JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Efterat det Slot Orange (som hør Printzen af Oranien til,) hafde 5. Uger och 4. Dage været belagt, maatte Commandanten Berghofer (som ellers i samme Beleiring indlagde stoer Ære) endeligen, eftersom hand var ikkun 68. Mand sterk, giøre Dagtingning paa efterfølgende Vilkor, 1. At deres Udtog skulde skee med fuldt baade Ofver- och Under-Gevær, 2. At dennem som vilde til Holland, skulde gifves sikker Reise pas. 3. At de som hafde Sind til at blifve i Førstendommet, skulde uden ald Forhindring hafve Frihed sig der at needsette. 4. At alt det som fandtes paa Slottet, skulde optegnis och for Printzen af Oranien forvares; dog blef dets Inventarium eller Fortegnellelse ikke underskrefven. 5. At alle Printzens Documenter och Brefve skulde være hans Secreterer følgagtige. Der giøres i Frankrige adskillige Forslag paa ny Renter och Inkomster for Riget at oprette, saasom ved Pengenes Forhøielse, stemplet Papir, och andet detslige. Men deraf er endnu intet uden stemplet Papir samtyckt, hvilket i almindelighed af alle skal bruges. H. K. M. som af Ostende berettes, har gifvet alle Lande end och Holland, Frihed at fare, handle och kiøbe i alle sine Hafne, naar de ikkun 3. Gyld af hvert Fad Vin til Told Piis. betabetale. Men hvorledis Holland och Spanien sig deri ville skikke, skal Tiden gifve. Med den Romerske Kejser och Holland vil Hans Maj. i Vinter giøre Fred, dersom den kand bekommes; Hvis ikke, vil hand i Foraaret med ald den Mact, som hand kand til veje bringe, dennem samtlige anfecte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Hertugen af Savoyen har sig med Hans Kongl. Maj. (efter Kongens egen Ansøgning) i Forbund indladt, och hannem sin Tieniste imod Spanien tilsagt: Til hvis Udvissning hand allerede (som af Genua formældes) har de Spanske sit Land forbudet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Fra den Franske Hær. Touraines Folk hafve brudt op fra Wulstein och gifvet sig paa Veien af Lothringen ofver Nahe, imellom Creutzenach och Trier. 4 eller 6000 af samme Folk skulle hafve Vinterqvarteer i Ofver- och Neder-Elsas, de andre skulle blifve liggendis i Trier-Stift och Lothringen: Saa Elsas och Trier Stift vorder af dennem meget ilde medhandlet. Colmar i Elsas vorder needbrudt, men Trier tvert imod befæstet. Chur-Heydelbergs Lande ere och af de Franske fast i Grund ødelagte. Maussthurn, som ligger paa en Øe i Rhinen fire Mile needen for Mæntz, hafve de Franske forladt, formedelst nogle 1000. Keiserlige Folkes Tilkomst; Hvor ved Proviant-Skibene, som nogen Tid for de Franskes skyld laa ved Mæntz, hafve nu need til den Kejserlige Hær fri Fart bekommet. Men ligesom Touraines Folk holde Huus i det Tydske Rige, saa giøre Luxemborgs paa de Hollandske Grændser och i Flanderen. Det er vel i Rycte, at Luxenborg skulde hafve faaet et stort Nederlag af de Hollandske och Spanske; Men endnu er det uden Grund berettet. Ellers har hand faaet befaling af Kongen, at hand skal forlade alle Stæder i de Foreenede-Nederlande, uden Weesel och Skenken-Skandse ved Rhinen, Nimwegen ved Wahlen, Mastricht och Grave ved Maa sen, och Bytphen ved Asselen, och siden af de forladte Stæder en stor Krigs-Mactsammen bringe. Och nu staar hand ved Mastricht (hvilken dagligen giøres meere fast; Tongeren tvert imod vorder paa Fæstningen needbrudt) och har skikket alle alle de Qvindfolk tilbage, som sig med hans Krigs-Folk i Ytrecht hafde trolofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Portugal. Til Lisabon er en Flode paa 23.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Skibe fra Bahin med 10000 Kister Sukker, och 4000. Ruller Tubak hiemkommen. Och en anden paa 15. Skibe vorder fra Rio de Jenerodagligen forventet. Parlamentet, i det gandske Rige var til deris 1. Dec. tilsagt at komme tilsammen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Engelland. Printzen af Jork har holdt Bilager med Princessen af Modena, och Londen har gifvet samme Princesse, 20000. Pund Sterlings til Bryllups-Gafve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Den Smyrneske Flode, som paa 1500000 Pund Sterlings vorder, skattet, er lykkeligen hiemkommen. At Kongen afsatte den store Canceller, Asse Couper (som i forleden Maanet pag. i ommældtes) skeede, fordi Under-Parlament-Huuser blef paa hannem, for den sidste Tales skyld, som hand giorde paa Kongens vegne, gandske forbittret oc dersom Kongen self ikke hafve sat hannem af, vilde det hafve taget hannem til fange. J hans Sted er Friherre Finke indsat. Under samme Under-Huus (som af Amsterdam berettis) blef en stoer Hob Krud funden, hvor ved mand hafver vild lade det i Luften opspringe, hvor ofver mand paa de Catholske blef saa forbittret, at mand lod Pafvens Billede giøre, och dref atskillig Spot dermed, oc loed det endeligen paa en Jld herkaste. H. K. M. skal ikke alleneste udreede 70 Aarlogs Skibe, 24 Brandere och 16. Post-Jagter (hvilken. Flode skal bruges imod Holland, medens den Franske Flode bruges paa Middelhafvet imod de Spanske,) men och komme Frankrige til Hielp med 30000. Mand, som i Flandern och Brabant skulle bruges: Derimod skal, som berettes, Duynkirken høre Engelland til och H. Maj. skal hafve 10. Millioner Hollandske Gyld. af Kongen af Frankrige, hvoraf de 6. allerede skulle være ofverskikkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Parlamentet har nyligen endnu engang haft for at bevege Kongen til Fred, dersom de Tilbud, som Holland giør, vare saadanne, at mand med Ære af Krigen kunde udkomme: Men det siunes, at det endnu en Tid lang vil blifve som det er, uforandret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Ved Chernesse er ten af Kongens gens Fregatter med 60. Stykker opsprungen. Ved Jamaica skulle de Spanske hafve frataget de Engelske 21. Skibe, hvilken Skade sig paa 30000. Pund Sterlings skal beløbe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Holland. Paa Statens Skrifvelse, som blef til Kongen i Engelland ofver skikket, er et vidtløftigt Svar tilbage skikket. Hvori først lastes paa deris Budskabs Maade, at de ved en Trometer paa den Tid, som deris Fuldmæctige handlede om Fred til Cøln, lod deris Skrifvelse indleveres, hvorofver de meere siuntes at forkynde Feide end Fred. Dernæst til intet giørdes deris Undskyldninger, som de gjorde for de Beskyldninger, som dennem tillagdes; i det dennem forekastes, at de ved adskillige Skuepenge och Skandskrifter hafve det Engelske Folk vanæret; oc derforuden i den Handel om Surina intet bevist i Gierningen af det, som de hafde tilsagt, och at de hafde giort de Engelske Flage Spot. Der efter klages paa deris Ubillighed, at de intet svarede paa H. M. Fodringer, oc at de skulle hafve søgt efter at giøre Oprør i Engelland. For det 3. undslaaer H. M. sig for at giøre en sær Fred med dem, Frankrige udelukt; Men lofver for det 4. at bevise for ald Verden, at hand er deris Ven naar de fornøje hannem i de Poster, som hand sig udi ofver dennem besværer. Siden skal Staten, som af Amsterdam skrifves, hafve gjort Kongen af Engelland disse Tilbud: 1. At stryge Flagen, naar Kongen ikkun forklarer paa hvad Maade saadant skal skee. 2. At gifve Kongen Surinam igien, dog at hver Part skal beholde hvad hand i Krigen indtager. 3. Tage en Fordrag for om Handelen i Ost-Indien indtil Mo lukas. 4. Gifve Kongen en viss Sum Penge for Sild-Fiskeriet; eengang for altid. 5. Lade Printzen beholde hvis hannem arfveligen i alle Embeder och Bestillinger, dog ikkun paa Sværdsiden, tilkommer. 6. Alle andre Sager, som ey nu kundne fordrages, ville de til Parlamentets Afsigelse indstille.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Af Amsterdam berettes, at der gaar Rycte af et Forræderi som var i Verk, hvorved mand vilde hafve forgifvet Hans Høihed Printzen; och at allerede 2. Statens Fuldmæctige och Printzens Geheime Secreterer, som hafde faaet af samme Forgift, ere der af omkomne, men Hans Høihed self blef uskad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-12-01
Af Middelborg berettes, at 4 Caapere. hafve været iblant 128. Engelske KulSkibe, och deraf 30. i Texel opbragt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Extraordinaires PaanedligONEERELATI. Om alt hvad særdelis Nyt, som sig, i Europa fornemmeligen, har tildraget. Anno 1674. ANUARII-Maanet. Tilkiøbs hos Daniel Paulli. K. M. Boghandler paa vor Frue Kæckegaard i Kiøbenhavn. Num. 16.) DEO PROPITIO.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Kiøbenhafn. ans Kongl. Maj. vores allernaadigste Arfve-Konning och Herre hafver ved sit aabne Bref, udgifvet den 17. Januarii sidst forleden, ladet alvorligen befale och forbinde, at ingen, i hvo det och kand være, maae om Natte tider, eller om Aftenen efter Tappestrig, skyde eller lade Rakketer udkaste, under særdeelis Straf, som der paa kand følge; paa det der ved saadan missbrug ikke nogen uformodentlig Ulykke, Fare och Ulempe skal foraarsages.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Den Kejserlige Extraordinaire Gesandt, Grefven af Windisch Græs, som her nogen Tid har tøfvet, var nyligen hos Hans Kongl. Maj. til Audientz, och tog dermed sin Afskeed, och bortreiste. Hans Høj-Førstelige Naade, Herr Albrecht af Saxen Gotha er her hid fra Sverrig ankommen, och er atter bortreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Hans Kongl. Majest. Extraordinaire Envoye til Sverrig, Friherre Jens Juel, er derfra hiemkommen; saavelsom och Herr General Leutenant Arens dorf fra Chur-Brandenborg, som der did ochsaa som en Extraordinaire Envoye var for skikket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Herr Wangelin reyste her nylig igiennem, och det (som Rygtet gaar) med en bekræftet och underskrefven Pact imellom Hans Kongl. Maj. af Sverrig, och Chur-Førsten af Brandenborg. Her er ochsaa en Extraordmaire Envoye, ved Nafn Herr Schaep, fra Holland til Sverrig igiennemreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Fra Salt-Compagniet er et Skib, kaldet Prinz Friderik, til Frankrige udskikket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Om nogen lyster at vide hvormange der i forgangen Aar her i Kiøbenhafn och paa Christianshafn ere døde och fødde: Da ere der 1119. døde: 1351. fødde, och der iblant 73. u-ægte Børn. Sver
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Sverrig. Begge deris Kongl. Kongl. Maj. Maj. ere til Jacobsdal forreiste, oc acte derfra til Upsal och i omliggende Stæder at omreise. Baade den Kejserlige och den Franske Gesandt hafve faaet skriftligt svar af H. K. M. paa deris Begieringer; hvilke en hver af dennem har til sin Herre forskikket; Och samme Svar begierer H. K. M. af Sverrig baade af Keiseren och Kongen af Frankrige, at de ville indgaa en Stilstand, paa det at Fredens Forhandling derved dissbedre kunde forfremmes och forrettes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Den Stoere Svenske Gesandt, som til Moskow udskikkedes, er ikke alleeniste vel ankommen, men och paa tredie Jule Dag præctig imod taget och af Czaren annammet: Och derimod skal en Gesandt fra Caren 300. Mand sterk til Sverrig forsendes; Men om hans Ver(som Ord gaar af) skal være, at tilbiude Hans Kongl. Maj. Czarens Daatter til ægte, tviles paa, efter som derom intet endnu fra Sverrig. formældes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Tydskland. Hans Keiserlige Majest. har sig med nogle Jtalienske Førster i Pact, forbundet, hvorefter den Store Hertug af Florentz skal udgiøre 6000. och Hertugen af Mantua 2000. Mand, och dennem imod Foraaret Hans Keis. Maj. tilskikke; det samme hafve och nogle andre Førster tilsagt at giøre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Chur-Bæjren har ved sin Skrifvelse anmodet Kejseren, at hand hannem til Megler vilde annamme, thi saa vilde hand forsikre Hans Keis. Maj. om, at Frankrige skulde baade det Romerske Rige och Spanien i alle maader fornøje: Men hannem blef gifvet til svar: Naar Chur-Bæjren vilde een deel af sine Krigsfolk til Hans Keiserl. Tieniste ofverlade, och de andre aftakke, saa skulde och Hans Keiserl. Maj. sig paa hans Begiering strax forklare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Til Wien vorder dagligen (dog uden Trommeslag) Folk hverfvet; och Montecuculi skal ved Eger med 16000 Mand i tilkommende Martio sig samle och holde mønstring Om end skiønt den Svenske och Franske Resident gjorde deris største flid, at ofvertale Chur-Førsten af Saxen til at kalde sine Folk tilbage fra de Keiserlige, saa har dog Hans Chur-Førstelige Naade svaret; at ingen skulde holde hannem fra, at hand Lii. hand jo skulde blifve Gud, den Romerske Kejser och det Romerske Rige troe saa længe, som hand hafde en varm Blodsdraabe i sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Jmellem Hans Kongl. Maj. af Sverrig, Chur-Brandenborg, Chur-Bæjren och Hertugerne af Nenborg och Hanover skal en ny Pact være sluttet, hvor efter Kongen af Sverrig skal holde 6000 til Hest, och 4000. til Foeds, och 1000. Dragoner; En hver af Chur-Førsterne 3000. til Hest och 3000. til Foeds, och 1000. Dragoner, Neuburg 1000. til Hest, 2000. til Foeds samt 1000. Dragoner; men Hanover 4000. til Hest, 5000. til Foeds och 1000. Dragoner, saa at der efter samme Pact kand en Hær paa 38000. Mand udgiøres. Men om samme Pact er endnu bekræftet, och underskrefven, veed mand ikke. Den Pactes Jndhold, som er oprettet imellom Sverrig och Chur Brandenborg, berettes korteligen at være dette. Naar Sverrig vorder af nogen fiendlig anfectet, da skal Chur-Brandenborg, 2. Maaneder efter det gifves hannem tilkiende, komme samme Rige til Undsætning med 2000. Mand til Foeds och 500 til Hest. Derimod skal Sverrig, undsette Brandenborg, om saa var hand af Fiender anfectedes, med 2600. til Foeds och 800. til Hest; och at samme Folk skulle eftersom Fornødenhed det udkrefver, paa beg be Sider formeeres, och ikke for Krigens Udgang hiemkaldes; och derhos skal hverken den eene eller den anden tilforn overhøre, hvorfor enten den eenes eller den andens Lande af nogen Fiende anfectes, men saa snart, som hand saadant formerker, den anden virkelig Hielp tilskikke. Dernæst, at den eene ingen Tractat och Forbaand maae med Fienden indgaae uden begges Kundskab och Samtykke. Och den, som giør Undsætning, maa ingen Stæder beholde, under hvad Skin det och kunde være, men alle afstaae och igienskaffe. Endeligen skulle den Romerske Keiser, Konger, ChurFørster och Førster, Respubliker och Stæder, som enten nu vare, eller herefter kunde komme i Forbaand med enten den eene eller den anden, och vare ikke samme Pact imod, der i være indsluttede: Och denne Pact skal vare i 10 Aar fra den Tid, som den vorder bekræftet og underskrefven. Pfals-Grefven af Simmern er af en hidsig Feber ved Døden afgangen, och eftersom hand ingen Arfving efterlod sig, saa har Chur Førsten. Førsten af Heidelberg, saasom hans rette Blods-Forvant, ladet hans Land ved Friherren af Bork sig til Eiendom antage; men Chur-Førsten af Mæntz gifver for, at hand och har Adgang til samme Arf, hvorfor hand sig den med Mact vilde bemæctige, dog forgiefves; Endelig er den Stridighed til Kejseren indstillet, at hand der i sin Dom skal afsige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Chur-Førsten af Cöln søgte Frankrige paa Haand om Undsætning imod de Keiserlige, Spanske och Hollandske Krigs-Folck; men hannem blef svaret; at mand i denne Vinter hannem ikke kunde undsette; med hvilket svar hand ikke var vel fornøiet. Derefter loed hand ved sine Betiente en (Apologie) Undskyldning och Erklæring forfærdige, hvor i hand vil udvise, at hand hverken imod Hans Keis. Maj. eller imod det Romerske Rige sig hafver forgrebet. Derhos har hand som et Klagemaal ladet andrage for Rigs-Stænderne til Regensborg, at hans Stift var af de Keiserlige, Spanske och Hollandske Folk indtagen, fordi hand af det Romerske Rige Undsætning imod samme for nede Folk begierede. Bispen af Mynster (uranseet. hand temmelig er kommen i Venskab. igien hos Keiseren) fornemmes ikke at være sindet til at forlade det Franske Parti, eftersom hand for Frankrige baade lader Folck hverfve, och anden, Krigsbehof udrede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Af Adlene i Elsas har Kongen af Frankrige begieret fuldkommeligen svar; om de vilde forklare sig Franske, tage Tieniste, och paa deris egen Bekostning lade hverfve Folk for Kongen, eller ikke. Men de vilde sig til ingen af Parterne beqvemme; eftersom de henge af ingen, uden Kejseren, saa som fri Adel: Hvorfor det er at befrycte, at baade deris Slotte oc Goeds forderfves och ødelegges.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
J Brunsviger-Land (skrifves der af Hamborg) er en sterk Pest optændt, hvoraf nogle hundrede Huse, i Eimbeck allerede vare befængte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Der berettes af atskillige Steder, at mand nyligen adskillige Tegn i Luften har seet och fornummet: J. tvende Byer, Tremsbittel och Stein horst, som ligge 4. eller 5. Mile fra Hamborg paa den Side mod Ly be, hvor mand for kort siden om Aftenen imellom 8. och 9. slet, i et klart och Stierne-liust Veir, seet et Liunet, och der paa hørt sligt et Torden-slag, at Vinduerne derved rystede, Qvæget vraalede och skraale Tii. de, de, och Menniskene forskreckedes. J Cöln-Stad och ved Under-Rhein, har mand seet adskillige Jldstegn, som brændende Bluss och Fakkeler, i Luften, och hort en Bulder och Liud, ligesom af Krigs-Vaaben och Rustning; hvoraf reiste sig i Cøln en stor Allarm, saa Borgmesterne maatte self bestille Vacten, och Portene blefve ikke førend høj lius Daoplatte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Fra den Tydske Krigs-hær. Fra de Keiserlige och Spanske Folk har mand intet synderligt hørt, at de nyligen hafve udrettet, men at de ligge i deres Vinterquarteer, som før er mældet; uden nogle af de Keiserlige, som hafde sat sig i de Limborgeske Steder, at de Luxemborg Kaasen ind i Trier Stift kunde forhindre och afskære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Ungarn. Af Ofver-Ungarn skrifves, at der hafve paa ny hen ved 2000 Rebelske sig forsamlet, och sat Jld paa en By for de Keiserlige. Derhos berettes ochsaa, at det er dennem tilladt at blifve ved deris forrige Religion, men deris Børn, som fødes her efter, skulle i den Catholske opdrages. Och eftersom den Stad Eperies har paa ny imod Kejserens naadigste Benaading forseet sig, saa skal den nu her efter betages ald sin Frihed; och den vorder needbrudt paa Taarne och Mure, och skal herefter foren slet och ret Landsby actes och holdes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Frankrige. Efterat Hans Kongl. Maj. hafve i lang Tid dagligen raadslaget med Conde och Touraine om nu tilstaaende Krigs Anslag; da hafver Printzen af Conde taget Afskeed fra Hans Kongl. Maj. och sig med sin Søn, Hertugen af Angvien, paa Reisen til Charle-Roy begifvet, at hand det Folk, som der skal samles, kand antage; dog berettes det derhos af Paris, at mand ikke egentligen veed, hvort hand sig har begifvet, eftersom hans Føring och Reisetøy er paa 3 adskillige Veje udskikket. Touraine skal och nu, efter Beretning, være til pas igien, och skal strax sig efter Conde forføje, Men om Kongen self gifver sig meere ud af Riget til felds, derpaa vorder tvilet. H. K. M. har ved sit aabne Bref ladet forkynde, at de 30, som skulde gifves pro centrum af fremmede Vare och Manufacturer) Haandverks Goeds, skulle ophøre, saa at saadanne her efter uden ald Udgift och Paaleg kundne i Frankrige indkomme, Handelen derved med fremmede Kiøbmænd at forplante och stadfæste. Derhos er en Ferædelig on den Udenlands Kiøbmands Handel forkyndet, paa det at den U-orden och Vanheld, som ved Skibs-Captainerne hid indtil er, øfvet, kand forekommes och afværies; Samme Forordnings Jndhold er dette: At Danske, Engelske och Svenske Skibe, naar de hafve tilbørlig (Cognoscement) Kundskab och Reise-Passer med sig, maae ej aleeniste med deris egne, men endoch med Fiendlige Vare frit fare, och imod den sædvanlige Tolds Betaling ide Franske Hafne uforhindrede ind- och udkomme. Men de Skibe, som ellers komme fra upartiske Stæder, maae al eeneste med deris egne Vare, och ikke med noget som Fienden tilhører uden 30. Sous for hver Tønde eller Læst, indkomme. Men at Hollænderne skulde nogen Frihed, til Vare enten at ind- eller udføre, tillades, vorder endnu intet om mældet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Fra den Franske Hær. Touraines Folk ligge, som før er mældet i Elsas och Trier-Stift, hvor de arme Landsater och Indbyggere lide imidlertid stoer Trængsel och Gienvordighed; hvor ofver der af Trier-Stad ere ofver 100. Borgere bortløbne, fordi de for den store Skattes skyld, som de hafde udgifvet, intet Lifs Middel hafde meere tilbage; Och der skrifves, at der snart ville flere følge dennem efter. Och som Luxenborg saae, at hans Forsæt ikke kunde gaae for sig, at hand kunde gaae igiennem med sine Folk til Frankrige, saa skilde hand dennem och saa ad, och loed dennem til Vinterleje i Mastricht, Grave, Maskik, Rhinbergen, och de andre Stæder ved Rhin, indlegges.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Hans Kongl. Maj. har ladet en Befalning udgaae, at ingen Catholik skal sig herefter enten paa St. Jacobs Pallads, eller nogen Sted nær det Kongelige Hof, lade finde. Men der skrives af Holland at Engelske Brefve mælde, at Kongen vil dermed forekomme och betage Under Parlaments Huuset, at det skal stemme i med hannem och efterkomme hans Begiering; hvilket och nogenlunde kand sees af H. K. M. egen Tale, som hand gjorde til begge Parlaments Huusene nu den 7. Janithi da begyndte hand af det, at hand deri hafde efterkomet deris Begiering; formodede derfor och, at de skulde efterkomme hans Begiering, och hannem eftersom Freden ikke uden ved Krig kand søges) med Penge til ny Skibes udredning, undsette. Men hvad Parlamentet der til vil svare, staar til at fornemme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Parlamentet i Skotland har været forsamlet, men vilde intet svare til Kongens Forslag, af Aarsag, sagde det, at Kongen eller hans Fuldmæctige, Grefven af Anderdale, vilde intet svare til deris Besværinger, och der Anderdale spurdte hvad de vare, stoed en Grefve op af Forsamlingen, och sagde: Det var Printzens Giftermaal af Jork, som var skeet imod Rigets Low; och at Krigen med Holland var saa vel Skotland som Engeland skadelig. delig, och at det Forbaand med Frankrige var dernest Aarsag til ald den Skade, som de i nærværende Krig hafde lidt. Hvorfor de bade Kongen at hand derfor af Frankrige vilde begiere Fornøyelse. Men der Anderdale truede same Grefve, at hand ved Fiskalen vilde lade hannem sette fast; da stoed Hamilton op och sagde, at Fiskalen hafde ingen Mact med Parlaments Lemmerne, och at denne Grefve hafde intet forseet sig, thi hand talede paa alle deris Vegne. Pafvens Billede, som forleden blef brændt til Londen, stoed lige paa den Sted, som den stoere Jldebrand, første gang opstod; hvorofver mand giør sig adskillige Tancker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-01-01
Holland. At mand skulde hafve vild ved Forræderi, som i forleden Maanet skreves, for gifve Printzen, er intet om, men hand aleneste var noget ilde til pas, och er nu atter frisk, och derhos forkyndet ArveStatholder af Harlem. Der Printzen och Montere saae at Luxemborg lagde sine Folk i Vinterqvarteer, loede de ochsaa deris adskilles och i Stæderne indlegges. trecht er igien for en Provintz forklaret, och har alle sine gamle Friheder bekommet. Der er och en ny Skat paalagt, nemlig, at der skal gifves af hvert par Støfte, som kiøbes, foruden Betalingen, 16. s. for et par slette Skoe och Tøffeler 4. s. men bestukkene 8. s. for et par Børnesko och Tøffeler 6 Penge. Hvosom om Formiddagen gaar i noget Giest eller Drikke Huus for Klokken 12 och noget fortærer, skal gifve foruden Betalingen 1 se blifver hand til 12 da gifve 2. hvosom om Eftermiddagen indtil Klokken 2 gaar enten i Kieller eller Giesthuus, och noget fortærer, skal give foruden Betalingen, en hver for sig, 1 s. En hver som gaar i noget Vinhuus och giør Selskab klokken 2. give 4 8. Hvo som klokken 3. gaar i noget Selskab, gifve 2 ss. Hvo som ligger i offentlig Herberg og gifver 24. s. for Maaltidet, gifve til hver Maaltid 2. s. den som gifver 3. Mark for Maaltidet, 4. . En Reisende, som legger sig ikke i offentlig Giestehuus, gifve eengang for altid, 4. . etc.