Københavns Adresseavis, 1791-03-30
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Aaret 1791. (See Nr. 62.) 2. For Hør=Avlen udsættes følgende Premier, nemlig: For beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund 500 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1) For Sielland. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer, og 4) For Norge. 3. For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke min dre end 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 8 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 4 Lispund 5 Rdlr. Disse 4re Premier udsættes og særskilte. 1.) For Danmark, og 2.) For Norge. Prøver af Hørren og Hampen, icke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hør og Hamps Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31 December 1791. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunde faae de behørige Æskninger og Prøver Selskabet. tilstillede i samme Aar, hvori Hørren og Hampen er avlet; saa forundes dem herefter at konkurrere til disse Premier, Aaret efter at Avlen er skeet, og altsaa æskeer efter denne Liste de Danske for den i Aaret 1791, men de Norske forden i Aaret 1790 avlede Hør og Hamp. Den, som for Tobaks=Hør= eller Hampavl eengang har vundet den høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes for denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af de mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en høiere Premie, end den han har vundet. 4. Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier: For den Jordegodseier, som efter Bekiendtgiørelsen af dette ophæver Fælledskabet imellem Mand og Mand enten paa sit hele Gods, eller dog paa en betydelig Deel deraf, ikke mindre end 30 til 40 Gaarde, den første Guldmedaille. For den vigtigste Handling dernæst, ikke mindre end 15 til 20 Gaarde, den anden Guldmedaille. Det maae med Anmeldelsen herom tillige bevises, at alle Hovedlodder ere vedbørligen indhegnede, og de fornødne Gaarde udfløttede. Ligeledes maae det oplyses, hvorledes der er sørget for Huusmændene, enten ved Tillæg af Jord eller Ret til Græsning for nogle Kreature, m.v. Premierne æskes inden Udgangen af Aaret 1794. 5. For den Proprietair i Danmark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefæster, hvorved det dem tilkommende Arbeide, deres Afgifter enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priselige Handling i denne Sag Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives og Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende anthoriserede Kopier af Skiøderne og Arvefæsterne: ogsaa vil Eiendoms= eller Arvefæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne æskes inden 1 December 1792. 6. For den Degn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole= eller Bye=Læsning er tilende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæser og gjennemgaaer et eller flere Kapitler i de Bøger, som Selskabet har ladet trykke og uddeele til Landalmuens Nytte, saasom Agerdyrknings= og Have Katekismusser, og saaledes uden Forsømmelse af sine Embedspligter, viser den største Flid i at bibringe Ungdommen gode Kundskaber og Agerbruget, udsættes en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne som indsendes inden 1ste December 1792. maatte indholde paalidelig Beregning saavel om den Æsken des anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter J. 3 i Forerindringerne til denne Liste. 7. For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Sammenskud og Bekostning til hans Bondemenigheds Brug anlæggen et Laane=Bibliothek, i det mindste bestaaende af en 400 til 50 danske eller paa dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter, af theologisk, moralsk, physisk, geographisk, historisk eller økonomisk Jndhold, og uden Betaling udlaaner dem og ved den Handling til Kundskabs Udbredelse blandt Landalmuen giør beste Plan og Jndretning til nogenlunde Bestandighed af Anlægget og i øvrigt yttrer heri den berømmeligste Flid, udsætter Selskabet sin tredie Guldmedaille. For den ædelste Handling, dernæst Selskabets første Sølvmedaille. For dem derpaa dets anden Sølvmedaille. For den derefter dets tredie Sølvmedaille eller Penge, naar forlanges, i Stedet for Medaillerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Leilighed uden for Præstestanden vilde paa forbemeldte Maade befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. Premierne æskes ved Udgangen af Aaret 1792, og Indretningen, hvorfor Premien kan gives, maae i det mindste være et Aar gammel og dens Nytte i lige Tid med troeværdige, Vidner gotgjort. Bevidnes i Attesterne, at Indretningen har havt merkelige Bekostninger og Vanskeligheder enten i Henseende til Anlægget deraf eller Begyndelsen at stifte Nytten derved m. v. vil Selskabet forhøie Premierne. Med Æskningerne og Attesterne maatte tillige em Fortegnelse over Bøgerne, som overlades enhvers beste Leilighed, og Valg, indsendes. 8. For Skoleholdere paa Landet, som gotgiør for Selskabet, efter Bekiendtgiørelsen af dette, at have lært Bønderdrenge i deres Skoler at skrive en læselig Haand og saameget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier, For Underviisning, som meldt, given ikke mindre end 3 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 100 Rdlr. Forikke mindre end 6 Drenge 200 Rdlr. Ved Bønderdrenge forstaaer Selskabet ikke alene Bønderbørn, men de iblant dem, som, saavidt vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen anden, f. Ex, muelige Tienere, Jægere, m.v. Naar Premie æskes for dem, maae de i det mindste være 12 Aar gamle og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end i 3 Aar. Skriften maae og være sammenhængende, og af Regning Regula Detri uden Brøk i det mindste lært. Berettes det tillige, at den, som Premieræskes for, er tillige øvet i at læse Skrift med Færdighed, vil det vedPremiens Kiendelse blive paaseet. I øvrigt maae Æskningen være skreven med Skoleholderens egen Haand, forderved at gotgiøre, at han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Underviisning. At Premierne kunde gives for Flid efter Bekiendtgjørelsen herom følger af sig selv. For Skrivning eller Regning alene gives ikke Premie. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Danmark. Beviser af Stedets Præst eller andre bekiendte Personer maae gotgjøre, at de Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Skolen aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengenes Alder, ligesom og nogle Linier, i det mindste 4 af hvert med deres Navn, maae paa Attesten af deres Skrift, indsendes. Til November Maaneds Udgang 1794 kan Premierne æskes, og agter Selskabet, ligesom det seer Nytten heraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. 9. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadeligt Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller 100 Rdlr. a. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Fordet næste den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For at giøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet. intet bestemt Antal af Grøfter m.v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til andre. I Attesterne maatte dog ei alene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det sammes Kubik Jndhold derefter kunde beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge, samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed, giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes alene for det overflødige og skadende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider før ger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandingsteder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprictairer kan ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Enkelte Bønder har ei alene Ret. til at samæske til de ovenanførste Premier; men til desto større Opmuntring for de mindre formuende iblant dem, udsættes end videre følgende Premier, b. For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes særskilt forrethvert af de 6 geistlige Stifter i Danmark, samt for ethvert Stift i Norge, Alle disse Premier æskes inden 1ste December 1792, og agter Selskabet oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræster, og Selskabet gjerne øn skeer, at enten flere i Selskabet eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar, c. 100 Rdlr. for det af en Bye, eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge, J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Gravningen, og om de alle der haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskiellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes: d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning i Island især til Befordringen af Engedyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Fordet næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden December Maaneds Udgang 1793. e. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 10. Da en ikke ubetydelig Jordstrækning endog paa Amager kunde vindes til større Nytte end deraf nu kan haves, naar det skabende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største Arbeide. For den næst største den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr., og endelig: Fordet næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden 1ste Dec. 1792, og vorder udsat for flere Aar. 11. For den, som efter Hr. Professor Strøms Underretning om den Jslandske Mos= eller Fieldgræsset, Marie Græsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og beste Mængde af disse 3 Mosarteer, og deraf, efter Fornødenhed, gjør den største Brug i Huusholdningen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier, For den største Mængde 20 Rdlr. For næste Mængde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æskningerne maae geleides med paalidelige Attester, ei alene om den indsamlede Mængde, men og sammes Brug og Anvendelse i Huusholdningen. Selskabet vil tillige paa en passende Maade udmerke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes vil de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød eller Brød, for dermed at bespise Fattige fra Fieldbøigderne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag derpaa, særskilt blive belønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1792, og Premierne vorder udsat for flere Aar. 11. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil 1ste November 1793, ved Grøftning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks og tilgrændsende Amter beliggende Aarmose, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklate, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Giødnings eller tienlige Jordarters Paaførsel ved Udsæd af Korn eller Kiøver og andre gode og passende Græsarteer, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietair til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkelig bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æskes inden 1ste December 1793. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13. a. For vel plammede, indhegnede og til Bestandighed freddede levende Gierder, opførste i Aaret 1791, udsættes for Danmark, For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til 3 siellandske Alen, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. Forden tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei alene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Danmark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1794. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plant ningen maae ei alene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhangende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gierdes Hovedhensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halv gjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gierder opføres af adskillige Vexter, Hage= eller Hvid=Tornen (Centægus Oxyacantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er sterk, skyder ei for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gierder, ere de beqvemmeste, især om Her ere fra en Planteskoler, i Nærværelsen. Slaaen Tornen giver og et got levende Gierde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stik Palme (Ilexaquifolium) giver et ypperligt Gierde men er langsom af Vext. Hassels- og Pile Træets Nytte til levende Gierder er og bekiendt. Berberisser ere i Samling med andre af de her benævnte Planter, ligeledes tienlige til levende Hegn. Det vilde Æbletræe hører og derhen, ei at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Stikpalmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser, b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier, For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 1000 Favne, 10 Rdlr. Forden næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier alene udsættes til større Opmuntring før Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gierder ikke mindre end 400 Favne 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne, 15 Rdlr. for neste Mængde, ikke mindre end 100 Favne Attesterne maatte indsendes inden 1ste December 1794. 14. Da Tornen er den best fredende Plante i levende Gierder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde, saa udsættes 3de Premier for Torne=Plantnings Anlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For det største Torne Plant nings Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og for det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden October Maaneds Udgang 1794, og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne=Træe Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gierder. 15. a For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Almuen i Norge, finder Selskabet det tienligt at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier, For gode og varige Steengierder, satte efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunde ei alene indfinde sig til Æskning med andre til bemelde 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem alene følgende Premier stiftsviis For den største Mængde af gode Steengierder, satte at en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 5 Rdlr. Gierdernes Tykkelse eller Brede nedentil maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraat fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger, Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør der medfølge til strækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere troefaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1792. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningen maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1792, d. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Danmark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae alene af Steen og oven paa bedækkes med Græstorv. Premierne for Danmark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gierde, Men da der paa nogle Steder f. E. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og troefast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige, tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye forud paa holsteensk eller paa en anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og som de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskab og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gierder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder, ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei alene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i=Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1792 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeide med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden, i Danmark kan ei alene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 600, 300 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Husmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 5 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 4 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Danmark, f. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med foreener Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den neste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. J Attesterne maae tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Danmark og Norge. 16. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Premier, efter et værdigt Medlems Forlangende for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengierder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 1000 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Disse Premier ønsker Selskabet maatte giøre den beste Virkning efter Hensigten dermed i dette Amt. 17. Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1791 bruger de fleste Grene af Gran eller Furn til Gierde=Staure i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For ei mindre end 1000 Favne, 10 Rdlr. For ei mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1 December 1792. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. For at opmuntre til at lægge Vind paa gode Græsarter, der ere saa vigtige for Engenes Forbedring, udsætter Selskabet følgende Premier, For den Gaard eller Husmand, som i Aaret 1792 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kleverfrøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund, 12 Rdlr. For ikke mindre end 12 Pund, 8 Rdlr. For ikke mindre end 8 Pund 6 Rdlr. For ikke mindre end 5 Pund 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Danmark, og æskes inden December Maaneds Udgang 1793. Men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til destørre Opmuntring for Siælland, udsættes ydermeere bemeldte Premier for denne Øe særskilt saaledes: 1) For Kiøbenhavns, Hirschholm, Kronborg og Frederichsborg Amter. 2.) For Jægerspriis og Roskilde Amter. 3) For Holbek, Draxholm, Kallundborg og Sæbygaards Amter. 4.) For Sorøe, Ringsted, Corsøer og Antvorskou Amter. 5. For Tryggevælde og Vordingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samæsker indbyrdes. Paalidelige Artester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1793 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen tillige vil blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i Aaret 1793 er avlet. De, som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bøndebyers saavelsom om Kiøbstæd=Jndvaaneres udmerkede Flid i Kiøveravlen, og samme efter Omstændighederne belønne. Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden, ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse legge Merke til deslige Fortrin 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlandske Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1792. For den merkeligste Flid herudi den 3die Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/4 Pund Frøe, Premien æskes inden 1ste December 1793. 20, For den Handelmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgiør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøesor ter, tienlige til Eng=, Ager= eller Havedyrkning, Skov og Gierdeplantning, Kreaturers Føde og Opklekning. m.v., udsætter Selskabet følgende Premier: For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølvmedaille og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlrs Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølvmedaille. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs Værd, Selskabets tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. De Frøesorter, Selskabet, mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavidt de beste Sorter ikke endnu ere at erholde i Mængde, f. Ex, østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skiønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Luserne, den engelske Burnet eller Pimpernille; indenlandske Græsarteer, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige; Træe, frøer, endog norsk Gran= og Fyrfrøe for de jydske Heder; adskillige Rødder=Roefrøer til Saaning paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kiøkkenbrug, allehaande Kaal Salat=Kryderfrøe, Bønner med flere almindelig nyttige. Sorter i enhver Huusholdning. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkiendelse ikke alene agter at see paa Frøesorternes Afsætning til Landmandens Brug; men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne faae dem i fordentlig Frøehandel, saa maae bemeldte FrøeMængders Værdie ei alene gotgiøres at være afsatte efter Bekiendtgiørelsen af Selskabets Liste, men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekiendtgjort at have slige Frøesorter, hvorfor Premie æskes til bestemte Tider, paa sammesteds aarligen tilfals, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer med sine vedtrykte eller vedskrevne Priser, som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplax til Selskabet. Bekostningerne paa disse trykte Bekiendtgiørelser vil Selskabet, naar de ikke meerkeligen overgaaer Premiens Værdie, gotgiøre. Premierne udsættes kunfor Dannemark til videre, og for dem, som boe uden for Kiøbenhavn og dens Districteer. Skulle nogen ved Om reisning til sine Tider søge at afsætte tienlige Frøesorter til Bonden og Landmanden; vil saadant vel og være Selskabets Ønske, men den omskrevne Bekiendtgiørelse maa ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, i Fald man agter at æske Premie Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøie Premierne. De æskes inden 1ste December 1792. 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldforingens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished og gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier, For den Landmand, som bruger Sommer=Staldforring i Aaret 1792 til de fleste Kiør af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning og Nytten og Fordeelen eller og Manglerne ved denne Foeringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerforede Høveder dernæst, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Danmark. Attesterne maae nøie førklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne for rede, om med kunstige eller naturlige Græsarteer, hvormange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelige Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaer med Klever. Premien maae æskes i November 1792. For den Hidsigheds Skyld, J. som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar det foeres paa Stald om Sommeren, tilsøies her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Guulerødder, Hvideroer (Turnips) m.v., og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Landrend sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier, For den Landmand, som foerer sine Kreaturer, med Roer og Rødder, avlede 1792, paa ei mindre end 4 Skiepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ei mindre end 2 Skiepper, Rdlr. For ei mindre end 1 Skieppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Foeringsmaade, hvorvidt den har været med eller uden andet For der, samt Qvægets Mængde, befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1793. Dersom Selskabet forefinder nogen, større og merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier. 23. For dem, som giør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste herefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paa følgende. Premierne æskes i Aaret 1793, da i de attesterede Jndberetninger maae gotgiøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand er bleven forbedret, samt hvormeget Høe derpaa i sidste Aarer bierget, og hvormeget der før Vandingen er bleven avlet paa samme Jordssmon. Til des større Opmuntring fordenne høifornødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Danmark. Det er bekiendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte sønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmerkes herved, at dertil i Almanakkerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 24. Da Høravlen paa Amager med megen Fordeel, kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tienligste Slags Giødning, som dertil fra Kiøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves; saa udsætter Selskabet. For den beste paa Amager i Aaret 1792 avlede Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr., og For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøverne indsendes inden 31 December 1791, ikke mindre end 2 Pund vel brudt, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. 25. For største Mængde af beste og best bevarede Humle, plantet i Aaret 1788, og avlet 1792, udsættes: En Premie af 400 Rdlr. for ikke mindre end et Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispund. Disse Premier udsættes for Danmark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes: "1.) For Siellands Stift. 2. For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Danmark. Ligeledes udsættes 3 Premier, af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommene Slesvig, og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrækkelig Prøve af Humlen, i Kasser, eller Træer tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet. indsendes af enhver Premie=Æskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierneræskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter December 1792, men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1793. I de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1792 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og samme Jordbruger, og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil det ved PremiensTildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at fortsætte disse Premier, for Humle i de paa følgende Aaringer. De, som tilforn haver vundet een af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. 26. Da der paa Bornholm kunde giøres mange Forbedringer i Jordbruget, naar Fælledskabet sammesteds blev ophævet; saa udsætter Selskabet herved 3 Premier af 30, 20 og 10 Rdlr. For de 3 Bønder sammesteds, som efter denne Listes Bekiendtgjørelse udskifter, indhegner og efter den beste Plan inddeler, opdyrker og forbedrer deres Jorder. Til disse Forbedringer have de fremfor de fleste andre Bønder i Dannemark den skiønneste Leilighed, da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jorder, Selskabet haver og ladet uddeele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tiene dem til Veiledning. Paalidelige Attester maatte indsendes inden sidste December 1793, og tydeligen forklare Gaardens Størrelse. Forbedringens Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Tiden, hvori samme vare foretagne, hvorved maae merkes, at intet Arbeide, som er forrettet for 1791 vil vorde taget i Betragtning. 27. a. For den Apotheker i begge Rigerne, som beviser at havd ladet indsamle den største og betydelige Mængde af medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne her i Rigerne. For den største og vigtigste Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For næst største, dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Det vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade og Frøe falder i Mængde, hvorvidt de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder, ere lige, give Vægt til Æskningens Værdie, b. Ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: Forden som, dertil leiet eller ikke, med troeværdige Attester bevidner, at have samlet og afsat, eller samlet for at afsættes, de fleste og kostbareste medicinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rodder, For den største Mængde 10 Rdlr. For den næst største 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apotheker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger og Flidens Sieldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags vare Rødder, og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøie Handlingen og sølgelig forøge Premien. De medicinske Urter, som i Dannemark voxer i temmelig Mængde, og som dog tildeels forskrives fra Fremmede, ere f. Ex, følgende: Blomster og Urter af Guld=Blommen. Arnica. Arnica montana. L. Bladene af Meelbær. Ura Urst. Arbutusura Urst. L. Tusindgyldenblomst. Centarium minue. Gentiana Centaurium. L. Melilothlomst og Urt. Melilorbus. Trisolum officinale. L. Angelikrød. Angelica archangelica. L. Kalmusrod. Acorus Calamus. L. Alantsrod. Inula Helenium. L. Punpenellerod. Pimpinella Saxifraga. L. Nellikerod. Char ophyllata, Geum urbanum. L. Til disse kan endnu føies: Roden af dansk Ingefær=Arum maculatum L. paa Langeland. Storskræppe. Bardana, Arctium lappa L. stor Svaleurt. Chelidonium majus L. stor Jernurt. Chicorium intybus. L. Entian. Gentiana rubra, G. Luten. L. i Norge. . Hundegræs. Radix graminis, Triticum repens L. Skræpper, Lapathum acutum, Rumex acutus L. . Engelsød. Polypodium vulgare. L. . . vild Baldrian. Valeriana officinalis. L. Urten af den plettede Skarntyde, Cicuta, Conium maculatum L. Urten af Hesterumpe. Equisetum arvense. L. . . Huulurt. Fumaria officinalis L. Hestehov. Tussilago farfara. L. Jordvedbende. Hedera terrestris, Glecomma hederacen. L. og Blomsterne af den store Katost. Malva sylvestris. L. af Bukkeblade. Trifolium fibrinum, Menyanthes trifoliata. L. vild Meran. Origanum vulgare. L. stor Veibred, Plantaago mator. L. Brunel. Prunella vulgris-L. Skordium. Scordium, Teucrium scordium. L. og Blomster af Reinsan, Tanacetum vulgare. L. af Ærenpriis, Veronica officinalis. L. Blomster af Gaaseurt. Bellis perennis. L. af Kameelurt. Chamomilla, Matricaria chamomill. L. Kornblomster, Cyanus, Centaurea Canus. L. Jordhumle Hypericum perforatum. L. Røllike, Millefolium, Achillea milefolium. L. vild Valmue, Papaver exraticum, P. Rhæds. L. . Hanekam. Primula veris. L. . . Hyld. Sambucus nigra. L. Kongelys. Verbascum Thaplus. L. Svaleurt. Chelidonium majus. c. Men da enhver og ikke, som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydelig Mængde, har Leilighed til at afsætte dem ved Handelen i det smaae, saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier, For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet beviisliggiør at have tilforhandlet sig den største Mængde af indenlandske Vexter, deres Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til Medicinalbrug af den eller dem, som haver indsamlet eller ladet indsamle og tilberede samme paa den i Apothekerne brugelige Maade, og derefter bruger og afsætter dem igien enten indenlands eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde dets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier æskes inden Udgangen af December Maaned 1792. (Fortsættelsen følger.)