JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Man har i den seneste Tid paastaaet, at Kjøbstæderne bør deele deres Handelsret og Næringsfrihed, med Landet. Nu seer jeg i denne Paastand et Forbud for en saadan slem og alvorlig Trætte mellem Kjøbstad og Land, hvori saa let Slægtskabet vil kunne glemmes, og da jeg Jntet elsker høiere, end Fred mellem Slægt og Venner, saa mener jeg, at ogsaa her kan en saadan Forklaring, en saadan Tankernes Udvexling gjøres behov. Derfor vil jeg sige hvorfor jeg mener, at Kjøbstæderne ikke kunne deele Handelsret og Næringsfrihed med Landet, og hvorfor jeg mener, at Landet ikke bør fordre det. Kjøbstadlivet er nemlig Folkelivets Nerve; de blive derved ligesom Statens Phystognomi, desto større og meere blomstrende Kjøbstæder, en desto større Kraft og Velvære gjemmer Staten i sit Skjød, men deraf, at Kjøbstadlivet er Folkelivets Nerve, deraf følger, at Kjøbstadlivet med dettes Livsbetingelse: den concentrerede Kraft, for Øie, maa bringes i Samklang med Folkelivet, saaledes at det ene naturligt og harmonisk udvikler det andet; thi ellers tærer det ene paa det andets Kraft. Ved at give Kjøbstæderne mere, end hvad Folkelivets naturlige Gang tilsteder, svækkes Folkelivet, og indirecte Kjøbstæderne selv, ved at give mindre, end de behove og kunne fordre i Forhold til det udviklede Folkeliv, svækkes atter Kjøbstæderne; man opgiver da Kjøbstæderne i disses Princip, den concentrerede Kraft, der bryder sig imod og kaster sine opvarmende Straaler tilbage paa det hele Samfund. Saaledes maa da enhver Reform, med Hensyn til Kjøbstad og Land, gaae ud fra, først at bevare visse Kræfters Concentration i Kjøbstaden, saalænge dette kan gjøres uden Fare for Landet, og dernæst for Landet at indrømme, hvad der, uden Tilintetgjørelse af hiin, kan inddrømmes dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Dette Princip er ogsaa hidtil opretholdt af den danske Regjering; den har altid med Kjærlighed vaaget over og søgt at bevare de danske Kjøbstæder deres Handelsret og selv deres Haandværksdrift, hvor ikke Landets Tarv, med Hensyn til den sidste, har fordret nogen Frihed, og omendskjøndt dette hidtil er skeet paa en mindre hensigtssvarende Maade, nemlig ved Bevillingsvæsenet, hvor Kjøbstædernes Mening ingensinde har kunnet gjøre sig gjældende, og derved en over begge Parter staaende Autoritet, kunne dømme mellem Grundene pro & contra, saa foreligger dog den nærmeste Tid en ny Næringslov, der imødesees med lige saamegen Længsel fra Kjøbstædernes Side som fra Landets, og hvorpaa Kjøbstædernes Anskuelse frit vil kunne gjøre sig gjældende og tages i Betragtning af den over begge Parter staaende Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Fra en anden Side har imidlertid en Anskuelse begyndt at ville gjøre sig gjældende, der, omendskjøndt den holder paa Kjøbstæderne, som et naturligt og nødvendigt Led i Samfundsudviklingen, dog efter min Formening, dersom den gjennemføres, ikke alene ei vil kunne forenes med Kjøbstædernes Tarv, men ei heller med disses Bestaaen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Jndenlandske Efterretninger. (Corresp.) Kjøbenhavn, den 8de Februar. Den forløbne Uge har bragt os et mærkeligt Actstykke, den af Hertugdommernes Prælater og Ridderskab under 19de Januar d. A. til Hs. Majestæt Kongen indgivne Forestilling om "at det maatte behage Allerhøistsamme paa forfatningsmæssig Maade at fastsætte Hertugdømmerne Slesvigs og Holsteens Landsrettigheder i et Forfatnings=Document, og at forsyne samme med de fornødne Garantier." Forestillingen, der skal være forfattet af Klosterprovsten for Preetz, Grev F. Reventlow, er vel nærmest foranlediget ved de jydske Stænders Adresse, og dens Hensigt er formodentlig at neutralisere dennes Virkninger. Hvad Formen angaaer, kan der Jntet udsættes paa den, den er skreven i det ærbødigste Sprog, og man har med en Klogskab, som Slesvigholstenerne ellers ikke pleie at attage, undgaaet alle fornærmelige Udtryk og Angreb. Hvad derimod Jndholdet angaaer, da er den skreven med al den Suffisance, som man kan vente af en slesvigholsteensk Prælat. Det er en given Sag, at der allerede existerer en slesvigholsteensk Stat (skjøndt den ikke er erkjendt af nogen europæisk Magt, ikke engang af det tydske Forbund); det er en given Sag, at Commissionsbetænkningen ikke har kunne bestaae for Historiens og Statsrettens Critik, thi Videnskaben (d. v. s. den af tydske, partiske Professorer forhutlede Videnskab) har fordømt den; det er endelig en given Sag, at det saakaldte Folk (d. v. s. den slesvigholsteenske Propaganda) har protesteret mod det aabne Brev af 8de Juli, og det kommer naturligviis slet ikke i Betragtning, at Flensborg og hele den danske Befolkning i Nordslesvig have bevidnet deres Tilfredshed med den kgl. Tilkjendegivelse, thi hele Nordslesvig er jo, som bekjendt, beboet af danske Propagandister, der selvfølgelig ingen Stemme bør have. Grundtanken i Ridderskabets Forestilling er altsaa, at den danske Regjering og alle europæiske Magter hidtil have havt et galt Begreb om Danmark Statsret. Danmark og Hertugdømmerne udgjøre ikke, som Alle, selv Falck og Dahlmann endnu i 1816 have meent, een Stat, men to Stater, og for den slesvig-holsteenske beder Ridderskabet om en Constitution, hvorhos det viser os Danske den venskabelige Deeltagelse ogsaa at lægge et godt Ord ind for os i samme Henseende, endskjøndt vi rigtignok mangle retshistorisk Basis til Begrunding af et saadant Ønske."(Saa? Hvorfra veed Ridderskabet det? Naar Høisamme ville behage at gjøre sig bekjendt med Begivenhederne i 1660, saa vil det erfare, at vi idetmindste have en ligesaa god Adkomst til en garanteret Forfatning som Slesvigholstenerne.) Disse to nye Stater skulde da staae under en fælleds Regent, men om dette skulde være en blot Personalunion, altsaa kun gjældende for den nuregjerende oldenborgske Mandslinie, eller en Realunion, altsaa uden Hensyn til Dynastiet, derom har Ridderskabet med juridisk Forsigtighed ikke mælet et Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Efter hvad der fra paalidelige Kilde er forsikkret os, er Assurancesummen for faste Eiendomme i Kjøbenhavn i forrige Aar forøget med 1,100,000 Rbd. Naar vi undtage det colossale Casino, som maa være forsikkret for en ganske anseelig Sum, mindes vi ikke, at der i forrige Aar er foretaget store offentlige Bygningsarbeider, og denne betydelige Forøgelse af Assurancesummen, maa altsaa fornemmelig hidrøre fra Opførelsen og Udvidelsen af private Bygninger. Det kunde være interessant at vide, med hvormange Beboelses-Leiligheder Byen er bleven forøget, men det er vanskeligt at have nogen Mening herom, da neppe nogen Autoritet fører Lister herover, det skulde da være Stadsconducteuren eller Kæmneren. Paa Leiligheder for Middelelassen er her ingen Mangel, men de holdes i en temmelig høi Priis, derimod er der endnu Mangel paa Leiligheder til en Priis af 40 Rbd. til 100 Rbd. om Aaret, og det er besynderligt nok, at saa Faa opføre Bygninger af denne Slags, som dog forrente sig bedst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
De sidst ankomne Efterretninger fra England have drevet Kornpriserne noget ned, dog, med Undtagelse af Byg, ikke af synderlig Betydenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Jernbanen er nu belagt med Skinner fra Valdby til Roeskilde, og der gaaer allerede Transportvogne herfra lige til Roeskilde, dog vel at mærke kun med Selskabets egne Materialier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Ved Classelotteriets 1ste Classes Trækning idag faldt 1 Gevinst paa 4000 Rbd. paa Amben 69-298, i dito paa 2000 Rbd. paa Amben 20252 og 4 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne 81330, 10-309, 17332, 76332. Den udkomne Bagtal ere: 112, 179, Mariebo, den 9de Febr. J Aaret 1846 var Skibsfarten ved vor Byes Losse- og Ladeplads, Told stedet Bandholm, saaledes: J den indenrigske Fartklareredes for indgaaende 439 Fartøier af 4,559 1/2 Commercelæsters Drægtighed med 1,633 1/4 Læsters Bestuvning, for udgaaende 411 Fartøier af 3,495 L. Dr. med 1,447 L. Best.; i den udenrigske Fart klareredes for indgaaende 76 Fartøier af 1,767 L. Dr. med 1,085 1/2 L. Best., for udgaaende 113 Fartøier af 3,353 3/4 L. Dr. med 2,691 1/2 L. Best. - Korn- og Fro-Exporten, der i 1845 var 98,507 Tdr., beløb i 1846 omtr. fem hundrede Tdr. mindre, eller ialt 98,019 Tønder, nemlig: Til Udlandet. Til inden. St. og Hertugd. Byg. 42,298 Tdr. 5,503 Tdr. Hvede . . . . . . . . . . 24,204 - Rug . . . . . . . . . . 6,306 - Havre. . . 3,501 - Bælgsæd. . . . . . . . . 4,100 - 1638 – Bankebyg Kommen. Raps . . . . . . . . . Kløver og Græsfro . . . Jalt 81,358 Tdr. 16,661 Tdr. Told- og Skibsafgifterne beløb, Brutto 23,820 Rbd. 87 s., Godtgjørelser 8 Rbd. 17 s., Netto 23,812. Rbd. 20 s.; i Aaret 1845 udgjorde Told- og Skibs afgifterne Netto 21,327 Rbd. 94 s.; der er altsaa for Aaret 1846 vundet Netto 2,484 Rbd. 72 s. - J Mariebo Kjøbstad vare Consumtionsintraderne, efter Fradrag, af Godtgjørelserne, 25,443 Rbd. 57 1/2 s. Her produceredes 530,850 Potter Kornbrændeviin, som, alene med Undtagelse af 884 Potter, der udførtes til Udlandet, forbleve her i Provindsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Nykjøbing, den 10de Februar. Under de nærværende høist trykkende Priser paa alle Livs nød enheder fortjener det taknemlig Paaskjønnelse, at Directionen for den herværende Sparekasse, som den i dette Blads sidste Løverdagsnumer bekjendtgjorde - har besluttet at anvende omtrent 250 Rbd. til Understøttelse for værdige Trængende i Nykjøbing ved i de forestaaende 7 Maaneder at sælge Rugbrød for 2 s. pr. Pd. til fattige Enker, Arbeidere og Haandværkere. Foruden denne betydelige Understøttelse har en Deel af Communens Trængende allerede tidligere modtaget Hjælp af den Comitee, som i forrige Vinter sammentraadte for ved frivillige Sammenskud at lindre den ved Dyrtiden frembragte Trang, og som (forstærket med Hr. Pastor Nielsen i Stedet for Pastor Schjerning, der er forflyttet) i nærværende Vinter har været i Virksomhed siden Midten af December Maaned. Da Vinteren i Fjor var udsævanlig mild og Bidragene vare tilflydte langt meere rundelig, end man havde turdet haabe, saa denne Comitee sig istand til at bevare et Overskud af 338 Rbd., som vare gjorte frugtbringende i Sparekassen, og omtrent 16 Favne Brænde. Heraf har den allerede tilstaaet 60 Familier eller enkelte Personer, Hjælp enten Brænde, Middagsmad eller Rugmeel, hvilket sidste overlades mod en Betaling af 2 Mk. for et Lpd., medens Prisen ellers er 4 Mk. 12 s., Det er at formode, at Sparekassens Direction vil træde i Forbindelse med denne Comitee ved idetmindste at skaffe sig Kundskab om, hvem de tildeeler stadig Understøttelse, forat ikke Enkelte skulle opnaa Hjælp fra begge Steder, og derved Midler savnes til at hjælpe andre maaskee ligesaa Trængende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Februar. Hvede, 11 Rbd. - s. a 12 Rbd. 48 s.; Rug, 8 Rbd. - s. - 9 Rbd. 64 s.; Byg, 2-radet, 6 Rbd. 64 s. a 8 Rbd. - s. dito 6-radet, 5 Rbd. - s. a 7 Rbd. - s.; Havre, 4 Rbd. 48 s. a 5 Rbd. 16 s.; Ærter, 7 Rbd. 8 s. a 9 Rbd. 24 s. Flesk røget, Lpd., 2 Rbd. 56 s. a 2 Rbd. 72 s.; dito grønsaltet. Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 48 s.; Æg, Snesen, 30 s. a 40 sk. Smør, sjællandsk, Pd., 24 s. a 30 sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Avertissements. Dampskibet, Lolland, Raahauge. Capitain .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Ved Dampskibsfartens Begyndelse for indeværende Aar, vil dette hurtigtseilende Dampskib foretage følgende ugentlige Farter: Fra Kjøbenhavn til Bandholm, anløbende Koster, Kallehave og Vordingborg Færgegaard. Fra Bandholm til Kiel, anløbende Lohals og Svendborg. Fra Kiel til Nakskov. Fra Nakskov til Kiel. Underviisning i at forfærdige saavel Tøi som Haarblomster kan, hvis Flere melde sig, erholdes C. Lønborg. for en moderat Betaling hos J Nogle Faar af forædlet Race kunne erholdet tilkjøbs paa Gaarden Gamle Kirstineberg, Man behage desangaaende at henvende sig til Forvalter Ollgaard sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Paa Meelse Mølle er en god Condition ledig for en duelig Møllersvend til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-10
Hos Undertegnede kan en duelig Møllersvend en holde Condition til 1ste Mai, eller i Mangel deraf en velvoxen Dreng. Nagelsti Mølle, den 6te Febr. 1847. C. L. Jensen. Elisabogaarden, beliggende i Nørre Vedby Sogn Falsters Nørreherred, vil i Løbet af Marts Maaned d. Aved offentlig Auction blive bortsolgt enten samlet eller Parceller, hvoraf Hovedparcellen med Bygninger bliver 3 Tdr. Land og 6 Parceller, hver paa 3 a 4 Tdr. Land Den samlede Eiendom udgjør c. 56 Tdr. Land, og Bygningerne, der ligger midt i Lodden, afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, og bemærkes det, at den ligger tæt ved Gaabense Færgegaard paa et smuk og behageligt Sted. Hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Tirsdagen den 16de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, og et stort Parti Fyr- og Grantømmer, samt Lægter m. m. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Liv Nykjøbing, den 8de Februar 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Hollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Forsdagen den 1ste Februar. No 24.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Under 5te d. M. har Hs. Majestæt allern, beskikket Amtmand over Sorø Amt, Kammerherre C. L. v. Stemann, Comm. af Dr. og Dom., fra 1ste Juli d. A. at regne til Stiftamtmand over Aalborg Stift og Amtmand over Aalborg Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Udfaldet af Stændervalget i Helsingør var følgende: Etatsraad Stenfeldt 92 Stemmer, Skibsklarerer Kirck 88, Procurator Jespersen 81, Skibsklarer H. Borries 38, Kammerraad Schmidt 14, Ma for og Raadmand Gradmann 11, Skibsklarerer C. C. Thune 10 og Grosserer Lundwall 6 Stemmer. Af 253 Vælgere mødte 174. Valghandlingen aabnedes af Valgdirecteuren, Amtmand Kammerh. Knuth, som oplæste sit Commissorium, og endtes med en Tale af Statsraad Stenfeldt, hvori han, næst efter at tale om sine politiske Anskuelser, takkede sine Vælgere og modtog Valget som Deputeret, under Forventning af Hs. Maj. Approbation, Kirck takkede ligeledes, men undslog sig for at modtage Valget som Suppleant, da han i politisk Henseende ikke stemmede overeens med den nysvalgte Depu(B. T.) terede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
J 7de Kjøbstaddistrict i Jylland er efter en Valgkamp imellem Procurator B. Christensen, Justitsraad Ræder og Cancelliraad Funder, Procurator Christensen bleven valgt til Deputeret med 45 Stemmer og Cancelliraad Funder til Suppleant med 36 St. J Frederikshavn og Sæby stemte man næsten eenstemmig paa N. og F., men i Hjørring og Skagen havde de tvende Herrer næsten ingen Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Ved det i Tirsdags foretagne Valg af 6 Borgerrepræsentanter i Kjøbenhavn faldt de fleste Stemmer saaledes: Bankdirecteur H. P. Hansen 366 St., Advocat Lehmann 334, Capit. og Muurmester Sibbern 267, Capit. Stæger 236, Silke= og Klædekræmmer Fredericia 197 og Bagermester C. J. Scherfig 163 Stemmer. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Sidst i forrige Maaned døde i Aalborg Apotheker, Cancelliraad Strøiberg, R. af Dannebrogen, kun 51 Aar gammel. Aalborg har i ham tabt en Medborger, der stedse med velvilligt Sind og Redebonhed imødekom saavel Foreninger til nyttige eller milde Øiemed med rigelige Bidrag, som ogsaa ved privat Goddædighed lod sit gode Hjerte virke til mangen stille Armods Lindring, saa at den endnu i tidlig Alder Henslumrede ofte vil savnes i vort Samfund. Et meget kort Sygeleie, efter et indtraadt Slagtilfælde, bortkaldte ham pludseligt fra Families og Venners kjærlige Omgivelser. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Ved Høiesteret er afsagt nedenstaaende Dom, som har virket meget nedslaaende paa Svendborg Toldsteds Skibsrhedere, der ved en fælles Søassurance-Foreuing havde sikkret dem selv de Fordele, som deres solid byggede og velrenomerede Fartøier hidtil havde bragt det kongl. octroierede Søassurance-Compagni i Kjøbenhavn, saafremt de ikke maatte foretrække at lade assurere i udenlandske Assurance-Compagnier: "Directionen for det kongl. detrøierede Søadsurance-Compagni (Sporon) imod Comiteen for den under 17de Januar 1842 oprettede saakaldte Søassurance-Forening for Svendborg, Thorseng og Rudkjøbing (Lehmann), betræffende den sidstnævnte Forenings formeentlige Mangel af Berettigelse til den af samme foretagne Assurance. Ved Landsover- samt Hof- og Statsrettens Dom af 21de Juli 1845 er Bytingsdommen, forsaavidt den derved fastsatte Afviisning, angaaer, stadfæstet, men iøvrigt ere de Jndstævnte frifundne for Citanternes Tiltale. Ved Svendborg BytingsDom af 20de Januar 1845 er den under 17de Januar 1842 oprettede Soassurance-Forening ophævet og kjendt uberettiget til at befatte sig med Assurance paa Fartøier, men iøvrigt er Sagen afviist. Dom: Bytingsdommen, bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger for Landsover- samt Hof- og Stadsretten og for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betale de Jndstævnte 5 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
J den Constitutionelle, for 27de Jan. læses: Ved kgl. Resol. af 13de de er det bestemt: 1) at Departementet for det Jndre bemyndiges til, under Forudsætning af den mellem Norge og Danmark den 8de October sidstleden afsluttede Postconventions gjensidige Ratification, at iværksætte Dampskibsfart i Vintermaanederne mel
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Norge og Frederikshavn i Jylland, samt i de Maaneder, hvori den øvrige Dampskibsfart for Postvæsenets Regning finder Sted, mellem Norge og Kiel, og til den Ende i denne Vinter, saasnart de fornødne foreløbige Forføininger kunne blive trufne, at sætte et Dampfartøi, i Fart engang ugentlig paa Kiel; 2) at det naadigst overdrages til samme Dept. saavel at foretage de mindre væsentlige Forandringer, som maatte findes hensigtsmæssige i de hidtil gjældende Taxter og Regler for Befordring af Passagerer og Gods med Postvæsenets Dampfartøier, som at give disse Regler og Taxter Anvendelse paa de forannævnte nye Ronter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Under 27de f. M. er udkommet en Forordning angaaende Forbedring i de offentlige civile Lægers Jndtægter, foranlediget ved et herom i Aaret 1844 til den roeskildske Stænderforsamling indgivet Andragende, Lønningerne for de 9 Stifts- og Landphysici i Danmark blive herved fra 1ste Januar d. A. forhøiede til 1,100 Rbd. for de ældste, 900 for de tre, som komme efter disse i Anciennitet, og 700 Rbd. for de ter yngste. Om det under Stænderforhandlingerne meget omtalte Stadsphysicat i Helsingør er det bestemt, at det bliver at henføre til de Lægeembeder, der give Adgang til Anciennitetstillæg, i hvilken Henseende den nuværende Stadsphysici Anciennitet først bliver at regne fra Forordningens Dato. Efter et flere Ugers Ophold i Athen, under hvilket en Fornyelse af den græskedanske Handels-Tractat blev tilendebragt, var den danske Oberstlieutenant Fabricius nu igjen afreist derfra. Det har smigret Grækerne, at en Mand, der saa længe har tjent deres Fædreland, men ved Omstændighedernes Magt fandt sig foranlediget til at vende tilbage til sit Fødeland, blev af sin Konge beæret med en saadan Sendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Fra Odense skrives af 4de de, i Ove Thomsens, Avis: "Atter har Døden bortkaldt en anseet Hædersmand af vor Kreds. Efter længere Tids Lidelser henslumrede, igaar Morges den for sin humane Embedsførelse og sit velvillige Sindelag almeenagtede Toldinspecteur, Etatsraad, Ridder Erik Pontoppidan. – J Tirsdags begravedes en af Stadens ældste Borgere, Jubeloldingen, den næsten 80-aarige Skræddermester og Bedemand Greve, som for nogle Aar siden feirede sit 50 Aars Jubilæum her i Staden som Skræddermester, ved hvilken Leilighed der overraktes ham en Adresse fra Skrædderlauget, som smukt fremhævede de Egenskaber, der paa Jubeloldingens lange Livsbane havde erhvervet ham saa megen Hengivenhed og Agtelse iblandt Medborgere. Til sidste Øieblik bevarede han en sjelden Aandslivlighed, forenet med Sands for de Ældres Alvor, de Yngres Glæde, og et blidt, christeligt Sind, Egenskaber, som Hr. Stiftsprovst Svitzer ved Baaren skildrede med levende og sande Træk. – Vi have tidligere omtalt den af Hr. Kammerraad, Stænderdeputeret Hillerup lagte Plan til Anlæggelsen af en stor ny Gade, som skulde forbinde Vestergade med Vindegaden, i hvilket Øiemed Hr. Hillerup har tilkjøbt sig de tvende betydelige Eiendomme paa Vestergade, der forhen tilhørte dHr. Brandinspecteur Langhoff og Gjæstgiver Strøm, hvilke ere bestemte til Nedbrydelse, samt de tilhørende Haver og Markjorder. Denne Sags Fremme har nu gjort et betydeligt Skridt fremad, idet Hs. Maj. Kongen ved allerhøieste Resolution af 22de f. M. allernaadigst har tilladt, at de Bygninger, som efter bemeldte Plan, og i Henhold til den med Communalbestyrelsen, trufne Forening maatte blive opførte paa begge Sider af den projecterede Gade, forsaavidt Bygningerne ere opførte overeensstemmende med de betingelser, som ved Sagens endelige Ordning for Communens og Consumtionsvæsenets Vedkommende endvidere maatte blive fastsatte og forsaavidt de ere fuldførte inden den 1ste October 1852, i 10 Aar, dog kun i det længste indtil den 1ste October 1862, fritages for at svare den ved Forordningerne af 1ste October 1802 og 17de April 1816 paabudne Bygnings afgift. – Flere Handeler med Eiendomme have i den sildigere Tid fundet Sted her i Staden, af hvilke den betydeligste er, at Hr. Postmester Lausen, med kongelig allernaadigst Tilladelse, har solgt den ham tilhørende PostStations- og Gjæstgivergaard til Hr. Viinhandler N. Jensen for 30,000 Rbd., for hvilken Kjøbesum dog intet Jnventarium medfølger. Efter Forlydende overtager den nye Kjøber Gaarden og Gjæstgiveriet til førstkommende Maidag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Søndagen for Juul reiste Hr. Thor Schmidt, som boede i Nærheden af Sorø, til Kjøbenhavn og lovede sin Familie at komme tilbage til Høitiden. Dette er imidlertid ikke skeet. Onsdag Formiddag forlod Manden sin Logis og vendte ikke meere tilbage til samme. Alle Bestræbelser for at faae Oplysning angaaende hans Forsvinden have hidtil været frugtesløse. Han var i Kjøbenhavn gaaet bort fra Gjæstgivergaarden og havde ladet sin Kaval- og Uhr blive tilbage, og siden har man ikke seet ham For faa Aar siden var han den første Kjøbmand i Korsøer, Hans Kone sidder i Hjemmet med 8 Børn, og er høi(Sl. og Aarh. Av.) frugtsommelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
J November Maaned f. A. fandtes Levningerne af et Elsdyr i en Dybde af 2 1/2 Alen i en Mose ved Hangaard under Baroniet Juellinge i Lolland. Ved at samle disse Levninger overbeviste man sig om, at der ikke manglede andet end Hovedpanden. Kjæbebenene vare 3/4 Alen lange fra underste Bøining til Tænderne, og efter de fundne Deles Størrelse at domme, har Dyre idetmidste havt en Holde af 3 Alen. Bemeldte Fund har formodentlig lagt i Mosen i mange hundrede Aar og da det toges og saae man, at det Dynd hvori det laae var aldeles hvidt og stærkt blandet med Musling, (Loll. Post.) skaller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Neder-Vand- og Veirmølle i Hatting Sogn, ved Horsens er solgt til Forpagter Hansen paa Mer(Hors. Av.) ringgaard for 28,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Kjøbenhavns Børscours den 9de Februar. - Ham borger Banco a vista 197 1/2 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pi 100 norske Sp. 195 195 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 48 1 a 48 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 1034 a 100 Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 84 1/2 a 84 1/4 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank=Actier 171 a 171 1/2 Rbd. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 63 a 64 Species.