JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
En ung Pige ønsker sig enten strax eller til Paaske antaget i et roeligt Huus her i Byen eller paa Landet, hvor hun kunde gaa Huusmoderen tilhaande; paa Lønnen ansees ikke. Den Søgendes Ophold erfares haHr. Bogtrykker Elmquist. Torsdagen den 4de Januar 1814, Kl. 9 Morgenen. bliver i Svendborg foretaget offentlig Ancktion over det af Kaperfører P. H. Bruun til Svandborg indbragte Smakskib, Concordiakaldes, bygges af Eeg, draget circa 54 Kommercelæste Ved dets staaerde og løbende Redskaber. Derefter bortsælges demeldte Omelsin inde, havende Ladning, bestaaende af : circa 7000 Tønder Blære, - 36 dito Sees, hvorover Konditionerne ere nogle Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa vil Kontois der i Byen, som og hos Kiøbmand A. A. Wives i Nybere, der tillige Dagen for Auctionen foreviser Varts. Nellema an.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Auctions-Direkteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Da de til offentlig Auktion sidstafvigte 29de Octbr. averterede Eiendomme i Ringkisbins Amt, Lønborggaard, og Lundesnæs, ei ved Auktion bleve bortsolgte, kan de nu begge underhaanden faaes tilkiøbs, ligesom de Lon borggaard til Forpagtning, naar man snarest muligt herom henvende sig til Eieren Kammerjunker C. Benson paa Christiansdahl ved Odense. Gaarden No. 283 paa Broberg. an underhaanden faaes tilkiøbs. Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Undertegnede vil underhaanden bortsælge en Slo drægtig 5 1/2 Commercelæller, der Lov føre 18 FavGrænde. Aarhuus, den 17de December 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Skibsbygmer Bønnesen eller Pater Møller. Et dertil 2 er erkat Kant er tilkiøbs hos Niels Liisberg. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
da Amelet er Etage Vindovn og et Hjørneskafindes teds hos Else Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Sort og indsprengt Klæde er at faae hos Kriel, Fabrikmester. Et Herb. viv. c: Urtesamling, paa Realpapiir, anviistilkjøbs fra Messekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
paa Apotheket i Skanderborg kan, Ørre og mindre Partier, bekommes : Caffe, forskellige Sorter Sukkere, Kryderier, Farver, og Malervareise, alt til billigste Priser. D. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Hos C. G. Frausing kan bekommes Terpentinolie, Erichsens Raper i Flasker, og heglet Hør m. m. Gods Peberrod er at faae tilkjøbs for billig Prihos J. Appels i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Gode Spegestid faaes paa Vestergade hos Schiørring. Lydste Pelser ere tilkiøbs hos Jordan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Godt Hvedemeel og gode Perlegryn sælges til billigste, og Ræve, Hare- og Jgleskind kiøbes. 1 til høieste Priser af Joseph Levin, Kiøbmand, boende paa Graven i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Alle Slags Nyairsvers paa Silke, hele og halve Ark, ere at faae hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Nytaarsvers faaes paa Adressekomtoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Blandinger. En reisende Engellænder, Galt, melder om Sardinien, at skiønnet Kongen nu residerer der, er Øens Tilstand ei forbedret. Hovedstaden Cagliar i ligge næsten øde. Hoffets Jndkomster kun 80,000 Pd. Sterl. har man Møie med at faa inddrevne. Landet har næsten ingen Udførsel, Fabrikanterne ere faa den offentlige Underviisning slet, Ritsbetienterne slet lønnede og bestikkelige, Folketallet en halv Million, Jndbyggen, Klædedragt og Huusgeraad ligner de Vildes. Visse Egne fulde al trodsende Banditer o. s. v. - Øen Cerige (de Gamles Cythere) eies nu af Engilland; den har 1 Bye, 40 Landsbyer, 8000 Jndbyggere. De offentlige Jndkomster udgiøre 1200 Pd. Sterl. On hiint skrækkelige Jordskjælv, som sidde ganske ødelagde den store og blomstrende Stad Cacaces i Sydamerika, samt over 30 Stæder dens Omegn, - den frygteligste Jordrystelse som har fundet Sted siden Lissabons skrækkelige Ødelæggelse, - fortiener følgende nærmere Beskrivelse af et Øi vidne, som den Wiener, Tidende indeholder, at læses, saa meget mere, da kun lidet om denne mærkværdige Tildragelse er blevet bekiendt i Eurona: "Det begyndte den 26de Marts 1812 Kl. 5 om Eftermiddagen. Saart paafulgte de heftigste Stød, og i 10 til 12 Bekunder beævnedes Jorden paa en bølgeformig Maade som havet ved stille Veir, Snart fornan man underjordisk Bulder og elekterske Udbrud stærkere end Tordenslag Den med udesk ivelte Heftighed rystede Jved syntes at klage, som Vand ved heftig Jld. Nogle Minuter derpaa leed Jorden Ryst ninger i modsar Retning fra Nort til Syd og Øst til Vest. Dette korte Tidsrum paa nok til i Grund at ødelægge hele Staden Caraccas, samt mere end 30 andre Byer, Landsbyerne og Kolonierne i en Stækning af 300 Mile. Henved 80000 Mennesker fandt herved deres Død, foruden de mange tusinde som saare des. Hvor heftigt Jordskjælvet var, kan man giøre sig et Begreb om deraf, at af Bygninger, der hvilede paa Støtter og Piller, som vare 30 til 40 Fod i Omkreds, blev ikke mindste Spør tilbage. Samme Skjebne havde et stort Tøihuus, som kunde rumme 4000 Manesker. Et heele Linieregiment, som jus vilde slutte an til et Kirkroptog, blev tient opslugt af Jorden. Udeskrivelig er den Skræk og Angst som overfaldt alle overlevende Indbyggere. Bestyttelse, Ubevidsthed, fortvivlelse, religiøst Sværmerie havde vex viis betaget alle Mennesker. Saarede, bedærkede med Støv, med revne Klæder, med Børn, Syge eller Saarede i Favnen, frambød de det mest rørende Syn Forraad, Bohave, Linned, alle Livets Nødvindigheder var enten ødelagte eller ranede af Pøbelen og Negerne. J Byen sattedes Vand, Bækken vare udtørrede. Ma trede af Hunger og Tørst, uden Huuslys flygtede de, der eiede Landstæder, til disse; men desværre var Jntet skaanet, Landit frembed ikke andet end en viid Sætte af Ruiner. - Enhver anklagede sig selv som Aarsag til Hau lens Vrede. Mange skriftede offentlig om Gaderne og bekiendte halt deres Synder; mange Børn lystes i Kald og Kiøn, som deres Forældes havde forladt, og over 20000 Ægteskaber sluttedes paa et Par Dags m. 2 P. saae, som havde forladt hin uden. Endnu i Decander 1812 vare de hyppige Jordrystelser langtfra ikke aldeles ophørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
For nogle Magader siden meddeelte offentlige Blade en interessant 8 skrivelse over Bøynen af Nalte Landet er fra alle Sider indsluttet af en Biergklæde, der er lavest mod Mühren og dønner mod Boyen en Muur af Granitklipper, hvis høieste Spidse hæver sig 4320 Lod over Havets overflade. Rige Tinminer findes i Biergene, og ved deres Fod udspringe minerelske og varme Kilder i stor Mængde. Uhyre Skove bedakkedem, og hist og her hæver et gammelt Slot fine goths ske Taarne mellem Klippern. Eet hviler paa en Klipper af Jospis, og har endnu Livningerne af Carl 4. Pragt; et andet er bygget paa to steile ved en høi Muur forbundne Klipper, og for Borgen Friedland, den berømte Villensteins Residents, har en Billedhugger før 30 Aars Kagen opført et Mausole, 80 Fod høit, hvorpaaan stor Mængde Fiaurer ere indgravne. - For et halvt Aarhundeed, siden herskede endnu megen hedensk Overtro blandt Biergbeboerne og Frygt for en Troldmand, der holdt Bønderne fast ved Benene, som med jernbeslagne Skoe gik over Biergene, et Phænomen, de Lærde have søgt at forklare af visse Klippers magnetiske Kraft. Fordum vare Bønderne haardt plagede af deres Herrer, hvoriblandt nogle vare rigere end mangen souverain Fyrste i Tydskland. De maatte endog Føie sig efter disses besynderligste Luner. Saaledes faldt det undertiden Magnaten ind at lade nogle Bønder bere til sig 4 Skokke Æg paa Ryggen, uden at sønderslaae et eneste, og naar en Prindsesse kom i Barselseng, skulde Bønderne bringe alle Nattergaler sammen fra nærmeste Skov hen under Slotsvinduerne. - Bøhmen indeholder over tre Millioner Mennesker, hvoraf en Trediedeel taler tydsk, og de øvrige Slavonisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
J Paris er under Titel: "Om Paris, Sæderne, Litteraturen og Philosophien" udkommet et interessant Skrift, som iblandt andet indeholder et meget pirrende og afvexlende Kapitel med Overskrivt: De gode Tider, hvori Man finder en Samtale imellem forskiellige Personer, der tale hver efter sin Haandtering, og Alle klage over at de ikke meere leve i de gode Tider. Til en Prøve kan tiene følgende Rekapitulation hvormed Stykket slutter. Herremanden: 1236 var der saa stor en Hungersnød; at forkland hinanden, og at en Maade Meel gieldte 60 Fr.; det var gode Tider. Doctoren og Bedemanden: 1269 var der en saa profitabel Pest, at man begravede 150 Mennesker om Dagen, og at Lægerne ikke kunde overkomme alle de Syge, der var at see til, og Graverne dem den skulde i Jorden. Det var gode Tider. Prokuratoren: Inden Domstolenes Reform havde jeg hverDag et Sager at møde i, ti Gange saa mange at skrive i, 30 Stævninger at lade forkynde; dobbelt saamange Executioner at lade giøre; der kom 20 Familier hver Dag, og græd ved min Dør; det var gode Tider. Brændehandleren: 1799. 44, 76, og 89 laae alle Fløder i Frankrig til; der var hverken Brænde at faae i Havn eller paa Plads, mange frøs ihiel; det var gode Tider. Journalisten, 17 og 94 var der en Sammenrottelse hver Dag ; fra alle fire Oprør hver Uger eller fire Blodbad i hver Ko ton, halvanden hundrede Revolutionskomme hver Mo cen, halvtreds eller trodsindstyve Dekrete, hver Aften Forslag, Rettelser, Dekiendtgiørelser, og Landlysniger, det var gode Tider. Forfatteren: Je beder Dem, m. H. skaan mig; Deres gode Tider re ser Haaret paa mit Hoved sig over. Jeg ville helle høre elle de Storme eller Jordskjælv som til er. O hvis det var saa, at der nuomstundet hverken var Aager karie til at udsue os, eller Lovtrækkere til anbringe Se gerne i Vildelede, eller Qvaksalvere til at forlænge vor Sygdomme, eller Styverlængere til at leve af Squalder, eller Brændepugere til at spekulere paa vor Fryseneller Kornprangere til at udhungre vore Maver, eller Liigfærdsentrepreneurer til at regne paa vore Begravelser, eller slette Forfattere til at krede og med deres Skrifter, det vilde være gode Tider." Dagens Udgiver slutter sin Anmeldelse af dette Skrivt med en lignende Panegyrik, som virkelig skal være holdt, over det fordums Snapsting. "Nei, i gamle Dage, skal en Mand have saat, da var det værdt at komme til Snapsting. Da kunde man finde de ærværdigste Præster og Provster liggende i Rendestenen; men tag mig dem nu."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.) Af en Kiøbmandsflaade som samlede sig ovenfor Landskrona, og som formodes at blive den sidste som tor i Aar kan ventes fra Østersøen: have 2de danske Kapere i det stormende Veir Natten til den 19de dennes udrevet 2de Fartøier, det ene en Hukkertgalease lastet med Hørfrøe, Vox og Pibestaver: det andet en stor Nordbaad lastet med Kornvare. Bigge bleve bragt med til Lappen, og næste Nat vovede den samme Kaper som tog Nordbaaden sig atter did og tog ogsaa en Gole ase kommende fra Gifte, lastet med Tiære og Planker, men det blev ham en dyr Fangst, thi 3de raske Søemænd maatte bløde og inlet for fiendtlige Skud, thi en Barkasse med en Officeer og 40 Mand var kommen til Galeasens Uudsætning og fra denne blev først en Mand som skulde passe paa Baaden og hvem Fienden nærmede sig, skudt i det han vilde forlade denne og entre op et Skibet. De 2de andre bleve skudte paa Dækket, fra Børkassen, som forfulgte Galeasen en heel Time, og forsøgte flere Gang, at entre, men bleve stedse slagne tilbage af de saa topre Danske som, da de 3de vore faldne, kun udgjorde 10 Mand. Øfficeren fra Barkassen raabte nogle Gange at de skulde give sig, men man havde hellere ladet sig skyde ihiel til sidne Sand end overgivet sig. Af Barkessens Mandskab blive nogle atte og flere qvæstede, og først østen for Hven op te den afmægtiggjort: Barkasse at forfølge dem tappre Danskes Navne, for hvem J. Lind stod widsen, skulle vorde bekiendtgjorte. Men skiøndt se forsvarede sig danskeligen, og indkom heldig til Hel gøer med Prisen, vil dog Skibets og Ladningens ro ikke kunde opveie mod Tabet af 3de raske danske børmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Den sidste til Nyested indbragte rige Prises Ladning Hal blandt andet bestaae af 137000 Pund fiin Kaffe, 6000 Pd. superfiig Sukker og 110 Fade Sirup. - haupteurerne vare Maanedslieutenant Roholdt og Kahersøer Robert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Af de bekiendtgjorte Priseretsdomme fra Kiøbenhavn, sees atter en halv Snees Priser condemmerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Fra Kiøbenhavns Raadstue er under 20de bekiendtanstort følgende : At det ved den igiennem det kongelige danske Cancellie under 22de Juni 1808 udfærdigede Placat er bevilget, at enhver Landboer maa til Axeltorgene i Kiøbenhavn, saavelsom i de mindre Kiøbstæder, indføre fersk og saltet Flesk samt Kiød, af alt Slags Histekiød for det første allene undtaget), og der bort sige samme i store som smaa Partier, Vor Knudsen har i Statstidenden indført med den som egne Hiertelighed sit Farvel og Tak til gamle Norge, samt i en særdeles naadig Skrivelse fra Norges Statholder Beregning over hvad der ved Knudsens Bestræbelser indkom for den lidende Menneskehed i Norge, der i dansk. Courant udgiør 115,370 Rd. 33 s. Hs. H. Prinds Christian Frederik sendte Knudsen denne. Skrivelse og en Beregning over det Modtagne, i en kostbar Gulddaase. Af Bergens dramatiske Selskab fik han til Erindring en Sølvkande, hvoraf han nu drikker gamle Norges Skaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Fra en Mand i Kiøbenhavn falbydes endeel Panteobligationer med gode Prioriteter, skadesløs Trans bort, og saa god Rabat, at der kan være meget at vinde for den der har Pinge, de Summen udgis 22000 Rbdlr. S. V. - Altsammen Eiendomme i Nærheden, af Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Atter ere tvende Fanger, Skræderen Hans Pedersen, og Niels Kristensen, undsluvne af Odense Tugthuus Tre engelske Søefolk og en Kosak, alle Krigsfanger, ere i forrige Uge brudt ud af Fangegaarden i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Aarhuus. Døbte. Den 17de Decem der lod Rebslagersvend Anders Jensen Lyngs døbe en Datte, Ane Sophie; Fadderne vare: Jfr. Sophie Gundahl og Jfr. AmaliMehlbye, Reebslageri sterne Th. Hansen, Guldmann og C. Houberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Copulerede. Den 16de December: Søelieutenant Hr. Frederik Glorg Borg og Jomfrue Giertrud Marie Fisker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
(Jndsendt) Da Hr. Hansen i No. 150 opripper Berberitfelden, og synes at vil belange Verderissernes Forsvarere i Almindelighed, - til hvilke jeg ved endeel leverede Bidrag til det af Hr. Kammerraad Just udgivne Skrivt til Berberissens Forsvar, og flere Leiligheder, har bekiendt mig at høre; - saa anseer jeg mig opfordret, saavidt jeg kan, at berigtige visse Steder i bemeldte Avertissement. Folk, der have alvorlige og mere magspaaliggende Forretninger at tage vare, kunne - uden dog at være ligegyldige Tilskuere - have Grunde nok til, ikke navnlig at indlade sig i en saa nendelig Trætte, og for et Forum, hvor der ikke existerer nogen Dommere, thi det hele oplyke Publikum, om man vil ansee dette for Dom, mere, kan dog ikke røgte Dommerembedet i en Avis. Naar derfor Hr. Hansen af Anonymiteten og Psendonymiteten finder sig anlediget, til sin Saas Tarv, 6 give flere Stemmer Anseende af En, og tilegner en Jurist denne, da feiler han aldeles. Jeg kan, til Exempel, forsikre ham, at den Mand som i No. 142 har analyseret Hr. Rønnes Beretning, er en værdig Præst og at Vandmanden i No. 118 ikke er Advokat. Beundreren, hvem han end er, har formodentlig ansees de overspændte Jdeer, om Berderissens Virkning, for saa latterlige, at de ikke fortiente noget alvorligt Svar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
at Chr. Fischer er en virkelig Person, der kan tilsvare hvad han skriver, derom tvivler vel ingen, da han saa nøie har opgivet Navn og Sted, og udtrykt sig saa bestemt. De Persovalia der i denne Strid ere brugte, maatte man vel ønske ei fandt Sted, dog er den ei altid den meest Skyldige som uddeler de drøieste Rap men den som har ypoet Trætten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Naar Hr. Hansen kalder Berberissernes Forsvarer en selvbeskikket Defensor - som om Nogen behøvede Beskikkelse for at forsvare sin Eiendom - da anlediger han det Spørgsmaal: hvem har autoriseret Modpartiet til at angribe, thi er officio kan sligt dog ikke paaligge nogen Præst eller Skolelærer. Af forbemeldte Skrivt vil tildeels erfares, hvorvidt de Midler Nogle, til sin Hensigts Opnaaelse, have anvendt mod Berberissernes Eiere ere roesværdige og lovlige, og hvorvidt de ere skikkede til at overbevise. Sandhed og Ret bør Enhver hylde, men det er ligesaa stridende mod at Retfærdighed, som havende, først at fordømme og qvæle den formeente Skyldige, og siden lede efter det Beviis, der skulde fælde ham. hvad Sagen selv angaaer, da har hverken min egen eller Andres Erfaring endnu overbeviist mig om Berberissens Skadelighed. Det kan dog ikke ansees som Beviis, at Kornet stundom ruster i Nærheden af Berbreishække saalænge saadant ogsaa skeer ved andre Hække, ja endog der hver der hverken ere dække eller Buske; i Berberissen skal dog ikke, lig en Tordenleder, aflede Rusen fra Kornet, hvor Russens Aarsager finde Sted. Min uden for al Tvivl er det, at den den kapper sin Hæk naar Marken indtages til Rugsæd, kan være sikkre for dens Virkning i enhver Henseende, enten denne saa hidrører fra formegen Læe, Blomsterstøv, Uddunstning, Jasekker eller Andet. Naar man vil henvise til Autoriteter, da var det nok saa rigtigt, at henvise til vort eget Lands, som til Fremmedes. J Juni 1812 erkiendte Landhuusholdningsselskabet (hvis Sekretær Professor i Botank Hr. Hornemanu er) ikke Berberissens Skadelighed. Hvad Erfaring dette hæderlige Selskab siden har gjort, er mig ubekiendt, men at Sagen endnu ikke iblandt de Naturkyndige er decederes, sees af den Præmie som Videnskabernes Selskab nyelig har udsat for den som ved oplysende og sikker Erfaring beviser Berbershækkens Skadelighed eller Uskadelighed for den i Nærheden af samme voxende Sæd. (Om hele, halve og fierdeel Mile tales her ikke.) Heraf følger: at hverken Hr. Schølers Piece, eller Hr. Rønnes - af Hr. Hansen, for uomstødelig anseete - Vidnesbyrd, eller andre i disse Aviser saa omhyggelig samlede saakaldte Erfariager og Vidnesbyrd, ere anseete for saadant Beviis, som de vist ei heller kunde gielde for ved nogen anden Domstol. I Henseende Udlændingers Autoritet, da er, til Exempel, den berømte Ockonom, Commissionsraad Riem, at modsat Mening med Thaer, og selv dennes Yttringer, om Berberissens formeentlige Jndflydelse i en kort Afstand, (50 Skridt) ere meget forskellige fra de sværmeriske Jdeer Nogle her til Lands have sat i Omløb om Berberissens grændseløse Virkninger, om hvilke Beundrerens Jronie og Hr. Steens Avertissement ikke synes saa aldeles upassende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Til denne Berigtigelse ansaae jeg mig ved Hr. Hansens tvetydige Sigtelse beføiet, men træder nu ærbødig til Side, og lader de Kamplystne uforstyrrede fortsætte Striden. Frysenborg, den 21de December 1813. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Bekiendtgiørelser. Saafremt min Kone Kiersten Poulsdatter, fra hvem jeg over i 7 Aar har været separeret, endnu skulle giøre Fordring paa, herefter at ville leve i Ægerskab med mig, ville hun inden 6 Ugers Forløb, efter denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelse, anmelde saadant for dette Amts høie Øvrighed, da jeg i Medfør af Separations-Bevillingen af 18de Juli 1806, ellers agter at ansøge om Ægteskabets fuldkom Opbeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Wivild i Lyngaae Sogn, Aarhuus Amt, 3 a 14de December 1813. Niels Christensen, Tingekarl. Rasmus Pedersen Skouby, der skulde med for Sessionen i Aarhuus den 13de Decbr., er 3die Gan bortgaaet af sin Tienest. Ved hans Bortgang v. han iklædt en graa kort Trøie og hvide lærreds Bur og taler han meget lidet. For hans Anholdelse er Overleverelse til mig, hans Hosbond, betaler jeg god Douceur. Anders Pedersen. i Sønder Galten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
En bruun Kalmukkes Chenille med blaa Lærre Underfoder og komme indvendig paa venstre Side, sidst i forrige Uge borttaget i Gangen over Trapptil Værelserne her, skulle saadan en blive falbudet eller kiendt af nogen Retsindig, da ombedes de at gi mig samme tilkiende, da jeg derfor giver en passend Douceur. Aarhuus Mølle, den 23de Decbr. 1813. 8 Dabl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
En ny spidspullet Hat, af Buds Fabrik, er, forme dentlig ved en Feiltagelse, forbyttet i Dag Formiddai Domkirken; den bedes tilstillet sin Eier, MuursvenLaurs Jensen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Et ungt Menneske af god Opdragelse ønsker sig at bragt ved Handels= eller Contoirforretninger. Hvis ugen kunne bruge ham, ville de saares mueligt behage at henvende sig til Hr. Boghandler Elmquist i Aar huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Ved den ifølge holkongelig Resolution den 14de i afholdte Auktion over Nørresogns Kirkes Tilhørende blev Orgilet og alle dens ovrige vara Sacra efter høies Bud bortsolgt til andre Kirker. Men intet antagelige Gud blev gjort paa dens af Bonitet, Størrelse og Velklang bekiendte 2de Klokker, hvoraf den Størstes Dybde er 1 1/2 og Giennemsnit 1 1/2 Alen, den Mindstes 1 Alt Dybde og 1 Alen 7 Tommer Giennemsnit. Disse 2 Klokker stilles til ny Auktion den 10de Januar 1814 Formiddag Kl. 10, i bemeldte Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Nytaarsønsker. ere som sædvanlig at faae hos Bogbinder Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Ny Skrivter. Snorrepiderier. Julegave for 1313, ved Bruun. Orientalia. Julegave for Unge og Gamle for 18 Smil og Tiaren. Dramatisk Nytaarsgave for Skusollynder for 1814. Spada, af Praf. Sander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-25
Anna Boleon, et dramatisk Digt m. Polo y nata, Euterne og Theone, af Prof Sande Det Kleine mit dem Auckkiste. Mit einem Augier Fabelbuch i Tinder, me ila. Kupf. De junge Huckering. Waachergesch for March, Biømter og Landskabsstytte. faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-28
Udenlandske Krigsefterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-28
(af Statstidenden.) Som en følge af Postgangenes Standsning havde man i nogen Tid ikkun faa og afbrudte Efterretninger som Krigsbegivenhederne uden for Fædrenelandet. Det vil derfor være Læserne behageligt her at meddeles et Ud log af de vigtigste Tildragelser fra denne Mellemtid som ikke for ere komne til almeen Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-28
Østerrigsk Beretning om det mærkværdige Slag ved Leipzig. Hovedqvetteret Rotha, den 13de October 1813.