastie. Det hedder, at Regjeringen har i Stilhed befordret Prinds Ludvigs Flugt. En uhyre Mængde Rygter haves om denne Begivenhed. Men vist er det, at i een Dag var der i Paris bleven arresteret 40 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
J Schweiz (Canton Tessin) har Folket gjort Revolution mod Regjeringen. Hele Districtet Lugano staaer under Vaaben. Landboerne have allevegne forenet sig med Kjøbstædfolket, og under almindelig Jubel opreises der Frihedstræer rundtomkring i Landet. Flere befæstede Stæder ere indtagne, Soldaterne afvæbnede, Regjeringsmændene drevne paa Flugten, Arsenaler og Krigsforraad ere overalt i Folkets Hænder. Frihedsraabet udbreder sig med Lynets Fart fra det ene District til det andet. Et Fruentimmer, en dristig Kone, havde givet Opstandssignalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Bekjendtgjørelser. Efter et Aars tiltagende – i den sidste Tid meget haarde Lidelser, hjemkaldte den Almægtige den 12te dennes, til et bedre Liv, min inderlig elskede, uforglemmelige Kone, min Gaarige Datters kjerlige og omhyggelige Moder, Maren Schougaard født Ammitzbol, i hendes Alders 44de og vort Ægteskabs 8de Aar. Kun de, som af Erfaring kjendte den sal. Hedengangnes ædle Hjerte, blide Godmodighed og Velvillie, kunne bedømme dette for mig saa store og uerstattelige Tab, som herved sørgeligst bekjendtgjøres fraværende, deeltagende Slægt og Venner. Mallinggaard ved Skanderborg den 16de Decbr. 1839. Schougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Mange uge og smagfulde Varer ere i disse Dage pr. Post arriverede hos F. C. Döcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Fine sorte Thibet Merinos, middelfiine dito, sort Marselin, dito Florence, sorte Silketørkdito Silke-Hundsker, sorte Sirtzer, sorte glatte 8 sigurerede Baand, ere i Gaar med Posten fra Hamborg arriverede, og sælges billigt af P. Nörgaards Enke. Aarhuus, den 17de Decbr. 1839. Bøger og Paparbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Et smukt Udvalg af Paparbeide og Bøger, bestaaende af Sye= og Strikkekurve, Brevholdere, Skrivemapper, Dame=Tasker, Cigar=Etnier, Brevtasker, Strikkekugler og Trommer, Skoe, Tøfler, Naalebøger, Stamboger, Palmebøger i Saffian og presset Læder, Billed= og Læseber for Børn, med meget mere, passende til Jule- og Nytaarsgaver, faaes paa Søndergade Nr. 101 i Horsens P. Wogelius. Huus=Kalendere, Skrive og Reise-Kalendere, samt gjennemskudte Almanakker for 1840. NB. 100 heftede Almanakker for 8 Rbd. 38 s., faaes i Horsens hos P. Bogelius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
En rask Dreng, af skikkelige Forældre, der har Lyst til at lære Bagerprofessionen, kan blive antaget hos Bager Fangel i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
En Handelsbetjent som har lært i Kjøbenhavn, ønsker sig snarest muligt Condition i en af Provindserne. Reflekterende behage at henvende sig til Madame Gram i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-20
Sidste Fredag Aften er fra Borrebækken til Posthuset tabt en lille Pakke i Voxdug mkt. F. B. For Tilveiebringelsen loves en Belønning af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
No 207. den 21de December. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts=Tidende. Kaldre og Dage i Benge ugenlig af Candighemmer A. F. GranskMindesen, Kong Frederik den Sjette. Til Folkesangstonen: "Dronning Dagmar ligger i Ribe syg." Paa sin Liigseng ligger Kong Fredrik hvid, Fra Vuggen var hans Puder haarde. Dansken ham glemmer ret ingen Tid, Velsignet hans Navn skal vorde. Ak! for Kongen ringe Danmarks Klokker, Var ham Kronen tung, blev ei Hjertet haardt. Gud saae hvad Sorg han maatte døie: Skuffed ham Lykken, veeg Glæden bort, Det skulde hans Sjel ei bøie. Nu for Kongen ringe Danmarks Klokker, Han var Dansk, som Danrigets bedste Mand, Og Retsinds Krone har han baaret. Jevn var hans Tale, og Tanken sand, og Sindet saa lyst som Haaret. Nu for Kongen ringe Danmarks Klokker, Han var mild. Han stod ved sin Faders Haand I Folkets ernebundne Dage; Mildelig løste han Bondens Baand og rørtes ved Negernes Klage. Nu for Kongen sörge frie Mænds Sönner, Han var föd og haaren til Kroner to; Den ene skulde han kun bære. Lykken var ham falsk, men hans Folk var tro og gammel blev han med Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Nu for Kongen sörge Danmarks Sønner, Han var fast. Hun stunded i Keisersal; Ret aldrig Dansken skal det glemme Danrigets deligste Vang og Dol Hen værned med mandig Stemme. Nu for Kongen sörger Danmarks Hjerte. Han var viis. Han satte til Folket Liid, Han saae, hvor Kræfter lade i Dvale, Tungebaand leed han ret ingen Tid, Om Lov böd han Folket tale. Nu for Kongen sörger Folkets Hjerte Sjette Fredrik havde os Alle kjær, Ham skinned Kjærlighed af Öie. Fattigmand traadte hans Throne nær, Gud glæde hans Siel i det Høie For vor Fader ringe Danmarks Klokker, B. S. Ingemann. seen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Blandinger. En Pariser-Journal fortæller følgende Historie En Engellænder havde fattet en saa heftig Tilbøielighed til den afdøde Madame Malibran, at han blev vanvittig, da han erfarede hendes Død. J en Daarekiste i Paris hensukkede han sit jammerfulde Liv Hans Læge hørte tale om Dem. Pauline Garcia's glimrende Debut. (Hun er, som bekjendt, MalibrandsSøster.) Han vilde nu prøve, om hendes Stemme ikke vilde bevirke en Forandring i den Lidendes Sindstilstand. Ved den første Romance, hun sang, sprang Engellænderen op og raabte: "Det vidste jeg nok, at hun ikke er død!" Taarerne styrtede over hans Kinder, og fra det Øieblik af havde han gjenvundet sin fulde Forstand. Man forsikkrer endogsaa, at han har tilbudet Dem. Pauline Garcia sin Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
En ung Pariser-Dame martrede sin Mand med den utaaleligste Skinsyge. Hendes Mistanke naaede sin høieste Spidse, da han nu saagar faldt paa, at vilde gjøre en Reise fra Paris til Dieppe. Strax fattede hun den Beslutning, at reise efter ham og at forfølge ham lige til det Sted, hvor den formodede Rendezvous med hans Elskerinde skulde finde Sted. Det Misligste ved Sagen var rigtignok, at hun slet ikke kjendte denne Elskerinde; men Himlen er jo altid den bedragne Kjærlighed gunstig. Hun tager med Posten, og kjører directe til Dieppe. J Posthuuset her træffer hun sin Mand; han steg ud af den samme Vogn, hvori hun selv havde kjørt. Her var ikke Stedet, at give sig tilkiende. Hun hyller sig i sin Kaabe, og taber ham ikke af Sigte. Han tager Veien af Fyrtaarnet til, og hun følger ham i Hælene. Nu staaer han ved Vandet. - Hvad er det? – Angsten giver hende Vinger. J det Øieblik, han vil styrte sig i Bølgerne, griber hun ham i Armen, og holder ham tilbage. Den plagede Ægtemand havde villet sætte et Maal for sine Lidelser. - Med næste Post kjørte de forsynede Ægtefolk hjem sammen, og have siden ført et meget lykkeligt Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Den nuværende Directeur for Daareanstalten i Glasgow, Dr. Raimbow, en talentfuld Mand, der lidenskabeligt elsker sit Fag, tilbringer sin meeste Tid med at iagttage og conversere de Gale. Han har studeret hver Enkelts Svagheder, og derved vundet et saadant Herredømme over dem, at de skjænke ham deres fulde Tillid og adlyde ham i Alt. Dog havde den Sikkerhed, hvormed han lever blandt dem, nær kostet ham Livet for nogen Tid siden. Adskillige Patienter havde beklaget sig over, at Suppen i Anstalten var saa daarlig. For at undersøge Sagen, gik han med dem ned i Kjøkkenet, og han vilde just smage en Skeefuld af Suppen, som kogte her i en uhyre Kjedel, da Een af de Forrykte pludseligt nærmede sig ham gandske langsomt med de Ord: Hr. Doctor, De er en meget feed Mand. Jeg er viis paa, at naar De kom i Gryden, vilde Suppen blive uendelig bedre, end vi pleie at faae den." - Tre fire Andre finde dette Jndfald gandske fortræffeligt, gebærde sig som Vilde, og løfte den arme Doctor iveiret, for at lade ham vandre i Gryden. Da raaber han med sin imponerende Stemme: "Saa lad dog være. Er J gale, Vil J da reent fordærve Suppen?" – De Forrykte sætte ham strax ned igjen, men vedblive at omringe ham og at sluge ham med Øinene. Kan J da ikke indsee, - sagde Doctoren gandske koldblodigt: at og J ogsaa vilde faae en god Suppe paa mit Kjød, saa vilde mine Buxer og mine Støvler reent fordærve den, Bi blot et Øieblik, mens jeg gaaer op og trækker dem af Jeg kommer strax igjen."- De Galle fandt, at Doctoren havde fuldkommen Ret, og lode ham gaae; nogle Minuter efter kom han tilbage med Forstærkning og gjorde strax Ende paa alle videre Discussioner om Suppeforbedringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
En Skibskapitain kjøbte, ved Bredderne af Senegal, en Negerinde paa tolv Aar, en Høvdings Datter, som var udmærket smuk, og bragte hende til Frankrig. Den første Tid hun opholdt sig i Marseille, udstod hun vedvarende den frygteligste Dødsangst; hun tænkte ikke paa Andet end at man nu vilde slagte og spise hende. Nu har man langt om længe overbeviist hende om det Ugrundede i denne Frygt, og hun finder sig nu ret godt i de nye Forhold. Man har givet hende Navnet Urica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
I et engelsk Aftenselskab spurgte en Dame en Tyrk, hvorfor den hæslige Skik fandt Sted i Tyrkiet, at en Mand kunde ægte flere Hustruer." "Skjønne Dame, svarte Tyrken: Fordi alle de Yndigheder, som ere forenede i Deres Person, kun findes enkeltviis hos vore Skjønne."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
J Canton Wallis have Mandfolkene hidtil havt Lov at rygge Tobak, saasnart de vare gifte. Nu er der udkommet en Lov, at ingen Mand under 28 Aar. maa rygge Tobak, ei engang om han er gift, eftersom man har havt Exempler paa, at mange Mandspersoner have giftet sig, blot for at faae Lov til at smøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
J amerikanske Blade læses følgende Munchhausinde. J det vestlige Engelland har en gammel Dame, i samfulde tyve Aar, stoppet sine Strømper, med een og samme Naal. Bemeldte Naal blev derved saa vant til Arbeid, at naar Damen forlod Værelset, vedblev den at stoppe fort. Efter hendes Død vilde den slet ikke lade sig træde. Man undersøgte den mikroskopisk, og fandt i dens Øie – en Taare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
York=Herald fortæller en mærkelig Tildragelse med en ung Pige, som under en stærk Forkjølelse næsten havde tabt sit Mæle. De meest udmærkede Læger forsøgte forgiæves deres Kunst paa hende. Den Kone hun tjente, gav hende tilsidst Søvand at drikke, og inden tre Dages Forløb havde hendes Stemme gjenvundet sin fulde Klang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Dronningen af Engelland har faaet et Brev fra den chinesiske Gouverneur i Canton. Brevets Udskrift lød saaledes: "Til Barbardronning Victoria. Beherskerinde af en ubekjendt Øe som kaldes Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
En Engellænder spiste tillaften paa en Restauration i Glasgow og bød Marqueuren skaffe bedre Smør end det der stod paa Bordet. Denne svarte: der var ikke bedre Smør at faae, for det var Smør fra Aberdeen. Men Engellænderen vedblev at lade haant om skotsk Smør i Almindelighed og Smør fra Aberdeen i Særdeleshed, indtil en Mand, som sad i Nærheden, reiste sig og sagde: "Det er ikke sandt, De siger, min Herre, Smørret fra Aberdeen er det bedste, noget Menneske vil spise." Følgen heraf var, at den paafulgte en Udfordring. Smørrets Ridder kom tilkort i Duellen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Den berømte amerikanske Skribent J. F. Co per har i New-York indledt en Jnjurieproces mod Journalisten Webd, fordi Denne har sagt, at Cooper's Fader har været Fiskebløder og hans Bedstemoder, Grønkone i Philladelphia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Ved Forestillingen af den Vanvittige fra Toulon paa Theatret St. Antoine i Paris skjød en af Soldaterne saa uforsigtigt, at Mademoiselle Camilla Verduun, som gav den Vanvittige, sank truffen til Jorden. Dog er der Livshaab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
I et 2aarigt Ægteskab er en Kone i Paris, gift med en Portner ved Navn Degand, nylig nedkommet med hendes sexogtyvende Barn. Kongen, som blev underrettet om denne Families Fattigdom og Moderens Omsorg for sine Børn, som hun alle selv har opammet, har bevilget den en ikke ubetydelig Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Paa alle Gadehjørner i Paris saaes forleden en uhyre stor Placat, ved hvilken Hr. Croizet, Hr. Van Amburghs Friseur, anmelder for Publikum, at den berømte Dyrtæmmer har foræret ham en Løve at der af denne Løve er vundet 120 Pd. veritabet Pomade", og at denne er at faae hos Hr. Croizet for 3 ½ Fr. Krukken. Man formoder, at det er hiin sorte Løve der beed sin Herre, der har leveret denne til Haarværtens Befordring bestemte Løvepomade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
Da det er de Londonske Skjænkeverter forbudt at holde Udskjænk af Øl og Brændeviin Søndagmorgen, saa have de, for at eludere Loven, nu fundet paa at holde saakaldte flyvende Skjænke, hvormed de kjøre omkring og fra Vognene række de tørstige Sjæle en Lædskedrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-21
J Marseille er en Brændeviins-Destillateur bleven arresteret fordi han fra et tæt udenfor Staden, liggende Huus havde ladet anlægge underjordiske Rør til sin Udskjænkning inde i Byen, for paa denne Maade at kunne lade Brændeviinen flyde toldfrit ind.