JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
6 Søndag efter Paaske prædiket formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Angell. Frue-K. Mr. Hartmann. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Dødsfald. Jomfrue Soelberg, en Datter af Cammer Raad Soelberg, død paa Gaarden Torp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 2 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Jndpasserede. Hr. Justitz=Raad Hornemann og Studiosus, Mr. Hersleb fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Ankomne Skibe. Skipper Younghusband. J. Robertsen, begge fra Dublin med Baglast. H. H. Griwaan fra Rostok med Kornvahre. R. Piking, fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Udgaaende Skibe. Skipper W. Fisker. C. Priesmand. Wytseyt. C. Nissen. J. Servant, alle til Jrland, med Bord. H. Giever til Lissabon med Bord. C. Fiisker til Kiøbenhavn med Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Bekiendtgiørelse. De, som enten vil have Skind bered, eller andet Bundtmager-Arbeide forfærdiget, ville behagentlig adressere sig til Tugthuus=Mæsteren, Sr. Frederichsen, hvor de til Fornøyelse skal blive betiente.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Proclama. Ved holdte Registering efter afgangne Elle Torstensdatter Widdue i Aasen, er, foruden 2de Sødskende Børn, hvilke den Tiid indfandt sig som Arvinger, ogsaa af Enkemanden Tron Jonsen forklaret: at endeel flere Arvinger skal opholde sig i Tronhiem; thi bliver de herved indkaldede, at møde paa Widdue i Aasen Onsdagen den 11te Junii førstkommende, da de maae maae medbringe saadan Rigtighed som kan legitimere dem til Arvs Tagelse. Eggen den 3die Maji 1768. E. R. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Til Kiøbs. Foruden adskillige udenrigske, kan og af Kiøbenhavnske Fabriqve-Vahrer hos Kiøbmand Sr. Christopher B. Heide for billige Priiser faaes grønt, sort, rødt og hvidt Klæde, sort og hvidt ulden Flos, samt diverse Sorter SilkeBaand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Hos Kiøbmand S. Johan Gerhard Kathenkamp udi Kongens Gade er at faae tilkiøbs god Thee de Bohe, fiin Congo Thee, ordinair og fiin grøn Thee med videre, som nyeligen ere hiemkomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Hos Skipper Michael Petersen, beliggende med sit Skib ved Hr. Cancellie-Raad Mustes Brygge, er tilkiøbs at bekomme Petersborger Tælle-Lys for billig Priis. Tvende Fag Kitvinduer til 5 Ruder i Høyden, uden Glas, vel proportioneret med alt Tilbehør af godt Furu Træe, og smukt Arbeide, falbydes og herfra Contoiret anvises. Simon Dahlsegs forhen tilhørende Gaard og Grund i Skoemager=Veiten er underhaanden at faae tilkiøbs; thi ville de Lysthavende mælde sig hos Sr. Hans Nissen; de trefierdendele af Kiøbe-Summen kan blive staaende imod første Prioritet. Den Gaard, som før har tilhørt afg. Lucas Ovide, beliggende imellem Hr. AuctionsDirecteur Busch og Mad. Bing, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, hvorom nærmere Underretning gives fra Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Bekiendtgiøres, at Hr. Major Peters agter at selge sin Gaard Øvre-Stokken skyldende 1 Spand 6 Marklang med og uden Creature, hvorunder ligger fuldkommen Skov til Brendeveed, Giæresfang og Lade-Gaardens Vedligeholdelse, samt en uforbederlig Græsgang for Creaturene. Liebhaberen kan faae fuldkommen Underretning hos Monsr. Henrich Volquartz. Den bydes Fal enten strax eller og i Høst, naar Han ikkun (om strax) faaer Liebhaber og Kiøbmand inden 4 Uger at slutte Accord, haver bygget og omfliet siden Han blev Eyer af den til over 200 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-13
Bøger. Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: "En Extract og Register over Deres Kongelige Majestæters til Dannemark og Norge etc. Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter og Placater, som fra Aaret 1670 til 1768, ere udgangne, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Data, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et hosføyet alphabetisk og cronologisk Register ved Commerce=Secretair Nissen. Det første Hæfte, som angaaer de 3 første Bøger af Lovene, det øvrige, som bliver det anden Hæfte er og for længe siden fra Autors Side færdigt, men formedelst indløbne Forhindringer ved Trykningen, har det heele Skrivt, som dog har været Øyemedet, et under et kundet udkomme. De, som vil eye dette nyttige Skrivt, kan bekomme samme hos Autor for 5 Ort paa Trykpapiir, paa groft Skrivpapir 5 Ort 12 s. paa bædre ditto 6 Ort, paa Fransk Median, Papir 6 Ort 12 sk. Exemplaret, da der bekommes tillige en Sæddel, som et Beviis paa det andet Hæfte, hvilket det snareste mueligt er, skal uden videre Efterskud imod Sæddelens Tilbageleverelse blive vedkommende udleveret: Man formoder at Bogen vil finde Liebhabere, da den er indrettet saaledes, at den er til Nytte for alle Stænder. Saa kan og endnu hos Autor faaes hans Tractatus PhilosophicoJuridicus de Juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romand Germanier, & Danico Norvagici considerato, for 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
De forskiellige timelige Lyksalige. den, for hvem den blinde Lykke. Sig vil føye efter Tykke, Han er ovenpaa. Den, som Lykken ey vil føye, Men sig dog kan lade nøye, Han er ligesaa. Den, der eyer mange Penge, Og til ingens Hielp tør trænge, Han er ovenpaa. Den, som lidet vel anvender, Og sin Deel for nok erkiender, Han er ligesaa.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Den, der har en feed Bestilling, Som inddrenter daglig Skilling, Han er ovenpaa. Den, der vel tilfreds kan være Med hvad Lykken vil beskiære, Han er ligesaa. Den man til et Taffel sætter, Sigtet fuld med mange Rætter, Han er ovenpaa. Den, som lidet har at bide Men kan taalig Hunger lide, Han er ligesag. Den, som søger Verdens Ære, Og blir alt hvad han vil være, Han er ovenpaa. Den, som Verdens Pragt foragter, Og ey Høyhed eftertragter, Han er ligesaa. Den der ey fra Dydens Veye Nogen Tiid har søgt at skeye, Han er ovenpaa. Den ugudelig har levet, Men er nu forandret blevet, Han er ligesaa.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Den, der faaer en deylig Mage, Som hans Øyen kan behage, Han er ovenpaa. Den, der faaer en Bonde-Pige, Naar hun dydig er tillige, Han er ligesaa. Den, der Elskov efter jager, Og faaer alt hvad ham behager, Han er ovenpaa. Den af Elskovs Gløder brændes, Og det ey paa Næsen kiendes, Han er ligesaa. Den, der stedse roset bliver For hvad Ont og Got han skriver, Han er ovenpaa. Den, der ey berømmes meget, Men sig kildrer ved sit eget, Han er ligesaa. Den, der er saa klog i Live, At han aldrig Nar kan blive, Han er ovenpaa. Den, om hvilken man kan haabe, At han ey skal døe en Taabe, Han er ligesaa. Tanker og Fædre-Mordere. Det naturlige, som er i Fædre=Mord, forekommer vel ligesaa meget dets giørlige Øvelse, som Lovenes Strænghed. Dog findes der undertiden saadanne Uhyrer iblant Børn, som sætter al Menneskelighed tilside, og tør legge Haand paa deres Forældre. Ja det Tal er desværre alt for stort, som giøre sig skyldige i denne Last, naar man betænker, at Had, Ulydighed og Egensindighed imod Forældre, giør Børn til Fædre=Mordere i Guds Øyen, 1 Joh. 3, 15. Ofte ere Forældre selv skyld i saadan Børnenes Ondskab, naar de seer alt for meget igiennem Fingre med den arbelige Egenvillie og skaaner Tugtens Riis. Hvor Børnenes Opdragelse ikke ansees som en Hovedsag, kan man almindelig ikke vente andre, end saa slette Følger. Ved en overdreven Lemfældighed og Kielenhed sliber da Forældrene selv de Pille, der siden saarer og dræber deres Hierter. Hvor vederstyggeligt, at Fædre Mord endog ansees iblant Heedningene, kan man see af den Straf, som de gamle Romere havde fastsat for dem, der i Gierningen dræbte deres Forældre. Man indsyede saadan Misdæder levende i en Sæk, og gav ham derudi til Sælskab en Hane, en Abe en Hund og en Slange. Disse 4re Dyrs Egenskaber skal forestille det Op de i sin Størrelse hos saadant et Uhyre af et Menneske. Hanen kan ikke lide sin egen Fader, men altid hugger ham og ombringer ham, saafremt han kan. Aben, som af Dyrene mest ligner Mennesket, er fuld af lutter Falskhed og Ondskab. Hunden skaaner ingen af sin egen Slægt og Mage, men almindelig giøer om sig og bider andre Hunde fra sig. Slangen er fuld af Gift, og dens Listighed er større end alle Dyr, og fandtes iblant alle det beqvemmeste Redskab for Diæbelen til at skade vore første Forældre. Saaledes kan en Fader=Morder i sit Hierte ikke lide deres Liv, som han har at takke for sit Liv; han bider af dem som en Hund, og har Hiertet fuldt af Ondskab til dem, som Aben; ja han bruger endog Tredskhed, som Slangen, for at yde sin Harme og Forgift paa dem. Romerne havde altsaa ikke kundet udfinde nogen større Straf for en Fædre Morder, end at indsætte forbemeldte Dyr med ham i en Sæk, og lade ham plages og ængstes af dem, han meest i Unaturlighed og Ondskab lignede. Ja de ansaae saadant et Menneske irkeværdigt at udstaae sin Straf paa Jorden og ende sit Liv i Luften, men kastede ham ud i Vandet, tilligemed sine i Sækken havende SælskabsBrødre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Første Pintse=Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Mr. Lind. Dom K. Hr. Thode. Frue-K. Hr. Kaas. Mr. Walsøe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Anden Pintse=Dag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. J. Thode. Hr. Bang. Frue=K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Tredie Pintse=Dag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Angell. Frue-K. Mr. Hartmann. Mr. Rhode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 8 døde og 3 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Jndpasserede. Hr. Consul Fermery med Frue og Børn fra Bergen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Ankomne Skibe. Skipper H. L. Smith fra Kiøbenhavn med Kornvahre. B. Hansen fra Flensborg med Kornvahre. H. D. Brandt fra Fyhn med Kornvahre. J. Walker fra Weitheaven med Baglast. H. H. Tahmsen fra Dantzig med Kornvahre. P. Worschaue fra Fyhn med Kornvahre. P. Christensen fra Portugal med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Skipper Raae til Christiania med Sild og Fisk. W. Deyser til Christiansund med Baglast. J. Jounghusbond. A. Green. C. Miller alle til Jrland med Bord. P. S. Jensøn til Fyhn med Sild. P. Stier til Christiania med Qvernsteener og Sild. E. Busch til Rostok med Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Bekiendtgiørelse. Mad. Friderica Dorothea Sal. Wahlsæts lader herved bekiendtgiøre: at hun informerer honette Pige=Børn i Navn-Søm af alle Slags, saavelsom Tabesseri-Søm, Silke- og Garn Søm i Skatteringer, Hvidsom og Kniplings Søm, ophoven og broderet Guld- og Sølv Søm, de, som ikke kan see sig Leylighed til at betale hende for Lærdommen, tilbyder hun at informere i hvad Slags og hvorlænge de derom kan blive forenede, paa hvad hun for mig eller andre kan have under Hænder i Arbeide. Gives hermed tilkiende, at afgangne Thue Finnes forhen, nu Rechnæss Hospital tilhørende Gaard paa Molde med Jordfrie Grund, og tilhørende Bygninger, bliver den 27 Junii førstkommende sammesteds ved offentlig Auction opbuden, og om fornøyelig Bud skeer den Høystbydende strax tilslaaet paa de Vilkaar nærmere paa Auctions-Stædet bliver bekiendtgjort, Thi behager Liebhaberne samme Tiid og Sted sig at indfinde. Molde den 25 April 1768. Hans Stub Hospitals-Forstander.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
For en ung Kiøbmand der haver Lyst eller agter til at handle med Brygge-Vahrer, kan gives Anviisning fra Adresse-Contoiret, hvor der kan faaes til Leye en Brygge med tilhørende Pakboder, saa og Logemente af en Stue og Loft, samt Kieldere med videre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Tienestsøgende. En Pige, som kan forevise godt Skudsmaal fra sin forrige Huusbond, søger Tieneste hos honette Folk, heldst paa Landet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Proclama. Da jeg nu siden min Ankomst in Sept. 1766. til det mig allernaadigst anfortroede Embede er kommen saa vidt til Afgiørelse med de mange af mine Formænd efterladte usluttede Forretninger, hvoraf befantes ved Professor og Sorenskriver Pihls Død den 28 Julii 1765. allene Skifter i Tallet 164, som for det meste herrører fra hans næste Formand Sal. Sorenskriver Scheldes Betienings Tiid, at bemelte sal. Scheldes Stervboes Massa ikke allene kan bestemmes, men og nogenlunde beregnes sammes Creditorer og deres Fordringers Beskaffenhed, som næsten alle betreffer indestaaende ArveMidler, blandt hvilke den betydeligste hidtil har staaet under Kiendelse ved Laug-Tinget; hvis høy respective Dom nyelig er mig foreviist; Saa bekientgiøres ved nærværende Placat, der tillige indrykkes udi de Danske Berlingske Tidender og Tronhiems Adresse=Contoirs Efterretninger, at Skiftet efter velbemelte Sal. Sørenskriver Schelde og hans Hustrue, Karen Nielsdatter bliver af mig foretaget paa min Gaard Øyen udi Meelhuus Sogn og Tronhiems Amt, Onsdagen den 29de Junii førstkommende, for at samle hvad Fordringer, nogen formeener sig retmæssig at have til bemelte Stervboe, hvorom intet andet findes udi den mig overleverede Acte, end nogle indkom ne Regninger og anførte Omkostninger til Begravelse, Registering, Auction og derved førte Huusholdning i Stervboen, men det øvrige møysommeligen har været at udlede iblant Stervboens mange forefundne Papirer, af hvilke allerede erfares, at denne Stervboe bliver utilstrekkelig til Gieldens Afbetaling. Jkke desmindre, da ved et allernaadigst confirmeret Testamente af 9de Martii Ao. 1752. ere udnævnte Arvinger efter begge da sammenlevende Ægtefolk, nemlig tidtbemeldte Sal. Sorenskriver Jver Schelde, og hans Hustrue; Saa tilkiendegives og herved for Dem eller hvem paa Deres Vegne maatte have Fuldmagt, at den endelige Skiftes Behandling til Liquidation og Slutning er berammet af mig Tiisdagen den 13de Decembr. indeværende Aar, efter hvilken Tiid, saasom disse Dødsfald forlængst af mine Formænd ere bekiendtgjorte, intet Krav meere bliver indtaget til Acten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Da det ellers af Papirerne fornemmes, at endeel Auctions Debitorer, hvor Schelde var Jncassator og følgelig Auctions Summen ansvarlig, endnu ræster med deres Regningers Afbetaling, nogle af Modtvillighed og ulovlige Hensigter, men andre under Paaskud, at De kan have nogen Fordring i Stervboen; Saa advares saadanne saavelsom alle andre dette Stervboes Debitorer til næste Skifte Session den 29de Junii at indfinde sig, saafremt De ikke vil vente paa anden lovlig og meere bekostelig Maade at vorde tiltalte. Øyen Gaard den 4 Maji 1768. Peder Christian Tyrholm, Kongl. Majests, virkelig Cancellie-Raad og Sorenskriver over Guldal.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Auctioner. Paa Onsdag den 25de Maji førstkommende Klokken 2 Eftermiddag, bliver udi Sr. Jacob Borches Gaard her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt: Adskillige Slags Vahrer og Effecter Sr. Peder Bruns Opbuds-Boe tilhørende, alt efter den derover trykte Fortegnelses Udviis, som hos Hr. AuctionsDirecteur Busch kan bekommes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Til Kiøbs. Doctor Hedegaards juridiske og practiske Anmærkningers 3die og 4de Deel, kan faaes samlet og separat tilkiøbs hos H. C. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Til et heelt Octav=Klaveer, kan herfra Contoiret anvises en Kiøber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Et Klaveer i fuldkommen Stand, falbydes og hvorom nærmere Efterretning herfra Contoiret gives.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Den Gaard, som før har tilhørt afg. Li cas Ovide, beliggende imellem Hr. AuctionsDirecteur Busch og Mad. Bing, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, hvorom nærmere Underretning gives fra Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-20
Tvende Fag Kitvinduer til 5 Ruder i Høyden, uden Glas, vel proportioneret med alt Tilbehør af godt Furu Træe, og smukt Arbeide, falbydes og herfra Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Om Manufacturers Opkomst. Janufacturer har deres Oprindelse fra den Kunst at klæde sig og af nogle andre saadanne Kunster, som i deres Begyndelse meget enfoldige, men siden i de følgende Tider hos de polerede Nationer ere blevne bragte til den høyeste Grad af Finhed. Og at begynde fra de allerældste Klæder af, saa gjorde Gud siger Skrivter, 1 Mos. B. 3 Cap. 21 v. vore første Forældre Klæder af Skind, hvilke man iførte dem. J de første hundrede Aar efter Syndfloden førte Sarmaterne, de gamle Græker og andre saadan en Levemaade, at de ikke altid bleve paa et Sted, men bestandig forandrede deres Opholds-Sted; de lagde sig allene efter Jagten, og klædte sig med Dyrenes Skind. Dette er endogsaa nu omstunder nogle Østerlandske Folkes Levemaade. Reiser længst op imod Norden lærer os, at laplænderne æder Rensdyrs Kiød og klæder sig i Huderne. - Det menneskelige Sælskab danner og afbilder Sæderne. De Osterlandske Folk, som boede nærmest paa det Sted, hvor det menneskelige Kiøn have sin Oprindelse, vare de første, som bexelviis beviste hinanden Hielp og Bistand. Da saae man Kunsterne opkomme og Naema Jubal og Tubaltains Søster, opfandt den Kunst at spinde og rende, for at giøre Tøy. Dette Arbeide udfordrede ikke nogle store Legems Kræfter, og Hebræerne holdte det ikke for en Forretning, som passede og skikkede. sig for Mandfolk, men overlod den til Fruentimmer, som naturligviis ere mere tilbøyelig til at sidde stille og have at bestille med smaa Ting. J Skrivten (Ordspr. 31.) søger en Qvinde efter Uld og Hør, arbeider gjerne med sine Hænder, udstrækker dem til Tenen. og tager fat paa en Rok. Grækerne, som bleve underviste af Phoenicierne, tænkte ikke anderledes. De gjorde deres Apollo af Jubal, og gjorde ham til Tonerunstens Opfinder; af Tubalkain gjorde de deres Vulcan, Gud for Smedene; af Naemaa deres Minerva, som beskyttede Uldvæberne. Homer, hvis Digt er en troe Malning paa hans Tids Sæder, forestiller i hans Odyssee Peneloppe, Calypso og Circe, hvorledes de har at bestille med at forarbeide Tøy. Alle Skribentere lærer os, at denne Skifbedvarede endnu i Athenen i de sæde ligste Tider, og at Fruentimmerne, afsondrede fra Mandfolkene, vare indsluttede i deres egne og særdeles Værelser, hvor de aarbeidede i Linnet og gjorde Klæder og Huusgeraad deraf.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
De Romerske Damer levede virkelig mindre indgetogne, men uagtet de fordervede Sæder, som i Augusti Tiderherskede i Rom, bar dog denne Keyser almindelig Klæder, som Gemalinde, hans Søstre og hans Døttre havde forfærdiget. Men denne ædle Eenfoldighed kunde ikke længe bedvare og bestaae imod den store Yppighed og Forfængelighed, som indsneeg sig ved Caji og Neros Hof, og indtog heele Riget. Man oprettede Manufacturer eller Gynoceer og offentlige Bygninger, hvorudi man lod Mængde Fruentimmer arbeide til Keyserens Nytte, og Manufacturerne i Gallien vare meget berømte. Under Gallien Regiering giorde man meget Væsen af Klæder fra Arras, og Romerne betiente sig af samme, efter Vospiser Beretning til deres KrigsKlæder, som de kaldede Sagum.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
J de bestlige Lande arbeidede man allene i Uld, og efter Plin Beretning. vare Tøyerne enten langhaarede, Peræeller meere afskaarne, detritæ decutes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
- Fra de ældste Tider heed man at Broderinger i Rom. Det var en afde Foræringer, som de told Stæder af Etrurien bragte derhen, der vare blevne undertvungne af Tullus Hostilius. Etrurierne havde lært at brodere af Phrygierne, der havde bragt dette Haand-Arbeide til Fuldkommenhed. thi man kan just ikke paastaae, at de vare Opfindere deraf. - Ordentlig Klæde=Manufacturer ere siden efterhaanden opkomne, og man har endog begyndt at legge Vind paa dem der, hvor man intet eller lidet har i sit eget Land af hvad dertil udfordres. - Cinhæverier ere først som Manufacturer anlagde af Romerne. Ellers fin Romerne deres Lærret fra Ægypten, og Phoenicien, og sammes Brug var allerede gammelt hos dem i Keyser Alexander Sever Tider. - Romerne lærte ogsaa ikkun sildig at kiende, Silketøyer, som bleve bragte til den af fremmede Kiøbmænd. Men hvad har det for Silke, som var saa berømt hos de Gamle, og under AurelliansRegiering blev solgt og veyet op mod Guld, Mon det har enten været Bys sina, Serica eller Bombycina, Byssus er et Slags Guld guult Silke, som voxer paa store Muslinger, efter nogles Meening, det er imidlertid vist, at samme har en ganske forskiellig Oprindelse fra det øvrige Silke, og er egentlig ikke andet, end et fiint og blødt Hør, som undertiden blev farvet i Purpur, og deraf blev gjort Lærret. -J Juli Cæsars Tiid var Silke Manufacturerne endnu ikke komne til Fuldkommenhed, og Silke-Tøyer altsaa ikke meget almindelige, hvilket man kan slutte deraf, at da han ved et Skuespils Forestilling overtrakte Skuepladsen, med Silketøy, saa meente han derved at vise en stor Prøve paa hans Pragt. Tiberius forbød Mandfolkene at bære Silke-Klæder, efterdi han holdt for som Tacitus fortæller, at saa overdreven en Yppighed var dem ikkun til Skam. Justinianus skal have oprettet de første Silke-Manufacturer i Constantinopel i Athen, Theden og Corinth, og kort derefter kom to Munke fra Jndien, som medbragte Æg af SilkeOrme, som viiste Maaden, hvorledes man skulde vedligeholde dem. Roger, en Konge i Sicilien, efter at han paa sit Korstog havde indtaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
nogle Grædske Stæder, oprettede Silke Manufacturer i Palermo og Calobrien, omtrent Anno 1130, efter almindelig Tids=Regning. Derfra ud bredde disse Manufacturer sig siden til Jtaliens øvrige Egne til Spanien og andre Stæder. - De, som havde den øverste Magt, lode paa alle beleylige Stæder plante hvide MorbærTræer. Silkens Brug er ellers saa beqvem og magelig, at man i de sidste hundrede Aar har været betænkt paa Midler, at giøre den almindelig, og det er at ønske, at alle Forhindringer. maae ryddes af Veyen for saadan god og redelig Hensigt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Bekiendtgiørelse. Næstkommende Fredag den 3die Junii h. a. agter Hr. Doctor Tonning, Medlem af det Kongelig Norske Videnskabers Sælskab, at begynde efter nogles Forlangende Botaniske Forelæsninger her i Staden, udi hvilke han ei allerne afhandler Plante-Lærens Principia og Termini, og lærer Tilhørerne efter Linnæi Methode at enodere alle forekommende Planter; Men endog viser deres Nytte i Lægekunsten og Huusholdningen. Herhos giøres ogsaa undertiden Herbationer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Trefoldigheds Søndag prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Kaas. Mr. Rhyde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Copulerede. Hr. Justice-Raad og Amtmand Peter Holm og Jomfrue Sara Hornemann, copulerede paa Rens=Klosteret den 18de Maji.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og 2 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-05-27
Ankomne Skibe. Skipper W. Gryson fra Weitheaven med Baglast. J. Brynan fra Jrland med Baglast. H. Robschold. D. Rønne, P. Wohle, alle fra Sælland med Kornvahre. K. Jepsøn fra Jylland med Kornvahre. J. Jenssøn fra Rostok med Kornvahre. C. Cennes fra Portugal med Salt. J. Souerby fra Rotterdam med Tagsteen. O Hemsen fra Tonningen med Kornvahre. J. C. Thomsen fra Østersøen med Kornvahre. A. C. Rapen fra Nyekiøbing med Kornvahre. W. Watson fra Dublin med Baglast. J. Rodery fra Nyro med Baglast.