Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Den Kongel. franske Uhrmager, Hr. Rieussee, har indsendt til Videnskabernes Academie i Pa tis en ny Conograph, af samme Skikkelse og Omfang som en stor Lomme-Tidsmaaler. Den bevægelige Skive dreier sig i hvert Tidsminut omkring, og da det i Randen er deelt i 60 Afdelinger, saa svare disse til Tidsminutterne. Jagttageren kan formedelst et let Tryk, og med en Metalpennespids, see Begyndelsen og Enden af det Tidsrum, der skal bestemmes. Man troer, at denne sindrige Opfindelse vil gjøre Jngenieurer og Physikere god Tieneste. Det Skjold, som Kjøbmændene og Bankiererne i London have foræret Hertugen af Wellington, blev udført i Sølv, efter en Tegning af Sir Thomas Stothard. Det er omtrent 3 Fod og 3 Tommer i Gjennemsnit. Det midterste Rum optager en Gruppe: Wellington, kronet af Victoria og omgiven af fine Generaler og Officierer. For hans Fødder ligger en Figur, hvis nedfaldne Krone betegner usurperet Magts Omstyrtning. Troløshed og Ødelæggelse ere allegoriserede ved to andre liggende Figurer, hvoraf den ene holder en Dolk, og den anden en brændende Fakkel i Haanden. J de historiske Figurer er det moderne Costume aldeles bibeholdt. Man seer Helten for fra, og hans Hests Hoved udgjør Skjoldets Navle. Den hele Gruppe hæver sig paa en Grund cannelerede Straaler, som udgaae fra Middelpunkten og indsluttes af en Krands af Egeløv, der danner den første Cirkel. Foruden denne Cirkel findes 10 Feldter, hvori lige saa mange Seire betegnes. Disse Feldter ere omgivne af Jndfatninger af Ornamenter, der danne Skjoldets Rand. Buckinghams Reise i Palestine, gjennem Landene Buschan og Gilead, Østen for Floden Jordan, som 1821 er udkommen i London, indeholder mærkværdige Efterretninger angaaende disse i saa mange Henseender interessante Egne. Om det bekjendte Uhyre Hadschi Achmet Pascha af Acre, fortæller Forf., at den store Magt, han be saad, grundede sig paa hans store Styrke, Grusomhed, rasende Mod og umættelige Gierrighed. Han havde det Øgenavn Deschesar eller Slagteren. Da han mærkede, at hans Endeligt nærmede sig, yttrede han saa liden Anger over sine begaaede Udaad, at han ydermere tænkde paa et nyt Blodbad. Jeg har kun kort Tid at leve i, sagde han til sin Svigerfader, hvad skal jeg gjøre med Skielmerne i mine Fængsler. Jeg har allerede frataget dem Alt, hvad kunde det nytte dem, at vende blottede tilbage i Verden. De fleste af dem ere Gouverneurer, der, naar de faae deres Poster igjen, ville ved nye Udsuelser ødelægge en Mængde Mennesker, for igjen at faae de Rigdomme, jeg har berøvet dem, erstattede; det er bedre baade for dem selv og Andre, at jeg udrydder dem." Strax bleve 23 Ulykkelige bestemte til Døden, og kastede i Søen, for desto snarere at blive af med dem. Fra Acre begav Forf. sig til Nazareth, omtrent 4 1/2 Mile derfra. Fra Bjerget paa hiin Side denne Stad saae han Bjerget Carmel og Accho Bugten. J Nazareth regner man der boer 2,000 Personer, nemlig 500 Catholiker, omtrent 300 Maroniter, 200 Mahomedaner, de øvrige ere schismatiske Christne. Klosteret paa Bjerget Carmel, hvoraf Carmelitermunkene have deres Navn, er nu ganske forladt. Fra Ramleh gik Forf. over Bjergene til Bethlehem, og saae den Grotte eller Hule, hvor Frelseren blev født, og som er det helligste Sted, man viser Reisende. Man stiger derned af 20 til 30 Trin, der alle ere under Kirkens Gulv. Trappens Sneverhed og Krumninger vise, at dette aldrig har været Stalden i et Vertshuus, saafremt Bygningen ikke har undergaaet store Forandringer; thi nu kunne Mennesker kun med Møje stige derned, Creature derimod aldeles ikke. Det underjordiske Capel har et smukt Marmorgulv og Sidefordybninger, der ere prydede med Billedhuggerarbeide og Malerier, og med en dobbelt Række massive Sølvlamper af kostbart Arbeide, som man har foræret Alternes Eiere. Malerierne ere fortrinlige. Under eet af samme, der forestiller de tilbedende Vise, er et Marmoralter, og under samme en halvrund Fordybning, hvis Baggrund er ziret med smukt Billedhuggerarbeide paa hvidt Marmor, og behængt med store altid brændende Sølvlamper. Her viser man paa Gulvet en indlagt Stierne, der ganske skal betegne det Sted, hvor Frelseren blev født; ogsaa skal den ligge lige under den Himmelpunkt, hvor Stjernen fra Østen blev ubevægeligen staaende, for at betegne de Vise den søgte Gjenstand. De forskjellige christelige Secter stride her om dette Sted med samme Forbittrelse, som om den hellige Grav. Endnu sidstafvigte Jul, ved hvis Festligholdelse Bankes (hvis Reisebeskrivelse ventes med Længsel) var tilstede, forefaldt et Slagsmaal, hvori Nogle bleve saarede, og Andre fik dygtige Pryg- og i det foregaaende Aar havde man ved Jndgangen til Capellet, med dragen Kaarde, stridt om Rettigheden til, paa en bestemt Dag at læse Messe. Forf. besøgte, i Selskab med Bankes, den hellige Grav i Jerusalem; men det var et besværligt Foretagende; thi Jndgangen er meget liden, og det indere Rum snevert; de Tilbedende, der gaae barfodede derind, foraarsage en stor Trængsel ved Døren, hvor enhver søger efter sine Skoe, og stundom blive dem, som forglemme at tage Turbanerne af, samme voldsomt revne af Hovedet. Den derved opstaaende Forvirring, og Faren for at qvæles i den forpestede Armosphære, gjør at man er glad ved, at kunne slippe snart derfra. Forf. anslaaer Tallet af Jernsalems Jndbyggere til 8000, men som dog, ved de bestandigen tilstrømmende Fremmede, forøges til 10 a 15,000 efter Aarstiderne. Fra Julen til Paaske bliver Jerusalem meest besøgt. Handel og Jndustrie betyde her ikke meget, ikkun Religionen bringer Mennesker fra forskjellige Verdensegne herhid, netop derfor mærker man intet til den Drivtighed, som langt færre Mennesker pleie at frembringe i en Handelstad. Der ligger i det Høieste 1000 Soldater her. Forf. beviser, at Golgatha ikke har ligget uden for, men i Staden.