Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-16
Efterat Hr. Corcelles endnu havde foreslaaet, at alle Deputerede skulle være forpligtede til at underskrive den sidstmeldte Proklamation, besteeg Hr. Borard Talerstolen og holdt en Tale af følgende væsentlige Jndhold: gen høitidelig Overeenskomst forbandt det franske Folk med sin Monark. Denne Pagt er sønderrevet. Dens Overtræder kan i intet Tilfælde forlange dens Fuldbyrdelse. Carl X og hans Søn paastaae forgiæves, at kunne overdrage en Ret, som de ikke meere besidde. Denne Ret er udslettet ved flere tusinde Offeres Blod. Den Frasigelses=Akt, som De tjende, er en ny Troløshed. Det Skin af Lovlighed, hvormed den er forsynet, er en List, en Tvedragtsfakkel, som Man vilde kaste imellem Os. Landets Fiender reise sig paa alle Kanter og paatage sig alle Farver. Nogle godmodige Siele hylde den republikanske Aand, ogsaa Ultra=Roialt ster maskere sig i republikanske Dragter; Andre hykle en uægte Hengivenhed for Europas forglemte Erobrers Søn. Man gelen paa en fast Regjering giver Tvedragtens Venner Mod Vi bør derfor ile med at gjøre en Ende paa denne Tilstand. Den samme høieste Lov, som væbnede Pariserfolket, har ladet Os optage en Prinds, der er en oprigtig Ven af konstitutionelle Grundlove, til provisorisk Chef. Men hvor stor vor Tillid til denne Prinds end er, paaligger det Os at fastsætte de Vilkaar, under hvilke han skal udøve Magten. Folkets første Trang er Frihed og Rolighed. Det har selv erobret sin Frihed over Tyranniet; Os tilkommer det at sikre det Roligheden." Han foreslog nu Kammeret at erklære Tronen for vakant samt adskillige Forandringer i Chartet. Dertil hører blandt andre Ophævelse af den 6te Artikel: "den katholskapostoliske og romerske Religion er Statsreligion; Udeladelse af Slutningen af 14de Artikeom Ordonnantsers Udgivelse samt nogle Tillæg, saasom: Alt under sine Ministres Ansvarlighed; at Chartet og alle deraf flydende Rettigheder, anbetroes Nationalgadens og alle Borgeres Patriotisme. Til de flere Forslag hørte en Jury for Presse-Forseelser, Ministrenes Ansvarlighed, Nationalgardens Organisation, en Militair=Lovbog, Departemental= og Municipalbestyrelse, samt endelig, at alle Pairs=Udnævnelser under Carl Xdes Regjering skulde være ugyldige. "Paa disse Vilkaar - vedblev Taleren - erklærer de Deputeredes Kammer Hs. K. H. Ludvig Philip af Orleans og hans mandlige Efterkommere efter Første. fødselsretten, og med Udelukkelse af Qvindekjønnet, for evig kaldet til den franske Trone. Hs. K. Høihed skal indbydes til at antage og besværge ovenmeldte Forpligtelser, og derefter føre Titel af de Franskes Konge Denne Tale hørtes med stort, om ikke udeelt bifald. Saaledes vilde Kommissionen i dens Beretning af 7 dennes vel, at den romerskekatholske Religion erklæres for ophævet som Statsreligion, men med Tilføiende, at den er Fleerhedens af de Franskes Religion; Pairernes Ophævelse vilde den have indskrænket til de 76 Pairs af den Villoleske Skabelse m.m. Hr. Commi ivrede ogsaa imod Forslaget som get Brud paa Legitimmiteten" og imod den Paastand, at Nationen besad Ret til at vælge en Konge, der let kunde paadrage Frankerig en Krig med det øvrige Europa. Hr. Hyde de Neusville og nogle Flere talede ogsaa imod Folke=Souveraineteten og paastod Chartets Uforanderlighed. Men tilsidst blev dog Hr. Berards Forslag antaget med nogle smaae Forandringer. Ogsaa Pairskammeret, bestaaende af omtrent 100 Med. lemmer, var den 4 August forsamlet, hvor da Hertugen, af Choiseul foreslog en Adresse til Regjerings-Chefen, der ikke, som fordum, skulde være en blot Gjenklang af hans Tale, men indlede de fornødne Grundregler til en varig Regjering. Dette og Grev Boissp d'Anglas Forslag til endnu i dette Møde at proklammere Hertugen af Orleans til Konge, blev henviist til Adresse-Kommissionen.