JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Berlin, 21 April. Frue von Staal har her saaet stor Sorg. Hendes Fader, Hr. Necker, er død paa sin Landgaard ved Gens, 72 Aar gl. Man veed, hvilken stor Andeel han havde i de Begivenheden, som forudgik Revolutionen i Frankrig, da han var Generaldirecteur over Kongens Skatte og de franske Finantser, samt Statsminister, fra 1775 til 1791. Hans Gemalindes Lig, (hun døde 1796. havde han opbevaret hos sig i en glas Kiste fyldt med Viinspiritus.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Wien, 14 April. Den franske Budskaber har her andraget paa at skaffe Bispen af Nanch bort, du han skal være indviklet med i Pichegrus Historie. Han skal og her have besørget de franske Prindsers Sager.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Erkehertug Johann giør nu en Militairreise til Tyrol og Jtalien, for at see hvor Natur og Kunst byder Leilighed frem til Landets bedre befæstning.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Den 17de skal her de første 3 Millioner Banksedler offentlig opbrændes. En besynderlig jern Op er forfærdiget dertil. En anseelig Besparelse allerede En rig Enke her myrdede igaar hendes Haars Datter for at arve 50,000 Gylden efter hende. Frankfurt, 17 April. Fra Sveits og Sogden udvandre nu Folk i 1990de Tal, for at reise over til Louisiane og leve der i Fred og Roe, hvilket uskalteerlige Gode de ikke kunde opnaae i Europa.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
J Winburg har tildraget sig den uhørte Begivenhed, at Lutheranerne og Kalvinerne have paa første Paaskedag kommuniceret sammen i een Kirke- og paa eengang, som Brødre.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Semlin, 27 Marts. Udsigterne i Servien blive stedse mørkere. Mangfoldige Koner og Børn komme flygtendes over paa den østerrigske Side. Den erne i Belgrad have havt de tyrkiske Jndvaanere samlede der, for at tage dem i Eed paa at trække ud og segte mod de Christne. Efter Eeden traadte en gammel Tork op og sagde ganske frit: de Man med alt dette ville vi dog faae Hug af Stevierne. En stor Gjæring reisde sig herved blant Folket, og man raabde høit, 4 Hvorfor skulle vi opofre os for Deyer, nes Fordeel Skyld? Deyerne bleve herover raadvilde. To af dem med deres Anhang, kastede sig ind i Overfæstningen, og de øvrige lege nu blind Alarm i Nederstaden.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Hannover. De franske Officerer ere i et udkommet fransk Skrift opfordrede til at lære det tydske Sprog. (Maatte dog alle de mange Tydskene der komme til os som Venner, vældige det danske Sorog den Ære, som de Franske, der kom som Fiender, bevise deres.)
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Indenlandske Efterretninger. Atter har Fædrelandet - siger Professor Rahbek i et nys udkommet Numme af danske Tilskuer - tabt en sand Dannemand, en lige oplyst, virksom, redelig, uegennyttig og i hver Henseende hæderværdig Borger, en sielden Videnskabsmand og et endnu sieldnere Menneske, den i disse Dage i sin kraftfulde Manddom bortrevne J. Wadum, en Mand, i hvem Gerners og Thaarups Kamme ne ærede og elskede en lige oplyst og lige deeltagende Ven; i hvem den praktiske Landboe og den spekulatine Tænker fandt en lige paalidelig Dommer og Raadgiver, og hvis Jndsigter og Aand man dog over hans Hierte bestandig fristedes at tabe af Sigte. Han var en Mand, tænkde som en Mand, grandskede som en Mand, talte som en Mand, virkede som en Mand; søgte som en Mand det Godes Løn eene i det Gode selv; holdt som en Mand Skridt med sin Tid, naar den gik frøm; men stod, som en Mand, fast ved det gamle, hvor den kom paa Afveie; var lige ophøiet over hine Dages Sansculotiomue, og over de nærværendes seige Øientienerie, saa de ikke blot i Embedvanliggender uden Persons Anseelse sit Votum og Mening reent ud; men var og i Samqvem og Omgang samme paalidelige, reentalende og bestemte Mand, som i sine Forretninger; lod haant om den usle Levemaade, at lade en Vild saa else ubestridt, eller en Fordom upaaanket for at tale nogen - det være, hvor det vilde - efter Munden; - J Omgang med andre vidste han desuden at stemple hver Samtale med Tænkomhedens, Kundskabernes, Borgerfindets og den strængeste Netskaffenheds Præg. Hans Formue og hans Erhverv var ligesaa fuldt hans Venner - og hver god Mand var ham en Ven - til Villie og Tieneste, som hans Raad og hans Jndsigter. Han var Bondestandens utrættelige og ubøielige Talsmand. Skulde - siger Rabbek til Slutning - skulde den tænksomme og mandige Borgeraand forsvinde, da lad os søge den ved Foden af T. Rothes og J. Wadums Grav. minder, og finde vi den da ikke sørgende der, kunde vi vide med sørgelig Vished, den er ikke meere iblandt os.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Trondhiems Fattighuus har 16545 Rdr. udestaaende at trække Renter af.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Der skal nu med megen Alvorlighed tænkes paa at give Helsingøer en større Havn, som kunne rumme nogle 100de Skibe.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Søndagen den 15 April oplæste Hr. Pastor Mourier i den franske Kirke i Khavn, den befalede aa lige Beretning fra Prækestolen om Kirkens Finantsers Tilstand. Dersom denne skiønne Skik efter lignedes i vore danske Kirker, saa at Menigheden, hvert Aar horde en Finantsberetning forelæse, vilde det sikkert gavne Kirkerne ved at opvække nye Givere.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
J Nestved tænkes ogsaa paa en Havns Anlæg og en Kanals Giennemskæring ved Kaardeminde.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
I Handelstidenden siges, at det danske Flag har i Middelhavet vundet Fortrinet frem for de øvrige Flage, og at de danske Søemands gode Rygte, gaaer endog lige indtil Levantens fierneste Kyster.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
61 danske Skibe have ifior besøgt Genua og Smaastæderne i Speciabugten.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Efter Forlydende, udkommer i Khavn med første et nyt Blad, kaldet Natten; som et Sidestykke til Dagen. Man troer, dette Blad vil søge at fremdrage saadanne Begivenheder af deres Mørke, hvilke ellers skiules af Nattens Slør.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Fra Helsingøer skrives: Den engelske Kutter Swift seilede herfra den 21d. Den medhavde en stor Deel Sølvmynt. Dette var den 3die Transport, som iaar er afgaaet til England herfra. Skibet Norge er udgaaet til China.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Aalborg, 1 Maj. Efter gjorte Jagttagelser, har Vinden her i Arpril Maaned d. A. været N. V. i 4 Dage, N. O. i 10, O. i 4, S. O. og S. i 8 og S. V. i 4 Dage.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
J de 14 Dage, Vinden var nordlig, har det tillige været Frost og 9 a 10 Gange har det sneet eller haglet. J de sidste Dage af Maaneden har det været tildeels meget angenemt Sommerveir.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
I Dagen No. 62 siges i Anledning af Jldebranden hos Hr. Nørgaard, at i en Tid af 88 Aar har der ikke været nogen betydelig Jldebrand i Aalborg. Denne Efterretning er urigtig; thi den 9de Januari 1768 opkom en farlig Jldebrand paa Vestergade hos Garver Hr. Falchenberg, hvorved Bygningen af hans Gaard til Gaden og et Sidehuus i Gaarden i saa Timer blev lagt i Aske, og Eieren desuden leed betydelig Skade paa Møbler, Jndboe og deslige.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Efter Forlydende skal Hovedgaarden Sohngaardsholm tilligemed Nørretranders Kirke være solgt til Hr. Baron Juul.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Ved Auctionen paa Rødslet sidst skal nogle Malkekoer være solgte til 40 a 45 Rd. Stykket.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Paa førstkommende Onsdag holdes Præstevielse i Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Prædikanterne. Paa Torsdag i Hospitaiskirken, Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke, Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
(Jndsendt.) Hæderssang for de respective Fædrelandets og Menneskehedens Venner, som ønske og bidrage til den ny Havns Anlæg ved Fladstrand. Mel. Vær du vor Stiskabs a. Den Mand er stor, som freidig gavner, Ved ædel Daad og Borgerbyd. Guds lyse Held, han aldrig savner, Aand og Hiertets værdig Fryd. Han kiemper, nærmer sig ne Maal. Op, Brødre dritter froe hans Staal. Han vordet værd den Krands som grønnes, For stiftet, mandigt Borgergavn, Bag Evighedens Slør han lønnes, Og Borgere trandse skal hans Navn; Hans Eftermæle hædret staae, Blandt Ædle, Rige, Store, Smaae. Birk, uberfax og Lønnen vinker, Dig maaler skiønne, trygge Havn. Og freiste Søemands Taarer blinker, Han tatter synter i Din Favn, Og han skal signe Dig og hver: Som Havn og Handel haver kiær. : O, Ubersax, Din Jid skal blive, Hver Fladstrands Borger evig tier, Dig uafbrudt med Tat omgive, For Gavnlighedens stolte Værd. Op, Brødre, rækker hielpsom Haand, Med huld og blid og kierlig Aande: Saa bliv, o Havn, Du Flastrands Ære, Du Søemands Borg og Handels Flor Gid Du ei blot i Tanker være, Vi haabe vente Dig i Aar. Da skal vor Handel teise sig, Og spire, blomstre lykkelig. - Og Dannertongen Folkets Fader, Sin Hielp og bifald give vil. Hans aldrig sine Børn forlader, Hvis Jid var Gavn, er Gøglespil. Held ham, hans Søn og hver en Stor, Som gavner, glæder Dann og Nord: O, Held, med hver, som villig trækker, Sin Broderhaand til denne Havn. Ham Laurbærkrands af Gode dætter, Velsignet leve skal hans Navn, Lad og da fremme Brødres Gavn, Det skaber os et evigt Navn at Fladstrand d. 3 April 1804. Hans Wolters. Toldkasserer og Postmester.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Avertissements. At det har behaget Gud efter nogle Ugers Svaghed, at borttalde min gode Mand Consistorialraad Trap, Natten imellem den 24de og 25 April Kl. 3 Slet, i sit Alders 47 Aar bekiendtgiørte herved for fælleds Slægt og Venner af H. C. sal. Trap. Efter 5 Dages foregaaende Sygdom, har det behaget Gud, at bortkalde Studiosus Pharmacia her paa Apotheket, Henrich August Suhl, udi hans Alders 69 Aar. Ved et oprettet Testamente har han indsat Jomsene A. C. Ø. Fridenreich, som har været her 1 Huset i 35 Aar til sin Universalaring. Os jeg skylder ham, da han i en Tid af 56 Aar har og ret min og afdøde Families Ven og Medhielper paa Apotheket i Aalborg, en stedsevarende og uforglemmelig Erindring. Dette bekiendtgjøres herved efter nu brugelig Maade, hans fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 28 April 1804. C. L. Kütner.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
At min deiessede af: Mand Jens Jacobsen Hvorup i sit gaaet efter 32 Aars tiærlig nægteskab, blev min den den April ved Døden berøvet efter næsten 2 Aars hæftige Lidelser, giver jeg mig herved den Frihed at bekiendtgiøre vores fraværende Venner. Nørre Sundbye den 23de April 1804. Dorthe Marie Sørensdatter, sal. Jens Hvorups. Nyelig har forladt Pressen. Prædiken i Anledning af den ulykkelige Jldsvaade Natten imellem afvigte 9de og 10de April, holden Fredagen den 13 April 1804 i Frue Kirke, af Hr. Andreas Peter Meden, residerende Kapellan; samme faaes hos Forlæggeren, Bogtrykker Wandall, paa Trykpapiir heftet for 6 s., og paa Skrivpapir heftet for 10 sk. N. V. J Morgen den 2 Maj, bliver Kiørene brændte og indstrevne til Græsning, paa sædvanlig Tid og Sted, paa denne Byes Nyetorv.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Da afgangne Frue Conferentsraadinde de Brams Gaard med Hauge paa Søndre Side af Algaden heri Aalborg, itte ved de derover i denne Maaned anstillede 3de Auctioner blev bortsolgt, er undertegnede af Vedkommende commiteret til underhaanden at bortsælge samme paa gandske fordeelagtige Condition ner for den Kiøbende. Men skulde imod Formodning ingen Haugel skee underhaanden, bliver bemeldte te Gaard opraabt til absolut Bortsælgelse ved en 4de og sidste Auction den 15de Juni førstkommende Formiddag Kl. 10 Til Efterretning for ubekiendte mældes, at fornævnte Gaard er indluktet med en Brandt muur til Gaden og bestaaer af 3de Fløie, hvoraf Hovedbygningen er Grundmuur, 32 Fag, 2 Etage og Sidefløiene Bindingsvært hver 16 1/2 Fag 2 Etage, har et stoer Gaatsrum, og en her paa Stedet stældes Lyst- og Frugthauge tæt ved Hovedbygningen beliggende. I Hovedbygningen er 2de store Sale paa øverste Etage, og i det hele er Gaarden vel indrettet, tiær til Beboelse for et Herskab; Ligesom Jndretningerne og Beliggenheden ogsaa er beqvem til Tabriqve Anlæg. Aalborg den 30te April 1804. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Hvor 2 Tdr. gode Katofler er at faae til Kiøbs, derom giver Bogtrykkeriet nærmere Anviisning Bedste holl. Kløverfrøe og fedest holl. Ost, samt skaanske engelske og Rihnske Møllestene kan bekommes hos Raadmand Hübertz i Aalborg, hvor ogsaa godt firskaaren Ege Tømmer og Skibsplanker, kan faaes.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Hvor nogle 100 Lpd. frisk og got Byg og Havrehalm af sidste Aars Afgrøde kan faaes for 9 s. Lpd. Anvises at Aalborg den 29 April 1804. Carstens. Godt Hvedemeel er at faae hos Skipper Niels Møller boendes i Marenturisgade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Ved Halkiær kan daglig i dette Sommer faaes levende Aborre og Karusser til Kiøbs, naar Libhaverne de om melder sig hos Niels Seanfolk. Halkiær den 30 April 1804. Fisker.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
som var Postbud imellem Fladstrand og Skagen J denne Maaned er en Person navnlig Joleb, Denne Person er middelmaadig af Vext, fortladen bortgaaet med 1300 Rdr. 88 s. Kongelig Jntradet, af Ansigt, sort af Haar, bruun af Øine, taler in Blanding af Tydsk og Dansk, hans Klædedragt ve sædvanligen en blaae Kiole, Væst og Buxer, en run Hat paa Hovedet og Støvler paa Vennene. Den ler de, som maatte antræffe bemelte Person, anmodes derfor tienstligst om, behagentligen at ville lade ham anholde og saadant til mig indberette, da be derved foraarsagede Omkostninger kan ventes igien erstattede. Hiørring den 26 April 1803. C. Blom.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Jeg har herved den Ære at bekiendtgiøre for det ærede Publikum, saavel indenbyes som udenbyes, at jeg har nedsat mig her i Aalborg som Uhrmager, jeg reparerer alle Slags Lommeuhre og af nye forfærdigger, Lommen og Stueuhre, naar det bliver hos mig bestilt. Jeg boer hos Smeden Hr. Brokman paa Nyt Torv. Aalborg den 30te April 1804. Samuel Hørning.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Sidstafvigte Onsdag 25 dennes, afsendte Hr. Casper Buchholtz i Kingaard 2 Mand med en Fiskerkaag. og derudi 24 Tønder saltet Sild mærked B., som skal være forulykkedes samme Dags Eftermiddag imellem Østerpynten af Dynen og nermest Egholms Land. Dersom nogen maatte treffe derpaa, beder jeg tienstligst saadant maatte vorde bemeldte Hr. Buckholtz eiler mig tilkiendegivet, der vil erkiende deres Uleilighed. Aalborg den 28 April 1824. R. K. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Silhouetteur Franz Schmilz fra Bonn, som allerede i Frankrig, Tydskland, Danmark, Sverrig og Norge, har med Held udklippet mange Herskabers og Borgeres Silhouetter meget lignende; tilbyder ligeledes herværende Herskaber og Kunstyndere sin Tieneste. For et Par i Brystbillede tager jeg 1 Mk. og i heel Figur 2 Mk. danske; Ligeledes forfærdiger jeg og Familiestykker, og er paa Forlangende villig at komme til enhver i Huset. Mit Logie er hos Hr. Brünnes.
Jyske Efterretninger, 1804-05-01
Auction. Løverdagen den 5te Maj førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Sohn. gaardsholm ved offentlig Auction bortsolgt, 50 Ster, gode Meieriekiør, hvoraf endeel har kalvet i de sidste sex Uger, og de andre staaer med Kalv og skal kalve 1 Mai Maaned. Tillige bortsælges en god Tyr det er i fierde Aar, 8 Stkr. stærke og gode Arbeidsbæster, nogle unge Plage, 5 Stk. svære og godt Plovstude, og endelig nogle Sængeklæder, og andet Boeskab, hvilket alt paa Auctionsstædet forevises; de Lysthavende ville derfor behage paa bemelte Tid og Sted at indfinde dem. Sohngaardsholm den 27de April 1804. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
London, indtian Apill. J Ostindien ha en engelske General Aare den 7 Oct. erobret Noglen til Ostindien, nemlig den vigtige Fæstning Aara i Jndstann, foruden endeel mindre Fæstninger. Derefter har han den i Navn ganske opreven et fiendtlige forns af 17 Batailloner, erobret tig Kanoner og gjort er umaadeligt Bytte. Den 22 Novbr. har her aa General Willesty sluttet Vaabenstilstand med Sraraad, hvorved Stigen i Indsen førelsdigen er tilendebragt.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
J Slaget den i Nov, fegtede Fienden fortvilet, og mange brittiske Officerer tilsatte Livet. General Lake selv blev saaret i Benet af et Kartetske stud og 2 Heste bleve skudte under ham. Før alt dette skede, havde General Lake ogsaa besat Stormoguls Residents Dethi, hvor 5 franske Offenter frivillig og vergave sig som Fangne. Med Hr. Mogn i setysaae det ikke alt for vel ud, thi Maratterne havde for 2 a 3 Aar siden overfaldet ham, taget ham fangen og siungen begge hans Øine ud; hvorefter han dog var saa heldig, at komme under engelsk Beskyttelse.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Ogsaa paa Ceylon har det behaget Gud saaledes udtrykker Hoftidenden sig) at velsigne vor lille Armee med en herlig Seier over Kongen af Candy selv hvorved man erobrede hans Kanoner, den kongelige Standart og satte 120 Fangne i Frihed. Paa Flugten lod Kongen staae Hovederne af begge sine Ministre.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Kongen er nu munter og rask, og tider næsten daglig paa Dronningens Ridebane, giver Ministrene, Audients og underskriver deres Papirer.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Minister Addingion erklærede igaar i Underhuset, Vandall.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
i Henseende til den i Paris bekiendtgjorte Drackiske Korrespondents i 4 At denne Sag var ganske fremmed for det kong, Ministerium, saasom det ikke havde givet nogen tvende Skabning Kommission paa en saadan Negeriation. Hs. Majestets Ministre foragtede slige Deskyldninger.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
De herværende stanske Prindser vise sig utræsteliat over Hertugen af Saa Gemenelse. Han Fader, Hertugen af Bourdon, lukkede sig, da han fik denne Jobssidende at høre, inde i sit Bibliothek og overgav sig til lutter Veeklager. Prindsen af Conde fældede Taarer, som han sagde vare de første, siden Ludvig 16des Henrettelse.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Fra St. Domingo ere Efterretningerne sørgelige. J Aur Capes have Negerne myrdet endeel hvide Plantage Eiere, ja Rygtet gik der, at alle Hvide i Kap Francois vare myrdede paa 6 nær, og ligeledes i Port Republikain. Negerne have omdøbt Øen St. Domingo og givet den sit gamle Navn HatliDessalines er omgivet at Statsministre, Sekretairer, Drabanter &c., meest frafaldne Franskmænd. Paa Øen gives mange rige Folk - som der siges tildeels ved engelske Bestikkelser. Dessalines havde foreslaaet den nordamerikanske Regiering en Alliants, men den holdt det under nu Værdighed og vilde overlade til England, at indgaae en slig Forbindelse.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Paris, 19 April. Det Ønske, at Regieringen maatte befæstes arveligen, yttrer sig høiere og høiere fra alle Kanter, og det hedder allerede, at Førstekonsulen har bestemt hans Brøder Ludvig den lille Søn til sin Efterfølger, og at, ifald Førstekonsulen skulde døe, førend Barnet kom til Skielvalder, hans Broder Joseph da skulde føre Regentskabet. Jgaar var hele Senattet i St. Cloud og havde en Konferents med Førstekonsulen, man troer angaaende disse nye Jndretninger. Man mener, Bonaparte vil gjøre den første Brug af sin Keiserværdighed med at benaade Moreau.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Fra Boulogne meldes, at den Deel af Flotillen, som laae paa Ryeden, blev den 17de beordret tilbage ind i Havnen, at derimod 16 udløbne Kanonbaade, bestemt til Etaples, kom i en heftig Fegtning med 6 fiendtlige Fregatter, som de, uden at forlise en Mand, tvang til at søge rum Søe, og at herpaa alle øvrige engelske Skibe ligeledes forsvandtes; og saaledes endtes da det berømte Steensensningstog i Røg.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
En engelsk Fregatte paa 40 Kanon. den smukkeste i L. Nelsons Flaade, er ved Bellerose kommen i Brand hvorved Halvdelen af Besætningen mistede Livet, Regieringen anvender, midt i Krigen, store Summer til Havneforbedringer og Kanalgravninger.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Der graves nu ogsaa en Kanal fra Staden Rhem til Havet, og der arbeides frisk paa den Kanal, som skal forene Rhinen, Maasen og Schelden.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Englænderne have endnu ikke opgivet deres An slaa, at forplante Pesten ind i Frankrig. Ved Gatteville have 2 Fregatter atter ladet et Par tvetydige Baller dring i Land.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Rygtet gaaer, at Bresterslaaden, hvorpaa er indskibet 25000 Mk. Landtropper, skulle ved første gunstige Leilighed tøbe ud og forene sig med den store Flotille ved Boulogne, og hvorefter hele Toget stulle gaae for sig med 80 a 100,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Efter den nyeste Mode bære Damerne Halvnaaner, Troner og Turhaner paa Hovedet. Men til ret smagfuld Tone hører, at have en Paradissugt paa den venstre Side. Kaffebrun er Modekoleuren for Eleganterne, og Kaarden maa være af Sølv. Et af vore Blade siger om sal. Hr. Necker, aar saa forskiellige end Menningerne om denne fordum Finantsminister maatte være, ville de Franske dog aldrig forglemme hans Bestyrelses=Tidspunkt. Hans Bestyrelse, Talenter, Feiler, Arbeider og Navn henhører til Historien.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Blandede Efterretninger. Ludvig den fjortende i Frankrig maatte, førend han døde, tilstaae, at han havde havt for megen Lyst til at føre Krig. Lavater skrev i Aaret 1799 et Brev til Stapser, som den Gang var Minister for Videnskaberne i Helvetien. Begyndelsen af dette Brev var saaledes: i Kiære, gode, hiertelige Stapser, kiære Broder og inderlig agtede Ven! kiøre gode Minister ti Gange større Philosoph, end jeg tør tiltro mig at være,
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Kongen af Sverrig har udnævnet Rigsraad og Friherre Malte Ramel til at være Guvernør for Kronprindsen. Denne Mand har derved opofret sin Rolighed paa sine Godser i Skaane. Han har tilforn varet Minister i London, Paris og Madrigderpaa blev han Hof=Kanzler eller Vice-Statsminister, indtil Gustav 3 i Aaret 1786 udnævnede ham til Rigsraad, hvilket Embede han nedlagde i Aaret 1789. Han er ogsaa Medlem af det svenske Akademie. Arofenius, Fabrikant i Norkiøbing i Sven tig har opfundet en nye Maade at forarbeide Kardueller til Jndpakning tykt Papie af Straa, hvilket af Kommerz=Kollegiet og Videnskabernes Altodemie i Stokholm et undersøgt og approberet. Regieringen har givet Opfinderen tyve Aars Privilegium til at forarbeior og sælge det i hele Sverrig.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Udenlandske Efterretninger. Afsætningen af danske Bøger til Sverrig har været ganske ubetydelig. Det eneste Slags Skrivter, som nogenlunde kunde afsættes der, var homiketiste og blant disse især Bastholms og Balles Værker. En Boghandler Hielm fra Sverrig var vant til at komme til Kiøbenhavn hvert andet eller tredie Aar for at indkiøbe Bøger af des anførte Slags. J den Gyldendalske Boghandling pleiede han ved saadan en Leilighed at kjøbe for g til 600 Rd., men det var ogsaa alt, og Bøgerne vare, som sagt, for det meste af homtletisk Jndhold. - J den senere Tid var Afsætningen næsten spunden hen til en Skygge. Man har for ikke længe siden havt et fraphant Exempel paa, hvor saa habere ogsaa danske Musicalier finde i Sverrig. En Mand i Kiøbenhavn sendte et Partie i Kommission til Stokholm. Nogen Tid derefter meldte Kommissionairen ham, at der intet var afsat men at Omkostningerne vare, Tolden iberegnet, 10 Rd. Eieren maatte nu betale 100 Rd. for at faae sig ne Musicalier remitterede. Ottogskibet Prindsesse Lovise Augusta, 64 Kanoner, Kommandeurkapit. Snedorf, er som Kadeiskib lagt ud paa Khavns Reyde; ligeledes Brigger, Fama, 18 Kanoner, Prem. Lieutn. Wulff.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Fra Aaret 1799 til 1803 har Generaltoldkammeret anvendt til Havneforbedringer følgende Summer: Nakskov bekom til sin Havn 2000 Rd., Kiøge 16000 Rd., Velle 4000 Rd., Helsingøer 6000 Rd., Nysted 300 Rd., Nykiøbing paa Falster 1000 Rd., Kierteminde 12000 Rd., Stege 6000 Rd., og Saxkiøbing 5000 Rd., i alt 41,600 Rd. For at faae de høie Somhoveder i Vognhiulene afskaffede, er det anordnet, at paa de nye Landevei hvor Chausseer ere anlagte, skulle for alle Vogne med høie Som i Skinnerne, erlægges dobbelte Som penge. Til Auditeurer ved Armeen og Fæstningerne skulle herefter ei udnævnes andre Subjekter end Candidati juris med bedste Karakteer, for at de siden kunde vancere til høiere Justitsbetieninger. Beboere paa Landet, som ere Hovedskolen saalangt fraliggende, at deres Børn ikke kunne søge den, og derfor have en egen fast Skole, ere fritagne for at udlægge Jord til Hovedsskolen.
Jyske Efterretninger, 1804-05-04
Assessorerne i Khavns Politieret skulle herefter overtage Forretningerne med at giennemgaae de udkomne Skrifter.