Jyske Efterretninger, 1769-11-17
Fortegnelse. Paa dem, som fra Reformationens Tid indtil vore Tider, have været Sogne=Præster udi Wolstrup Kald i Børgulm Herred, efter den Forklaring, som derom haves deels af et gammelt Manuscript, deels og af en Optegnelse i bemældte Kirke. di dette Sogn har i gamle Dage, for Reformationen. Udboet en gammel berømmelig Jurist, navnlig Magister Henrich Geernen, som var Canceller og Amanuensts hos Biskop Styge Krumpen, den sidste af de Catholske Biskopper, som døde 1551, og ligger begraven i Mariager Kirke. Denne Geertzen var bleven benaadet med Jndkomsterne af de trende Kirke=Sogne, der da laae samlede, nemlig Wolstrup. Hestrup, Hørbye og Torslef, men maatte ikke besatte sig med Embedet, til hvilke Forretninger han derfor skulde holde sig en Capellan, og har der i samme Embede været: 1. Hr. Anders Kaae, der siden blev Sogne=Præst til Wraae og annecterede Meenigheder. 2 Hr. Povel Skade, siden Sogne=Præst i Sæbye, og 3 Hr. Niels Pedersen, blev Capellan i Aaret 1529 og 9 Aar derefter, da bemældte Magister Geertzen ved Døden afgik, fik han Sogne=Kaldet, og altsaa er denne I. Hr. Niels Pedersen den første Sogne=Præst til Wolstrup og Horbye Meenigheder, han var tilsidst i nogle Aar tillige Provst udi Herredet. 11. Hr. Jens Knudsen, var først Capellan i nogle Aar, blev siden Sognepræst 1556, og døde som Provst. H. Hr. Niels Pedersen døde 1610, hannem succederede Sønnen. W. Hr. Peder Nielsen skal have været Præst udi 42 Aar, men formedelst stor Svaghed maatte han holde sig en Capellan, nemlig V. Hr. Otto Jacobson, som blev siden Sogne=Præst, han var fød i Kringel=Heede i Albek Sogn, døde den 29. December 1661. og var 72 Aar gammel, han skal i alt have været Præst i 39 Aar, og Provst i 13 Aar. V. Hr. Albreth Christensen Olsdorff blev kaldet hertil den 9. Februarii 1662. han var en Bonde Søn af Øxenheede Bye her i Wolstrup Sogn, og blev at Meenigheden i Wolstrup Kirke udvalgt; han giftede sig med hans Formands Dotter i Aaret 1693. beskikket til Provst i Herredet, det var hans Broder Hr. Peder Christensen, som paa samme Tid var Provst i Venneberg Herred, og uden Tvivl Sogne=Præst til Runberg og Maarup, hvis Enke siges at have været gift med 5 Præster der i Kaldet, Bemældte Hr. Albreth skal have havt en stor og langvarig Proces med Hr. Holger Pax og Frue til Sæbyegaard, men sammeen me blev dog tilsidst bilagt, og ved Forliig afgjort. Til et Erkiendtligheds Tegn mod sit Føde=Sted gav han Øxenheede Bye frie for Smaa=Rente, hvilken Frihed. de og siden have benyttet sig af upaa anket, mueligt for at conservere Antiqviteten. Han døde 1712. i sit Præste=Embedes 50 Aar. Pl. Hr. Christoffer Albrethsen Olsdorf blev 1704 Capellan hos sin Fader, og nød Succesionen efter ham i Kaldet, men levede ikkuns paa 3die Aar som Sogne=Præst. VIII. Hr Christian Hansen Rafn, han var fød 1683. den 19 April, ved Roeskilde i Sielland, men nedstammede ellers fra Holstein. Han kom i Aaret 1712. fra sin havte Condition hos Grevinde Holck paa Lungholm i Lolland til Aalborg, og der af Sogne=Præsten Hr. Consistorial=Assessor Magister Claus Reenberg. antagen til Capellan ved Budolphi Meenighed, derfra blev han i Aaret 1714., formedelst Hr. Christophers store Svaghed kaldet til Wolstrup, og der hannem med Succession i Embedet adjungeret, men inden Aarets Udgang døde hans Formand, saa han blev derpaa Sogne=Præst, og levede i samme Embede indtil i Aaret 1757. H. Hr. Lauriz Erichsen Kragh, han var fød i Sielland 1715. blev kaldet til at være Sogne=Præst for Understed og Karup Meenigheder i Børglum Herred, men derfra forfløttet til Wolstrup 1757 og døde sammesteds Aaret efter 1758. A. Hr. Caspar Conrad Rafn er fød den 20 September 1727. blev Capellan hos sin Fader i Aaret 1754. ved hvis dødelige Afgang han i Suctefors Sted blev igjen 1757. kaldet til Sogne=Præst for Understed og Karup Meenigheder, men derfra Aaret efter 1758. atter forfløttet, og af (S. T.) Hr. Obristlieutenant Arenfeldt kaldet til Sogne=Præst ved disse Meenigheder; han er i Aaret 1765, beskikket til Provst i Herredet. nachin. an a. An For denne smukke Underretning have vi Hr. Provst Rafn at takke, som, for at rædde sine Formænds Jhukommelse fra Forglemmelsen, har havt den Godhed at meddeele os samme saa udførlig, som han selv havde den. Maatte det behage fleere af Stiftets Geistlige, eller andre lærde og curieuse Mænd i, eller uder for Stitet, at følge denne brave Mands Exempel, kunde vi maaskee blive saa lykkelige, at berige disse Efterretninger med adskillige vare Antiqviteter og Anecdota, som hidindtil ikke have været bekiendte, og derved rædde mangt et vigtig Document fra Forraadnelse og mangen velfortient Mand fra Forglemmelse. Det kan vel ikke nægtes, at mange vigtige og mærkværdige Ting jo ere tilforn paa eet og andet Sted blevne forsømte at optegnes, dog, gid vi havde ikkun alt det, som har været optegnet, i Behold, og at det, som ligger endnu i Skjul, maatte komme for Lyset, saa skulde vist Fæderne Landets Historie derved mærkeligen vorde forøget. Vi igientage derfor vores ydmygste og ærbødigste Begiering til vore gunstige Læsere, at de iblant dem, der kunde have saadanne til Historiens Oplysning og Forbedring tienlige Oldsager, hvilke de hidindtil have samlet alleeneste til deres egen Fornøyelse, og derfor ey selv ville giøre Bekostning paa at lade komme for Lyset, vilde hertil benytte sig af disse Blades Udgave, og som gode Patrioter understøtte vores fælles Bestræbelse, at tiene Publicum med alt, hvad der kan være til Nytte og Fornøielse. Slige Historiske Samlinger, smukke Beretninger, troværdige Fortæl ninger, mærkværdige Nyeheder, o. s. v. ville vi fremdeles 20 R. des deles giøre os en Ære af at indrykke i disse offentlige Tidender.