Berlingske Tidende, 1826-04-17
Marseille, den 29de Marts. Det var den 23de dennes, at man havde truffet alle Foranstaltninger til at lade den for Paschaen af Egypten bestemte Goelet løbe af Stabelen; et kostbart Amphitheater var opført for ombedsmændenne og alle de Personer, der vare indbudne af Jngenieur Bygmesteren, og den Omstændighed, at det var Skjertorsdag, havde givet det hele et Anstrøg af religiøs Høitidelighed der vistnok maatte contrastere selsomt med dette Skibs Bestemmelse: at ødelægge Christne, som indtage den hellige Nadvere, for at styrke sig til at seire over deres Troes Fiender. Det er Brug her, naar Skibe løbe af Stabelen, at opreise et stort, med Løv og Blomster prydet, Kors paa Forstavnen, og naar Fartøiet er af nogenlunde Størrelse, kaldes det stedse en Præst for at lyse Velsignelse over det; men ved Krigskibe holdes der endog Messe førend Velsignelsen. Vore Søfolk ere saa temmelig almindeligt af den Mening, at Skibet ikke kan have nogen Lykke, naar denne Skik ikke iagttages, og man kjendte denne Gang saa bestemt Folke=Meningen, der saa lydelig var tilkjendegivet, at Tyrkeraadet flere Gange blev forsamlet, for at overlægge desangaaende. Vore Franco=Tyrker besluttede, idet mindste at lade opreise et Kors, og man forsikrer, at Congregationen, som blev spurgt tilraads, havde udfundet et Middel, hvorledes Halvmaanen paa en uanstødelig Maade kunde forbindes med Korset; men Paschaens Agent kunde ikke bringes til at begribe en saadan Forbindelse, og ønskede heller, hverken at have Halvmaane eller Kors. Nok, Folkemængden var stor, og Militair=Afdelingerne saavelsom hele Politie=Militzen bragt paa Benene, for at gjøre deres Skyldighed. Skibet kom i Gang, men stod pludselig igjen stille. Jngenieuren løber til, og alle Arbeiderne gjøre deres Bedste, for igjen at sætte det i Bevægelse. Skrigen og Tordnen lod sig høre; men det vilde ikke hjælpe; man maatte bestemme sig til at støtte Skibet, bringe er Vindeværk istand o. s. v. Embedsmændene blev Tiden for lang, der forlode Amphitheatret, Folket sagde, det var Guds Straf, Stads Bygmesterne gjorde sig lystige over Jngenieuren, som man havde forretrukket dem, og ladet komme fra Toulon, for at lede Bygningen; Piben og Haanlatter overdøvede Arbeidernes raae Stemmer. En delig, efter tre lange Timer, lykkedes det med Anstrængelse af alle Arme at slæbe Skibet i Vandet, men næppe stikker en Trediedeel deraf ud over Landet, førend det styrter hovedkulds med Forstavner ned i Mudderet i Grunden, og Agterspeilet staaer lige iveiret. Man har anvendt al muelig Umage, for igjen at faae Skibet flot, og endnu Langfredag var man beskjæftiget dermed, og om det ogsaa hedder, at det intet har lidt, troe vi dog alle det Modsatte. Jngenieuren, som aldeles ikke er uduelig, og i Toullon har bygget Fregatter og Linieskibe, kjendte, som Fremmed, ikke tilbørlig Grunden, paa hvis befæstelse han maatte have anvendt noget, førend han lod Skibet løbe af ubeskriveligt er det Jndtryk, det Hele har bevirket paa Folks Fordomme, de sige: Gud har villet aabenbare sin Vrede paa Grækernes Fiender, og Paschaens Tilhængere, som faa Dage iforveien talede, som om hele Marseilles Handel afhang af Grækernes Ruin, vove ikke at lukke Munden op. Iøvrigt er her i disse Dage lykkelig løbet en Corvet og en Brig af Stabelen for Paschaen, og de blive forsynede med Master. For høi Hyre hverver man Søfolk og Kanoner til dem. Hvorledes det gaaer til dermed, derom have adskillige Pairer og Deputerede fra Paris forlangt meget nøie Efterretning, og have ogsaa erholdt den. Man har her Efterretning om, at Egypternes Storm paa Mesolongi er afslaaet, men frygter for, at deres Tag ikke har været stort nok, til at bevæge dem til at ophæve Beleringen. Pladsen skal være forsynet med Levnetsmidler indtil Mai, og, som man forsikrer, en der oprettet Magaziner paa Zante, hvortil Fonds bleve, og endnu blive skaffede ved forskjellige Philhellensre-Selskaber, og hvorfra Fæstningen undertiden erholder Tilførsel, men som dog aldeles ikke staaer i Forhold til Trangen.