JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Udenlandske Efterretninger. Paris, d. 17de Junii. (Ved overordentlig Leilighed.) J Gaar Søndag tog Hs. Maj. Keiseren og Kongen med stort følge fra Thuillerierne for at begive sig til Lovgivningens Pallads. Artilleriesalver forkyndte H. M. Udfart af Thuillerierne, og Ankomst i Lovgivningen. Lovgivningens Præsident og 25 Deputerede modtoge H. M. og førte Allerhøistsamme til det til Hans Modtagelse beredte Gemas, H. M. Keiserinden, H. M. Dronning Hortense, H. Keis. H. Prindsesse Pauline, H. K. K. H. Storhertugen af Würsburg og H. K. H. Storhertugen af Frankfurt befandt sig i en Tribune, og det diplomatiske Corps i en anden. De til Conciliet kaldede Biskopper, og H. H. Mai rer og Deputerede fra de gode Stæder, der vare kaldede til Kongen af Roms Daab, sad paa Ban letter. Efter at Keiseren havde hvilet i sit Gemak, begav han sig under Foretræde af sit følge til Lovgivningssalen. Ved H. M. Jndtrædelse stode alle Deputerede op. H. M. satte sig paa Thronen. Prinds Hieronymus Napoleon, Konge af Westphalen, Prindserne, Stordignitarierne, Ministrene o. s. v. toge deres sædvanlige Pladser omkring Thronen. Prinds Hieronymus Napoleon paa H. M. Høire, Prindserne Stordignitarierne paa Høire og Venstre efter deres Rang. Efter at Keiseren havde sat sig, modtog Oberceremoniemesteren H. M. Befalinger for at aabne Mødet. Efter at nu Navne praabet og Eedaflæggelsen af Lovgivningens nyvalgte Medlemmer var paafulgt, holdt Keiseren følgende Tale: Mine Herrer Deputerede fra Departementerne til Lovgivningen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Corresp.) Paa de græske Øer gives der Mennesker, der gaae i Vandet efter Svampe. Paa Øen Mytilene
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
opføder man Dykkerne fra Ungdommen af med tørre Tvebakker og meget lette Fødemidler, for at holde dem smidige. De tage en i Olie dyppet Svamp halv i Munden og dykke under. Ved lang Øvelse bringe de det omsider saa vidt, at nogle henved 1 1/2 Timer kunne blive under Vandet, indtil al Olie i Svampen er fordærvet. Ja, det er en Lov paa Øen, at en Dykker ikke maa gifte sig førend han kan dykke en halv Time under. Saaledes ere de istand til at hente Svampe og fra en Dybde af 100 Favne. (Allgem. Handlungsz.) Postdirecteur Schmidt i Votho i Weser departement har opfundet en Drik, som han kalder vestphalsk Champagnerol, der ikke allene er velsmagende, men ogsaa vederqvægende selv for Syge og tildeels kan erstatte Savnet af Viin. Flasken koster 2 Sr. og Ankret 2 1/2 Rdlr. Denne Drik brygges blot af Blomsterriget, uden Tilsætning af Malt og Korn, i 3 Timer ved den sædvanlige Gjæring. Tilberedelsen skeer uden mindste Risico og i enhver Aarstid. Den er klar som den bedste Viin, mouserer som Champagner, holder sig meget længe paa Flasker og bliver bestandig kraftfuldere og aldrig suur. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
(Af Hamb. Corresp.) London d. 8 Junii. Breve fra Buenos Ayres melde, at Alfred og andre Skibe i la Plata Floden ere blevne tagne af franske Capere. Vicekongen Elio har bemægtiget sig adskillige engelske Skibe under det Paaskud, at de have krænket den af ham anbefalede Blocade af Buenos Ayres. Denne Officier er i Spidsen for stolte Tropper marcheret til Colonia, for der at dæmpe Revolutionen. Hans Adfærd har opirret Regjeringen i Buenos Ayres. Et betydeligt Antal Europæere er bleven landsforvist til Cordova og man formoder, at alle Spaniere ville blive forviste fra denne Colonie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Stockholm d. 14 Junii. Vore Tidender indeholde en lang Fortegnelse paa Smughandlere, som i de sidste Tider ere blevne paagrebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
London d. 10 Junii. Lord Hutchinson har i Underhuset d. 7 Junii holdt en lang Tale, hvori han siger: at Ønsket, at faae en sikker og ærefuld Fred, er almindelig. De sidste Begivenheder paa Halvøen, vedblev Taleren, have bestyrket de Meninger, han længe har havt om Rigets Militair politik. Han opfordrede Huset til ikke at overlade sig til Tryghed. Portugal er kun et Øieblik bleven i vore Hænder. Vor Fiendes Planer var stedse vel udkastede og forfølges af ham som en fuldendt General. Hvad os angaaer, da er intet lykket os uden vort Tog til Ægypten og vor uretfærdige Besiddelsetagelse af Kjøbenhavn. Taleren gjør derpaa opmærksom paa de 40,000 M., der leveredes Walcherens Moradser, hvor vore tappreste Sønner, omkom uden Ære og Berømmelse. Dersom man antager, at Lord Willingtons Armee er 50,000 Mand stærk, vore forskjellige Besætninger i Sicilien, Gibraltar A. uberegnede, saa er der endnu Tropper nok til Activ-Tieneste. Ere de aldeles ikke til, hvorfor lønner Engelland da 150,000 Mand, Ere de i det mindste for en Deel til, hvorfor bruges de da ikke paa Halvøen, Han svorger derpaa, om Lorden med nogen Rimelighed vil kunne fortsætte Krigen med Held, om ikke den Officier, der anførte den Engelske Avantgarde, roste March. Neys og de Troppers Mod og Duelighed der dækkede Massens Tilbagetog; om vi ikke havde liidt et uhyre Forlig i Duas Casas og Slaget ved Albuerra: Vor Stilling paa Halvøen er ganske forskjellig nu fra den i Aaret 1808. Den Tids spanske Armeer ere slagne, de da af Spanierne besatte Fæstninger næsten alle i Fiendens Hænder, alt hvad vi glæder os over bestaaer deri, at Fienden endnu ikke har jaget os ud fra Portugal. Han mindede om at vi ikke bør være aldeles sikker i vort eget Land, at naar man tvivler paa at Fienden vil gjøre en Landgang paa Engelland, man skal lægge Mærke til de Matroser, han udtager, og de Sørustninger, han giør, betragte hans Hielpemidler og erindre vor egen Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Admiralitetets første Lord har selv sagt, at Fienden arbeider uophørlig paa at gjøre sin Marine fuldtallig, han har 64 Linieskibe færdige til at løbe ud, da han næsten har alle Hielpemidler til Søes og alle Havne til fri Raadighed, saa er det daarligt at tvivle om, at han er istand til at gjøre sig frygtelig til Søes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Königsberg d. 15 Junii. En i Gaar Middags udbrudt Jldsvaade har fortæret alle de ved den saakaldte grunen Krahn beliggende Pakhuse, der vare opfyldte med Korn, Hamp, Talg, Olie, Viin og russiske Varer. Paa Slukning var ikke at tænke, uagtet Vandet havdes saa nær. Den hele forreste og en stor Deel af den bageste Forstad (Pakhuse med 3 til 400 Huse iberegnede ere afbrændte. Ved Estaffettens Afgang var Jlden for største Deel slukket. Skaden, som endnu kun saa løselig kan vurderes, beløber sig til mange Millioner, og mangen en Familie mister derved alt hvad den eier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
J den officielle Jndberetning fra Greven af Suchet til Førsten af Neuschatel berettes, at Garnisonen i det af de Franske efter en blodig Kamp d. 29 Maji med Storm erobrede Fort Oliva bestod af 2580 M., at 3000 M. rykkede d. 30te udfra Tarragona, for at gjenerobre Fortet, men bleve slagne tilbage, at Løbegravene mod Tarragona nu kunne aabnes; at de Franske tabte ved Stormen neppe 250 Mand Døde og Saarede. Den franske General Salme blev i en tidligere Fægtning dræbt af en Flintkugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Aalborg, den 22 Junii. Synet af Udstillingen paa Byens Raadhuus i disse Dage af den alborgske Konstflids Frembringelser, var ligesaa nyt som overraskende. Disse Prøver vidne tilstrækkeligen om hvad den indenlandske Konstflid formaaer at tilveiebringe, og tillige om hvor undværligt Meget af det er, der med trykkende Bekostninger er bleven forskaffet udenlandsfra. En saadan Udstilling fortsat, vil ikke kunne andet, end medføre sin største Nytte. Den fortjente Roes, som Kiendere maae tillægge Stykkerne, baade enkelte og almindelig viis, opvækker Konstnerens Attraae til end mere at forfuldkomme sine Arbeider, og opmuntrer flere til at udvikle sine Evner. For Publicum gjøres det ligesom beskueligen, hvilken Rigdomskilde af Konstfrembringelser og Huusstid, der hviler i Statens eget Skjød, og det vil deslettere indsee, hvor patriotiske det er, at ophielpe Landets egne Konstnere og Haandværkere ved at benytte sig af deres Flids Frembringelser, som kunne sættes ved Siden af ja endog ofte overgaae, de udenlandske. Da hvilken Ære, endog for Landet, at have, under en trykkende Krigstilstand, vidst, saaledes at vinde Seier over en gammel indgroet Fordom, over det gamle Hang efter Udlændingens, ikke sjelden i sig selv daarlige, Sager. – At udmærke nogen af Stykkerne især, tiltroer Udgiveren sig ikke den fornødne Competence; dog kan han ikke undlade at nævne Hr. Kjøbmand Galsters skjønne Prøver af sine hjemgjørte stribede Lærreder, som, da de ere forfærdigede fabrikmæssigen, tildrog sig besynderlig Opmærksomhed. (Aalborg Ap Odense, d. 25 Junii. J Gaar blev her ved Odense af den commanderende General, Hs. Durchl. Landgreve Prinds Christian af Hessen holdt Mønstring over herværende Tropper af Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie, som samtlig udførte de skjønneste Manøvrer med en Færdighed og Raskhed, der tilvandt dem Høistsammes udmærkede Bifald. (Hem vels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Mariboe, d. 28de Junii. D. 22 Junii. En Convoy kommer Nord fra. Den er i Dag passe ret Langelandsbeltet. Natten imellem d. 21de og 22 Junii laae den for Anker imellem Romsøe og Sprogøe og lettede i Morges. – D. 23 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Ovenmeldte Convoy bestaar af 4 Orlogskibe, 3 Fregatter og nogle bevæbnede Fartøier, samt 174 Udtog af en Skrivelse fra Handelskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Nakskov af 20de Junii. J hvor dyrt end Alting er, saa er der dog Folk, der have Penge i Overflødighed. Professionisten, Brændeviinsbrænderne, Kjøbmændene o. s. v. have saaledes Penge, anderledes forholder det sig med Embedsmanden og Pensionisten, der have deres visse bestemte Jndkomster, og ingen Varer at sætte som Modvægt imod de daglig stigende Priser paa Livets Fornødenheder. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Christiansand, den 19 April. Til Fiskerie i det aabne Hav har i afvigte Aar ingen Fartøier, kundet udsendes her fra Byen, formedelst Krigsurolighederne og Mangel paa Mandskab, og omkring Byen har Fiskerierne kun kundet afgive det nødvendige til Jndvaanernes daglige Huusholdning. Fra Mandahl, Flekkefjord og Fahrsund ere Fiskerierne ei drevne i Aar anderledes end til Huusholdnings Brug paa Stedet, af Mangel paa Materialier og Folk, og for Krigens Skyld. - Paa Kysten af Arendahl har Fiskerierne i afvigte Aar været meget liden, saa at Stedets Jndvaanere, saavelsom den store Mængde hertil søgende Landalmue mange Gange ei har kundet faae kjøbt færsk Fisk, og altsaa intet til Nedsaltning, uden til Huusholdningernes Fornødenheder, Skibes Proviantering eller Udskibning. Fisk have stedse været i høi Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Ved Stavanger har det saakaldte Sommer-Silde fiskerie været ganske ubetydeligt; af Lax, Makrel- og Bresling gaves kun lidet; af Mort, Torsk og Sei saa godt som intet; derimod gav det saakaldte Vaar-Sildefiskerie paa Schudesnæs saa meget, at den største Deel af Egnens Jndbyggere bleve forsynede deraf til Huusbrug, samt 1 a 2 Jagteladninger udførtes til Østlander. (Hand Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
Kjøbenhavns Vexelcours den 28 Junii. To Maaneder 787, k. S. 792. - Spec. 763, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 63 s. D. C. Med dette Numer sluttes 8de Aarg. 2det Qvartal. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Indenlandske Efterretninger. J Trondhjemsavisen foreslaaes, at afhielpe den store Mangel paa Skillemynt, især paa 4 og 6 s. Sedler, ved at lade forfærdige en Sum af 8000 Rdlr. i Smaasedler, lydende paa 2 til 12 s., for en eller anden offentlig Jndretnings Regning, og mener Forslagets Forfatter, at Trykkeomkostninger rigeligen kunde erstattes ved Renterne af Capitalen, som strax kunde udsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
J Neue Zeitung hedder det om den nyligen afdøde Stadsphysicus Dr. Scheel, at han, fra Ungdommen af sygelig, var sund ved sin Siels Uddannelse, og at han, angreben af den Genuesiske Smitte, paa den Tid hiin Stad beleiredes, bekjæmpede dette Onde og reddede sig selv. Han var født i behoe. Hr. Secretair Han har i disse Dage solgt sit i Falconeralleen beliggende Lyststed, Landlyst kaldet, til Hr. Procurator Faber for 25,000 Rdlr. Man vil have lagt Mærke til, at Heden, som her i Staden i de sidste Dage har været yderst trykkende, Søndagen d. 30 Junii var steget til 27 Grader, som Thermometret viste i Skyggen, og at den altsaa har været een Grad stærkere end i Aaret 1750, da den udgjorde 26 Grader, hvilket skal være den stærkeste Varme, som man kan erindre sig i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Mariboe den 27de Junii. Onsdagen den 26de holdtes i Mariboe Domkirke det sædvanlige Landemode under Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand, Storkors af Dannebrog, v. Morgenstjernes og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisens Forsæde. Hs. Velærværdighed Hr. Provst Satterup prædikede. Af Texten Luc. 3 Cap. fra 10 til 14 V., fremsatte og udviklede han det Æmne: Uden Borgersind vækkes og udbredes, kan vore Trængsler ikke hæves og Staten ikke ophielpes. – Forsamlingen var usædvanlig talrig. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Blandt de Forsøg, der ere anstillede ved det Kongel. Brændeviinsbrænderie i Sølvgaden, for at udfinde en fordeelagtigere Fremgangsmaade ved Til virkningen af Brændevinet, er det befundet, at man i Stedet for det dyre Øl, med lige Virkning til Paasæt, kan anvende Bærme eller Spøl, hvorved en betydelig Bekostning spares. Da dette ved flere Prøvers aldeles tilfredsstillende Udfald var bragt til fuldkommen Vished, og af det Kgl. Gen. Land Oeconomie og Commerce Collegium allerunderdanigst var blevet Hans Majestæt foredraget, behagede det Allerhøistsamme under 10de April f. A. allernaadigst at befale, at Bestyreren af det Kongelige Brænderie Commerce Assessor Uldal skulde forsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
en almeenfattelig Forklaring over Fremgangsmaaden med at benytte Bærmen i Øllets Sted tilPaasæt ved Brænderier, og derhos at paalægge Commerce-Collegiet, at foranstalte trykt et tilstrækkeligt Antal heraf, som derefter skulde gratis uddeles i Provindserne ved de civile og geistlige Embedsmænd, tillige udlovede Hans Majestæt allernaadigst for hver Kjøbstæd Præmier af 40 Rdlr. for den første og 20 Rdlr. for hver af de andre Brændeviinsbrændere, som beviisliggjorde at have brugt Bærme til Paasæt i det mindste i 2 Maaneder af den Tid fra 10de October 1810 indtil Udgang af Martii 1811, og paalagde derhos Øvrighederne at indberette angaaende ethvert Brænderie, hvori Bærmen enten i den forbigangne Tid er bleven brugt, eller i den tilkommende Tid maatte blive brugt til Paasæt i Øllets Sted, paa det Commerce Collegiet kunde foranstalte at disse Brændeviinsbrændere offentligen bleve nævnte med Hæder, som de der villigen optoge den bedre Maade at brænde paa, om de end ikke kunde eller vilde ønske de udlovede Præmier. – Efter at disse Hans Majestæts allerhøieste Bestemmelser var bleven bekjendtgjort, og den befalede Anviisning blevet uddeelt, har Commerce-Collegiet modtaget Jndberetning om følgende Brændeviinsbrændere, der have fulgt den dem meddeelte Anviisning og med Held benyttet Bærmen i Stedet for Øl til PaasætJacob Burchardt i Bogense; Peder Molbeck i Fridericia; Peder Rindom, Søren Rindom, Jørgen Heitmann, Niels Bagge, Søren Christensen, Christen Weissborg, Jens And. Fladberg, Jens Hansen, Thomas Petersens Enke, Jacob Hansen, Lars Thomsen Danielsen, samtlige i Kjøbenhavn; Anders Munk og Marcus Munk i Nexøe. Af disse have alle de i Kjøbenhavn nævnte Brændeviinsbrændere, og ligeledes de tvende i Nexøe, erklæret, at de ei attraaede nogen Præmie. - Det vilde være lige saa ønskeligt, som det synes sandsynligt, at flere Eiere af Brændeviinsbrænderier, vilde lære at indsee deres egen Fordeel og vilde følge det hæderlige Exempel, der saaledes er dem givet. Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Postefterretninger. (Af Hamb. Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Wien, d. 10 Junii. Den herværende Handelstand har, i Anledning af den Bebreidelse, at den skulde være Aarsagen til Coursens Forværrelse, indgivet paa høiere Sted et Forsvar, hvori den beraaber sig paa Grosserer Gremiums prøvede Patriotismus og betydelige Opoffrelser, og forsikkrer, at den gjerne ønskede at have kunne bragt Coursen paa Pari, da denne Stands Tilværelse ganske er forbunden dermed, at andre Stænder havde bestandig gaaet Coursen i Forkjøb, saa de aldrig tabte noget af deres Jndkomster, medens Handelstanden, saae Frugterne af sin sure Flid svinde hen, da den af sin udestaaende Gield ofte ikke faaer Halvdelen tilbage, at Publicum staaer i den vrange Formening, at Coursens Forværrelse foranlediger Levnets midlernes Dyrhed; men at den sidste, gaaende bestandig foran, og virker mægtigere paa den offentlige Mening, end hvad der skeer paa Børsen; at ingen solide Wiener Grosserere ere sjunkne saa dybt og tillige saa blinde for deres egen Fordeel, at de skulde have drevet deres Spil med Coursen, for at høste en utilladelig indbildt Fordeel af den almindelige bringe Coursen til at falde, at der maaskee vel gives nogle Grosserere, der have spillet med Coursen, men at det var at forudsee, at mange af det uforholdsmæssigen forøgede Antal Grosserere vilde søge deres Lykke paa Afveie, eller indkjøbe Guld og Sølv for Particuliers, der ikke maa besøge Børsen; at disse Grossereres Tal voxer dagligen, og at de kun tilsnige sig Grosserer Privilegier, for uhindrede at kunne drive Agitage paa Børsen; at Retfærdighedens Arm burde paagribe disse Udvexter, paa det ikke en heel Stand skulde lægges til Last, hvad kun enkelte ere Skyld i. - Allerede i mere end 100 Aar agtede man at gjøre Marchflod i Mahren seilbar. Denne Plan er atter bragt paa Bane og kan nu ventes udført. - Det hedder, at Porten har frasagt sig Engellands Alliance og agter at træde i nøiere Forbindelse med det Franske Hof(Af Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Paris, d. 18 Junii. National-Conciliet i Paris holdt den 17de sit første Møde efter Kirkens Former i Frue Kirken, der var fyldt med Tilhørere og Tilskuere. Cardinal Fesch præsiderede. Biskopen af Troyes prækede over den cathelske Religions Jndflydelse paa den selskabelige Orden. Herpaa gave alle Bispe (over 100) hinanden Broderkysset, erklærede sig for et National-Concilium og aflagde deres Troesbekiendelse, hvormed første Møde endtes. Conciliet vil deele sig i særskilte Kongregationer, General-Congregationer og General-Sessioner, hvilke sidste publicere, de Decreter, der udkastes af de særskilte Kongregationer, og discuteres i General Kongregationerne. Conciliet har sit eget Segl med et Kors i et med Bier besaaet Felt, og den Omskrivt: Concilium. Nationale, Parisiis Ao. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Paris, d. 19 Junii. Conciliets Fædre holde i Dag i det erkebispelige Pallads den første Generalcongregation i de Keiserl. Commissairers Overværelse. Nationalconciliet holder d. 29 Junii sit andet Sæde. Conciliet bestaar af 6 Cardinaler, 9 Erkebisper, 3 udnævnte Erkebisper, 77 Biskopper og 9 udnævnte Biskopper, ialt af 104 Prælater. - H. M. Kongen af Spanien er reist fra Paris tilbage til sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Stockholm, d. 18 Junii. Den Tale, Kron af prindsen har holdt til Deputationen fra Wermeeskal oplæses i alle Kirker paa det flade Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Vor Cours er pludseligen igjen stegen til 120.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
J denne Maaned ere adskillige Børn komne til Ulykke her. En Pige satte et Barn paa Rækværket af Nørrebroen, for at binde dets Skoremme fast, der var gaaet løs. J det hun saae sig omkring faldt Barnet i Vandet, og af Fortvivlelse styrtede hun sig bag efter og druknede tilligemed Barnet. Et andet Barn tømte en Flaske med Ditriol, og døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Petersborg, d. 7 Junii. J Landsbyen Ka lenke i Kredsen Ufa (i Aslatisk Siberien) døde Bonden Alexi Nikiforow i en Alder af 124 Aar. Han havde, da han var 101 Aar gammel, mistet sin Kone i hendes 90de Aar, og gifter sig et Aar derefter paa ny. J dette andet Ægteskab havde han 2 Døttre, som han endnu i levende Live giftede bort. Han førte et meget tarveligt Liv. Et Aar førend han døde mistede han Synet, indtil den Tid havde han arbeidet flittig i Marken og hjemme i Huset. Han svingede sig altid med stor Læhed op paa sin Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
London d. 14 Junii. (Efter Moniteuren og Journal de Empire). Hs. Majestæt befinder sig ikke slettere, men i samme Tilstand som i Gaar Buenos Ayres har erklæret sig fuldkommen uafhængigt. - Fra Helgoland berettes, at Fiendens Foranstaltninger til at forhindre hver Forbindelse med Øen, blive med hver Dag strængere. - Omtrent 300 M. have taget Den Norkerney i Besiddelse. Gouverneuren i Wangeroff og adskillige andre Personer ere blevne arresterede, fordi de have ført Brevvexling med denne Øe. - J en Discussion i Underhuset angaaende Aarsagerne til og Vedvarenheden af Manufacturernes Standsning og Ødelæggelse, sagde blandt andre Hr. Baring, at vore Forhold med America vare nu saaledes, som Fienden kun kunde ønske sig dem. Skatkammerkantsleren har forlangt en Credit af 3 Mill. Pd. St. til Storbritanniens Søtjeneste. Hr. Whitebread gjorde nogle bemærkninger over vor politiske Stilling. Han sagde blandt andet, at Fiendens Forholdsregler have fuldkommen havt det gode Udfald, denne lovede sig deraf. Cabinetsordrene, udraabte som vor Handelsflors Palladium, have frembragt dens Ruin; de have gjort os uenige med America og foranlediget, at det nu er fuldkommen uafhængigt af Europa. Alle muelige Slags Manufacturer anlægges der, og naar Verden engang faaer Fred, ville vore Manufacturister træffe i de Lande, hvor de ellers fandt Forbrugere, konstelskende Medbeilere. – Til Slutningen blev det omtalte Credit votum, uden Stemmesamling, tilstaaet. – Krigen imellem den republicanske Junta og Vicekongen af Monte Vider fortsættes med Jver. Den sidste er Regjerings Juntaen i Cadix hengiven, opbyder alt for at hindre de derværende Egne fra at befæste sig i deres Uafhængighed, truer at bryde med portugisiske Tropper op mod Frihedens Venner &c. Derimod føier Juntaen i Buenos Ayres de eftertrykkeligste Bevæbningsanstalter. Den har befalet, at alle Borgere fra 16de til 45de Aar skulle træde under Vaaben. Cleye d. 12 Junii. Underpræfecten har lagt Grundstenen til Mindestøtten for Johanna Sebus, som 1809 i en Oversvømmelse reddede sin Moder med egen Livsfare og opsludes selv af Bølgerne, da hun vilde redde endnu flere Ulykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Dresden d. 16 Junii. H. M. Kongen har forbudet Jndførslen af alle preussiske Bomulds manufacturvarer og Garn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Madrid d. 1 Junii. General Bigarre har d. 23de overfaldet i Yepes Camilles Bande, som har maattet redde sig i bare Skjorter over Nabo husenes Tage. Den største Deel af hans Qua drilles Folk er sprungen over Klingen. Generalen fratog ogsaa Hovedmanden for Banden Abueloen Hjord Merinos, som denne havde ranet. Mange af Banden bleve dræbte. Briganden Medico, der havde organisert adskillige Quadriller, ialt 600 Mand stærke, angreb d. 24de Garnisonen af Aranjuez, men General Bigarre tvang dem til at trække sig tilbage. Medicos Arriergarde blev indhentet og nedsabler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Constantinopel, d. 10 Maji. Den Tyrkiske Flaade bestaaer nu af 28 Seilere, nemlig 10 Linieskibe, hvoriblandt 2 Tredækkere, 6 Fregatter, 4 Corvetter og 8 Canoneerchalouper, foruden de Skibe, som endnu udrustes. – General Kutusow er ankommen til Bucharest. Han vil lade alle faste Pladse paa høire Side af Donau, Rutschuk undtagen, sløife.