JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Politie=Placat. Til Advarsel for Fodgjængere skal enhver, som kiører i Kare eller Slæde, være forsynet med Bielder eller Klokker paa Seietøiet, men da udenbyes Folk, især Bønder ikke altid forttage dette, saa paagges de at kjøre Fod for Fod i Gaderne, hvis Kiøretøi ikke er forsynet med foranførte Varsels Redskaber, uden hvilke Ulykker, som Erfaring har viist let kan afstedkommes. Overtræderne straffes efter Tolitie=Placat af 8de Mai 1812 med 4 Rbd. S. V. 1ste Gang og siden dobbelt. Aalberg Prutittemmer den 26de Januarii 1826. Kløcter.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Politie-Placat. Uagtet de flere lovbesalede og ofte til Advarsel bekiendtgjorte Forbud imod paa Gaden løsgaaende Hunde, sees dog med Misne, at Eierene ikke holder sig disse efterrettelige, men derimod lade store bidske Hunde gaae løse omkring i Byen, hvilke ikke allene skrække, men endog anfalde Folk og ved Tuden og Larmen om Natten forstyrrer, den almindelige Rolighed. Enhver paa Gaden løsgaaende Hunds Eier, hvis Opdagelse skal være Politiets ivrige Bestræbelse, kan derfor være overbeviist om for Frem tiden at blive strængeligst anseet efter Anordningerne. Aalborg Politiekammer den 26de Januarii 1816. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
En Jomfrue af fat Alder, som ved et Blomster Fabrik i Kiøbenhavn har lært at forfærdige alle Slags Fruentimmer Blomster m.m., ønsker sig nogle smaae Pigebørn til at Arbeide der med, enten for Betaling, eller ogsaa med Betaling, som da tillige kan blive underviiste, saavel i alSlags Syening, Strikning og Brodering, som Blomsters Forfærdigelse. De, som ønsker sig heri underviist behage at melde sig hos Fuldmægtig Grønnerup, boende hos Hr. Bogtrykker Wandall, hvor det nærmere erfares.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Sammesteds kan daglig bekommes alle Slags Fruentimmer Blomster til billige Priser: En Mand af fat Alder, der i en række af 16 Aar har beklædt et Embede, ønsker sig en Condition jo før jo hellere, enten som Skriver hos en Embedsmand, eller i Mangel deraf paa et Fabriqve at forrette noget Arbeide, som ikke maatte falde alt for vært, eller Opsynsmand paa en Bondegaard. Begtrykkeriet anviser den Søgende, En Sal med Sengekommer Kiøkken og Spisekammer samt fornøden Leilighed til Jldebrands Bevaring; anvises til Leie af Bogtrykker Wandall. Hvem som vil overlade Giødning, imod derfor at erholde et Qvantum Kartofler, gule Erter eller Byg, kan faae nærmere Efterretning hos Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
En meget skikkelig og duelig Syepige forsynet med paa lidelige Attester, som tillige ønskede at gaae med i Huusholdninger, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai en Condition; paa Lønnen ansees ikke saa meget, som paa en god Omgang. Bogtrykker Wandall giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Nyelig hiemkommen frisk og godt Hauge= og Blomsterfrøe kan fra nu af og hele Foraareigiennem, som sædvanlig, bekommes for billigste Priser hos Gartner Jacob Bruusgaard i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Et meubleret Værelse er til Paaske Flyttetid at faae tilLeie, for een eller to ledige Personer, eller tvende Børn. Bogtrykker Wandall giver nærmere Underretning. Jkke Mangel paa Evne, ei heller paa Villie, men paa rede Penge, som i disse vanskelige Tider ikke kunne tilveiedringes, har været Aarsag i, at jeg har givet mit Boe, under Skifterettens Behandling; jeg agter derfor ikke at accordere med mine Herrer Creditorer, men som redelig Mand, saa snart som mueligt, at betale enhver hvad jeg skylder. Randers den 22de Januarii 1816. Erhardt Høeg.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Efter Reqvisition af Sagfører Juul i Nørresundbye og vedkommende Creditors Vegne, holdes Auction hos Rig Bonderup i Nørresundbye, Torsdagen den 3de Februmnæstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over en stor Di hos Selvier. Gaardmand Lars Andersen paa Øen Egheudlagte Gods, bestaaende af: Kister, Skabe, Gangklære af forskiellige Slags med Sølvknapper, Linned, en co Saddel, samt en stor Sølvkande m. m.; hvilket herved i Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 29de Januarii 1816. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Min i Sæbye Kiøbsted beliggende Gaard, bestaaende i 17 Fag til Gaven, Muur= og Bindingsværk med Straatække, samt 12 Fag Lade, Stald og Fæehuus, ønsker udertegnede at bortsælge underhaanden. Til Gaarden høre en god fortrinlig Hauge, samt 7 Td. Land af Byens bedste Jorder, hvorpaa kan fødes og græsses 2 Heste, 4 Kiø- og 10 a 16 Faar. Gaarden er indrettet til Beboelse for en honet Familie, foruden de deri værende 3 Leievaaning og kan med liden Indretning blive god for en Handelsmand, da den har en skiøn Beliggenhed, og af nyt for et Par An siden opbygget. De Lysthavende vilde snarest mueligt at handle det fornødne med undertegnede Eier. Sæbye den 17de Januarii 1816. Anders Jensen Kiilstrup.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Tirsdagen den 13de Februarii førstkommende om Formi dagen Kl. 10, foretages offentligt Auction paa Raadstue, her i Byen, over Distriktschiurg Simonsens Gaard, beliggende paa denne Byes Algade beqvemt til Handel, be staaende af 7 Fag teglhængt Huus til Gaden, og et ligsaa stort teglhængt Huus i Gaarden, indrettet til Staldrum for 2 Heste og Kiøer, samt Vognremisse. Til Gaaden hører en liden Hauge, og i Gaarden haves godt Van Forhuset, bestaar af 3 vel vedligeholdte gibsede Værelser, foruden Kiøkken og Spisekammer, alt indrettet til en li Familie. - Conditionerne, som blandt andet bestemme: 3000 Rbd. N. V. kan blive staaende uopsagte 3 Aar me Prioritet i Gaarden og Renters Svarelse, kan faaes i Eftersyn, saavel hos Sælgeren, som hos undertegnede Autions-Directeur. Dette bekiendtgiøres herved til Lyst vendes behagelige Underretning. Hiøring den 21de Januarii 1816. S. Poulsen. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, Alle de som navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervbo efter her i Byen i Novbr. Maaned ved Døden afganDragon af det respective jydske Regiment lette DragoneLaurs Gregersen Sanders, for undertegne Skifteret, at anmelde saadant. - Ned samme Varsel i kaldes den afdødes Arvinger for os at legitimere deres Afveret. Randers Raadstue, den 6te Januarii 1816. Magistraten og Byefogden.
Jyske Efterretninger, 1816-02-02
Hos Undertegnede kan baglig faaes i større og min Partier: forskiellige Sorter Vine og Brændeviin, hos Viinsteen, fine Propper, Røg= og Snustobak, KrølhaarSollelæder, Klæde, Uld= og Bomuldskarter, Flonel, Toravichia Salt, bedste Herredgaards Smør i hele og hal Fierdinger, finsk Tiære, svensk Stangjern, Hamp, Tomer med mere; Alt for billigste Priser. Aalborg den 17de Januarii 1816. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
steen. Trykkes og 1 Vanden.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Pludseligen have Englanderne besat Amiens og med meget Mandskab rykket, frem mod Paris. Hvorfor, vidste man endnu ikke, men der taltes om en nye Sammensværgelse mod Kongen, der lykkelig skal være bleven opdaget. Om dette er Grunden til hine Bevægelser, eller der gives nogen anden, kunde man ikke bestemt angive. Tropperne ledes fordeelte. at de inden en eller to Dag., 50,000 Md. stærke, kunne rykke ind i Paris. - En Mand er bleven dømt til sex Maaneders Fængsel for at have sat en Proklamation i Omløb fra Napoleon dateret Belgrad den 14de Aug. 1815 - Adskillige Marskaller vare i Begreb med at forlade Pa tis. - J de sydlige Departementer er det endnu vedvarende uroligt; en Professor ved Alais Universitet som var en troe Tilhænger af Kongen, er blevet myrdet. J Nismis er en Hr. Girard fængslet for at have sagt, at Kongen havde besluttet at udstæde en Forordning til at lade alle Protestantere i Frankrige ombringe, men at Engellænderne snart ville hævne sig derfor og tage alle franske Havne i Besiddelse. - Antallet af de til Amerika udvandrende Franskmænd er saa stort, at den amerikanske Gesandt i Paris neppe kan undertegne Passer nok. - J Jseredepartementet ere tvende fornemme Mænd bleven arresterede for offentligen at have viist sig med trefarvede Kokarder og udspredt foruroliggende Rygter. J Paris ere tre engelske Officererer arresterede for at have befordret Lava lettes Flugt. Da Cambaceres nylig hørte Arbeidsfolkene i sit Hotel tale om politiske Ting, sagde han meget alvorlig til dem: Æd, drik, sov og tie," saaledes maae man nu leve her.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Det bekræfter sig ei allene, at den til St. Helena bestemte keiserligiøsterrigske Kommissair, v. Sturmer, er fra Engelland ankommen til Mayland, for uden Ophold personlig her at afgiøre Adskilligt sit tilkommende Ophold angaaende; men ogsaa at den russiske og franske Kommissair have i samme Hensigt begivet sig til Paris, for herfra at følge med den østerrigske Kommissair tilbage til Indskibningsstedet Spitand.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Preussen. Søndagen den 21de indtraf Helten Fyrst Blücher til Berlin, hvor han formedelst sin vedvarende Upasselighed havde frabedet sig alle Høitideligheder og beholdt ikke engang det Kompagnie af Regimentet Kriser, Alexander, hvilket efter Kongens befaling var givet ham som Æresvagt. Hans Sygdom skal bestaae at hærmorthvidelske Tilfælde. Strax efter Fyrstens Ankomst værede Hs. Majestæt ham med et Besøg,
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Indenlandske Efterretninger. af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag høitideligholdtes i Rive forenede Klubselskab ved et Middagsmaaltid, som en stor Deel af Selskabets Medlemmet deeltoge i. Skaaler for Deres Majestæter Kongen og Dronningen, Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessen, for det hele kongelige Huus, for Stiftsøvrigheden udbragtes under jublende Hurra, og til Huusarme indsamledes 90 Rbd. N. V. og 11 Mk. 3 s. i Sølv Mynt. Om Aftenen var et stort Bal, som varede til den lyse Dag. Ved Bordet om Middagen og Aftenen bleve 2de til Dagens Høindelighed forfattede Sange afsiungne.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Et Selskab af Byens Haandværkstand gar i samme Anledning en dramatisk Forestilling til Bedste for Byens Fattige. Randers. Sin Glæde over at Landets Fader Hs. Majestæt Kong Frederik den 6te har oplevet sit 48 Fødselsaar med forhedeende Udsigter, som en Lyst for høisammes Heierte, til sit Riges Rolighed og Opkomst, har S. T. Hr. Kammerherre, Amtmand og Ridder Føntsi dette Aar som forhen bevidnet med en Gave af 100 Rbd. N. V. til Huusarme for at saa meget færre ved nærværende Følelse af Kummer hindredes fra at deeltage i den glade Festlighed, som en god Konges Fødselsdag har Krav paa og forat desto flere med glad Hierte kunne ønske Kongen et velsignet Liv og et velsignet Regiment. De Husvalede og de, som Hr. Kammerherren, satte i Stand til at husvale, ville erkiende hans Gave med fortient Taknemmelighed.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Det har behaget Hans Majestæt at approbere, en ny Plan for Armeen og har i den Anledning under 25de Januari allernaadigst befalet, at samme Plan skal tage sin Begyndelse fra 1ste Februari, og at følgende militære Corpser skulle gaae ind og opløses, nemlig: Guide=Corpset, Husar Regimentets to Holstenske Eskadroner og Uhianer=Eskadronen, Kiøbenhavns JnfanterieRegiment med tilhørende Sappeurcompagni, Langelandske Jnfanteri Bataillon med tilhørende Ætrøiske Compagnie, et Compagnie af Slesvigske Jæger Corpses 1ste Bataillon, Garnisons Compagnierne i Corsøer og Frederiksort, H. K. H. Hertuginde Louise Augusias Livjæger Corps, og Frederiksværks Corps.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Armeen skal for Fremtiden bestaae af følgende Corpser og Regimenter: 2. General Staben, der ligesom tilforn kommer til at bestaae af Generaladjutanistab og Generalqvarteermesterstab; b. et Jngenieur-Corps, som nu ikke længere skal være inddeelt i Brigader; c. et Artilleri-Corps, bestaaende af 18 Compagnier, inddeelt i to Brigader. Hvert Compagnie besætter et kjørende Batteri, og de tvende ridende Batterier forandres til kiørende Barterier. d. Cavalleri, nemlig: Livgarden tilHest, af samme Organisation og Styrke, som hidindtil, 2 Kyradseer, 4 lette Dragoner, og 2 Landseregimenter, samt et Husar=Regiment, samtlige hvert paa 4 Eskadroner af samme Styke som hidindtil c. Jnfanteri og Jægere. nemlig: Landgadet Corpset, som efterhaanden skal reduceres til 100 Cadetter, Livgarden i Fods paa 4 Compagnier, beholder samme Oganisation og Styrke som hidtil; 13 Jnfanten, Regimenter, paa 10 Compagnier, som kun skulle bestaae af 3 Spillemænd og 120 Mand Geme i ne; 4 Jægercorpser, hvis første Batallion, skulle vare paa fire Compagnier, som foruden Underofficerer skulle bestaae af 3 Hornblæset, 8 Jægere og 120 Underjægere; Hans Majestæt, i Livjæger=Corps beholder den samme Organisat, J on som hidindtil. De annecterede Artille, Jnfanteri- og Jæger=Batailloner vedblive vil herefter, men samtlige derved ansatte Officeerii ere deels forsatte til Linietropperne og deels i i Naade afskedigede, og de derved ansatte Undere officerer skulle nu afskediges. Hver annectere e Bataillon skal bestaae af 800 Mand. t. Bornholms Milits forbliver, som den hidtil har været, kuns med ganske liden Jndskrænkning c. Det militaire gymnastiske Jnstitut, reduceres til 12 Elever, Livregimentet Ryttere og Slesvigske Ryttere, skulle være Kyradserer, lette Dragoner blive, som hidtil, Livregimentet, Fynske og Jydske, hvortil for det fierde kommer Prinds Frederik, Ferdinands Dragon-Regiment. Siellands og Holsteenske Ryttere blive Landse=Regimenter.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Foruden de Siællandske og Slesvigske Jæger Corpser skulle ogsaa Siællandske og Holsteenske Skarpskytter=Corpser vore Jægere, det første af disse under Navn af Jydske Jægercorps. Det 1ste og 3die Jydske Jnfanteri=Regimenter skulle til Foraaret, efter nærmere Ordres Modtagelse, atmarscherr fra Aarhuus og Aalborg til Kiøbenhavn, hvor de for Fremtiden skulle have deres Standqvarteer. De i Frankerig værende Tropper blive uforandrede paa det nær, at Prinds Frederik Ferdinands Dragoner herefter kaldes lette Dragoner, og Holsteenske Skarpskytterere nu kaldes Jægere. Af Generals Classen faae 2 Generaler, 3 Generallieutenanter og 10 Generalmajorer, af dem som staae i activ Tieneste og nyde Gage af det militaire Fond, aarligt Tillæg til Gagen, samt et vist Antal Rationer. General-Commissariats=Collegiet indskrændkes og faaer en forandret Organisation.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Aarhuus. Danmarks Fesidag hiin 28de Januar, feiredes i Polybymnias Selskab værdig dens Høitid. Efter Skuespillet gaves et særdeles skiønt Efterspil af Hr. Adjunct Blache, med Musik af Hr. Kabell. Derefter var stor Spiisning og siden Bal i Theaterlokalets skiøn ene og rummelige Balsal til næste Dags Morgen. Mange af Omegnens Beboere toge Deel i Festen.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
J vakre Sange tolkedes den talrige Forsamlings glade Følelser, og ved skingrende Skaaler gienlød det af jublende Ønsker for Konge, Dronning og Kongehuus.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Aalborg. Foruden hvad i sidste Avis anmeldtes om Høitidelighederne som sidste 28 Jan. foregik i Anledning af vor elskede Konges høie Fødselsfest, bør tilføies: J Klubben BorgerEnigheden var, foruden Bal, stor Aftenspiisning, hvorved tvende til Dagens Høitidelighed. passende Sange bleve afsiungne, og Hs. Majestæt Kongens Skaal udbragt med de bedste Øn skeer for Høisammes og det hele Kongehuses bestandige Velgaaende. J Klubbens Vinduer vare trende Transparenter anbragte, hvoraf to vare malede af Hr. Tegnemester Bruun og et af Hr. Hartvig, Lakerersvend hos Hr. Blikkenslager Meyer. Ligeledes var i Vinduerne paa Fattighuus Søndagsskolen anbragt tvende Transparenter, som vare malede af tvende Elever, under Hr. Bruuns Veiledning. Aalborg Bynyt.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Copulerede. Den 16de Januarii, Matros Peder Frandsen Hommergaard og Pigen Karen Andersdatter Schou. Den 19de, Anders Larsen og Pigen Anne Marie Sørensdatter. Den 26de, Handskemagermester Johan Cark. Bech og Jfr. Kirstine Lund. Den 31te, Corporal Christian Gottlied Wulff og Pigen Ane Margaretha Barmer.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Døbte. Den 20 Januarii, Snedkermester Erich Ty brings Søn Jørgen; Fadd. Mad. Bæhr, Jfr. KulauReebslagermester Garden, Kiøbmændene Erichsen og Iventorff, Handelsbetient N. Lund. Den 22de, Skrædermester, Wilchens Tatter Talche Winther, Fadderne: Mad. Winding. Jfr. K. L. Winding, Kiøbmand P. Al. 4, Skrædermester Nyborg, Handelsbetient H. B. Wil uther Den 25de. Feldtberedermester Lunds Datter Hansine Jacobine; Fadd. : Barnets Forældre, Gjordennoder, Mad. Hass, Snedkermester Bøgsted, Handelsbetient N. Hassel. S. D. Coffardiecapitain Bergs Datter Mette Magdalene; Fadd. Mad. Hofmann, Jfr. Kruk, Kiøbmændene S. Winchel, Jacob Christensen, Coffardiekapitain Lund, Bagersvend Schiønning. Den 26de, Skibsbygmester Bøndesens Datter Dorothea Christense; Fadd. Mad. Thallen, Jfr. L. Bach, Coffardiekapitainerne Callisen, Krag, Skomagermester Thomsen, Bager Schiønning, Handelsbetient Haasund, Skoemagersvend Haurslev, Barnets Fader. S. D. Fuldmægtig Petersens Søn Hans Peter; Fadd.: Barnets Møder, Mad Hass, Kiøbmand Hasse og Barnets Fader. Den 30te, Skoemagermester Hauerslevs Søn Jens Christian; Fadderne: Mad. Mildrup, Jfr. Hauerslev, Tømmermester Boss. Skibsbygmester Bondesen, Gartner Boss, Skoemagermesterne Hofmann, Raun, Høymarch, Gjortier Holst og Barnets Fader. Acaravede. Den 16de Januarii, Sadelmagermester Martins Søn Jørgen, 6 Uger. Den 26de, Kobbersmedmester Andreas Larsen Roliin, 70 Aar. S. D. Gjordemoder Mad. Syndergaard, 59 Aar. Den 27de, Kiøbmand Synckenbergs Datter Bartholine Catrine, 14 Dage. Jadsendt.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
De jydske Bøndes Lykønskring til Kongens Fødselsdag den 28 Januari 1816. Leiret rundt om Dangerkengens Throne, Hæver Jordens Dyrker og sit Be Til den Gud, som bærer Verdens Krone, Med et Ønske for ver Frederik; Fredet i sin tarvelige Hatte, Ledet frem til Velstand og til Død, Beder han sin Konge naadig lytte, Til ukonstlet Glædes saage Lyd. Ædel Frihed, eiegade Konge! Gas Du først den stakkels Bondemand, Brat de blast, de Lænker, at saa funge, Som en Slaves i det bede Land; Et skal meere strænge Herres Spøde Kne Kraften i den frie Barm, Fiit den raske Bondemand tør røbe, At hans Hierte staaer for Kongen varm. Tosteds Held og Pligter skal omstage Borgeren med lige faste Baand, Et skal Bondens Sved allene dange Syldne Skatte i den Riges Haand; Maatte aldrig Egennyttens Rænker, Trædskheds, Sardigheds og Ondskabs Raad, Smede Bondestanden nye Lænker, Og tillatetgiøre Kongens Daad Viist Du faae, hvad der er Lastens Mødet, At Uvidenhed er Dydens Grad, Man Oplysning først af alle Goder, Menneskets og Jordesoets Stae; At den og maae lyse og husvale, Under Hyttens Tag i Bondens Hiem, Kongel det skal Dydens Gad betale, Naar Du træder for hans Thiene frem. Derfor lyder fra hver Bende Hytte, Troe og varme Hierters simple Sang: Sid Da seent maae Danmarks Throne bytte. Med en høiere i Engle Raag! Gid Da leve længe med Din Dronning! Med de Børn der ere Dig saa Langel længe være Darot Kogning, Og ei and Kongens Hierte nær.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Kiøbenhavns Børs den 30te Januar. Cours. Hamb. 2 M. 682 i sina 692. Andem 2 M... Landen 2 M. 231 Rbd. a. Soerier 642. Scener solgtes til 403 a 4 1/4 Rbd. for Committelsestaar din givet men Rønne, 3: 100. Oblig. 64 i 67. Norske Sedler 11.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klanen, paa Fredag i Ame Kirke Hr. Døden.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Avertissements. Capitals-Taxten paa Afganden i Stiftskagte Ar 1815 er for Aalborg Seyse for saaledes: For Vensysser og Hans Herrede: Rug a Td. . 11 Rbd. 4 Mk. 6 s. . Byg 2 T. . 7 - 3 - Havet 4 Td. . . - 3 - - For Tage og Morsøe. Rug a Pd. . 14 Rbd. 1 Mk. 4 s. K. Byg a Td. . . - - 12 - - Havre 2 Td. . 4. - 4 - 6 At det der behaget den gade Gaa i Faar, ved at af Daa et fortkade nu flere Maaa Schan har og Can Læger og Pleykmagermester heri Byen, et paa 4 52 Aar, og efter at at havde lever i et Larsag, Æger i at efterladende mig 2de Barn, en Sa . Tarter. Dette miner for Famme 14 Venner herved beligst bekiendtgiørt. Lunerg den 5te Februari 1818. Frelse Raede, sang Caths. Skulde endnu flere end De som allerede hans det sig megne, paa det er mig udgane Minedlige Tillæg, maatte ønske at halde samme det ombedes De snarestemmeligt at tilmilde mig for at jeg derefter kunde bestemme Oplagets Salrelse, da det 1ste Hefte nu snart udkommer. Aalborg Stifts=Bogtrykkerie den 5 Febr. 11 Peder Friis Wandal.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Hvor en 32) Condition for en skikkelig Pige er at et til 1ste Mai, ansees af Hr. Bogtrykker 114.
Jyske Efterretninger, 1816-02-06
Tvende Værelser med Kiøkken 23 Sovekammer, samt 2 lige Beqvemmeligheder, vaskes Leie til Paaske Fiin m. høist i Ladetan Caga. Logtrykte Maade: nier den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
sorten. Amsin er gl. 3/4 Binder.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
Blandede Efterretninger. Tydskland. J den lille Michaens Kirke i Hamborg holdtes og den 21 Janaar en høitide. lig Sielemeste for Ludvig Avl, som var foranstaltet af den Kongelige franske Kommissair=Ordommateur, Hr. Chanaller Menaar, der er der i en overordentlig Mission fra sit Hof, og bivaanedes af en Deputation fra Senatet, de her rest. derende Ministre, Overpræsidenten v. Blücher, fra Altona og flere Antoriteter. Prinds Engen siges at være bestemt til Hertug, og Gartallestmus over den bayerske Armee, Hans Gemalinde er den 16de dennes nedkommen med en Prindsesse i Munchen.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
J adskillige Egne af Tydskland, men især i det Lybekske, er det høist begynderlige Rygte i Omløb, at den berømte Astronom Bøde i Berlin, skal have beregnet, at om 5 eller 6 Aar sefter Andre om 10 Aar, en Kommet til komme Jørden saa nær, at en betydelig Deel af samme Man nævner faaet Siberien, nemlig den østlige Deel, saaet Amerika, til gaae aldeles under.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
Man har an i offentlige Blade taget til Gimmæle imod dette foruroligende Rygte. Jmidlertid er det fandsynligt, at en Komet, naar den kommer Jorden alt for nær, kan ved sin Tiltræknings. kialt frembringe store Resolutioner paa samme, til Maagen, som er et meget mindre Verdenslegeme, end maage af de Cometer, Man hiden har seet, og som sele naar den er Jorden nærmest, stedse er 13000 Mile hørte fra os, virker afligen ved sin Tildækningsskraft beydenge. paa vor Kiøbe, især paa de flydende Dele, og frembringer, som bekiendt, Edde og Flød. Menat forudbestemme og forudberegne Kometers Komme, er en reen Umuelighed, deels fordi de tes Baa er saa regelmæssig, deels fordi de, i det Hele, kun lidet og først i nyere Tider, noget nøiagtigen, ere blevne lagttagne. Efterretningen om at Vegnen, hverpaa Laakens Statste blev transporteret fra Paris, skulde være væltet paa Ment Cenis og Statsen, derved beskadiget, giorde slig et Jndtryk i Rom, at folk paa Gaden spurgte hverandre om denne Strømte Patients Befindende.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
Schweitz. Det lille Raad i Freyburg har erklæret alle Officerer, som efter den 20de Marts vare maade i Bonapartes Tienest, for at have forbrudt deres Borgerret og værdige til at tiene meere imellem de schweitzerske Tropper. Soldater og Underofficerer straffes med Arrest og efter Omstændighederne skulle de have deres Ære. fortabt.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
Frankrig. For at skaffe de uskyldige Violer, som i en lang Tid ansaaes for et Tegn paa Bonapartisme, i Kredit igien, skal Kongen nylig have havt det smukke Jndfald, at uddele Violer imellem endeel tilstædeværende Damer, og da de viste sig forundrede over at modtage disse Blomster af hans Haand, sagde den gode Monark: Tag dem kun, mine Damer, Violerne ere indbefattede med i Amnestieloven"! Bonaparte kalder sædvanlig sin Viets tvende Døttre paa St. Helene, som begge tale Fronsk, sine smaae Pager. Om Dagen skal han meest sysselsætte sig med at skrive sin Levnetshistorie - Maitte han vare komme til Enden! Om Politiken vil han kun nødig tale; men alligevel synes nye Planer og Haab stedse at besiæle ham.
Jyske Efterretninger, 1816-02-09
Paa Nordthumberland var paa Overreisen i Alt 850 Mennesker, hvoraf endeel bleve angrebne af Betændelsesfeber og den heftige Hovedpine, ved at passere Linien. Man anordnede hyppig Aareladning, som Bonaparte dog imod sin Sædvane) erklærede sig imod og raadte blot til at anvende den Brownianske Kuur. Jmidlertid kom Skibet lykkelig til St. Helena, uden at have mistet en Mand og med blot 9 Syge.