JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Hvorvidt de herværende Blade ere komne i deres politiske Paastande, kan man - siger Correspondenten - see af følgende synderlige Foregivender: De mange Tropper - sige de – som Porten har samlet, og endnu vedbliver at samle ved Adrianopel, ere bestemte til en gandske anden Hensigt, end at tugte Romeliens Rebeller. Naar vore Tropper gjennem Tyrol ere trængte ind i det østerrigske, vil Porten erklære Østerrig Krig, dette er Aarsagen, hvorfor saa mange Tropper sammendrages. Forresten hedder det nu her, at Jndbruddet i Tyral først vil skee, naar de sydlige italienske Staters Skjæbne ved Fredslutninger er afgjort, hvilke man troer snart at maatte følge paa Buonapartes eftertrykkelige Foranstaltninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Over Fredsunderhandlingerne med Neapel veed man intet videre; men vist er det, at den spanske Ambassadeur Marqvis de Gallo har begyndt Negotiationerne med Barthelem i Basel, og man venter denne Gesandt om kort Tid her i Paris. Spanien skal meget interessere sig for denne Fred. Alt paa nogen Tid tillod Soldaterne, særdeles af Politielegionen sig, og Conventarenadererne sig Trudsler og Voldsomheder mod Borgerne, for at skaffe Manda terne Pengecours. Da disse ikke straffedes, fristede de til større Forsøg. Sidste Onsdag brød en Mængde Soldater og Qvinder tidlig ind paa Torvet, borttog med Magt Levnetsmidlerne med Assignater beregnede til 30 for 1, og for Mandater efter det, de lød paa Bager boden paa Palais Royalpladsen blev reent udplyndrede. Endelig gjorde stærke Patrouller og en hyppig Regn Ende paa dette Udstyr, hvori Jacobinerne skulle have havt Deel, for om mueligt at iværksette en Deel af Baboeufs Plan. Disse Uroeligheder skulde et Par Dage derpaa været fortsatte, for om mueligt at afstedkomme en Plyndring, da man tilskrev Directoriet Mandaternes Mispriis, og raabte: havde Drouet og Baboeuf triumpheret, vare de komne al pari. Men ogsaa nu tilveyebragtes Orden ved stærke Patrouller.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Nederelben, den 14de Julii. De fra Frankfurt indgangne Beretninger om hvad der til den 8de Julii ved Lahn er hændet, melde: at den den 6te ved Limburg, har staaet en meget hidsig Træfning, i hvilken de Franske søgte at bemægtige sig en Broe, der forbinder Forstaden med Staden selv; men at de efter igientagne Angreb omsider af Wernecks Corps bleve trængte tilbage. Det, der endnu var tilbage af Limburgs Forstad, skal nu aldeles være ødelagt. Siden skal det den 7de ved Limburg og Wetzlar være kommet til hidsige Træfninger, hvis Udfald man ei endnu veed. Breve fra Hanau den 8de melde, Fra Schwalbach giver man os den Forsikkring, at Communicationen mellem Ehrenbreitstein og den østerrigske Armee over Øvre=Lahnstein endnu er an ben; at i Nassau, Eens, Nedrelahnstein, Horchheim og Pfaffendorff endnu ingen Franske ere at see. Alle Beretninger fra Wetzlar melde: at den østerrigske venstre Fløy er gaaet over Lahn, at dens Bagage er gaaet til Butzbach, og Tropperne i den faste Leier paa Galgebakken bag Wetzlar. Weilburg og alle Stæder ved Lahn, ogsaa Broen ved Lean er besat med Østerrigere og Kanoner. Endnu drives Arriergaarde paa hiin Side Lahn; derimod rykker General Jourdan frem med 7 Divisioner, hver paa 10000 Mand. Det østerrigske Corps, som stod ved Dillenburg, trak sig den 5te til Giessen; fra Wetzlar og i Almindelighed fra alle Egne omkring Lahn flygter man nu paa nye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Ved Overrhiin have de Franske den 2den og 3die gjort et almindeligt Angreb, der paa begge Sider skal have været meget morderisk. De ere derpaa virkeligen trængte ind i Kinzingerdalen, deres høire Fløy, som stod mod det condeiske Corps, er trængt frem den 3die til Herbersheim og Ettenheim; deres Centrum til Halsach i Kinzingerdalen, og den venstre Fløy til Bühl og Egnen ved Baden. De have og bemægtiget sig den af Keiserlige og Rigstropper besatte Skandse paa Kniebisbiergene, og stode om Morgenen den 5te imellem Freudenstad og Nagold. Fra Durlach meldes den 6te, at et Corps Franske den 5te af Østerrigerne bleve slagne nær ved Rastadt; de Franske skal da have mistet 600 Mand Fangne og 12 Kanoner; men om Eftermiddagen igien angrebet og slaget Østerrigerne. Den franske Division, der har bemægtiget sig Kniebisbiergene, besat alle Passer i dem, og været i og omkring Freudenstad, bliver holdt for at være 12 til 15000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Paris, den 5te Julii. J en Depeche fra Bunaparte, dateret den 26de Junii i Hovedqvarteret Pistoja, i det toscanske, giver han Directorium Underretning om, at Vaabenstilstanden med Paven og Neapel virkeligen er sluttet. Den neapolitanske Prinds Pignatello, som befandt sig hos Buonaparte, har derpaa sendt befaling til det neapolitanske Cavallerie, som befandt sig ved den østerrigske Armee, at det skulde marschere fra denne. J et Brev fra Salicetti til Directorium siger han, Vaabenstilstanden med Paven er sluttet. Bologne, Pavens ringeste Provinds, bliver i vore Hænder, tilligemed Revenna; og den pavelige have Ancona, hvis Citadel vore Tropper skal besætte, giør os til Herrer over det adriatiske Hav. J Forterne Ferrara, Urbino og Bologne fik vi 200 Metalkanoner, 7 til 8000 Flinter og meget Munition. Pavens Gesandter vil inden kort Tid være i Paris, for at afhandle Freden. Blandt de Malerier og Statuer, Bonn maae overlade os, har vi i Besynderlighed fordret Marci og Junii Bruti Buster. Drouet vil, som man troer, blive dømt ikke til Døden, men til at deporteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Wien, den 6te Julii. Officialberetningen om Krigstildragelserne kalder den ved Overrhiin af de Franske iværksatte Overgang en mægtig Diversion, den Fienden, som det lader, har gjort, for at skaffe sine ved Nederrhinen i Knibe bragte Tropper Luft. Jmidlertid frygter man i Publicum for, at den vil have de skadeligste Følger for Operationerne, saavel ved Nederrhinen, som i Jtalien, saa man ved Feldtogets Slutning, maaskee endog vil være fornøyet, om man faaer drevet Fienden over Rhinen igien. Ønsket efter Fred bliver derfor mere og meere almindelig og trængende; men til dets Opfyldelse er endnu ingen Udsigter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Frankfurt, den 9de Julii. Krigsoperationerne have saavel ved Lahn, som ved Overrhinen taget en for Østerrigerne meget ugunstig Vending. Efter flere Skiærmydsler den 7de ved Lahn, i hvilke de Franske viiste sig meget talrige, især i Skoven ved Wetzlar, forlod den keiserlige Armee i al Stilhed om Natten sin Stilling ved Wetzlar, trak sig til Butzbach, og rykker nu hen i vor Egn, i Leier ved Bergen; Morgenen derpaa den 8de rykkede da de Franske ind i Wetzlar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Ved Overrhiin har de Franske den 5te angrebet den hele keiserlige Forpostkiede, langs med Rhinen henimod Biergene, og det med stor Magt. Fægtningen varede under bestandig og hæftig Kanon og Musketild i 5 Timer; Østerrigernes venstre Fløy ved Bischveier og Cuppenheim blev hæftigst angrebet og tilbagetrængt. De Franske oprettede derpaa ved Murg stærke Batterier, forcerede Murg, over hvilken de Keiserlige maatte trække sig tilbage, trængte derpaa henad imod Rastadt, som de samme Aften Kl. 7 besatte. Det keiserlige Magazin i Bruchsal bliver bortført siden den 6te. Det condeiske Corps retirerer til Freiburg, og General Starans til Villingen. Allerede den 6te skal Stuttgardt være besat af de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
De Keiserlige trække nu i den faste Leier ved Bergen i det haniske, bekiendt af Broglios Seier i 7 Aars Krigen over Prinds Ferdinand; dog troer man ikke, de, efter de Keiserliges Vanheld ved Overrhinen, vil der kue den franske Overmagt, men at de derimod snarere vil betiene sig deraf til at bedække deres fulde Tilbagetog over Mayn, ved hvilket vor Stad da vil staae de Franske gandske aaben; af Frygt herfor, have mange af de rigeste Jndvaanere allerede forladt, og endnu forlade vor Stad. Ehrenbreitstein er paa nye blokeret af de Franske, og den darmstadtske Fæstning Giessen sperret af dem. Fra Basel mælder man, at de Franske den 2den ere ved NeuBreisach gangne over Rhinen, og de have ogsaa tilbagedrevet de Keiserlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Altona, den 15de Julii. Over Holland ere følgende nærmere Efterretninger om de nyeste Krigsbegivenheder indgangne: Nienvied den 6te General Lesevre, om hvis Colonne man i nogle Dage ikke havde hørt, er marscheret giennem det cølnske Sauerland og Wephalen, tournerede Fienden i sin fortreflige Stilling ved Neukirchen, og til samme Tid at Collond og Bonnard gik over Lahn, angreb Østerrigerne i Flanken, dræbte 2000, og fangede ligesaa mange. (Det samme mælde Breve fra Wesel). Cøln den 8de. Den hele Sambre= og Maas=Armee gik i Overgaars over Lahn, hvorfra Østerrigerne trække sig tilbage til Frankfurt. Moreau udbreder sig i det durlachske, og kan han holde sig der, vil Manheim, Mayntz og Ehrenbreitstein snart være afskaarne og omringede, og Østerrigerne tvungne til at retirere til Franken. Kellermann skal være rykket igiennem Graubunden, og have indtaget Staden Bregenz i Forøsterrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Kiøbenhavn, den 18 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-18
Barom. S. V. 20 Varme. Julii. S. S. V. N. V. S. S. O.S. O. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Kiøbenhavns ag Aar. No. lan Olsen. huus. lann.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Post-Tidender. tilslutter, Fredagen, den 22 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Philladelphia, den 17de Mai. Debatterne aabnedes igien i Kongressen den 14de April med Publicums største Deelagtelse, og taltes fra begge Sider med de kraftigste Grunde for og imod hele Tractaten med Engelland, tit ikke uden Hidsighed, men dog selv af de strængeste Modstandere med megen Agtelse for Præsidenten. Man hørte, foruden hvad i Aviser og Flyveblade var sagt om Tractaten, endnu mange ny Argumenter, men langt flere imod end for Tractaten. Dette varte med noget Afbrud indtil 30te April, da Dearborn efter hævet Committee foreslog en alt af flere Modstandere yttret Erklæring, at antage Tractaten, saa slet den var, siden de sidste 18 Artikler først bleve gyldige to Aar efter Freden, og man haabede, at midlertid virksomme Forholdsregler til at forebygge fremdeles Jndgreb i Neutralitetsrettighederne, vilde blive tagne. Ved en Forseelse af Optælleren, erklæredes Stemmerne over dette Forslag at være lige, og Taleren Dayton af Nyersey erklærede for Forkastelse. Nu blev blot det Spørgsmaal tilovers, om Huset skulde give Love til at fuldbyrde Tractaten med Storbrittannien, hvilket, da alle Repræsentanter dertil vare indkaldne, med 51 mod 47 Stemmer, altsaa med en saare ringe Majoritet blev bevilget. Siden den Tid ere Partierne, i det mindste udvortes beroeligede, og vilde være det langt mere, naar ikke gandske uhørte Klager over americanske Matrosers Borttagelse bestandig indløb, da de engelske Krigskibe ikke blot borttoge i Engelland fødde americanske Borgere, men og unægtelige Americaner, selv anseelige Familiers Børn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Den engelske Navigationsact erkiender enhver for engelsk Borger, der har staaet to Aar i engelsk Tieneste; men dens Regiering vil ikke lade alle de i de foreenede Stater, siden Freden boesatte Engelske, gielde for Americaner, saa at 1/2 Dele af de sydlige Stater kunne presses til engelsk Tieneste. Kongressen har imidlertid sendt en egen Agent udtrykkelig til London at giøre Forestillinger derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Under Debatterne indløb en stor Mængde Ansøgninger allevegne fra, for og mod Tractaten; dog var der langt flere af de sidste Næste Brev vil afgiørende kunde mælde om Engelland vil fuldbyrde Tractaten, og til første Junii udlevere Forterne, til hvis Modtagelse vi føye alle Anstalter. Skeer ikke det, og ophøre ikke Caperierne, og Menneskepresningerne, kan man i næste Kongres vente meget bestemte Forholdsregler mod Engelland. Cimcinnaterne have nylig igien eenstemmig valgt Washington til Præsident. Mangfoldige Kiøbmænd her i Staden have indgivet en Memorial, hvori de klage, at dem paa de franske Øer, og tildeels af disses Regiering forholdes henimod to Millioner Dollars, for leverede Levnetsmidler o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Den 6te May optoges den ny Stat Osto i Forbundet, da det viiste sig, den alt havde over 90000 Jndvaanere. Samme Dag foreslog S. Smith et Forbud, at ingen Priiser skulde sælges i de foreenede Staters Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Tractaterne med Frankerig og Engelland forbyde dette allerede, i Henseende til de nu krigførende Magter; men man er allerede betænkt paa det Tilfælde, at Spanien skulde blande sig i Krigen, og vil ved denne Lov forebygge de engelske Caperier fra vore Havne, at vedtages med stor Pluralitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
London, den 8de Julii. Det Rygte, at et Fredsbrud med Spanien skulde forestaae os, vedvarer endnu bestandig, og de Foranstaltninger, der føyes, for at forstærke Garnisonen i Gibraltar, give dem stedse meere Vægt. Foruden det nylig didskikkede Artillerie, skal og endnu en Gardebataillon have faaet befaling at indskibe sig i samme Hensigt. (Skulde det fra Jtalien mældte Rygte være sandt, at de Engelske fra nu af borttage alle Skibe, der fandtes paa de genuesiske Kyster, og deriblandt alt havde taget et spansk, meenes Krigen mellem Engelland og Spanien at være uundgaaelig. Ogsaa de parisiske Blade anfører en Erklæring af Hertugen af Alcudia til den engelske Gesandt i Madrid, i Følge hvilken Spanien vedgik, hvis Engelland ikke samtykkede Almeenfreden, at vilde foreene sig med de Magter, der med Vaaben søgte at bringe Engelland til at frafalde sine overdrevne Fordringer).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
J forrige Maaned beløb vor Nationalgield sig til tre hundrede og tredsindstyve Millioner Pund Sterling, (ei saa meget langt fra to Milliarder Rigsdaler) 1755 beløb den sig kun til 72 Millioner. Hr. Pitt har, og efter nogle Tidenders Forsikkring, efter tre Dages Conference, af Banken har faaet et Laan paa 200000 Pund Sterling, for at betale en Deel af de tilbagestaaende Lønninger til Kongens Huusholdning, der har for 6 Qvartaler tilgode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Boghandler Caton var i Onsdags igien i Forhør for et af ham forlagt Nidskrift mod Konge, Regiering, Religion, Geistlighed (!) Love, Dommere, Armee, og hele Samfundet, under Titel. Oversyn af Borgerpligterne for Medlemmerne af det londonske corresponderende Selskab, tilligemed Anmærkninger over den hemmelighedsfulde Efterladenhed af Statssecretairen, i Henseende til dets sidste Adresse til Kongen. Kronadvocaten kaldte denne Bog et Skandskrift (!!!) der ødelagde alle Moralitetens Grundsætninger og Følelser, og løste alle Samfundets Baand. Det inddeeler Engellands Jndvaanere i to Classer Tyranner og Slaver, og regner blandt de første alle Øvrighedspersoner, Præster, Soldater, Lovkyndige, o. s. v. og blandt de sidste alle dem, som blot staae under Lovene. Om Religionen siger Forf. at Mosis og flere den hellige Skriftes Bøger ligne de med Spindelvæv bedækkede Statspapirer, og aldrig ere skrevne af dem, hvis Navn de bære. De Edsvorne betænkte sig intet Øieblik paa at afsige Kiændelsen Skyldig, og der vil følge haard Fængsels og Pengestraf paa Overdommerne Lord Kenion holdt herved en Lovtale over Christendommen. Jeg er en Britte, sagde han, og som en saadan kan jeg ikke tilstæde, at Lovene, som Statens Grundpillere, giøres vakklende ved saadan Afsind, men paastaaer med Rigets gamle Baroner: Nolumus Anglig leges mutari. (Vi ville ikke, Engellands Love skulle forandres). Men jeg er ogsaa en Christen; de Edsvorne ere Christne, thi de have gjort Eed paa Evangelium, og den største Deel af de talrige Tilhørere ere Christne. Jeg spørger, om vi, som saadanne, kunne tilstæde, at den hellige Religion, som vi bekiende, og dens Tienere (?) offentlig bespottes: Jeg har med Afskye hørt, og læst Jndholden. Man kalde det Overtroe, jeg takker Gud, at jeg er opdraget i saadanne Grundsætninger, og skal aldrig opgive dem. Paa dem grunder jeg ikke blot min nærværende, men og min tilkommende Lyksalighed, saa mangelfuld endog min ufuldkomne Menneskedyd, og mine Pligters Opfyldelse kan have været. Disse Ord (som den hamborgske Correspondent forsikkrer at giøre hans Hierte megen Ære) sagde han under en høytidelig Stilhed, og hele Tribunalet skal have været rørt indtil Taare (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Regensborg, den 7de Julii. Det hannoverske Ministerium har anmeldt det keiserlige Hof i Wien, at Samlingen af den Observations Armee, hvortil Hannover samvirker, ingenlunde skal hemme den østerrigske Armees Operationer, og at dens Hensigt i ingen Henseende strider mod den tydske Rigsforfatning, da den blot indskrænker sig til at forsvare det nordlige Tydskland. En lignende Erklæring har og det preusiske Hof ladet meddele det vienske. Den brunsvigske Rigsdagsgesandt Gemmingen har nylig i en Note underrettet den keiserlige Con commissarius om de til det nordlige Tydsklands Betryggelse føyede Anstalter, med Tillæg, at Hertugen, ligesom Kongerne af Preusen og Storbrittannien ønskede, at Keiseren vilde bifalde disse i alle Maader constitutions rigtige, til Selvbevarelse, og Selvforsvar, sigtende Forholdsregler, da herved aldeles blev gaaet frem efter Keiserens rigsfaderlige Sindelag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Basel, den 5te Julii. Den bekiendte Marqvis Poterat er i Gaar paa Barthelems Foranstaltning her arresteret. Man taler om en Seperatfred mellem Frankerig og Riget. De Franske ere ogsaa mellem dette og Freiburg gaaet over Rhinen, og de Keiserlige, der kun bestod af 3 Batailloner og en halv Division Husarer, have draget sig tilbage. Freiburgerne have søgt om et Beskyttelses-Brev hos Barthelem, men forgieves. Alle Militairdepots, Reserveartillerie, Krigscasse o. s. v. er gaaet derfra, saavelsom alle Emigranter. Ogsaa Günzburg, Ulm og Eslingen rømmes, saavelsom Tübingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Breisgau, den 5te Julii. De Franske der vedNybrisach ere gangne over Rhinen, ere 15000 Mand stærke, ogsaa ved Huningen vil de gaae over. Condes og Tydskernes Tropper vige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Jtalien, den 9de Julii. Den 29de Junii har Citadellet i Mayland overgivet sig med al Artillerie, Magaziner, Casser, o. s. v. Livorno er besat den 28de, og de Franske have der forefundet saare betydelige engelske Magaziner. Ligeledes have de med 6000 Mand besat den genuesiske Havn Spezzia, og ikke blot forlangt af Genua, men og af Spanien, at lukke sine Havne for Frankerigs Fiender. Ogsaa Loretto med sine Skatter er i de Franskes Hænder. Den engelske Admiral Jervis skal true med at bombardere Livorno. Efter Beretningen fra Jtalien, skal Paven være saa syg, at han alt skal have gjort Testament andre Tidender mælde ham død). Vilkaarene, hvorpaa han har faaet Vaabenstilstand, er, at afstaae Ferrara, Bologna og Faenza, frasige sig Vengissin og Avignon, lade de franske Commissarier udtage 100 Malerier, Buster, Vaser og Statuer, hvoriblandt J. Bruti Buste af Bronze, og M. Bruti af Marmor; ligeledes som hundrede Mannskripter, fremdeles erlægge 21 Millioner Livres franske Penge, 15 Millioner og 500000 Livres i veede Penge i tre Terminer Resten i Vare, og inden 6 Dage overgive de Franske Eftadellet Ancona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Triest, den 1ste Julii. Da de Franske nu have Ancona inde, hvorfra de i 24 Timer over Golfen kan paa Baade komme til det værgeløse Fiume, er man nu saare bekymret for dette. (Jsær, hvis det var sandt, at Venedig vilde levere Tropper og en Flode til at erobre Triest, Fiume og Friaul.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Wien, den 9de Julii. Den wurmserske Armee paa Jtaliens Grændser er forstærket til 70000 Mand, og vil snart agere offensiv. De neapolitanske Tropper ere alt fra den. De Franske nærme sig stedse meere til Triest, men man er fuldkommen færdig at modtage dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
London, den 12te Julii. General Hoche, der nu har endt Chouanskrigen, drager 15000 Mand sammen ved St. Malo, og sætter alle Fiskebaade og smaae Fartøyer i Reqvisition, til at giøre en Landgang paa Jersey (?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Altona, den 17de Julii. De med Rigsposten i Gaar fra Frankfurt og Hanan indtil den 11te udgangne Efterretninger mælde om en Fægtning, der den 10de næsten hele Dagen har staaet ved Friedberg, tre Mile fra Frankfurt, og er faldet ud til de Keiserliges Forliis, saa at de endnu samme Aften retirerede til Egnen ved Bergen og Frankfurt, hvor de stod den 11te. Men den 12te erfoer man i Hanau, at de Keiserlige havde forladt denne Position, saa der altsaa for Staden Frankfurt ikke blev andet tilbage, end at aabne sine Porte. Den 13de siges de Franske at være indrykkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Kiøbenhavn, den 22 Julii. Den 12te Februarii er Stiftamtmand Torkild Fieldsted beskikket til 3die Directeur ved General-Postamtet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Den 29de April er Professor Medicinæ Designatus ved Kiøbenhavns Universitet, Aront Nicolay Aasheim, beskikket til Professor Physices ved bemeldte Universitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Den 6te May er Examinatus Juris Peter Henrik Barklay beskikket til Byeskriver i Rønne og Herredsskriver i Vester-Herred paa Bornholm. Candidatus Juris Johannes Krefting ligesaa til Notarius Publicus i Bergen. Den 27de Mai er Student Johan Peter Kiøbke beskikket til tydsk Præst for Kolonisterne paa Alheden og til Krarup i Aarhuus Stift. Den 10de Junii er Student Hans Jørgen Grundtvig confirmeret som Capellan pro Persona for St. Nicolay Meenighed i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Den 17de Junii er Personel-Capellan Anders Georg Müller confirmeret som Sognepræst for Giøe Meenighed i Aalborg Stift. Student Ove Christian Daae beskikket til Sognepræst i Wardehuus udi Trundhiems Stift. Samme Dag er Ole Johan Herløv Olsen confirmeret som Maaler og Vrager i Kiøge. Candidatus Chirurgiæ Alexander Christian Müller beskikket til Chirurgus i Arendal, samt Nedenes=Lehn og Raaboygdelanget. Den 24de er Sognepræst Hr. Jens Holst beskikket til Sognepræst for Øvre Guinnesdahls Præstegield i Christiansands Stift. Personel-Capellan Hr. Søren Michael Kastrup ligesaa til Sognepræst for Haae Præstegield i samme Stift. Brand-Assistent Arent Lund ligesaa til BrandDirecteur i Bergen, og Christian Kal ligeledes til Postfører ved den lollandske Post. Den 1ste Julii er Conferentsraad og Deputeret Josias Hoe beskikket til første Deputeret, og Conferentsraad og Deputeret Edvard Colbiørnsen til anden, og Justitsraad og Committeret Peder Wormskjold til tredie Deputeret i det Kongelige Rentekammer; ligeledes ere Kammerraad og Renteskriver Peter Evers, samt Capitain og Amtsforvalter Hans Nicolay Arctander beskikket til Committerede i bemeldte Kammer. Samme Dag er Sognepræst Hr. Johannes Monrad confirmeret, som Sognepræst for Øster Snede Meenighed i Ribe Stift. Den 8de er Examinatus Juris Søren Foglo confirmeret som Birkefoged og Birkeskriver, ved Friisholts Birk i Jylland. Student Mathias Gotschalck ligesaa som residerende Capellan for Dalum og Sanderum Meenigheder i Fyen. Samme Dag en Cancellieraad og Postmester Niels Munk beskikket til Post forvalter ved Kiøbenhavns danske ridende Post Contoir, og Cancellie-Secretair, samt Cancellist Rasmus Langeland Bagger ligesaa til Birkedommer i det Antvorskouske District i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
J Tallotteriets 608 Trækning i Altona, den 19de Julii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
AVERTISSEMENT. J Følge Hs. Kongelige Majestæts Bevilling af 13de Junii 1796 læst ved Hof= og Stads=Retten den 11te Julii næstefter, som tillader, at John Baptiste Surlaines paa St. Croix staaende Arv maae udbetales til hans Sødskende paa St. Croix, med Vilkaar, at de stille Borgen for skadesløs Tilbagebetaling, i Tilfælde, at benævnte John Baptiste Surlaine, eller nogen som til Arven maatte være nærmere berettiget, skulde melde sig, bliver bemeldte John Baptiste Surlaine, eller de af hans Arvinger, som maatte ansee sig nærmere berettiget til Arven, herved indkaldede, inden Aar og Dag at indfinde sig hos den Kongelige Regiering eller andre Vedkommende paa St. Croix med tilstrækkelige Beviiser. Kiøbenhavn den 18de Julii 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-22
Efter Fuldmagt A. C. Meinert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-25
Kiøbenhavns 5 Aar. No. alle min. Januar. min Junii.