Aalborg Stiftstidende, 1843-01-20
Man taler nu stærkt om, at Flenstofte og Frederiksgave Godser skulle sælges, hvilket vel ogsaa kunde være passende for at dække Jndkjøbet af Bernstorff. For Kjøbenhavnerne vil denne sidste Erhvervelse sikkert blive en Behagelighed; den skjønne store Park, som Mac Evoyafspærrede, og som rimeligviis vil blive forskjønnet, vil sandsynligt nu blive aabnet for Publicum. Kjøbet af MacEvoys forrige Palais her i Staden til Kronprindsen, hvorom nogle Provindsaviser have fortalt, synes at have været ugrundet, og vi have endog af velunderrettede Personer hørt forsikkre, at derpaa ikke har været tænkt. Det forekommer os heller ikke at være passende at lade Landets Kronprinds boe, saa at sige, tilhuse med en anden Familie, og det vilde blive Tilfældet her, da den franske Legation eier den anden halve Deel af Palaiet. (O. Th. Av.)– Man vil erindre, at der for et Par Aar siden opholdt sig her i Kjøbenhavn en Grev Lionel de Chabriklant, Attache ved det franske Gesandtskab, der gav Folk nok at tale om paa Grund af hans Pragt og Overdaadighed og ikke mindre paa Grund af hans Udskeielser - man vil saaledes erindre, at han gav et Bal for en Deel af Hovedstadens offentlige Damer –, hvorved han viste sig som en sand Pariser Løve, og heller ikke manglede den for en saadan Løve almindelige Egenskab: en betydelig Gjæld. At denne Hr. Chabrillant, der hører til en af de rigeste Familier i Frankrig, har fortsat det Liv, som her tildrog sig saamegen Opsigt, ogsaa efterat han var vendt tilbage til Paris, fremgaaer af en Retssag, som ifølge Gazette des Tribuneaux blev paadømt i Paris den 29de Decbr. sidste leden, og hvori Hr. Chabrillant spillede en Hovedrolle Det Resume, som hans Faders Advocat, Hr. Barroche, gav af Sagen, er i Hovedsagen følgende: Hr. Lionel de Chabrillant havde fra en tidlig Alder hengivet sig til sin tøilesløse Smag for Fornøielser, og de Udgifter, som disse foranledigede, oversteg ofte hans Evne. J Novbr. 1841 fyldte han først sit 22de Aar, og allerede var ikke alene den Deel af hans Mødrenearv, som han havde erholdt til sin Disposition, sat overstyr, men han bortskyldte ogsaa betydelige Summer, saasom: til Hestehandlere i Paris 13,700 Fr., til Lærredshandleren 1,335 Fr., til Guldsmeden 10,839 Fr., til Sadelmageren 6,368 Fr., til Tapetmageren 4,200 Fr., til Skrædderen 7,800 Fr., desuden 40,000 Fr. Danmark og en Mængde Klatgjæld, som han havde gjort paa sin Reise. Han kunde imidlertid endnu vente en betydelig Sum Penge som Rest af Mødrenearven, der forvalte des af Faderen, foruden hvad denne vilde efterlade, og da den unge Mands Letsinhed var bekjendt, fik en vis Hr. Boucharelles, en gammel Notar, der forhen havde havt at bestille med Familiens Sager, den Jdee, at tilliste sig Chabrillants Mødrenearv for Spotpriis. Boucharelles vilde unødig blotte sit Navn, og han fik derfor en vis Hr. Tronnoy til at paatage sig Sagen. Ved megen List og paa Grund af Chabrillants daværende Pengeforlegenhed overtalte man denne til at afstaae sin Mødrenearv imod at erholde 100000 Fr. i forskjellige Terminer; men af denne Sum erholdt han kun 12,000 Fres., da Hjælperne og Hjælpershjælperne maatte betales og andre Udgifter dækkes. Omsider fik Chabrillants Fader Sagen at vide, idet Boucharelles fremstillede sig som Eier af Mødrenearven; men Notaren blev skuffet i sin Forventning; Faderen indledede en retslig Undersøgelse, og denne har klart lagt Bedrageriet for Dagen, hvorfor ogsaa Retten har erklæret den imellem Chabrillant og Trannoy paa Boucharelles Vegne stipulerede Contract ugyldig, idet Chabriklant kun er pligtig til at tilbagebetale de 12,000 Fr., som han har erholdt af de laante 100,000 Fr. Sognepræen for Gladsaxe og Herløv Menigheder Provst Otto Grundtvig (Digteren N. F. S. Grundtvigs ældste Broder) er død i Løverdags efter nogen Tids Svagelighed, men dog uden foregaaende Sygeleie. Den Afdøde, der var gift med en Datter af Biskop Balle, var tidligere Provst paa Lolland. (Dag.)- Antoine Bournonville (den nuværende Ballet mesters Fader) var født den 19de Mai 1760 i Lyon, modtog sin første Uddannelse i Wien under den berømte No verre, dandsede 1780 og 81 paa de kgl. Theatre i Paris og London, engageredes 1782 som første Solodandser i Stockholm, hvor han blev indtil 1792. Da han i dette Aar var paa Gjennemreisen til Paris, debuterede han i Kjøbenhavn, og efter Gustav den Tredies Død Ansættelse her som første Solodandser og Lærer, i hvilken Stilling han fungerede indtil 1823, da han afgik med Pension, og hans Virksomhed i denne Tid her som Dandser, Mimiker og Dandse-Compositeur er noksom bekjendt. Han døde den 11te ds. paa Fredensborg Slot, hvor Kongens Liberalitet havde skjænket ham et yndigt Asyl for hans Alderdom. (Berl. Td.)