JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Den Krig, som Rusland har i dette Aar ført med Tyrkerne, har frembragt et stort og høist velgiørende Resultat for Riget, nemlig at den langvarige og besværlige Feide som Russerne har maattet føre med de vilde Beboere i de Caucasiske Bierge nu begynder at komme til Ende, da disse Biergnationer underkaste sig den ene efter den anden, efterat deres Forbindelse med deres Mahomedanske Troesforvandte Tyrkerne er bleven dem aldeles afskaaret. Karatschaverne have underkastet sig og stillet Gidsler, efter at være blevne overvundne i en blodig Fægtning; flere Khaner have frievilligen efterfulgt deres Exempel, hvoriblandt Avarernes Khan, og hvad der er det allervigtigste, de vilde og farlige Biergfolk, som kaldes Tschetschenser, de frygteligste af alle Biergbeboerne i Caucasus, have besluttet sig til at underkaste sig Hs. Russiske Majestæts Scepter og herefter at føre et fredeligt Liv. Herved sparer Rusland at holde uafladelig en Krigsmagt paa Benene, hvoraf saavel Climatet, som de idelige Fægtninger bortreve mange Mennesker, og herved bliver først Besiddelsen af den Caucasiske Jordtunge til sand Fordeel for det Russiske Rige, og Handelen imellem Asien og Europa kan først saaledes komme til at fremblomstre paa denne Vei, som er dens naturlige Bestemmelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Man har i München faaet udførlige Efterretninger om Grækenlands Tilstand fra den berømte Oberste Heydegger, daterede fra Ægina, hvori han melder: at den indvortes Tilstand i Landet bliver stedse mere tilfredsstillende, at man ikke har mærket det mindste Tegn til nogen Sammenrottelse eller Plan imod Præsidentens Liv og at alt hvad der er fortalt derom i de udenlandske Blade er ikke andet end en reen Opdigtelse. Siden Greven af Capodistrias Ankomst og siden Grækerne bemærke at de udenlandske Magter tage sig alvorligen af deres Sag, saa vender sig alting kiendeligen til det bedre. Man sporer ingen Tilbagegang, men meget anseelige Fremskridt. Ondskabsfuld Mod sættelse imod det Gode opdager Grækerne for det meste selv og giøre sig Umage for at faae straffet;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Church har indgivet sin Ansøgning om at entlediges fra sin Post som Overgeneral, og Tropperne ere stilledt under Ypstlantis Commando. Man er misfornøiet med i Grækenland, at Frankerige og England ikke ville have at dette Lands Grændser skulle udstrækkes videre end til Morea og nogle Øer; men andre mene dog, at Hensigten er, ikke for det første og definitiv at giøre Grækenland større, og at man vil ved diplomatiske Underhandlinger erholde det øvrige af Porten i det gode; men vil Sultanen da ikke give efter, saa skulle de Franske Tropper rykke ind i Livadien og understøttes af de Engelske Tropper, som ligge paa Corfu.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Man har nogle nye Efterretninger fra Bucharest af 28de November, men af en usikker Kilde, hvori der meldes at Levningerne af forskjellige Corps saavel af Cavallerie som Jnfanterie ankomme daglig dertil; at Pesten grasserer i de militaire Hospitaler i Staden, og at Vildsviin og Ulve husere omkring i Landet. Tyrkerne skulle have faaet betydelige Forstærkninger ved Gjorgevo; men General Rüdiger har endnu bestandig sit Hoved qvarter i Basardschik paa den anden Side af Op nan, og de Russiske Tropper organiseres paa nye i Vallachiet for at forsvare dette Fyrstendomme; Tyrkerne giøre ingen Mine til at bryde ind i det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Pesten har yttret sig i Cronstadt i Siebenburgen- og denne Stad er spærret. – Det Skib, som skulde overbringe de Kanoner fra Varna, som ere bestemte til Varschau, skal være forgaaet paa det sorte Hav.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Wien har man faaet Efterretning om, ved en overordentlig Coureer fra London: at Dronningen af Portugal, Donna Maria da Glorin, til ufortøvet afreise dertil, ledsaget af Marqvien af Barbacena. - Kongen af England skal nu besinde sig temmelig vel; han har beskiæftiget sig med i de sidste Dage at tage de nye pragtfulde Gemakker, som ere indrettede i Slottet Vindsor, i Øiesyn, især Materiegalleriet, som har en Længde af 520 Fod, og skal være en af de meest udsøgte Samlinger som existerer. Hs. Majestæt vil, som det hedder, i nælle Sommer blive boende i Vindsor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Staden München har nu en Folkemængde af 75,000 Jndvaanere, hvoriblandt der er 6000 Militaire. – Paa de Canariske Øer har den 1ste October hersket et frygteligt Jordskiælv; og der fortælles, at der i den Spanske Stad Perto Santa Maria, faldt Stene fra Luften saa store at de have slaget Tagene i Stykker. – Jfølge den Petersborgske Avis blive uafladeligen store og vigtige offentlige Bygninger opførte. Paa Børsens Plads bliver opført et nyt Toldhuus, 300 Engelske Fod lang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Den nye store Bygning for Videnskabernes Academie er allerede færdig. Næste Foraar skal der begyndes paa en Bygning for det nye praktiske technologiske Jnstitut, hvori en høiere Jndustrie skole bliver anlagt, i hvilken 124 udsøgte Vaisenhuusdrenge skulle dannes til Fabrikvæsenet. Forst institutet bliver udvidet, og den Deel af den store Bygning paa Slotspladsen, som er bestemt for Finantsministeriet bliver færdig til næste Aar. Toldvæsenets Bygninger blive færdige til Sommer og det store Pakhuus i Riga bragt under Tag. Betydelige Pengesummer ere anviste til at forbedre Havnen i Odessa og store Steenmagaziner skulle opføres i Kiatcha paa den chinesiske Grændse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Under 3die December 1828 er udkommen følgende Forordning om det stemplede Papiirs Bru i Danmark. Ved samme er Forordningerne af 25de Mai 1804 og 9de December 1809, saavelsom alle øvrige hidtil udgivne Anordninger angaaende det stemplede Papiir i Danmark ophævede med Udgangen af Aaret 1828. Ved nærværende Forordning, som træder i Kraft fra Bigyndelsen af Aaret 1829, er bevilget nogen Lettelse i det stemplede Papiirs Brug til visse Slags Documenter og Stempletpapiirs-Jndtægterne i andre passende Tilfælde forøgede til Skadesløsholdelse for Kongens Kasse. Desaarsag skal der af stemplet Papiir være fire Klasser. Det til første Klasse henhørende Papiir gaaer fra No. 32 Rbs. Sølv for et Document, som indeholder mere end 25 Rbd., men ikke over 500 Rbd. Sølv, til 791500 Rbd. for en Sum fra 216,000 til 225,000 Rbd. For hvert 9000 Rbd. Sølv, mere stiger Taxten fremdeles med 60 Rbd. Sølv, dog saa, at hvor en overskydende Sum udgjør mindre, beregnes den dog som fulde 5000 Rbd. Sølv. Anden Klasse gaaer fra No. 16 Rbs. for en Sum fra 35 til 60 Rbd., og til No. 50280 Rbd. for en Sum fra 150,000 indtil 160,000 Rbd. Sølv, og stiger saa fremdeles 17 Rbd. 48 s. Sølv for hvert 10,000 Rbd. Sølv, eller derunder mere. Tredie Klasses Papiir gaaer fra No. 14 Rbs. for en Sum fra 60 til 120 Rbd., og til No. 46-100 Rbd. for en Sum fra 144,000 Rbd. til 160,000 Rbd. Sølv, og stiger derefter med 10 Rbd. for hvert 10,000 Rbd. Sølv. Papiret af fierde Klasse gaaer fra No. 1 - 6 Rbs. til No. 10 – 10 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Paa Papiir af 3die Klasse skal blandt andet skrives Anviisninger eller Assignationer, hvad enten de ere inden eller udenbyes, naar de ikke forsynes med skriftlig Acceptation, og paa No. 1 af fierde Klasse hvert Exmpl. af Konnossementer eller Ladebreve. Naar et Dokument, hvortil stemplet Papiir er anordnet, befindes skrevet enten paa ustemplet Papiir eller stemplet Papiir af ringere Taxt, bødes fra 4 til 10 Gange saameget som Papirets Beløb eller Forskiellen deraf vilde udgiøre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Under samme Dato er udkommen følgende Plakat angaaende, at Dokumenter, hvortil stemplet Papiirs Brug er anordnet, men som før Udgangen af Aaret 1828 ere eller vorde udstædte paa ustemplet eller for ringe Sort stemplet Papiir, maae antages til Stempling eller Omstempling, naar samme inden 1ste April 1829 indsendes til Rentekammeret, imod at Papiret eller sammes Forskiel betales dobbelt, Halvdelen til den Kongelige Kasse og Halvdelen til Rentekammerets Fattigbøsse m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Kiøbenhavns Børs, den 23de Decbr. 1828. Cours. Hamborg 2 M. - avista 204. - Species. 208. (den 23de Decbr. 1827, 219.) Disconto 4 PC. - Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 7 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Konglige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 a 85 3/4. Dito uden Renter i Sedler 86 3/4 a 87 Rbd. (i Fior 86 3/4 87.) - Nationalbanksobligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbdlr. Dito i Sedler 100 Rbdlr. 4 PE. Rigsbanksobligat. Renter pr. 6te Januar 100. Norske Laan til 6 PC. 106. - Dito dito til 4 PC. 98. Nye Dito Dito i rede Sølv til 4 PC. 95. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 61. - NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 146 a 146 1/2 Rbd. (Jfior 154. Svenske Sedler 52 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 26. Decbr. Rug, Tdn. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Hvede Tdn., 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen, 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. Siællandsk Smør, Tdn. - Rbd. - Mk. a - Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Bekiendtgiørelse. Herved bekiendtgiøres, at et Exemplar af Forordningen af 3die d. M. om det stemplede Papiirs Brug i Kongeriget Danmark, og af Plakaten af samme Dato angaaende hvorledes skal forholdes med de Documenter, som for Udgangen af Aaret 1828 ere eller vorde udstædte paa ustemplet eller for ringe Sort stemplet Papiir, ligger til Afbenyttelse for enhver af Byens Jndvaanere paa mit Contoir fra Kl. 9 til 12 Formiddag. Slagelse den 22de December 1828. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
AVERTISSEMENTS. Med dette Nummer sluttes Qvartalet. De som ønske at subscribere paa dette Blad, vilde behage at henvende sig til ethvert Steds Postcontoir i Danmark og Hertugdømmene, samt for Slagelse og dens Omegn til Undertegnede. Slagelse den 30te Decbr. 1828. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Fredagen den 2den Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Bødker Hans Freislebens Lod ved Kirkerup bortsolgt endeel Ege- og Bogetræer, tienlige til Gavn tommer; hvilket herved bekiendtgiøres. Hindholm, den 25de Decbr. 1828. Boss. Hos Dhrr. M. Gottschalck i Nestved og L. M. C. J. Roeskilde i Callundborg ere meget smukke Vinterkasketter og Engelske Jagthuer af forskiellige Facons og af forskiellige Sorter Skind, Dame-Pelleriner af mange Sorter Skind, forede Pelts Støvler til Damer, Kaaber og Peltsebelætninger af forskiellige Bredder, at bekomme; alt til meget billige Priser. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
J Boutiken paa Hjørnet af Frederichsberggaden og Kattesundet er tilkiøbs alle Sorter extra god heglet Hør og Blaar, et Partie ordinair heglet Hør til 15 Mk. pr. Lpd., og af Holmens Værk af det lange og af det korte extra gode saltede Laxorder til 8 Mk. pr. Lpd.; gammelt Smede Jern stort og smaat; alt sælges til de billigste Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Det bekiendtgjøres herved til almindelig Kundskab at Kirstine Fuglsang, Commandeerlergeant Fuglsangs Hustrue er af Amtet beskikket til at være en af Districtsgjordemodrene i Slagelse Kiøbsted istedet for Petrea Johanne Hentzel, der ved Døden er afgaaet, samt at hun i saa Henseende har Boepæl her i Byen, hvor det ved Reglementet af 21de Novbr. 1810 befalede Skildt vil findes ophængt uden for hendes Boepæl. Slagelse den 26de Decbr. 1828. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
En grundmuret Gaard med 2de Kieldere, Baghuus og Have, fortrinlig beliggende for en Handlende, hvortil den afgiver fuldkommen Leilighed, er i Skielskiøer at faae tilleie eller tilkiøbs, naar man derom henvender sig til Eierne S. & P. Harboe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
En Uhrmager Svend som er duelig i Reparation kan strax faae Kondition hos Uhrmager Madsens Enke i Slagelse. En Dreng at honette Forældre kan blive antaget i Lære samme Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
En beqvem Huustelighed for en liden Familie ønskes til næstkommende Flyttetid. Avis Erp ditionen anviser. 200 Rbd. Sedler af Løve Herreds Overformynderies Umyndiges Midler kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes til Laans naar man derom snarest mueligt henvender sig til Løve Herreds-Contoir i Kirkehelsinge den 10de December 1828. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Hos Undertegnede, der har nedsat sig som Lysestøber her i Byen, udsælges Talglys i større og mindre Partier; tillige modtages Talg til Omstøbning. De billigste Priser og reel Behandling forvisses Enhver om, der vil forunde mig deres Søgning. Chr. Sundt, boende paa Slagelse gammel Torv i Uhrmager Madsens Enkes Gaard. 1000 Rbd. rede Sølv af Slagelse Kiøbstæds Overformynderies Umyndiges Midler kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom snarest mueligt henvender sig til undertegne Overformyndere. Slagelse Kiøbstæds Overformynderie den 22de Decemcember 1828. C. Pedersen. I. Stampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
For en Huusholderske der til Fuldkommenhed kan forestaae en stor Huusholdning paa Landet, og er vel erfaren i Madlavning, Bagning m. m., er en god Tieneste at erholde 1ste Mai 1829. Avis Expeditionen i Slagelse giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Hos Undertegnede kan en Dreng som er konfirmeret strax blive antaget, for at lære Handelen, naar man derom snarest melder sig. Skielske den 25de Decbr. 1828. J. Fatting. En troe og erfaren Meierske, som er vant til Orden og Reenlighed, kan til 1ste Mai erholde en, fordeelagtig Condition paa en Gaard i Sielland hvor der holdes et betydeligt Antal Köer. Man vilde desangaaende henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, men uden tilfredsstillende Beviser for Duelighed og Troskab antages ingen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-30
Af Corsøer Kiøbstæds Skolekasses Midler kunne 1600 Rbd. Sedler erholdes strax til Laans imod lovbefalet Sikkerhed. Man henvender sig desangaaaende til Kiøbmand Høst=Aaris i Corsøer. No.) Sophrosyne. Et Extrablad til den Vest-Siællandske Avis. Forfattet af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Leveres Abonnenterne paa Avisen gratis, sælges til Subskribenterne for 4 s. Nummeret og et enkelt No. særskilt for 8 s.) Om Siælen. eller Undersøgelser om Mennesketsandelige Natur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
J Amerika herskede Kampen allevegne i de nye Friestater og disse skulle bestyres efter Eenheds Principet eller efter forderale Grundsætninger, det vil sige, om hele Friestaten kun skal have een Regiering, eller om den skal bestaae af en Forening af mange smaae Stater, hver med sin specielle Regiering. Brasilien fortsatte sin Krig, med Plata Unionen om et Grændseskiel, som i Fremtiden kan have de største Følger for begge Stater, og som synes at ville ende med, at begge maae give Slip paa det omtvistede Mellemland. J det nordlige Amerika laae de plantagedyrkende og de agerdyrkende Stater i Strid med hinanden om Manufacturflidens Jndskrænkelse eller Udvidelse; dette sidste Partie seirede og den bekiendte Nordamerikanske Tarif blev antaget, hvorved atter forberedes en nye og følgerig Kamp imellem de forenede Stater og Storbrittannien, som allerede have saamange contrasterende Jnterresser, saamange Forbud paa Krige i Fremtiden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
Asien har fra Fortiden af været en Tumleplads for de forskiellige Religioner, som man heller ikke kunde vente det anderledes ved en Jordens Deel, hvor Jndvaanerne udmærke sig ved en uordentlig og overvættes Jndbildningskraft; det er derfor ikke at haabe, at en fornuftig og philosophisk Religion, saaledes som den fremgaaer af Naturens Betragtning og af Synet af den guddommelige Aands Værker (og som altid bør gaae ved Siden af den aabenbarede) vil der finde nogen Jndgang og Haabet desangaaende maae fornemmelig være henvendt paa Amerika. Man kan sige at Menneskeslægten viser sig i sin egentlige Characteer i Asien, nemlig som det Samfund af Væsner, hos hvilke Jndbildningskraften fornemmelig er herskende; Afrikanerne derimod vise sig som det Samfund hos hvilke den raae Sandselighed har Overmagten, især hos den talrige Negerrace, der staaer saavel i Henseende til Siælen som til Legemet et Skridt nærmere ved Dyreverdenen; ligesom Europæerne, ved deres Anlæg til en høiere Cultur, nærme sig noget mere til Aandeverdenen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
Det er beklageligt, at man maae affægge den Tilstaaelse, at af alle de Religioner, som kjæmpe imod hinanden i Asien, er Christendommen den svageste og mindst beskyttede, og at Hedenskabet er den mægtigste. Christendommen er berøvet sine hellige Steder, Besiddelsen af de Egne, hvor de store og beundringsværdige Begivenheder gik for sig, som var den Kilde, hvoraf den fremgik, og Bekienderne af Mahomeds Troe have endnu det Land i Besiddelse, hvor Abraham bad til Gud, David digtede sine hellige Sange, Propheterne udtalte deres begeistrede Forkyndelser, hvor Jesus led og døde og hans Venner forkyndte og opoffrede sig for hans Lære. J det Brittiske Ostindien giør Christendommen kun svage Fremskridt, uagtet disse vidtløftige Lande, staae under en christelig Regierings Herredømme, saavel fordi Missionairene der have at kjæmpe mod en ordnet Gudstieneste, hvis Præster finde Jnterresse ved at holde Folkets Overtroe vedlige som fordi den Engelske Regiering i Ostindien (som man paastaaer ikke just saa gierne seer, at at de Jndfødte antage Christendommen af Frygt for at de da skulle forbinde sig med den talrige Menneskeclasse i Landet, som nedstammer fra Englændere og Ostindiske Fruentimmer og som bekiender sig til Christendommen, og at de saaledes skulle løsrive sig fra England. J det hele øvrige Asien, naar det Russiske undtages, er Christendommen en undertrykket og neppe tolereret Tilstand. J det største Rige i denne Jordens Deel og det forkerigste Land paa Jorden, som har næsten ligefaamange Jndvaanere som hele Europa, nemlig i det hedenske China arbeides paa Christendommens totale Udryddelse. De Efterretninger, som i 1828 bleve bragte derfra forkyndte, at den nu regierende Keiser har fordrevet alle Missionairer derfra og selv opløst det gamle Collegium af chinesiske Hof astronomer og at han forfølger alle Christne paa det heftigste, saa at Christendommen har tabt langt mere i Asien end den har vundet i Australien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
Christendommens Stilling i Asien imod Jslamismen er i Grunden bedre end imod Hedenskabet. J Africa udbreder vel Mahomeds Lære sig langt stærkere end Christi og trænger stedse dybere ind i Negerlandene, men i Asien bliver Jslamismens Tilstand stedse meere tvivlsom og mistænkelig og den udbreder sig ikke videre. Vel forskaffer den Opstand, som Wechabiterne have i Arabien foretaget sig imod Mahomeds Lære, Christendommen ingen Fordeel, da denne nye Religion er Blanding af et deistisk Sværmerie og af mahomedansk Overtroe. (Saaledes som Historien for det meste lærer, at en ældre overtroisk Religion ikke bliver fortrængt ved en roelig Brug af Fornuften og Erkiendelse af det Bedre, men ved et nyt Sværmerie); men den undergraver dog Mahomedanernes Tillid til deres Troe og giør den vaklende; der skulle virkelig ogsaa gives mange religiøse Frietænkere iblandt Mahomedanerne i vore Dage. Hvor forresten den mahomedanske Fanatisme har grebet til Vaaben imod de andre Religionspartier i den sidste Tid har den lagt under; det var Tilfældet med Tatarernes Krig med Chineserne, Javanernes med Nederlænderne og Persernes med Russerne, saa at der ere store Aspecter for at Jslamismen nærmer sig til sin Undergang i Europa og Asien om den endog kan længe holde sig i Afrika. Den Kant hvorfra Christendommen kan bedst haabe at forskaffe sig Indgang i Asien er fra Rusland, hvis Regiering har forskaffet den Sikkerhed i Nordasien og paa den Caucasiske Jordtunge, som veed at holde alle Religionspartier til at leve roelige og fredelige ved Siden af hinanden, derved dæmper deres Religionshad og baner saaledes Veien for den bedre og fornuftige Overbeviisning, og som endelig skyder sin Magt længere fremad i Asien. - Erobringen og Oprettelsen i Aaret 1828. af Provinsen Armenien forskaffer saaledes det hele Samfund af armeniske Christne den største Sikkerhed for deres Religion og Leilighed til at udvide deres Folkemængde og skulde Tyrkernes Magt i Asien blive i Aar kuldkastet ved Russernes eller selv ved flere Europæiske Magters forenede Bestræbelser, f. Ex. ved de Franskes, saa aabnes de skiønneste Udsigter for Christendommens Seier, og Fremgang. Held krone derfor Russernes Fremskridt i denne Jordens Deel! (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
Nyeste Post-Efterretninger. Det nyeste Nummer af den Preussiske Statstidende indeholder følgende: Flere Breve fra den Tyrkiske Grændse meddele den Efterretning at Tyrkene have giort et forgiæves Forsøg paa at erobre Varna. Tabet skal have været meget betydeligt paa begge Sider, og den Seraskier, som commanderede den Tyrkiske Armee skal være bleven saaret. Breve fra Odessa af 12te Decbr. melde: at Omer Vrione har foretaget sig en Demonstration fra Schumla imod Bajardschik og at Gen. Roth er rykket imod ham fra Varna.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-01-02
J en Skrivelse fra den Moldauiske Grændse af 14de Decbr. omtales samme Fægtninger, men paa den Maade at det skal ikke have været med Seraskierens; men med Storvezierens Tropper at Gen. Roth har havt en Træfning og man vilde vide at Storvezieren Jtzed Mehmed Pascha var selv bleven dræbt, men for alle disse Beretninger har man endnu ingen Vished. Endnu hedder det i en Skrivelse fra Odessa af 11te Decbr., Vi have faaet Efterretninger fra Varna, men som kun naae til den 2den; Fæstningen var rigelig forsynet med Levnetsmidler og Krigsfornødenheder og Garnisonen befandt sig i en fortræffelig Tilstand. Storvezien stod den gang roelig ved Aldos og Omer-Vrione ved Provodi. Dengang havde man det ogsaa usikkre Rygte at de Tyrkiske Tropper skulle have vægret sig ved at fortsætte Operationerne imedens det saa overmaade slette Vinterveirlig varede ved; thi siden Begyndelsen af Novbr. er hele Balcanbierget bedækket med Snee. Dale og Defileer ere ikke til at passere, og de faa Landeveie som der ere, ere ganske utilgængelige. – Fra Odessa afgaae uafladelig Skibe med Levnetsmidler til Varna.