JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Jtalien. De romerske Anliggender - hedder det fra Jtalien - ville nok jevne sig uden videre Følger for det øvrige Europa. Paven viser meget Beredvillighed til at udsone sig med Frankrig og efterkomme Magternes Ønsker om at der tilstaaes Legationerne friere Jnstitutioner. Han venter kun paa de ham af adskillige Schweitzer=Cantoner lovede Tropper, for at indføre en forbedret Forfatning i Legationerne, men med Villie udsætter han dette, indtil de fremmede Tropper have forladt Landet, for at ikke disse Tilstaaelser skulle synes bevirkede ved Tvang. Man vil oprette 2 Schweitzerregimenter, hvert paa 2500 Mand, der saaledes skulle udgjøre Kjernen af Kirkestatens bevæbnede Magt. Pavens nærværende Tropper exerceres rigtignok dygtigt af Østerrigerne og holdes til streng Mandstugt; desuagtet synes de dog uduelige til al regulair Tjeneste og i det høieste anvendelige til Strøiftog, hvori en Deel af dem maaskee allerede har alt for megen Praxis. Cardinal Bernetti har yttret det Ønske at kunne ansætte tydske Underofficerer ved de pavelige Tropper, men dette er afslaaet, fordi man var overbeviist om, at ingen østerrigsk Underofficeer frivillig vilde bekvemme sig til at tjene i saa slet Selskab. Cardinal Albani har tabt Meget af sin Anseelse og man holder ham for uskikket til at blive ved Roret under de nærværende vanskelige Omstændigheder, og det hedder, at han med det Første vil blive kaldt tilbage. Hans Edict, der neppe i Lissabon vilde være kommen for Lyset, har ikke forøget hans Credit, de fremmede Gesandte have yttret deres Misfornøielse dermed, og forlangt dets Tilbagekaldelse, som ogsaa forventes. - Med de Franske i Ancona er man nu mere tilfreds; de forholde sig roligere og General Cubieres selv synes at være bleven meere forsigtig; i det mindste yttrer han ikke sine Meninger meer saa lydeligt og har indskrænket sin Omgang til nogle Personer, hvis politiske Grundsætninger ikke opvække Mistanke i Rom. Jmellem Anconitanerne selv er Stemningen derimod noget urolig og der kan befrygtes Bevægelser, hvis Paven ikke opfylder nogle af sine Løfter inden de Franskes Afmarsch. Man hører om jevnlige Anfald paa Personer, der mistænkes for Absolutisme og Jesuitisme og en anseet Mand skal nylig være dræbt midt paa Gaden ved høilys Dag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Det Laan, som Paven har aabnet hos Huset Rothschild, finder ingen Aftræk, og han befinder sig derfor i stor Forlegenhed for Penge, da R. kun har forpligtet sig til at udbetale Laanets Beløb under visse betingelser, som Paven, altsaa formodentlig ikke kan faae opfyldte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Jfølge en anden Skrivelse fra Jtalien har Grev St. Aulaire faaet Ordre til at ophæve den af General Cubieres afsluttede Contract angaaende Forpleiningen af de franske Tropper i Omegnen af Ancona. Det var nemlig en af Betingelserne for Pavens Anerkjendelse af denne Stads Besættelse, at de franske Tropper ikke maatte udbrede sig uden for sammes Gebeet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Belgien. Efter megen Snak frem og tilbage om Ratificationen af den bekjendte Tractat, meldes nu omsider bestemt fra London, at den østerrigske og preussiske Ratification er bleven udvexlet af disse Magters respective Gesandte ved den den 18de April om Aftenen afholdte belgiske Conferents. For Rusland blev Protocollen, som hidtil, staaende, aaben. Nogle Clausuler, som Referenten kalder uvæsentlige, skulle være tilføiede Underskrifterne, blandt andet en Reservation af det tydske Forbunds Samtykke angaaende Luxemborg. Efter Morning-Chronicle skal Clausulen blot bestaae deri, at de Modificationer, som Holland og Belgien senere maatte enes om ved særskilt Underhandling, skulle, naar de bifaldes af de 5 Magter, optages i en Supplement=Act og derpaa betragtes som en Deel af Tractaten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Schweitz. Canton Basel er nær ved at komme i Krig med Schweitzerforbundet. J en Beretning om det sidst Forefaldne i Baseler-Tidenden tales med megen Bitterhed om Forbunds troppernes planmæssige Neutralitet ved Jnsurgenternes Angreb paa de baselske Tropper. Man har nu, hedder det, indseet Nytten af deres kostbare og byrdefulde Ophold og vil formodenlig tage sig i Agt derfor. Da det derfor rygtedes, at et formeret Antal af disse Kostgængere skulde rykke ind i Canton Basel, forsamlede flere hundrede Borgere, sig og gik til Præsidenten i det store Raad med Begjæring, om, at Forbundets Tropper ikke maatte indlades i Staden, hvor de ingen Nytte gjorde. Det var bedre, at de bleve hos Rebellerne, for der at holde Orden og forhindre, at disse ikke, liig Rovdyr, overfaldt fredelige Landsbyer. Jfølge en anden Skrivelse fra Basel, har Raadet virkelig besluttet, ikke at indlade Forbundets Tropper i Staden og der spørges, om Basel virkelig er tilsinds at udholde en Beleiring. 2000 Mand Schweitzertropper campere allerede i Nærheden af Byen og man venter endnu 5 til 6000 fra Aargau, Zirich og Lusern. J Basel selv hersker stor Forbittrelse mellem de forskjellige Partier, dog har det aristocratiske, som man seer, endnu Overvægten og Politiets Anseelse er saa liden eller dets Partiskhed saa stor, at endog Forbundets Repræsentanter ved deres Ankomst bleve insulterede. Den nuværende baselske Regjerings Fald ansees iøvrigt, som den rimelige endelige Følge af disse Begivenheder. Johann Wolffgang v. Göthe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
(Forinden vi fortsætte den den 14de Dennes paabegyndte Biografie, meddele vi herved episodisk noget af hvad Franskmænd dømme om Göthe. En hædret Forfatter, Coussin, har i Paris i denne Tid skrevet noget omden Afdøde, hvoraf her et Udtog.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
For tvende Aar siden talte jeg endnu med den bedagede Olding, og skjøndt han var meget svag, saa røbede han i Underholdningen endnu det høiere Menneske. Særdeles interessant var han i Omtalen af fine egne Værker og de mangehaande nye Udkast han endnu efter sit 80de Aar, havde at gjøre. Det var rørende at høre Oldingen uafladeligen tale om Fremtiden, som om han bestandig skulde byde over Liv og Gennie. Faa Mennesker, og især faa Skribenter, have levet saalykkelig som Göthe. Næsten aldrig hævede sig Stemmer for at bestride hans Hæder og Overlegenhed. Han herskede med rolig Majestæt over det literaire Tydskland; han var Gienstanden for et Slags Cultus og han hengav sig gjerne denne Rolle af Guddommelighed. Han var ingen J. J. Rousseau, der blev et Offer for sin Indbildningsskraft, der indvendig fortæredes af den guddommelige Lue - Göthe nød Beundring og var lykkelig. Beundret og lykkelig levede Göthe til sin Dødsdag. Literaturens Konge regjerede til sin Ende. Man maatte selv høre med hvilken Ærefrygt hans Navn nævntes; hans Huus var ligesom Templer, og Palladiet for Staden. Men denne Stad (Veimar) opbevarede jo ogsaa, og det ligesom med reeligiøs Omhyggelighed, den sidste Levning af det store literaire 18de Aarhundrede. Göthe hørte tilvisse ikke det 19de Aarhundre til, dette bevægede, voldsomme Aarhundrede, i hvilket man en kjæmper og døer for Ider; han var Manden for Literaturen par excellence, mere Kunstner end Filosof. Han opoffrede sig ikke, som Voltaire, for Triumsen af een Jder, men han besang alle Ideer. Hans Jndbildningsskraft reflecterede vexelviis ligesom Speilet af en skjøn Sø Skyerne, der trak op paa Himmelen af den menneskelige Aand og indbefattede alle Nuancer af vore Meninger. Oldtid og Middelalder, Frihed og Magt, Tro og Jronie - Alt besynger Göthe i sit beundringsværdige Sprog. Göthe sagde til mig, at den Fortjeneste, hvorpaa han gjorde Fordring, var, at han stedse i sine Studier og i sine Bøger søgte og fandt nye Jdeer og nye Anskuelser; saaledes vare hans Udtryk. Denne sande og skarpsindige Dom falder mig ind igjen. Han var ny i Alting, fordi han i Ingenting har grebet til noget bestemt Partii. Aldrig har nogen Aand været mindre systematisk, men aldrig har heller nogen Aand været mere afhængig og meere forskiellig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
(Fortsættelsen af Biografien følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Kjøbenhavn. Fregatterne Havfruen, paa 41 Kanoner, og Nymphen, paa 36 Kanoner, ere i denne Tid blevne udrustede, for, 1 Forening, at foretage et Krydstog. Paa det førstnævnte af disse Krigskibe agter Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian at medfølge som Volontair, det sidste er bestemt til Søekadetternes sædvanlige Øvelsestoure. Begge Fregatter ville tilsammen afgaae, i de første Dage af Mai, paa et nordligt Krydstog indtil Færøerne. Efter Tilbagekomsten fra denne Tour, skal Fregatten Havfruen igjen være bestemt til at lægges op, hvorimod Kadetfregatten Nymphen afgaaer paa sit 2det Øvelsestog i Østersøen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Prof. Ursin er efter Ansøgning afgaaet fra sin Lærerposti Maskinlæren ved det polytechniske Jnstitut, og Professor Dyssel, særdeles fordeelagtig bekjendt som udmærket i dette Fag, ansat i hans Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
En Krudtørringsmølle er sprungen ude i Landet, men uden at gjøre nogen betydelig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Kjøbenhavns Havnepriser, den 21de April Holst. Hvede, 8 Rbd. 4 Mk. - s. a 8 Rbd. 5 Mk. - s. Loll. Hvede 6 Rbd. 4 Mk. - s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Østers. Rug, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Bag, brad. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holst. Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 70 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 58 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Vexel-Cours. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 210.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Kjøbenhavn, den 22de April. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 a 152 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 a 41 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 80 3/4 i Banco. Nationlb.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 107 a 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 98 a 98 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 65 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Hamborg, den 24de April. Bourdeaux 189. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 10 3/4 s., k. S. 13 Mk. 12 1/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45. Lissabon 41. Amsterdam 2 M. 35, 20, k. S. 35. Kjøbenhavn 214. Spe ties i danno. Disconto - pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Ribe. Folkemængden heri Amtet var ved Udløbet af 1831, deels efter Tælling, deels efter Sognefogdernes Skjønnende, 50300 Mennesker, hvoraf Ribe Kjøbstad indeholder 2300 og Varde 1400 Mennesker. Norden for Skodborgaa har Amtet 60 Sogne med en Folkemængde af 31546 Mennesker og sønden for samme, i det saakaldte blandede District, bestaaende af Danske og Slesvigere, 46 Sogne med en Folkemængde af 18754 Mennesker, hvoraf Øerne Amrum, Westerlandføhr, Rom, List og Mands indeholde 3000 Mennesker. Amtets Ager og Engs Hartkorn udgjør 14616 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., hvoraf 4918 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. er beliggende sønden for Skodborgaa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Nibe, den 26de April. Markedet her i Byen igaar var saa daarligt, at vel neppe Nogen kan mindes det saa ringe, saavel med Hensyn til det lille Antal baade af Kjøbere og Sælgere, som den ubetydelige Omsætning. Dette hidrører vist fra den store Mangel der hersker i Byen og en stor Deel af Omegnen formedelst det vedvarende ringe Sildefiskerie, thi da Sælgerne vide, at de her ville finde faa Kjøbere, blive de hjemme, og disse ligesaa, fordi de Jntet have at kjøbe for.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, behaget at udnævne Prof. Theol. Eckermann, R. af D. og Domd., i Kiel, til Commandeur af Dbr., og følgende Herrer til Riddere af Dr. Legations=Secr. i Stockholm, Kammerj. Bille; LegationsSecr. i St. Petersborg, Hofjægerm. Grev Reventlov; Attachs ved det danske Gesandtskab i London Kammer. Consvelt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Af de tvende Gange Cand. Henrich Hertz har vundet Universitetets Guldmedaille var Opgaven sidst: "Historisk og Filosofisk at udvikle, hvorledes Nationerne have vilket paa deres Digtere, og disse igjen paa deres Nationer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Under Jndsendt læses i den Hempelske Tidende følgende: Fuldblodshingsten Palammon. For dem, som interessere sig for Hesteavlens Forbedring her i Landet, vil det vist være behageligt at erfare, at et Selskab af Hesteelskere i Svendborg Amt har anskaffet og ladet hidkomme en fortrinlig god Fuldblodshingst, Palammon, der sandsynligviis er en af de skjønneste og ædleste Heste, der nogensinde har betraadt fyensk Grund. Udmærkede Kienderes Dom lade ingen Tvivl tilovers om denne Hingsts ypperlige solide Egenskaber og dens Løds Skjøndhed skal endog overgaae den berømte Moses's. Den har kostet sine Eiere 350 Louisd'o rer foruden Transport-Omkostninger, saa det ikke kan ansees for ubilligt, at Bedækningsprisen er ansat til 10 Specier for en Hoppe. For Kiendere af de ædlere Racer vil det ikke være uvelkomment her at see dens Stamtavle som vi besidde fra en paalidelig Haand og som viser dens Udspring fra 2 af de fortrinligste Stamhingster England har eiet. - Palaemon, født 1825. Est Luntous. Ved Vampyre af Lady Henry (Søster til Master Henry. - Vamppre. Ved Wary af Vestal Datter af Watton. Waryvar ved Potatoes, Potatoes ved Sclipse. - Lady Henry Ved Orville af Miss Sophia. Orville var ved Benningbrough af Eveling som var ved Highflyer. Benningbrough var ved King Fergus, King Fergus ved Slipse. - Mis Sophia. Ved Stamfort af Sophia som var ved Buzzard. Stamfort ved Haphazard, Haphazard ved Sir Peter, Sir Peter ved Highflyer, Higbflyer ved Herod.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Landhuusholdnings=Selskabet har tilkjendt Jnspecteuren paa Grevskabet Lerchenborg, Hr. Gustav Michelsen, den udsatte Præmie af 200 Rbd. S. M., for en omfattende og fyldestgiørende Besvarelse af dets Priisspørgsmaal. Om den Sum, der i Danmark og Hertugdommerne er bestemt til Præmie=Uddeeling eller Belønning for de bedste Hingste, og som udgjør imellem 3 a 4000 Rbd. Sølvmynt, kunde anvendes til Hesteavlens Fremme paa en mere hensigtsvarende Maade, og, i saa Tilfælde, ved hvilke Midler dette kunde skee, Forf. har i sin Besvarelse, med stadigt Hensyn paa Fædrenelandet, angivet de fleste og tillige de bedste Midler, som, ved Siden af Dygtighedsprøver, kunne, ifølge mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring. Kulaus Minde er blevet feiret i Hovedstadens tvende musikalske Selskaber. Euterpe og det venskabelige Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Efter Fleres Opmuntring og Løvte om Understøttelse, agter Jørgensen Jomton endnu at fortsætte sin Tilskuer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Søndagen den 15de Ds. fandt i Skive en Høitidelighed, Sted, som i mange Aar ikke havde været Tilfældet, idet nemlig en ny Jagt, der indtager henved circa 600 Tdr. Korn, under mange Menneskers jublende Hurra og 9 Kanonskud, løb af Stabelen. Den er bekostet af Kjøbmændenne Ring og Thorup, bygt af Skibsbygmester J. M. Kaustrup fra Nykjøbing, og fik Navnet: "Caroline Henriette.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Efter Overeenskomst imellem Vognmandslaugene i Nyborg, Odense og Middelfart, og med den Kongelige General=Postdirections Sanction, er en Dagvogns=Befordring, arrangeret imellem disse Stationer, hvilken tager sin Begyndelse den 2den Mai. Enhver Vogn er forsynet med 4 gode Agestole og afgiver beqvem Plads for 7 voxne Personer og deres medhavende Gods i Pakke eller Vadsæk, der ikke maa veie over 25 Pd. Kasser eller Kufferter modtages ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Fragten er pro persona imellem Nyborg og Odense 5 Mk., og imellem Odense og Middelfart 8 Mk. - Dag vognens Afgang fra Nyborg retter sig efter Dampskibets Ankomst dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
En Arrestant N. A. Dahl er, for begaaet crimen bestialitatis og attenteret Voldtægt imod flere til Samleie umodne Pigebørn, af Hr. Cancellieraad Rummelhoff i Nykjøbing dømt til at burde miste Livet, hvilken Dom er stadfæstet saavel ved Overretten som ved Høiesteret. I Dagen læses følgende. Den Bedømmelse, som Hesten underkastes ved de anordnede Stutteribesigtigelser, troer jeg med Rette at kunne kalde Hestens examen theoresom Hesten underkastes ved offentlige Prøver (Væddeløb elter Væddekjørseler.) Naar man betænker, hvor meget enhver practisk Landmand er vant til at foretrække Erfaring, for Theori - naar man erindrer, hvor meget enhver, der vil kjøbe en Hest, naturligviis ønsker, ikke allene at besee, men ogsaa at prøve den - naar man endvidere som til et lysende Exempel seer hen til Englænderne, der selv tilstaae, og erkjende (og dette er vistnok en ubestridelig Authoritet),at de skylde Væddeløb - som hos dem stedse med lige Jver have været understøttede af Regjeringen og Nation - den høie Grad af Fuldkommenhed, som deres Hesteavl har naaet, imedens alle andre Nationers Hesteavt stod stille eller gik tilbage - naar man upartisk og fordomsfri overtænker dette, synes det næsten uforklarligt, at Hestens Bedømmelse ved practiske Prøver hidtil saa vanskeligt har kunnet finde bifald hos det sig for Hesteavlen interesserende danske Publicum. Aarsagen dertil kan jeg alene finde i fuldkommen Ubekjendtskab med Væddeløb, samt i den Troe, at Væddeløb umuligt kunne existere eller trives andensteds end i det rige og i saa mange Henseender næsten vidunderlige England. Jmidlertid har nu Hs. Durcht. Hertugen af Augustenborg den store Fortjeneste, at have hævet disse Aarsager, og det med saadant Held, at de Slesviger Væddeløb i Løbet af kort Tid have havt Oprettelsen af 44 andre Baner i Hertugdommene, en Væddekjørselsbane i Jylland, og nu ogsaa 1 Væddeløbsbane i Fyen til meer eller mindre umiddelbar Følge. Det kan derfor ikke paatvivles, at jo Væddeløb, naar deres Jndførelse i Danmark (som allerede i Hertugdommene, maatte nyde vor oplyste Regjerings kraftige Understøttelse, baade ville vinde den offentlige Tillid og Yndest, som de hidtil anordnede Stutteriebesigtigelser ikke have kunnet vinde, og stifte den Nytte, som de ved Stutteribesigtigelserne hidtil uddeelte Præmier ikke have været istand til at stifte. Det store Fortrin, som offentlige Væddeløb have fremfor offentlige Stutteribesigtigelser paa Grund af den høie Grad af Jnteresse som førstnævnte paa flere Maader vække for Hesteavlen i Almindelighed og for den ædle Hesteavl i Særdeleshed, er det overflødigt gjentagende at udvikle, da dette af andre er skeet bedre, end jeg formaaer, eller Rummet her tillader det. Naar man imidlertid endnu ikke sielden hører den Frygt yttres, at det engelske Fuldblod ganske skulde fortrænge den gamle danske Race, saa forekommer dette mig omtrent, som om en Kobbersmed, naar han hørte, at en rig Mand havde ladet sig forfærdige en Theekjedel af Guld, vilde yttre Frygt for, at Guldsmeddene skulde aldeles fortrænge Kobbersmeddene af deres gode gamle Haandværk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Practicus. Kjøge Apothek blev ved Auctionen kjøbt af Cand. pharm. Sphiux for 33000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Den 13de Dennes ankom Skibet Caroline, Capt. Hemme, og Marie, Capt. Nisted, til Bolderaa (Jndløbet til Riga.) Følgende er Digtet, Slaget paa Rheden, af Henrik Hertz, som blev fremsagt af Mr. Wexschall ved Dog tykkes mig fa Med ilende, blaalige Vande, Har snart paa min Kjærlighed større Krav, End selv Dine grønnende Strande. J mangt et Rige kan Hav og Søe Gaae ind mellem enkelte Dele: I Dannemark ligger der Øe ved Øe; Dem alle forbinder den favnende Søe Og danner dem først til et Hele. Utallige Stjerner tages i Favn, Af een og den samme Himmel: Vox Himmel er Havet; fra Havn til Havn Omringer det Øernes Vrimmel. Vel ærer og agter jeg hvit enhver, Der søger med Kraft at virke, Hvad enten han drager et blinkende Sværd I Krigen, eller i boglig Færd, For Sandheds usynlige Kirke. Dog tykkes mig fast, den dristige Mand, Der, selv naar hans Ankertoug briste, Bevarer sit Mod paa et oprørt Vand, Han vover lidt meer end de Fleste. Vel veed jeg, at Seierens duftende Krands Uvisnelig smykker de Kjække, Der stred for Danmark Ære tillands, Ja, jeg beundrer den menige Mands Bedrift i den sluttede Række. Jeg veed, at Søen i Bugt og Havn Skal svinde som Dug, forinden Vi glemme Daniel Rantzaus Navn Og Heltens Seir over Fjenden. Og dog, imedens jeg munter slaaer, Med Plettret de lyriske Strenge, Fast uvilkaarligt min Tanke gaaer, Og dvæler paa Havet, blandt Master og Raad Og mellem de tjærede Drenge. Naar havet hviler i kongelig Pragt Og glider med langlige Bølger, Da ligger deri en unævnelig Magt, Som Dansken aldrig fordølger. Og naar der kjæmpes tilsøes et Slag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Da driver det mig til at sjunge, Om Seieren under et uplettet Flag, Om Skibenes Gang og Kanonernes Brag. Mens Bølgerne rulle saa tunge. Og Vinden, der suser i bugede Seil, Og Skriget og Dampen og Braget, Og Skummet ved Skibenes Agterspeil Begeistrer mig høit for Slaget. Hvad trænger en Seir paa det faste Land Til Mindet i Tigterens Sange. Paa Landet gaaer Rygtet fra Mand til Mand, Og Vantastene reises paastand, Og rundt Trophæerne prange. Og afbrændte Broer, en omhugget Skov, Og Bakker og Sletter og Grunde, Og Bonden, der griber paany sin Plov, Er tusind fortællende Munde. Men Havet er taust. Hvor Slaget stod, Der skumme de brusende Vover. Hvo kjender det Sted, som Kjølen forlode Hvo aner i Strømmen det udøste Blod, Naar Bølgerne skylle derover, Ja, Havet skriver med flygtig Skrift; Det er for stolt til at bære En Bautasteen om en Seiers Bedrift, Der kunde forkynde dets Ære. Men - udsletter end den rullende Søe Hiin Seier, den hialp til at vinde, Den haver den Skjebne, den aldrig skal For Seieren paa den rullende Søe døe),Er Menneskets Bryst et Minde. Og er end et værdigt Stof for et Digt, En Kamp paa Sletten og Heden, Jeg synger - og tykkes, det er min Pligt - Jeg synger og Slaget paa Rheden. Faa Timer endnu - da stiger paany Af Natten paa Morgenens Strimer, Hiin anden April, hvis evige Ry I Dannemark rækker fra By til By, Hiin Kamps mærkværdige Timer. Hiin Dag, hvor der kjæmpedes Mand for Mand; Mod Fiendernes vrimlende Flokke, Og danske Grævlingehunde beed an Alt med den engelske Dogge. Da saae man, et Blokskib, fuldt af Brøst, Kan stride med Orlogsfregatter; Thi, dækkes det af et Menneske=Bryst, Der aander med Seierens høieste Lyst, Da møder det Vold med Latter. Og Kampen raste - hiint Fartøi stod En Smule paagrund - kan ei nægtes! Hvad siger det mere? Naar Grunden er god, Saa staaer man fast, naar der fægtes. - Faa Timer endnu - da stiger igjen Af Natten Skjærtorsdag Morgen; Og Bølgen, der ruller i Kongedyb hen, Fortæller og mangen en falden Ven, Der savnes i Hytten og Borgen. Det flydende Hav er kun daarligt tjent Med Minder for Evigheden; Men her i vort Bryst er et Gravmonument, Der vidner om Slaget paa Rheden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Døde. S. A. Clementsen, f. Stemann, 70 Aar; Hanne B. n, 66 Aar; P. Baadsgaard, 99 1/2 Aar; D. Gran, f.N. F. Berg, 50 Aar; alle i Kbhvn. Garverm. C. Meyer, 52 Aar, i Callundborg. C. Enke, 757 Aar, i Randers. - Forhenv. Toldinsp. i Præst, Justitsr. J. F. W. Hagerup, i Christiansfeldt. Oberst v. Brackel og Major v. Michelsen, begge i Rendsborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Hals Skibsliste. Den 23de April indkom: K. Hansen af og fra Østerriisøer med Trælast. Den 25de indkom: Jens Clausen af Aalborg fra Hurup med Brænde. N. Søestrøm af Fiskebekskil fra Østerriisder med Trælast. C. Olsen af og fra Arendal med Trælast. N. Lund af og fra Drammen med Trælast. C. Olsen af og fra Laurvig med Trælast og Jern. - Afseilet: B. Michelsen af og til Veile med Kalk. Den 26de afseilet: S. Willumsen og F. Andreasen af Aalborg til Kbh. med Stykgods. C. Christensen af Aalborg til Huurup med Tømmer. P. Smidt af Strømstad, til Stockholm med Byg. C. Petersen af og til Frederikshavn med Kalk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Den 27de indkom: Thomas Burre af og fra Sunderland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Vinden. Den 24de og 25de April, OS.; den 26de, Or O.