JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-06-22
Efter tidligere i dette Blad at have omtalt det bedrøvelige Plantage-Anlæg paa vor Ahlhede, som under sin stedse hensynkende Tilstand, istedetfor at tjene Jyderne til Opmuntring af Skovplantning tvertimod fremstiller et Skrækbillede, som ikke har undladt paa den meest slaaende Maade at berøve mange Plante elskere Lyst til at virke, hvad der i denne Retning kunde være skeet, især om ikke Mænd, som vor høitfortjente Consistorialraad Bierregaard i Hjermind ved sit vellykkede Plantageanlæg var optraadt som denne Sags ivrige Forkæmper – vil det ikke være uden Jnteresse et Øieblik at dvæle ved nogle Betragtninger over Kongelunden paa Amager, som forendeel i Modsætning af Ahlhedeanlægget, fortjener at fremhæves. Udvalgte man den usleste og elendigste Jordplet, som kunde findes inden Grændserne af det i det Hele taget saa frugtbare Danmark til følgeværdigt Skovanlæg for Jyderne, nemlig paa Ahlheden - en Strækning, hvis Overflade ikke formaaer at afgive endog mindste Græsspire, men ikkun overgroes med det graae Steenmos, idet den haarde Gruus= og Steenahl paa 1 a 1 1/2 Qvarteers Dybde befindes i Underlaget saa var dog det kongelige Landhuusholdningsselskab ulige heldigere, ved til en Plantage paa Amager at udvælge et Areal af Overdrevet paa Øens sydvestlige Side, som i de 22 Aar siden dette Anlæg paabegyndtes allerede har viist en Fremgang, der var at formode paa en Bund, som her var forhaanden, idet Overlaget, hvorvel meget skarpsandigt, dog i Underlaget befandtes stærk leret og forendeel endog blandet med Mergel. Til Konge lunden, som anlagdes i Aaret 1818, indtoges et Areal af 300 Tdr. Land g. M. af Storemaglebyes Overdrev, langs med Ullerups Byes Skjel fra RaagaardsOverdrev ned til Stranden, men af dette Areal var dog til 1830 kun det halve Stykke beplantet med forskjellige Træsorter, ligesom man endnu seer den ene Halvdeel at henligge uden mindste Træplantning. Landhuusholdningsselskabet, som forunderligen nok ikke strax som Eiendom lod det Overdrev indkjøbe, der saaledes blev indtaget til Skov, overtog alene paa 20 Aar Besiddelsen, imod i sin Tid igjen at overdrage det til Beboerne af Storemagleby eller, som Byen ogsaa kaldes, Hollænderby; men da Træplantningen, som meldt, ikke blev udført paa det hele Areal i denne Tid, saae man sig nødsagede til at forlænge Terminen paany i 20 Aar, som ogsaa skeete, nemlig fra 11 Juli 1830 til 1ste Octbr. 1858, dog under betingelse af, at man i dette Tidsrum skulde bestræbe sig for, paa det hele Jordstykke at faae opelsket, uden nogen Afgift for Byen, saadanne Træsorter, som i Tiden kunne afgive Gavntømmer og Brændsel, samt at alle Skatter og Afgifter, som hvil paa Arealet, der er ansat til 10 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Hartkorn, indbetales i Amtstuen. Efter denne Termins Forløb falder Jorden tilligemed Træerne tilbage til Beboerne, som dertil er overdraget udelukkende Afbenyttelse efter Enhvers Hartkorn, dog uden nogen Tid at maatte sælge Skoven, der fra den Tid af bliver at behandle forstmæssigen efter Frdn. 27de Septbr. 1805, saaledes at den bliver en bestandig Fredsskov.
Jyllandsposten, 1841-06-22
Det maa bemærkes, at et Skovanlæg paa Amager vist i flere Henseender er saare hensigtsmæssigt, da denne Ø saagodtsom ganske mangler alle Skove med Undtagelse af de henved 10-12 Skovpletter, saakaldte Remisser, der findes sammesteds og som ikkun ere paa 1 a 2 Skjepper Lands Størrelse. Hensigten med disse Remissers Conservation skal fra Fortiden alene have været den, at give Harerne paa Kongens Vildbane, som strækker sig over hele Amager, Ly om Vinteren og saaledes bevare Vildtet. J enkelte af disse Remisser findes endnu Ege, som ere over hundrede Aar gamle og som saaledes maae antages at være Levninger af Fortidens Skove paa denne Ø. Thi ligesom saamange Landskaber have undergaaet store Forandringer physikalsk Henseende, saaledes har ogsaa Amager, efter al Formodning, været underkastet væsentlige Revolutioner. Man har saaledes al Grund til at formode, at Amager, i tidligere Tid, alene med Undtagelse af dens Ryg, har ligget under Havfladen, hvilket opgravne Muslingskaller m. m. stadfæster, ligesom det er bekjendt at denne den høiere liggende Deel af Øen har været skovbedækket, idet Skovene under Krigene med de Svenske i Aarene 1658 og 1659 bleve omhuggede, ødelagte og afbrændte, som forinden Krigen i disse Aar skulle have naaet fra Lundby-Øster indtil Dragøe. At Kongelunden derfor har reist sig ved kunstig Plantning, er derfor meget priisværdigt, og saameget har allerede derved viist sig, at Træplantningen endog i fortrinlig Grad der kan lykkes, da den med de Vanskeligheder, hvormed denne Plantage har havt at kæmpe fra Begyndelsen af, endog kan siges med meget Held at være fremvoxet af den altfor vaade og side Jordbund. Der ere imidlertid Feilgreb begaaede med denne Plantage, som med saameget Andet, der her i Landet for offentlig Regning anrettes, og som desværre ogsaa her har tilbagesat den hele Plantage i saa høi en Grad, at det endog er at undre over, at Naturen har faaet Bugt med Hindringer, som man i og for sig skulde antage tilstrækkelige til aldeles at kuldkaste det hele Anlæg, uden at man fra først af med Sagkundskab bortryddede disse, som vilde have givet ganske andre Resultater. Saaledes har man aldeles ikke sørget for, at den høist fornødne Vandafledning er bleven foretaget, forinden Plantningen af de unge Træsorter fandt Sted.
Jyllandsposten, 1841-06-22
Nyheds Post. "Dagens Feuilleton udtaler sig meget træffende om vor originale jydske Hedeskjald, ved at levere nogle Bemærkninger over Blichers "Sommerreise, hvori det hedder: at den vist vil behage en talrig Klasse af Læsere, alle dem nemlig, der kjende Steen Blicher i Forveien, der have glædet sig ved at høre den jydske Hedelærkes melodiske Røst, der have beundret hans let, men kraftigt tegnende Pensel og hans i alle Regnbuefarver spillende Lune, alle de, troe vi, ville ogsaa følge hans Sommerreise med Jnteresse. Thi man finder i den visseligen ingen nederlausitzsk Fyrste, der i en magelig Laudauer med sine aristokratiske Hovmods briller paa Næsen og et selvtilfreds Smiil om Læben vugger sig igjennem en Verdensdeel og med Elegants og diplomatisk Noiagtighed beskriver dens Mærkværdigheder.
Jyllandsposten, 1841-06-22
Man finder her ingen grundig Englænder, der holder Mandtal i hver en Flække, han passerer, gjennemsnuser Archiver og Fængselshuller, beregner Alt, der kan bestemmes ved Hjælp af Søren Mathiesens Kunst, sammenligner og bedømmer Alt, hvad der kan neddrages i en af den slette Uendeligheds uendelige mange Catagorier. Men man finder her en Digter, der, skjøndt i Begreb med at deflorere, pidsket af mangen hvinende Livsstorm, dog endnu har bevaret Meget af sin Folelses Bevægelighed og sit Lunes Rigdom; man finder en gammel, i mange Aar stavnsbunden Landsbypræst, som endelig er fløiet ud af sin eensomme Rede paa Heden, for endnu engang at bade sig i Livets Solskin, og som atter opvarmet og forynget vinder sine Studenter dages Lystighed tilbage; man finder en dansk Mand, der anseer sit skjønne Fædreland for større, end han i Skolen hørte det angives, der i Øresund ikke seer en Grændse, men et tredie forbindende Belte, der omfatter alle de Slægter, som boe mellem Nordcap og Eideren, Vestervov- og den botniske Bugt med den samme Broderkjærlighed. - Fyrinspecteurposten, hvortil efter "Aalborg Avis allerede halvandethundrede Ansøgninger vare indgivne i forrige Maaned, skal endnu fortsat saaledes ansøges, at man ikke uden Grund antager, at saafremt denne Post endnu staaer vakant een Maaned, Massen af de forenede Ansøgninger da vilde være tilstrækkelig til at holde Fyrretvedlige i længere Tid.
Jyllandsposten, 1841-06-22
- Man seer mange Landmænd iaar at tilberede Brak markerne til Raps, hvortil de høie Priser, som iaar udloves endog for saakaldet grøn Raps, vel forstørstedelen bidrager, i hvorvel det vistnok af denne Grund ikke er rigtigt at forandre den engang indførte Sædfølge, som deels lider under en saadan Forandring, og Priserne desuden allersnarest staae Fare for at falde, naar Flere lægge sig efter samme Avl. Rapsen, som iaar saare heldig overstod Blomstringsperioden, har endog fortrinlig godt ansat Bælge, saa man af de faa Rapsmarker, som findes i Jylland, har Grund til at vente godt Udbytte. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-06-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-06-25
kan Ca Udgivet af et Selskab. Aarg. Fredag d. 25. Juni 1841. de. No. 47. Jndtogsfesten i Hovedstaden.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Kronprindsen og hans Gemalinde ville efter hvad man kan tænke sig, isærdeleshed efter de mange kostbare Tilberedelser, som finde Sted, vistnok tiltrække sig en stor Deel Tilskuere, i hvorvel man unægtelig hver især maasige sig selv, hvad er her dog egentlig at see og løbe efter. Ja vel Kronprindsen staaer med sin Gemalinde iland ved Slotspladsen, der skydes mange Skud, der musiceres fra flere Steder, man vil see Toget pas sere langs Estraden, og hvad der endnu er det bedste af Alt, en uhyre Masse af Mennesker i Huse, Vinduer, Gader, Tribuner og Kirker – thi af Alt, hvad der erfares, vil det endog blive tilladt, at endeel See lystne tage Plads i Holmens Capel, for derfra at overskue Jndtoget. Uden videre at opholde sig over, hvorvidt dette Capels Afbenyttelse ved denne Begivenhed er passende eller ikke, vil det imidlertid ikke være upassende, at gjøre de sammesteds Mødende opmærksomme paa, at efterat Blikket er mættet ved de Gjenstande, som kunne naaes af Øiet udenfor Capelmurene, indenfor disse et Blik paa Niels Juels pragtfulde Monument i Enden af Capellet fortjener at erindres. Vel har Synet af det hvide kolde Marmor en ganske anden Virkning paa Sindet end det, som er Frugten af Beskuelsen af det Glimrende og Brogede i den bevægede Verden, men den forskjellige Vexel er saaledes ingenlunde uden Jnteresse, og Tanken hendrages her saameget mere levende til Danmark tappre Søhelt, naar Thomas Kingos Jnscription derhos læses; den lyder saaledes: Staa Vandrings=Mand og skue en SøeHelt an i Steen, Og est du selv ei Flint, da ær hans døde. Been. Thi det er Hr. Niels Juel, hvis Marv. og Been og Blod, Med forigt Hjerte for sin Konges Ære, stod, Hvis Manddoms=Drifter i saa mange SøeSlag staaer Og gjennem Hav og Luft og Land med Ære gaaer.
Jyllandsposten, 1841-06-25
En Mand af gammel Dyd og dansk Oprigtighed, Af Ja og Nei, og hvad man godt og ærligt veed. Hans Sjæl den er hos Gud, hans Been i denne Grav. Hans Navn i Minde, mens der findes Vand i Hav. Ogsaa maa af de her Tilstedeværende tages Peter Tordenskjolds smagfulde Monument i Øiesyn, som blev ham sat af vor sidst afdøde Konge. J en Medaillon seer man Heltens Brystbillede og derunder disse Ord: Helter. Peter Tordenskjold. Viceadmiral. Ham nævnede hans Konge med Hædet, Hans Medborgere med Glæde, Hans Fjender med Skræk,
Jyllandsposten, 1841-06-25
Danmarks Aarbøger bevare hans Daad.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Man vil iøvrigt vide, at Capellets Afbenyttelse ved denne Høitidelighed alene bliver overladt til Søetaten. Det er imidlertid meget snurrigt at see, at man i et vist Provindsblad endog i den Grad giver sig af med at beskrive den opførte Estrade, at denne der, betegnes med en krum Streg. At den imidlertid vil koste betydeligt over 10,000 Rbd., er vist neppe at betvivle, men den øvrige Udstyrelse af Klæde, Forgyldning m. m., vil vist beløbe sig ligesaa høit. En Matros skal i denne Anledning forleden paa Pladsen høihave sat en Trumf paa: "at enten Estraden kostede 10 eller 20,000 Rbd., dette var ham lige kjært, men hvad han glædede sig til, det var, at Kronprindsen ved denne Leilighed nok vilde huske den gode danske Skik, at offerere en stegt og fyldt Stud til Folket. At dette imidlertid ikke vil finde Sted, har man vistnok gode Grunde til at antage, da unægtelig den største Uorden og Spectakel lettelig derved vilde opstaae. Jmidlertid vil man dog vide, at det røde Klæde, hvormed Gangen bliver beklædt, skal være bestemt til saadan Uddeling, dog uden at samme skal gives til Priis forde Stærkere. Den 20de Juni 1840. Kongelunden. (Sluttet. See forr. Nr.) En tredie Mangel ved Kongelunden er derfor den, at man aldeles har forsømt al Efterplantning, som naturligviis er en ubetinget Regel at følge, hvorsomhelst de udgaaede Plantninger frembyde Plads til ny Be plantning. Var man ogsaa bange for at plante paa Steder, hvor Vandet om Vinteren stod over, burde man dog idetmindste, efter ved mindre Grøfter at have bortledet Vandet, sørget for, at Træsorter, som Ellen, paa saadanne Aabninger kunde have faaet Plads, der dog altid havde bidraget til, at den Tæthed i Bestanden havde fundet Sted, som saa velgjørende indvirker paa en Plantage.
Jyllandsposten, 1841-06-25
En fjerde Mangel er den, at Udtynding især i Naaleplantagerne aldeles er bleven undladt, saa disse uden mindste Udluftning endnu henstaae i samme Tæthed, som da de fra først af bleve plantede, hvilket foren stor Deel har foraarsaget disses altfor forknytte Frem vært. At Plantningen paa Digerne ikke synderlig er lykkedes, kan vel forklares deels af den Barskhed, som disse Plantninger i Førstningen have været udsat for, og deels som Følge af, at de canadiske Popler ved deres hurtige Fremvært rundt omkring ved Digerne have for endeel været Skyld deri. Den omkring hele Plantagen, iværksatte Popelplantning, er iøvrigt saare hensigtsmæssig, da Øiemedet, at tilveiebringe Ly og Læ derved, ogsaa er opnaaet, ligesom det ogsaa har været til stor Nytte, at man har gjennemskaaret Plantagen ved adskillige Tverlinier, som alene ere beplantede med Popler paa Jordstrimler af 69 Alens Bredde, og som især midt i Plantagen have erholdt endog en udmærket Væxt, hvilket ogsaa den hele Lunden midt igjennem løbende Allee udviser, hvor denne Træsort endog er 15 Alen høi. At den halve Allee her er borthugget, kan neppe billiges, thi ved at skille Alleetræerne ved alle Sidegrene fra neden af 4 a 5 Alen op af Stammen, vil den ved Siderne staaende fortrinlige Træbestand, kun lide ubetydelig Skade imod den store Fordeel, som vindes for den hele Plantage derved, at de kolde og skarpe Vinde brydes. Hvorfor man iøvrigt har indskrænket Plantningen af Poplerne ved Lundens Yder sider til større Smalhed end midt i Plantagen, er ei godt at indsee, da endog 8 a 10 Rader Popler ved Udsidderne neppe havde været for mange, for desmere at brække Vindene, medens der kun befindes 3 a 4 Rader.
Jyllandsposten, 1841-06-25
At et Skovanlæg, paabegyndt af det kongelige Landhuusholdningsselskab, paa et saa ubetydeligt Skovareal af 300 Tdr. Land, i 22 Aar ikke har været at overkomme, men at man i denne lange Tid, indtil Dato, kun har beplantet de 150 Tdr. Land, medens det øvrige Areal henligger aldeles øde, er iøvrigt rigtignok en Mærkværdighed, som fortjener at fremhæves og det saameget mere som man strax offerede 18000 Rbd. til Anlægget, tildeels af Finantskassen og vel senere mange Gange denne Sums Størrelse. Jsær falder en saadan Fremgangsmaade Jyderne paa, som blandt adskillige Godseiere endog tæller dem, der aarlig lade 100 a 200 Tdr. Land beplante med forskjellige Træsorter og det endda paa Strækninger, hvor ganske andre Vanskeligheder, hvad Terrainet angaaer, fremstille sig. Naar man derfor hører, at der nu skal aarlig indtages henved 10 Tdr. Land i Kongelunden, saa kan man rigtignok ei vel andet end smille af deslige Foretagender, da saaledes paa denne Maade endnu 15 Aar skulle slides, inden de sidste Træer blive satte. Dersom det kongelige Landhuusholdningsselskab ikke vilde undsee sig ved, at følge Skridt om Skridt med Tiden og blot med private Skovcultivatorer, da vove vi her, at nedlægge den Forsikkring, at man ved at henvende sig til enkelte jydske Landmænd om at erholde dette Areal af 150 Tdr. Land beplantet eet Aar, da vilde denne Udførelse fra flere Hænder blive at ansee som en reen Bagatel, tvivler Landhuusholdningsselskabet og Rigtigheden heraf, nemlig om eet Aar for en høist ubetydelig Pengesum at erholde ligesaameget plantet, som man i Kongelunden i 22 Aar har plantet med Opoffrelser af mange Tusinder – nu vel, Landhuusholdningsselskabet, som er vant til at udsætte Præmier for Andres Flid og Vindskibelighed, har nu her den fortræffeligste Leilighed til at udsætte Præmie for den som overgaaer selve Landhuusholdningsselskabets egen Dygtighed i Plantekunsten og det maa dog altid være behageligt, om just ikke hæderligt, for Selskabet, at een privat Mand for faa Penge kan udrette mere, end bemeldte Selskab i over to Decennier for mange At næsten alle Træarterne kunde trives i Konge lunden, sees tilstrækkeligen af den herlige Opgrøde, som nu med Undtagelse af de aabne Steder overalt fremskyder. Jsær befindes Egen, Birken og Fyrren i udmærket Fremvært, saa man ogsaa her kan overbevises om, at selv paa stidliggende og flade Jorder Skovculturen med Held kan anvendes, ligesom paa de jydske stride. Saa villig derfor vor danske moderlige Jordbund er til at gavne og forlyste Landets Børn, saameget bede imidlertid de unge Plantager først og fornemmelig om to Ting, og det er fri os fra Ahl og skadeligt Vand! Begge Deele ere nu forsøgte og det endda tildeels med Held, men ogsaa under Udøsningen af umaadelige Penge; gid nu engang bedre leddede Forsøg af lignende Art paa passende Jordbund for faa Penge maatte fremstilles for den danske Landbostand, sikkerlig vilde da saadant Exempel virke til største Nytte for hele Landet.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Den slesvigske Jernbane. (Sluttet. See forr. Nr.) Disse ere nogle af de vigtigste Resultater af den omtalte Prospectus, som under 21de Mai er udgiven i Flensborg baade i dansk og tydsk Text. Hermed staaer i Forbindelse Jndbydelsen til Actietegning, udstedet afden ovennævnte Comitee under 23de Mai 1841 (i det tydske Exemplar af Jndbydelsen staer, ved en Trykfeil, 1840, Actietegningen aabnedes i Flensborg den 10de Juni, og skal ifølge den kongelige Approbation være endt inden 1ste Septbr. 18442, naar den fornødne Sum er tilveiebragt, kan Arbeidet fuldendes i to Aar. AfActien a 100 Specier erlægges ved Jndtegningen contant 5 pCt., der tilbagebetales, dersom den fornødne Sum ikke er tegnet inden Udløbet af det befalede Tidsrum. Saasnart Aciecapitalen er tegnet og den definitive kongelige Bevilling givet til Arbeidets Udførelse, betales Actiens øvrige Beløb i Terminer med 2 a 3 Maaneders Mellemrum, hver Gang med 20 pCt. Strax.
Jyllandsposten, 1841-06-25
efter tilendebragt Actietegning indkalder Comiteen en Generalforsamling af samtlige Acticeiere, hvor der da vælges et Repræsentantskab, som har Afgjørelsen af de fleste Sager og som atter vælger en Direction for Selskabet. Generalforsamlingen forbeholdes imidlertid den endelige Afgjørelse af visse i Jndbydelsen nærmere specificerede Tilfælde. Disse ere Hovedpuncterne i Comiteens Program.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Jdet vi slutte denne Anmeldelse kunne vi ikke tilbageholde Ønsket om, at det danske Publicum med Varme og Liv vil tage sig af Sagen. Forlængst er den slesvigske Jernbanes Vigtighed erkjendt, forlængst er det indrømmet af alle Parter – maaskee af ingen stærkere, end af det antidanske Parti i Hertugdømmet ved den mærkelige Uvillie imod Planen, som udtalte sig i sidste slesvigske Stænderforsamling - at den vil virke betydeligt til at knytte vore danske Brødre i Hertugdømmet endnu fastere til Kongeriget; og det er nu ved Comiteens Bestræbelse bragt til høi Grad af Sandsynlighed, at Værket vil blive meget indbringende for Deeltagerne. Vi ville derved vinde en let og billig Communication ikke blot med Hertugdømmet, men med Europas vestlige Lande, der ere det bedste Marked for vore Producter, hvis Afsætning vil stige og sikkres i samme Grad, som de kunne bringes hurtigere og billigere til Kjøberen, og ikke mindre fordeelagtig vil den ved Jernbanen fremkaldte Lettelse i fremmede Varers Tilførsel være. Den flensborgehusumske Jernbane fortjener altsaa vor kraftige Understøttelse, selv om den ingen Udsigt bød til rige Renter af Actiecapitalen; hvor meget mere maa det altsaa være Tilfældet nu, da det viser sig, at den efter al Sandsynlighed vil give et klækkeligt Udbytte.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Nyheds Post. J de samme Dage da man saae alle Bladene overfyldte i deres Spalter med Opramsningen af den Mængde nye Ordensherrer, der i Anledning af den høie Formæling havde fundet Sted, tildrog det yderst pudseerlige Tilfælde sig, at en 12 Aars Dreng, ved at gaae igjennem Christianshavns Gader, havde udstaferet sit venstre Bryst med de samtlige Ordenstegn, som han med Rødkridt meget træffende havde aftegnet paa den tilknappede blaae Trøie, hvoriblandt man saaledes saae baade Stjernen, Commandeur og Ridderkorset. Han begav sig nok saa strunk ned af Gaden og skal til Enhver, der spurgte ham, hvorfor han havde faaet saa mange Ordener, havt det Svar paa red Haand, mine mange Fortjenester!" Medens alle Forbigaaende skulle have leet over denne Spads, skal dog Drengen være vedbleven med et stivt endog ceremonielt Væsen, at fortsætte sin Tour, som han havde valgt langs af Gadens Fortoug, hvor Enhver maatte respectere hans, om ikke Ordenstegn, dog hans - Fortougsret.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Commissions-Contoirets Oprettelse for faste Eiendommes Kjøb og Salg i Jylland ved dHrr. Mægler Hennings og Exam. jur. Steenberg i Randers har man Grund til at ønske den bedste Fremgang, da det er af største Vigtighed og Nytte, især for Kjøbere af Eiendomme, hos en paalidelig Trediemand at kunne overdrages eller eftersee deslige Documenter eller Afskrift af disse for at de Vedkommende derved kunde komme til den meest detaillerede Oplysning om en Eiendoms hele Beskaffenhed, og Grundværdi, der er fornøden for den Eier forud at kjende, som tilfulde vil vide Besked med de mangfoldige Bihensyn, der bør tages i Betragtning ved Gaardhandel i Almindelighed og som bekjendt er en af de vanskeligste af alle Handeler, hvilken man derfor ogsaa ofte seer foretager som i Blinde, idet man, uden endog at kjende Hovedbetingelserne, undertiden afslutter Gaardhandeler, der ikke sjeldent føre til betydeligt Tab. At isærdeleshed forhenværende kongl. Godsforvalter Steenberg, som endog med Berømmelse har administreret flere betydelige Eiendomme, i Jylland, maa have sjelden Routine i at veilede angaaende Kjøbere af Landeiendomme ved deslige Gaardhandeler, hvor de fornødne Oplysninger og Documenter af vedkommende Sælgere overdrages, derom kan man holde sig forvisset; man maa derfor ret ønske, at dette Commissions-Contoir maa finde den Søgning, som det fortjener, og som det mulig selv inden kort Tid vil bane sig Vei til. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-06-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-06-29
ren. pranos, Udgivet af et Selskab. No 48. Aarg. Tirsdag d. 29. Juni 1841. de Om Hovedgaardstaxtens Friheder.
Jyllandsposten, 1841-06-29
Skattebyrden paa det frie Hovedgaards-Hartkorn kommer iøvrigt nu Skattebyrden med det privilegerede saanær, at det neppe kunde siges at være ubilligt, om Hovedgaardene ved at fremme Bøndergodsets Opkomst med Afløsning af Hoveri m. m. her nøde de engang bestemte Friheder.