JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
AVERTISSEMENTS. Efter Forliigs og Udlægshaverens Begjæring, bliver Fredagen den 20de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Stagstrup ved offentlig Auction bortsolgt den af Hør bereder Christen Sørensen beboede Gaard af Hart forn 1 Td.-Fdkr. 1 7/5 Alb., med Anpart Kirketiende, den indbjergede Avl samt noget Løsøre; hvilket herved til Pantehavernes og Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Teglgaarden, den 2den Februar 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Onsdagen den 18de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 pr., afholdes Auction i Kjøbmand Werners Gaard her Thisted over et Partie Manufacturvahrer, bestaaende af Bomuldstøier, Merinon, Sirtser, Muselin, Gage, diverse Sorter Bomulds= og Silketørklæder og Baand, Klæde, Lærreder og en Deel Dameskoe og Støvler, Porcellain og Glasvahre, samt et Dusin nye Lysestager af det saakaldte nye Sølv m. m. m. Lysthavende indbydes. Thisted, den 3die Februar 1835. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Efter Begjæring af Hr. Consul og Strandingscommissionair Lutzhøft, bliver Onsdagende 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, afholdt Auction paa Vangs aae Steand over Praget og Takkelagen, af Seil, Touge, Ankere, staaende og løbende Redskaber, samt Jnventariet af den dersteds, Natten til den 26de f. M. indstrandede Skonnert "Ernestine" af Rostock, ført af Capitain C. 3. Danckwardt. Det bemærkes: at Skibet er brækket, at Vraget er af Eeg og nyt og godt, og at Takkelagen, hvoriblandt er 19 Stkr. aldeles nye Seil, et nyt Ankertoug, en Kiettingtoug og 3 Ankere, i det Hele er af fortrinlig Godhed og Beskaffenhed. Tillige sælges 2 Sække Klude. Thisted, den 2den Februar 1835. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Den i Aalborg Amt, ved Liimfjordens søndre Side beliggende Løgstøers Veirmølle, med Bygninger og Jorder, lader Eieren stille til offentlig Auction Fredagen den 27de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tings huset i Løgstøer, alternative til Salg eller Bortfæstning paa Livstid. Denne fordeelagtige Eiendom, er beliggende tæt udenfor Løgstøer, og kan tiltrædes strax efter Budets Approbration, som ved Auctionen declareres. Conditionerne ligge 3 Uger forinden Auctionen til Eftersyn paa Herreds-Contoiret i Næsborg, hos Procurator Nors og Kjøbmand Claudi i Løgstøer, hos Forvalter Thorlund paaMylenborg ved Hobro og paa forskjellige Gjæstgiversteder i Jylland, hvorhos bemærkes, af ingen flere Auctioner afholdes. Smukke kjöbenhavnske og udenlandske ægte Bomuldstøier, til 24 32 Sk. pr. Alen, samt flere Slags Manufactur-Vahre, saasom Merinos, Tör klæder, Silkebaand etc., sælges til nedsatte Priser, da jeg har i Sinde, hurtigst muligt at forhandle et Partie Vahre, som i Begyndelsen var bestemt til at bortsælges ved offentlig Auction. Thisted, den 2den Februar 1835. Brinchmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
No. 15. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. mtvadiv og Avertissementidende, eller: Den nordrimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 7de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Tydskland. Leipziger Zeitung melder, at i Bayern, hvor man nylig har omdannet de latinske Skoler og Lyceerne, er man ogsaa nu beskjeftiget med en Reorganisation af Universiteterne; de philosophiske Candidaters Forhold, skulle underkastes den største Control, som endog skal udstrække sig til Værtshuusbesøg og Tobaksrøgning. - München vil nu sandsynligviis tabe det hertugelig Leuchtenbergske Malergallerie. Hvad der især gjør dette Gallerie meget interessant, ere flere Reliquier fra Napoleons Tid, hvoriblandt andet et i Midten, af Salen staaende Marmortempel fortjener at nævnes. Dets Kuppel bliver baaren af 8 Jaspisseuler. Paa Fodstykket staaer anbragt Bogstavet 1. J Midten af Templet staaer en lille Ørn af Sølv med Overskrift: "Keiser Napoleon tvungen til at lade smelte sit Sølvtøi, paa St. Helena, opbevarede Ørnene til sin Familie. Disse bleve overgivne til Prinds Engen." Ogsaa befinder sig i dette Gallerie, forkuden andre udmærkede plastiske Værker, den berømte Gruppe med de 3 Grazier, og den knælende Magdalena, udført af Canovas Mesterhaand. Hertuginden af Leuchtenberg havde hidindtil hver Mandag og Torsdag tilstædt enhver frie Adgang til dette, i det leuchtenberg ske Pallads sig befindende Gallerie. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Blandinger. Hs. M. Kongen, har, som Hertug af Holstein, og Lauenburg udnævnt til Medlemmer af Forbundsdagens Voldgiftsret mellem Regjeringen og Stænderne: Landdrosten i Hertugdømmet Lauenburg Kammerdette Levetzau og Directeuren for den holsteenske Overret Conferentsraad Leysen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Der skrives fra London under 30te Januar, at Udfaldet af de bekiendte Valg vare i Reformers 408. Tortiis 250 altsaa en Majoritet af 158, Et Londonner Blad opgiver Antallet af Selvmord i den engelske Hovedstad fra 1770 til 1830 altsaa 60 Aar til 6882. Aarsagen til disse Selvmord anføres at være følgende: af Kummer og Elendighed, have 905 Mandspersoner og 511 Fruentimmer dræbt sig, af huuslig Sorg 728 Md. og 524 Fr., formedelst Lykkens Omvexling 322 Md. og 283 Fr., af Drik og Udsvævelse 237 Md. og 200 Fr., ved Spil 155 Md. 141 Fr., formedelst Ærens Tab og Bagvaskelse 125 Md. og 97 Fr., af skuffet Ærgjerrighed 122 Md. og 410 Fr., af Kjerlighed 97 Mk. og 157 Fr., af Misundelse og Misgunst 94 Md. og 53 Fr., af krænket Egenkierlighed 53 Md. og 53 Fr., af Samvittighedsnag 49 Md. og 37 Fr., af Fanatisme 16 Md og 1 Fr. af Menneskebad 3 Md. og 3 Fr. og af ubekjendte Aarsager 1387. Mandspersoner og 377 Fruentimmer. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Jndenlandsk. Med Deeltagelse erfares, at det blet er Følgerne af en Forkjølelse, det have nødsaget Hs. Majestæt Dronningen til at unddrage sig fra Deeltagelse i Festlighederne ved Hoffet i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Jmidlertid tillod denne Upasselighed endnu ikke den 29de Januar Hs. Majestæt at bivaane Festforestillingen paa det kgl Theater. Dog hædrede Hs. Mai Kongen denne ved sin allerhøieste Nærværelse, og hilsedes af det talrigt forsamlede Publicum med Jubel, som atter gjentød, efterat den af Hr. Prof. Heiberg forfattede Festsang var afsjungen, og da Hs. Majestæt efter Forestillingens Slutning forlod Theatret. Efterat et Par ikke ubetydelige Kassed fecters Opdagelse hos kongelige Oppebørselsbetjente i tvende af Siællands Kjøbstæder for kort Tid siden havde tildraget sig Publicums Opmærksomhed, har denne i den sidste Uges Tid næsten udelukkende været sysselsat med et endnu mærkeligere Tilfælde af samme Art, som har fundet Sted i Hovedstaden. Kasfereren ved en derværende offentlig Kasse har nem tig gjort sig usynlig og tilligemed ham savnede man ei alene Kassens contante Beholdning; men ogsaa et betydeligt Obligationsbeløb. Af det sidste skal man vel siden være kommen paa Spor efter Endeel; men de gienfundne Obligationer vare allerede i Trediemanss Ere, og Vedkommende skal have brugt den Forsigtighed, forinden Afhændelsen, deris ved fingeret Overdragelse til Jhændehaveren, deris ved at afrive det Blad, paa hvilket man havde tegnet, at Obligationen tilhørte vedkommende Kasse og at lupplere det med et tilkienet aldeles blanke Blad, at fjerne mulig Mistanke om uhjemlet Salg. Endeel af hine Statspapirer skulle et have været noterede, som Kassens Eiendom, i Statsgjeldscontoirets Bøger. - Om den Forsvundnes Opholdsted, har man endnu kun høist usierre Gisninger. Har har imidlertid, under Forevending af en Landtouallerede forladt Hovedstaden den 20de eller 21de Januar og den sande Grund til hans Bortfjernelse opdagedes først flere Dage efter, saa at han tø have havt tilstrækkelig Tid til at komme saa vidt at han kan være in salvo. Flere Privarpersener det havde betroet eller laant ham Penge, tildeels kort for han forsvandt, skulle have lidt ikke ubetydelige Tab. Størrelsen af det Offentliges sand synlige Tab ved ham angives forskjelligt; det vel for størstedelen tabte Obligationsbelod er ialtfal(Hr. Av.) meget betydeligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Commerceraad Tommesen i Hammel der er valgt til Suppleant i det 11te jydske Landdistrict, har i Aalborg Avis meddeelt en Artikel med Overskrift: En Suppleants Bemærkninger." hvori han omtaler, at en simpel Vexelbruger er bleven Deputret i dette District, medens Hr. Commercraaden uagtet sin lange Praxis i Landvæsenssager og Contoirforretninger." kun har opnaaet at blive Reserve." Hertil føier han den Erklæring, at dette Valg bestyrker Formodningen om, at personlige Forhold og ikke blot Dygtighed til den Post, der skulde besættes, undertiden kan komme i Betragtning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Hs. K. H. Prinds Christians Hofmarskal Gren Moltke til Moltkenborg, er af Hs. M. Kongen af Preussen bleven benaadet med St. Johanniter Ordenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
En i Vib. Saml. efterlyst Mand fra Truust Mark er nu funden druknet i Gudenaae, J et Christiania Blad yttret Ønske om, at Norges Universitet maatte gjøre den Acqvisition at faae Aarh. Av.) Professor David dertil. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
J Hundborg Herred er i Aaret 1834 Copupulerede 49 Par. Fødte af Mandkjøn 77, af Qvinbekjen 80, ialt 157, deriblandt 14 uægte og 10 bodfødte. Døde af Mandkjøn 61. af Qvindekjøn 59, ialt 120; altsaa 37 flere fødte end døde. Afde Døde ere 43 under 3 Aar og 16 imellem 70 og 100 Aar. - J Hillerslev Herred er i samme Aar Copulerede 38 Par. Fødte af Mandkjøn 85, af Qvindekjøn 89 ialt 174. deriblandt 8 uægte og 2 dødfødte. Døde af Mandkjøn 58, af Qvindekjøn 78, ialt 136; altsaa 38 flere fødte end døde. Af de Døde ere 54 under 3 Aar 15 imellem 70 og 100 Aar og 4 Selvmordere. J Hassing, Herred, Copulerede 49 Par. Fødte af Mandkjen98, af Qvindekjøn 91. Døde af Mandkjøn 54, af Qvindekjøn 50. - J Refs Herred: Copulerede 54 Par. Fødte af Mandkjøn 126, af Qvinbekjøn 113. Døde af Mandkjøn 87, og af Qvinkjøn 55. - J Westerhann-Herred, Coputerede 41 Par. Fødte af Mandkjøn 96, af Qvinbekjøn 87. Døde af Mandkjøn 65, og af Qvindekjøn 69
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Kjøbenhavns Børs den 30te Januar 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 207 1/2: Spe eies 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s.; Bi Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier - a 180 Rbd. Sdl.; v. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 47 1/2 a - Rbs. Tegn; 4 pCto kongel. Obligationer (uden Renter) - a 91 Rbd. Sedler; (– a 87 1/4 i Banco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) - a 102 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Nye udkomne Skrifter. Tidsskrift for Landoeconomi, udg. af J. C. Hald. 3die B. 3die H. - Brandes Forelæsninger over Naturlæren, til Veiledning for dem, som mangle mathematiske Forkundskaber. Oc sat af Prof. Ursin, 3die Hæfte. - Plan forden kgl. militaire Høiskole, begyndt den 1ste Novbr. 1820. Critiske Epistler til Wilhelm Zaberns Forfatter fra denne Bogs Recensent i "Maanedsskrift for Litteratur", No. 1. Med en Tilskrift af Hunden Bergange. - Urda, et norsk antiqvariskebistorisk Tidsskrift. 1ste Hæfte. (Udkommet i Bergen.) Kongebruden, bistorisk Roman fra det syttende Aarhundredes første Halvdeel. 2 Del. - Om Præsternes Huusbesøg. Meddeelt ved en Pastoral-Conferenz den 18de Novbr. 1834, af Lic. G. Holm, Sognepræst for Holsteinborg og Vensløv Menigheder i Siælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Skjødstrup og Elsted Sognekald i Aarhuus Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 21de Januar er Kammerraad, Kasserer ved Sorøe Academies Hovedkasse og Forvalter ved Academiets søndre Godsdistrict, S. K. Povelsen, udnævnt til Justitsraad, Cand theol. P. S. Schousboe til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Veile, den 23de, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg, J. F. Leth, til Sognepræst for Stanninge Menighed i Fyen; Cand. chir. C. F. Weder til Districtschirurg i Hirschholms District i Sjælland. Ved Taloneriets til 40, 31, 84, 42,51. Trækne i Kbhvn, udkom:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
AVERTISSEMENTS. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction, der afholdes paa Thisted Raadstue, bortsolgt et Partie Manufacturvarer, bestaaende af Bomuldstøier, Merinos, Jndienne, Sirts, Kalmuk, Klæde, Silker, Bomulds=, Tvivls- og Uldnetorklæder, Kappetøier, Cambringe, Linon, Gage, Vestetøier, Silke= og Bomuldsbaand, Kniplinger, Tvist og Bomuld med meget mere. Suffisante Kjøbere gives lang Henstand med Betalingen. - Lysthavende indbydes. Thisted, den 7de Februar 1835. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Onsdagen den 18de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 pr., afholdes Auction i Kjøbmand Werners Gaard her Thisted over et Partie Manufacturvahrer, bestaaende af Bomuldstøier, Merinon, Sirtser, Muselin, Gage, diverse Sorter Bomulds= og Silketørklæder og Baand, Klæde, Lærreder og en Deel Dameskoe og Støvler, Porcellain og Glasvahre, samt et Dusiin nye Lysestager af det saakaldte nye Sølv m. m. m. Lysthavende indbydes. Thisted, den 3die Februar 1835. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Efter Begjæring af Hr. Consul og Strandingscommissionair Lutzhøft, bliver Onsdagen den 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, afholdt Auction paa Vangs aae Strand over Vraget og Takkelagen, af Seil, Touge, Ankere, staaende og løbende Redskaber, samt Jnventariet af den dersteds, Natten til den 26de f. M. indstrandede Skonnert "Ernestine" af Rostock, ført af Capitain C. 3. Danckwardt. Det bemærkes: at Skibet er brækket, at Vraget er af Eeg og nyt og godt, og at Takkelagen, hvoriblandt er 19 Stkr. aldeles nye Seil, et nyt Ankertoug, en Kiettingtong og 3 Ankere, i det Hele er af fortrinlig Godhed og Beskaffenhed. Tillige sælges 2 Sække Klude. Thisted, den 2den Februar 1835. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Efter den af Selskabet antagne Plan bliver Assemblee i Klubben Söndagen den 1ste Marts. Hvor, og naar Biletter blive at afhente skal nærmere i Avisen blive bekjendtgjort. Directionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Den i Aalborg Amt, ved Liimfjordens søndre Side beliggende Løgstøers Veirmølle, med Bygninger og Jorder, lader Eieren stille til offentlig Auction Fredagen den 27de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tinghuset i Løgstøer, alternative til Salg eller Bortfæstning paa Livstid. Denne fordeelagtig ge Eiendom, er beliggende tæt udenfor Løgstøer, og kan tiltrædes strax efter Budets Approbation, som ved Auctionen declareres. Conditionerne ligge 3 Uger forinden Auctionen til Eftersyn paa Herreds-Contoiret i Næsborg, hos Procurator Nors og Kjøbmand Claudi i Løgstøer, hos Forvalter Thorlund paa Mylenborg ved Hobro og paa forskjellige Gjæstgiversteder i Jylland, hvorhos bemærkes, at ingen flere Auctioner afholdes. 3 Tdr. Aggerland, af Bisgaard-Jord paa Thisted Mark, Hønberg kaldet, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man derom accorderer med Niels Wighs Enke i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-07
Paa Mandag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
No. 16. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertisseligviidkilde, er: Den nordtimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 9 Februar. Rødigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Riteraire Blandinger. Maanens Jndflydelse. De der have iagttaget Phænomenerne, især ved Klimatet mellem de tropiske Regioner, have med Opmærksomhed betragtet den Jndflydelse Maanen udover. Naar man anerkjender, at Maanens Tryk eller Attraction virker stærk paa Ebbe og Flød, saa kan man uden Frygt paastaae, at Atmosphæren er underkastet en lignende Jndvirkning. Vist er det, at mellem de tropiske Regioner, er en opmærksom Jagtager, bleven overrasket af den Magt, som Maanen udøver, saavel over Plante, som Dyreriget. Paa Demerar gives der hvert Aar 13 Gange Foraar og 13 Gange Høst, thi det er beviist, at Træernes Saft tretten Gange stiger op i Grenene og tretten Gange træder tilbage til Rødderne. Vallaba, et i Skovegnene ved Demerar hyppigt voxende harpiragtigt Træe, frembyder et mærkværdigt Exempel derpaa. Naar man afhugger det om Natten, nogle Dage før Fuldmaane, saa kan man med den største Lethed afskjære en stor Mængde tynde og lige Bret ter, men saa duer det ikke til Bygningstræe, og bliver daarligere og daarligere. Vil man gjøre Pæle af Bambus af en Arms Tykkelse, og man afhugger dem i Nyemaane, ville de holde 10 a 12 Aar, men skeer det i fuld Maane, ville de raadne i mindre end 2 Maaneder. Om Maanens Jndvirkning paa det de animaliske Liv, har man ikke mindre Exem I pel. Man har i Africa seet nyfødte Dyr, inden nogle Timer døe ved Siden af deres Mode der, fordi de have været udsatte for Fuldmaanens Straaler. Af færsk Kjød, der har vægret hængt paa seilende Skibe ved Masten, har at den Deel af samme, der har været udsat for Maaneskinnet, hurtigere forraadnet, end det, te der ikke har været udsat for samme. Naar friske af Vandet trukne Fiske træffes af Maaneskinnet, der de hurtig, og Fisken kan selv ikke ved Salt sikkres for Forraadnelse. Den Søemand, der uforsigtigviis om Natten sover paa at Dækket og vender Ansigtet mod Maanen, bliver anfaldet af en Slags Nictalopie eller uatlig Blindhed, og undertiden svolmer Hovedet, op paa en uhyre Maade. Den Forryktes Parorysmer fordoble sig altid paa en skrækkelig Maade under Nyemaane og Fuldmaane, og den kolde Gysen af en intermitterende Feber, indfinder sig selv ved Maanens Opgang. Dens Virkninger ere mægtige, og dens Jndflydelse, paa Atmosphæren større end man troer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
En Skildring af Orkanen paa St. Domingoden 23de September 1831, viser, at denene har været noget af det skrækkeligste man kan tænke sig, og den Rædsomste man kan erindre. Stærke 100aarige Træer bleve revne op med Røden og kastede langt bort, Kokkusnødtræer, brøde knagende sammen; selv grundmurede Bygninger kunde ikke modstaae Stormens Magt, men styrtede sammen; og alle Huse, der laae udenfor Stadens Mure, bleve ødelagte. Alle Mennesker styrtede ud paa Gaden, for at naae Statsporten, og i Gaderne selv, var man ikke sikker paa at Murene styrtede over Een. Man dørte kun forvirrede Skrig og Jammertoner, blandet med Børnenes Graad. Flere Monumenter bleve styrtede om, Frihedens Palmetræe, er splittet ad. Endeel Fartøier, der laae paa Floden, bleve kastede paa Land, og andre, der søgte at naae Havnen, bleve kastede paa Kysten. Mange Mennesker satte Livet til. Med Orcanen fulgte et Anfald af Jordskjelv, og alle Klokker gik af dem selv. Efter denne ulykkelige Dag, fulgte en ængstelig Nat, en Fader søgte ofte forgjeves sine Børn, og Børnene deres Moder. Paa Landet anrettede Orkanen uhyre Skade, flere Plantager bleve oversvømmede og ruinerede, og Mangelen og Elændigheden var overalt stor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Blandt de Anecdoter, man finder i en i Paris nylig udkommen Oversættelse af Doctor O'Mearas Memoirer, og Grev Las Casas, Notits over denne, gives Følgende: "Den persiske Gesandt i Paris, blev i Aaret 1810 syg, og ville lade hente en Læge. Den Person, der havde dette i Commission, indbildte sig, Gud veed af hvad Grund, at Gesandten ville tale med Finantsministeren. Han underrettede derfor Ministeren derom, og denne forundret derover, sagde: "Det er besynderligt, men disse Barbarer kjende ikke vores Ettiquette; jeg vil aflægge Gesandten et Besøg, maaskee har han noget Vigtigt at meddele mig Ved hans Ankomst, rakte Gesandten ham strax Armeen, at han kunne føle Pulsen; medens et høit Menneske med en Turban paa Hovedet, frembragte et vist Kar, for at lade ham besee Jndholdet. Man tænke sig Ministerens Forundring over en saadan Modtagelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Da man spurgte Keiser Napoleon om, i er hvilken Træfning han havde løbet meest Fare, svarede han: "J Begyndelsen af mine Feldttog. i Toulon, og frem for alt ved Arcole; der traf en Kugle Hesten under mig, og Dyret, der blev rasende, da det følte sig saaret, gallopperede med mig over til Fienden, og styrtede sig se i Dødsangest i en Sump, hvor det døde, og u efterlod mig siddende, til Halsen i Mudderet, uden at jeg kunde hielpe mig selv, og jeg ventede hvert Øieblik at Østerrigerne ville komme e og hugge Hovedet af mig; men Vanskeligheden, a at kunne nærme sig mig, og mine Troppers Ankomst, forhindrede dem deri, og saaledes undgik jeg Faren." Han sagde ogsaa, at han d flere Gange var bleven saaret, men havde kun en eeneste Gang behøvet Saarlægens Hjelp. e Ved Marenge, hvor en Kanonkugle reev et i Stykke af Støvlen, og tog noget Hud afdet venstre Been, brugte jeg kun et i salt Vand. dyppet Stykke Linned." Atten eller nitten Heste var i det Hele bleven skudt under ham. (Lit. Bl. d. Bshll.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Udenlandsk. Officielle Meddelelser fra Madrid melde, at det den 17de Januar ved Arguilos er kommen til en meget alvorlig Fægtning mellem Dronningens Tropper under General Lorenzo og Carlisterne, hvilke Sidste skulle have lidt et betydeligt Tab, og blev dreven lige til Aranjuez, paa Troppernes Side faldt Oberst Algis, der kommanderede den første Brigade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Prinssen af Oranien har overstaaet sin Sygdoms farlige Crisis, og er i Forbedring J Sheffield i Engelland har sørgelige Optrin fundne Sted i Anledning af at en Mand i et Drikke selskab var bleven unig med sin Kone, og havde smidt hende paa Døren, hvorpaa hun havde raabt om Mord og Hjælp, og det Rygte havde da udbredt sig, at man havde ville myrde hende, for at sælge hendes døde Legeme paa Anatomiekammeret, dette bragte Pøbelen til at gjøre Spetakler, og Følgen deraf var at den medicinske Lærebygning blev bestormet, ødelagt og brændt, først ved de Militaires Hielp lykkedes det at bringe Rolighed tilveie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Der fortælles fra Berlin, at da Frederich den Store ville indføre en Nye Psalmebog i Schlesien, og Menighederne rottede sig sammen og gjorde Modstand, ville man bevæge denne store Monark til at drive Sagen igjennnem med Magt, men han sva rede: "Nei Gud bevares, naar de ikke ville, saa maae de lade det være, og synge sig salig, som de bedst kan, Hovedgrunden til den nærværende Opposition i Schlesien ligger i de strænge Lutheranernes Uvillie mod den unerede Kirke for hvis Værktøi de ansee Agenden. J Schlesien hersker en skinhellig Aand i religtens Henseende, og Ortovoxer og Mostikker have det erholdt en Jndflydelse der let kan blive fordærvelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-09
Der skrives nu ogsaa fra Wien at betydelige Reductioner skulle foretages i den keiserlige Armee Det modile Armeecorps i Jtalien skal sættes paa Fredsfod, og en 40 Md. af alle Regimentet hjempermitteres: alt dette viser at man stoler paa Fre(Neue Zeit) dens Vedvarenhed.