JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
J Følge allernaadige Bevilling af 30te f. M., som i under 3die d. M. er læst ved Ribe Byetingsret, og vilblive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii alle de, som formene at have noget at fordre i afdøde Kiøbmand Johannes Godschs og ligeledes afdøde Hustrue Jngeborg, i Christensdatters fælleds Boe her i Ribe for at anmelde og forinden bemeldte Tids Forløb lovligen at bevise deres Fordringers Rigtighed i dette Boe. Ligeledes og med samme Varsel indkaldes herved ifølge Pl. 5te Juli 1822 begge ommeldte Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret, forsaavidt den ved det mellem Afdøde under 28de Febr. 1816 oprettede og under 2den Juli s. A. allernaadigst confirmerede Testamente er dem forbeholden. Stadfeldt. Ribe, den 2den August 1824.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Ved Proclama, som under 3die August d. A. er læst ved Ribe Bytingsret og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afgangne Hospitalsforstander her i Byen, Niels Ussings Dødsboe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Ligeledes ere ved samme Varsel indkaldte Boets Debitorer, for at indbetale deres Skyld, og den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stadfeldt. Ribe, den 31te Juli 1824. Auction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Efter Begjæring af Gaardmand Niels Johansen, den ældre i Hillerup bliver hans eiende og paaboende Gaard med tilhørende Jordeiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 1 Fdkr. entolvtedeel Alb. stillet til en eneste Auction paa Gaarden selv næstkommende Mandag den 23de dennes og Eftermiddagen Kl. 3, Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvortil Lysthavende herved indbydes. Stadfeldt. Ribe, den 3die August 1824. Efter passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Jens Peter Fenger tilhørende og af ham iboende Sted paa Vaadde Byes Mark, i Jkast Sogn, Hammerum Herred, Ringkiøbing Amt, af Hartkorn 2 Skpr. 2 enhalv Alb., med Bygninger, Jorder og øvrige retmæssige Tilliggende, stillet til offentlig Auction 3de Gange nemlig: Mandagen den 30te August, samt 13de og 27de September førstkommende Kl. 10 slet Formiddag, for at bortsælges. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men den 3die udi det sælgende Sted paa Vaadde Mark. Alt efter Conditioner som ved hver Auction vorde kundgjorte Hammerum Herreds Justitscontoir paa Høyriis, den Møller. 30te Julii 1824.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Auctions=Placat. Efter Reqvisition af Hr. Procurator Lütken, paa den almindelige Enkekasses Vegne, grundet paa foregaaende Dom og Udlæg, vorde nedenanførte, til bemeldte Kasse pantsatte, Selveiergaarde i Aulum Sogn, Hammerum Herred, Ringkiøbing Amt, med alt deres retmæssige Tilliggende, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf den første og anden holdes her paa Contoiret, Mandagen den 23de August og 6te September førstkommende fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, men derimod den tredie Auction, i selve de udlagte Steder. Tirsdagen den 21de Septbr. næstefter, følgende Klokkeslet; 1, Kl. 9 slet Formiddag: i, og over Christen Svendsens iboende Gaard i Soelgaard, der forhen har tilhørt Enkekassens oprindelige Debitor Morten Jensen, staaende for Hartkorn 4 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 1 tre femtedeel Alb. . . i og over Gaarden Kiærgaard, 2, Kl. 11 slet. der eies og beboes af Søren Jepsen, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skpe 2 Fdkr. 2 Alb. 3, Kl. 1 slet Eftermiddag: i og over en Gaard i JersildBye, Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., der forhen har tilhørt afg. Hans Sørensen, men nu eies og beboes af Ove Jepsen. i, og over Lauge Hansens, 4, Kl. 2 slet forhen eiende Gaard i samme Bye, der nu tilhører Beboeren Peder Nielsen og staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb., og i, og over Gaarden Spegberg, 5, Kl. 4 slet Hartkorn 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. tilhørende Jens Christensen der beboer samme: Efter Auctionens Tilendebringelse over enhver Gaard, forauctioneres tillige sammes iværende og udlagte Jnd og Udboe af forskiellige Slags. Conditionerne hvorefter de nævnte Steder agtes afhændede bekiendtgiøres ved Auctionerne og ere forinden at erfare hos Reqvirenten. Hammerum Herreds Justitscontoir paa Høiriis, den Møller 24de Juli 182.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Auctions=Placat, J Følge passeret Dom og Udlæg, samt derpaa grundet Begiæring af Hr. Examinatus juris Bagge i Ringkiøbing. paa den almindelige Enkekasses Vegne blive efterskrevne Gaarde i Sunds Sogn, Hammerum Herred Ringkiøbing Amt, med alt samme Tilliggende, stillet til Bortsalg 3de Gange ved offentlig Auction, for den deristaaende Prioritetsgield til bemeldte Kasse med paadragne Renter og Omkostninger. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret Mandagen den 23de August og 6te September, førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 9, 10 og 11 slet, hvorimod den 3die Auction afholdes i de sælgende Gaarde Onsdagen den 22de September næstefter saaledes: Kl. 9 slet i og over den afgangne Anders Formiddag Sørensens Enke Kiersten Jens datter iboende Gaard udi Hollingholt, Bye, der forhen har været eiet af Enkekassens oprindelige Debitor Christian Christensen Møller og hvilken Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 firefemtedeel Alb. Kl. 11 i og over den østerste Gaard i Sønderaas Bye, der forhen har tilhørt afgangne Christen Madsen, men nu eies og beboes af Jens Jensen, tilligemed det under Pantet hørende Afbyggersted som beboes af Jens Nielsen Green, tilsammen Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 1 femslettedeel Alb. og Eftermiddag Kl. 2 slet i og over Niels Nielsens eiende og iboende Gaard i Røyn Bye, af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 2 Fdkr., tilligemed hans eiende Halvdeel af et færskilt Sted i samme Bye med 1 Skp. Hartkorn. Paa ethvert Sted forauctioneres, naar Gaarden er solgt, tillige det hos Skyldnerne udlagte Løsøhre, bestaaende af forskielligt Jnd og Udboe m.v. Jdet Hele skeer Afhændelsen efter billige Conditioner som ved Auctionerne kundgiøres og forinden kunne erfares hos Reqvirenten. Hammerum Herreds Justitscontoir paa Høyriis, den Møller. 27de Julii 1824.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Efter Begiæring af Stifteretten, bliver den Kiøbmand Hans Christian Stendeerups Stervboe tilhørende Gaard Nr. 297, der er beliggende paa den søndre Side af Jyllands Gade her i Staden, med Gaards- og Haugeplads samt Jordlod i Marken, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 6te Septbr. 20de Septbr., og 4de Octbr. førstk., alle paa Stadens Raadhuus, hver Dags Formiddag Kl. 11; hvilket herved til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Fridericia den 3die August 1824. Rahbek,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Da Enken efter afdøde Parcellist Jens Jørgensen, i Stoltelund, Kiersten c. C., har erklæret sig for insolvent og anmodet om beneficium cessionis bonorum, saadan Petito ogsaa salvis creditorum exceptionibuser bleven bevilget; saa blive Alle og Enhver, som et quocunqve capite vel causa, formene sig at have Tiltale eller Fordringer til den afdøde Parcellist Jens Jurgensen, til Stoltelund, hans Efterladenskab, bendder pant af ham, eller skulle være ham noget skyldig, lovlig herved een for alle Gange, følgelig peremtorisk, sub poena præclusi et perpetui silentii dupli et amssijuris indkaldede og befalede, at de, de udenlandske, under Avocaturprocuraturs Beskikkelse, hertil fremkomme med deres Angivelser, ialfald overlevere deres protocollerte Fordringer, forinden 12 Uger fra dato ultimae publicationis hujus proclamatis producere de deres Fordringer stadfæstende Documenter in origine og deraf lade vidimerede Afskrifter blive tilbage ved Professions Protocollen. Hvorefter a. a. Givet i Herredsfogde, Lundtofft paa Gravensteen, den 15de Juli 1824. Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Ved Proclama som er læst ved Veile Byting og læses ved den Kongelige Landsoverret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Examinatus Juris A. C. Kiær indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hersleb. Veile, den 24de Juli 1824. Med 12 Ugers Varsel er ved udstædt Proclama der, er læst ved Veile Bytingsret og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Enkemadame, Maren Feweile fød Ustrup indkaldte at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Veile, den 24de Juli 1824. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Jfølge Proclama, som bliver læst inden Colding Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Adjunct ved Colding Lærde Skole Boe Boesen her sig i Byen til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde paa og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Lige et ledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Skifteretten i Colding, den 23de Juli 1824. Chr. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Bedste Christiansfeldter Viinæddike, særdeles gode, til at fylte Agurker med, faaes for 4 1/2 s. Potten hos L. Buch i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-10
Til næste Mikkelsdag kan Huset Nr. 262 i Præstegade, indrettet med Stue, Kiøkken og Kammer, med Haugejord faaes i Leie, og kan tillige medfølge 3 Læs Klyne, Man behager at henvende sig til Maren, sal. J. Holms Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
geraad, aller: Kogelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
rivilegierede. naadigst. Al. br. D. T. Fe Adres Anviisning, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar! og Hertugdommene. No. 65. Fredagen den 13de August. Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Udenlandske Efterretninger. Bayonne, den 24de Juli. Rygtet vedligeholder sig, at Franske Tropper atter skulle rykke ind i Spanien, og blandt disse Reservedivisionen, som for nærværende Tid cantonnerer i vort Departement. Man forsikkrer, at den første Afdeling vil opbrække didhen den 1ste August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
London, den 3die Aug. Man troede almindelig, at Regieringen havde til Hensigt at forstærke sin Krigsmagt paa de vestlige Africanske Besiddelser, for desto eftertrykkeligere at kunde forsvare dem imod Ashanteerne og andre Fiender. Til den Ende skulde oprettes 2 sorte Regimenter, hvilket er lettere og mindre bekosteligt at udføre. Tillige skulde oprettes 2 hvide Regimenter af Misdædere. Disse 4 Regimenter, de 2de forstærkede Vestindiske Regimenter og det Kgl. Africanske Colonialcorps, troede Man tilskrækkelige til at holde Fienden i Tømme. - Coureren for idag erklærer denne Efterretning for ugrundet. Om den Maade hvorpaa Ashanteerne fegte, fortælles følgende: Naar de rykke frem til Angreb, saa formere de deres Tropper i flere tætte Colonner, rykke meget hurtig frem, og naar de ere komne paa Mu sket skudsvidde, saa fyrer Frontpelotonen, svinger derpaa til høire og venstre, for at blotte den næste Peloton og lade paa nye. Colonnerne rykke atter nærmere, Frontpelotonen fyrer, svinger om, lader paa Flanken, og formerer sig i Ryggen af Kolonnen. Paa denne Maade bliver af de fremrykkende Colonner vedligeholdt en uafbrudt Jld. Naar de vil trække sig tilbage, og finde sig i Knibe paa deres Tilbagetog, saa adsplitte Colonnerne sig i største Hast og samler sig i den samme Orden som forhen, paa en anviist Plads. De ere da strax i Stand til at kunne begynde et nyt Angreb. Ogsaa forstaae de sig paa Krigspuds. De havde fanget nogle af vore Hornblæsere; faa Dage derefter gjorde de et forstilt Angreb og forsvandt pludselig igien. Derpaa tvang de Hornblæserne til at blæse Angrebs marsch, Fanteerne rykkede imod dem, men faldt i et Baghold, og lede et betydeligt Tab. En saadan Fiende er visselig ikke at foragte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Hos Ridgay her er udkommen Napoleons sidste Villie i det Engelske og Franske Sprog. Begyndelsen lyder saaledes: "Napoleon. Den 15de April 1821 i Longwood paa Øen St. Helena. Dette er mit Testamente, eller min sidste Villie: Jeg døer i den Romersk-Apostoliske Religion, i hvis Skiød jeg for mere end 50 Aar siden blev født. Jeg ønsker at min Aske, maae hville paa Seinens Bredde, midt blandt det Franske Folk, som jeg har elsket saameget. Jeg har stedse havt Aarsag til at være tilfreds med min dyrebareste Gemahlinde, Marie Louise, og nærer for hende i min Dødsstund det kierligste Sindelag; jeg beder hende vogte min Søn for de Snarer, som endnu overalt omringer hans Barndom. Jeg befaler min Søn aldrig at forglemme, at han er en Fransk Prinds og aldrig give sig i det Triumvirats Hænder, som undertrykker Europas Nationer. Han skal aldrig fegte imod Frankrig, eller paa nogen Maade fornærme det. Hans Valgsprog blive som mit: "Alt for det Franske Folk." Jeg døer fortidlig, myrdet af det Engelske Oligarchie og dets *** *. Den engelske Nation vil ikke tøve med at hevne mig. Begge de ulykkelige Resultater af Jnvasionerne i Frankrig, da det endnu besad saa store Hielpemidler, kan tilskrives Forræderie af Marmont, Angereau, Talleyrand og la Fayette. Jeg tilgiver dem, maatte Frankrig ogsaa giøre det. Jeg takker min Moder, Cardinalen, mine Brødre og Søstre for Deres Deeltagelse. Jeg tilgiver Louis Pamphleten han skrev imod mig 1820. Den er fuld af falske Formodninger og forfalskede Documenter. Jeg fornægter "Manuscriptet fra St. Helena" og alle Skrifter, som Folk i de sidste 6 Aar under Titel af "Maximer Ord a." have fundet for godt at bekiendtgiøre fra mig. De indeholde ei de Grundsætninger, efter hvilke jeg har levet. Jeg var Aarsag til, at Hertugen af Enghien blev fangen og rettet, fordi dette Skridt var nødvendigt for Frankrigs Rolighed, Sikkerhed og Ære, da Greven af Artois, efter hans egen Tilstaaelse, holdt 60 Snigmordere i Paris. Under lignende Omstændigheder vilde jeg have handlet ligesaa. - Herpaa følger Bestemmelserne over Fordelingen af hans Formue og Kostbarheder, hvilke ere tilføiede 7 Tillæg. Hvoriblandt, at han ved sin Afreise fra Paris deponerede 5 Millioner Franker hos Hr. Lafitte, dem han nu paalægger ham udtælle til Grev Montholon, hvem han dertil har befuldmægtiget, og som han har testamenteret Grev Bertrand og Hr. Marchand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Skrivelse fra Cap-Coast-Castle, den 26de Mai. Tilstanden paa denne Plads er frygtelig. Jntet uden Forvirring, Krig og Elendighed. Den 21de dennes havde vi det andet Sammenmøde med Ashanteerne og efter en Kamp af 5 Timer ophørte begge Par thier at fyre. Vi tabte henimod 150 Døde og omtr. 800 Saarede. Om kort Tid vente vi en ny endnu alvorligere Kamp, da Kongen selv vil anrykke med store Forstærkninger. Gud veed hvorledes det vil ende, imidlertid kan Man tænke sig vor Stilling, naar Man erfarer, at flere end 5000 Fremmede (Koner og Born) søge Beskyttelse i vor Bye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Udenlandske Efterretninger. Svaneke i Bornholms Østerherred, den 28de Juli. Efter at Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, Onsdagen den 14de dennes om Morgenen Kl. 9. enhalv, havde forladt Naboe=Kiøbstæden Nexøe, blev Høistsamme paa Østerherreds sydlige Grændse modtaget af Svaneke Kiøbstæds Embedsmænd, samt en Afdeling af denne Byes Borgere, og af Herredets Bønder, hvem det naadigst tillodes at aabne Høistsammes Tog til Svaneke. Saavel paa Veien, som ved Ankomsten hertil, omtrent en Time derefter, modtoges Hs. Høihed med glad Jubel. - Efter at have beseet Kirken, Skolen, Raadstuen og Havneanlægget, samt naadigst at have meddeelt Herreds=Geistligheden samt flere Svaneke Borgere og Østerherreds Bønder Andients, forlod Hs. Høihed Byen Kl. 2 om Eftermiddagen, ledsaget af Alles bedste Ønsker og lydelig Jubel - Toget ordnedes ved Afreisen, som ved Modtagelsen, og gik saaledes først til Byens Grændse, hvor Borgerskabet, samt dernæst til Jurisdictionens nordlige Grændse paa Lyngen ved Stausdahl, hvor Embedsmændene og Bønderne aftakkede, Alle med et hierteligt Hurra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Tirsdagen den 20de dennes, behagede det Hs. Høihed, at besee, og derefter at stige op igjennem den ogsaa i det øvrige Danmark bekiendte Raturmærkværdighed heri Herredet, Randkløve-Skaar kaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Søndagen den 25de Juli, om Formiddagen Kl. 11, ankom Hs. Høihed til Fiskerleiet Gudhiem, ligeledes heri Herredet, hvor Høistsamme behagede at bivaane Gudstienesten, og derefter at indskibe sig til Christiansøe, i Overværelse af Landets civile, militaire og geistlige Embedsmænd, samt en talrig Forsamling fra samtlige Landets Herreder, som bragte Hs. Høihed festlige Afskeeds raab her fra Landet. Hs. Høiheds Mildhed og Nedladenhed mod Alle, under Høistsammes forskiellige Ophold i Byen og Herredet, ville aldrig kunne glemmes af Svanke= og ØsterherredsBeboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Nexøe, den 31te Juli. Efter den Landefest, som den 21de dennes blev givet af Hs. Høiheds Prinds Christian Frederik til Danmark, i Alminding=Skoven, og som staaer i uforglemmeligt Minde hos Bornholmerne, havde Nexøe Jndvaanere igien den store Glæde, at see Høistsamme her i Byen, hvor Han atter beærede Hr. Amtmand Jespersen med at stige af hos ham. Byen, var illumineret, som første Gang Hs. Høihed opholdt sig her, og hver bidrog uopfordret Sit til at hædre den Prinds, der vandt Fædrelandets Kiærlighed og Europas Agtelse. Dagen efter reiste Hs. Høihed tilbage til Rønne. Ved Udkiørselen fra Byen blev saluteret, og et Afskeedschor af Byens Borgere og Embedsmænd afsiunget, hvorpaa Hs. Høihed forlod Nexøe med Alles inderligste Hengivenhed og under de hierteligste Lykønskninger for Kongen, Prindsen og Fædrenelandet, Det har behaget Hs. Majestæt af særdeles Kongelig Naade at lade Studiosus D. Byberg, giennem den høie Stiftsøvrighed i Aarhuus, udbetale 500 Rbdlr., som en Gratification for den af ham, i Anledning af Allerhøistsammes sidste Nærværelse i Jydland udgivne Velkomstsang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Skuespillerselskabet i Slesvig søger en første Elsker og Elskerinde, samt en første og anden Sangerinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
J sidste No. af Kiøbenhavns Adresseavis tilbydes, Condition for en Kudsk der forstaaer at kjøre og passe Heste som er fri for Miltairtienesten og har paalideligt Skudsmaal. Ligeledes: "Condition for en Bondepige som kan malke Køer og to skikkelige Enepiger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Den 20de f. M. er Staden Marstrand næsten aldeles afbrændt, paa Kirken og nogle faa Huse nær. (Denne ældgamle Bye har en fortræffelig Havn, hvor Skibe kunne indløbe Syd og Nord fra, dækket ved Citadellet Carlsteen; men deels ved Krigen 16761719. deels ved Jldebrande 1683 og 1699, har den meget aftaget. Jndbyggernes Tal er nu henved 1200. Den er især mærkelig i den danske Historie som den Stad, hvor Kong Christian den Første blev hyldet; Fæstningen Carlsteen blev indtagen af Tordenskjold 1719.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Paa Samsøe er Natten til den 23de f. M. fra 4 Gaardmænd bortstiaalet paa Marken 3 Heste og 3 Faar. Gierningsmændene formodes at have været Svenskere, der om Aftenen, som Tyveriet blev begaaet om Natten, laae under Land med en Baad paa 3 a 400 Tønder. 5 til 6 Uger for den Tid var ligeledes fra nogle Beboere i samme Bye bortkommen 140 Alen deels Hør og deels Blaarlærred, og til samme Tid havde ogsaa nogle svenske Søefarende været i Land. Begge Deele efterlyses nu i Statstidenden af Godsets Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Aalborg, den 7de August. Et Portugisisk Skib, kommende fra Fayal, bestemt til Gothenborg og Kiøbenhavn med Bomuld, Viin m. m., er i forrige Uge opbrændt udenfor Uddevalla Skiærgaard, omtrent to Mile, ud fra Kungsham. Jlden, hvis Aarsag ikke vides, udbrød saa pludselig, at Mandskabet, 24 Mand i Tallet, maatte forlade Skibet i samme Øieblik, uden at kunne faae Noget af deres Tøi reddet; dog fik Capitainen Skibspapirerne med sig. De bleve af Skiærgaardsboerne, som kom dem til Hjælp, indbragte til Strømstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Under forlangte Jndrykkelser, læses følgende i Viborg Avis: Til Redactøren af den Vest sællandske Avis i Anledning af et Slags Digt i samme Tidendes Nr. 59 d. Aar. Jeg har ikke kiendt nogen Jyde, som anderledes end med tans Foragt anhørte Yttringer af hiin - ikke gamle - alligevel næsten forældede - men nu atter i en sællandsk Avis opfriskede Provincialfordom mod vores Halvøe. Jkke som om Læsningen af ommældte rimede Pølsesnak kunde bevirke andet end et let Smiil; men naar man saa kommer i Tanke om, at det er Hr. Bastholm, evangelisk-christelig Præst, Ridder af Dannebroge, Forfatter af Skriftet og Fattigvæsenet, Søn af den lærde og veltalende Bastholm - at det er ham, som har sat denne Klak allerforrest paa sin Avis: da forvandler Smilet sig til Rynker. Synes De ikke Hr. Bastholm. det nu kunde være paa Tiden, at høre op med hine Flauheder, eller synes De virkelig ikke, det var bedre, at giensidig Kierlighed grundet paa giensidig Agtelse sammenbandt det lille Danmarks ikke talrige Borgere; eller troer De maaskee, det kan opflamme Nationalaanden, hæve det ved mange Ulykker fristede Mod, knytte Enigheden og bestyrke Kierligheden til Konge og Fædreland, om een af Provindserne kunne giøre halve Danmarks Jndbyggere latterlige, og søge sin Storhed i det negative Fortrin ikke at være Jyde, Dog - jeg bør ikke antage andet, end at De - desværre lidt sildigt - indseer Deres Forseelse; men det er ikke nok Hr. Pastor Bastholm, De maae afbede den! Denne Afbigt skylder Deen halv Million Jyder, den skylder De halv saa mange Sællændere, den skylder De det hele danske Folk, ja den skylder De Jydens og Sællænderens ædle Konge, som i hiin Pamphlet ordentlig faaer en Spidse, der skal see ud som en Compliment, fordi han ikke behandler Jyden som Stedbarn. Han viste sig for os som elskelig Fader, og som saadan blev han modtaget, hvorvel vi endnu ikke havde lært at regalere ham med saadanne Vers af saa danne Potter, som hos Dem sidder til Høibords. Jeg vilde ønske for Deres Skyld som Embedsmand, Præst og dansk Borger, at De havde en antagelig Undskyldning, som f. Ex.: at en Bogtrykkerdreng havde paa egen Haand indrykket dette uhældige Forsøg i det Nalve; eller at De uforsigtigviis havde betroet Redactionen af dette fatale Nummer til een af slige uvidende og uvorne Lapser, hvoraf enhver Kiøbstad - saavel i Jylland som i Sælland - stundom fostrer nogle i sit Skiød. Men indtil enten Afbigt eller antagelig Undskyldning kommer sigter jeg Dem, Pastor og Ridder Bastholm som den det har fornærmet enhver brav Sællandsfar, Jyde, Fynboe, Holstener - kort enhver værdig dansk Mand, som forener Kierlighed til sit Fødeland med Agtelse for sine Medborgere. Jylland, den 6te August 1824. S. S. Blicher. Præst til Thorning og Lysgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Nibe, den 2den August. Man skal have Efterretning om, at Hr. Klokker, H.... engang for nogen Tid siden havde i Slagelse, eller dens Omegn været til et muntert Aftengilde. Efter Bordet havde man anmodet Hr. H- om, at han da han syntes at være i et smukt begeistret Lune, vilde fornøie Selskabet med at giøre en lille Vise. Uheldig overbeviist om, at det ikke var hans Fag at være naiv i Poesien, ligesaalidet som en Gade=Vægters, at spille Gurli paa Theatret, og at bemeldte Digt, som han var bange skulde misrecommandere hans snart udkommende Riimpose, var det sletteste han under sit haarde Livhavde gjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Kiøbenhavns Børs-Cours, d. 10de August. Specier, 238, solgtes til 14 Rbmk. 4 enhalv s. Norske Speciesedler pr. 10 Specier 16.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Ved Tallotteriets 1096 Trækning i Altona udkom: No. 44. 41. 34. 88. 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
Prædikanterne. I Domkirken, 9de Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr. Theol. Koefoed. Cathrine Kirke s. D., Hs. H. H. Stifts- og Amtsprovst Dr. Theol. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-08-13
I Domkirken begynder Gudstienesten Kl. 9, og i St. Cathrine Kirke Kl. 10 enhalv.