JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-10-29
Den indstevnte og paaankede Dom afsagt inden Øster og Nør Herreders Ret d. 18 Maji 1785, bør ved Magt at stande, og dens Jndhold af Appellanterne Peder Jensen i Lund, Jørgen Jensen i Seil, Jens Jørgensen i Alling, Christen Lauritzen i Qvie, at udredes og efterkommes inden 4Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Tvang og Adfærd efter Loven. Processens Omkostninger ophæves. Dog bør Appellanterne i Følge det dem allernaadigst forundte Beneficii Jndhold, een for alle og alle for een som Tabende betale Rettens Gebyhr, Skriverløn og det stemplede Papiir, saavel her ved Landstinget som Underretten.
Viborger Samler, 1787-10-29
Copulerede. Den 23 Octob. her i Byen Hr. Bendix Friderich v. Bond, Premier Lieutenant ved det Viborgske Regiment, og Jomfrue Jnger Kirstine Lund. Døds:
Viborger Samler, 1787-10-29
Dødsfald. Hr. Justitsraad og Byefoged Bloch i Warde, Her i Viborg d. 27 Octob. Hr. Borgemester Niels Høegh, i sit 71 Aar.
Viborger Samler, 1787-10-29
Subskribtionsplan. W. have i vort Sprog, under Tiel af Vade meum, et Par kjønne Bøger. De have sat Lungen i Bevægelse hos saa Mange at det vel ikke skulde være af Veien, om vi fik nok et Vade mecum til Tidsfordriv; det er jo dog saa trøsteligt, at have lidt at møre sig med, naar Skræddere og andre godt Folk søge, at sætte En i ondt Humør. Og hvad kan være beqvemmere for denne kjere Hensigt, end originale, danske Jndfald og bitte smaa Anckdoter, Det forstaaer sig selv, man forkaster heller ikke et godt Stykke mindre originalt eller udenlandsk Spas. Naar det har Præg af sand Vittighed, annammer man det glat bek. Alvorlig talt, mine Herrer, jeg skal stræbe, at gjøre mit Vade mecum saa interessant, som muligt; men jeg vil saamænd og saa have min reene Skilling for min Umage. Et Ord ligesaa godt som 24: Vil De have min Bog paa Trykpapiir, maa de betale 3 Mark for den, og vil De have den paa Skrivpapiir, maae de betale 4 Mark for den. "Ja, godt nok; men sige De,, vi kjøbe jo Katten i Sækken Ja, rigtig nok. Men hvad kan jeg derfor, Det er den blinde Guds Skyld, Var jeg ved Skillingen tog jeg vist ikke Subskription. Nei mænd gjorde jeg ikke! De kunde da see mine Vare, førend De kjøbde dem. Men nu er jeg, min Troe, ikke ved Mussen. Jeg er derfore nødt til at gjøre, hvad jeg giør. Og De maae derfor smukt troe mig paa mit ærlige Ansigt. Bogen, om De behage, at tegne sig herpaa, leveres Dem, De vil finde den prydet med Deres Navne og en Vignet. Formatet bliver lille Oktav. Der trykkes ikke et Exemplar flere, end De nu bestille. Paa 10 Exemplarer faaes det 11 i Kjøbet. Det beroer nu allene paa Dem, højstærede Herrer og Damer, enten denne snurrige lille Bog skal blive til, eller ikke: Finde De ikke for got at subskribere, skal De, faae jeg Skan, aldrigsagen at see. Men vil de subskribere dygtig, skal De vist have den til den belovede Tid. Gider de ikke seet mit Foster, et jeg i Stand til, uden al Omstændighed at beholde det hos mig. (Det kan ellers - destoverre! - just ikke enhver Mama gjøre mig efter ) Kan jeg imidlertid af Subskribetionslisterne læse mig til, at De ønske Dem det, skal det glæde Forfatteren. For Hr. Boghandler Lønstrup i Kjøbenhavn modtages Subskription paa dette Skrivt paa Bogtrykkeriet i Viborg af Manger.
Viborger Samler, 1787-10-29
Bekiendtgiørelse. Hs. Hovedgaard som contribuerer af Nørre Catros Hartkorn Ager og Eng 19 Td. 2 Skp. 3 Fkr. 1 Alb., og Scharrild Kirke Korn- og Qvæg-Tiende af Hartkorn 10 Tdr. 6 Skp. 1 Fkr. 1 1/3 Alb. Tiendeydende Hartkorn 96 Tdr., der alt er beliggende i Lundenes Amt, Hammerum Herred, Scharrild Sogn, bliver paa Vedkommendes Forlangende, ved offentlig Auction paa Nørre Cas toft den 27 November førstkommende, absolut bortsolgt paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt den, at Gaarden kan strax tiltrædes med dens fulde Aul af Korn og Høe for indeværende Aar, hvorunder Scharrild Kirke-Korn-Tiende er indbegreben. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at Hovedgaarden af nye er opbygt 1778 efter ulykkelig Jldebrand; Dens Bygninger bestaaer af 3 Huuse i Borgegaarden og 3de i Ladegaarden, som alle er godt vedligeholdt og Værelserne indrettet til Beboelse for en honet Familie; Til Gaarden ligger en liden Korn Mølle, og paa Hovedgaards Marken er 4 Afbyggere som forrette Ugedage; den haves et anseelig Fiskerie, især afden Aalegaard tet ved Gaarden; Stort og smaat Vildter der noksom bekiendt i Overflødighed af til Nør Castoft; Gaardens aarlig Udsæd er 30 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 10 Tdr. Boghvede og 24 Tdr. Havre; Paa Marken er Overflødighed af Mergel, og der kan alles aarlig til 600 Læs Aar=Høe, og 200 Læs Kiær, og Moese Høe, hvoraf har været aarlig bortleiet for 200 Rdlr.; Kan foeres og græsses over 180 Stykk. Fæehøveder, 8 Bester, 100 Stykk. Faar. Faar og ligesaa mange Gieder. Conditionerne, hvorefter disse Eiendomme bortsolges fornevnte Dag om Formiddagen Kl. 10 slet, er at faae til Eftersyn hos Hr. Zeier paa Rørbech. Høiriis den 23 Octob. 1787. Møller. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1787-10-29
Torsdagen den 22 November førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver holdet offentlig Auction hos JöGEN ANDERSEN i Lundum Bye, beliggende i Miil fra Kiøbstæden Horsens, overalt Godset i bemelte Lundum, og den derfra udflyttede, nye og igien opbygte Gaard LOT. IEDAll. kaldet, samt Lundum Vandmølle, saa og Gade husene baade i Lundum og Lundumskow. for-Dette Eendeels Jordegods er efter geometrisk Opmaaling bleven inddeelt og udskiftet til 10 Beboere, som Möllen, undtagen staaer ansatte paa lige Hartkorn, saa at enhver har noget meere end 5 Tdr. Møllen maaler med, 2 Par Værne, og desuden har sit Ager- og Engs Hartkorn med Tofter, alt samlet omkring ved Møllen, Eendeels og for sig selv alene. De fleeste Gadehuuse har Jord og Tofter, de andre Kaalgaarde og Fortoge. Enhver af de 10 Gaarde saavelsom Möllen er tillagt eendeels Skov-Skifter, og saaledes berettiget til alle Herligheder, som frit Jordegods følge kan efter Loven. Byens og Møllens Hartkorn er p. p. 64 Tdr., som Jorde Bogen nærmere udviser, og kan faaes til Eftersyn hos Auctions-Directeuren i Horsens, og hos Hr. Lauritzen Fuldmægtig paa Amts-Contoiret i Schanderborg. Men at anføre megen Roes om de gode Eiendomme, rare Skovs Parter og Bygningernes gode Tilstand m.v., holdes ufornöden, da det syner for sig selv, og med Sandhed kan agtes iblant det beste Gods i Landet. Dersom antagelig Bud skeer, bliver ingen fleere Auctioner foretagne. Conditionerne ere paa det billigste indrettede, hvoriblant er dette Vilkaar : at Halvdeelen af Kiøbe-Summen imod 1ste Prioritet og lovlig Rente kan blive i et hver Sted bestaaende. Horsens den 20 October 1787.
Viborger Samler, 1787-10-29
Flensborg, Cancellieraad og Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1787-10-29
Tillæg.)
Viborger Samler, 1787-11-05
Beskrivelse. over Handelen i China. Handelen er en af de Hovedkilder, hvoraf de Rigdomme flyde, som giøre, at Lyksalighed og Oversledighed hersker i China. Den Handel, som drives i det Inderste af Riget, er saa stor, at Handelen i hele Europa kan ikke sammenlignes dermed. Provindserne ere ligesom saamange Kongeriger, hvilke meddeele hinanden hvad enhver har i Besynderlighed; og dette er den Omstændighed, som foreener alle disse Provindser, og udbreder Overflødighed til alle Pro Stæderne. De Provindserne Hauquang og Kiangst forsyne dem med Riis, som ei ere saa vel forsynede dermed. Provindsen Tehe hang giver den fineste Silke; Kiang nan giver Fernis eller Lak, Tusch, og de smukkeste Værker af alle Slags; Vun nan Chen-st og Chansi give Jern, Kobber, adskillige andre Metaller, Heste, Muuldyr, Kammeeller og Pelsværk, Forkien giver Sukker og den bedste Thee endelig giver Setchuen Planter, Læge=Urter, Rhabarbar og andre Beqvemmeligheder af lige Art. Alle disse Vahre, som let kan frembringes paa Floderne, blive snart forhandlede, saa at man seer Kiøbmænd, der 3 eller 4 Dage efter deres Ankomst til en Stad, have solgt 5 eller 6000 Paqver Vahre, som passe sig for Aarstiden: ja endog de ringeste Familier finde ved en god Huusholdning Midler, til let at forskaffe sig den fornødne Underholdning, ved deres Handel.
Viborger Samler, 1787-11-05
Da Handelen i China er saa stor, saa er det ei at undre, at Jndvaanerne saa lidet bekymre sig om udenlandsk Handel; at de i deres Søefarter komme aldrig over Sundet af Sonde, og at deres længste Skibsfarter strækker sig paa den Side fra Malaca aldrig længere end til Achen, paa den Side fra Sonde aldrig længere end til Batavia, som tilhører Hollænderne, og paa den nordlige Side aldrig længere end til Japan. 1. Naar de handle paa Japan, seile de gemeenligen i det seeneste ud i Junio og Julio. De gaae til Camboye eller til Sam, hvorhen de bringe de Vahre, som passe sig for dette Land, og tage andre, som i Japan ere meget gangbare. Efterat de ere komne hiem igien, finde de, at de have vundet 200 paa hvert 100. Til Japan bringe de, 1. Lægemidler, saasom Ginseng f), Huulurtrod, Rhabarbar, o. s. v. 2. Barken af Arua eller Jndiansk Nøddetræe, Bøfsel= og Oxe=Huder, samt Sukker, hvorpaa de vinde 100 paa 100; 3. Alle Slags Silkestoffer, især Atlas, Tast og Damast, dog fornemmelig af de sorte Slags; 4. Silke=Snorer, Ørnetræe og Sandeltræe, som agtes meget høit hos Japaneserne, til dermed at giør Røgelse for deres Guder, hvilket de ofte bruge, og endelig 5. Europæiske Klæder og Kammelotter, hvorpaa de vinde 50 proCto.
Viborger Samler, 1787-11-05
De Vahre, som de føre tilbage, ere 1. fiine Perler, hvorpaa de undertiden vinde 1000 pr. Cto. 2. Erz i Stænger, eller forarbeidet Kobber, som Vægt skaaler, Jldpander, Stegepander, o. s. v. 3. Kaardeklinger, som blive i Japan betalte med en Spansk Krone eller Piaster, men i China med 10 Piastres; 4. det blommede og glatte Papiir, hvoraf Chineserne giere Vifter; 5. meget smukt Porcellain, Fernisværker
Viborger Samler, 1787-11-05
) Efter Sam. Johnsons Ordbog i 2 Fol., trykt i London 1755, Chinseng, hvor han formoder, at det skulde hedde Chinese, en Rod, som endnu ikke meget længe har været bekiendt i Europa, bliver af Chineserne holdet i høi Værd, og af de Europæiske Læger anseet for et styrkende Lægemiddel i Trækninger i Lemmerne, i Svindel og Nervesygdomme. ker eller laqverede Arbeider, saadanne som ellers ei ere at finde i nogen Verdens Deel; 7. meget reent Guld, og en vis Metal, kaldet Tombak, hvorpaa de i Batavia vinde 50 til 60pr. Cto. (Mere følger:)
Viborger Samler, 1787-11-05
Udenlandske Nyeheder. Af en Skrivelse fra Gallizien af 11 October. Alle Breve af Pohlen og Ukraine stemme ulykkeligviis overeens i Skildringen af de Nedsablinger og Ødelæggelser, som Tyrkerne anrette paa de Russiske og Pohlske Grændser. Over 22,000 Menneskeer skulle allerede være blevne et Offer for deres Raserie, og over 250 Landsbyer og Slotter ere blevne opbrændte og ødelagte af dem. Skulde endog den almindelige Skræk have noget forstørret disse Ødelæggelser, saa er det dog vist, at Tyrkernes Raserie kiender ingen Grændser, og at den Skade, som de anrette, forinden de Russiske Armeer have trukket sig tilsammen, er ubeskrivelig. Tyrkerne vil vist blive tugtede i fuld Maal for disse deres Grumheder; men hvormange Huuse blive ikke imidlertid forstyrrede, hvormange Mennesker dræbte, førend Magten rykker frem, som jager disse Barbarer tilbage. De Grumheder, som Tartarerne forøve, opvække Gysen: Sædvanligen mod Tusmørket overfalde de Landsbyerne, og stikke dem i Brand. Naar nu de ulykkelige Jndvaanere, for et at blive fortærede af Luen, forlade deres Huse, falder Barbarerne ved Skinnet af Luen over dem, under det vildeste Skrig, Dræber Moskowiterne. De gamle af begge Kiøn blive enten nedsablede eller nedtraadte af Hestene. Mænd, Koner, Drenge og Piger blive bundne til Hestenes Haler. Børn paa 3 til 5 Aar binde de sammen, og kaste dem paa Hestene, og alle disse Ulykkelige blive sammenbragte i en Hob, og derpaa henslæbte som Slaver i Tyrkiet.
Viborger Samler, 1787-11-05
Af en Skrivelse fra Warschau, d. 17 Octob. Jeg ilet med at give Dem Efterretning om adskillige Fordele, som Russerne have faaet over Tyrkerne. Den 19de Septemb. bemægtigede sig den 15 Mile fra Oczakow stationer te Rusiske Flode, som commanderes af Grev Woynowick, 6 Tyrkiske Tyrkiske Fartøier. De vare ladte med Levnetsmidler, blandt andet med Kaffe, Riis, Viin og Tvebakker, bestemte til Oczakow, og havde i Rummene tillige Tyrkiske Soldater. Tyrkerne i Oczakow, opbragte over dette Forliis, begave sig derpaa med 7 Skibe for Kinburn, bombardeerte denne Plads i halvanden Time, og havde endog den Dristighed, at vove en Landgang, ligesom de vare forsitrede paa, at de kunne forsvare sig. Men deres Forvovenhed bekom dem meget ilde. General Reck og Oberste Duunman angrebe Tyrkerne meget modigt, boerede et af deres Skibe i Grund og tvang dem til at trække sig tilbage. Antallet paa de saarede, dræbte og druknede Tyrker kan man ikke bestemme; men Russerne have mistet henimod 30 Mand. Dette lykkelige Udfald gjorde de modige Russer endnu modigere. Capitain Chevallier, som laae i Havnen Sluboka med en Galleie paa 12 Kanoner og 80 Mand, forlod uden Ordre samme d. 26 Septemb., seilede til Oczakow og lagde sig mit iblandt den Tyrkiske Flaade, med hvilken han uden Forliis Sloges i 2 Timer og beskiød et Tyrkiskt Linieskib paa 60 Kanoner med en utroelig Virksomhed. Dette Tyrkiske Skib kom endelig i Brand ved gloende Kugler, som han kastede ind i samme, og flør i Luften, hvorved den hele Besætning af 600 Mand omkom. Galeien begav sig derpaa tilbage til Kinburn i Sikkerhed. - J dette Øieblik har jeg faaet den Efterretning, at den Tyrkiske Flaade har atter gjort et Forsøg imod Kinburn, og at samme er løbet ligesaa frugtesløs af som det første.
Viborger Samler, 1787-11-05
Fra de Tyrkiske Grændser af 10 Octob. 3 Efter en troeværdig Etat af den Osmanniske Armee bestaaer samme af 207, 400 Mand Infanterie, 240,054 Mand Kavallerie, tilsammen 447, 454 Mand. Heraf afgaaer til Søesoldater og Besætninger i Constantinopel og de faste Pladser 170,000 Mand, følgelig bliver 277,454 Mand i Feldten.
Viborger Samler, 1787-11-05
J Ocakow skulle være 40 til 60,000 Mand, men i Bender og Moldau 40,000
Viborger Samler, 1787-11-05
London d. 19 Octob. Fra d. 20 til d. 30 Septemb. vrimlede Søen paa Kysterne af Dorsetshire saa stærk af Sild, at Fiskerne solgte Vogn=Læs, hver til 3 Centner beregnet, for 1 Engelsk Skilling. 2de rige Forpagtere der i Egnen kiøbte i en Hast 72 Cenener saadanne frisk fangede Sild, til at giøde deres Hvedeland med.
Viborger Samler, 1787-11-05
Leipzig
Viborger Samler, 1787-11-05
Leipzig d. 20 October. Tidenden her giver den Efterretning: Mod Slutningen af forrige Maaned vare 16 til 17 Hollandske Skibe, meest ladne med rede Penge, ankomne til Hamborg, hvor 8 Millioner ere blevne nedlagte i Banqven.
Viborger Samler, 1787-11-05
Til de i Rigstidenden udbredte besynderlige og ganske ubekræftede Rygter hører dette, at 40,000 Mand Preusser, skulle træde i Keiserlig Sold, og at det Preussiske Hof skulle giøre det Russiske et Laan af 15 Milioner Daler.
Viborger Samler, 1787-11-05
Westphalen den 20 October. De Preussiske Tropper i Holland blive formedelst deres fortreslige Krigstugt og regelmæssige Opførsel alene kaldte de blaae Engler. Plyndren er dem under Livs Straf forbuden, og bliver heller ikke øvet; men i Spise og Drik afgaaer dem intet, de lade sig den gode Tobak, den EdammerOst og Søe=Fiskene vel smage, og det Hollandske saavelsom det gode Engelske Øl har deres ganske bifald. Husarerne have heller ikke nødig, at tragte efter Bytte, da de af de velsindede Hollændere faaer frivillige Foræringer i Penge og Uhrer. Den arme Landmand er nu værst der an i de Egne i Holland, hvor Agerne og Engene ere fordervede formedelst Oversvømmelserne.
Viborger Samler, 1787-11-05
Aarhuus. Onsdagen d. 24 Octob. bleve udi Aarhuus Domkirke til det hellige, Prædike Embede ordinerede. 1. Hr. Ole Arntzen til Sognepræst for Meenigheden, paa Thunøe. 2. Hr. Christen Gundorph til Sognepræst for Thorning Meenighed i Lysgaard Herred, 3. Hr. Jacob Sidenius til Capellan pro Persona hos Hr. Stiftsprovst Monrad i Aarhuus. 4. Hr. Christian Wilhelm Land til Cappellan pro Persona for Grundføer og Spørring Meenigheder, i Westerlisberg Herred.
Viborger Samler, 1787-11-05
Forlovede.
Viborger Samler, 1787-11-05
Den 28 Octob. i Bording Præstegaard, Hr. Daniel Philip Rasch, Provisor ved Apotheket i Wiborg og EnkeMadame Schiønning. Copu¬
Viborger Samler, 1787-11-05
Copulerede. J Horsens d. 26 Octob. Anders Pedersen og Bodild Hounan. Mester Skoemager. Rasch og Kierstine Marie Thorup.
Viborger Samler, 1787-11-05
Dito Dato Jens Dødsfald. J Horsens d. 26 Octob. Jomfr. Mette Calmers i sit 82 Aar.
Viborger Samler, 1787-11-05
Subskriptionsplan. Frøken von Sternheims Tildragelser, ved en af hendes Veninder uddragne af originale Papirer og andre tilforladelige Kilder, og udgivne af C. M. Wieland, er et af de Skrivter, der ingenlunde bør være fremmede for den danske Literaturs Elskere. Det lærer, hvad Hoflevnet er; det viser den fineste og forsigtigste Etiket i den store Verden; det indprenter de fundeste Moraler. Heltinden, Sophie Sternheim, er et Mønster for den sande Skjønhed og Dyd. Hendes Skjebne tjener til Beviis, at Ondskab ofte kan stille de farligste Snarer for den uskyldigste Oprigtighed, det ædelste Hjerte, den strengeste Dyd og den modneste Forstand. Den fortreffelige Sternbeju er paa Pynten af Elendighedens Afgrund, men nyder dog tilsidst den faste Dyds undeblivelige Belønning Hendes Tildragelser ere høist merkværdige og interesfante. At Verket er et af Tydsklands læsværdigste Skrivter, kan den store Wielands Navn allene være Borgen for, og intet kan tænkes overflødigere, end om den danske Udgiver vilde tale et eneste Ord til Berømmelse for det Verk, hvis Titel skinner af hans Navn. Forældre, for eders Børn, især for eders Døttre, er dette ypperlige Skrift blevet til, for dem har har jeg besørget en god Oversættelse deraf. J kunne ikke give dem en ubetaleligere Foræring end denne. Om et Par Maaneder vil den forlade Pressen. Den bestaaer af 2 Dele, og vil udgjøre omtrent 40 Ark i Oktav. Begge Deele udgives samlede og overlades Subskribenterne for 7 Mk. paa Trykpapiir og 9 Mk. Skrivpapir, hvilket er 2 Mk. lettere end det, Originalen koster. Andre Kjøbere maae betale 2 Mk. mere. Tryk og Papir skal blive net og forsvarligt. Paa ti Exemplarer, gives det ellevte gratis. Subskribenternes Navne blive trykte foran i Bogen. Paa Forlæggerens, Hr. Boghandler Lønstrups Vegne i Kjøbenhavn modtages Subskribtion i Viborg hos Bogtrykker Manger.
Viborger Samler, 1787-11-05
Bekiendtgiørelse. Skifte=Retten i Schive indkalder herved afg. Niels Winther og Hustrue Sophie Adamsdatter Møllers efterladte Arvinger og Creditorer at møde for bemeldte Skifte=Ret, som holdes paa Schive Raadstue Løverdagen den 22de Dec. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for der at lagttage det fornødne da Skiftet formodentlig sluttes samme Dag. Da 30te Dag efter afg. Peder Jakobsen i Brøndum indfalder Tirsdagen den 20de Nov. saa indkaldes herved Arvinger, Credi- og Debitorer til at møde samme Dags Formiddag ved 9 slet i Stervboen, for enhver at lagttage hvad de fornøden eragte, da Skiftet om mueligt ventes sluttet samme Dag Hals Ladegaards Avling. Tiende med Besætningen af 80 Kjør kan enten samlet eller hver for sig under Haanden til forestaaende Paaske faaes i Forpagtning. Ligesom og paa samme Gaard og til samme Tild er smukke Værelser med adskillige Agremans for en skikkelig Familie at faae i Leie, naar Vedkommende Liebhaber, derom ville behage med første at melde sig hos Eieren Hr. Justitsraad Ole Lange til Bratschou pr. Aalborg.
Viborger Samler, 1787-11-12
DEN.
Viborger Samler, 1787-11-12
Kongelige previlegerede. Hos Co. M. TFR. afso. 46. FEdiender Aar N. Mandagen den 12 Novemb. Fortsettelse af No. 45. 2. Chineserne handle ogsaa paa Manila, hvorhen de føre Silke, Allaser, som bede og zirede med Blomster af adskillige Farver, stukne Arbeider, Tapeter, Hynder, Sloproker, Silke=Strømper, Thee, Porcellain, laqverede Arbeider, Materialist Vahre, og andre Ting, hvorpaa de gemeenligen vinde 50 pr. Cto. De tage derimod intet andet end Piastres med sig tilbage derfra. 3. Den ordentligste Handel, Chineserne føre, er paa Batavia. De Vahre, som de bringe derhen, ere: 1. grøn Thee, Thee, og Porcellain, 2. Guldtraad og Guldpapiir, hvoraf noget bliver kjøbt ikke efter Vægt, men i smaa Ruller, og er dyre, saasom det er overtrukken med det bedste Guld; men det Slags deraf, som de føre til Batavia, bliver kun solgt efter Vægten i Paqver, som ere sammenbundne med brede Lidser af rød Silke, forat forhøie eller hæve Guldets Farve, og at giøre Paqverne tungere; Hollænderne bruge det ikke, men fore det til det Malaiske Gebet, hvor de have en betydelig Fordeel derpaa; 3. Toutenage, en Art af Metal, som indeholder noget Jern og Tin, hvorpaa de vinde 100de og undertiden 150 pr. Ete; 4. Materialist=Vahre og besynderligen Rhabarbar; 5, en stor Mængde af Kobber=Redskaber. Derimod bringe de fra Batavia 1. Sølv i Plastres; 2 Specerie=Vahre; 3. Skildpadeskaller, hvoraf de giøre meget smukke Arbeider, og kunne sælge sine Snustobaksdaaser efter Europæiske Mynstre for 10 Engelske Penge; 4, saavel sort som rød Sandel træe, og Brasilientræe; 5, skaarne Agatsigene, hvormed Cluneserne pynte deres Livbaand, ligesom de og sætte samme, som Knapper paa deres Huer, og gjøre Halsbaand deraf, 6, guul Rav i hele Stykker, som de kjøbe meget let; 7. Europæisk Tøj, som de og faae for meget let Priis, og sælge i Japan Chineserne gaae og, endskjønt sielden til Achen, Malaca, Char, Patana, Ligor, som hænger af Kongeriget Sam, Coclunchina og nogle andre Stæder. Fra Fra disse Lande bringe de lidet tilbage, undtagen Specerie=Vahre; Fugle=Reder, som ere den kosteligste Spise for Chineserne; Riis, CampherRotin, en Art af lang Rør, der er sammenflettet, som smale Strikker; Fakler af Bladene af Træer, hvilk brænde som Beeg, og derfor og blive brugte som Fakler; Guld, Tin, o. s. v.