Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-30
Hr. Pastor og Ridder Bastholm har ved at optage i Slagelse Ugeblad af 23 d. M. den i Skilderiet Nr. 22 for d. A. indførte Anmeldelse af den Undervisningsanstalts Maj. Kongen. har ladet oprette her i Steen Forsøg med Læremaaden af den indbyrdes Undervisning, yttret sin Mishag med denne nye Methode. Vel anseer han det for priisværdigt og glædeligt at der gjøres Forsøg dermed, men imod de Betragtninger, der læses som Jndledning til Beretningen derom i det anførte Numer af Skilderiet og som skulle have til Formaal at vise, at den Lancasterske Methode kunde træde aldeles (?) istedet for den nu brugelige Almuesundervisning, troer han, at enhver Mand, som bærer Agtelse for den menneskelige Natur, enhver Ven af sit Fødeland og sit Folk bør opløfte sin Stemme. Førend Hr. Pastor B. nedlagde saa haard en Paastand, havde det maaskee været at ønske, at han havde værdiget Fremsættelsen i Skilderiet noget mere Opmærksomhed, især da han selv siger: "at det dog altid er mueligt, at der kunde udledes af den ny Læremethode en Vinding til Skolevæsenets Bedste, naar den paa en hensigte mæssig Maade blev bragt i Forbindelse med den øvrige Skole-Underviisning. Men Hr. Pastoren synes ganske at have tabt af Sigte, at det, der i Skilderiet fremsættes som det eneste store Maal for den ny Methode, er Tidsbesparelse, og at, som en naturlig Følge deraf, den ny Methode kan undværes i de Skoler og Undervisningsanstalter, hvor en saadan Besparelse ikke er nødvendig. Dernæst synes han saa at have glemt, at den nye Methode ene alder Elementarundervisningen for den mindre Ungdom. Havde han lagt Mærke til begge disse Hovedformaale, saa vilde hans Sorg over de i Skilderiet indførte Betragtninger neppe været saa stor, som den i det mindste ved første Øjekast synes. At det ikke kommer og ved, hvorledes man nu tænker i Frankrig, er for saavidt kun rigtigt, som man der tænker vrangt, men naar det, man der tænker, er sundt, saa skjønnes ei letteligen, hvorfor det ikke skulde komme os ved Derhos vilde det ogsaa være høist besynderligt, om man i Frankrig, Engelland og de forenede nordamericanske Stater tænkde urigtigen om en saa vigtig Gjenstand, og kun i Sjælland rigtigen. Vist nok tænkde Europa galt om det en Galilei allene tænkde rigtigen, men den Lancasterske Underviisningsmethode er intet Verdenssystem, og Afgjørelsen beroer her ikke paa vanskelige mathematiske og astronomiske Beviser. Ethvert Menneske med sund Sands kan dømme derom. Hr. Pastor B. finder det skrækkeligt. (!)at høre offentligen den Paastand "at Maalet for Almuens Undervisning er at lære at skrive, og læse med Færdighed i enhver Bog, som han finder just at være det ubetydeligste. Denne Paastand vilde nok neppe saa let lade sig bevise, som den her er fremsat. Hvorledes i al Verden skulle Almuesfolk kunne gjøres til oplyste Mennesker, lære at kjende Skaberen, hans Ord, Dydens Forskrifter, den dem omgivende Natur og det Land de leve i, med mindre de først have lært at læse? At det er Pligt, at Almuen undervises i alt det Anførte, derom har aldrig nogen af den Lancasterske Læres Anbefalere nogensinde tvivlet, og at det er en Hovedsag, aldrig nægtet. Heller ikke er det Anmelderen bekjendt, at Moraliteten i Engelland, Frankrig eller de forenede Stater er sjunken saa dybt, at man der ikke vil gjøre det til Hovedsag.