JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Landeiendom til Salg. Paa Grund af Bopælsforandring agtes underhaanden. afhændet en i Nærheden af Veile Kjøbstad beliggende Avlsgaard, med et Areal af circa 160 Tdr. Land, for storstedelen bestaaende af dyb Muld med Leerunderlag. Paa Eiendommen, der har gode Enge, Tørveskiær i Overflødighed, og Mærgel beqvemt paa flere Steder i Marken, holdes en Besætning af 10 Heste og 50 Malkeker. – Bygningerne ere nye og opførte af Grundmuur, samt Vaaningshuset indrettet til Beboelse for enhver Familie. - Nærmere Oplysning om denne fortrinlige Gaard, som strax kan tiltrædes, og hvori endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende, meddeles af Cancelliraad Hospitalsforstander Borch i Veile, som paaviser Eiendommen, og efter Omstændighederne afslutter Handel. – Det bemærkes, at paa ufrankerede Breve reflecteres ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Gaardsalg. En Hovedgaard, beliggende ved Østkysten, 2 Mile fra en af Jyllands største Kjøbstæder, er paa Grund af anden Bestemmelse at faae tilkjøbs med eller uden Besætning og kan tiltrædes til 1ste Mai d. A.; Hartkornet er circa 16 Tdr. ufrie Hovedgaardtaxt, og Arealet 520 Tdr. Land, hvoraf circa 300 Tdr. Pløieland, Resten Eng og Skov. Til Gaarden avles fra 250 til 300 Læs Engho og Engen ligger op til Gaarden. Besætningen er fortiden 50 til 60 Fækreaturer, 200 Faar og 10 Heste; af Skoven kan aarlig sælges betydeligt, og uopskjærlig Tørvemose haves. Bygningerne ere gode, og Bopælen udmærket. Nærmere Oplysning giver Hr. Kjøbmand H. W. Secher i Aarhuus, til hvem man enten mundtlig eller i frankerede Breve behage at henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
En lille Landeiendom med 103 Tdr. Land g. M., beliggende imellem Aarhuus og Greenaa, omtrent 2 1/2 Miil fra sidstnævnte By, er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs, Hartkornet er efter den ny Matr. 4 T., 4 Skpr., 2 Fdkr., 1 Album, og af det anførte Areal er 72 Tdr. L. g. M. opdreven Agerjord, Muldjorder af megen god Beskaffenhed, inddeelt i 9 Vange, og tjenlig til alSlags Sæd, med Mærgel paa flere Steder og meget beqvemt. Af Resten er 20 Tdr. L. Eng, og det Øvrige Tørvemose og Krat. Udsæden er 12 Tdr. Rug, 8 a 10 Tdr. Byg, foruden Boghvede, Kartofler og Bælgsæd, saavelsom Kreaturholdet 4 Heste, 10 Fækreaturer og 10 Faar med Yngel, vil om 1 a 2 Aar kunne forøges til henimod det Dobbelte. Bygningerne ere jevnt gode, og afgiver Stuehuset Bopæl til en Familie udenfor Bondestanden. Eiendommen er smukt beliggende og ligger i en god Egn. Liebhavere ville behage personlig eller i portofrie Breve, at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir i Febr. 1847. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Paa en Embedsmand Contoir er til 1ste Mai d. A. en god Plads ledig for en Skriver; dog ønskedes helst en saadan, som, foruden at as i stere ved Contoirforretninger, tillige vilde paatage sig en Slags Tjenerforretninger. Herpaa Reflecterende ville med deres Anbefalinger og Haandskrift allersnarest muligt A. Hansen, melde sig hos const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Schærer søges. Til et Schæferi af franske Merinos, paa 300 Faar søges en duelig Schærer, enten til 1ste Mai, i Løbet af Sommeren, eller til 1ste November d. A. Uden gode Attester om Duelighed og Ædruelighed nytter det ikke at melde sig. Vilkaarene erfares hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. Entre gode Rege Arter naar det C. Bect.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. M. Alstrup, Daguerreotypist, fra Kjøbenhavn, agter paa sin Gjennemreise at opholde sig her i nogle Dage, hvis et tilstrækkeligt Antal melder sig i Dag og i Morgen for at blive portraiterede; i modsat Fald reiser jeg til Kjøbenhavn paa Mandag. Mit Logis er i det skandinaviske Hotel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Theater til Salg. Et smukt, nyt Theater, bestaaende af: et Fortæppe, to Baggrunde (Sal og Skovl, 6 dobbelte Coulisser, m.m., er billigt til Salg. Reflecterende behage derom at henvende sig til Kunstberider F. F. Wolff ved Mindet. Seklandsgarn, i alle Farver, er atter arriveret i Undertegnedes Industri- og Mode-Magazin. M. Leviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Ægte Kniplinger. Et stort og brillant Udvalg er arriveret med Dagsposten. Aarhus, den 7de Februar 1847. M. Leviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Nogle Favne godt tørt Bøgebrænde kunne faaes hos Fangels Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Et ungt velvoxent Menneske, som har været 3 Aar ved Landvæsenet og kan forevise særdeles gode Anbefalinger, ønsker sig en Plads som Forvalter paa en Herregaard til anstundende Mai. Paa Lønnen reflecteres ikke, og han er endog villig til, under nødvendige Omstændigheder, selv at tage Haand med ved Arbeidet. Det Nærmere erfares hos Baadsgaard, Fæstemand i Horsens. For Sommeren 1847 antages et større Antal Dagleiere ved Opførelsen af Straffeanstalten ved Horsens. Betingelserne erfares og Arbeidere antages af Undertegnede. Horsens i Februar 1847. Brunstrøm, Bygnings-Conducteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Paa Williamsborg ved Veile er enten strax eller til næste 1ste Mai Plads ledig for en Gartner, eller en duelig Havekarl, ligemeget om gift eller ugift, der forstaaer Alt hvad der henhører til at passe en temmelig betydelig Frugt- og Kjøkkenhave, i Forening med nogen Jndsigt i Blomsterculturen. De der mulig maatte reflectere herpaa, og ere i Besiddelse af gode Anbefalinger, ville behageligen henvende dem, helst personlig, men ellers i portofrie Breve, til Eieren Proprietair Martini eller Gaardeier Knudsen i Taastrup pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Stedet No. 578 paa Frederiksgade, som for Tiden. beboes af Enkemadame Nybroe, kan erholdes tilleie til förstkommende Flyttetid, naar man behagen desangaaende at henvende sig til Kjöbm. Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
En Beboelsesleilighed, bestaaende af 5 Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Pigekammer, som alle ere gibsede. og malede, kan til førstkommende Paaske=Flyttetid faaes tilleie hos Smedemester. Jacobsen. Leilighed til Bogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Paa en af Byens reelle, omtrent midt i Byen beliggende Gader ønskes til førstk. Paaske=Flyttetid 3 a 4 Værelser med Kjøkken. Det ene Værelse maa være paa 4 Fag med Vinduer til 2 Sider, og helst i Stueetagen. Herpaa Reflecterendes Adresser bedes aflagte hos Hr. Gjæstg. N. H. Fulling. Fede Trondhjems Flomme-Sild (i Tønder, Ejer dinger og Ottinger) faaes paa Skolegaden No. 34, hos A. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Jagten Adonist, Skipper J. G. Degn, agter at være seilfærdig først i Marts Maaned til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
Skipper C. Basse afseiler til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-26
paa Dansk Folkelæsning for 1818, som udgives af Frølund i maanedlige Hefter a 1 Mk., modtages Subscription i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
No 34. den 27de Februar. Løverdagen Kongelig privilegeret Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Blandinger. J den nordamerikanske Stad Boston har raset en skrækkelig Jldebrand, som udbrød den 21de Januar og slukkedes først den 29de. Samtlige Huse i tre lange Gader bleve lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
J Archangel foregik nylig en sjelden religiøs Høitidelighed, idet 67 Jøder, der vare hvervede til Krigstjeneste, bleve døbte og indlemmede i den græsk russiske Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
J een eneste Maaned har der i London druknet sig 900 Personer, og 300 have dræbt sig ved Kuldamp. En af de sidstnævnte Ulykkelige havde, i sit Værelse, skrevet disse Ord paa en Papirstrimmel; "Da den vedholdende Taage i de sidste Dage har været mig saa ubehagelig, saa har jeg, til en Forandring, taget min Tilflugt til Kuldamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Hr. Ros fortalte nylig i Underhuset den engelske Sø officier Wardlaw's rædsomme Skjæbne ombord paa en Krydser fra Buenos=Ayres. Ved et falsk Flag blev han lokket over paa det fjendtlige Skib og besteg det uden Mistanke. Men næppe havde han betraadt det, for man skar Fingre og Øren af ham, og stegte ham over en sagte Jld. Denne djævelske Behandling paadrog han sig derved, at han, da han var kommen over paa det fjendtlige Skib, vægrede sig ved, at underkaste sig med sit Mandskab. Saasnart han mærkede, at han var gaaet i en Fælde, gav han sine Folk et Vink til at fyre. Da var det, man opoffrede ham paa den umenneskeligste Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
For kort siden blev der i det kongelige Hospital i Edingburg, af Professor Miller, foretaget et nyt Forsøg med Jndgandingen af Svovlæther, og det bleve kronet med det lykkeligste Udfald. Patienten var en midaldrende Englænder, en Jernbanearbeider, som for ni Uger siden havde brækket sit Been. Brudet var ikke lægt, fordi en stærk Beensplint var bleven siddende deri, og den skulde nu fjernes ved en smertelig Operation. Jndgandingsapparatet blev bragt i Anvendelse, og efter faa Minuters Forløb faldt Patienten som afmægtig bag over. Man vilde nu begynde med Operationen, men Jrlænderen foer op og modsatte sig det; han sov ikke endnu, sagde han, og han haabede dog, at man ikke vilde foretage Noget, for han sov Han indaandede herpaa Ætheren i tyve Minuter endnu; han blev meget snaksom, og yttrede gjentagne Gange, at alle disse Anstalter ikke vilde føre til Noget. Endelig begyndte man Operationen, medens han endnu befandt sig i denne vaagne Tilstand; man gjorde Jndsnit i Kjødet, blottede Benet, gjennemsaugede en Deel af dette, og tog derpaa Splinten ud. Kun een eneste Gang bemærkede man et Tegn paa Følelse hos Patienten, som vedvarende indaandede Ætheren, og fra Tid til anden forsikkrede, at det ikke vilde virke. Operationen varede ti Minuter, og Smerterne maatte, under sædvanlige Omstændigheder, have været frygtelige. Da den var tilende, sagde Professoren til Jrlænderen: "Jeg tænker, det er bedst, vi lade Operationen fare." – "Ja vel, svarede han: thi det virker jo ikke, og jeg maa dog først komme i Søvn. Det lykkes ikke med mig, kan jeg mærke, skjøndt jeg har gjort mit Bedste, for at sove ind.""Men", sagde Professor Miller: "Du kan dog sagtens lade mig gjøre et Snit i Benet." – "Nei, nei; lad det nu blive til en anden Gang." – Dette klare Beviis, at han aldeles Jntet havde fornummet til Operationen, fremkaldte en lydelig Applaus af alle Omstaaende. Professoren erklærede dette Tilfælde for et tilstrækkeligt Vidnesbyrd om Ætherens Magt, da der i Chirurgien ikke gives nogen smerteligere Operation, og Patienten var en stærk Dranker, som Ætheren virker svagest paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
En fransk Dame, 60 Aar gammel, stod nys for Retten. Hun var beskyldt for, at have røvet en lille Pige paa fem Aar. Undersøgelsen oplyste, at den Anklagede hedder Adelaide Bequet; hun er født i Paris, først var hun gift med en Hr. Spork, fra hvem hun blev skilt, siden optraadte hun som en Baronesse de St. Hilaire, og eiede en Formue af 200,000 Francs, nogle Aar efter havde hun sit Stade som Betlerske ved Ponteneur i Paris, sildigere optraadte hun til forskjellige Tider og under forskjellige Skikkelser, i Amerika, Fontainebleau, Paris, Malta, Algier o. s. v. Fra Amerika havde hun medbragt en betydelig Formue, men da hun i kort Tid satte den overstyr, havde hun udtænkt de meest raffinerede Bedragerier, for igjen at komme til Penge. Saaledes udgav hun sig bl. A. for blind, og underkastede sig en Mirakelkuur af den bekjendte Charlatan Wieseke i Paris, som for nogle Aar siden med de største Lovtaler blev udbasunet i franske Aviser og som skaffede baade Wieseke og hans Patientinde mange Penge. Med disse Penge gik hun til Algier, hvor hun aabnede et Brændeviinsudsalg, men blev, da hun ved et Slagsmaal ihielstak en Soldat, dømt til sex Maaneders Fængsel. Barnet havde hun stiaalet, for at betle dermed. J Sandhed, en Charakteer, ganske skabt for en moderne Roman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
En sjelden platonisk Kjærlighed, som førte til et dobbelt Selvmord, fortælles i Gazette des Tribuneaux.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
En næppe syttenaarig, overordentlig delig Pige i Departementet Loiret havde forelsket sig i en Gartner. Denne havde slet ikke noget indtagende Udvortes, og var allerede sine 53 Aar gammel. J et Tidsrum af 7 Maaneder havde den unge Pige skrevet ikke mindre end 183 Breve til sin Elskede. Det Mærkværdigste derved er, at han, i hele dette Drama, spillede en næsten udelukkende passiv Rolle, og først lidt efter lidt blev henreven til lige sværmeriske Følelser. Af den ømme Correspondence er det klart, at de to Elskendes Forhold er forblevet fuldkommen reent. En Morgen fandt man dem Begge qvalte ved Kuldamp. En Landmand i Jlliat (i Frankrig), 56 Aar gl., var i længere Tid plaget af en stærk Nervesvaghed. Fortvivlende om sin Helbredelse, besluttede han at gjøre en Ende paa sit Liv. Denne Beslutning udførte han paa en sælsom Maade. Man fandt ham nemlig druknet i en i Jsen gjort Aabning af omtrent en Alen i Bredden og Længden. For at finde en vaad Grav, havde han, ligesom Skorsteensfeierne under andre Omstændigheder gjøre i Skorstenen, maattet arbeide sig ned i denne Aabning med Hænder og Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Paven har i Rom ladet alle Betlere gribe paa Gaden og transportere til et Arbeidshuus. Betlerne gjorde store Øine, da Paven kort efter selv indfandt sig i Arbeidshuset, og spurgte Enhver, hvad han havde De, som ikke kunde arbeide, bleve indlagte i Hospitalerne; de Arbeidsdygtige derimod, maae holde ud fra Morgen til Aften. Hans Hellighed har ladet sig melde i alle Klostre og Seminarier til en apostolisk Visitats. Han vil føre sin egen Kok og sin egen Viin med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Den regjerende Fyrste af Reuss-Ebersdorf har tiltraadt en Valfart til det hellige Land. Han har taget Veien gjennem Baiern, Schweiz, Frankrig, Jtalien, Grækenland og Tyrkiet. Fra Constantinopel vil han sætte over til Asien, og fra Jerusalem vende tilbage over Ægypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
En i Kønigsberg udkommende Avis fortæller, at en saakaldet Seelenverkoperske havde i den forrige Uge ført en heel Transport unge Fruentimmer fra Tilsit til St. Petersborg. Denne Handel skal være meget indbringende. Den sidste Transportførende var en Enke fra Tilsit, der ved sin Tilbagekomst vil forsamle en Skare fordetmeste usædelige Fruentimmer om sig, og forberede dem for Keiserstadens Pragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Paa den badenske Jernbane, der fører fra Carlsruhe til Freiburg, er begaaet et Rovmord paa følgende Maade: En Reisende, der førte en ikke ubetydelig Sum Penge og Kostbarheder med sig, besteg i Carlsruhe en Waggon af første Klasse, for at begive sig til Freiburg. To Fremmede toge Plads i samme Waggon, som de paa næste Station, hvortil deres billetter kun løde, uden at vække Opsigt igjen forlode. Først ved Banetogets Ankomst til Freiburg opdagedes den begangne Forbrydelse, da man her fandt den omtalte Reisende siddende i en søvende Stilling i et Hjørne af Vognen, men ved nærmere Undersøgelse saae, at han var qvalt og berøvet sine Effecter. Mordet kunde saa meget tryggere begaaes, som Togets Raslen overdøvede ethvert Raab om Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Forleden Dag kom Raadstuebudet i Halberstadt, der ikke ansaae sin Tjeneste for godt nok lønnet, indtil Byens første Borgemester, trak en Pistol ud af Barmen og spurgte Borgmesteren, om han vilde give ham Tillæg til hans Løn eller have en Kugle for Panden, Borgemesteren i Halberstadt lod sig imidlertid ikke forknytte, men slog flux Pistolen tilside og raabte om Hjælp, hvorpaa Monsieur Raadstuebud selv maatte spadsere i Raadstuekjælderen. De gode Halberstadtere, i høi Grad enthusiasmerede over deres Borgemesters Tapperhed, bragte ham endnu samme Aften en Serenade, næste Dag en Adresse, arrangerede tredie Dagen en Diner til Ære for ham, og gave ham fjerde Dags Aften et Fakkeltog. Nu fattes der kun, at de ogsaa med det Første lade ham udhugge i Marmor eller et andet Stof og opstille ham ved Siden af deres store Roland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Dr. Eisenlohe i Carlsruhe, hvis Veirforudsigelser for Aaret 1846 i det Hele rigtigt ere indtrufne, bekjendtgjør følgende Spaadom om Veirliget i 1847. "Foraaret fordetmeste skjønt, varmt og tørt. Varmen tager bestandig til fra Midten af Marts, ingen farlig Nattefrost er at befrygte. Sommeren i Begyndelsen, og ligesaa henimod Slutningen, temmelig kold med stærk Regn; men i Midten flere Uger vedvarende varm og tør. Høsten for Størstedelen klar og tør, men ikke særdeles varm; henimod Slutningen indtræder Frosten. Det hele Aar faa Storme, mange klare Dage; Fugtighed – ikke megen Regn, heller ikke megen Snee, om Sommeren temmelig megen Torden; Regnmængde temmelig ringe. Afgrøde, stor Sandsynlighed ikke alene for en god, men ogsaa for en usædvanlig riig Høst af Kornfrugter. Foderplanter og Kartofler ville give en særdeles god Afgrøde. Alle Frugttræer, men især Kjernefrugten, ville trives særdeles godt."J Salzbrunn kan man blive barberet med Musikaccompagnement. Der befinder sig nemlig en Barbeerstue med tre Musikanter. Saasnart en Mand sætter sig ned, for at lade sig barbere, spille Musikanterne et lystigt Stykke. Barbeerstuen, som forhen stod ganske øde, glæder sig nu ved mange Kunder. En af Ronges ivrigste Medarbeidere i den tydskcatholske Kirke, Præsten Dowiat i Danzig, skal være bleven bibragt en langsomt tærende Gift, saa han ikke mere kan prædike, ja næppe tale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Banken i Münster fik nys, fra Hovedbanken i Berlin, en Kiste med Penge, hvori der, da man talte dem efter, fattedes tusinde Daler. Man veed ikke, omden manglende Sum er udtagen i Münster eller i Berlin. Det har ikke været muligt, at opdage ringeste Spor af en voldsom Aabning, og Tyven maa være gaaet tilværks med en overordentlig Snedighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Det ved Udtagelsen af de 1000 Daler fremkomne Hul fandt man – fyldt med Sand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
J München herster for Tiden, ligefra de høieste til de laveste Classer, en overordentlig Bevægelse, fremkaldt derved, at Kongen af Baiern har afskediget alle sine Ministre, og Jndenlandsministeren endog i Unaade, fordi, som det hedder, Hs. Majestæt havde i et Statsraadsmøde forlangt den af sine chevaleresqve Manerer, og Eventyr bekjendte spanske Dandserinde Lola Monte ophøiet til Grevinde, hvilket Ministrene havde modsat sig. Dertil kommer nu ogsaa det foruroligende Rygte, at den bayerske Kronprinds er paa sin Reise i Jtalien pludseligt bleven farlig syg i Palermo. "Man seer – tilføier Beretningen - under den herskende Gjæring ikke uden Bekymring imøde hvad der vil skee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
J Berlin viste sig i disse Dage et eiendommeligt Naturphænomen. J et af Hotellerne unter den Linden befandt sig to med exotiske Planter fyldte dobbelte Vinduer, som, næsten lufttæt tillukkede, daglig bleve vandede af en Tjener med en stor Mægde Vand. Den Smule Jord, som omgav Planterne, kunde naturligviis ikke consumere Vandmængden, og saaledes dannede sig indenfor Vinduerne formelige Skyer. Ved at see disse Skper kom Eieren paa den Jdee, ved Opvarmning og Afkjøling at anstille de samme Experimenter, hvilke ogsaa fuldkommen lykkedes. Opvarmningen af denne indesluttede Luft havde altid et lille Tordenveir, men Afkjølingen et Sneefald til Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Saa usandsynligt Fortællingen om dette Phænomen end klinger, saa bekræfte dog flere Øienvidner sammes Sandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Bremer Zeitung, fortæller, at det slesvigholsteenske Ridderskab ikke vil rage sit Skjæg for Landets Rettigheder ere anerkjendte, og saafremt Regjeringen ikke beqvemmer sig til en med Ret og billighed overeensstemmende Afgjørelse, vil man sende alle sine Titler, Ordener og Nøgler tilbage til Kjøbenhavn. Det klinger vistnok en Smule romantisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Hs. M. Kongen af Danmark har ladet Bog- og Musikalie-Forlæggeren Julius Schuberth i Hamborg, i Betragtning af hans Fortjenester af Kunst og Videnskab, tilstille et kostbart Guld-Chronometer med Kjæde, ledsaget af en meget smigrende Cabinetsskrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Den Hamborger Neue Zeitung har af det danske Postvæsen faaet det af Abonnenterne erlagte Contingent for det sidste Qvartal tilbagebetalt, men maatte derimod udlevere samtlige Exemplarer, som vare bestemte til Holsteen; de udgjorde et heelt Vognmandslæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Ogsaa i Kiel har man nu gjort Forsøg med Svovlætheren. Professor Langenbek har nemlig amputeret Laaret paa et ungt Menneske (der havde Edder i Knæledet), efter at han i tre Minuter havde indaandet Svovlæther=Dampe. Lemmets Afsættelse varede et halvt Minut; til Forbindingen var endt forløb et Qvarteer. Patienten var i al den Tid i fuld Bevidsthed, men yttrede hverken Smerte eller ubehagelig Fornemmelse. Jndsnittet forekom ham som et let Tryk, ved Benets Gjennemsaugning fornam han en Rystelse. Den ved Svovlætheren frembragte Søvndysselse (Narcosis), synes at ligne en Beruusning. Men Bevidstheden, Sandsereflectionen og den vilkaarlige Bevægelse underkastes i denne Tilstand ingen Forandring; kun de smertelige Fornemmelser ere fjernede saalænge Søvndysselsen varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
I Anledning af den tidligere meddeelte curieuse Barnefødsel paa Kieler-Altona Jernbane, der foregik under Togets ilende Fart, saa Jngen lagde Mærke til, i hvilket Sogn det uægte Barn egentligt er født, er man nu i stor Knibe med at afgjøre, hvor Barnet skal være forsørgelsesberettiget. Man vil skuppe Barnets Forsørgelse over paa Jernbaneselskabet, men dette erklærer, at det paa ingen Maade danner nogen Forsørgelsescommune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Fra vor Orlogsbrig Galathea er der atter kommet Brev, dateret Sandwichsøerne den 8de October. Følgende er et Brudstykke deraf: "Her have vi allerede i de faa Dage seet og hørt meget Jnteressant og meget Forunderligt. Her er en Konge, Dronning, Ministre, Gouverneurer og Officierer i alle mulige Uniformer, lige fra de stiveste engelske til næsten ikke andet end en militair Hue. En af Officiererne havde kun en blaa ulden Skjorte paa og Kasket med en Guldtresse. Kongen skal jeg først see imorgen; men Dronningen har jeg mødt med sine Hofdamer, de kom ligge fra en Boutik, hvor de havde kjøbt ind; Hs. M. var i en hvid Kjole, sort Silkeshawl, bare Fødder og Haaret i lenfant, næsten 3 Alen høi, og et bruunt, stygt Ansigt. Ministeren er en ret net Mand; han havde Dagen før spillet Kegler med nogle Englændere og tabt en halv Piaster; da han ikke kunde betale, bad han, at de ikke maatte sige det til Missionairerne. Alle Klædedragterne ere originale. Øen er ellers et sandt Paradiis; udmærket smukke Bjerge og Dale, delige Frugter, men Alt umaadelig kostbart. Vi have ogsaa her truffet en Dansk, ved Navn Anthon, og glæde os Alle til at blive her i nogle Uger; baade fordi her vil være Meget at gjøre for Naturforskerne, og for at vi kunne tiltræde Hjemreisen med fornyede og sunde Kræfter." – – "De sidste 8 Ugers Reise var kun sørgelig, baade paa Grund af det ugunstige Veir, med Storme og Vindstille afvexlende, og især formedelst Sygdom, der angreb næsten den halve Besætning, fornemmelig Skjørbug, Dysenteri og Feber. Der var en uhyggelig Stemning ombord, og det var intet Under, da Sygdommen som oftest pludseligt angreb med hele dens Styrke, og i Løbet af 2 Uger døde 5 Mand, saa at vi nu siden vor Afreise fra Danmark have mistet 16 Mand. Nu, da vi ere komne i Land, er allerede Sundhedstilstanden betydeligt bedre, og efter Lægens Sigende al Fare forbi."(Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-27
Efter Reisendes Udsagn skal det sørgelige Tilfælde være indtruffet, at en ung Mand, practiserende Læge i Veile, Jespersen, ved en Forretningsreise, paa Hjemtouren til Veile og tæt ved Byen, havde det Uheld, at vælte ned af en Banke, idet hans Eenspænderhest tog Magten fra ham, og han fandt sin Død paa Stedet. Den Ulykkelige var en Søn af afdøde Pastor Jespersen i Nedsager i Bjerre Herred. (Hs. A.)