Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-08-25
(Af Mairs Reise til Constantinopel i 1812.) Mayr betragtede Flaaden i Strædet ved Constantinopel fra Bojuckdere, og siger: For mine Fødder slyngede sig Kanalen ligesom en uhyre Flod oplyst af Morgenrøden, hen imellem begge Verdensdeele; længere borte blinkede og straalede det sorte Hav tolv Tyrkiske Krigskibe laae rolige paa Vandfladen; mange hundrede Kalks og andre Skibe giennemkrydsede paa en oplivende Maade Vandspeilet; paa engang gienlød en Musik af blæsende Jnstrumenter. Det var Admiralskibet, som begyndte dermed; efter et Ophold faldt de øvrige vexelviis ind. Tonerne, som vare langsomme og høitidelige ligesom alvorlige Palmer hilsede paa den opgaaende Soel; høit vaiede Flag af Capusinerblomstrets brændende Farve. Det var en behagelig Nydelse for Øine og Øren. Jeg opholdt mig her i to Uger; det var daglig min Glæde nogle Timer at seile omkring paa Kanalen, ofte havde jeg den Fornøielse at høre hiin Musik ved Solens Op- og Nedgang, ved den sidste blev der holdet Bøn paa alle Skibene; først var det ganske stille saa at man ikke hørte den mindste Lyd; derpaa ligesom der blev afløst paa et Skib efter et andet, hørte man hele Mandskabet. paa ethvert af dem med en lydelig Stemme at sige to Ord, som vare de sidste af Præstens, hvilke bleve gientagne af dem alle, endelig til Slutning lød der paa ethver af Skibene en Tone med en vild Stemme, der lød som Hüb og naar saamange tusinde Struber udraabte den paa engang, frembragte det en saa modbydelig Virkning, at man kunde ængstes derover. - De Tyrkiske Krigskibe ere meget smukke og synes at være ganske nye, reenlige og godt vedligeholdte; de ere hvidt og sortmalede med Oliefarve; foran paa Skibet er udskaaren en collofalsk Løve, som er malet lyseguul med opspilet Gab, hvilket giør en god Virkning. Capudan Paschas Baade er prydet med ziirligt udskaaret Arbeide og overalt forgyldet; de øvrige Chefers ligeledes, Matroserne paa disse Baade ofte 30 til 40 i Tallet foretoge sig et Slags Leeg med Aareslagene; 2 til 3 Gange sloge de stærk paa Vandet med hele Breden af Aaren, derpaa giennemskare de blot Luften 3 til 4 Gange, hvorpaa de seilede 100 Skridt fremad uden at lade Aarerne komme ned igien i Vandet. Alt gik ligesom hos Militairen efter en Commando. - En Tyrk er altid alvorlig og stille og især naar han er til Skibs. Man hører sielden og næsten aldrig et Ord. Naar man seiler paa en Kaik nær ved Admiralskibet saa maae man ikke røge, ligesaa lidet, som naar Sultanen er i Nærheden eller blot naar man seiler forbi hans Sommerpallast. Jeg var engang næsten en Fierdingvei derfra og holdt kun Piben lavt ned med Haanden, dog tvang Skipperen mig til at lægge den bag i Baaden; da han ved et Tegn paa at hugge Hovedet af gav mig tilkiende hvad jeg kunde være udsat for. – Sultanen seilede en Morgen til en Asiatisk Landsbye ved Navn Cavachio for at besee et Klæde= og Papiirsfabrik. Da hans Caick lod sig see saa saluterede hele Flaaden med Kanonernes Torden. Det samme skete om Aftenen da han vente tilbage. Jeg var just oppe paa et Bierg, hele Egnen rystede. Stene rullede ned af det formedelst denne Rystelse. Schoet af Kanonernes Torden lød fra den Asiatiske Kyst over til den Europæiske. Skibe som laae en Miil borte svarede og fagle lød Lyden fra de fierneste.