JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Tirsdagen den 29de Septbr. Kl. 11 Formiddag, bliver i Følge Dom og Udlæg foretaget offentlig Auction over Pottemager Rasmus Jbsen Lunds iboende og paa Sørøe Byes Realgade under No. 24, beliggende Gaard; saa og over en Garver PeterMeilands ibidem under No. 85, i Rolighedsstræde beliggende Leieboelig, skulde antageligt Bud ikke ved denne Auction erholdes, foretages Auction 2den Gang den 6te, og 3die Gang til bemeldte 2de Steders absolut Bortsælgelse, Tirsdagen det 13de October, efter Conditioner som da bliver bekiendtgjort og forinden er til Eftersyn hos Byefoged Klagenberg. Fredagen den 2den October, om Formiddagen Kl. 10. Slet, bliver paa den 8de Blegdam uden for Nørre Port ved Auction opraabt og bortsolgt nogle Meubler og Effecter, Linned, Gang= og Sengeklæder, afgangne Jomfrue Fredericha Christiane Schnecheels Stervboe tilhørende, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Boets Curator Procurator L. R. Müller, boende i Gothersgaden No. 193, hvor de trykte Fortegnelser forinden Auctionen bekommes.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Tirsdagen den 6te October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved en eneste Auction opraabt, for absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges de Grunde, paa hvilke Nicolai Kirkes Sognepræstes, den nederste Capellans, Klokkerens og Organistens afbrændte Boeliger have staaet, med derpaa værende Rudera, under No. 182, 83, 84 og 85 i Viingaardstrædet. Conditionerne saavelsom en Plan, hvorefter Præste=Residentsens Grund til Beqvemmelighed for de omkring samme værende Grundeiere i Admiralgaden og Svaldergaarden bliver udstykket og separat opraabt, kan forinden Auctionen erfares hos Landvæsens Commissair og Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24. Afgangne Niels Olsen Birchs Enkes i Brøndstrædet i Helsingøer beliggende Huus med Gaardsrum og Haugeplads, og indrettet med beqvemme Værelser til Beboelse, som til Michaeli Fløttetid nu kan tiltrædes, bliver Fredagen den 9de October førstkommende ved offentlig 3die og sidste Auction bortsolgt, og kan saavel Conditionerne eftersees som øvrige dermed forbundne Omstændigheder erfares hos Procurator Gamst i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
J Følge af 2den Panthaver erhvervet Dom og Execution, bliver Gaarden Gothaab, en Fierdedeel Miil fra Storehedinge, hvis Bygninger udi Kiøbstædernes Brandcasse ere forsikrede for 1170 Rdlr., tilligemed dens anseelige og gode Kiøbstæds Jorde 195 Tdr. 5 Skpr. Land, for sig selv udskiftede og indhegnede, ved en eneste offentlig Auction, som holdes paa Storehedinge, Raadstue Onsdagen den 14de October næstkommende, imellem 10 og 12 Slet Formiddag opraabt, og om antagelig Bud skeer, da bortsolgt, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, og forinden ere til Eftersyn i store Kongensgade No. 51 i Kiøbenhavn paa 1ste Sahl, og i Kiøge hos Bage Kiersgaard. andagen den 5te Octobr., om Formiddagen Kl. 3, bliver det Nr. 42de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Classe trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, i Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Lodder, saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 15 Rdlr. Stk. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Efter et den 28de Jan. 1791 oprettet og den 20de Septbr. 793 allernaadigst confirmeret Testamente imellem Forvalter og Bergskriver ved Mostad Markens Jernverk i Strinde Fogderie Krondhiems Stift Hans Andreas Jeier og Hustrue Anne Zeiefød Bruun, er det bestemt, at naar den Længstlevende skulle ville indtræde i nyt Ægteskab, betaler denne, til den Afdødes Arvinger 200 Rdlr. og til Sognets Fattige 10 Rdlr. Da nu Hr. Forvalteren allerede i Aaret 1793 ved Døden er afgaaen, og hans efterladte Hustrue Anne Zeier, agter at indtræde i nyt og andet Egteskab, og hun ikke tilfulde er bekiendt hendes aldøde Mands Arvinger for saavidt disse maatte være i Live, Myndige eller Umyndige, saa har hun hos mig under Dags Dato deponeret til Deeling imellem hendes sal. Mands Arvinger de i Testamentet legerede 200 Rdlr. Det er altsaa at jeg herved med den Varsel Lovens 5 B. 2 Cap. 4 Artik foreskriver, indkalder samtlige afdøde Forvalter Friers Arvinger, hvoraf Enken for mig har opgivet hende bekiendt, den Afdødes Moder Mad. Christina Zeier paa Kongsberg, en Broder Hr. Ole Zeier i Selboe, en Søsten, der er gift paa Kongsberg, hvis Navn ei vides, en Søster hvis Navn ei heller vides, gift med en Mand Wibe paa Kongsberg, der skal være død og have efterladt sig 2de Døttre og en Halviøster hvis Navn ikke heller vides. Samtlige disse de Umyndige med Formyndere, ville legitimere sig, for at modtage enhver sit Tilkommende, al de dem legerede 200 Rdlr. Ligesaa har Enken anmodet mig, Comendskiønt hun er overbeviist om, at hendes sal. Mand intet skylder) at indkalde alle og enhver, som troer sig til hans og hendes Boe at have nogen Prætention inden 22 Uger fra Dato, at indfinde sig med lovbefalet Beviis, da hun, med tilkommende Mand, derefter intet betaler. Abelsborg i Jhlen ved Trondhiem, den 12te Augustii 1795. C. Koefoed, Sorenskriver i Strinde Fogderie.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Sidstleden 31te August har Skipper Søren Dahl af Randers, paa sin Reise her til Norge, funden 6 Mile Sønden for Færdes et Vrag uden Folk, uden Master, Sel, Tougværk, Spil, Luger og Pompe, hvilket alt derfra var borte. Vraget som kan sees at har været en Gallias hvorpaa stod mærket: Anne Kirstine fra Aalborg 1792 og brændt 11 Læster, førte han med sig paa Slæbetouget 1 Miil nær Færder, hvor han afleverede det til Lods Oldermanden Henrich Jansen Østgaarden paa Thismøe her under Laurwigs Grevskab, hvor det nu ligger paa Gaarden Holmens Grund. Ved den derover den 3die hujus holdte Forretning er det befunden, at samme var ladet med Brædder, Brænde, nogle Glaskister, Tobarsmatter og nogle Sække Korn, hvilket alt er foranstaltet, udlosset og paa bedste Maade conserveret. De som formene sig berettigede til dette Vrag og dets Ladning, indkaldes herved 3de Gange i de Berlingske, Artonaiske og Hamborgske Tidender, inden den i Loven og Forordningen af 12te Martii 1790 foreskrevne Tids Forløb, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med forgyldige Beviser at melde sig hos mig hvor det Biergede imod Finde= og billig Biergeløn, samt paagaaende Omkostninger til sammes retmæsseEiere udleveres. Laurwig, den 9de Septbr. 1795. H. Bull, Ober=Jnspecteur i Lauwigs Grevskab.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Mindagen den 19de October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver efter høie Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende i Herberget Altona ved offentlig Auction bortsolgt efterstaaende 2de Priisskibe: 1) Briggen Pieter & Cornelis kaldet, drægtig omtrent 100 Commercelæster. 2) Briggen Den Cracaoske Paquet kaldet, drægtig omtrent 30 Commercelæster, begge bygget, saavidt sees kan af Eeg. Listerne over disse Skibes Jnventarium bliver 4 Uger forud henlagde paa sædvanlige Steder til Eftersyn for Liebhaberne, og kan imidlertid Jnventariet tilligemed Skibene, naar forlanges, af Hr. Holagent Herman Dr. Janson blive foreviste. Videre bliver Mandagen den 26de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, efter høi Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, paa Kalfaret tæt ved Bergen ved offentlig Auction bortsolgt: Priisskibet Tremast Hukkerten, Waacksamkrit kaldet, drægtig omtrent 200 Commercelæster, med dets indehavende Ladning bestaaende af Fyrrebielker, Skibet er bygget af Eeg, og hvorover Inventari-Lister bliver paa samme Sted og Tid at faae til Liebhabernes Eftersyn, og Skibet med dets Ladning paa Forlangende, ligeledes foreviist. Bergen, den 29de August 1795.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Ved Proclama, dateret Trundhiem den 24de Junii 1795. som den 7de September næstefter er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret, er afg. Sorenskriver Harder og ligeledes afdøde Hustrues Bodil Sophie Kieistes samme navlede Sønner, nemlig: Hans eller Johan Severin Harver, Lorenz Peter Harden, og Benedictus Jahardus Harder (hvis Opholdsted ikke vides, med Aar og Dags Varsel indkaldede at melde sig enten hos Skifteforvalteren udi den i Tronhiem ved Døden afg. Rector og Magister Søren Peter Kieistes Stervboe, Doctor og StiftsProvst Hagerup i Tronhiem, eller hos Stervboets Curator Bonorum Hr. Jacob von der Lippe Parelius, Sognepræst til Mel dalens Kald i Trundhiems Amt, eller og hos samtlige Bestyrrere af bemelte afdøde Kleistes Legatum i Trundhiem, for der lovlig at legitimere deres Ret til at erholde udbetalt de Renter, som i Overeenstemmelse med bemelte afg. Rector Kleistes confirmerede Testamente ere dem tillagte, fra 1ste Januarii 1784 af, og skulde fra enten af disse 3de Brødre eller deres ægte Livs Arvinger ingen Anmeldelse og lovlig Legitimation skee inden fornævnte Tid, da ansees de dem tillagte Renter (der til Udgingen af Aaret 1793 beløb sig 428 Rdlr. 2 Ort 14 s., som hiemfalder til den af Testator oprettede Stiftelse. Klokkeren til Aals Præstegield i Hallingtalen, under Buscheruds Amt og Aggershuus Stift Johan Ludvig Zvam, er nylig død i ugift Stand. Foruden 2de den Afdødes Brødre, navnlig Niels og Amund, om hvem man i lang Tid intet har hørt, skal han endnu have en Broder, navnlig Jacob, som skal være Ridefoged paa et Gods i Sielland; en Søster navnlig Else, Enke efter den residerende Capellan afg. Hr. Hammer, boende i Nærheden, af Frederichstad; en ugift Søster inger Cathrina, opholdende sig hos Søsteren sidstmeldte Præste=Enke, og en Søster navnlig Sybilla, gift med Procurator Hopstock i Soløer, alle fraværende. Diffi Arvinger indkaldes herved at melde sig hos mig, som Provst og competent Skifteforvalter efter den Afdøde, for at legitimere og lagttage deres Arveret under Skiftets Behandling, inden den Tid Loven foreskriver. Næs Præstegaard i Hallingdalen, den 22de Augustii 1795. Lassen. At Sognepræsten til Porsgrund, Velærværdige Hr. Jeremias Hagerup i Junii Maaned dette Aar ved Døden er afaaet, og hans Boe, som hastig samme Følge det af den Afdøde oprettede og af Hans Kongelige Majest. allernaadigst confirmerede Testamente, af den geistlige Skifte Ret var overleveret, af os som Skifteforvaltere er taget under Behandling; det bliver herved, foruden det allerede foranstaltede ordentlige Proclama, 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort udi de Berlingske Aviser til behagelig Efterretning, saavel for de fraværende Arvinger som Boets Debi= og Creditorer, hvorefter vi forvente, at enhver Vedkommende vil behage at melde sig inden lovbefalet Tid med hvad de maatte have at erindre. Porsgrund ved Brevig, den 3die September 1795. Nic. Benj. Aall. J. Aalborg.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Kiøbmanden Hr. Hans Jørgen Michs i Holmestrand, har under 25de Julii d. A., erklæret sit Boe fallit, hvorfor samme af mig som Skifteforvalter er taget under Behandling til paafølgende Skifte og Deling. Og da bemelte Michs haver forklaret, ikke at have staaet i Udenrigs Handel, saa indkaldes mig at anmelde og beviisliggjøre sine Fordringer, ligesom og herved Borts samtlige Creditorer med 12 Ugers Varsel, til for Boets Debitorer anmodes inden den Tid at betale hvad de skylde til Boet. Tønsberg, den 10de Septbr. 1795. J. Wulsberg.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Borger og Skipper i Laurvigen Christian Bruun er ved Døden afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig som competent Skifteforvalter; thi bliver alle og enhver, som han noget hos bemelte Afdøde at fordre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig i Stervboet. Laurvigen, den 26de Augustii 1795. P. Rasmussen. Byesoget og Sorenskriver. Borger og Skipper i Laurvigen Hans Nielsen Harris er ved Døden afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig som competent Skifteforvalter; thi bliver alle og enhver som har noget hos bemelte afdøde Hans Harris at fordre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig i Stervboet; saa indkaldes og de, som til Boet er noget skyldig, for at afgiøre samme i Boet. Laurvigen, den 2den Septbr. 1795. P. Rasmussen, Byefoget og Sorenskriver. Saavel Debi & Creditorer, som vedkommende Arvinger Boet, efter afg. Berte Axelsdatter og hendes forhen afdøde Mand Høker Peder Nissen, bliver herved giennem de offentlige Tidender indkaldet at melde sig for os som Skift forvaltere, med deres Anliggende, og det inden Aar og Dag fra Dato, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Bergen, den 22de August. 1795. Gyldenkrantz. Bentzon,
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Ved Proclama, som er læst ved Tronhiems Raadstue Ret den 31te August og ved samme Stæds Byetingsret den 3die d. M., ere afdøde Justitsraad og Raadmand Martinus Nissens Kriditorer med 12 Ugers Varsel indkaldede, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Tronhiem, den 4de September 1795. Fyhn. Møinichen.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og (7565) Stads Ret den 21de og Siellandskandsting den 23de Septbr. 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Ober=Styrmand Jochum Christian Heins, der haver fahret med Skibet Skatmester Grev Schimmelmann, og efterlevende Enke Anne Margrethe Heins fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
(1344) J Følge et imellem afg. enroulleret Matros Fri rich Jansen Normand og efterlevende Enke Sisel Axelsdatter Kaas den 7de September 1789 oprettet og de 3die Junii 1791 allernaadigst confirmeret Testamente, have Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetaltil Deeling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thi indkalherved med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at ammen og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvad dem ta tilkomme af bemelte indbetalte 5 Rdlr. (785) De som maatte have noget at fordre udi afgang. Styrmand Jacob Joachim Kislings Stervbo indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøb havns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmo- og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lov Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
(7832) De som maatte have noget at fordre udi afg. M. tros Anders Andersen Lund, der haver forret med Fregat Skibet de tvende Venner, hans Stervboe, in kaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmede og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlVarsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise de res Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne eft følgende: (5341) Matros Ole Nielsen, (42) dito Anders Pedersen, der have fahret med Briggen Rosalig, indkaldes herved m. 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stad, Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Af vinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagtte ge deres Tarv under Skiftet. (5653) De som maatte have noget at fordre udi Sterboet efter afgangne Pige Johanne Danielsdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde u Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og vise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skift(1818) De som maatte have noget at fordre udi afgang Matros Lars Hermansen, der haver faret mi Brik=Skibet Haabet, hans Stervboe, indkaldes herved med Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Re Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger i at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Ta under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
De som maatte have noget at fordre udi af(7846, Matros Anders Pedersen Madnigs Stervboe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes m. lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevideres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet, mis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Samesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Fefatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., og Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
London, den 8de, 11te og 15de Septbr. J Følge indløbne Efterretninger om den mellem Frankrige og Hessen-Cassel sluttede Fred, som nu snart lader haabe en Fred med det hele tydske Rige, ere de offentlige Actier stegne 4 pro Cento. - Emigrantarmeen, som under Greven af Artois er afseilet fra Spithead, bestod af 2 Rytterie=Regiminter og 4 Infanterie=Regimenter; de første udgjorde 900 og de sidste 2000 Mand. - J Quebeck og de omliggende Eg hver desværre, den gule Feber udbrudt, som anrettede saa store Ødelæggelser i Philladelphia. Helbredelsesmidlet, som man hidtil har betient sig af, er, at man øser koldt Vand hver Patienterne. - Admiral Bridport er bleven nødt til at sende mange af sin Eskadres Skibe tilbage, saasom hans Flaade mangler Levnetsmidler og Vand. - Efter Rygtet lader Admiralitetet uddele Kaperbreve mod Hollænderne. - Royastcheferne i Vender, Charrette, Sapineau og Coetus have under 21de Julii fra Hovedqvarteret Belleville skrevet til vor Monark et Brev, hvori de bede Hs. Majestæt at forne den brittiske Armee med deres, for at indsætte den retmassige franske Souverain paa hans Forfædres Trone. Tharrette skal have forladt sin Leir ved Nantes, fordien stærk Republicansk Armee nærmede sig imod ham. De nyeste Breve fra Portugal melde: at man sammesteds an faa Dage ventede en Fredsflutning med Frankrige. Krigeskadren er allerede aftaklet. - Den 3die hujus er Adpital Herveis Eskadre med Emigranttropperne og Greven, af Artois seilet forbi ved Quesland til Øen Hougt, for sammesteds at tage de franske Emigrantere om Bord, som ere undkomne fra Quiberon, og derfra at gaae videre til sit Bestemmelsested. Det heder, at Hertugen af Bourbon skal, hasnart hans Equipage er ankommen fra det faste Land, lige des afgaae til de franske Kyster. Denne er hidtil den eneste Alforladelige Efterretning vi have om Emigranterpeditionen.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Det Rygte, at Greven af Artois allerede var ankommen til Charettes Leier, er alt for overilende. - Den russiske Flaade krydser endnu i Nordsøen. - J Begyndelsen af tilkommende Maaned blive til sammen 29 Regimenter indskibede til Vestindien, og foruden Fregatter og andre Fartøier, afgaae 10 Linieskibe derhen. - Lord Bridport ventes hver Time tilbage til Spithead med en Deel af sin Flaade. Fra Portsmouth, ere, under Bedækning af 1 Fregatte og 3 Kuttere, 30 Transportskibe afseilede til Elben for at afhente de øvrige Emigrant tropper fra det faste Land. - Man troer endnu bestandig, at vi, formedelst St. Domingo, skulle blive indviklede i en Krig med Spanien. - J Spanien skal der have været en almindelig Glæde over Freden med Frankrig; men Folket skal tillige yttre en stor Attraae efter adskillige Reformer. J Søndags gik her endog det Rygte, at der havde været en almindelig Opstand i Madrit, og at den kongelige Familie havde maattet flygte; men dette er endnu ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Tropperne under General Doyle skulle ikke være bestemte til Frankrige, men til det gode Haabs Forbierg, hvor man saa meget drstomere venter et lykkeligt Udfald, da Gouverneuren skal være en Jrlænder af Fødsel. Dersom denne Efterretning er grundet, saa ere de til Frankrige bestemte Emigrantere overladte blot til deres egen Skjæbne. - Paa Lloyds Kaffehuus havde man i Gaar den Efterretning, at de hollandske Kapere havde frataget os 6 Skibe i Nordsøen. - Spanien skal have sendt en betydelig Magt til St. Domingo, for at beskytte den spanske Deel af denne Øe, som den ved Fredslutningen har afstaaet til Frankrige, indtil den virkelige Fratrædelse, der, som det heder, først skal paa følge efter den almindelige Fred. - E. Sk. General Vauban er med Hr. de Puisaye landet paa Kysterne af Brettagne. Dette er alt hvad man til den 15de veed om Emigranternes Expedition Af en anden Skrivelse fra London, den 15de Sept. Vor Regiering har, siden den 10de, fattet den berømmelige Beslutning at ikke gjøre nogen videre Standsning i den neutrale Skibsfart, det er at sige, at man herefter vil lade alle neutrale Skibe, ladte med neutrale Eiendomme, be Faaende af tilladte Artikker, ja endog Korn, (Krigsamuntion undtagen), ubehindret passere til de franske Havne.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Capitainerne paa de i Søen krydsende kongelige Krigskibe er den fornødne Jnstrux desangaaende allerede bleven tilsendt; men skulde de førend de fik samme endnu anholde neutral Skibe, skulle disse strax faae Tilladelse til at fortsætte deres Reise eller gives dem anden fornøden Sarisfaction. Dersom Commandeurerne paa Krigskibene siden anholde neutral Fartøier, skal det skee, som i forrige Krig, for deres egen Risico; saa at, naar de ingen fiindtlig Eiendom have inde, eller der i øvrigt ingen betydelig Aarsag er til Borttagelse, skulle de deraf flydende Reiseopholds- og andre Omkostninger falde dem selv til Last.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Neuwied, den 14de Septbr. Siden den 8de have de Franske endnu bestandig beskudt vor Stad, og recognosceret den her værende Egn ved Luftmaskiner. Fra Tølln af indtil Speyer, i Frastande af 12 til 15 Mile, have de ladet opstige Luftmaskiner for at lagttage Østerrigernes Positioner og Marcher. - Da de Franske bestandig trænge videre frem ved Overrhinen, og de her i Egnen værende Keisetl Troppers Stilling blev bestandig meere udsat for dem saa forlade de os i Nat for at forene sig med Grev v. Erbachs og Prindsen af Würtembergs Corps, og tage en Stilling ved Montabaur. De Franske kunne altsaa nu gaae roelig over Rhinen her i Egnen, og de frygtelige Anstalter, som de hidtil have gjort til denne Overgang, behøves ikke at blive brugte, da Republikanerne, som ere passerede Rhinen ved Düsseldorf, have brudt Jsen for dem. Det heder, at de Franske have lige over for Uckil slaget en Broe over Rhinen, og at de haabe, ved en Overgang der, at afskiære Grev Erbach og Prindsen af Würtemberg Rettraden, hvilket doch neppe vil lykkes dem.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Fra Lahn, den 15de Septbr. De Franske trænge bestandig videre frem, og besætte alle Stillinger, ligesom de blive forladte af de Keiserlige. Østerrigerne faae alt mere og mere Forstærkning, alt som de trække sig videre tilbage, i Besynderlighed fra Neuwiederleiren, som i det mindste er 12000 Mand stærk. - De Franske opføre sig paa denne Side af Rhinen overalt meget godt og men neskeligt. De sige: at deres Overgang over Rhinen er skeet blot for at befordre Freden, betale alting med rede Penge, og holde den strengeste Disciplin.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Basel, ven 16de September. De store Armeer, som staae lige mod hinanden i vore Rhinegne, ere hidtil endnu rolige; men man troer, at denne Rolighed snart vil faae Ende. Da de Franske ved Nederrhiner, have passeret denne Flod, og den Keiserlige Armee i Breisgarderved er bleven nødt til at detaskere Forstærkninger til Feldt marskal von Clairsait, saa er man nu mere end forhen bange for, at de Franske ogsaa med det første torde forsøge at gaa over Rhinen i vore Naboegne. De Franske Armeers Planen, staae alle i Forbindelse med hverandre, og den ene synes kunat vente paa de andres Operationer for at udføre det hele af den fælles Pian. Den Keiserlige Armees Hovedqvarten skal, som det heder, forflyttes fra Freyburg. - Fredsunderhandlingerne mellem Frankrige og Sardinien finde endnu mange hindringer, saasom Frankrige vil beholde saavel Savoyen som Nizza i Besiddelse. - En Fredsslutning mesten Frankrige, Bayern og Würtemberg, sees daglig i Møde.