Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-01-02
J mangehaande og dybe Betragtninger staaer Tænkeren nedsjunken ved Aarets Ende. Vel var det ei saa rigt paa blodige Begivenheder; men det begyndte med en Gjæring i alle Gemytter, med en spændt Forventning hos flere Nationer, baade paa denne og hiin Side Havet, over hvad der vilde skee, idet Spørgsmaalet, som skulde løses, ikke gjaldt meer eller mindre end, om den nye Verden, og med den sikkerlig og den Gamle, skulde blive staaende, eller begge gjøre et betydeligt Skridt fremad? Men - Amerika blev erkjendt af Europas vigtigste Stat, og et Stød, mærkeligere end nogensinde, blev herved bibragt Europas Folkeslag; en Kraft, et Liv, en Virksomhed, som Man siden Reformationsaarhundredet ikke saae Mage til, udbreder og vil udbrede sig over Menneskeheden. Ja Man kan sige, at Amerika nu først synes opdaget, efterat dets Uafhængighed blev erkjendt, thi først nu vil dets Jndvirkning paa den gamle Verden ret blive synlig, og dets uudtømmelige Rigdomskilder udfolde sig for den studsende Menneskehed. - Hvilken Jndflydelse vil ikke denne vigtige Begivenhed have paa Europas Politik, Handel og Kultur- Aabenbart vil Freden i den gamle Verden derved i høi Grad være befæstet, thi de forskjellige Staters Jnteresse er altfor nøie knyttet til den nye Verden, til at de skulle kunne taale nogen Udelukkelse derfra; ligesom og de Mange der, misfornøiede med Tingenes Gang, let kunde blive farlige i den gamle Verden, finde i den Nye Alt, hvad de hige efter og søge. En total Revolution i hele Verdenshandelen forestaaer, naar Man seer hen til den Lethed og Hurtighed, hvorved Kommunikationen i Fremtiden vil finde Sted, deels ved det stille Havs Forbindelse med det Atlantiske, og det Middellandske med den arabiske Bugt; deels ved Dampfartens Udbredelse, ved jernbanede Veie, mange Kanalers Anlæg i Staternes Jndre, og især ved den større Masse af Guld og Sølv - Sielen i al menneskelig Virksomhed - der daglig vil udbrede sig. Men Menneskevennen, der opmærksomt betragter Alt, hvad der foregaaer omkring sig, skuer isærdeleshed med Velbehag hen paa de længere og stærkere Baand, der nu sammenknytte hele Menneskeheden. - Jngensinde udbredtes Oplysning og Kultur hurtigere end nu, ingensinde vare Opfindelserne flere, ingensinde cirkulerede Jdeerne saa hurtigt over den ganske Jord, som netop i vor Tid. Med Glæde dvæle hans Tanker ved Slavehandelens fuldkomne Afskaffelse, ved den frie Negerstat St. Domingo, ved Engellands frie Kolonie Sierra Leone, ved Nordamerikanernes Kolonie paa Cap Mesurado i Afrika og Jndianernes Optagelse i det nordamerikanske Statsforbund. Med Høiagtelse for Tiden og Tidens Aand seer han hen til de store Bestræbelser for Kristendoms og Kulturens Udbredelse, til de uegennyttige Opofrelser, som ere skeete af Personer og Stater paa Opdagelsesreiser og Kundskabs Udbredelse, og takker den Algode for den livsalige Fred, i hvis venlige Soelskin disse herlige Planter finde Næring og Fremvæxt. - Vender han sit Blik til Europa, da seer han og med Glæde Oplysning og Kultur at udbrede sig, trods de mange hindringer, der lægges dem i Veien, og han finder den Grundsandhed bekræftet: at Kulturen vel lader sig for en kort Tid indskrænke, men aldrig undertrykke. Neppe skulde Man ventet i det 19de Aarhundrede, at finde saamegen Mysticisme og Jlliberalitet, saamegen Overtroe og Bigotterie, som Kjendsgierninger saa aabenbart bevise, neppe skulde Man formodet, at Geistligheden i de katholske Stater turde gribe saa vidt omkring sig og Jesuitismen saa aabenbart snige sig om, endog i Stater, hvor Ordenen ikke er erkjendt; og, Menneskevennen maatte forsage, dersom ei nu og da hans Mod oplivedes ved den Kraft, hvormed Oplysning og Sandhed opløfter sin Stemme og lader ham haabe, at den Tid aldrig meer vil komme, hvori Bogstaven dræbte Aanden, og Katholicisme og Mysticisme undertrykte Menneskets frie Tænkning. Seer han hen til Europas politiske Forfatning, da glæder han sig ved den borgerlige Orden og indvortes Sikkerhed, som findes i de fleste Stater, og ønsker, at Freden, som knyttede Venskabs- og Sandrægtigheds Baand mellem Europas Fyrster, endnu længe maa helbrede paa det, efter en tyveaarig Kamp, svækkede Legene, og har venter af de store Begivenheder i Vesten nyt Liv i Europas Jndustrie og slumrende Handel, og at det vil blive aabenbart for Europas Regentere: at et frit og lykkeligt Folk er den legitime Magts fasteste Grundstøtter. - Kun et Ønske har han derfor tilbage: At Enighed og Kraft maatte besjæle det frie Grækenlands tappre Sønner og at Forsynet vilde med et heldigt Udfald velsigne deres retmæssige Kamp; Efter saaledes i Korthed at have udhævet af Verdensbegivenhederne de mørke, men og de lyse og glæderig Sider, der frembyde Stof for Tænkeren og Menneskevennen, gaae Vi til en Oversigt af de enkelte Staters Begivenheder, hvilke, efter det snart følgende Sagregister, fuldstændigere i Aarets Aviser kunne eftersees, og bemærke vi derfor kun Følgende: Spanien vedblev i dette Aar at synke dybere og dybere, et fuldkomment Anarkie synes at have udbredt, sig over hele dette skjønne Kongerige. Oprør, Forfølgelser og Henrettelser hørte til Dagens Orden; al Handel og Vandel, tilligemed Sikkerhed for Personer og Eiendomme var forsvunden; Finantsvæsenet i mageløs Uorden og et mægtigt Partie: Den apostoliske Junta, med Rigets Primas, Erkebispen af Tolede i Spidsen, synes at have afgiørende Jndflydelse paa Alt, og meer end noget andet Partie at arbeide paa den legitime Magts Undergang Som et Redskab for dens Planer faldt den tappre Bessieres, og som et Offer for dem styrtedes Ministeren ZeaBermudez, der længe med Kraft havde modsat sig den, og Hertugen af Jnfantado indtog hans Plads.