JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Spanske Anliggender. Engelske Ministrialblade meddele tvende Actstykker, ei ere uvigtige for at fuldstændiggjøre Forhandgernes Historie angaaende Spanien. De ere beg
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Skrivelser fra den Franske Udenlandsminister til grev Lagarde i Madrit, og indeholde Følgende: Paris, den 18de Januar 1823. Kl. 11 Aften. min Herr Greve! Deres mig tilsendte Depesche No. 5, teret 10de Dennes, har jeg modtaget. I det Minister Conseilet lod de artige Udtryk, i hvilke Herr San Miguels Rote til Hertugen af San Lorenzo er affattet, vederfares af Retfærdighed, kunde det dog ei andet end bemærke at Spaniens Regjering i Samme forkastede alle Forholdsregler til Forsoning. Der er ei allene ikke ringeste Haab om, at hiin gjering vilde vende tilbage til Følelser der lode sig vente som saalænge viisligen have forenet Spanier og Fransk ind i Kjerlighed til deres Souverainer, men den gaaer og saavidt at forlange, at Frankrig skal tilbagetrække sig servationssarmee og fordrive samtlige Fremmede som der 3 have søgt Tilflugtsted. Frankrig er ikke vant til at i et saadant Sprog, og formaaer kun at tilgive den det ter det, i Betragtning af den oprørte Gemytstilstand der nærværende Tid hersker i Spanien. Vi ville aldrig give paa den hæderlige, fra vore Forfædre nedarvede For Enhver der betræder det Franske Gebeet er fri og nyGjæstevenskabets ukrænkelige Rettigheder. - - Med Ret forlanger Spanien ogsaa Opløsningen af vor Obationssarmee, i et Øjeblik da de constitutionelle Troppe en Gang have overtraadt det Franske Gebeet? Jeg har Herr Greve i min seneste Depesche, meddeelt Dem de kielle Beviser for denne beklagelsesværdige Tildragelse. - hans Allerkristeligste Majestæt havde af Omhu for den Span Nations Vel og et Lands Lykke, der regjeres af en Prinds sans Familie, saa gjerne ønsket, at hans Minister var en tilbage i Madrit, efter at Gesandterne fra Rusland, rig og Preussen havde forladt Samme; men man har blaant Øre til hans sidste Ønsker, hans sidste Haab er en skuffet, thi Revolutionens Dæmon, der saalænge øde i Frankrig, fører nu ogsaa Forsædet i Spaniens Raad Vi beraabe os paa Europas Vidnesbyrd; Europa skal dømme, om vi ej stedse gjorde Alt, for at vedligeholde en Forbindelse med Spanien, som vi nu med største Bedrøvelse maae afbryde. Men nu da alle Forhaabninger ere saa vidt fjernede, nu, min Herr Greve, er det ligesaalidet overeensstemmende med Kongens Værdighed som Frankrigs Ære, at De længere forbliver i Madrit. Kongen befaler Dem derfor at forlange Pas for Dem og Deres Legation og strax efter Modtagelsen at afreise uden at spilde et eneste Øjeblik.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Paris, den 18de Januar. Jeg har den Ære under Dags Dato at tilstille Dem, foruden min Depesche No. 14, Hs. Majestæt Kongens Befaling. De bliver derved instrueret at forlange Deres Passe, og med deres hele Legation at forlade Spanien. Jmidlertid. er det min Pligt at give Dem nogle Erklæringer over de Udtrykke, hvilke Herr v. San Miguel har fundet tvetydige i Herr v. Villeles Note af 25de December f. A. Bemeldte Udtrykke lade kun Tvivl tilovers for dem, der ikke forstaaer Samme; for at imidlertid Frankrigs Fjender ikke skal sige, at De havde forladt Madrit, uden at Deret Regjering nøie vidste hvad der foregik, vil jeg forklare mig videre. For at tilveiebringe Orden i Spanien og borge for Frankrigs samt de andre Continentets Staters Sikkerhed, er et ligesaa simpel som virksom Middel ved Haanden. Alt er gjort, saasnart Ferdinand den Syvende selv, og i Kraft af egen Authoritet, er istand til at foretage sig de nødvendige Modisicationer med den af Hs. Katolske Majestæt ratificeerte Institution. Kongen, vor Herre, er af den Mening, at det desuden var nødvendig, at give en almindelig Amnestie foralle siden 1812 forefaldne politiske Begivenheder. Enhver Spanier maatte være forbunden, at underkaste sig Tingenes nye Orden, som allerede ved den blotte Tilbagekomst af de fremmede Ministre til Madrit, vilde erholde al den Sanction og Garantie, som fra fremmede Regjeringers Side, kunne gives en Act af dette Slags. Denne lykkelige Forandring, vilde holde Freden oprettet mellem Frankrig og Spanien; men det er indlysende, at Samme ei kan vorde bevirket, saalænge De bliver i Madrit. Fra Legationernes af Østerrig, Preussen og Rusland, deres Afreise, indtil Modtagelsen af denne Skrivelse, ville 15 Dage være forløbne, og De ville i denne Mellemtid ikke have fundet Gehør. Lord Sommerset og Sir Court ville ei vorde heldigere. Det er derfor klar, at Deres Nærværelse i Madrit, som Udsoningsmiddel, er aldeles unyttig, men at derimod Deres Af res absolut er nødvendig til Fredens Opretholdelse, fordi saadant ene authoriserer os til at sammentrække en Armee paa Grændsen af 100,000 Mand, hvilke vi til den Ende hade i Beredskab. Naar Hs. Kongelige Høihed, Hertugen af Angouleme, der skal befale den, er ankommet til Bidassaas, Bredder, da maae Kong Ferdinand, i Spidsen for sine Tropper, vise sig paa den modsatte Strandbred. Begge Fyrster maae her holde en Sammenkomst og efter denne maae følge en Fredstractat, Modification i Constitutionen og den af Hs. Allerkristeligste Majestæt forønskede Amnestie. Da skulle vor Armee ej blot trække sig tilbage, men vore Soldater, vore Skibe, vore Skatte, skulle endmere, staae til Spaniens Tjeneste. Vi ville da selv holde os for højst lykkelige at have biedraget til Spaniens Opkomst og dens Udsonning, med Continentets Magter.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Paa den Franske Grændse - hedder det fra Brussel - vedblive endnu Troppemarscherne. Lille, Dünkirchen, Elsatz og Lothringen ere gandske blottede for Tropper. - Prindsen af Poligna er udnævnt til Fransk Gesandt ved Londonner-Hoffet. - Frankrigs Bank har laant Regjeringen en Sum af 100 Millioner, hvoraf 12 Millioner skulde være i Guld der desuden opkjøbes meget stærk. - Et stort Antal Kjøbmænd i Havre havde den 14de Dennes undertegnet en Adresse paa Børsen, hvori de gave deres Ønsker og Fredens Opretholdelse, tilkjende.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Fra Bayonne meldes der, at Fortet Jrata, siden den 6te Februar, befandt sig i de constitutionelle Spaniers Hænder. De have forstyrret Udenværkerne og ved Roncevaux, hvor der staaer 12 a 1500 Mand, opkastet en med 8 Kanoner besat Skandse. - Den Østerrigske Beobachter meddeelte under 13de Februar, at Royalisterne vare indrykkede i Madrit, men efterat en Coureer directe fra Paris var ankommet, tog den sit Ord tilbage.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Portugal. Lissabon, den 8de Februar. Expeditionen til Bahia, befinder sig endnu i Tajo. General de Re go, der befaler Samme, har af Regjeringen endnu forlangt 4000 Mand, foruden Penge, flere Skibe og 2de Fregatter; hans Ønske vil neppe indvilliges, saasom Dette endmere ville forsinke Expeditionens Afreise. Den 2den havde vi her en frygtelig Storm. En Fransk Krigs=Corvette fra Rochfort, bestemt til Martinique med 400 Soldater, 3 Portugisiske, 2 Engelske og 1 Americansk Skib, ere forliste heri Nærheden, hvis Aarsag hele Kysten er bedækket med Planker og Liig. Cortes beskjeftiger sig i denne Tid fortrinlig med Discusioner over Finants-Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Fra Bahia høre vi at Staden skal befinde sig i store Nød, formedelst Mangel paa Penge og Levnetsmidler, men at Jndvaanerne desuagtet, i Særdeleshed, stitutionen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Blandede Efterretninger. Jfølge Efterretninger til Petersborg fra Constantinopel, søge Portens Ministre meget ivrige at til veiebringe Fred med Persien. En overordentlig Gesandt er i dette Anliggende sendt directe til Schacher, De for nyelig i den Svenske Provinds Norrkele, stedfundne Jordrystelser, mærkedes og i Stokholm J Jrland vedvarer Urolighederne. Saaledes er de nyeste Tidender fra Grevskabet Cork, fyldte me Fortællinger om de skammeligste Begivenheder. Mountmellick har man baaret Figuren af en Procurator omkring i Gaderne, ladet Samme ophænge af en Mand i sorte Klæder og sort malet i Ansigtet, at derefter brænde. Man seer deraf at Jrlænderne ju ikke ere høslige mod deres Jurister.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Over de oprørske Slaver paa Martinique er nu Processen til Ende. 8 af dem skulle, efter at den høi Haand er hugget af, hænges og deres Legemer kaste bort; 14 vorde hængt, 10 blive pidskede, brændemærkede og derefter paa Livstid transporterede i Frankrig, 37 blot pidskede, 9 skulle være tilstæd ved Henrettelsen, 4 ere døde under Sagen og 14 vor de frikiendte.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
(Svovlbjerg) J Peru gives der mange høi, mærkværdige Bjerge; blandt disse henregnes me Rette ogsaa et Bjerg, som bestaaer af gediegent Svo- og som er omtrent 1 1/2 Danske Mile langt. Efter Herr v. Humboldts Beretning, ville de Jndfødte for nogle Aar siden stikke Jld i denne farlige Masse for i deres Fortvivlelse at ødelægge hele Land Visseligen ville da den qvælende Svovldamp i nog hundrede Miles Omkreds have ødelagt Alt hvad de lever og vegeterer. Lykkeligviis lode de sig dog tilfredsstille og afstode fra dette Foretagende.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Kjøbenhavn. Hendes Majestæt Dronningen befinder sig nu Gudskelov, ret vel igjen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Søndagen den 2den Marts gaves den forhen omtalte Amateur-Concert, til Fordeel for Bombebøisen for fuldt Huus. Hs. Høihed Prinds Christian, og Hs. Høihed Prindsesse Juliane beærede samme med deres høje Nærværelse. Til Slutningen fremtraadte en stor Gruppe af Sømænd, der, under de udbredte Dannebrogsflag, afsang to Sømandssang, og Festen endtes med et tre Gange gientaget HurtVed allerhøieste Resolution af 7de Febr. d. A. 1 bifaldet, at Kjøbenhavns Kommune=Afgivte for 1823, med Undtagelse af Fattigskatten, maa og læves i alt med 259, 490 Rbd. 63 s. Sølv, hvilket beløb udgjør 14,197 Rbd. mindre end for Aaren 322, og i det Hele er omtrent 65,000 Rbd. under, et, de udgjorde i Aaret 1817.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Ved Høiesteret ere to Ægtefolk af Wedelsborg, lods, som af Justitien vare tiltalte for indbyrdes branisk Forhold mod hinanden, dømte, Manden til forbedringhuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i et Aar, og Konen til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus paa Livstid. Arrestantinden, Maren Jensdatter er for Barnefødsel i Dølgsmaal. dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, og nogle flere, deels for at have gaaet hende tilhaande i Udførelsen, deels for Qvaksalverie eller deres som Vagt ved Arrestanterne brugte lovstridige Forhold, i Sagen indviklede Personer dømte til Forbebringshuusarbeide, Fængsel paa Vand og Brød eler Mulcter, alt efter deres Forseelsers Beskaffenhed, J November Maaned 1822 er ved den Kongelige inds=Over- samt Hof= og Stadsret afsagt 4, og i December 5 Domme i Tyvssager (hvoriblandt en for yverie forhen dømt Person, for at have stiaalet en Nøgle, der er vurderet til 4 s., til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning i 3 Aar); ved Kjøbenhavns Politieret ligeledes i November 6, og i December i Domme.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Skibet Turbulent, ført af Skipper Mathiesen, bestemt fra Messina til Kjøbenhavn, er tøtal forlisk Mile norden for Bergen. Mandskabet er reddet.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Løverdagen den 1ste Marts skulde en Herr Wer lig hadebutere paa det Kongelige Theater som Bal hun af Eichenhorst i Korsridderne.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
I et Biedrag til Skildring af Aalborgs HandelsTilstand, som læses i Handels- og Jndustritidenden, lages over Fiskeriets Aftagelse i Liimfjorden deels fordi Fiskerne Aar efter andet blive fattigere, og deels ordi Afsætningen udenlands ikke meere lønner sig Preussen er saaledes fra 1ste Januar 1822 lagt en lermaade svær Told paa Jndførslen af Sild, som før det næsten umueligt for Os at bringe Sild did. Det er mig ubegribeligt, siger Anmelderen til Slut ling, hvorfor Vi, da Norge paabyder saa meget udførselstold paa Rug, Smør, Flesk, Lærreder, forbyder aldeles mange Ting at indføres, og da reussen paabyder Told af Sild, ikke kunne tage pressaille, og forbyder Norske Sild og ØstersøiKornvarers Jndførsel til Forblivelse her i Landet: betale af Jydske Sild det samme i Consumtion i jøbenhavn, som betales i Told af Norske Sild, føre Næringsveie og Jndustrie gaae meere og meere Grunde, og hverken Kjøbstædsborger eller Bon kunne svare de Kongelige Skatter; det er kunved at hine befordres, at disse kunne ydes.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Aarhuus, den 4de Marts. Jgaar Nat var det her et frygteligt Uveir med Storm og Regn, og mange paastaae, at have samme Nat bemærket nogle stærke Jordrystelser. Jdag har Barometret staaet hele Dagen dybt under Storm.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
(Forlangt Jndrykkelse.) Hvo som læser et Stykke i Viborger Samler No. 26, underskrevet O. G. F. Bagge, maae smertelig forundre sig over, at denne Halv=Skribents offentlige Angreb er istand til at taales. Gives der da intet Middel til at sætte Dæmning for denne Pestaande der med en uhørt og ødelæggende Vælde udbreder sig? Pastor P. D. Faber er i Særdeleshed denne Gang, Gienstand for Dansemmesterens Svøbe.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Bemeldte Herr Pastor, der er mig ubekjendt, indbud i offentlige Blade til Subskription paa en Jntelligentstidende, der skulle indeholde Anmeldelse af de i Danmark udkomne Skrifter tilligemed korte Bedømmelser over disse. Vistnok et særdeles vigtigt, særdeles vanskeligt Arbeide; men mueligt at Faber er det voxen. Jmidlertid var Dandsemesteren ikke seent til at sammensmøre nogle Vers, hvori han søger at gjøre Anmelderen latterlig. Herpaa gav nu Faber fortjent Svar og dette foranledigede det ovenfor omtalte Stykke. Bagge siger blandt Andet deri, at Fabers Forhold røber et vildt Drængehoved med graa Haar. Hvilken skjendig Talemaade, Skal dette Uvæsen vedvare, saa maae Enhver grue for at opvække Bagges Utilfredshed. Hvo ønsker paa en vanærende Maneer at see sig sat til Skue i offentlige Blade? Det bedste er, at de fleste Blade, have været humane nok til, ei at modtage Bagges Biedrag og det undrer Jndsenderen storligen at han endelig (nemlig B.) har fundet et Tilflugtsted under Samlerens Paradistræ. Hvad er Aarsagen til hans Adfærd mod Herr Bogtrykker Borch i Aalborg, Fraregnet de Fornærmelser mod denne Mand i Viborger Samler No. 26, har Jndsenderen i Randers seet et circulerende Skrift opfyldt med saamegen Grovhed, Ondskab og saamange ærerørende Beskyldninger, at det maatte opvække ethvert dannet Menneskes Harme. Hvorfor taale Vedkommende Sligt, Der findes dog vel et Middel til at correre ham saa føleligt, at han lader Folk være i Fred? Jndsenderen ønsker og haaber at Saadant om kort Tid maae vorde Tilfældet. Hobroe, den 5te Marts 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Kjøbenhavns Børs, den 4de Marts. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 238. London 2 M. - Rbd. Specier 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Oblig(med Renter fra 11te December 1822) 72 1/2 a 73.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Nationalbank-Obligationer af (Laanet den 2den Februar 1820) 100 a 100 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 126 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 13 1/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Ved Tallotteriets 1071 Trækning i Altona, udkom følgende Rummere: 56, 36, 9, 7, 48.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Døbt. Den 16de Februar, Vognmandskarl SørenPræem, Forligelsescommissair Carstens, Kjøbmændene v. Spreckelsen og N. Kjellerup, Naalemager Habel, UngkarBorregaard.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Begravede. Den 13de Februar, Arbejdsmand Cristen Fristensen Hasseriis, 44 Aar. Den 18de, Kjøbmand C. Christensens Datter Sophie Catharine, 8 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
(Af Frue Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Døbte. Den 2den Februar, Skibscaptain Nocolai Nissens Datter Johanne Dorthea; Fadd.: Barnets Moder, Mad. Geitner, Skibscaptainerne Geniske, Stephensen, Bohn og Barnets Fader. Den 16de, Skibstømmermester N. Bonnesens Søn Bonne Julius; Fadd.: Barnets Forældre, Jfr. Nielsen, Havneindspecteur Brink, Smedemester Sthur, Skomagersvend Hauerslev.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Ægtevied. Den 28de Februar, Handelsbetjent og Ungkarl H. Boelund og Pigen Anne Møller.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Begravede. Den 7de Februar, Bødkermester Rinclews dødfødte Søn. Den 8de, Skomager H. P. Bechs Søn Carl 10 Dage. Den 10de, Hattemagersvend Thomas Stephensen, 40 Aar. Den 14de, Baadsmand Ole Chr. Petersen, 27et halvt Aar. Den 15de, Huusmand paa Eegholm Niels Ut trups Søn Jens, rethalvt Aar. S. D. Pigen Anne Mathiesdatter, 61 Aar. Den 18de, Enkemadame E. Thomra, født Liendberg. S. D. Matroes Søren Christiansens Sør Christian Sørensen 20 Uger. Den 22de, Skolelærer W. Jacobsens Søn Albert Jacobi, 3 Aar 5 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Prædikanterne: Paa Midfaste Søndag til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Blichfeld. Til Høimesse i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Bekjendtgjørelser. De mange af vor elskede afdøde Søns og Broders, Kjøbmand Jens Kjellerups Venner og Bekjendte, der i Gaard ved hans Liigbegængelse uindbuden indfandt sig, og ledsagede den salig Hensovede til sit Hvilested, aflægge vi herved vores hjerteligste Taksigelse for dette deres sidste dyrebare Venskabs= og Agtelses-Beviis, for vor uforglemmelige kjære Afdøde. Aalborg, den 7de Marts 1823. Jacob Kjellerup. Niels W. Kjellerup.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Hvor en Kobberkjedel paa en Tønde Rum, er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet. Trykte Afregnings Bøger, for 3die jydske Jnfanterie-Regiment, kan nu igjen faaes hos Undertegnedindbunden for 8 s. Aalborg, den 8de Marts 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
At vores Boutique, som hidindtil var paa Hjørne af Gravens- og Urbansgaden, hos Herr Skomagermester Thomsen, fra i Dag af er aabnet i vores iboende Gaard No. 138 ved Vesteraae, have vi herved den Ære at bekjendtgjøre vore ærede Handelsvenner, i det vi tillige anbefale os paa det Beste. Aalborg, den 1ste Marts 1823. Philipsen & Lipmann.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Hvor en Tørvestak Nærheden af Aalborg, er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Proclama. Ved Skiftet efter afgangne Gaardfæster Poul Berte sen i Aalstrup paa Ripstrup Gods, den 23de December f. A. blev af Enken og de da tilstædeværende Arvinger anmeldt som fraværende Arving, en Datter Mette Marie Pouldatter, der har været gift med en Mand ved Navn P. der Poulsen boende i Kielstrup i Thye, der efter Ri tet skal være adskilt fra Bord og Sæng; thi vorde hun her ved indkaldet at møde med Laugværge ved en Skiftesamlinsom foretages i Stervboegaarden den 16de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10, for at beopagte hendes Tar under Skiftet. De øvrige fraværende Arvinger indkaldt ligeledes til at møde bemeldte Tid, saavelsom Stervboes En di- og Debitorer. Ripstrup, den 4de Marts 1823. 3. F. Schmith. Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Creditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Jen Henrichsen af Bagterp i St. Hans Sogn, indkaldes haved, med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at af melde og bevise deres Fordringer. Hjøring, den 4de Marts 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Auctioner. Efter passeret Dom og Udlæg for Pantegjeld til den almindelige Enkekasse, bliver Gaarden i Thaarup i AggersbenSogn, Østerhanherred, Hjøring Amt som Jens Nor beboer, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk., stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 7de April, 21de Dito, ) førstkommen: 2den: 5te Maj, 1 hver Dags Formiddag Kl. 11. - De 2de første Auction, afholdes paa Hanherredernes Contoir og 3die Auction i ve Gaarden; hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensster melse med Placaten af 22de April 1817, til Lysthavende, Pantecreditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterre ning. - Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionsstederne, og er, tilligemed Kart og Beregning over Gaardens Eienendomme og Arreat, forinden til Eftersyn hos Herr Captuv. Kjerulf paa Aggersborggaard. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 1ste Marts 1823. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Den forrige Annergaard i Vidstrup Sogn, udflyttet fra Vidstrup Bye, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skp. 1 en halv Alb., samt et Tørveskifte i Thornbye Sogn, tilhører de Gaardmand Jens Nielsens Opbudsboe, stilles til bifentlig Auction Fredagen den 14de, Mandagen den 17de en Onsdagen den 19de i d. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, slet, de 2de første Gange paa Raadstuen her i Byen og 3de Gang Gaarden selv, til absolut Bortsælgelse om muligt, hvor paa den kan tiltrædes. - Dens Bygninger ere siden 18 opførte af nyt, og Eiendommene ere, som bekjendt gode Den nedlagte Vinterrig følger uden særskildt Betaling, og iøvrigt ville Conditionerne, som inden første Auction ere af erholde til Eftersyn paa mit, Contoir, blive favorable for Kjøberen i Henseende til Betalingstiden.
Jyske Efterretninger, 1823-03-08
Ved 3die Auction bortsælges tillige Boets Ind= og Udde og Besætning. Hjøring, den 4de Marts 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Eft
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Spanske Anliggender. Det Meste af Postdagens Medbragte, bestaaer i lidtløftige Forhandlinger i det Brittiske Parlamen, og de Franske Kamre. Der raaber det ene Parti aa Krig, det Andet paa Fred, og det egentlige Remultat vorder stedse uvissere hos Publicum. Man taler endogsaa om, at Hertugen af Angoulemes Afreise til Armeen ved Pyrenæerne, slet ikke fen der Sted, og at, som en følge deraf, Freden mellem de tvende Naboeriger nu mere end nogensinde, kunne ventes at vedvare Dog mener det Engelske Blad Timer at dette Rygte blet er udspredt, at vedligeholde Skinnet af Underhandlingernes Fdvaren med Spanien. Saameget er vist, at de speculere paa Fondenes Stigen eller Falden, of fører hele Europa bag Lyset. I deres pengesyg inderste frembringes Begivenheder, Tildragelser og gter, hvorpaa der aldrig har været tænkt. Da 1ste visse politiske Tidender med gridsk Begjerlighed, Flammen, der ødelæggende stiger i Veiret og vars Blodsudaydelse, Krig og Ødelæggelse; ogsaa er spiller Egennytten sin vigtige Rolle, og naar rventningen endelig er spændt paa det Høieste, Aldes der pludselig, at det Hele kun har været ind Allarm. "Vi have - hedder det fra Paris under de Februar - siden nogle Dage, bemærket de terligste Anmeldelser i Aviserne, hvilke vi i Først gen ei eengang holdt Umagen værd at gjendrive. saaledes skulde der blandt Ministrene været ind des Uenighed og Tvist, og vi have ikke nærket Saadant. J et vis Sallon er en lang Ta bleven forelæst, og af denne Tale er ikke een Lige bragt paa Papiret. Et Manifest skulde væ udstædt mod Spanien, indeholdende Fyr Flamme, og vi have neppe engang hørt tale derom. - Alle disse Rygter, have, som ovenanmeldt deres Oprindelse fra Pængemænd. Af Postdagens sandelig ikkun tarvelige Nyeheder, i ville vi tillade os at anføre: Perpignau, den 11te, 13de og 15de Februar. Et Bud ankommet til Regentskabet Lampourda, har hertil indbragt Efterretningen, at de constitutionelle Tropper den 8de, pludselig havde angrebet ved Byen Bergas Misas Corps. Man vidste ikke om Misas selv var undkommen.
Jyske Efterretninger, 1823-03-10
Fra Arles venter man her 600 Flinter til Regentskabet, der har opkjøbt et Qvantum Tøj, for dermed at klæde en 5 a 600 Spanske Flygtninge, det nævner som Garde. Man synes at være tilsinds ikke at foretage noget Jndfald i Catalonien.