Aalborg Stiftstidende, 1844-03-26
Aalborg, den 26de Marts. En af de interessantere og meest levende, skjøndt i sit Udspring beklagelige, Partikampe, der i lang Tid mindes at have fundet Sted her i Byens og Egnens offentlige Anliggender var den, som havde udviklet sig i Dampskibet "Jris"s Bestyrelsessager, der ved Generalforsamlingen igaar skulde bringes til Afgjørelse. Selve Sagen har ligget frem til offentlig Drøftelse og ville vi med Hensyn til denne endnu senere komme tilbage til en, allerede ved Generalforsamlingen kortere foredragen, Belysning af det nye Væv af usande og reent modsigende Beskyldninger, navnlig imod Hr. Wulff, Expediteuren Hr. Kierulf og det tidligere Bestyrelsesmedlem Ree, hvormed Majoriteten i den nu aftraadte Bestyrelse var fremkommen i et Jnserat i Aarhuus Avis, der paa Generalforsamlingsdagen ankom hertil og som man naturligviis havde beregnet, skulde gjøre en ganske brillant Virkning. Vi have betegnet Sagen som en Partikamp, hvortil vel mindre Sagens egen Beskaffenhed end saa mange øvrige Omstændigheder havde dannet den. J sit Udspring var denne Sag tilvisse at beklage, men ved den fortsatte og forstærkede Gjæring, som Bestyrelses-Majoriteten ved sin baade love og formstridige Handlemaade vedblev at nære, var en Explodering ikke længere at undgaae. Som nu Forholdene i Provindsen ere beskafne, er det desværre ofte Tilfælde, at en Sag, der blot burde være reen Anskuelses- og Overbeviisningssag, falskeligen opfattes fra Personlighedssiden og derved samt ved de mange særlige Familie, Forbindtligheds- og Afhængighedsforhold udvikler en Partikamp, der paa den ene Side bebuder sig ved en aaben Fremtræden og paa den anden omgiver sig med et mere hemmeligholdende Slør, som først bortdrages naar Resultatet er kommet tilveie. Paa lignende Maade havde ogsaa her paa Stedet (thi saa at sige paa alle udenbyes Stedet, Kjøbenhavn, Fyen, Thisted, Kiel og Fl. havde Actionoirerne ganske sluttet sig til Opfordringen og Fratrædels og Nyvalgto skarpt modstaaende Partier dannet sig, der paa begge Sider ufortrødent arbeidede for deres Sag. Af de offentlige Opfordrede og flere Actionairer holdtes forberedende Møder, hvori man besluttede i alle Tilfælde at vedblive sin Fordring paa et Nyvalg af Bestyrere og i det sidste Møde ved Prøvevalg dertil med fleste Stemmer designerede d'Hrr. Kæmner Wulff, Kjøbmand Duysen, Red. Ree, Viceconsul J. B. Kaarsberg, Hospitalsforstander Ostenfeldt, Kjøbmand J. M. Cohen o. Flere, under Forudsætning af at ogsaa Bestyrelsesformen udvidedes efter Forslaget til 3 Bestyrere og 4 Repræsentanter, hvilket ved Generalforsamlingen senere frafaldtes, saaledes at blot nye Bestyrere til Nytaar vilde blive at vælge, og hele Statutudkastet at overgive til Committeearbeide. Da Rummet formener os idag at give et fuldstændigere Referat af Forhandlingerne, der varede fra Kl. 3 til Kl. 9 og frembød en i mange Henseender interessant Discussion og flere ikke uvigtige Data, indskrænke vi os her til at meddele, at ogsaa Majoriteten i Bestyrelsen (der ved Suppleanten Hr. Morups Jndtræden efter Hr. Kjers Udtrædelse paany var bleven Majoritet) omsider besluttede sig til, ogsaa frivillig at resignere og skredes derpaa til nyt Valg, der udfaldt saaledes: til Bestyrere: Kjøbmand Duysen med 105 Stemmer), Skibsrheder E. Bruun (90 St.), Viceconsul J. B. Kaarsberg 187 St.), Kæmner Wulff (78 St.) og Red. Re(78 St.) Det nærmeste Stemmental havde, Kjøbmand Morup med 68 og Hospitalsforstander Ostenfeldt med 67 Stemmer). Derefter til Suppleanter: Ostenfeldt med 75, Kbd. F. Simoni med 67 og Kbd. B. Morup med 61 Stemmer (Nærmeste Stemmetal havde Hr. J.M. Cohn med 41 og Møller Hemme med 30 Stemmer); samt til Medlemmer af Committeen til Statutternes Bearbeidelse: Kammerherre, Stiftamtmand Tillisch (92 St.), Procurator J. Møller (87 St.) og Overkrigscommissalt J. Qvist, ved Lodtrækning med Kbd. Pagh, der hver havde 55 Stemmer. Endvidere havde Hr. Ostenfeldt, til dette Valg 36 Stemmer.