JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 30te April og i Siellands Landsting den 2den Maji sidstl., ere Creditorerne i afg. Bodil Marie Andersdatter, og forhen afdøde Mand, Sandmand Mads Olsens fælleds Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig for Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; hvilket ydermeere herved vorder bekiendtgjort. di Gientofte er et Lyststed med en stor indhegnet Hau NB. Uge til Kiøbs eller til Leye at bekomme, hvorom accorderes med Bierg i Skidenstrædet Nr. 171. Den 2den Maji, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, er udi Thye Land, Agger Sogn, løs af Havet uden levende Folk inddrevet, et stort Skibs Vrag, hvorpaa alene var Fokkemasten, og de øvrige afbrækkede i aaben Søe. Desuden befandt tes, at Seilredskaberne, Folkenes Kister og Klæder, SkibKiøkkentøiet, Koie=Klæder, var borte, in Summa alt hvad som henhører til Skibs=Inventarier var for største Deelen borte Da nu tillige Agter=Speilet, Gallionen af Skibet, og Ski dets Navn i Søen var forloret, saa var alt Kiendemærke saavel til nogen Eiermand, som Stedet hvor det maatte høre hiemme aldeles umuelig at udfinde. Ladningen, som af det sønderslagne Vrag blev opkastet ved Strandbrederne, paa Distane af 5 til 6 Mile, bestod for største Deelen i 14, 12 og 10 Alen, formodentlig norsk Tømmerlast, som saavidt mueligt har været ere biergede og den fornødne Vagthold derved besørget indtil den for at svare de meest muelige Bekostninger, ved offentlig Auction, efter forventende Kongel. allernaadigst Tilladelse, hastigt kan vorde bortsolgt, da Beløbet efter alle Omkostningers Fradrag til den i Loven bestemte Tid i den Kongel. Casse vorder denoneret. Thi ville Vedkommende, som formeene sig at være Eiere til berørte Skibs=Vrag og Ladning, inden den i Loven fastsatte Tid, lovlig legitimere sig dertil hos den Kongel. Strand forpagter Kammerherre Peder de Moldrup til Westervig Kloster i Thye pr. Wiborg, hvor den nøieste Oplysning baade om Vrag og Last med videre deraf dependerende kan erholdes. Westervig Kloster, den 7de Maji 1787. Peder de Moldrup. Til behagelig Efterretning for enhver Vedkommende bekiendtgiøres herved, at der i Gaar og i Forgaars kom her paa Gaardens Forstrande inddrivende 193 Stkr. Fuhr=Fiæl 12 a 14 Fod lange, 206 runde og fiirkantet Træer, 2 Stkr. Eege Planker, 22 Stkr. andre Træer, 59 Halvbord, i stort Spi- og 2 Stumper dito, 2 Stænger og 1 Æselhoved. Det er NorstTømmer og formodentlig fra et Skib, som i Søen er forliist Vahrene bliver opbierget, og hos Strandfogderne til Ansvar oplagt, i den Tid Loven befaler, hvor forinden ikke paatvivles jo derom melder sig hvem som til samme maatte formeene sig berettiget, med saadanne Beviser, som skee bør. Asdahl, den 7de Maji 1787. Forvalter paa Stædet. Christen Boerup.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Da Mad. Anne Maria Heegaard, afg. Søren Bording, forhen residerende Capellan til Faaborg og Diernesse Menigheder, hans efterladte Enke er i Kiøbstæden Faaborg i Fyen ved Døden afgaaet, og hendes ringe Efterladenskab strax registeret og vurderet; saa bliver dette Dødsfald, da Stervboet lange fra ikke formaaer at bekoste andet Proclama, herved tilkiendegivet alle Vedkommende, saavel dem, der maatte have noget Stervboet at fordre, som og den Afdødes Brodersen Hr. Lax Heegaard, der efter Angivelse skal være Officeer, og for nogle Aar siden have lagt i Qvarteer i Colding, at de behage at indfinde sig inden de i Loven fastsatte Tider; dog meldes tillige forud, at Boets Ringhed viser noksom, at her ikke kan blive noget at arve. Svaninge Præstegaard, den 5te Maji 1787. Paa Hr. Provstens Vegne, J. P. Clausen.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Herved tillyses og bekiendtgiøres, at Skiftet efter afdøde Skoleholder Peder Holm, og Hustrue Anna Ovesdatter, bliver i Stervboe=Huset i Schuedelev Skole i Horns=Herred foretaget til endelig Sluttelse Fredagen den 1ste Junii førstkommende. til hvilken Tiid herved indkaldes de sal. Afdødes Arvinger med Formondere, saavelsom Boets Debi= og Creditorer, sig ufeilbar lig at indfinde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Ferslev Præstegaard, den 16de Maji. A. Rødberg, Provst i Horn=Herred.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Efter afg. Hr. Lauriz Nybos, Sognepræst for Naur og Siir Menigheder i Hierum Herred, Ribe Stift, bliver holden Skifte=Samling udi Naur Præstegaard, Onsdagen den 4de Julii næstkommende; thi indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden, i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Viborger Samler, samtlige Stervboens Creditorer, at anmelde sig for Skifte=Retten benævnte Dag om Formiddagen Kl. 9, eller og i behørig Tid skriftlig i Weirum Præstegaard, hos Herreds=Provsten, Weirum Præstegaard. N. B. Krarup. den 11 Maji 1787. Consistorial=Assessor, og Sognepræst for Weirum Menighed.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
NB. Fredagen den 8de Junii dette Aar, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver (S. T.) Hr. Kammerherre og Major Massow von der Osten tilhørende og forhen beboede Gaard udi Callundborg paa Nordre Side af Adelgaden i Nærheden af Kirken beliggende, ved en eneste Auction, som holdes paa Stedet, opraabt, og om antagelig Bud skeer bortsolgt, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvoriblant er denne, at endeel af Kiøbesummen kan derudi paa 1ste Prioritet blive staaende. Gaarden er bestaaende af en Gadelængde paa 20 Fag, indrettet til Værelser for en honet Familie, med 2de Kiøkkener og Spisekamre, saa den endog af 2de Partier kan beboes eller bortleies, den østre Sidelængde 7 Fag, derudi er et Brøghuusmed en indmuret Kobberkiedel, Rullestue og Brændehuus; den nordre Længde 8 Fag til Jndkiørsel, Stald og Karle Kammer samt Tørve=Huus alt Muur og Bindingsværk en Etage høi, samt teglhengt, og i Værelserne findes sex Jern Bilegger=Kakkellovne. Fra Gaarden er en med Stakitværk indhegnet Hauge me unge og gode Frugttræer anlagt, samt en Kiøkken Hauge paa Nordre Side bag Gaarden. Gaarden er rummelig, og derudi en Brønd med fornøden Vand. Bygningerne er i Kiøbstædernes Brand=Casse forsikret for 1000 Rdlr. Liebhaberne ville til berørte Tid og Sted behagelig indfinde sig. Callundborg, den 12te Maji 1787.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Da den paa Schielskiør Kirke sidstleden 11te April d. A. foretagne Licitation, paa sammes Brøstfældighed, derved Reparation i denne Sommer skulde fuldføres, ikke har funden de høye Herrer Directeurers bifald og Approbation; saa bliver i Følge Ordre, denne Kirkes Reparation, med dertil ufordrende Materialier af Tømmer, Bræder, Lægter, Søm, Muur= og Tag, Steen, samt lædsket og ulædsket Kalk, tilligemed de til dette Ar beydes Forfærdigelse behøvende duelige Haandværksmestere af Tømmer= og Muurmestere, Snedkere, Smede og Malere, efter de optagne Overslag over det Hele, alt formelte ved nye anstille de Licitation opraabt paa Schielskiør Raadstue Torsdagen den 31te Mai, ved 10 Slet Formiddag, og de Mindstbydende, efter der bekiendtgiørende Conditioner, (som ellers forinden hos mig undertegnede kan faaes til Eftersyn,) dog paa nærmere indhentende høye Approbation tilslaget; thi vilde de, som have Lyst til at paatage sig formelte Leverance, og kan fuldføre det behøvende Arbeyde, enten i det Enkelte eller i det Heie, saaledes som Kirken dermed best kan være tient, behage at indfinde sig ermelte Dag Tid og Sted. Schielskiør, den 15de Mai 1787. Payng: Byefoged ibidem.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Den Kongel. allernaadigst privilegerede Fiskebeens=Fabrique i Vognmager=Gaden No. 157., haver endnu som tilforn, til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de allerbeste Udenlandske, og det af forskiellig Længde fra 1 a 2 til 16, 18 a 20 Qvarteer, og er Prisen 1, 2, 3, 4, 5 a 5 Mk. 8 s. pr. Pd., som alt er indrettet efter Længde, dog med Forsikring, at enhver Kiøber herved erholder nogle pro Cento bedre Kiøb, end hvad samme ere kostende paa udenlandske Stæder. C. A. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Hans Haagen af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Commissarierne udi Kiøbmand August Christian Schaarups Opbudsboe, Os Elskelig Christian Schifter, Secretair og Brevskriver ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt Kiøbmændene Jens Holbeck og Bygel, maae udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i fornævnte Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav for dem, som Commissarier at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resident Stad Kiøbenhavn, den 30te Martii 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Procurator Hans Haagen af Kiøbenhavn, Bevilling, at Commissarierne i August Christian Schaarups Opbudsboe, Secretair Schifter med flere, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkalde bemelte Opbudsboes Creditorer. Bliver hermed sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Kiøbmand August Christian Schaarups Opbudsboe, at møde for os, som allernaadigst bevilgede Commissarier, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Kiøbenhavn, den 11te April 1787. Schifter. Jens Holbeck. C. P. Bygel. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 11te April 1787. C. Schifter. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Hans Haagen af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, som Curator i afg. Skibs=Capitain Peder Holms Boe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skifte=Commissarierne i bemelte Boe Os Elskelige Professor Juris Lauriz Nørregaard og Assessor Ole Thestrup, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Skibs=Capitain Peter Holm, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allerernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi "Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 9de Februarii 1787. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Foruden den under 7de Martii d. A. gjorte lovlige Jndkaldelse, som for Jurisdictionens Under= og Ober=Ret publiceres. bliver end videre herved i de Berlingske Aviser og Christiania Jntelligentz=Seddel bekiendtgjort, at Skiftet efter afgangne Skipper=Kone Maren Hansdatter Togenes af Nøtterøe Sogn og Jarlsberg Grevskab er under Behandling. Til hvilken Ende Tredi= og Debitorer saavel efter hende, som kort forhen afdøde Mand Anders Sørensen indkaldes inden lovlig Tid at anmelde deres Fordringer eller Gield. Tønsberg, den 3de Maji 1787. Blom. Paa Gaarden Schmidsrød i Nøtterøe Sogn og Jarlsberg. Grevskab er død Konen Helene Christensdatter. Ved Registeringen er anmeldet, at hendes ældste Søn Peder Thorsen, er for 5 Aar siden reist udenlands som Matros, og siden er ingen Efterretning fra ham, enten han er levende eller død. Boet er saa ringe, at det ingen anden Proclamation taaler, thi bliver bemeldte Peder Thorsen herved 3de Gange indkaldet med lovlig Varsel at paasee sin Arveret i Boet. Tønsberg, den 3die Maj 1787. Blom.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Matros Niels Evensen er paa Søe=Reise med Skipper Tho Henrich Lyneberg død; thi indkaldes hans Boes Creditorer inden lovlig Tid at anmelde deres Fordringer for mig, som Boets Skifteforvalter. Tønsberg, den 3die Maji 1787. Blom. Da Præste=Enken Mad. Drude Cathrine Dage er ved Døden afgaaet den 27de Martii dette Aar, saa indkaldes herved Credi= og Debitorer, at indfinde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 18de April 1787. Paa egne og Med=Assessorum Vegne. Hans Mossin.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 2den Mai sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 7de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi afg. Christian Friderich Kiær, Assistent i den Østersøeske og Guineiske Handels Tieneste, og som paa Kysten af Guinea ved Døden er afgangen, hans og efterlepende Enkes fælleds Boe, indkaldede at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, fra Proclamatis Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa er og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 2den Mai sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 7de Dito, ere de, som have noget at fordre udi afg. Peter Hansen, som har fahret for Ober=Styrmand med den Østersøiske og Guineiske HandelsSkib, General Huth, hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. De som haver noget at fordre udi afg. Thomas Pedersen, som har fahret for Matros med den Østersøiske og Guineiske Han deels Skib, General Huth, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst udi Siellands Landsting den 2den Mai sidst, og i Hof og Stads=Retten den 7de Dito, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa er og den Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-05-18
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 2den Mai sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 7de Dito, ere de som have noget at fordre udi afg. Ole Bryn, som har fahret for Under=Constabel med det Kongel. Canal=Compagnies Skib, General Clausen kaldet, og paa en Reyse til Kysten af Guinea ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Manilla, den 9de August 1786. I Dag kom det Kongel. Philippinske Handelselskabs 3de Skibe hertil. De vare afseilede fra Cadix den 23de Januarii 1786, og havde den 30te April anløbet det gode Haabs Forbierg, og den 8de Junii Bayen af Pimienta, for rigelig at forsyne sig med Levnetsmidler og Vand. Hollænderne have imodtaget dem meget vel paa Cap, og Souverainen i Chirita, i hvis Gebet Bayen af Pimienta ligger, har ligeledes viist dem mange Høfligheder. Paa den hele Reise, som har varet 6 1/2 Maaned, er af 362 Mennesker kun en eneste død. De indtage her chinesiske, corommandelske og Manilliske Producter, og tiltræde i Januarii Tilbagereisen til Spanien.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Af en Skrivelse fra Øen St. Christoph, den 20de Martii. Alle hertil ankomne Skibe have faaet fuld Ladning; thi vi have aldrig havt en meere velsignet Sukkerhøst end den forrige, og endnu have vi saa meget tilbage, at vi kunne befragte en lige saa stærk Coffardieflode.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Cherson, den 4de April. Alting er her i Bevægelse og Virksomhed formedelst den Russiske Monarchindes og Hendes høie Giestes, den Romerske Keisers saa nær forestaaende Ankomst. Jngen Dag gaaer forbi, at jo Russiske Regimenter rykke ind, deels for at forstærke Garnisonen, og deels for at trække en Observations Cordon imod det saa nærliggende Oczakow, hvor Tyrkerne nualmindelig befæste sig, og daglig faae Troppe- og Munitions=Forstærkninger fra Constantinopel. Om en nær forestaaende Krig med Porten vide vi intet. Alle Tilrustninger fra begge Sider skee blot af Forsigtighed, og for Velanstændigheds Skyld. J det sorte Hav ere der nu og ingen Tyrkiske Krigskibe, i det mindste ikke saadanne, som sammentrukne kunne tiene til Observations=Eskadrer. Folkemængden her bestaaer i det høieste, Garnisonen umedberegnet, at 25000 Siæle, og dette er allerede meget for saa faa Aar.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Pohlen, den 9de Maji. En vis Ogluf Emir skal i Selskab med en anden fornem Tyrkisk Officeer være ankommen til Cherson, for, som man formoder, nøiagtig at indberette til Constantinopel alt hvad der gaaer for sig, medens Catharina og Joseph opholde sig her. - J Kiow har biskoppen, Narusewict, havt Audience hos Keiserinden, og faaet et med Brillanter besat GuldKors, en skiøn Ring og en aarlig Pension af 1500 Rubler.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Fyrst Potemkin har og foræret ham et Guld=Kors. En Deputation Kirgistiske Tartarer af 10 Personer, havende deres Sultan i Spidsen, har og havt Audience hos Monarchinden. De vare alle klædte i nye røde, med Sølv besatte Caftaner og hvide Atlaskes Veste; men deres Sultan, havde en Vest af Guldstof paa. Da Keiserinden traadde ind, bleve de temmelig bestyrtsede; Sultanen udstammede i sit Sprog en Tale, som varede omtrent i 3 Minuter, hvorpaa han og hans Følge kyssede Keiserindens Haand, hvortil nogle zittrende nærmede sig; men fik snart Mod ved Monarchindens naadige Jmodtagelse. De vilde oprette en nye Underkastelses=Act. - En stor Deel af Hof=Eqvipagen er gaaet til Lands fra Kiow til Cherson. Den Neapolitanske Gesandt, deel Gallo, skal reise fra Cherson til Constantinopel, for at udvirte hos Storherren Tilladelse til, at de Sicilianske Skibe herefter maae beseile det sorte Hav ikke allene under Russisk, men og under deres eget Flag.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Utrecht, den 10de Maji. Den 9de hujus om Eftermiddagen Kl. 2 fik vort Raad den den tilforladelige Efterretning, at de 2de Statslemmer af Amersfort, Hr. von Perponcher og von Athlone, lode Tropper rykke frem, for at besætte Posterne i Jutphaas og det saa kaldte Vaart, hvor der hæves en Told, hvis Beløb Staterne ikke troe at kunne undvære. Strax blev det bevæbnede Borgerskab i Utrecht kaldet sammen, og man forlangte nogle Frivillige, for at rykke imod bemeldte Tropper, 200 Mand, deels Patrioter, deels Hielpetropper og 30 Jægere, bleve valgte dertil. Kl. 6 om Aftenen afmarcherte dette Corps med ladte Gevæhrer. Det førte 3 Kanoner med sig, og hver havde 24 Patroner. Kl. 8 kom Mandskabet til Jutphaas. Tropperne, som havde besat dette Sted, trak sig strax til bage. Patrioterne forfulgte dem. Kl. var allerede 10, og det var gandske mørkt, da Jægerne paa engang stødte paa Fienden. De trak sig derpaa tilbage, for at give Corpsets Anfører, Hr. van Averhoult (en Utrechtsk Raadsherre), Efterretning om, at Fienden var kun nogle Skridt borte. Fienden lod slaae Retraite, men gav en Generalsalve med Gevæhrene, og kastede nogle Granater. Ved denne Jld mistede Hr. van Vischer, en 20 Aars gammel Adjutant hos Hr. van Averhoult, sit Liv. For Hr. van Goens, der commanderte Artilleriets Reserve, blev en Kanonerer ihielskudt, og en Bombarderer saaret. Nu rykte Hr. van Averhoult frem brugte sine Kanoner, og Jlden fra hans Corps bragte Fienden i en fuldkommen Uorden, og gjorde, at den i største Hastmarcherte tilbage. Den fik flere Døde og Saarede end Patrioterne. Herpaa lod Hr. van Averhoult ladde Kanonerne med Kugler; thi forhen havde han skudt med Kartesker, (Mørket har uden Tvil været Aarsag i, at Tropperne mistede kun saa faa Folk). Man fandt Trommer, Spontons, Flinter, Hatte, Grenadeerhuer, Sabler &c. i Mængde. Hr. van Averhoult forblev paa Valpladsen indtil Midnat, og marcherte derpaa tilbage til Jutphaas, hvorfra han Kl. 5 om Morgenen udsendte 30 Mand for at recognoscere. Samme Dag bleve 2 Fartøier, ladte med det fra Fienden erobrede Bytte af Hatte, Flinter, Sabler &c., afsendte til Utrecht, hvor man med største Glæde saae dem ankomme. Med samme fulgte og endeel Jægere, som medbragte nogle Fanger og en ihielskudt Soldat. Fienden har og mistet sin Krigskasse, som ligeledes er bleven sendt til Utrecht, hvor man har opdaget en fiendtlig Spion, der er bleven arresteret. Hr. var Goens har og medbragt til Utrecht 2 Fangne, som han underveis med Pistolen i Haanden havde frataget deres Vaaben.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
I Dag ankom her 70 Artillerister med 12 Kanoner, som General von Ryssel tvertimod Generalstaternes befaling har sendt fra den Hollandske Cordon til de nye Raadsherrers Understøttelse. J Dag er og et Partie Borgere igien udmarcheret, for at forstærke Besætningen i Vaart, eftersom der bestandig komme flere og flere Militaire til de nærhosliggende kandsbyer.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Haag, den 12te Maji. Den Hollandske Pluralitet har nu virkelig fattet den store Beslutning, at befale de i Geldern værende Hollandske Trop rer, under Straf af Cassation, at forlade inden 3 Gang 24 Timer Provindsen Geldern, og for det første at marchere til Generalitetslandene, og det til Mastricht. Man er meget nysgierrig efter at faae vide, hvortil Regimentscheferne ville beslutte sig. Den Hollandske Pluralitet skal og have truet med, at ville ikke allene staae Staden Utrecht bi, i Fald den blev angrebet; men endog at ville ansee sammes Afskiærelse fra den Hollandske Cordon som et virkeligt Angreb.
Berlingske Tidende, 1787-05-21
Den 6te hujus afreiste 30 Patriotiske Borger=Artillerister, fra Zwolle til Amsterdam, for der at tiene som AuxiliairBrødre. Fra Campen og Zwoll ere over 100 af de Flygtende fra Hattem og Elborg brækket op til Utrecht, for at understøtte de nye Raadsherrer. Fra Provindsen Holland venter man i Utrecht over 1000 Auxiliair=Brødre. - J Nimmegenhersker en stor Virksomhed. Arvestatholderen skal være i Begreb med at reise med sin hele Familie til Lystslottet Dieren. J Egnen ved Lov er befalet, at bestille 1 Million Pd. Høe. - Den Hollandske Pluralitet har, for at rydde af Veien den Vanskelighed, som den til Generalstaterne aflagde Officeers Eed giør dem, erklæret: "at Staterne af Holland vare jo a samme Mening, som Generalstaterne, nemlig: at den ene Provinds ikke kunde lade sin Militie marchere ind i den anden Gebet, uden dennes Forevidende og Samtykke; men vil fiendtlige Anfald paa et Lem af Bundsforvantskabet maatte Unionen holdes for overtraadt, og man maatte spørge Offcererne, om de ikke vare af denne, de fleste Stemmers Mening, paa det de, som tænkte anderledes, strax kunne blive suspenderte.