JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
J Bergens Avis findes atter et Stykke angaaende en Børs i denne Stad. Forfatteren mener, at der for det første ikke behøvedes andet end blot en Samlingsplads, og dertil mener han vilde det dramatiske Selskab gjerne overlade Comoedie husets Borgergaard og Conversationsværelserne i begge Fløie. J fordums Dage trængte Bergen til ingen Børs, fordi Handelen var jevn og sikker, men nu gives der adskillige Aarsager, som de Handlende meget vel kjende, der gjør en Børs til en sand Nødvendighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Udenlandske Efterretninger. Statssager. (Af Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den 15de d. M. fremlagde Rigserkekantsleren Et Franske Senat: 1) et Brev fra Keiseren, 2) to Beretninger fra Ministeren Talleyrand, og 3) sex diplomatiske Noter. J Keiserens Brev siges, at han saae sig nødsaget til at forlade sin Hovedstad og begive sig til sin Tydske Armee, da han med Vished vidste, at den i Flankerne truedes med uformodede Bevægelser; at han neppe var ankommen til Grændserne førend han indsaae, hvor nødvendig hans Nærværelse var, og hvor lykkelig han maatte prise sig, at han havde gjort de fornødne Foranstaltninger; at den Preussiske Armee allevegne var i Bevægelse og allerede var gaaet over Grændserne; at Sachsen var blevet affaldet og dets vise Første tvungen til at handle mod sit Folks Tarv, at de æggede Franske Tropper kun længes efter Ordre til Angreb, at Vold skal fordrives ved Vold; at det imidlertid inderlig smerter Keiseren, at en saadan Ufredsaand a. besjeller Europa og at Cabinetterne vise en saadan Følesløshed for deres egen Jnteresse, at Keiseren, i denne retfærdige Krig, tillidsfuld til den gode Sag, ikke vil lade sig afholde ved nogen personlig Opoffrelse eller Fare. - J Talleyrands Beretning siges, at Keiseren i Førstningen søgte Aarsagen til Preussens Bevæbning i Misforstaaelser, som han skjønt forgjeves, haabede at afhielpe; at Preussen ikke kan anføre nogen Grund til sin Fiendtlighed; at den ellers ikke saa urokkelig havde fortiet sine Aarsager, da det æggede Frankrige, der bestandig viste sig venskabelig imod det; at det intet begjerte, fordi det ikke vidste hvad det skulde begjere; at det altsaa har begyndt Krig uden virkelig Bevæggrund; at dets Armee har overtraadt Grændserne, er rykket ind i Sachsen, har truet Rhinforbundets Gebeet, negtet Franske Officierer Adgang til Sachsen, og at det Berlinske Hof begyndte Krig, uden at prøve Forlig eller søge at forekomme et Brud at den ubegribelige Taushed og Jlfærdighed beviser, at man endog manglede Skingrunde, og at det Hele var Frugten af Jntriquer; at Preussen bestod af to Partier, hvoraf det ene ønskede Fred og det andet Krig, som det sidstes Rænker gjorde uundgaaelig; at den udbryder af ingen anden Grund, end fordi Preussen har ladet sig mislede af Raadgivere, der ønske Ufred, fordi de ikke deeltage i dens Farer; at Preussens Lyst til at undertrykke Sachsen og Hansestæderne tillige er en Medaarsag dertil; at Frankrige fører Krig for at beskytte Stater, hvis Uafhængighed ikke allene er vigtig for det selv og dets Bundsforvandte, men endog for, hele Europa, mod et uretfærdigt Herredømme. - J sin første Note af 11 Sept. erklærer Ministeren Talleyrand, at Keiseren, i Anledning af Preussens Bevæbning og den Berlinske Garnisons Udmarch, har sendt sin Armee en ny Forstærkning, men at det vilde være ham meget smerteligt, dersom han skulde nødes til at bruge dem mod en Magt, som baade Naturen og Forbund &c. har bestemt til at leve i Venskab med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
J Knobelsdorffs Svar af 12 Sept. siges, at Preussens Rustning er en Følge af nogle af dets og Frankriges Fienders hemmelige Anslag, som misundelige over den Fortrolighed, der hersker mellem begge Magter, paa begge Sider have søgt at opvække Urolighed ved falske Rygter; at hvad der end mere beviser dets Anslags Aand, er den Omstændighed, at denne Nyhed er kommen tidligere til Paris, end til Wien, Petersborg og London, at Kongen af Preussen i den Henseende har ved sin Minister givet Keiser Napoleons Gesandt en venskabelig Underretning; men at denne Gesandt endnu ikke har givet noget Svar; de interessante Underhandlinger, Keiseren har havt med Knobelsdorff og Marquis Luchesini, have endnu ikke kunnet være ankomne til Berlin, og han beder derfor, at de publique Acter endnu maatte holdes tilbage indtil den til Berlin afsendte Coureer er tilbagevendt. - Tayllerand svarede derpaa d. 13 Sept., at Keiseren, efterat man havde forelagt ham Knobeldorffs Note, har hørt med Fornøielse den Forsikkring, at Preussen ikke har indgaaet nogen fiendtlig Forbindelse mod Frankrige, at dets Rustning kun grundede sig paa en Misforstaaelse; at den Berlinske Garnisons Afmarch maae, endskjønt det er skeet efter at Kongen af Preussen havde skrevet sit venskabelige Brev, betragtes som en tidligere Ordre, at de Preussiske Troppers Bevægelse vil ophøre, saasnart man i Berlin erfarer, hvad Keiseren i en Privatandience har tilstaaet Knobelsdorff og Luchesini; at Keiseren derfor har befalet, at den Communication, der skulde gjøres Senatet, skal opsættes, og at ingen Tropper, paa dem nær, der nu ere paa Marchen til Rhinen, skulle sættes i Bevægelse, førend Keiseren, seer, hvilken Beslutning det Berlinske Hof tager paa den Efterretning Knobelsdorff og Luchesini har meddeelt det, og naar denne Beslutning er saaledes, at den Franske Armee i Tydskland ikke trues mere, og at Alting kommer mellem Frankrige og Preussen paa samme Fod som for en Maaned siden, vil Keiseren uopholdelig trække de Tropper tilbage, der nu ere paa Veien til Rhinen. - J en tredie Note af 19 Sept. siger Talleyrand, at de Efterretninger, der daglig indløbe, bære alle muelige Præg af en overhængende Krig, at det næsten bør fortryde Keiseren at have forbundet sig til, endnu ikke at indkalde sin Reserve og til at opsætte den constituelle Communication, efter hvilken hele Nationens Krigsmagt er overladt til ham; han op fylder denne Forpligtelse, men han vilde ansee det for stridende mod Klogskaben og sine Folkeslags Jnteresse, dersom han i det Jndre ikke foranstaltede Alt det Fornødne og de Troppebevægelser, som ingen foregaaende Notification kræve, at Keiseren ikke kunde indsee, hvorledes Preussen kan glemme sin Jnteresse i den Grad, at det kunde opgive sine venskabelige Forhold til Frankrige. Krigen mellem disse to Magter forekom ham at være et sandt politisk Missoster, og fra det Øieblik, hvor Preussen, vender tilbage til fredelige Grundsætninger og ophører at true den Tydske Armee, vil han lade tilbagekalde alle de befalinger, som Forsigtigheden bød ham at give. Han vil ved enhver Leilighed søge at bevidne Preussen sit Venskab &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Keiser Napoleon har under d. 7 Oct, fra sit Hovedqvarteer i Bamberg udgivet den befaling, at alle de Franske, som ere i Preussisk Tjeneste, skulle tilbagekaldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Fra Haag meldes under d. 20 Oct. Adskillige her indtrufne Courerer, som medbringe Efterretningen om Slaget ved Auerstadt melde, at den Preussiske Hovedarmee har tabt 22,000 Mand Fanger og 80 Canoner. Nordheim d. 20 Oct. Foruden den Mængde Feldtbagage, som passerer her igjennem, vedblive endnu Preussiske og Sachsiske Tropper uafbrudt at trække igjennem Staden. De Franske staae om trent 8 til 10 Mile herfra. J Egnen af Mühlhausen og Nordhausen mellem os og dem, i Eischfeld ved Heiligenstadt og Duderstadt, staaer imidlertid et Preussisk Corps. Her har længe allerede været et stort Preussisk Magazin af Meel, Havre, Ho og Halm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Berlin d. 22 Oct. Vi love os det bedste Udfald af Marquis Lucchesinis Sendelse til Hovedqvarteret; han afreiste for nogle Dage siden. Vi haabe, at der strax efter de Franskes Jndmarchering i vor Stad vil sluttes en Vaabenstilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den Franske General Denon vil indrykke her i Morgen over Potsdam med 12,000 Mand. Den Bestyrtelse og Skræk, som Tingenes nuværende Stilling i Begyndelsen opvakte, har lagt sig noget. Foruden den sædvanlige Borgermilits, har endnu et Corps af unge Mennesker organiseret sig, for at vedligeholde Orden og Rolighed. Kjøbmandstanden har besluttet, at den aldeles ikke vil tilstede nogen Forandring i Henseende til Forpligtelser, Udbetalinger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
De Franske ere ankomne i Treuenbiezen og Potsdam, hvor de iagttage god Krigstugt. Dronningen ankom d. 19de i Stettin, og reiste derfra d. 20de til Custrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Det Russisk Keiserlige Gesandtskab er afreist fra Berlin til Stettin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den 18de har man i Niemburg begyndt paa at sløife Bygninger og Hauger i et District af 150 Skridt omkring Fæstningsværkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
J Hannover besørge igjen Borgerskabet Vagterne; de Preussiske Ørne ere tagne ned, og man undertegner igjen, Kongelig Churførstelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den 20de rykkede de Franske, under Prinds Murat, ind i Halberstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Den 18de om Eftermiddagen ere 15,000 Mand Franske i bedste Orden marcheret igjennem Leipzig, og gaaet d. 21de ved Wittenberg over Elben. De betalte i Leipzig Alting contant. Man havde udspredt, at Lord Landerdale er bleven anholdt af General Brune i Boulogne, fordi Engellænderne, skjønt forgjeves, atter have prøvet paa at ødelægge Flotillen, men det er vist, at Lord Landerdale er ankommen den 11te sildig om Aftenen til Bologne og at han den anden Dag er afseilet med sit Følge til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Det Vigtigste, som de sidst ankomne Engelske Tidender, der gaae til d. 14de d. M., have medbragt, er følgende. London d. 14de. I Gaar er Lord Landerdale ankommen her. – J Fredags Aften ankom Baron v. Jacoby Kløst her. - J Søndags havde han en Conference med Lord Grenville og Lord Howick. Strax derpaa blev der holdt to Cabinetsraad. - General-Postamtet har givet Befaling, at Paquetbaadene i Fremtiden atter skulle gaae over Curhaven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
Skræderdreng C. W. Koch i Glogau, som Natten mellem d. 26 og 27 Nov. d. A. myrdede sin kjødelige frugtsommelige Moder, sin Stedmoder, og sin 8 Aars Halvsøster, er d. 25 Sept. bleven først kagstrøget og derpaa radbrækket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
En Snedkermester Thielemann i Berlin har opfundet en ny mechanisk Indretning til lettere, sikkrere og nøiere at stemme Guitarer. Det Kongel. Berlinske Academie for dannende Konster og mechaniske Videnskaber har skienket denne Opfindelse sit bifald, og Opfinderen har faaet 6 Aars udelukkende Privilegium paa at forfærdige dette Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-28
J Hoyd's Evening post paastaaes, at Jeetrome Bonaparte skal være Jødernes Konge, at Jerusalem er bestemt til hans Residen og at der allerede er sluttet en Tractat desangaaende med den Tyrkiske Ambassadeur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Rapport fra Langeland d. 1 Sept. D. 31 August lagde en Kutterbrig sig tæt under Steengaards Skov og beskjød vore Strandposter. Jeg formodede strax, at der skulde sættes Folk i Land, og commanderede 2 Jægere til at modtage dem paa behørig Maade ved Landingen. Jeg selv tog 12 Dragoner og reed langs med Stranden. To Barkasser vare ikke langt fra Landet, men de gik bort, da de faae &c. Lieutenant B. reed lod Steden af mig og Dragonerne har os. Pludseligen hidsede de to Barkasser Seilene op, roede af alle Kræfter og gave os to Kartætskeskud, som fløi imellem os, uden at beskadige enten Mennesker eller Heste. Jeg trak mig derpaa til Skoven, for ikke, nødvendigen, at udsætte Folkene for Canonilden. Barkasserne gik tilbage til Skibet. Jeg gik frem med W., for fremdeles at observere Fiendens Foretagender. Neppe vare vi blevne synlige for Skibet, førend de gave os tvende Skud, den ene Kugle gik forbi os paa høire, den anden paa venstre Side. Jeg lod Kuglerne grave ud og fandt, at det var ottepundige. Briggen blev ved at give Jld, men uden Virkning. Henimod Middag kom en lille Brig til, som lagde sig endnu nærmere til Land, fyrede stærkt og skjød ofte Grene ned af Træerne Da Aftenen stundede til og Barkasserne havde begivet sig bort, commanderede jeg 6 Jægere og 4 Dragoner paa Vagt. Med største Fornøielse forsikkrer jeg, at saavel Jægere som Dragoner vare raske og aldeles ligegyldige ved Canonaden. Fienderne morede sig med at skyde og kaste Jldkugler, hele Natten. Jeg lod bringe en Piece til Skoven, for at vise, at vi ogsaa havde Midler til at tage imod dem, dersom de vilde i Land. J Dag forholde de sig dog rolige og skyde ikke mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Paa en Circulair Skrivelse, som Hr. Kammerherre Stiftamtmand v. Gersdorff i Fyen har ladet gaae omkring, for at erfare, hvad Beholdninger af Rug der maatte findes i Landet, som i paakommende Tilfælde kunne faaes tilkjøbs, har Hr. Kammerjunker v. Petersdorf til Einsidelsborg og Kjørup tegnet saaledes: "Paa disse Gaarde er omtrent en halv Snes Tønder gammel Rug, som strax ere til Tjeneste, og, hvis nødig, skal jeg see derhen, at jeg endvidere kan indsende omtrent 6 Tønder daglig af ny avlet Rug, alt uden mindste Betaling, eller Godtgjørelse for Leverancen, saalænge vor Konge Residents er beleiret. - Baron Rantzau Lehn har forskrevet sig at ville levere til 8de September: til Nyborg Fæstning 15 Tønder Rug uden Betaling. Grevinde Reventlau paa Trolleborg 10 Tdr. Rug, ligeledes Forpagteren samme Sted 10 Tdr., Rasmussen paa Rynkebygaard 2 Tdr., Grev Schaffalsky 10 Tønder, alle uden Betaling. Fremdeles har Hr. Kammerherre v. Schumacher, der med megen Jver søger at opmuntre flere til at følge deres Medbrødres roesværdige Exempel, indberettet, at selv den ringere Almuesmand neppe trænger til slig en Opmuntring, da allerede flere uopfordrede havde viist sig redebonne dertil. Ullebølle og Ullerup Sogne, som ligge 6 Mile fra Nyborg, have til Fæstningen sendt Gryn, Ærter, Malt, Rugmeel, og Brød. Disse ædeltænkende Mænd have, foruden deres egne Hjerters bifald, ogsaa den Glæde, at vor elskede Fyrste har ladet dem tilkjendegive Sin naadigste Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Af 6 paa Ebeltofts Rhed liggende Skibe bleve ved et Angreb 4 opbrændte og 2 slæbte Fienden med sig. Man siger, at et armeret Skib Dagen forud havde bragt de Engelske Krigskibe den Ordre fra Admiral Gambier: at opbrænde alle de Skibe, som de finde paa vore Kyster, Langs med den Jydske Kyst ligger og endeel Krigsskibe, hvis Hensigt sikkert er, at løbe i Land, naar Leilighed gives, for at faae Proviant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Jblandt flere til Engelske Havne opbragte Danske Skibe, har den Engelske Brig Constant taget 6 Grønlandsfarere. Som Grund til Ordren om at opbringe alle Danske Skibe anføre Londoner, Breve den Omstændighed, at man i Dannemark har befalet at arrettere Engellænderne og at lægge Beslag paa alle Engelske Varer. – Ret som Fienden vilde, at vi uhævnet skulde taale hans første skjændige Angreb, det han ved denne Leilighed snedigen fortier -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Det Danske Cadetskib, hvorpaa endeel SøeOfficierer og Cadetterne befandt sig, er i god Behold indløben til Frederiksværn i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J Kiel er nedsat en Commission for at undersøge, hvilke Varer der maatte være Engelske Jfølge en Kgl. Dansk Resolution af 24 Aug. er ansat en Regjeringscommission for Norge med udstrakt Fuldmagt, der har Sæde i Christiania. Den bestaaer af Prinds Christian af Augustenborg, Stiftamtmand Moltke og Etatsraad Falsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Fra Colding er under 31 August udstædt en Kgl. Rappel og Generalpardon for Alle af den Kgl. Land= og Søe, Etat, som befinde sig udenfor Landet og ufortøvet vende tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Ved Circulaire fra det Kgl. General-Postamt i Rendsborg af 20 Sept. er befalet, at de Brev noster, som paa Grund af de indtrufne Krigsuroligheder ere blevne tilbageholdte i Nyborg, skulle af Postmesteren sammesteds aabnes og de der befindende til Sielland, Lolland, Falster, Møen og hosliggende mindre Øer bestemte Breve udtages og portofrie tilbagesendes vedkommende Postkontoirer, for fra disse at tilstilles Afsenderne, hvorhos iagttages, at den Porto, hvortil Brevene ved Afsendelsen have været ansatte, erlægges af Afsenderen ved Modtagelsen, og at ingen Postpenge godtgjøres for de tilbageleverende Breve, der have været afsendte Franco. Ligeledes kunne de til forommeldte Øer addresserede Bancobreve og Pakkepostsager, som af Afsenderne maatte forlanges udleverede, tilbage sendes mod Erlæggelse af anordningsmæssig Retour Porto fra Nyborg til Afsendelsestædet. J modsat Fald blive de henliggende i Fæstningens Depot paa Afsenderens egen Risico og uden Ansvar for Postvæsenet, Breve, som ikke tilbagefordres, maae henligge i Bevaring paa Postcontoirerne, indtil Communicationen igjen er aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
De Engelske have nu ogsaa begyndt at nærme sig Faaborg fra de Brigger, som ere stationerede imellem Als og Ærøe. Onsdagen d. 30 Sept. kom Kjøbmændene Plouges og Hempels Galease, ført af Skipper Winning, hjem fra Kjøbenhavn, forsynet med Engelsk Pas. Da det var en Storm med Regn og Tykning, ændsede Skipperen ikke de Engelske Skud, men løb lige ind til Byen. Strax kom 2 bevæbnede Chalouper fuld med Mandskab og forfulgte ham paa et godt Bøsseskud indtil Skib broen; men da de fik Husarerne, 20 Mand af Landeværnet og Byens Borgere at see under Gevær og hørte Trommerne gaae, vendte de om og seilede ud efter en anden af Plougs Galeaser, som førtes af Skipper Knud Mogensen og kom bag efter hiin ligeledes med Engelsk Pas fra Kjøbenhavn. Den ne toge de og bragte Skib og Folk ud til Cutter briggen, holdt ham fast i 2 Dage, tog en Læst Steenkul fra ham, som de betalte med 3 Guineer, og lode ham derpaa afseile. Den 2den d. M. gik den ene Brig til Ankers i Dyreborg Gab, og laae der endnu i Løverdags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Den 28de Sept. ankrede en Cutterbrig saa nær Sønden for Lyse, at man ganske tydelig kunde see Mandskabet paa den. Mod Aften kom en meget større og ankrede tæt ved den forrige. Søen var oplyst af en stor Laterne, som brændte fra Sopper af det første Skib. Om Formiddagen den 80te, do Dens Beboere haabede, at afvigte Mars Storm havde drevet disse ubudne Gjæster fra Landet, kom endnu en mindre til og ankrede ved de andre. Ved Middagstid faaes 2 Barkasser i Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Rygtet om Fiendens Ankomst samlede Alle i Vaaben, som bestod af Bøsser og Forke. 2 Barkasser nærmede sig virkelig ogsaa Landet; men uagtet en Lieutenant gjentagne Gange raabte Ordet Fred og forlangte Proviant for Betaling, og uagtet denne lille eenlige Øe daglig seer sig omringer af en overlegen Magt, blev det dem standhaftig afslaaet, hvorpaa de igjen søgte rum Søe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Fra H. K. H. Kronprindsens Hovedqvarteer, er under 17 Sept. udgiver en nærmere Forskrive for Brugen af Signaler ved Kystmilicen i Hertugdømmene. J samme fastsættes blandt andet, at naar kun et saa lidet Antal Fiender nærme sig Landet, at det tilstædeværende Militair eller Kystmilice er tilstrækkelig til at bemestre sig samme, skal intet Signal gives til Understøttelse. Er den fiendtlige Magt noget større, betegnes det ved et enkelt Rog eller Jldsignal og enkelte Slag med Kirkeklokkerne kommer Fienden med stor Magt, antændes 2 Signaler og ringes til Storm, for at samle hele Egnens Kystværn. Til Signaler bruges om Dagen et Halmknippe, som blødes udvendig i Vand før det antændes, hvilket giver en stærk og tyk Røg fra sig, og om Natten gamle Tjæretønder, hvis øverste Bund er udslaaet og med Huller borede paa Siderne, for at befordre Trækluft. Naar stærk Blæst eller Regn hindrer Signaliseringen, skal det Jndtræffende strax meldes videre ved ridende Staf fetter, til hvilken Ende i Nærheden af enhver Signal=Station skal holdes en Hest i Beredskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Af det til Nytaar 1805 under Kongel. Garantie aabnede Laan blev efter Bestemmelsen den 1ste d. M. udtrukker et Nummer paa Banken i Altona, som var No. VII Til Viborg ankom d. 27 Sept. følgende krigsfangne Engelske Officierer, som i nogen Tid have opholdt sig her i Odensee: Capitain Sir Carles Dobson, Esc. Lieuren. Sir Archinson Brigham, Eg; Gentlemann, Sir Thomas Dobson, Esg. Secretair Sir Anderson, med deres Tjener Marine=Sergeant John Hauwood.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Følgende Understøttelses Bidrag ere allerede indkomne til Dhrr. Zahrtmann og Just i Viborg: Fra Doctor Degen i Viborg 5 Rdlr., fra Beboerne i Dangberg, Mønsted og Smollerup Sogne, indleverede ved Kapellanen Hr. Hegelund, 65 Rdlr. 1 Mk. 11 s. Fra Sognepræsten i Dang berg, Hr. Hegelund 10 Rdlr. Fra Hr. Kjøbmand Buchwaldt i Viborg 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
JFridericia har Magistraten ogsaa maattet advare imod Aager med Smaamyndt og udlovet en Præmie af 5 Rdlr. for den første, som beviislig opdager og angiver en saadan Aagerkarl, Den 21 Septh., er Overrabbineren for de Høitydske Jøbemenigheder i Altona, Hamborg og Wandsbeck, Hirsch Benjamin, død i Altona i en Alder af 6 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrivter, 3die Qvartal 1800, har Capit. Abrahamson beskrevet en nylig opdaget Runesteen paa en Høy ved Glavendrup Bye i Skambye Sogn i Fyen, som Hr. Dr. Simonsen meget nøiagtig har kove ret. Stenen har en uformelig Figur og er i den ene Ende 3 1/2 Alen høi, men i den anden over 4 Alen. Baade paa de to brede og paa den smalle Side ere Runerne indhuggede, som give følgende Mening: Paa Forsiden, Ragnhild satte denne Steen efter Ala Sølve, gode Ven - - tappre Mand." Paa den anden Side: "Alas Sønner gjorde denne Høi efter deres Fader og hans Kone efter sin Mand. Men Sure reiste disse Ruiner efter sin Herre. Thor huggede disse Runer." Paa den smalle Side er Meningen mere uforstaaelig. Følgende antages for rimeligt: "at indhugge beskyttede han, som førte denne Steen hid, til Amindelse af denne brave Mand. - Stenens Ælde kan sluttes deraf, at her ingen puncterte Runer findes, saavelsom at Stenen, der unægtelig er bleven opsat paa Høiens Top, har faaet Tid til at synke ved sin Tyngde saa dybt ned i den, at nu ikke uden den øverste Kant stod frem af Jorden. Monumentet torde da vel være et af de ikke mange, der ere ældre end Christendommen her i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Den af sine periodiske Skrivter og andre litterære Arbeider bekjendte Professor Olivarius i Kiel havde alt i sidstafvigte Sommer ladet anmelde Privat Forelæsninger over den Danske Ret sammenligner med den Romerske, Preussiske og Napolsønske, for at opstille Grundsætninger, der nu for Tiden kunde være passende for en almindelig Dansk Coder. Helmstadt er følgelig ikke det første Nordiske Universitet, som har taget særskilt Hensyn til den Napoleonske Lovbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Den i Provstegaardens Kielder brændte store og stærke Jern Stiftskiste vedkom allene Stifts provstiet og indeholdt mange af dets Protokoller og Documenter. Dog bleve dette Embedes betydeligste Pengepapirer og enkelte af dets Protokoller reddede i en brandfri Kielder paa Nørregade ved Hr. Conferetsraad Holtermans Godhed. Stifts arkivet, som ogsaa i gamle Dage kaldtes Stifskisten, og findes hos Biskoppen, er i Behold.