Berlingske Tidende, 1783-06-30
Fortsættelse f Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger som det Kongel. Danske Landhuusholdings=Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere, dem til Agt og Ære. (See No. 51.) Af dette, saavel for Stædet hvor det er anlagt, som for Egnen deromkring, nyttige Verks brændte Steen, har Ej eine indsendt en Prøve, der baade i Dannelse, Godhed og Brænding er saa fuldkommen, som den kan være, hvorfor i Selskabet tilkjender disse brave Mænd til et velfortjent Æres Tegn og Belønning for dette Anlæg sin første Sølvmedalje og 30 Rdlr., eller om de ikke til bestandig Forblivende ved Verket ønsker sig Medalje, da i alt 50 Rdlr. til indbyrdes Deeling. Venden Anders Johansen Aasen af Jndre=Holmedals Skibs rede i Bergenhuus Lehn har i Stavanger Amt i Jelsøe Skibs rede, Ryefølche Fogderie, 30 Mile fra hans rette Hjem, anlagt et Tjærebrænderie paa Gaarden Øxtres Udmark, i hvilket i en Tid af 3 a 4 Maaneder allene af fortørrede Stubber og Rødder er tilvirket 48 Tdr. god Tjære og tillige derved pundet 11 Læster Kul. Omgangsmaaden han hermed har brugt, har hidtil i denne Egn været ubekjendt, men dens Fortrin for den der sædvanlige Maade indsees ikke desmindre af Egnens Almue, og vil derfor efter Formodning have sine gode Følger. Omendskjøndt Selskabet ikke er underrettet om samme, saa finder det dog denne Handling formedelst dens Jndflydelse paa Næringstanden i bemeldte Egn, saa roesværdig, at Anders Johansen Aasen derfor fortjener at belønnes, hvorfor det tilkjender ham 20 Rdlr., dog forbeholder sig først at meddeeles Efterretning om den af ham brugte Maade med Brændingen. 233. Bonden Halvor Osmundsen Tvetene har i Aaret 1781 paa hans Gaard Tveteur i Winie Sogn i Øvre Tellemarken anlagt en Stampemølle, som siden den Tid har været i god Drift. For at iverksætte dette har han været nødt til at lede Vandet dertil 600 Alen langt ned fra en Elv. Da denne Mølle er først den anden som der paa Stædet i en Strekning af 50 norske Mile findes; saa tilstaaes Manden for hans roesværdige Anlæg en Belønning af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 234. Provsten Hr. Haldor Finsen paa Hyterdal i Jsland har paa sin Gaard anlagt en Korn-Vand Mølle. Da denne Handling i Henseende til Jsland for Exemplets Skyld er meget vigtig, saa tillægger Selskabet ham herfor en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., især da han desuden og ved Grøfter paa langs og tver har udgravet en Myr paa 200de Favne til megen Nytte for Stedet. 235. Mølleren Hans Jensen af Svendborg, Fæster under Baroniet Lehn i Fyen, har i en Tid af 3 Aar anvendt Flid paa der i Landet at oplede Steen, som formedelst deres Størrelse kunde være tjenlige til Møllesteene, og har siden deraf tilhugget 15 Stykker, af hvilke han selv har brugt de 2, men de øvrige 13 har han solgt til omkring: liggende Møllere. Da det ved Attester er beviist, at Steenene ere ligesaa gode, som de saa kaldte skaanske Steene, saa tilkjendes Hans Jensen herfor en Belønning af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 236. Bonden Jon Asmundsen til Berserksore i Setbergs Menighed i Snesieldsnæs Syssel i Jsland har formedelst den Vanskelighed man i Jsland, haver med at faae saa mange Qværnesteene til Kornmaling, som Fornødenheden udfordrer, lagt sig efter at forfærdige samme, og saaledes af den bekjendte Lava Stratum, der er meget qvartsarted, tilhugged 12 par skjønne Qværnesteene, af ongefær 16 til 20 Tommers Størrelse i Gjennemsnit, hvilke ere nok saa tienlige som de norske, der indføres. For denne nyttige Vindskibelighed lillægger Salskabet ham en Belønning af 5 Rdlr., hvilken han saa meget meere fortjener, som han har solgt Parret af disse Møllesteene for 2 Slettedaler- og saaledes sparet Jndbyggerne 1 Rdlr. 75 Sk. i Jndkjøbet mod hvad de koster i Handelen. 237. En merkelig Forbedring i Henseende til Fiskeverkningen paa Terreneups Maade i Jsland har Hr. Kjøbmand Holter foretaget med det Fiskerie, som falder i Patrixfjorden og Talnefiorden der i Landet. Fisken, som falder i disse Fjorder er hidtil bleven virket til Tørfisk, hvorved Jndbyggerne ei allerne ingen ret Fordeel har havt, men det har endogsaa næsten været dem umueligt at holde ud dermed, da Prisen paa Fisken i Handelen har efter den ny Taxt kun været ringe, men den paa Liner, Jern og Tømmer derimod høi. Kjøbmand Holter, som ankom til Handelstædet der i Aaret 1777 saae dette deraf flydende store Tab baade for Handelen og Jndbyggerne. Han overtalede derfor disse til at bringe ham Fisken blød, og lærte dem tillige Salt nings og Behandlingsmaaden, som dermed bruges i Terre neuf, saa Fisken har derved vundet alle de gode Egenskaber, som den terreneudske bør have. J Aaret 1781 er deraf allerede bleven udført 130 Skpd. og til Nyeaar 1782 vare allerede 520 Skpd. Blodsisk afleverede til at behandles paa samme Maade, Mængder, som vel ikke ere store, men dog stor nok at vise en god Begyndelse, der lover større. Efteret af troværdige Personer nøje gjort Overslag har Selskabet ladet sig berette, at Bekostninger mod Bekostninger paa begge Tilberedninger og Priser i lige Tider sammenlignede med hinanden, bliver Fordeelen af den tereneuvske Behandling imod den i Landet brugelige Stokfisk Virkning for Handelen, som den nu er næsten dobbelt; men for Jndvaanere selv, som levere Fisker til de Handlende, desuden heel anseelig, da de nu paa denne Maade baade kan spare paa Lægter og Huusrom, og dertil undgaae Tabet af den Fisk, som tilforn til blev bederved under Tørringen, men nu desuden bliver altid nyttet og kommer dem selv og andre til gode. For dem af Jndvaanerne, som formedelst Veiens Længde og Farlighed i Patrixfiorden ei kunde bringe deres Fisk til Handelstedet, har Hr. Holter og udsat smaae Premier fra 2 til 6 Rdlr., naar de selv vilde begynde at virke deres Fisk paa Terreneufs Maade. Hr. Holters Fortjenester bliver altsaa i Følge foranførte meget store, især i det at han først af alle har anvendt den terreneurske Saltning paa Høst=Fisken, som i de andre Havne i Jsland først anvendes paa den Fisk, som falder efter Nye=Aar. .(Fortsættelsen følger).