Aalborg Stiftstidende, 1838-06-02
J Journal des Debats, læser man en mærkværdig Artikel om Anliggenderne i Afrika. Den lyder ligesom et Forspil til en Fredstractat med den forrige Bey af Constantine. Oppositionsbladene havde allerede ymtet og noget Sligt, og hvad de derom sagde, tog sig næsten ud som et Skumleri over Regieringen, men hvad de have anført om denne Sag, finder nu Forsvar i selve Regjeringsbladene. Det er at beklaget, sige disse, at Achmeds Magt er tilintetgjort, thi han vilde dog med sine Tyrker kunne have været en Modvægt mod Arabernes nu stedse tiltagende Magt. Siden Achmeds Fald have disse meer og meere benyttet Begivenhederne og et og andet Misgreb af den franske Regjering, concentreret sig under Abdel=Kader og drømme nu om at grunde en arabisk Magt; for at modvirke slige Planer, kan det være godt at give Achmed Beyen Deel af hans tabte Magt tilbage, saaledes drage ham indi Frankrigs Jnteresse og overlade ham, om end ikke just Constantine selv, saa dog det Landskab, som strækker sig derfra til Titern. Medens man saaledes er betænkt paa at møde tilkommende Begivenheder i den africanske Besiddelser, er man kommen i en anden Collision paa den vestlige Halvkugle, der kan have vigtige Følger, da den leder til Skridt, der maae være en Torn i Øinene paa de mægtigste søfarende Nationer, England og Nordamerika. Sagen er denne: Franske Undersaatter have Reclamationer til et Beløb af god, 900 Dollars (Specier) at gjøre gjældende hos den mexicanske Fristat. Det er kommet til dipletiske Underhandlinger des angaaende og da disse gik i Langdtag, truede man fra fransk Side med en stræng Blocade af den mexicanske Kyst, saafremt et af den franske Gesandt, Baron Deffairdes, overleveret Ultimatum ikke blev antaget. At Underhandlingen lededes under Trusler og, saa at sige, lige under Øinene paa en fransk Eskadre paa 13 Krigskibe, der vare beredte til at iværksætte dem, har saaret den mexicanske Nationalfølelse, og Fordringen, eller vel rettere, som det et andetsteds hedder, en Extra-Fyldestgiørelse, Frankrig gjorde Krav paa, er bleven aldeles afviist og, som følge deraf, Truselen iværksat. Eskadrens befalingsmand, en Capt. Bazoche, har den 16de April til alle franske Consuler udstedt et Circulait, hvori han kundgjør: 1) at intet neutralt Skib vil blive opbragt, naar det ikke forinden har havt officiel Kundskab om Blocaden igjennem et af de franske Krigsskibe, og da desuagtet er denne overhørig; 2) at alle neutrale i Skibe, som befinde sig i mexicanske Havne for Øieblikket, endnu i 14 Dage efter Blocadedecretets Kundgjørelse, kunne foret lade dem uhindrede, enten med eller uden Ladning; 3) at VeraCruz og Tampica staae aabne for alle brittiske Post- og Paketskibes Ind- og Udseiling, hvilken: 1) ligeledes er fri for alle mexicanske Fartøier, som kun ere bestemte for Fiskefangster, og det uden Undtagelse for alle Republikens Havne. J Mexico ruster man sig til Modstand. J Kongressen er allerede andraget paa at fordrive alle Franskmænd fra Territoriet. Denne terroristiske Forholdsregel er ikke det eneste, man befrygter, men man er ogsaa belavet paa en Opstand af det forderalistiske Parti. Til Krigens Førelse har Geistligheden tilbuden en Million Dollars, og Private andre betydelige Bidrag; en Patriot har f. Ex. tilbudt at levere 1000 Heste frit. Den nærmeste sørgelige Følge af denne Tingenes Stilling er vel den kritiske Forfatning, hvori den har sat alle sig deri Landet opholdende Franskmænd. Man fornærmer dem offentlig, troes al Regjeringens Stræben for at hindre det; Blod er allerede flydt; blandt flere er Directeuren for Minerne i Real det Monte falden som Offer for det vakte Nationalhad. Man seer da med Spænding de nærmeste Begivenheder paa den Kant imøde og er især begiærlig efter at erfare, hvorledes det Hele vil blive optaget i England og Nordamerika. J Frankrig selv kommer denne Episode vel ret tilpas for Modstanderne, af Rente-Conversionssagen og de faa Statscreditorer see vel ikke ugjerne denne Diversion. Gik Renteconversions=Planen, igjennem i Pairernes Kammer og erholdt kongelig Sanction, vilde Kongen selv, som er Eier af et stort Antal 5 pCts. Papirer, lide et aarligt Tab af 20,000 Lst. Da Rentenedsættelsen kun dreier sig om en Brok pCt., saa kan man tænke sig, hvilken uhyre Capital han eier, alene i denne Slags Papirer.