JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Holland. Den 19de aabnede Kongen i egen Person Generalstaternes Session for i Aar med en Tale, som begyndte med den sædvanlige Forsikkring om, at Forholdene til de udenlandske Magter ere af den venskabeligste Art. Om Belgien, som naturligviis af det hollandske Cabinet, endnu ikke henregnes blandt de udenlandske Magter, finder man i Talen følgende Ottringer: "Da det endnu feiler paa Leilighed til at ordne det imellem Nederlandene og Belgien opstaaede Misforhold paa en, for Landets Ære passende og med dets JntePresser overeenstemmende, Maade, og i Betragtning af, at man endnu ikke med Vished kan betegne det Tidspunkt, i hvilket man kunde have gunstigere Udsigter til at naae dette Maal, har det været en Hovedgjenstand for vor Forsorg, at ordne vore indre Anliggender paa en Maade, der kunde sætte os istand til at lette de Byrder, som de overordentlige Omstændigheder endnu stedse foraarsage vore kjære Undersaatter. Den Permission, som tidligere var tilstaaet de Frivillige, Borgercorpserne og Soldaterne af Nationalmilitsen, har faaet en yderligere Udstrækning, saavidt Tjenesten nogenlunde vil tillade det."
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Landets indre Forhold skildres med de lyseste Farver, Finantser, Handel, Skibsfart. Jndustri og offentlig Underviisning ere i en stedse fremadskridende Udvikling. Blandt Lovudkastene, som omtales, angaae nogle en Revision af Handels=Lovbogen, andre Agerdyrkningsvæsenet og endelig den allerede ved en midlertidig Ordonants indledede Forhøielse af Tolden paa Korn. Herom hedder det i den kgl. Tale: For at afhjælpe Landbrugernes idelige Besværinger, maa der træffes passende Midler til at forbedre deres Lod. Ved de Bestemmelser, som i saa Henseende ville blive foredragne, er der især taget Hensyn paa, at Handelens Frihed kan bringes i Harmoni med Agerdyrkernes Jnteresse. Talen slutter med en Opfordring til det nederlandske Folk, at bevare den religieuse Sands og den Kjærlighed til Orden og Enighed, ved hvilken det hidtil har udmærket sig og som bedst kan sikkre det Varigheden af de Goder, det er i Besiddelse af, og en heldig Ende paa de vanskelige Forhold, i hvilket det for Tiden befinder sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Stænderforsamlingen i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Den 12te Octbr. er Vidneførsel efter Stævning af Major Oppen=Schilden til Clausholm i en Sag mod Axel Jensen i Søby for udøvet, uberettiget Jagt, hvilken Vidneførsel ved Kiendelse inden Rougso m. fl. Herreders Ret var nægtet, tilladt Fremme. S. D. er Grevskabet Lindenborg Birks Extraretsdom stadfæstet, hvorved Mads Mathias Nielsen af Svenstrup for 2den Gang begaaet Tyveri m. m. tilfandtes at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. er Sognefoged Jens Christiansen af Nørre Bork, der søgtes af Kjøbmand Moses Abraham Cohn i Ringkjøkjøbing til at betale 10 Rbd. Sølv, efter et Lofte om at laane Citanten dette Beløb paa 5 Aar uden Renter, frifunden, og Cohn dønt at betale Processens Omkostninger med 25 Lod Sølv, samt at bøde for unødig Trætte 10 Rbd. Sølv. Ved Bolling=Nørre Herreders Ret var Jens Christiansen dømt efter Cohns Paastand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
S. D. er en Sag, paadømt ved Fredericia Kjøbstæds Extraret, og hvorunder Tømmermester Hans Terkildsen, for at have afhændet noget hos ham udlagt Gods, tilfandtes at burde erlægge til Stadens Fattigkasse en Mulct af 5 Rbd. Sølv, afviist. S. D. er en Dom, afsagt inden Rinds Gislum Herre, ders Ret, stadfæstet, hvorved Enken Maren Hansdatter er kjendt eiendomsberettiget til en Engparcel, Hartk. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., af Hersomgaards Jorder, af hvilken Jens Johansen Møller efter Skjøde af 1820 var i Besiddelse. S. D. er en af Classelottericollecteur L. A. Jahnsen, mod Brændeviinsbrænder Jversen i Aarhuus anlagt Sag, ang. Betaling af en Vexelgjæld, stor 1193 Rbd. r. S., ligesom ved Aarhuus Kjøbstæds Bytingsret, gjort afhængig af Citantens Eed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Blandede Efterretninger. Hovedstadens naturhistoriske Forening stiftedes den 12te Octbr. for to Aar siden og Medlemmernes Antal er nu 205. Foreningens Formaal er, at udbrede naturhistoriske Kundskaber i Danmark. Contingentet er enten 6 Rbd. eller 8 Rbd. r. S. om Aaret. For et aarlig Contingent; af 8 Rbd., erholdes desuden en Damebillet, som kan kun benyttes af en Dame, eller et ungt Menneske mellem 10 til 17 Aar. Til Museet have Medlemmerne Adgang for dem selv og, naar de give 8 Rbd. i Contingent, tillige for deres Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
J Nr. 85 & 86 af Handelstidenden gives en Oversigt over Papirfabrikationens Tilstand i de danske Provindser i Aarene 1823 og 1833, hvoraf sees, at Papirfabrikkernes Antal i de her omhandlede 10 Aar er forøget med 7, og at Productionen er tiltaget fra 580 Bundter Pap til 1050 og fra circa 45,000 Riis forskjelligt Papiir til circa 84,000 Riis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Skolelærer-Embedet i Sjørring og Kirkesanger-Embedet for Sjørring og Thorsted Menigheder i Thy. Lønnen er indtil videre: Degnekorn 21 1/2 Tdr. Byg in natura, Høitidsoffer 40 Rbd. Sølv, Accidentser 30 Rbd. Sølv, 180 Pund Ost, Smaarente 50, Snese Æg, 400 Pd. Brød, fornødent Jldebrændsel. Til Embedet ligger Skolejord 4 a 5 Tdr. Land geometrisk Maal af god Bonitet. Til Aalborg Cathedralskole svares aarlig 3 Rbd. 2 Mk. Sølv. Den tiltrædende Kirkesanger og Skolelærer bliver forpligtet til at underkaste sig de Bestemmelser, som ved en ny Skoleplan for Pastoratet nærmere fastsættes. Ansøgninger om dette Embede indgives til biskoppen inden næste Maaneds Udgang. ledsagede med bekræftede Afskrifter af de Ansøgendes Attester
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Bekjendtgjørelser. Min elskede Kone Christiane Jacobi föd Tranmoes, som i henved 29 Aar trofast og kjærligt vandrede ved min Side i Sorgen som i Glæden, endte i Dag Formiddag Kl. 9 sin stille gudhengivne Vandel, næsten 64 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Dette Sorgens Budskab maa jeg paa mine Børns og egne Vegne med Veemod meddele Beslægtede og Bekjendtere, om hvis venlige Deeltagelse, i vor store Sorg vi föle os fuldkomment overbeviste. Aalborg, den 24de October 1833. Joseph Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Silhuetteur Fousing anbefaler sig med at skiære lignende Silhuetter, og logerer hos Hr. Gjæstgiver Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Bedste Silke=Watt. faaes billig hos B. H. Cohn paa gammel Torv. Samme Sted er et Stykke Gulvtæppetøi indlagt til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Sidste Aalborg Marked er bortkommet et Stykke ferniseret Seil. Hvo som herom kan give nogen Oplysning betales en Douceur, naar man melder sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Skipper H. Jensen er ankommen fra Kiel med adskillige Sorter fiin Frugt, holstensk Ost og graae Ærter; Alt til billig Priis. Fartøiet ligger ved Snorrens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Hos Snedkermester O. Lauesen er tilkjøbs 2 Par Birketræes Komoder, Divanborde og et Par Høvlebænke. At Kjøbmand Andreas Larsen heri Byen ved Dø uden er afgaaet og hans Bo strax af mig taget under Behandling, samt at Aabnings- og Registeringsforretning hvorved tillige agtes taget Bestemmelse og Realisationen, afholdes i Boet Tirsdagen den 17de November førstkommende, Kl. 9 Formiddag, bliver herved, til Efterretning for enhver Vedkommende, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, bekjendtgjort. Thisted, den 22de Octbr. 1835. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Skipper Peder Bruun afgaaer med det Første til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartoiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet hos Kromand Jsach Nielsen og afgangne Hustru, Ane Cathrine Larsdatter af Østerrild By og Sogn, indkaldte til for mig som Skifteforvalter, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 22de October 1835. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mulige vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Gaardmand Lars Jespersen og senere afgangne Hustrue, Mariane Christensdatter af Kielstrup i Hillerslev Sogn, indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 22de October 1833. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Torsdagen den 5te November næstkommende bortsælges paa Nyhavn, efter Reqvisition af Mægler Koefoed, for Assurandeurernes Regning, endeel Tougværk og Seil m.m., bjerget fra Jagten Emiliel, Skipper S. P. Hansen, som i dette Efteraar mistede benævnte Jagt under den hollandske Kyst. Ved samme Auction bortsælges 2 Oxehoveder Eddike. Alt forevises af Skipper S. P. Hansen. Aalborg, den 29de October 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Spanien. Nye Efterretninger har man ikke derfra. Journalernes fra Bordeaux og Bajonne indeholde vel Beretninger fra Madrid, deels uden Dato, deels fra 12te October, men deres Anskuelser om Tingenes nærværende Stilling ere i væsentlige Puncter afvigende fra hinanden. Den ministerielle Memorial Bordeelais lader melde fra Madrid, at Regjeringensk endnu stedse kun finder Lydighed inden for Hovedstadens Mure og at de Forhaabninger, Mendizabal nærer, kun ere lidet grundede, medens det ultraliberale Parti giør Fremskridt overalt i hele Riget. Dets Planer skulle ikke gaae ud paa ringere end Regentindens Afsættelse, Oplysning af det ved Ferdinands Testament indsatte Regentskabsraad og Afskaffelse af Procereskammeret. Et andet Blad fra Bordeaux skildrer Forfatningen med lysere Farver og lægger især Vægt paa, at Borgergarden i Madrid virkelig er bleven høitidelige teorganiseret den 11te, ved hvilken Leilighed dens nye udnævnte Generalinspecteur Mareschal de Camp Sevand har holdt en, med meget bifald optagen, Tale. - Om hvad Beslutning Grev las Navas videre har taget, seer man i hine Blade intet Bestemt; vi anføre blot det Rygte, at han vil fjerne sig fra Spanien, medens Grev Villapadierna fører de af ham før befalede Tropper til Arragonien. Det vil udentvivl være Regjeringen kjært, paa denne Maade at li blive en Revolutionsmand qvit, som har 200000 Fr. i 1 aarlig Jndtægt, thi om ham kan man da vel ikke sige, hvad Ultraerne ellers saa gjerne føre i Munden, at han prædiker Frihed af Sult. Jmidlertid vil man fra Arragonien vide, at det ved Manzanares Bredder er kommen til en Kamp 1 imellem Grevens Tropper og Christinerne, i hvilken de sidste have seiret, men denne Efterretning er uden Tvivl greben af Luften, hvis den ikke maaske er grundet paa en Misforstaaelse; Kampen kan nemlig muligt have fundet Sted mellen Jnsurgenterne indbyrdes, men selv i dette Tilfælde vilde man snarere herom have havt directe Efterretninger fra Madriselv, end usikkre Rygter fra Arragonien. Vilde man fæste Lid til Journalen Memorial des Pe renses, saa maatte man snart faae vigtige Efterretninger om afgjørende Begivenheder paa Krigstheatret. Det hedde, nemlig der, at Prætendenten paa eengang, efter et holde Krigsraad, har bestemt sig til at flytte Scenen ned i CastiAlien og gaae lige løs paa Madrid, til hvilken Operation han siges at kunne disponere over en Hær paa 25000 Mand Infanteri, 3000 Mand Cavalleri og et talrigt Artilleri, medens Cordova staaer imod ham med ikkun 16000 Mand. Men det Urimelige, idet mindste høist Usandsynlige heri ligger klart for Dagen; Prætendenten har oftere for havt bedre Udsigter til et godt Udfald, om han havde havt Energi til at vove et saa afgiørende Skridt; men han har desuden vel ogsaa maattet indsee, at han ikke med Held kan spille sin Rolle udenfor de insurgerede Provindser, hvis Jnteresse, paa en Maade falder sammen med hans egen. Den Christinske Regjerings Venner maatte i øvrigt ønske, at det virkelig havde sin Rigtighed med denne Operationsplan, da den ufeilbarlig vilde føre Prætendenten sin Undergang imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Hertugen af Orleans skal tage Deel i Marschal Clausels forehavende Expedition mod Abdel=Kader og er allerede afgaaet til Toulon, hvor han overtager Commandoen over en Brigade af Expeditionscorpset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
J Communen Torigny bivaanede den bekjendte frisindede, bjærve Oppositionsmand Odillon Barrot et, ham til Ære, foranstaltet, Festmaaltid. En Tale, han ved den Leilighed, holdt, har været skarpt drøftet i de ministerielle Blade og dette Parties Harme over hans frisindede Yttringer, kun alt for slet fordulgt. Sagen har imidlertid havt alvorligere Følger. Regjeringen har nemlig ladet Mairen i Torign suspendere, fordi han har bivaanet hiint Gjæstebud, fordi han har forsømt, at giøre sine Foresatte Anmeldelse derom og fordi han har taalt, at en Communen tilhørende offentlig Sal ved denne Leilighed blev indrømmet Selskabet. Utilfredse med denne Regjerings=Foranstaltning har nu hele Communens Municipalitet, Mairen i Spidsen, begjært Afsked, i en Skrivelse saa lydende: "Vi Undertegnede, Medlemmer af Torignys Municipalitet, skylde vor Ære at begiære vor Afsked. Smaalig Egenkjærlighed er ikke vor Bevæggrund, men vi troe, ved dette Skridt at maatte giøre Regjeringen opmærksom paa det sørgelige System, den, imod Nationens Villie, følger og hvis beklagelige Følger ligge aabenbart for Dagen. Vi rødme ikke ved at tilstaae, lat mange blandt os have været godmodige nok til ikke at ville troe, at Regjeringen kunde ville fornægte sit Udsprind- og uden Hensyn paa betingelserne for sin egen Tilværelse, paany bringe os Restaurationens Lærdomme, dens Mennesker og dens Feil i Erindring. Men, hvor have vi tage feil! vi ere Tilskuere ved det umoralske Skuespil, at Ministrene byde vore meest forbittrede Fiender Haanden, meden de forfølge vore Jnstitutioners og Kongens troeste Venner, Ministrenes mistroiske Ømfindtlighed har suspenderet en af meenagtet Maire, fordi han - skulde man vel troe det - har bivaanet en Fest, der var foranstaltet til Ære for en af vore berømteste parlamentariske Caracterer, for en Mand, som var med at ordne Revolutionen, med eet Or for Hr. Odillon Barrot, som Kongen, der forudseer, at den ne Mand maa blive en af Fremtidens Mænd, stedse yder uforandret Velvillie. (Her følger det taabelige, eller ogsaa maaske, med Hensyn til Omstændighederne og Kongen personlige Stilling, satyriske Udraab: "Ak dersom Kongen vidste det.") Vi vilde troe os vanærede, om vi ikke offentligt erklærede os imod en saa mislig Politik. Maatte dog vore Medborgere, ligesaavel som vi, faae Øinene op Maatte dog ogsaa de ligesaavel som vi, øine den Afgrund, Doctrinairernes Stivsind har bragt os nær. Stedse voxende Paalæg; Ringeagt for Revolutionen; hellig Ærbødighed for Restaurationen; Nedværdigelse af Jurien, Krænkelse af Æren; Smiger, forødt paa vore Fjender, Miskjendelse og Forfølgelse af Kongens og Nationens Venner; disse ere de Besværinger, som med lydelig Røst opløstes mod Ministrene og gjøre os det til Pligt at tilmelde Dem, Hr. Præfect at vi nedlægge vore Embeder."
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Den belgiske Konge med Gemalinde er den 20de Octbr. indtruffen i Paris. Dette Besøg til Svigerfaderen, saa kort efter Besøget hos hans engelske Slægtninge, kundet gjerne vække Formodning om, at disse Reiser ere Virkninger af politiske Aarsager.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Grækenland. Den Samos, kjed af det tyrkiske Aag, som paany hviler paa dens Jndvaaneres Skuldre, er i fuld Opstand, mod Porten. Gouverneuren har maattet tage Flugten og er, indtil videre, indsluttet i et Fort. Folket har dannet en Forening, i hvilken der er taget den Beslutning, at Deputerede skulle afgaae til London, for der høit at protestere mod det tyrkiske Gouvernement, om det paany med Magt vil underkaste sig Øen. Man maae erindre, at Sammioterne, efter at de, under den hele Uafhængigheds Krig, med Held havde forsvaret sig mod Tyrkerne, endelig ifjor, høist ugjerne maatte adlyde de store Magters Bud og med Uvillie underkastede sig deres forrige tyranniske Herrer. Man maatte endogsaa anvende en ikke ubetydelig Armade, for at tvinge dem dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Fædrenelandet. Stænderforsamlingen i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Vi meddele herved Læserne Hovedindholdet af den holstenske Stændertidende Nr. 3. Jstedetfor den, formedelst indtrufne Familieomstændigheder, af Forsamlingen udtraadte Hofjægermester Grev v. Holstein til Waterneversdorf, er første Suppleant iblandt de adelige og andre større Godseiere, Hr. Schrøder til Grabau, indkaldt. Efterat dette i Mødet den 13de var Forsamlingen meddeelt, discutteredes angaaende det af en Deputeret indgivne Forslag til Forhindring af vilkaarlig Fængsling a., hvorom Flere meente, at en slig Lov var nunødvendig, da hos os Jntet nyder mere Agtelse end den personlige Frihed i Tilfælde af den betegnede Art m. m. Ved Afstemning, om Forslaget skulde henvises til en Committee, afvistes det af Forsamlingen med stor Fleerhed af Stemmer. Jkke større Held havde den samme Deputerede, med sit andet Forslag imod Inddragelsen af Familiesteder a. Man bemærkede især derimod, at det ikke indeholdt noget Lovforslag, men kun en Besværing, som efter StænderanJordningen maatte begrundes paa anførte Kjendsgierninger. Ved Afstemningen erklærede Forsamlingen sig med Stemmefleerhed imod Udnævnelsen af en Committee. Forslaget er naltsaa forkastet. Derimod valgtes en Committee (Baudissin, Callisen og Reventlow til Farve) til at undersøge Forslaget af en anden Deputeret og Gjenoprettelsen af Skolelærerse. minariet i Kiel. Den kgl. Commissarius introducerede derpaa Hr. Etatsraad Jensen, som den kgl. Embedsmand, der var ham tilforordnet for Forhandlingerne, angaaende Toldloven, hvis Grundsætninger han foredrog i en summarisk Oversigt. Til at prøve denne udnævntes en Committee af 11 Medlem gammer (Schwerdtfeger, Lengercke, Schweffel, Bülow, Prangen, Dührsen, Paap, Wiese, Lorenzen, Engelbrecht og Falck.) Kjøbenhavn, den 26de October.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Den 25de Octbr. har Urtekræmmer, Chocolade= og Papir=Fabriqueur P. Chr. Deichmann, som har handlet under Firma af P. Chr. Deichmann & Comp., opgivetilse sit Bo til Skifterettens Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Jfølge Skanska Correspondenten har i Løbet af d. M. hos et blodigt Optrin fundet Sted i Østad, i Anledning af en Huusvisitation, nogle Toldbetjente vare beordrede til at anstille hos en derværende Handlende. Pøbelen samlede sig nemlig og mishandlede Betientene med et barbariske Raseri, med blanke Knive og andre Mordinstrumenter, og Voldsomheder fandt Sted, som erindre om den hedenske Tids værste Næveretsystem,; Betientene maatte, ilde tilrede de, forføie sig bort med uforrettet Sag. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
I Høiesteret paadømtes forleden Dag Justitssagen mod Pierre Godet og Florenz Delgad, der vare tiltalte for at have stukket Jld paa Comoediehuset paa St. Tho¬ahsmas. Ved Under- og Overretten var den Førstnævnte dømt fra Livet; Høiesteret dømte ham til Fæstningsarbeide for Livstid. Delgade blev frikjendt ved alle 3 Retter. Høiesteretsadvocat Schæffer var de Tiltaltes Defensor.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Den 20de Ds. passerede her forbi, nordefter, den engelske Orlogsfregat, som førte Grevinde Durham til Kronstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de October. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 203 ½, solgt til 12 Mk. 31 s. Oblig. 102 a 102 1 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrok: Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 1794179 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 1/2 a 4812 Rbs. Tegn. 100 a 101 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u, 4 pCt. Do. Do. 100;ato r. S. Rente) 90 a 91 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 20000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 89 a 90 i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 743 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 i B. Do. Dr. 104 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Hamborg, den 27de October. Bordeaux 188. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 453. Cadix 453. Lissabon 51 1/2. Amsterdam 2 M. 36; k. S. 35, 85. Kjøbenhavn 203. Species 1/3 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Kjøbenhavns Havnepriser, den 24de October. Loll. Hvede, 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. 8 s. Holst. Hvede 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Lrad. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør 44 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. 2 s. Jydsk Dito 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Holst. Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. 2 s. Frederikshavn, den 27de October.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Kufskibet Het god Besluet, Capt. H. W. Drent af Peckla, kommende fra Petersborg og bestemt til Rotterdam, er i Søndags strandet ved Aalbek, 2 1/2 Mile herfra. Ladningen bestaaer af 380 Skpd. Kobber, Talg, Svinebørster, Hestehaar, Ravndug, Hørfrø, Duun m.v., samt en Deel fra Hs. M. Keiseren af Rusland eller Høisammes Ministre afsendte Sager til Ds. Kgl. Høiheder Prindserne af Oranien og Nassau. Af det sidste ere 8 Kasser blevne ilandbjergede og førte hertil for at opbevares og conserveres. Da Veiret, hvedvarende har været stormende og Fartøiet staaer under Vand, har intet af Betydenhed kunnet bjerges, men den virksomme og dristige Strandingscommissionair Hr. Consul og Grosserer Rasmus Bergen tager sig med al mulig Iver af denne særdeles kostbare Ladnings Frelse, og idet han har før get for, at den for sit Kjendskab til og Duelighed i Bjergningsvæsenet bekjendte Jacob Ubersax er stillet i Spidsen, hans i sin Tid af circa 20000 Bind bestaaende Bibliothek, Det Hele udbragtes til 200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Blandede Efterretninger. Den juridiske Embedsexamen i Kiel endtes den 15de Ds.; af 13 Candidater, som havde meldt sig til Exammen trak de syv sig tilbage, deels før, deels under Exammen, og af de 6. som gik igjennem, opnaaede Jngen 1ste Caracteer, men 4 den anden, og deraf de 3 med hæderlig Udmærkelse - som da vel nærmer sig temmelig til den første, To fik 3die Caracteer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
En sjællandsk Præst har gjort opmærksom paa den Curiositet, at et Antal af Kirker, hvori der forkyndes den gamle, Christendom, danne et ganske regelmæssigt Kors, reist fra Holsteinborg lige foran Slagelse, idet nemlig Holsteinborg, Vensløv, Hyllested, Gimlinge, Søbymagle, Ottestrup og Sorterup ligge snorlige i Syd og Nord, Slotsbjergby og Broby lige i Vest og Øst og danne Korset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Sorø Amts landocconomiske Selskab har ved Circulairer, til samtlige Skolelærere i Amtet opmuntret disse til, overeensstemmende med Forordningen af 29de Juli 1814 826, at anføre deres Disciple til Træpodning og i denne Anledning udlovet, i de første 5 Aar, aarlig en Præmie af 1 Specie til ethvert af de 30 Skolebørn, som beviisligen have forædlet de fleste Frugttræer, dog ikke færre end 50.