Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-01-02
Der skrives fra Bucharest, at den 26de Novbr. har et Jordskjælv der i Staden giort meget betydelig Skade. Mange Bygninger have lidt saare meget, nogle ere blevne ganske ubeboelige; henimod 60 Mennesker ere komne til Skade ved det at Skorstene og Vægge styrtede ind. Den paa Bygningerne anrettede Skade anslaaes til 1 1/2 Million Tyrkiske Piastre. Jordskiælvet er gaaet heelt, op igiennem Moldau, Bessarabien, det sydlige Rusland, endeel af Polen og Siebenburgen. Fra Jassy skriver man, at Bevægelsen kom i en horizontal Retning fra Vesten til Østen, ledsaget, af en dump underjordisk Allarm; Jordskiælv til anrettede imidlertid der en mindre Skade end i Bucharest. J Kischenev i Bessarabien var den derimod større, og alle Bygninger i Staden lede, mere eller mindre; men ligesom Jordrystelsen, strakte sig høiere op imod Nordost, saa aftog dens Virkninger. I Odessa ffølte man saaledes vel tre Rystelser, den ene svagere end den anden; men hverken Mennesker eller Bygninger lede noget derunder; Allarmen var som af en Vogn, der kiøret paa Broestenene; der forekom Bevægelsen som at gaae i en Retning fra Sydost til Nordvest. J det sydlige Polen fandt man Rysteren stærkere end i Tiraspol og andre Egne af Sydrusland. Saalænge Jordskiælvet stod paa vare Kreaturene uroelige og gave en ængstelig Lyd fra sig. Alt dette passerede den 26de November imellem Kl. 3 og 4 om Morgenen. Nogle Dage derefter, nemlig om Natten imellem 5te og 6te Decbr. fornam man i la Rochelle og i hele Medoc i det vestlige Frankerige ligeledes en temmelig stærk Jordrystrelse, hvorved man hørte en dump Allarm, som af et fiernt Tordenskrald. Frygtelige Orkaner have raset i Middelhavet, saaledes om Natten imellem den 21de og 22de November ved Gibraltar og alle Kysterne deromkring, hvorved der er foraarsaget en ganske uberegnelig Skade. Næsten alle Skibe i Bugten der have lidt meget. En Soldat, som stod paa Vagt og en Capitain, som stod paa Dækket, bleve bortrevne af Vinden og tilsatte Livet. De Spanske Authoriteter have viist sig meget ukiærlige imod de Skibbrudne, og nægtede dem næsten al Biestand. - Siden 3 Dage, skriver man fra Triest, under 5te Decbr., stormede en saa heftig Nordenvind, som der kaldes Borra, at man ikke i 20 Aar har oplevet Magen til den. Havet lignede en Taage formedelst Skummet af Bølgerne, som blive pidskede af Vinden, dertil herskede en usædvanlig Kulde, saa at hver Draabe Vand strax frøs til Jis, og Skibene bleve bedækkede med en Jisskorpe. Der hvor Staden var udsat for Stormen ere Tagene revne af, Skorstene styrtede ind og mange Mennesker bleve beskadigede, især ved det, at en Deligence tilligemed nogle Fragtvogne bleve kastede omkuld paa Landeveiene af Stormen. - Fra Ægypten høres lutter Jammerklager: Nien er stegen til en Høide af 26 Grader, og har ikke staaet saa høit siden Aaret 1798. Oversvømmelsen har været saa stor, at den har ødelagt den største Deel af Høsten i hele Omegnen af Alexandria. De fleste Landsbyer ved Flodbredden ere revne bort tilligemed endeel af Jndvaanerne. Skaden paa Kreature og Magaziner er umaadelig stor, blot af de magazinerede Producter anslaaes den til 15 Millioner Franker. En Jndberetning fra Jbrahim Pascha anslaaer Tabet paa den Deel af Sæden, som endnu ikke var indhøstet til det Dobbelte; men man haaber dog at Vandet vil snart trække sig tilbage, saa at en stor Deel af Bomulden kan blive reddet. Dette Tab har fornemmelig truffet Vicekongen, da de oplagte Varer tilhørte ham. At denne Oversvømmelse har gjort saamegen Skade tilskriver man især, at han har forsømt at forbedre Kanalsystemet, uagtet Planer desangaaende vare ham tilsendte fra Frankerige. Han har formedelst denne Ulykke strax udstædet et Forbud imod Kornudførsel af Ægypten; en Foranstaltning, som vil blive til stor Fordeel for Ruslands Kornexport over det sorte Hav. - Qvægsygen grasserer frygtelig i Bøhmen og har allerede begyndt at yttre sig i Sachsen. Kongen af Sachsen lader nu Grændsen af Bøhmen spærre paa det strengeste af Soldater. - De sydostlige Egne af Europa lide af tre Naturulykker: af Jordskielv, af en meget haard Vinter i Forbindelse med Orkaner og endelig af Pesten. Den har yttret sig selv paa Krim, hvor den dog er bleven dæmpet. J Odessa og Bucharest er den vel ophørt; men den skal nu have udbredet sig fra Fyrstendømmerne af ind i det Østerrigske Galizien, og skal endog have yttret sig i Omegnen af Lemberg. Endelig melde de nyeste Efterretninger fra Adrianopel, at den ogsaa er udbrudt i denne Stad.