JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Til førstkommende 11te Decembr. Termin bliver at bekommes til Laans, imod tilstrækkelig Pant, som udi Brand=Cassen er forsikret, og billig Rente, 3200 til 4000 Rdlr., hvorom nærmere Efterretning kan haves hos Forstander Broust udi Opfostringshuset. paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Hos Regimentskriver Dahl i Kollekolle, er, enten strax eller bliver til anstundende 11te Decembr., at bekomme til Laans paa sikker, Pant og imod billig Rente en Capital af 1200 Rdlr., eller noget mere, tilhørende afg. Willum Jensen Grønbech i Kollekolle Værtshuus hans med flere Afdødes efterladte umyndige Born paa Districtet. Sammesteds er ogsaa nogle Stkr. smukke og extraordinaire feede Stude og udskaarne Qvier at bekomme til billig Priis, for Liebhadere, som ved Øyesyn vil jugere dets Vægt og Fedme. NB. Hr. General=Auditeur Bruun haver i Commission af forhandle nogle nye Banco=Actier til billigste Priser, som tiener de Herrer Liebhabere til Efterretning. Til Pubbei Efterretning gives tilkiende, at Hovædle og Velbr. Hr. Capit. Acheleje agter at sælge sin nu iboende Gaard, beliggende i Gothersgaden 3die Gaard fra Reformerte Kirke, bemeldte Gaarder grundmuret inden og uden til, med Jndkiørsel, Vogn Remisse Stalderum til 3de Heste med fornøden Høe Loft, Brændehuus, desuden Spring Vand i Gaarden, med mange derudi vel indretted. Commoditeter. Jørgen Bech, boende ved Nyehavn i Solen, sælger beste Sort Pommersk og Lybsk Vindues=Glas udi Kister. sningsNB. Mad. Rohde er til Sinds, hendes iboende Gaard paa Christianshavn under Haanden at bortsælge, om derfor fornøyelig Bud skeer. Godt Smør, samt Jrlandsk saltet Oxe=Kiød i Tønder af 17 18 Lpd. brutto Vægt, er til Kiøbs og anvises herfra Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Onsdagen den 19de Octobr. opført Comordien. Den Sandsesløse eller den i sine Tanker adspredte, udi 5 Acter, oversat af Mr. Regnards le Distrat, og 2de Balletter, den ene kaldet: De ved en Skov=Her hiulpe Elskere; den anden: Det Nederlandske Skilderie eller Skilderiet; som bevæger sig ved Drive=Fedre: hvilke Balletter, saa vel som de derudi forekommende Pas de deur, ere inventerede og componere, de af Balletmesteren Mr. Sacco. Hvad som bliver opført paa Fredag skal nærmere blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
J de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbmegergaden og Klareboderne, findes følgende Bøger til Kiøbs. 1) Menoza, en Asiatisk Prints, som reyste Verden omkring, a. Tom. 7 Mk. 2) Zacharias Naskovs Religions=Artikler, 1 Rdl. 3) Hr. Baron Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universalig Methode erotematica Exposita, 1 Mk. 4) Dito Compendium Geographicum in usum studiosæ Juventutis, 8 Sk. 5) Der Engelske Robinson Krusoes Levnet og selsomme Skjæbne, 2 Deels 5 Mk. 6) Opmuntring til dem som staae i Lære-Embede 1 Mk. 4 Sk. 7) Math. Meades, noget nær en Christen 1 Mk. 10 Sk. 8) Ridderen af St. George, eller Jocobi, Prætendenten paa Engeland, Skotland og Jrland Liv og Levnet 2 Mk. 9) E. Hagerups Christus den Korsfæstede, ud 9 aanderige Prædikener over den heele Christi Lidelses Historie, tilat med 4 opbyggelige Afhandlinger og Troen, 8vo, 1 Mk. 8 Sk. 101 J. J. Rambachs Betragtninger over den ganske Christi Lide, se paa Oltevierger, for Jødernes geistlige Ret, for Pilati og H. rodes verdslige Ret, og paa Bierget Golgatha, med Kobberstyker 8 Mk., og uden Kaabber 7 Mk. 11) M. Christoph. Semehellige Skrifts Antiquitæter, og Pauli Christoph. Høyffneri Hiersolvma Antiqua, 2 Mk. 12) Hübners Geographie over Eurpa, Asia, Africa og America, 4 Mk. 15) Ejusd. mindste Compendium, eller Udtog af hans Spørsmaale over Geographie for dem, som først begynde at lære denne Videnskab, 10 Sk., Hos Andreas Hartwig Godiche, boende i Skindergaden tæt ved vor Frue=Skole, er tilkiøbs at bekomme : Beskrivelse over Rom Stad og det Romerske Folk i de ældre Tider, over deres Religions=Ceremonier, og adskillige andre Skikke og Drug, de res Regierings=Forfatning, Love, Ting og Retter=Gang Krigs=Sager og Mynt=Væsen, som og deres Maade at skrive paa. Bogen er inddeelt i 16 Bøger; i den 1) handles om Roms Stad og det Romerske Folk i de ældre Tider. Den 2) om de Romerske Guder, deres Guders Huse eller Kirker og Capelle3) Om Præsterskabet. 4) Om de Romeres Aar og Tider. Om de Romerske Leege. 6) Om de Rommeres Maade at hold Bryllup og Giæstebud paa. 7) Om deres Brylluper, Lig Begiængelser og Begravelser. 8) Om deres Klædedragt. 9) O deres Rigsdage Moderseller Herre= og Vall=Dage. 10) Om det Romerske Regiering og Øvrighed. 11) Om Ting og Rettergahos de Romere. 12 1/2 Om Straf og hvorledes det gik til dermehos de Romere. 13) Om de Romerske Love. 14) Om den Romerske Milice. 15) Om de Romeres Mynt samt Vægt og Maa 16) Om den gamle Maade at skrive paa hos de Romere. Kost 3 Mk. 8 Sk. plantsrum rarierum horti Upsaliensis, med 10 Kobberstk. Ser i Bogtrykkeriet er tilkjøbs : 1) Car. Linnæi Decas pri5 Mk. 2) M. Woldike Compendium theologiæthetice, forbedre med Rect. Schabels og Mag. P. Muncks Anmærkninger 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Paris, vom 30 September. Die verschiedenen politschen Abhandlungen, als Reichthum des Staats und andere, welche zum Vorscheine gekommen sind, um zu Tage zu legen, das ein allgemeines Kopfgeld zum Reichthum und Wohl des Staats das allerbeste Mittel sey, haben, nach andern Schristen, melche jene zu widerlegen suchen, auch ein Jtalianisches Werk veranlasset, welches den Titel suhret: Betrachtungen uber die Grundregeln der algemeinen Haushaltung in diesen und jenen Landen, Statt einer Antwortauf den Entwurf, velcher gemacht ist zwischen dem Verfasser der Abhandlung Reichthum des Stagts genannt, und dem Urheder der Zweisel &c. Die Entwürse sind nichts, als Denkbilder des Menschen, und ans diesem Grunde selbst schon unzertrennlich von den Gebrechen und Schwachheiten, die mit den Menschlichket verknapst find. Lücherlich istes dann, behaupten zu wollen, das Entwürse gemacht werden konten, die in allen Stucken volkommen waren. Bey allen Eintichtungen, sowol der neuen als der alten Monarchien, selbst derjenigen, die sich in den Geschichten am meisten ansnehmen, merket man an, das die gute Auswirkang solcher Entwürse, welche die meiste Vollkommenheit haben, dennoch nur eine gewisse ZeiBestand hat, und man auf derselben Dauerhaftigtet gar keine Rechnung machen kan. Dieselben Matregeln, welche zu einer Zeit die Staaten von einem sehr kleinen Anfange zu dem hochsten Gipsel der Macht erhoben ha den, konnen zu einer andern Zeit nicht verhindern, das sie zu Grunde gehen. Solchergestalt ist ein System, welches bey gewissen Umstanden heilsam war, vergeblich geworden, so bald in denselben Umstanden, eine Veranderung entstand. Dieses ist eine handgreiliche Wahrheit; und beynahe das gange Europa findet solches mehr als zu viel bey den itzigen Einrichtungen der Finanzen, und in der einheimischen Oekonomie.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Paris, dom 30 September. Die ersten Prasidenten des Parlements vom Delphi nat hatten bishero das Vorrrecht gehabt, jederzeit, mann kein militarischer Befehlhaber in der Provinz war, das Gebiet in derselben zu führen. Da abet bemeldetes Parlement, gleich andern, gegen die bekannten im Lit de Justice declarieten Willensmeynungen decretiret hat, so haben Sr. Majestat, da Sie dieses parlementarische Decret catziret, zu gleicher Zeit den besagten Prisidenten das gedachte Vorrecht genommen, und den Hrn. Damesnil, welcher gegenwartig Commandant aldaist, zum Groskreutz des militarischen Ordens von St. Louis ernennet.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Mayland, vom 22 September. Unfre Jerungen mit den Venetianern, megen des Wassers aus dem Tartaro, sind so hurtig nicht beygelegt worden, als man hier und zu Wien glaabte und wünschte. Auk die erste Truppenabsendung nach dem Veronet, schen, worzn under Gouverneur sich gendthiget saae, unden freyen Ansflus des Wassers gemast, zu erhalten, ertheilken die Venetianer Versicherungen, die ganzzuverlatzig zu seyn schienen, das allen Beschwerden abgeholsen werden solte. Unsere Truppen kammen alfozurück. Die følgende Zeit bewahrete aber diese Verheissungen nicht, und der Anlatz zu unsern Beschwerden blieb immer bestehen. Unser Gouverneur ist daher abermals gezwungen gewesen, eine Anzahl Truppen in das Veronesische desilixen zu lassen, um den uns sonsthigen Wasserlauf wieder zu ersfuen. Die Truppen haben ihre Commission in der grosten Ordning verrichtet, dabendie genaueste Mannszacht auf dem Venetianischen Gebiete beobachtet, und sodann sich den 9ten dieses wieder hinweg gezogen. Sie liegen itzo wieder in ihren vorigen Quartieren. Wir wollen hoffen, dases nicht zi mehreren Weiterungen kommen durfte.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Marseille, vom 19 September. Seit den 26sten vorigen Monats ind in unferm Haven 39 Schiffe angekommen, unter melchen die Tartane, der St. Felixist, die in 19 Tagen die Fahrt von Biserta hierher gethan hat. Wie wir mit derselben ver nehmen, so haben zu Tunis und Bisertaa 7 bis 8 Galeo ten von Salee, jede von 80 bis 140 Mann, gelegen, und einet dieser Corfaren har zu Tunis den Capitain Pelegrin, welcher von Smirna kam, zu Tunis aufgebracht. Die Königl. Fregatte, die Pleyade, welchenedst 2 Schebecken, dem gedachten Capitain zu Conserve diente, har eine von den gedachten Barbarischen Galedten auf den Strand gejagt.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Dessau, vom 8 October. Die letzten Briese von Dresden haben var das Able den des Hr. Premierministers, Grasen von Brühl, noch nicht, jedoch das Sr. Excellenzsichausser alle Hoff nung, zu genesen, befanden, gemeldet. Aus dem Holsteinischen, vom 10 October. Von Jbro Majestæt, der Kayserin von Rusland, is St. Hochfürstl. Durchlaucht, dem Bischofe von Lübeck, die Statthalterschaft und Administration der Grosfarstl. Holsteinischen Lande, allergnadigst wieder aufgetragen vorden.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Livorno, dom 24 September. Die Sachen der Genueser auf Corfica stehen noch immer sehr schlecht. Der General Paoli hat dem Genuefischen General Matta verschiedene Schlappen beygebracht; hiernachst ist ein Mangel an Leensmitteln unter den Genuesern entstanden, und obgleich der Genetal Matra demselden bald wieder abgeholden hat, so sind doch die Truppen des langen Krieges mude, undtaglich desertiren einige, und gehen sogar zu den Misvergnagten uber. Diese unangenehmen Umstande verursachen; das man noch immer von einer auf den Tapet seyende Vertanschung oder Abtretung dieser Jnselredet.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Lüneburg, vom 7 October. Unter die gegenwartigen Neuigkeiten verdienen di neuen Umstande unserer Stadt mitgerechnet zu werden, die bald die Residen eines Durchlauchten Prinzen werden soll. Die Ansbesserang und Verschönerung unsers Schlosses, die schon seit 8 Wochen, unter der Direction des Hr. Ober=Landbaumeisters von Bonn, getrieben wird, gehet gnt von Statten, und man rechnet, gegen das Ende des kunstigen Monats damit zu Ende zu kommen. Jttist man vornamlich mit der Tapezzirung der Zimmer beschaftiget. Die dazu erforderlichen kostbaren Tapeten sind, nedst einigen Meublen, von Hannover anhero geschickt worden. Die Hoftapezziers findzugleich mit angekommen. Auch ist der Hr. Ober=Hoscastellan Tiling schon hier eingetroffen, umdie nothigen Anordnungen in Meublirung des Schlosses zu machen. Dimittelste Etage wird durchgehends mit neuen Fensterne von Englischen Glatscheiben versehen. Anch werden ville Zimmern mit polirten Fusboden gezieret, und di von einem Jtalianischen Maitre angebrachte Structur Arbeit in dem Essaale ist sehr schön gerathen, auch verdienet allen Beyfall.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
AVERTISSEMENTS. Die Madame Rohde ist willens, ihren bewohnten Hof anChristianshasen zu verkauffen, menn ihr annehmlicher Both darausgethan wird. Hans Paus, Jhro Königl. Majestat Sorenschreiber in Ost und West=Finmarchen, lasset bekant machen, das det Niels Hvistendahl, Kansmann bey der Kongl. Handlung inWadsøe, den 18ten December vorigen Jahres, verstorhen ist, und sein Nachlas gleich darauf zur Theilungs Berichtigung durch geschehene Versigeling at aufgenommen worden. Mithin werden dieses Desuncti Credi= und Debitores hiedurchindenen zur Versendung mit der Post allen privilegirte Kopenhager Danischen und Deutschen Zeitungen zu dreven malen eingeladen, sich binnen der im Gesetze vorgeschriebenen Zeit, entweder in der Sterbbude, oder auf meinem bewohnenden Hofe in Talvig in West=Finmarchen, einzufinden, erstere mit ihre Fordeerungen und daben erforderlichen Legitimation, und letztere ihre etwanige Schulden zu erlegen, da einjeder darnach rechtsertig behandelt werden soll. Talvig den 28sten Julii 1763. Hans Paus.
Berlingske Tidende, 1763-10-17
Der Kammerherr und Amtmann uber dem Kopenhagener, Amt, Baron von Juel Wind, als Theilungs=Verwalter, lasset hiedurch zu dreien malen bekannt machen, das einPlathurich auf Jagersburg, Vamens Johann Graner, Todes verschen is. Indem nun seine geringe Rachlassenschaft, die Publication einer formlichen Proctamation nicht verstat, ten Pill; Also werden seine Erden, woles somst ihrer jemanden vorhanden sey, wie auch die Creditores, hiedurch mugeseetzmatziger Frist von 6 bis 12 Wochen von Dato diesen, Publication an, eingeladen, zu erschemen beymterwehnten Hr. Kammerherr und Amtmann Baron Juel Wind inden hiesigen Stadt, um sich selbst nedst ihre Forderungen undPratensiones zu legitimiren, samt darauf følgende gerichtliche Berichtigung genartigen. Kopenhagen den 13ten October 1763. Baron von Juel Wind Kammerherr und Amtmann uden dem Kopenhagener Amt, lasset in denen zur Verseendung mu der Post allen privilegirte Kopenhagener Zeitungen zu dreyen, malen bekaunt thun, das der Papiermacher=Gesell Johann David Wagner aul der Strandmühle hiesigen Amts, Todes verfahremist, dessen Nachlatz sogering ist, das er kaum zumAbtrage derer darauf haftenden Schulden reichen wird, noch weniger et wa Ueberschhuus zum Erden erwarten last. Jedoch, zur Sicherheitinskunstige, werden des Desuneti unbekannte Erden, so mie seme Creditores, eing laden, sich beym er, wehnten Kammerherr und Amtmann Baron von Juel Wind, in hiesiger Stadt, binnen gelet formige Zeit, oder am spatesten binnen Jahr und 6 Wochen von Dato dieser Publication an, zu melden, mit erforderlichen Legitimationes, megen ihren Pratensionen, woraul gerichtlich verfahren werden soll. Kopenhagen den 13ten October 1763. Seit einiger Zeit sin følgende Personen in dieser Haupt, stadt mit Tode abgegangen, als Studiosus Henrich Otto Oertken, Studiosus Friderich Hartmann, Studiosus Ludolph Hammeken und Zacharias Franch, derer geringe hinterlassene Sachen for krinen formlichen Proclama hinteichende sind. Deswegen werden deren etvanige Erden, so wie aucdie Credi= und Debitores hiedurch zu dreien malen eingelaaden, sich hinnen der im Gesetze borgelegten Zeil, bey unterschriebenen Justitsrath und p. t. Theillings=Verwalter bey der hiesigen Königl. Universitat, der Professor Munthe, anzumelden; Die Erden uhr Erbrecht zu legitimiren, ob sie jon sten solches for nothig erachten solten. Die Creditores eingleiches in Ansehung ihrer Forderungen zu beobachten, und die Debitores ihre etwanige Schulden zu berichtigen, und dadurch widrigens entstehenden Verdrus zu vermeiden, da jedermann nach Zustand derer Nachlasse und udrige Umstande, ihre Gerechte geniessen werden. Kopenhagen den 14ten October 1763. C. F. Munthe, pet Theilungs=Verwalter bey den.
Berlingske Tidende, 1763-10-21
Stockholm, den 6te October. Under 4de Mai har Hans Kongelige Majestæt udgivet: Forklaring over 1752 Aars Capitulations=Reglement for de gevorbne Regimenter. Derved fastsættes, at den Officier eller Hververe, som søger at lokke nogen gevorden Soldat til at antage Tieneste ved et andet Regiment eller Compagnie, førend hans Capitulations=Tid er ude ved det som han tiener i, og han har faaet Afskeed derfra, forbryder derved sin Tieneste og Løn paa 6 Maaneder. Den Soldat, som indlader sig i saadan nye Capitulation, imedens den forrige endnu vedvarer, skal tiene 2 til 3 Aar længere ved det Regiment hvor han først staaer i. Under den 18de Junii er af det Kongel. Slots=Cancellie udfærdiget en Publication, angaaende Lots=Afgiften af indenrigske Fartøyer, og alle store aabne Baade, samt deres Maaling og Stempling. Ved den befales, at indenrigske Skibe, som ikke ville bruge Lots, skulle dog betale en fierde Part efter Lots=Taxten af 1748, samt store aabne Baade, som kunde føre 40 Favner Brænde, og derover, eller saa meget, som i Tyngde og Rum kan svare derimod, betale 2 Ore S. M. for hver Foed dybgaaende. Stæderne i Oster= og Vestbotnien, som forhen befriede fra Lots=Afgifter, ere og her undtagen. Baadene skal stemples, og brændes med Tegn, som udvise deres Dybgaaende, Fødder og Drægtighed, og det af Magistraten eller Kron=Betienterne der, hvor de hører hiemme, hvilke desuden skulle forsyne Baadens Eiere med et skriftlig Beviis om Baadens Dybgaaende og Drægtighed, hvorefter Vedkommende, som skulle imodtage Afgiften, skal uden Ophold clarere de Søefarende. Haves intet saadant Beviis, skal der stilles Pandt for Lotts Afgiften, indtil det forskaffes; men kan det ikke faaes, da skal den oppebæres efter Toldbetienternes Overslag, om Baadens Drægtighed. Søe= og Smaa=Tolds=Kamre, ne i Stæderne over hele Riget, maa ikke give Told=Pas, eller clarere Fartøyet, førend det, om det skal betale LotsPenge, har beviist at have betalt. Skipperne, som for somme det, bøde 40 Mark S. M. Jndenlandske Skipper re, som ankomme til Stæderne, og ikke kunde bevise at hade brugt Lots, eller betalt Lots=Penge, skal betale dem ved Blockhuus, Uds-Told=Kammer, og i andre Stæder ved Landt-Told=Kammerne; men, naar de ikke komme til Staderne, saa erlægges Lots=Afgiften til vedkommende LotsBetientere, som have befaling til at oppasse dem. Og bør Skipperen hver Gang lade sig give rigtig Quittering.
Berlingske Tidende, 1763-10-21
Den 14de Junii har Hans Kongelige Majestæts og Rigets Commerce=Collegium udgivet Kundgiørelse, hvorledes det herefter bør forholdes med de Præmier, som udsættes til Faare=Avlens Forbedring i Riget. Med de Præmier, som efter Forordningen af 23de Sept. 1741 er bleven Almuen tillagt for at holde fuld gode Faar, har Hans Majestæt gjort den Forandring, at i Steden for samme Præmier, skal enhver, som viser Omhyggelighed for at befordre den bedre Faar Avling, og holder en fuld god Vedder, med et vist Antal Faar, nyde andre, i følgende Proportion, nemlig: for en fuld god Vedder, med 9 Faar, 2 Daler S. M., for en Vedder med 14 Faar, 3 Daler, for en Vedder med 19 Faar, 4 Daler, for 2 Veddere med 29 Faar, 6 Daler; ogsaa videre for hver fuld god Vedder med 19 Faar, som holdes derover, 2 Daler aarlig. J Steden for de Salg Præmier, som under 23 Dec. 1745 ere lovet Præster og andre Stands=Personer, for Avlings=Veddere, som de have solgt til Almuen, skal herefter den, som Vinteren over føder 30 Stkr. fuld gode Faar, nyde aarlig 4 Daler S. M. Videre for 50 Stkr., 8 Daler, for 100 Skr. 12 Daler, og siden 10 Daler for hvert 100 Stkr. som holdes derover. Herved i agttages: 1) At de Veddere og Faar, for hvilke Præmier kan ventes, skal være af Spanske eller Eiderstadsk Art; og 2) at de som have faaet Kongs-Gaarder, eller andre Kronens Eiendomme til Forpagtning med den Forbindelse, at de ville anlægge og holde Skæfferier, blive ikke berettiget til Præmier, som allene blive til Deel for de Undersaatter, som ikke have indgaaet saadan Forbindelse, Den 10de August er udkommen Kongel. Majestæts circulair Brev til Regiments Chefferne, angaaende at indsende Rapporter om de Officierer, som udeblive over Permissions=Tiden.
Berlingske Tidende, 1763-10-21
Paris, den 7de og 10de October. Til Hoffet er berettet, at paa et Sted kaldet Landevenco, ikke langt fra Rheden af Brest, kunde anlægges en Havn, saasom Floden var særdeles breed og dyb paa den Høyde, saa at der kunde ligge over 100 Skibe. Kongen har derpaa sendt General=Lieutenant og Directeur for Artilleriet, Hr. von Tilley derhen, for at undersøge om Strandbredden, af Floden, paa Søesiden, var tienlig til at befæstes. Konge Stanislaus, Hertug af Lothringen og Bar, har i Nanen, oprettet et Hielpe=Kammer for de Handlende, som kunde befinde sig i de Omstændigheder, at behøve Hielp; da de skal bevise: "At de ikke søge om saadan Hielp af virkelig Uformuenhed, men allene fordi at dem mangler Tid til at efter komme deres Forbindelser, da de Betalinger, som de have at giøre, ere kommen uformodentlig over dem. Derefter skal dem da forstrækkes de behøvede Penge, uden nogen Renter af svare ".
Berlingske Tidende, 1763-10-21
Den 4de blev afgjort i Henseende til det Jndiske Compagnie, at Kongen betaler de gamle Renter og indestaaer for de nye. Man siger at endnu et andet Compagnie skal oprettes. De Engellændere som have tilbragt Sommeren her og i Naboe. lauget, holdes for at have tilsat 25 Mill. Livres i den Tid. Henved 20 Personer, som ere indviklede i den Sag om Canada, ere bragte fra Bastillen til det lille Chattelet. Endnu vegrer Parlementet i Toulouse sig ved at registere den Kongelige Erklæring, og det Edict, som har gjort saa stor Opsigt her i Riget, og man troer at Kongen har i Sinde af statuere et Exempel. J disse Dage er bekiendtgjort at Madame la Dauphine er frugtsommelig paa nye. Kongen haver forviist sin Canzler til sit Landgods, Malesherbes; og derimod udnævnt Hr. Meaupeau ældste og første Præsident i dette Parlement, en Mand paa 72 Aar, som Vice-Canzeler og Seglbevarer i hans Sted; Hr. de Brou, som har nedlagt Seglbevarer-Chargen, er henviist til en bestandig Pension af Seglet. Aarsagerne dertil, at Canzeleren saa uformodentlig er falden i Unaade, tales adskilligt om.
Berlingske Tidende, 1763-10-21
Utrecht, den 3die Oct. Uagtet at den Pavelige Stoel ikke erkiender Erke=Biskoppen af Utrecht, med de Biskopper, som for kort siden have holdt en Kirke=Forsamling her, saa ville dog disse lade trykke Beslutningen af deres Forsamling, ved hvilken Paternes Hardouins og Berruyers Skrifter ere forkastede, og lade tilstille Paven, og andre Catholske Biskopper Exemplarier deraf.