Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-08-17
Om disse berette de Engelske Blade følgende Hertugen af Cadaval havde den 23de Juli af sendt betydelige Forstærkninger til den sydlige Tajobred. Om Aftenen hørte man en heftig Skyden ved Castellet Almada og ved Cassilhao. Næste Morgen saae man den constitutionelle Fan blaae og hvid, vare paa begge Punkter. Kl. 8 heisede Castellet i Lissabon samme Fane. Kort efter saae man det Engelske Flag vare fra Castellet Almada. Admiral Parker og de Engelske Søecapitainer gik i Land og aflagde Kl. 9 a Besøg hos Hertugen af Tercera. Fægtningen imellem Telles Jordao og Villaflor varede fra Kl. 3 til 7 om Eftermiddagen. Den grusomme Jordao blev dræbt af een af Hertugens Officere ved Flodbredden, hvorhen han havde retireret; da han var dræbt huggede man Hænderne af ham og begrov hans Liig i Sandet; men Folket gror det op igien og huggede det i smaae Stykker. J Lissabon herskede imidlertid den største Forvirring; næsten alle Mennesker bevæbnede sig med Flinte og Sabler, og alle bare blaae og hvide Baand paa Kiolerne og Hattene, nogle faa Personer bleve dræbte. Hertugen af Cadaval havde den samme Dag, paa hvilken Telles Jordao blev slaget, ladet en ung Officeer, som vilde gaae over til de Constitutionelle, qvæle paa Kayen Sodra. Saasnart han erfarede Nederlaget lod han Tropperne og Politiesoldoterne kalde sammen og befalede dem at rykke ud af Staden. Om Eftermiddagen ankom de Engelske Orlogskibe Donegal og Talavera, og kastede Anker ved Praca de Rocio- og do Commercio. Den Miguelitiske Admiral Felir flygtede ombord paa et Engelsk Orlogskib; men gik siden i Land, og skal være bleven haardt mishandlet af Folket; Mandskabet paa de to Miguelitiske Krigskibe erklærede sig for Donna Maria. Englænderne bleve modtagne med lydeligt Vivatraab; Folket lagde nu sit sande Sindelag for Dagen. Om Aftenen kom Admiral Napier seilende paa Orlogskibet Don Joao opaf Floden; alle Castellerne heisede det constitutionelle Flag. Almada overgav sig efter en kort Kamp. Hertugen af Tercera indqvarterede sig i Castellet med sine 1500 Mand. Hele Lissabon var illumineret om Aftenen, i alle Retninger lod man Raketter stige i Veiret og alle spillede og sang den constitutionelle Hymne. Migueliterne skulle i den sidste Træfning have havt 2000 Døde og Saarede; dog concentrere de sig nordlig for Lissabon og ville maaskee endnu vove et Slag; men et heelt Cavallerieregiment er gaaet over til Don Pedro. Et Skib blev strax afsendt til Brest, maaskee for at hente Dronningen. Af Breve, som ere ankomne til Plymouth, erfares, at nogle Engelske Marineofficere, som vare tagne tilfange paa det strandede Skib Eugenia, og vare blevne indspærrede i Castellet San Gjorgio havde begyndt Opstanden. Omtrent 30 Portugisere opbrøde Porten, løftede en Lieut. Fisch op paa deres Skuldre og opfordrede ham til at sætte sig i Spidsen for dem. Han befriede derpaa de andre Fanger i Castellet og bevæbnede dem saa godt han kunde, tildeels med Kosteskafte, sig selv bevæbnede han med en stor Nøgle. Saaledes trak de igiennem Gaderne under det Raab: Viva Donna Maria, hvorpaa de angrebe Castellet St. Joao, som fører 12 Kanoner, sloge Skildvagten ihiel og klavrede op over Portene. Snart havde henimod 5000 Mand Mand, som næsten alle tilforn havde været Fanger, forsamlet sig om Filsch, de ladede nu Kanonerne, bestormede Tøihuset og toge 3000 Gevære ud af det. Lieuten. Filsch omdannede sin Skare til et regelmæssigt Corps saa hurtigt han kunde, saaledes marscherede han med klingende Spil igiennem Lissabons Gader. Alle Breve fra Lissabon stemme overeens i, at der herskede en overordentlig Enthusiasme blandt Folket. Villaftor og hans Folk bleve modtagne med aabne Arme. Migueliterne havde fornaglet de fleste Kanoner inden de droge bort. Hertugen af Cadaval havde inden han forlod Staden, udstædet en Proclamation, hvori han erklærede Lissabon i Beleirings-Tilstand og fremsætter deri det Spørgsmaal: om der vel gives nogen blandt Jndvaanerne, som ikke er beredt til at udgyde sit Blod for den legitime Konge, Don Miguel den 1ste og den hellige Religion? Han truede deri alle Uroestiftere at ville lade dem henrette inden 24 Timer, selv Udlændingerne. Der siges, at Hertugen er paa sin Flugt giort til Fange af Bønderne og myrdet. Marskal Bourmont skal have nedlagt Commanden og Migueliterne skulle den 27de Juli have forladt Leieren ved Oporto. J Træfningen den 25de faldt San Fernando de Noronha, en Neven af Gen. Saldanha; Gen. Bento da Franca blev saaret. Afde udenlandske Officere bleve mange dræbte eller saarede, hvoriblandt 6 Tydske. Jndvaanerne i Oporto have udviist meget Tapperhed; mange af dem, som tiente som Frievillige, faldt i Slaget.