JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Frederikshavns Skibsliste. Indk. Den 1ste Novbr.:P. C. Sunne f. Altona, best. t. Horsens m. Stykg. (udg. den 4de). P. L. Schou f. Svendb. (udg. d. 4de), J. A. Mack f. Heiligenhafen, J. Marcussen f. Svendborg (udg. d. 4de), J. Paulsen f. Svendborg, A. Møgelstue f. Aalb., M. J. Møller f. Odense (udg. d. 4de); Alle best. t. Norge m. Korn og Fedevarer. D. 2den: C. Borgewardt f. London, best. t. Stralsund, ball. J. Bengtsen f. Horsens, best. t. Norge, ballastet (udg. d. 4de). L. C. Ørsted, f. Stubbekjøb., best. t. Drammen, m. Ærter og Raps. J. Holm f. Randers, best. t. Norge m. Korn og Fedevarer. C. M. Boye f. Kønigsb., best. t. Norge, m. Kornv. - Udg. D. 1ste Nov.: P. K. Gylding f. Odense t. Norge. D. 4de: P. J. Bager f. Norge t. Faaborg. J. S. Fisker f. Amsterdam t. Svendb. S. P. Hansen f. Amsterdam t. Randers. H. H. Rehn f. Engl. t. Fehmern. S. M. Sørensen f. Altona t. Aarh. M. Gulliesen f. Odense t. Norge. H.N. Diewitz f. Antw. t. Neustadt. M. Friis f. Faab. t. Engl. H. J. Ruge f. Burg til Norge, N. Pedersen f. Norge t. Hjemstedet. - Ved Skibslistens Slutning udgik en stor Deel Skibe, men som Tiden ei tillod at opgive. Vinden ONO., frisk, Kuling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Hals Skibsliste. Jndk. Den 1ste Novbr.: B. Geneske f. Ebeltoft m. Brænde. S. P. Bram f. Grenaa, best. t. Aarhuus m. Been og Klude (han havde mistet et Anker og brækket et andet, og derefter fordrevet herned). D. 2den: P. Dam f. Libau m. Hør. R. Nielsen og P. H. Bach f. Kbh. m. Salt og Stykg. D. 4de Terkil Nielsen f. Kbh. m. Salt og Stykgods. N. Petersen f. Langeland m. Hvede. D. 5te: M. Petersen f. Hull m. Steenkul og Steentøi. - Udg. D. 2den: H. Larsen, t. Frohvn. m. Viin. T. 4de. N. F. Larsen t. Langeland, ball. N. Willadsen t. Stege, ball. L. Chr. Lindgaard t. Hull m. Raps. K. Fisker t. Odense, ball. J. C. Vender t. Horsens med Hør og Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Reisende. Afg. med Capt. Petersen idag; Coffardi=Capitain Th. Sødring med Kone, 2 Børn og 2 Tjenestepiger; Provisor Grønlund; Jfr. Høeg og Grundtvig; Bager Christensen, Politibetj. Wedfall; Bogbindersvend Wogelius; 1 Malersvend, 1 Væversvend; 5 Tjenestepiger; 2 Tjeneste karle; 1 Bondekone; 1 Arrestant (saakaldet, Hans Wurne).
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Endv. afr. m. Dag. igaar. Til Aarv.: Stiftamtmand Bluhme; Hr. Hansen; Handelsfuldm. Hein; Cand. pharw. Hoskjær. Til Randers: Jfr. Petersen og Nathansen, Handelstj. Lassen. Til Hobro. Frøken Bett. Døde. Socadet-Underofficeer Aug. Edvard Greve af Bernstorff (pludselig død); Møllermester F. C. Schertiger; Frøken Elisabeth Prætorius, 64 A.; Smedemester R. Smith, 81 A.; N. C. Baadsgaard, 52 A.; Commandeurinde, Maria Christiane Bruun, f. Gether, 71 A.; Lieuten. H. P. Eigtveds yngste Søn, Nicolai Waldemar, 2 1/2 A.; Bataillonschirurg Hans Flor, 67 A.; Enkemad. Charlotte Qvalitz, 86 A.; Jfr. Jda Kirstine Botker; Copiist under Hof= og Stadsretten, Hendrik Bondorff, 53 A.; Enkefru Justitsraadinde Juliane Birgitte Casse, f. Bræstrup, næsten 88 A.; J. C. C. Voelker; Alle i Kbhvn. Pensj. Beltpostfører og DomdDyrhauge, 65 A., i Corsør. Jens Jensen Rose, 38 A., i Viborg. Landsfuldmægtig J. F. Elven, 83 A., i Heide.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
(Forlangt Jndrykkelse.) Paa en Forespørgsel fra en Sognepræst i Aarhuus Stift til sin Provst angaaende hvilke Priser han skulde lægge til Grund for de befalede Jndberetninger til Capitelstaxten, svarede denne, efter derom at have corresponderet med Stiftets Biskop -at Jndberetningerne bør opgive de nærmeste Mølleres Udsalgspriser. - Jdet Jndsenderen gjør dette bekjendt for Almeenheden og udbeder sig Kyndigeres Dom herom, undlader han ikke at gjøre opmærksom paa, at disse Møllepriser ingenlunde ere de gangbare Kornpriser, men stedse meget høiere paa Grund af, at det i Møllerne Afkjøbte formales toldfrit, og Møllerne desforuden tage Avance som andre Kornhandlere, ligesom den Credit, der almindeligviis gives, ogsaa forhøier Prisen nogle Procent.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Bekjendtgjørelser. J Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 8 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren at Commissionstidenden, C. Larsen, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden, ved en i bemeldte Tidende indført Artikel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Det kgl. danske Cancelli, den 1ste November 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Til Underretning for Vedkommende undlader Bancomptoiret ikke herved at bekjendtgjøre, at Expeditionstiden ved samme indtil Videre er hver Sognedags Formiddag fra Kl. 9 til 1 samt hver Tirsdags og Fredags Eftermiddag fra Kl. 4 til 6, og saa længe Dampskibsfarten imellem Aarhuus og Kallundborg vedvarer tillige hver Løverdags Eftermiddag paa samme Tid. Tilbud af Vexler paa Kjøbenhavn og Aarhuus, lydende, paa rede Sølv og Repræsentativer, og af Vexler paa Altona og Hamborg, lydende paa Hamborg Bco., modtages, Tirsdags og Fredags Formiddage indtil Kl. 11, og maa dermed følge enten Vexlerne eller Afskrifter af disse hvorefter Comptoirets Bestemmelse kan erholdes fra Kl. 12 til 1. Begjæringer og Banco=Vexler og Anviisninger paa Kjøbenhavn indleveres ligeledes Tirsdags og Fredags Formiddage indtil Kl. 11, og i det Tidsrum den ovennævnte Dampskibsfart finder Sted kan Begjæringer om Anviisninger paa Kjøbenhavn desuden indleveres hver Løverdags Formiddag indtil Kl. 12.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Udbetalingen af Beløbet for de kjøbte og disconterede Vexler, saavelsom Udleveringen af de bestilte Banco=Vexler og Anviisninger paa Kjøbenhavn og Modtagelsen at Betalingen for samme, skeer dernæst respective om Eftermiddagen paa den ovennævnte Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Paa Begjæringer og Laan mod haandfaaet Pant kan i Almindelighed ikke ventes Resolution om Tirsdagen og Fredagen, og slige Begjæringer maae i Reglen være indleverede den foregaaaende Sognedag for der resolveres paa samme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Endnu bemærkes, at paa Grund af Postens AfganTirsdags og Fredags Eftermiddage maa al anden Expedition, end der i det Foregaaende er nævnt, paa disse Eftermiddage bortfalde. Forsaavidt angaaer de Vexler, som af Udenbyes maatte blive Comptoiret tilbudte og hertil indsendte, vil Comp Denne Avis, som udgaaer 2 Gange ugentlig, kan bestilles i toirets Svar i nægtende Fald, saavelsom i de Tilfælde, hvor der for Beløbet forlanges kort Banco eller Anviisning paa Kjøbenhavn, om muligt blive meddeelt med omgaaende Post, og Penge=Remisser blive afsendte med den første Pakkepost efter Vexlernes Modtagelse, ligesom iøvrigt Begjæringer og Banco og Anviisninger paa Kjøbenhavn vil blive expederede med første Post efterat Pengene hertil ere indkomne, hvorved dog maa erindres, at da Kjøb og Afgivelse af Banco samt Tiscontering skal skee efter den paa Kjøbenhavns Børs sidst noterede Cours og Disconto, kan disse Expeditoner ikke finde Sted i Mellemtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
fra de om Tirsdagen og Fredagen afgaaende og de næste fra Kjøbenhavn ankommende Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Bankcomptoiret i Aarhuus, d. 31te Octbr. 1838. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Söndagen den 11te November, om Aftenen Kl. 7, bliver Assemblee og Bal i Selskabet, Enigheden". Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Skibsleilighed til Kjøbenhavn for Passagerer og smaat Gods anvises af Mægler Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Et a to meublerede Værelser ønskes tilleie. Stiftsbog, trykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
En ny bredsporet kjöbenhavnsk Vogn med 2de Læder Agestole anvises billigt tilkjöbs af Chr. H. Nielsen i Hjørring. Kjøber til kongl. Obligationer til et Beløb af circa 650 Rbd., anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Capt. Peter Dam agter snarest muligt at afgaae til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Skipper Chr. Nielsen fra Langeland er forsynet med gode Frugter: Gravenstener, Pisoner, Borstorfer, Ca viller, Rainetter m. fl. Slags, der til billige Priser udsælges paa Fartøiet i Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Det bekjendtgjøres herved: Fra Mandagen den 12te November førstkommende, kan Landeveien fra Vreilevmølle, til Hjørring ikke passeres, da der paa dette Strøg ere nogle Steenkister, som skal optages og omlægges, og tillige paabegyndes et nyt Veianlæg fra Hæstrupmølle til Hjørring. Jndtil dette vorder passabel og derom i denne Avis er foregaaet Publication, maa de respective Reisende lægge Veien om af Vreilevkloster, Lund, Ronnousholm og Nørkjeret, derfra øster til Tilbroe, hvor de støde paa Landeveien fra Sæby til Hjørring. Fuglsig, den 4de November 1838. Høeberg. En kongl. Obl. 1000 Rbd., hvis Renter her hæves, kan faaes tilkjøbs Vesterg. i Aalb. No. 50, 1/2 p. c. under Coursen. Ligesaa billigt ogsaa en Nat. Bank Obl. med Rentecoupons, 500 Rbd. af 1820. Inden 7 Nov., Kl. 5, Efterm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-05
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for October Maaned 1838. Hvorfra. Til Hvem. Porto. Aarhuus. Hans Jensen Hollensted i Hallund Sogn. 11 Bramstedt. Johan Koch paa Gudumlunds Fabrik, 32 Frorhvn. Fru H. Smidt i Hals. Flensborg. Sømand Ernst Christian Eyser i Aalborg. 25.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Udlandet. Orienten. J et til Liverpool-Chroniele meddeelt Brev fra Madras af 23de Juli hedder det: "Alle Udsigter til en almindelige Krig i Jndien ere forhaanden. De tre Præsidentskabets Hære ruste sig til den forestaaende, Kamp, og man troer almindeligt, at der allerede fra den øverste Regjeringsautoritet er udgaaet befaling til at oprette en Leir paa 25,000 Md. ved Cabuls Bredder. Tillige berettes, at der er opfanget en Gesandt fra Rajaen af Nepal, der skulde overbringe Schahen af Persien en Opfordring til at overfalde den nordvestlige Grændse af det brittigske Ostindien, imedens paa samme Tid Rajahen af Nepal og Beherskeren af Ava (der fører Titel af, Guldfoden") vilde trænge frem mod Nordostgrændsen og giøre Jndfald i Arracan. - Fra London skrives nu under 30te. De ved en Agent fra det ostindiske Compagnie overbragte Efterretningen fra Ostindien meddele 2de Begivenheder af Vigtighed, nemlig Afslutningen af et Forbund imellem det ostindiske Compagnie og Runjet Singh, Fyrsten af Lahor, og Stadfæstelsen af det af Schahen af Persien ved Herat lidte Nederlag, der efter Nogle har kostet Perserne 2000, efter Andre 12000 Pd., hvoriblandt en russisk General. Det nævnte Forbund med Fyrsten af Lahor har til Hensigt at bevirke Gjenindsættelsen af den fordrevne Schah Sujah i Regjeringen af Candahar og Cabul og dernæst Krig med DostMahomed Khan, der vil sætte Modprætendenten, Schal, Kam Ram i Besiddelse af Thronen. Dost Mahomed har allerede afsendt sin Søn, Mahomed Akbar, med en Hær til Cabul og fortsætter Rustningerne paa det Ivrigste. Fra det ostindiske Compagnies Side ere derimod 15 Regimenter Infanteri, 4 Reg. Cavalleri og et Antal Skyts beordrede til Karnaul, hvorfra Hæren skal rykke ind i Candahar. Det er for den ostindiske Regjering af Vigtighed, at faae dannet en fast, ordnet Regjering i Cabul og derved beskytte sine Besiddelser mod Ruslands og Persiens Planer, Forsaavidt disse angik Besiddelsen af Herat, da synes de at være strandede ved det af Perserne under denne Fæstnings Mure lidte Nederlag, saafremt ikke en tidligere meddeelt Efterretning om, at Schaben efter den engelske Gesandts Forlangende havde opgivet Beleringen, maatte stadfæste sig Paafaldende er det, at den Chef, der ved et Udfald fra Herat bibragte Perserne det nævnte Nederlag, er den samme Kam Ram, hvem den, som det hedder, med Russerne allierede Dost Mahomed vil sætte paa Cabuls Throne. Forresten hersker der i Beretningerne et saadant Virvar, at selv de londonske Blade ikke kunne hitte Rede deri. Men saameget er vist, at Russerne i alle de Lande, der støde til Nordgrændsen af brittisk Jndien, underholde vidtudstrakte Forbindelser. Man vil endog vide, at russiske Spioner skulle være trængte ind i det brittiske Jndien og der opdagede. J Birma, hvorhen Rusland ogsaa havde sendt sine Agenter, vilde dets Jntriguer imidlertid ikke lykkes, hvorimod den sidst omtalte engelske Gesandt, Oberst Benson, ved sin Ankomst til Ranguhn er bleven modtagen med de største Æresbeviisninger. Man har, efter de sidste Begivenheder ved Herat været bekymret for den russiske Gesandt i Persien og hans i Følges personlige Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Sortehavet. Journ. d'Odessa melder, at en Flaade paa 6 Linieskibe den 13de er gaaet til Ankers ved Odessa, for at landsætte de Tropper, som, efter at have været beskjæftigede ved de forskjellige Arbeider i Sebastopol, nu vende tilbage i deres Vinterqvarteret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Levanten. Capudan Pascha, der stod i Begreb med igjen at løbe ind i Dardanellerne, har hurtigt forandret sin Retning og er styret mod Syden. Den engelske Escadre under Stopford havde forenet sig med Capud. Paschas og syntes næsten at føre den. De engelske og tyrkiske Søfolk ere af deres Chefer formanede til at leve i godt indbyrdes Forstaaelse og truedes med de haardeste Straffe, hvis en eller anden af dem skulde give Anledning til Uenighed. Den franske Admiral Gallois staaer i Begreb med at følge de forenede Flaader, om hvis Bestemmelse de meest modsigende Rygter ere i Omløb.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Krakau. I flere Blade meldes, at, paa Grund af det i Krakau stedfundne Mord, flere østerrigske Batailloner fra Podgorze ere rykkede ind i Fristaden. Jfølge Privatbreve fra Krakau var det stedfundne politiske Mord Gienstand for den høieste Folkeforbittrelse. Den Myrdede var en almindeligt forhadt russisk Agent Cielek, som hvis foregivne Morder, Studenten Lewicki var bleven arresteret. Forgiæves fremstillede denne Vidner, som beedigede, at han hele Aftenen, da Begivenheden tildrog sig, ikke havde forladt sit Værelse. Den paa militair Maneer ledede Undersøgelse endte med, at man med Tampen søgte at fremtvinge en Tilstaaelse af den Anklagede, der, som Følge af denne Mishandling, døde i Fængselet. Samtlige Senatorer og Deputerede udstedte nu en energisk Protest mod de anvendte Forholdsregler, men Folkeforbittrelsen er almindelig og fordobler Besætningens strænge Aarvaagenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Belgien. Krigsministeren agter ved Kammerets Aabning at andrage paa, at Armeen forøges med 6000 Md. Jnfanteri og 4 Esqvadroner Cavalleri. - Krudtmøllen imellem Hornu og Boussa, ovenfor Mons, er den 26de f.M. fløien i Luften. 50 Personer siges at være dræbte eller saarede. En af Fabrikens Directeurer mistede Armen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
J Mons og Forstæderne fremkaldte Explosionen en heftig Rystelse. Postvognen fra Paris var nogle Øieblikke iforveien passeret forbi.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Peru. Her er en ny Revolution udbrudt. Nordprovindserne have ved Slutningen af Juli sagt sig løs fra den peruebolivianske Conforderation. Generalerne Nela og Sie ma ere med 2500 Mand ankomne til Chancay, omtr. 2 Miil fra Lima, hvor General Ordegoso, Præsidenten i Nord=Peru, med 600 Mand Cavalleri havde sluttet sig til dem. Gen. Santa Cruz, Confecderationens Protector hvis Fald man især har til Hensigt, befandt sig i Bolivia, i Spidsen for en betydelig Troppemagt, og Garnisonerne i Lima og Callao ere ham tillige hengivne. Den imod Peru udsendte chilesiske Expedition vil formodentlig benytte den udbrudte Revolution til at faae Chilis Arvefjende, Sante Cruz, styrtet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Canada. De sidste Beretninger herfra fremkaldte den Tro paa Londons Børs, at Lord Durham vilde lade sig bevæge til al blive i Canada. Væsentligst troede man en saadan Beslutning vilde motiveres ved de fra alle Egne i Over- og Neder-Canada indløbende Addresser, der opfordre Lorden til at blive, eller ved Jndholdet af de Depescher, som den 27de f. M. ere afsendte med Dampskibet Great Western og anbefalede til Skibsførerens fortrinlige Omhu. Beretningen om, at Dronningen skulde have afsendt en egenhændig Skrivelse til Lorden, gjendrives nu officielt af Morning Croniele. - At Jnsurgenterne igjen begynde at reise sig og regne paa Understøttelse fra de nordamerikanske Fristater, synes meer og meer at stadfæste sig. Jernbaner. Den 29de aabnedes med Høitidelighed heele Jernbanestrækningen fra Berlin til Potsdam. Bygningerne og Vognene vare smykkede med Blomster og Faner, og med Musicorps i Spidsen satte et Tog af 11 Vogne med 280 Personer, der bleve trukne af 2 Locomotiver, sig i Bevægelse. Kronprindsen, flere Prindser, fyrstelige Personer og høie og allerhøieste Embedsmænd aabnede Toget, der i 41 Minuter indtraf til Potsdam, og, efterat Selskabet der havde indtaget Forfriskninger, i 38 1/2 Minuter retournerede til Berlin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Dampskibsfarten, der i saa mange forskjellige Retninger er bleven Nutidens meest lønnende SpeculationsGjenstand, synes i denne Henseende at have naaet sit nom plus ultra" i det paa Farten imellem England og America anbragte bekjendte Dampskib,Great Westerne, der nu fra 25de Juni til 25de September, i et Tidsrum af 92 Dage 2 Gange har tilbagelagt Reisen over Atlanterhavet, 1ste Gang i 12 Dage og 12 Timer, 2den G. i 15 Dage, 3die G. i 13 D. og 12 T. og 4de G. i 18 D., ialt 59 Reisedage. I dette Tidsrum har nemlig Great Western, hvis Anskaffelse har kostet 55,000 Pd. Sterl. (1/2 Million Rigsbankdaler), og med Omkostninger i dette Tidsløb, ifølge en Approximativ=Beregning, til Beløb af 46,573 Dollars, 6 Cent., hvoruder 10 pCt. Renter af Capitalen, (en Dol lar er omtrent en Specie), og ved en Jndtægt af 78,858 Dollars 50 C. givet et reent Overskud af 32,285 Dollars 44 C., hvilket, med Afdrag af 10 pCt. for Slitage, vilde give et aarligt Overskud af 129,000 Dollars, hvorved bliver at bemærke, at de fortræffeligt udarbeidede Maskiner ville kunne vare i 50 Aar. Great Westerne har paa sin første Reise befordret 87 Passager, paa den anden 134, paa den tredie Yl og paa den 4de 143, ialt 155 Passagerer, Dernæst har det befordret 22,000 Breve og 100 Tons Gods Passageerfragten, inclusive Kosten, er for Hver 30 Pd. St.,med Fradrag af 5 Pd. for Børn og Tvende. Capitainens aarlige Gage er 3000 Douars og den første Ingenieurs 1500 udstrakt Brug af et Privilegium. De fremmede Gesandte have, som bekjendt, overalt Privilegium paa toldfrit at indføre hvad der declareres at henhøre til deres eg ne Fornødenheder. Denne Tilladelse har Hr. v. Fezenzac i Madrid vidst at benytte saa vel, at han, ifølge et i Madrids Blade offentliggjort Register, i Julii Maaned saaledes bl. A. har indført 8 Kister med Porcellain, lige saa mange med Krystalarbeider og lige saa mange med Speile, 3 Kister med Herreklæder og 6 med Dameklæder, desforuden 8 med Toilette, og Taffel-Fornødenheder, 30 Dusin Spillekort, 100 Pd. Voxlys, 6 Fade og 3000 Flasker Viin, 200 Bouteiller Liqueur osv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 3die Nybr. Major Hagblad, Capitain ved det kgl. svenske topographiske Corps og Ridder at Strid Ordenen, er af Hs. Majestæt udnævnt til Ridder af Dannebrogen. Major Hagblad har med de danske Topograph-Officerer deeltaget i de Arbeidet, hvorved den svenske og danske trigonometriske Opmaaling bringes i Forbindelse. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Af de 70 Stænderdeputerede, som fortiden ere forsamlede i Roeskilde, ere 20 kgl. Embedsmænd, 17 Godsbesidsiddere, 10 Bønder, 8 Herremænd, 7 Kjøbmænd, 6 Haandværkere, 1 afskediget kgl. Embedsmand og 1 Bank-Embedsmand. Af de 20 kgl. Embedsmænd ere 12 valgte af Kongen og 8 af deres Medborgere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Maanedsskrift for Literatur, der, efterat have existeret i 10 Aar, ophører med dette Aars Udgang, vil blive efterfulgt af et Tidsskrift for Literatur og Kritik, som et Medlem af Maanedsskriftets Redaction, Hr. Professor, Regentsprovst F.C. Petersen, fra den Tid vil udgive.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Ledige Toldembeder (see Gaarsavisen). 1) Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent=Post i Bramstedt, decourtfri Gage 700 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - En Toldcontrolteur- og Oppebørselsbetjent=Post i Brockdorf, decourtfri Gage 500 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - 3) Et Toldkasserer Embede i Glückstadt, decourtfri Gage 1500 Rbd. og fri Bolig: af denne maa Embedsmanden selv svare Afgifter og bære de mindre betydelige Reparationer; Caution 2000 Rbd. i 4 pCt. kgl. Obl. - 1) En Toldcontrolleur= og Oppebørselsbetjent=Post i Wedel, decourtfri Gage 500 Rbd.; Caution for Oppebørsler ne. - 5) Et Toldforvalter-Embede i Neustadt, decourtfri Gaa ge 2000 Rbd.; Caution 1100 Rbd. i 4 pCt. Obl. - 6) En Toldcontrolleur- og Oppebørselsbetjent=Post i Pretz, decourtfriGage 600 Rbd.; Caution for Oppeborslerne. - 7) En Toldcontrolleur= og Oppebørselsbetjent=Post i Wilster, decourtfri Gage 700 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - 8) Et Toldcontrolleur-Embede i Krempe, decourtfri Gage 350 Rbd. - 9 En Toldcontrolleur=Post i Krempe, decourtfri Gage 600 Rbd. - 10) Et Toldcontrolleur-Embede i Oldenborg, decourtfri Gage 350 Rbd. - 11) Et Toldforvalter-Embede i Tøndern, de courtfri Gage 1600 Rbd.; Caution 2100 Rbd. i 4 pCt. kongl. Obl. - 12) Et Toldcontrolleur-Embede i Eckernforde, decourtfri Gage 600 Rbd. - 13) En Toldcontrolleur- og Oppebørselsbetjent=Post paa Rom, decourtfri Gage 100 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - 14) En Toldcontrolleur- og Oppebørselsbetjent Post i Høyer, decourtfri Gage 150 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - 15) Det femte Toldcontrolleur-Embede i Flensborg, decourtfri Gage 800 Rbd. - 16) En Toldcontrolleur= og Oppebørselsbetjent=Post i Büttel, decourtfri Gage 500 Rbd.; Caution for Oppebørslerne. - 17) En Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent-Post i Hoheluft, decourtfri Gage 500 Rbd.; Caution for Oppeborslerne. Anm. Ansøgninger om disse Embeder skulle indgives inden 4 Uger, fra 1ste Novbr., og blive Supplicanterne herved udtrykkelig gjorte opmærksomme paa at holde sig Budet i Forordningen af 4de October 17759 1 efterretteligt, samt paa den Bestemmelse, at der ikke i een og samme Ansøgning maa søges om flere Embeder. (C. T.)- En Controlleurpost i Slesvig, decourtfri Gage 500 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Forts. fra Nr. 187. 15de Møde.) Proc Marchmann foredrog et Andr. fra Proc. Olivarius i Nexo om en Forandring i Underretsprocuratorernes Stilling og Forbedring i deres Kaar, hvilket Andr. tillige er underskrevet af Proc. Jpsen og Fogh, som enige i det Væsentlige af Sammes Jndhold(J den jydske Stænderforsamling fremkom fra Proc. Schmidt i Aarhuus et lignende Andragende, men som ikke kom til Committee.) Andrageren yttrede heri blandt Andet, at Underressagforerne vel ialmindelighed ere ustuderede Personer og have saaledes kun den dansk juridiske Exammen; men ligesom det endog meget ofte har viist sig, at denne Exammen har været tilstrækkelig til, endog med Udmærkelse at for enere sin Mand i de høieste og vigtigste, eller dog i meget høie og vigtige Poster, saaledes har vel endnu til Dato Erfaringen ingensinde (?) modsagt den Sær ning: at almindelighed taget de, for at blive ved den gamle Benævnelse, danske Jurister, ere bedre Practikere og i i det Hele (L.) dueligere Forretningsmænd, end Latinerne.