Viborger Samler, 1847-06-17
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. J en nyere Skrivelse fra Washington hedder det: Jsthmen ved Tehanteper og Forbindelsen, imellem det stille og det atlantiske Ocean er nu den americanske Regjerings Hovedformaal. Unionen vil nemlig fordre i Fredsslutningen, at en Landstrimmel af 3 a 6 Miles Brede og hvis Længde er tilstrækkelig til der at anlægge en Kanal, der skal forene Floderne Huasacualco, Chicapa og Tetuanteper, aftrædes til de forenede Staters Regjering; thi kun for denne Priis vil Regjeringen i Washington afstaae de erobrede Havne Veracruz og Tampico. Denne Canal skal være aaben for alle handlende Nationer, og naar Mexico ikke giver sit Samtykke, da vil Jsthmen vel vorde besat af de forenede Staters Tropper og man vil da uden Mexicanernes Tilladelse opføre sammesteds et americansk Alexandria. Med Hensyn til Forbindelsen af de tvende store Verdenshave har man bragt i Forslag 5 forskjellige Landtunger: 1) Jsthmen ved Panama; 2) Jsthmen ved Darien; 3) en Kanal igjennem Jndsøen Nicaragua; 4) en Kanal igjennem Floden Aroto fra Bugten ved Darien, i sydlig Retning over Choco i Ny-Granada indtil i Nærheden af Floden St. Juan, som udgyder sig i Havnen ved Charambico i det stille Occan; 5) en Kanal igjennem Jsthmen ved TehantepecFor de forenede Stater og for Mexico er sidstnævnte Jsthme langt bedre beliggende end Landtungen ved Panama eller en Kanal igjennem Nicaragua. Breden af hele Jsthmen fra Mundingen af Huasacualco i den mexicanske Bugt indtil Mundingen af Tehuanteper udgjør kun 135 eng. Mile. Den store Bjergryg, der, som bekjendt, ligger langt nærmere ved det stille Hav end ved Atlanterhavet, bøier sig her til Siden og danner en Høislette, hvis Strømme tage en nordlig Retning, og som imod Syd og Sydost er begrændset af en Kjæde af Høie, der tillige danner Vandskjellet imellem de til Norden og Syden flydende Strømme. Men denne Række af Høie er gjennembrudt paa flere Steder, og de i denne lavere Region udspringende Floder udgyde sig i den ofte omtalte Hvasacualco, hvorimod de til Syden strømmende Vande udgyde sig i Chicapa, der falder i Tehuantepec. Det er denne Vei, som allerede Ferdinand Cortes betegnede i 1520 som Foreningsveien imellem Verdenshavene. J Aaret 1825 overdrog den mexicanske Regjering GeneralOrbegoza at undersøge denne Route; men denne Officier, vildledet ved en Feil ved det eneste Barometer, han førte med sig, ansaae det for næsten umuligt at construere, en Kanal, og indskrænkede sig til at foreslaae en god Landevei. Senere traadte flere Lærde sammen, i hvis SpidseJngenieuren Gayetano Moro stod, og denne har i Aaret 1844 publiceret Resultatet af Undersøgelserne. Støttende sig paa dette, har Vicepræsidenten for de forenede Fristater skjænket det vigtige Anliggende sin udeelte Opmærksomhed. Det er hans faste Overbeviisning, at der i den projecterede Vandforbindelse ikke er nogen væsenlig Hindring at bekæmpe; de mathematiske og mekaniske Videnskabers høie Standpunct vil let kunne beseire de Vanskeligheder, som stille sig imod dette Kæmpeforetagendes Realisation. Omkostningerne ved en stor Canal for Fregatter paa 32 Kanoner anslaaes fra 15 til 25 Mill. Dollars, ogsaa taler Vicepræsident Dallas om at anlægge to Stæder ved Hvasacualco og Bocabarra og construere en Jernbane over Jsthmen. Vilde man indskrænke sig til en Canal for Skibe af 400 Tons, saa turde Omkostningerne neppe overstige 10 Mill. Dollars, Vicepræsidenten, mener, at det vilde være let, efter gjenoprettet Fred, at anvende aarligen i 5 Aar 5 Mill. Dollars til Constructionen af en Canal, der vel skal tjene alle Nationer som en Handelsvei, men der for Fristaterne fornemmelig skal have til Formaal at americanisere Handelen imellem Asien og Europa. - Spørgsmaalet synes saaledes kun at dreie sig derom, om Mexico vil finde sig i, at Fristaterne ved denne Canal ligesom deele det i 2 Dele, og AugøbZeits Correspondent siger hertil: "Jeg troer det; thi den Stærkeres Grunde ere stedse de bedste Storbritannien og Jrland. London, den 11te Junii. Humes idag i Underhuset fremførte Andragende, lyder: "Jfølge Husets Anskuelse er Regjeringens Jntervention i Striden imellem de politiske Partier i Portugal uforsvarlig, og den vil sandsynligviis bevirke alvorlige og farlige Følger,