Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-06
Fædrelandet. Provindsialaviserne indeholde fremdeles Efterretninger om hvorledes den 28de Mai er bleven feiret paa de forskjellige Steder her i Riget. Foruden de i foregaaende Nr. anførte Steder, har man tillige holdt Festmaaltider i Roeskilde, Aalborg, Viborg, Hobroe og Veile. Blandt de paa sidstnævnte Sted holdte Taler, tillade vi os her at anføre den, hvormed Major Fibiger indledede en Togst for de 28de Mai=Foreninger, hvilken lyder saaledes: Stænderinstitutionens Formaal er, ifølge den ophøiede Stifters egne Ord – hvilke vi ikke for ofte kunne gienkalde os – at oplive, altsaa at fremskynde, ikke derimod at betynge eller holde tilbage. Dens Formaal er altsaa Bevægelse. Der have vi da det frygtelige Ord, der sætter saa mange aandige Podagrister i Skræk. De have ikke lagt Mærke til, at det var vor ærværdige Konge der gav Signalet til denne Bevægelse, eller have de bemærket det, da troe de at burde være mere royalistiske end Kongen selv. Vi derimod vandre med ligesaamegen Tillid, som Hengivenhed frem paa den Bane, vor erfarne Monark anviste os. Han frygtede ikke for Bevægelsen; thi ellers vilde han ikke selv have fremkaldt den. Han indsaae, hvad ogsaa vil indsee. at Livet betinges ved Bevægelse, og at denne i en saa lykkelig Stat som Danmark, under en saa faderlig Regjering, som den danske, aldrig kan blive farlig; thi de farlige Bevægelsers Grundspire laae stedse i Vold og Undertrykkelse, i Nød og Elendighed, og dermed forbunden moralsk Fordærvelse. Jngen af disse Dæmoner have vi at befrygte; derfor jeg gjentager det derfor er Bevægelsen os ingenlunde farlig, men tvertimod gavnlig, a absolut nødvendig, dersom det danske Statskib fremdeles skal med Hæder føre sit Flag frem over Tidens Bølger. - Med denne Overbeviisning ville vi erkjendtligen ihukomme den ældre 28de Mais=Forening og tømme vort Glas for alle nuværende og fremtidige Foreninger, som i sammeAand feire Danmarks politiske Vaar. - J Viborg synes man ikke ganske at have været tilfreds med den der afholdte Maifest, i det mindste indeholder "Viborg Samler i den Anledning følgende: Ønskeligt havde det vist været, om Adgangen til denne Fest havde været aabnet ogsaa for Andreend Klubbens Medlemmer; men selv disses Besøg, var ikke meget talrigt, og ugjerne maatte vi bemærke, at vi savnede ikke saa ganske Faa, om hvem vi tidligere havde Grund til at troe, at de følte en mere levende Jnteresse for den alle Danske saa dyrebare Jnstitution, til hvis Jndstiftelses Minde Forsamlingen var foranstaltet."J Anledning af den undertiden betydelige Forskjell, der er imellem Capitelstaxten og de gangbare, Priser, blev det i Provindsialstændernes Forsamling i Nørre-Jylland fra flere Sider bragt i Forslag, at der maatte skee en Forandring i Reglerne for Capitelstaxtens Sættelse. En Committee blev vel i denne Anledning nedsat, men det blev dog med 25 Stemmer mod 23 afgjort, at ingen Petition skulde afgives herom, og Sagen forblev saaledes ved det Gamle indtil Cancelliet, efter befaling skulde afgive Betænkning over en Ansøgning fra endeel Beboere i Sorøe og Præstøe Amter og at der maatte skee Forandring med Bestemmelsen af Capitelstaxten. Cancelliet har nu, efter foregaaende Correspondence med Rentekammeret, meddeelt en Erklæring, der gaaer ud paa at de gamle Bestemmelser fremdeles skulle blive i Kraft. Ligesom det i Stænderforsamlingen var bleven bemærket mod det Forslag at forandre Tiden, efter hvilken Capitelstaxten sættes (nu fra medio September til medio Januar) til fra medio October og indtil medio Februar, at det vilde have skadelig Jndflydelse at gjøre Forandring heri fordi, da det Gamle havde bestaaet i 150 Aar, havde man stolet paa, at det fremdeles skulde blive saaledes og derefter indrettet sig, saaledes blev det og af Rentekammeret meget viseligen bemærket, at man maatte være meget vaersom med at foretage nogen væsentlig Forandring med de i saa mange Aar næsten uden Jndvendinger, fulgte Regler. At udnævne 3 Kjøbmænd og 3 Landmænd til at deeltage i Capitelstaxtens Bestemmelse er befundet baade overflødigt og utilraadeligt; overflødigt, fordi Kjøbmændene og Landmændene allerede have betydelig Jndflydelse paa de af de verdslige Embedsmænd opgivne Middelpriser, og utilraadeligt, fordi Kjøbmændene og Landmændene kunne have Jnteresse i at Capitelstaxten enten blev for lav, eller for høi. Et af flere Præster indgivet Andragende. om at fritages for i Fremtiden at opgive Middelpriser. til Capitelstaxtens Bestemmelse fandt Cancelliet ikke at burde billiges og derpaa blev, efter Cancelliets Jndstilling, under 29de April, udfærdiget følgende kongelige Resolution. 1. at det paalægges saavel de verdslige som de geistlige Embedsmænd i det ved allerhøieste Resolution af 30te Mai 1812 bestemte Tidsrum strax efter hver Maaneds Slutning, men for Januar Maaned betimelig inden dens Udgang, at indsende deres Jndberetninger til vedkommende Amtmænd og Provster, hvilke da igjen for hver Maaned have betimelig at tilstille Stiftsøvrigheden samme, for at denne da strax kan gjennemgaae og sammenholde Beretningerne, og, om betydelige Uovereensstemmelser findes, da indhente de fornødne Oplysninger derom fra Vedkommende; at samtlige Vedkommendes Jndberetninger, saasnart Capitelstaxten er sat, bekjendtgjøres af Stiftsøvrigheden for Siellands Stift i den berlingske politiske og Avertissementstidende og for hvert af de øvrige Stifter i vedkommende Stifts aviis, hvilket, som hvad der ellers efter Øvrighedens Foranstaltning kundgjøres, bliver at indføre i bemelte Aviser uden Betaling.