Jyske Efterretninger, 1822-06-12
Odense. Efterat Kronprinds Oscar i Mandags havde taget Frokost i Roeskilde og beseet Domkirken, fortsatte Reisen til Ringsted hvor Høisamme holdt Middagstaffel, og ankom derpaa til Korsøer Kl. 11 om Aftenen. Herfra gik Hs. Kongl. Høihed, efter endt Taffel, samme Nat Kl. 2 ombord paa den til Vagt stationen i Beltet hørende store Slup, under Capitain og Ridder Bruhns Anførsel, og naaede Nyborg om Morgenen Kl. 5 1/2. Efterat have udhvilet, frokostede Kronprindsen Kl. 11 og holdt Middagstaffel Kl. 4, hvortil Kommandanten og flere af Byens Embedsmænd vare indbudne. Før og efter Maal. tidet gjorde Høisamme en Spadseretour paa Volden, hvorved han frabad sig al Ledsagelse. J Onsdags Morges Kl. 6 forlod Hs. K. H. Nyborg, under Ledsagelse af Amtmanden til Langeskovs Kroe, hvor Hs. Høivelbaarenhed Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen modtog Kronprindsen og ledsagede ham her til Odense og efter et kort Ophold videre til Middelfart. Jgiennem Byen blev Høisamme desuden eskorteren af et Detaschement af fyenske Regiment lette Dragoner, anført af Herr Lieutenant v. Freisleben. Natten agtede Kronprindsen at tilbringe i Christiansfeldt. Herr Kapitain og Ridder Bruun, som førte Hs. Kongel. Høihed over Beltet, fik som et Agtelsesbeviis en Gulddaase af Prindsen, der ogsaa kong ligt belønnede Søefolkene og den ved hans Ankomst opstillede Æresvagt, som han dog frabad Blandt Domme, afsagte i den kongel. Landsover tet i Viborg mærkes Sagen No. 75, contra : Sproglærer Carl Kothe i Randers Arrest. (Der tiltales for Pæderastie og Sodomi.) Dom: "Arrestanten Carl Kothe bør for Justitiens videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at han udreder alle af Sagen flydende Omkostninger saaledes som i Byetingsdommen er fastsat. Ved Randers, Byes Extraret, er af constitueret Sættedommer, Cancellieraad, Herredsfoged Reiersen, den 30te Novbr. 1821, dømt saaledes: "Arrestanten Carl. Kothe af Randers Arrest bør at hensættes til Arbeide i Viborg Forbedringshuus i et Aar og iøvrigt for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være hvorhos han bør tilsvare alle af Arresten og Actionen lovlig flydende Omkostninger. Et af Fædrenelandets skjønneste Mindemærker af Middelalderens Kunst var den berømte Danmark, Riges Raad og Ridder Niels Langes Monument i Hunderup Kirke. Det var i Aarene femtenHundrede og nogle og Tredsindstyve, altsaa i Kunstens lykkeligste Alder, at dette Kunststykke er forfærdiget i Florenz. Sartophagen var yderst ziirlig udarbeidet af rødt og sort Marmor, forskjønnet med 4 Basreliefs i hvid Marmor, prydet med Absalions Frænders de berømte, Hviiders og Langers Vaaben. Ovenpaa Sarcophagen hvilede Ridderen Niels Lange, fortræffelig udarbeidet i hvid Marmor, liggende i fuld Rustning ved siden at sin Frue, en Scheel af Fødsel. Henimod trende Aarhundreder har dette Monument staaet, hædret eilalene fra Kunstens Side, men ogsaa som Mindes mærke af en blandt Danmarks berømteste Adelsmænd, - i disse Dage (saa fortæller Herr Kammerjunker, og Jægermester Teilmann i Ribe Avis) er det, efter Kirke-Eierens befaling, paa en saare barbarisk Maade nedrevet og slængt i det aabne Begravelse i Kirken. Den sorte Marmorplade, hvorpaa Statuerne hvilede, er slagen i mange Stykker; Frue Langes billede er i to Stykker; nogle af: Basreliserne ere beskadigede, som det Hele ved den ne Medfart temmelig er ødelagt.