Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-04-19
gen af Beskrivelsen over Haarbye Sogn (See Nr. 15.) Fiilstrupen smuk Eiendoms Gaard, tilhørende Sr. Rasmussen, forhen Forpagter paa Brahetrolleborg, som fornyelig har ladet den opbygge af nye, Stuehuuset er Teglhængt, den har smuk Skov, og skiønne Opfredninger af Eege og Bøge, og alle sine Løkker for sig selv indhægnede. Tet uden for denne Gaard var i fordum Tid en Jordhøi, hvori, som der fortælles, man kunne høre en Lyd, ligesom man slog store Kister i Laas. Nogle, med Beboerens Tilladelsee, hvis Søn lever endnu, grov denne Høi om, men saa længe Beboeren var nærværende, kunne eller ville de intet finde; men da han var gaaet i Seng, siges de, at have fundet en stoer Kiste med Penge, som Malkepigerne om Morgenen saae, at de kiørte bort med til næste Landsbye, hvor den eene, som gravede, kom i god Stand, men den anden døde paa niende Dag. - Paa denne Gaard boede en Mand ved Navn Thor, udi Svenskens Tid, et Skarn angav samme Mand for de Svenske, at han havde nedgravet sine Midler i Jorden. For at undgaae Fienden, forlod han, ligesom mange andre, sit Huus og Hiem, og opholdt sig i en Mark, Seenekier kaldet; engang ville han liste sig hiem, men blev grebet af de Fiendtlige, som klædde ham nogen af, hængde ham ved hans store Tæer, og pidskede ham, for at han skulle bekiende, hvor hans Rigdom var; men da han, uagtet alle Piinsler, intet ville bekiende, lode de ham gaae nøgen af Marken, ham mødte da en Kone imellen Fiilstrup og Høierup, som gav ham sit ene Skiørt at hænge, om sig, da det var haard Frost og Snee. Men den samme Skielm, som havde røbet Manden, anviiste Fienden, hvor hans Kone havde forstukket sig, paa hvis ene Finger de satte en Skrue, og piinede hende saa længe, indtil hun viiste dem deres gjemte Formue, og lovede hende tillige, at de vilde lade Gaarden staae urørt, hvilket de og holdte. Thor kom omsider i sin Gaard igien; men det Skarn, som havde angivet ham, blev omsider saa forarmet, at han maatte tigge, da han og kom til Thor for at bede om Almisse, Thor gav ham da en topmaalt Skieppe Meel med disse Ord: kom aldrig meere for mine Øine. du veed, hvad du har gjort, bed Gud om Naade. De Svenske afbrændte Præstegaarden i Acherup. Udi Præstens Hr. Bertel Grooths Tid vandt Byen Acherup ved Proces en Mark, kaldet Acherup Fægang, fra Haarbye Jgiennem Acherup løber en skiøn Bæk. - Haarbye er en smuk Landsbye, den har næsten alle Professionister endog Hvede=Brødbagere, her boer og Sr. Mannsfeldt, Broksnider, en værdig Søn af, og i sine Operationer ligesaa lykkelig, som Faderen, der i sin Tid havde skaaret og ver 1000 Menneskeer, unge og gamle, hvoraf neppe over 10 døde, hvortil dog sloges anden Svaghed. Jgiennem denne Bye løber en stor Aar, hvorover ere tvende Broer, saa og en stor Bæk, hvorover og i hastigt Tøebrud tages nogen Skade. J Aaret 1775 blev fundet i et gammelt Begravelses Sted paa Haarbye Mark, Møllebierg kaldet, paa det steenige Land, et lidet Haandgevæhr 8 Tomme lang og 1 og en Qvart Tomme bred, i den brede Ende, har det været skarpt, og af Malm. For en 18 Aar siden er paa samme Sted funden en Guldring, rund som en Staaltraad, og saa stoer, at den kunne gaae paa den største Tommelfinger, til en anden Tid er og der fundet en Sølvskee, og andet adskilligt. - Strandbye er en dyrleiet Bye, dens Herlighed bestaaer deri, at den ligger midt i sine Marker, saa og en skiøn Bæk, der har sit Udspring paa Jordløse, Mark af et Kildevæld Østen for Strandbye, denne Bæk gaaer igiennem 7 af Strandbyes Marker, og hver Gaardmand i Byen (de ere 17) kan beqvem lede den til sin Port, undtagen en, som dog har den i sin Tofte. Til denne Bye, er og en Mark, som gaaer til Stranden, hvorom der fortælles, at tvende Jomfruer, den ene paa Løigismose og den anden paa Damsboe, trættedes. Sagen blev saaledes bielagt, at den paa Løigismose begierede kun at høste een Sæd af Marken, som blev bevilget. Derpaa lod hun Marken besaae med Agener, som vilde altsaa kun give en sildig Høst. Marken forblev altsaa til Strandbye, hvor ældgamle Folk endnu kan huske, at der paa den Mark har staaet meget store Ege. Denne Bye har og alle sine Marker for sig selv. Der har og til denne Bye været skiønt Fiskerie af Torsk, Sild, Flyndrer, Hornfisk, Ørter, Aal og Rejer, men er meest forgaaet; det er 14 Aar siden her var Fisk i Overflødighed, da kunde kiøbes saa megen Torsk, for 2 s., som man kunne bære i een Haand. Jgiennem Byen Nellemose løber og en Bæk, denne Bye har og tilforn havt godt Fiskerie. Paa en af Nellemose Mark er en Dal imellem nogle Banker, som kaldes Huulebæks Hul, omtrænt en halv Fierdingvei fra Sarup Søe, fra samme Huul gaaer en liden Bæk. Udi dette Hul fandt en Mand for nogle Aar siden en Aal, saa stor som en Vognkiep. Aalen var gandske hvid, da det Slags ellers er graa. J Førstningen tænkte Manden, at det var en Slange, men som han fandt alle en Aals Kiendetegn ved den, tog han den, og spiiste den, da den var overmaade feed. Formodentlig har denne Aal fundet en Vandaare fra Sarup Søe i Jorden, og fulgt samme, hvorved den ligesom er bleven skuret blank. Jord Laget er og saaledes, at Bækken kan synes at komme fra Sven- Sarup Bye har en Søe paa deres Mark, hvori er god Fisk, og hvorfra Sarup Mølle har sit meste Vand. Denne Mølle afbrændte for faa Aar, men blev strax af sin høie Eiere Commtessen paa Løigismose smukt opbygt. - Høisgaards=Huuset ligger i Løigismoses Enemærker. Her har i gamle Dage staaet en liden Herregaard med en Vandmølle, hvortil endnu kan sees Spor. Der siges, at Anders Bilde, Rigens Marsk, som boede paa Løigismose, og eiede tillige Damsboe, Søeboe, Østrupgaard, Brobyegaard og denne liden Høisgaard, nedbrød denne sidste, og af Materialierne opbygte den Længde Teglhængde Huuse, som staaer endnu paa Brobyeværk, hvor han og lod oprette en skiøn Gevæhr=Fabrikke. - Heele Haarbye, Sogn er en god Korn Egn, og overalt i Sognet avles en Mængde god Humle baade dansk og tydsk.