Jyske Efterretninger, 1787-07-13
J Anledning det i disse Tidender forhen bekiendtgjorte, mig aldeles uafvidende, angaaende det paa Trindelen den 27. Maji sidst strandede Engelske Skib, har jeg tænkt, det ikke ville blive Publicum ubehageligt at læse en udfor ligere Efterretning om det som er arriveret bemældte Skib der er saaledes: Skibet The Valtic Merchant, drægtig omtrænt 225 Commerce Læster, ført af Capitain James Holliday, hiemmehørende i Scarborvugh, sidst kommen fra St. Petersborg til London, destineret med en meget kostbar Ladning, bestaaende af Hør, Hamp, Jern, Talle, Vox, Planker, Seilduger, Dreieler, bleget Blaar lærret og en stor Deel Huusgeraad strandede paa Trinde len (et lidet Steen=Rif under Vandet i Kattegat, 2 1/4 Miile, N. N. O. fra Læsøe) Efter nogle Timers Forløb blev Veiret end meere stormende og Skibet fuld af Vand til det underste Dæk, som foraarsagede at Skibs Mandskabet bestaaende af 17 Mand og derforuden 4 Passagerer maatte forlade Skibet og flygte i Baadene til Gottenborg for at bierge Livet. - 2 Baade her fra Øen seilede ud til Vraget Dagen efter, nemlig den 28 Maji og biergede saameget som de kunde føre, hvilket disse og flere bestandig siden have gjort, men en stor Deel Baade fra Sverrig indfandt sig ligeledes og bortrappede hvad de kunde faae fat paa af Ladning og Tachelagie, ret som Røvere og Voldsmænd. Alle Vante og Stage kappede de Svenske midt over og lod Mastene med Merse, Stænger og Ræer blive staaende uden mindste Hold, alt løbende Redskab, alle Seilene i Seil=Koyen med meget meere, have de iligemaade bortrøvet, og det som verst er, An 13. Julii. ker og Toug, som de 2de første Læsøe Baade lagde udfor Skibet for at hindre det ei skulle skuffes ned fra Steen Riffet i den steildybe Afgrund, har de ligeledes borttaget, der foraarsagede at Skibet sank ganske under Vand som har gjort Biergningen vanskelig. Saa snart jeg, som var uvidende om denne ulykkelige Stranding, Løverdagen den 9. Junii fik Breve fra vedkommende med Posten om at besørge og tilsee de Skadelidendes Bedste indfandt jeg mig her paa Læsøe og Mandag Morgen den 11. Junii seilede ud til Trindelen eller Skibet, som jeg fandt omringet af flere end 30 Svenske store Baade, stærk bemandede og alle i fuld Arbeide med at røve og plyndre af Skibet og Ladningen. Med stor Møie kom jeg i Følge med Styrmanden til Skibet, og tilspurgte de Svenske, hvo der havde beordret dem at bierge, hvortil de ikke svarede mig andet end dette: Skibet stod i den aabne Søe og de havde Frihed til at tage hvad de fandt der. - Jeg forbud dem at tage meere af Skibet og tilholdt dem at de skulle bringe hvad de havde i deres Baade til Læsøe Land imod en billig Biergeløn, samt begyndte at antegne deres Navne, hvorefter de strax flygtede bort med deres Bytte, hvilket jeg maatte taale at see paa, efterdi jeg havde ventet mindre end at træffe ved Skibet. saadan en Mængde Søe Røvere og var derfor ei heller belavet paa at kunde begegne dem tilbørlig. Saa hastig skee kunde foranstaltede jeg derefter at med Skyt og Haand geværer m. m. forsynet Fartøi udseilede fra Fladstrand, til Trindelen for at paapasse de Svenske og afholde dem fra at røve af Skibet meere, og dette har gjort sin gode Virkning. Men førend dette Fartøi udseilede og kunde komme til Trindelen gjorde jeg Brug af en stor af sin Fart til Trindelen, forhen i lige ulykkelige Tilfælde nu bekiendt Baad Contra-Parten kaldet og 4 Mand, med hvilken blev gjort Jagt efter de Svenske Søe=Røvere, der tildeels vare forsynede med Geværer, Krud og Kugler, ja en af dem førte endog Vimpel fra Toppen, som var gjort fast ned langs Vantet og havde hiemme i Schlev Sochen i Sverrig. - 3 af disse svenske Baade, bleve indhentede og med Geværerne for Brystet bleve tvungne til at overgive deres Bytte der bestod i 58 store Stænger Jern, 4 Ruller Bramseils Dug og en stor Deel Hør og Hamp, de øvrige undløb. Jeg har om denne Omgangsmaade fra de Svenskes Side corresponderet med den Storbrittaniske Consul Hr. Erschine i Gothenborg, som under 17. Junii iblandt andet tilmælder mig: "Jeg veed de Svenske have villig ret en stor Deel Gods, hvilket ikke har staaet i min i Nagt at afværge, hvad jeg har faaet er ikkun Baggatteller. Hvad fra Dansk Side med og mod Loven og de Kongelig allernaadigste Forordninger er foretaget lader jeg her være uanmældt. Frantz Uebersax.