JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 73. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 96 a 95 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 119 1/2 a 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanks. 12 1/2 a 123. Svenske Sedler 68 s. - Disconto 6 pC. Kayos udclos Li LanAPAAMOT Kalor, re ældesig neagurker, ris Anadmeldes. Tropæeire reinades, beret yde i Nævris, nærændelse for ræde Udi mk. Saastand, re. A. SolennæGur Bancorrest. tig for Aalbye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
(Jndsendt.) Den sidst lovede Gjendrivelse meddeles for medelst Forhindringer ikke i Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Rettelser. J forrige Numer, P. 8, Lin. 34 og 40, for: Amour læs: Amateur Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. a 10000 Ro Nittende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Januari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Sammenligning imellem det engelsk oskindiske og danske asiatiske Compagnie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Det engelsk ostindiske Compagnie, som for 200 Aar siden begyndte at virke med 72,000 Pund St. i Actier til 50 Pd. hver, har nu en Handelsfond i Varemagaziner, Skibe og Værfter, der er vurderet for 21 Mill. Pd. St. Dets Territorialbesiddelser i Ostindien bestaae af 380,000 engelske Qvadratmile; den Befolkning, over hvilken det hersker, beløber sig til 80 Mill., hvoraf det har i aarlig Statsindtægt 17 Mill. Pd. Dets militaire Magt bestaaer af 150,000 Mand, hvoraf 118 Batailloner Jnfanterie og 16 Regimenter Cavallerie indfødte Tropper, og kun 3 Regimenter Jnfanterie og 6 Batailloner Artillerie ere Europæere. Foruden denne Militairetat har Compagniet i Jndien et glimrende Civiletablissement, Gouverneurer, Dommere, Gesandter ved de indiske Hoffer, Finants- og andre Embedsmænd næsten uden Tal. Denne uhyre Handelsbygning staaer under den umiddelbare Bestyrelse af 24 i London bosatte Kjøbmænd, der hver eie 2,000 Pd. i Actier, og derved ere valg dygtige. Vælgerne maae eie 1000 Pd. i Compagniets Actier; i Almindelighed er disse Vælgeres Tal 2000. Directionen selv staaer under et eget dertil udnævnt, af Cabinetsministere bestaaende controllerende Conseil, og modtager sine Love af Parlementet, fra hvilket Compagniet har faaet sine Privilegier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Det danskasiatiske Compagnie begyndte at virke for 148 Aar siden (1674), da det første danske Skib blev sendt til China. Det bestaaer af 4,800 Actier, hver til 500 Rdlr. D. C. eller 400 Spec., og dets Etat af 4 Directeurer, 3 Revisorer, 15 Comptoirbetjente, 3 Bude &c., hvis aarlige Løn beløber sig til 16,000 Rbdlr. r. S., Skatter, løbende ordentlige Udgivter, Pensioner udfordre en aarlig Udgivt af 18,000 Rbdlr. Compagniet eier Værfter, Pakhuse, af Værdie 250,000 Rbdlr. r. S., to Skibe, 1 Million Rbdlr. i Kongelige Obligationer, endeel nederlandske Obligationer, tildeels for Beløbet af det paa Batavia realiserede Skib Kronprindsen og dets Cargaison, 244,880 Spec. eller 750,000 Fl. Holl. Foruden dets Tilgodehavende i Jndien har det endnu et Krav til den engelske Regjering paa 500,000 Spec. for Skibe og Varer, der bleve ved Krigens Udbrud tagne ved Tranquebar, trods Lord Minto's høitidelige Løvte, at al Privateiendom skulde respecteres. Jnteressenterne af dette Compagnie, som i forrige Aar fik et Skib hjem fra China, og i næste Aar igjen udsender et andet, have i de sidste 12 Aar ikke faaet ringeste Udbytte, og som en Følge heraf ere dets Actier, som endnu for tre Aar siden gjeldte 430 Rbdlr., nu gaaede ned under 100 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Om man, som for 30 Aar siden, har Aarsag til at synge med Choret i Chinafarerne: Leve Reverser og Bodmerie, Det asiatiske Compagnie faaer Tiden lære. J Aaret 1670 beskrev Bording det danske ostindiske Compagnies Handels færd paa følgende Maade: "J langsom Tiid og Aar laae Dansborg ubeseylet Udi Ostindien, dog dertil tit blev beylet Af anden Rigers Folk. Men hun sin Eiermand Dog stedse trofast blev, som nu befindes kand. Hun med det første Skib, som var med Hielp til hende Fra Dannemark udgjort, igjen tilbage sende Vel mangen dyrbar Læst af ædle Urters Kram, Saa mand om sligt ey nu tør gaae til Amsterdam. Tilbage nu kun staaer, for Tienisten at regne, Og over af Rederne sin børlig Deel tilegne, Som skal beløbe sig, som os er vorden sagt, Tilmeer end dobbelt det, som der udi var lagt. Ja det sig selv forstaaer, naar jeg min Skilling vover, Jeg og fortjene vil, hvor noget løber over: Men seer jeg ingen Gavn og fanger ei Profit, Jeg vel en anden Gang skal holde da ved mit Hr. Volterris Alabastarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Svar paa de af Hr. Kandidat Borring i No. 102 indrykte bemærkninger. (Fortsættelse; see forr. No.) Uden at bryde sig om de i min Veiledning forudskikkede Forklaringer, eller om de siden efterfølgende 14 særskilte Regler, samt de dertil svarende Exempelord, Anmærkninger, Jndskrænkninger o. s. v., river Hr. Kand. Borring min Hovedregel over Adjectivernes Plads ud af Sammenhæng, og tillader sig isaahenseende meget sælsomme, imod al sund Menneskeforstand og logisk Tankegang stridende Yttringer, Slutninger eller Forklaringer, og idet han derved modsiger sig selv og Sagens Natur, paabyrder han mig sin egen Modsigelse. Da han imidlertid selv synes at føle, at hans Raisonnement ikke saa ganske har sin Rigtighed, appellerer han, for at give det Gyldighedens fulde Præg, til fremmede Authoriteter. Under bemærkning 5 vil jeg gjentage min Hovedregel, og hist og her tilføie de af Hr. Kand. Borring isaahenseende anførte Ord, for at sætte dem i deres sande Lys, nogle Anmærkninger. Derved vil man desto lettere kunne vurdere Hr. Kand. Borrings Antikritik, og erholde et nyt Beviis paa hans overfladiske Anskuelsesmaader, samt hans mere end ubesindige Adfærd. Bemærkn. 5. Pag. 24 har min Veiledning, efter flere forudskikkede Forklaringer og Exempelord, Følgende: "Adjectiverne sættes efter Substantivet, forsaavidt de tjene til at gjøre Jnd delinger, med Hensyn til Gjenstandenes Klasser Der eller Slags, men foran, i modsat Tilfælde." paa bemærker Hr. Kand. Borring: "Men at denne Regel er fremsat med altfor viid Udstrækning, og ikke i denne Form kan gielde, indsees let" a) - nu angiver han Grunden hvorfor, sigende: "thi hvilke Adjektiver kunne ikke angive en eller anden Jnddeling b) af Substantiver c), og altsaa henføres hertil."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 7 Januar. Man har længe ikke havt et paa Søskade saa frygteligt rigt Aar, som det afvigte, til største Tab for Assurandeurerne. Capitain Jhlen, førende Skibet Mathilda, havde paa sin Udreise til Vestindien i December seet sig nødsaget til, formedelst Storm, at løbe ind i Klæsholm, henved 1 Miil fra Marstrand. Da han havde ligget der i fjorten Dage, og fundet Leilighed til at fortsætte sin Fart, løb han ud men da han var kommen ad Skagen til, tvang Stormen ham atter til at vende tilbage til Klæsholm. Medens han laae der, mærkede man d. 27 Dec. om Natten, at Skibet vilde synke. Mandskabet gjorde Anstalter til at redde sig, og var og saa lykkeligt at undgaae Faren; men Skibet sank, og det kommer nu an paa, om den hele Ladning, eller en Deel deraf, vil kunne frelses ved at løsne Dækket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Besætningen er allerede kommen her til Kjøbenhavn. - Skibet Prindsen af Hessen, Capit. Croyer, er, efterat have forladt Brest, sjunket i det spanske Hav, men Mandskabet er lykkeligviis bleven reddet af en Engelskmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Kjøge, den 4 Januari. Afvigte Aars sidste Dag var ikke glædelig for Kjøge Byes Jndvaanere; thi paa denne nedlagde Hr. Cancellieraad Bentley sit Embede som Borgermester og Byefoged, efterat han havde forsamlet alle Borgerne paa Raadstuen, og der med hjertelige Ord taget Afskeed med dem, det Jndtryk, disse gjorde paa de Tilstedeværende, vidnede noksom, hvor meget de følte ved denne virkelig saare fortjente Embedsmands Bortgang. Nytaarsdag holdt Sognepræsten Hr. Roeskilde, efter en meget skjøn Prædiken, en Afskedstale til ham, i hvilken han i sit og sin Menigheds Navn takkede ham for den sjeldne Retfærdighed, Religiøsitet og rene Vandel, hvormed han tiltrak sig Alles uvilkaarlige Agtelse. Enhver mindes ham vist med sand Taknemmelighed, og ønsker ham i Fremtiden Lykke og Velsignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
J Hertugdømmet Sleswig er i Afvigte Aar; ægteviede: 2130 Par, fødte: af Mandkjøn4145, af Qvindekjøn 4022, tilsammen 8167, døde: af Mandkjøn 3096, af Qvindekjøn 3210, tilsammen 6306, ere altsaa 1861 flere fødte end døde: 359 ere dødfødte. Blandt de Fødte ere 65 Par Tvillinger (og en Kone fødte 4 levende Børn), samt 481 uægte. Blandt de Døde opnaaede 14 af Mandkjønnet og 27 af Qvindekjønnet en Alder af over 90 Aar, og en Kone blev 100 Aar gammel, 79 omkom ved ulykkelige Hændelser og 16 have ombragt sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
J afvigte Aar ere i Hertugdommer Holsteen, med Undtagelse af Herskabet Pinneberg og Staden Altona, ægteviede, 2864 Par, fødte: af Mandkjøn 6021, af Qvindekjøn 5561, tilsammen 11,582, døde: af Mandkjøn 3610, af Qvindekjøn 3371, tilsammen 6981, ere altsaa4601 flere fødte end døde; 619 ere dødfødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Blandt de Fødte er 95 Par Tvillinger, en Trillingfødsel, samt 846 uægte. Blandt de Døde opnaaede 13 af Mandkjønnet og 10 af Qvindekjønnet en Alder af over 90 Aar, en Mand blev 105 Aar og en Kone 106 Aar gammel, 73 omkom ved ulykkelige Hændelser, i er bleven henrettet og 13 Selvmord have fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Odense, d. 4 Jan. J Onsdags Aftes gav Dhrr. Virtuoser, Valdhornisterne Gugel og Søn og den uovertræffelige Mester paa Fortepiano, Hr. Kammermusikus Kuhlau, understøttede af vore talentfulde Musikliebhavere, en stor Concert, for et ikke just talrigt Auditorium paa Raadstuesahlen. Alle Tilstedeværende vare enige i at beundre de trende Kunstnere, men vidste ikke, hvilket af Jnstrumenterne de skulde give Fortrinet i Henseende til deres uovertræffelige Behandling. Allerkunstigst fandt Man Udførelsen af Variationerne paa den engelske Nationalsang God save the King. Det nye Aar begyndte, som det gjerne pleier, med klart Veir og nogen Frost, der siden er tiltaget med nordlig Vind, saa at Veiene kunne bære op i det mindste for Gaaende. J Dag har det især været usædvanlig skjønt Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
De sidste Dage af forbigangne Aar have skiænket Odense en Jndretning, som vist ogsaa andensteds var følgeværdig: Hs. Excell. Hr. General lientenant Grev Ahlefeldt Laurvig har nemlig leiet og bestemt et Værelse hos en herværende Gjæstgiver til Samlings- og anstændigt Forlystelsees Sted for det af Ham kommandette Regiments Underofficierer og Trompeter. Hs. Excellence giver selv Brændet dertil, og har ladet det forsyne med Aviser, Bøger passende for Krigstanden, og med Skak og Damspil; thi alt Slags Pengespil er forbuden i de Love, Hs. Excellence selv har givet Selskabet, og som alle aande den reeneste Humanitet og det Øiemed, at skærpe Selvfølelsen, som Menneske og Kriger hos de Deeltagende, der tillige ere berettigede til at udvælge imellem dem selv 4 Forstandere, til den indvortes Bestyrelse. Paa samme Sted er ogsaa Middagsmad accorderet for de Ugivte, til yderst billig Priis, saavelsom de Spise- og Drikkevare, som ellers fortæres paa Stedet, hvilke alle efter Lovenes udtrykkelige Forskrivt, skulle betales strax. - Jgaar feiredes her i Odense en sielden Borgerfest, ved Hr. Forligelsescommissair S. Hempels Jubilæum, da det paa den Dag, den 3die Januar, var 50 Aar siden Adresse=Contoirets første Eier, C. G. Biering, udgav sin første Avis fra sit da oprettede AdresseContoir og Bogtrykkerie, som nu i 25 Aar har været Hr. Hempels Eiendom, hvis Fødselsdag indtraf paa samme Dag. 50 Personer vare dertil indbudne af alle Classer, hvoriblandt Selskabet hædredes ved Nærværelsen af Danmarks Mæ en samt Stiftets første Mænd. Jndbydelsen var skeet ved trykte Jndbydelseskort. Fra Dagens Frembrud varede Flaget hele Dagen fra Husets Taarn. Ved Ankomsten overleveredes enhver et Exemplar af Dagsavisen, trykt paa Velinpapiir, som forkyndte Festens Anledning. Medens Selskabet samledes bleve 50 Huusarme bespisede, i en Giæstgivergaard, paa Hr. Hempels Bekostning, med 3 Retter god Mad, og fik hver 1/2 Flaske Viin, et otteskillings Suurbrød, Caffe og Penge. Klokken 3 1/2 gik Selskabet til Bord (omtrent 60 Personer) hvor, efter Hs. Majestæts og det Kongelige Huses Velgaaende, blev frembragt mange sindrige Trast's, og siungen adskillige til denne Fest trykte Sange, hvoraf nogle med Jnstrumentalmusiks Ledsagelse. Paa det vel garnerede Spisebord saaes en stor Platmenage, paa hvilken, uden anden Opsats, saaes Dagens Avisform, hvorpaa Avisen var trykt, som et i typographisk Henseende, særdeles passende Embleme, hvis Ramme var omgivet af Blomster. Ved Bordet var tilstede det eneste endnu levende Vidne, der havde været tilstede, da Biering skrev sin første Avis, og leveret første Manuscript til et Skrivts Trykning i Trykkeriet, samt de 2 Personer der i Mellemtiden vare Eiere af Adresse-Contoiret. OverBordet indviedes en stor Sølvpocal, som til Festen var samme Dag bleven Eieren foræret af Byens Repræsentantere. Om Aftenen havde Trykkeriets Personale (hvoraf 2 samme Dag havde fuldendt deres Læretid og bleve Selskabet præsenterede) illumineret Trykkeriets Vinduer i Gaarden, hvorved faaes i Transparent det Vaaben Keiser Ferd. II. i sin Tid gav Bogtrykkerkunsten. J Byen vare de bedste Huses Vinduer illuminerte. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Blandede Efterretninger. En tapper Hunds Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
J Skriftet: "Aus Norddentschland, kein Manuskript, Hamburg 1821." læses følgende Engelland oversvømmer de tydske Messer med sine Bomuldsfabricater, men at det sælger med Tab. hvor billig end Bomulden er, ligger for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
J samme Forhold, som Fabricaterne sælges med Tab, voxer de Fattiges Tal i Storbritannien. De tydske Fabrikører kunne derfor ikke sælge Bomuldsvarer for saa godt Kjøb, og forbød man Jndførslen af engelske Bomuldstøier, saa maatte de lade Stoffet til deres Fabricater komme fra Engelland, og dette vilde blive dem, noget forædlet, ligesaa dyrt, som det fuldendte Manufactur. Den engelske Fabrikør taber hellere Tusinde paa en tydsk Messe eller ved en Hamborger Auction, end at han med et ringere Tab skulde gjøre samme Operation i Fædrenelandet, og derved opoffre sin Credit. Naar Hamborgs Handel staaer høit, naar dets Assurance og Vexelforretninger ere i Stigen, saa hidrører dette ene fra de derværende Handlendes rigtige Tact, at betragte hver gunstig eller ugunstig Tidsomstændighed som forbigaaelig, og opoffre den meest indbringende forrige Handel, saasnart den begynder at blive uindbringende. Ogsaa Hamborg ernærer ikke mere, som for 20 Aar siden, 3000 Borgere ved Cattunarbeide, eller 1800 i Tobaksfabriker; dets Skibsrhederie er næsten tabt, dets Øl kjøber ingen. Tidligere end Hansenes andre Søstre tænkte det liberalt mod fremmede Religionsforvandte, taalte Brabanternes og Britternes Vinding efter Antwerpens Fald o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Den engelske Manufacturhandels egentlige Spedition til de tydske Messer har Altona mere end Hamborg, for Leipzig og Brunsvig, og ligesaa Amsterdam, for Frankfurt am Mayn næsten ganske. Kun gaae Remisserne hyppigen over Hamborg, og det er notorisk, at de engelske Misdebitanter ikke spinde Silke ved Manufacturerne. Af Læder, Uld og Bomuld gaae i det Høieste som Manufacturvarer til Tydskland, for 1,750,000 Pd. St. 1/2 Dele deraf gaaer til Udlandet paa Messerne. Næsten alt hvad Engelland, paa Kornvarer nær, faaer fra Tydskland over Hamborg, gaaer til America. – J Aaret 1820 kom fra Frankrig til Hamborg 43,466 Oxhovder, 1020 Fade, 2150 Stykfade, 3157 Bundter, 26,551 Kister, 21 Colly Viin af Værdie 4 til 5 Mill. Mk. Bco. Meget deraf udsendes, og saare meget dyrere, naar den er bleven gammel. - Fra alle Verdensdele fik Hamborg 1820 til sine 321 Sukkerraffinaderier (1806 havde det 428) raae Sukkere i 70,986 Kister, 39,586 Fade, 40,227. Sække, til Værdie 25 Mill. Mk. Bco. Ved at raffinere samme vinder det i det mindste 10 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Den Hamborger Sukkerraffinadeur benytter sig af alle den engelske Chemies Konster, og Sirup pen bliver stedse mindre. Jngen anden Handelsplads kan levere de forskjellige Climaters Sukkere, heldigere til sin Fabricater end Hamborgerne, for at tilveiebringe det fineste og fasteste Sukker med den ringeste Bekostning. Næsten regelmæssigen hvert Aar indtræffer i den nyeste Tid en Periode af 3 Maaneder, hvor der gaaer Havre fra Tydskland, til Engelland. Den danske Havre concurrerer her ikke, fordi den er for let, og i Engelland kun det bedste af hver Varesort finder Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Den 24 Dec. om Aftenen Kl. 6, saae mani Berlin under Stjernen Alioth af den store Bjørn en Jldkugle, med Jndbegreb af sit indere Skin, større end den opgaaende Sol. Kjærnen af samme, omtrent af Solens Brede, var gloende rød, til denne sluttede sig en lyseguul Ring, og ved denne en lyseblaa Lys=Kant. To til tre Secunder holdt den hele Masse sig concentrisk, men dog i zittrende, en fuldkommen Rotation lignende Bevægelse; derpaa sprang den ildrøde Kjærne med en knittrende Bragen, som en fyldt Granat, i utallige Stykker, af hvilke nogle i samme Øjeblik, men andre i perpendiculært Fald, sluktes. Paa samme Tid skjød mod Vesten en mægtig lyseblaa Lysstraale, næsten den hele Masse, der forhen havde dannet den ydere Lyskant, i en langt udstrakt parabolisk Linie, ned mod Horizonten, og efterlod i nogle Secunder en smal Lys stribe fra sin Bane. Det hele Phænomen havde varet omtrent en Minut, og formodentligen ere ved denne Leilighed Meteorstene faldne ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Kjøbenhavns Børs d. 3 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 73 a 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 96 a 96 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanks. 12 1/2 Svenske Sedler 68 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-08
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have Bidrag til Skilderiet. og Breve til sammes Udgiver at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 4. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Januari 1822. Efterretning om Søbadeanlægget ved Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
J Aaret 1808 blev en Plan til et Søbade-Anlæg ved Kiel udkastet og indsendt til Allerhøiest Approbation. At denne Plan ei den Gang blev bragt til Udførelse havde deels sin Grund i de ulykkelige Begivenheder, som nogle Aar derefter hjemsøgte Landet, og deels fornemmeligen deri, at Enkelte vilde paatage sig et Værk, som blot ved flere Jnteressenteres forenede Kræfter kunde udføres. Hvor betydelige end de Vanskeligheder pleie at være, som forhindre Udførelsen af et Værk, hvor et Selskab bestaaer blot af legislative Medlemmer, saa er der dog i dette Aar med en saadan Jver lagt Haand paa Værket, at en, efter Hr. Bygmester Bundsens udkastede Plan særdeles smagfuld Bygning vil til næste Sommers Badetid blive fuldkommen færdig. Et Selskab af 80 Actionaire have sammenskudt en Summa af 20,000 Rdlr. S. H. Cour. Men da denne Summa ei er tilstrækkelig, saa tør man haabe, at flere Formuende, som interessere sig for dette Anlæg og endnu ei have tegnet sig, ville bidrage til at befordre dette almeennyttige Foretagende. Til Selskabets Casserer er Hr. Kjøbmand Lorenzen, som fra Begyndelsen af har interresseret sig særdeles meget for dette Anlæg, eenstemmigen bleven valgt. Det fra Begyndelsen af til et Søbade anlæg for Kongelig Regning indkjøbte og paa Veien til Dysternbrok beliggende Grundstykke er Selskabet allernaadigst blevet overladt, mod Erlæggelse af en billig Canon. Selskabet besjeles af det levende Haab, at Hans Majestæt Kongen vil værdige dette Anlæg sin Allerhøieste Varetægt og Beskyttelse. Badehusets Bygning, hvis Beliggenhed er romantisk skjøn, og paa det fordeelagtigste indrettet til Badegjæsternes Nytte, Fornøielse og Beqvemmelighed, har 12 med alle Beqvemmeligheder forsynede Badeværelser til varme Bade. Jmellem tvende Fløie, hvoraf ethvert indeholder 6 Bade værelser og et Forgemak, som allene ere bestemte for Herrer eller Damer, ligger den midterste Deel af Bygningen, hvori er en Selskabssal af nogle 40 Fod i Fiirkant. Den hele Bygning, som staaer 100 Fod borte fra Vandet, er forenet i en langagtig Fiirkant af 200 Fods Brede og 114 Fods Dybde. Badefløiene slutte sig i en halv cirkelformig Dannelse til den midterste Bygning, hvori 8 Værelser, foruden Salen, ere anbragte, og hvorfra man har den skjønneste Udsigt saavel til Land, som til Vandsiden. Salen har mod Kieler Fjord en Peristyl eller Søilegang med Piller, indrettet paa jonisk Maade; i lige Linie løber en mindre Colonnade til den for Bademesteren og Restaurationen bestemte Pavillon. Vandledningerne og det Oeconomiske indbefattes i tvende af de halvrunde Badefløie og Pavillons indsluttede Gaardsrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Til Benyttelsen af det kolde Søbad i Kieler Fjord ere fire Teltvogne i afvigte Sommer blevne brugte, med hvis Jndretning Badegjæsterne have været fuldkommen tilfreds. J det af Gjæstgiveren Bruhn for nogle Aar siden indrettede og Selskabet nu tilhørende Huus, blev givet varme Bade. For afvigte Sommer er Antallet af de givne varme Bade 1004, og af de kolde Bade 934. Et varmt Bad kostede 16 Skilling Courant og et koldt Bad 8 Skilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Søevandets Temperatur mellem den 26 Juni og 20 September, som dagligen er iagttaget og optegnet, holdt sig imellem 12 og 15 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Den 10 Juli var det siunket til 10 Grader og den 30 August var det steget til 19 Grader. Mindre paafaldende var denne Afvexling om Middagen, til hvilken Tid den laveste Temperatur var 14 og den høieste 19 1/2 Grader. Om Aftenen afvexlede Vandets Temperatur, med en liden Undtagelse, imellem 14 og 15 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Nordsøen i Havbugten. ved Leith... 312. Nordsøen ved Ritzebuttel 312. Østersøen i Kieler Fjord 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Østersøen i Apenrader Bugt. 227 Østersøen ved Dobberan 168.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Østersøen ved Trave minde. . . 167.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Østersøen ved Zobbot, 1 1/2 Miil fra Udløbet. af Weichselfloden. 76. Disse Tal behøve ingen videre Forklaring. Blot fortjener at bemærkes, Weichselflodens betydelige Virkning i at forringe Vandets Kraft, i Henseende til Mængden af Saltet, i Østersøen."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Hr. Professor Pfaff erindrer til Slutningen, at han i Kieler Fjord, i Nærheden af Badeanlægget, har fundet Spor af Jern, hvilket saa meget mere forhøier Vandets Lægekraft. Kiel, udi December Maaned 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Det maa bemærkes, at denne Jndhold viste sig under de meest fordeelagtige Omstændigheder, nemlig ved vedholdende Østenvind, og i meget tørt og varmt Veir. Derimod var Resultatet under mindre fordeelagtige Omstændigheder 200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Efter en af Hr. Professor Pfaff selv anstillet Undersøgelse, var Resultatet blot 216.