JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og forklaret Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: 1. Fortrolig Skrivemaade. (Prøvestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rahbek, T. Rothe, Luxdorph, N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, C. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, o. s. v.) II. Forretningsstiil. (Prøve stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) III. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg, A. Schytte, B. Møllmann, P. T. Wandall, L. Engelstoft, O. Malling, C. F. Dichmann, C. Bastholm, P. F. Suhm, J. Ewald, L. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) IV. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J.S. Sneedorff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Birkner, J. Boye, P. E. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af: J. Evald, F. Høgh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. S. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Ochlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde Youngs Nattetanker, Sander, J. K. Høst Florians Numa Pompilius.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tode, Olufsen &c.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie, indbunden 4 Rbdlr. 3 Mk., hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet No. 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Kjøbenhavns Børs den 12 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 712, a vista 778. Amsterdam 2 M. 655, a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 710. - Specier solgtes til 41 1/2 a 42 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 79 a 80 pr. 100; Oblig. 65.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Norske Sedler 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Blandede Efterretninger. Prof. Oehlenschlægers Correggio er nyligen blevet opført paa Hoftheatret i Wien. Efter det hos Cotta i Tübingen udkommende Tidsskrift, Morgenblatt, hvoraf denne Anmeldelse er taget, blev Stykket godt udført, paa den Omstændighed nær, at Hr. Køberwein, der gav Antonio Allegri Correggio, udtømte ham ikke i alle Nüancer. Derimod opfyldte Hr. Noose (Michael Angelo), Korn (Julio Romano) og Kriger (Battista) enhver Fordring. Udziringerne (Vezierungen) og Dragterne vare hensigtssvarende, og Malerierne godt udførte af Schucher. Stykket var kun lidet blevet forandret, men Magdalena var omskabt til Skovens (?), Dydens og Andagtens Gudinde. Den bedre Deel af Tilskuerne, siger Anmelderen, der den, som har Sands for dramatiske Skjønheder, blev ogsaa fuldkommen tilfredsstillet; thi alle ere enige om, at der ikke kan opvises noget skjønnere, end de tre første Acter. De tydske Kritikere have vel fundet Catastrophen uæsthetisk, ja endog oprørende; men de synes ikke at være ganske bekiendte med det Tragiskes Natur, og man vil derfor blot henvise dem til det, som Adolph Müllner i hans Forord til den ne og tyvende Februari har sagt i den Anledning. Naar vi ved at bedømme et Konstværk uophørligen ville tags den herskende Smag eller den bestaaende Form til Maalestok, saa vil man aldrig komme i Rigtighed, og stedse forfeile den høiere Standpunkt, hvorfra Sagen maae betragtes. J det Hele var Virkningen, Forestillingen frembragte, ikke stor. Digtet gaaer saa ganske uden for Grændserne af det Sædvanlige, at det umuligt kunde behage Fleertallet; men dette beviser intet imod dets Værd. Det gik jo ikke bedre med Axel og Valborg og Hakon Jarl, deres miskjendelige Skjønheder uagtede. Dersom vi vare forsigtigere i Valget og Sammenstillingen af Stykker, og ikke ofte lode flaae Lystspil følge hurtigen ovenpaa indholdsrige Dramer eller Sørgespil, saa vilde ogsaa Smagen tage en bestemt Retning, og det Høiere finde Adgang istedet for at det nu taber sig i et Hav af Middelmaadighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
J en stor Hovedstad, som Wien, kommer det desuden meget an paa Beskaffenheden af det Publicum, der seer den første Forestilling. Fatter det ikke Jndholdet noksom, saa udbreder den partiske Dom sig med stor Hurtighed, og da hjelper stundom kun den ofte Gjentagelse. Gaaer det i Staa dermed, saa er Alting tabt. Dette Tilfælde har man ofte oplevet, og selv middelmaadige Producter hævedes derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Christiania. Ved Resol. af 14 Decbr. 1815 er det naadigst blevet bestemt, at alle af Norges forrige Regjeringer udstædte Bevillinger, benaadninger og Privilegier skulle indkaldes, for af Hans Majestæt Kongen at confirmeres; at saadan Confirmation skal udfærdiges uden Betaling, forsaavidt de af Kong Frederik den 6te eller den senere Regjering i Norge ere meddeelte, men at derimod for alle for sidstnævnte Konges Tiltrædelse til Regjeringen udstædte Bevillinger, og benaadninger, forsaavidt de ikke af denne Konge ere fornyede, skal Confirmationen betales med sædvanligt Gebyhr. (Norsk Rigstid.) Christiania, den 30 Decbr. 1816. Af den Trondhjemske Adresse-Avis No. 98 sees, at H. K. H. Kronprindsen, ved sin Afreise fra Trondhjem sidstleden Sommer, skienkede 2000 Rbdlr. N. V. til Byens Fattige. - Sognepræst Heyerdahl bekjendtgjør i Trondhjens Avis Følgende: For et Par Aar blev paa Værnes Kirkegaard i Størdalen omtrent to Alen dybt i Jorden funden en Sølvpenge af et Ortstykkes Størrelse, men meget tyndere. Den er, efter en Kienders Bestemmelse, en Russisk Mynt, slagen af den sidste Samanadiske Regent over de til det Persiske Rige, hørende Provindser Chorasan og Transexana, Nubden Nahr, i Rigets Hovedstad Sarmakand, Aar efter Mahomeds Flugt 333, hvilket svarer til vor Tidsregnings Aar 944945, under den Bagdadske Kalifs Al-Mottaki Billah's Overherredømme. Baade dennes og Nuhs Navne staae deri paa den ene Myntens Side. Præget er saa ubeskadiget, at næsten hver Bogstav er ganske tydelig. Hvorledes mon denne Mynt fra hiin fjerne Egn er kommen til Størdalen, Har maaskee en af Norges Korsfarere bragt den med sig fra det hellige Land og er Pengen siden efter Mandens Død lagt med ham i Graven, - Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen har under 19de Novbr. udnævnt den fra Kgl. Dansk Tieneste afskedigede Major F. S.M. Kaltenborn til Høisammes Ordonants-Officier. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
(Fortsættelse af det norske Storthings Forhandlinger; see Skilderiets No. 2.)§. 23. Denne Anordning skal saasnart muligt bringes til almindelig Kundskab ved Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender, og ved Oplæsning paa Prædikestolen og Kirkebakken, og skal dens Lovs Kraft paa ethvert Sted regnes fra den Tid, den fra Prædikestolen og, hvad Landet angaaer, tillige fra Kirkebakken er læst, dog saaledes, at det med Hensyn til Annex-Sogn paa Landet ansees tilstrækkeligt, at Anordningen paa den forhen bestemte Maade er bekjendtgjort ved Hovedsognets Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sa Trettende Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Januari 1816. Til Heimdall. Beslægtede, som Lys og Varme der, Hvor Straaler spille, Er jeg og du i Mørkets Samfund her Min Sangs Broerlille, Beslægtet er min Aand med din, ei blot J Smil paa Læben, Men og, med dyb Foragt for Tidens Spot, J hellig Stræben; Men, mener du, fordi jeg nemmed din Miskiendte Gaade, At de, som Jngenting, nu ogsaa min Ret nemt kan raade? Fordi som Barn jeg lege kan med dig, Søn af min Moder, Er neppe sagt du spøge kan med mig Din ældre Broder, Fra Stadet, hvor jeg staaer, jeg vel i dit Mig ned kan sætte: Men Opgangstrinnene fra dit til misEr ei saa lette Som moden Aand, jeg vel erindrer mig J Barnets Have; Men føler du, hvad gyse vil i dig Paa Mandens Grave? Hvorledes han som fusker ofte faldt, Det Mestren husker; Men sig mig, Broder, var du Mester alt For du blev Fusker? Forfatteren af Gaden. Det evige Sindbillede. Exempelsamling, til Brug ved Religionsundervisningen for Ungdommen, af Andreas Krag Holm, Præst ved Holmens Menighed og Søqvæsthuset, Ridder af Dannebrogen. Kjøbenhavn, 1816. XX. og 383 Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
J Fortalen gjør Forfatteren os bekiendte med Formaalet og Bestemmelsen af nærværende Bog"Da han udgav, siger han: "sin Undervisning i Religionen, kom han atter til at tænke over, at det vilde være Ungdommen til megen Nytte, at man, for at oplyse Religionens Lærdomme og Befalinger (Forskrifter,) anvendte ikke allene Exempler af Bibelen, men af hele den almindelige Historie. Hvad han savnede hos de Exempelsamlinger, Skolerne allerede havde, var, at de ikke vare forfattede med bestemt Hensyn til Religionsunderviisningen; at de ikke havde den Plan, Orden og Fuldstændighed, de i saa Fald burde have, at opdigtede og sande Historier vare imellem (iblandt) hinanden (hverandre); at Jndholdet af hine vare ofte saare ubetydeligt, og, at selv den Ypperste, vor Mallings, allene var indskrænket til Fædrenelandets Historie. Han troede altsaa, at en Exempelsamling, udarbeidet med bestemt Hensyn til Religionsunderviisningen, og indeholdende næsten allene Tildragelser af den sande (virkelige?) og almindelige Historie kunde have sin Nytte. Han har lagt sin egen Lærebog til Grund; thi han troede, at han, ved at følge dens Indretning, og her anføre Exempler af Historien til de samme Sætninger, hvilke i hiin havde (have) Exempler af Bibelen, vilde faae sit Arbeide meest fuldstændigt og bedst knytte det til Religionsundervisningen. Han ønsker og haaber, at Bogen vil fremme Lyst til Historiens Læsning hos den lærvillige Ungdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Uagtet Forf. saaledes har anført sit Formaal med Bogen, saa har man dog Møie med at indsee, hvilken Ungdom han egentligen har havt for Øie, om det er den ustuderede, eller studerede, om det er smaa Børn, eller mere voxne. Førend vi indlade os paa, at drøfte denne Exempelsamling, er det nødvendigt, at tale et Par Ord om den Forløber, som den skal knyttes til, Forfatterens Lærebog i Religionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Opdagelse af America fortælles paa to forskjellige Steder næsten med eenslydende Ord: S. 52.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
(Jndsendt). Jndsenderen har, med saa mange Andre, i de sidste Aar ofte følt og beklaget Savnet af eengelske og franske Aviser, især af de Første, for deres Frimodigheds Skyld. Meget glæder det ham derfor, at kunne underrette Almeenheden om, at Herr Conditor Nutly, som beboer en lys og smuk Huusleilighed paa Hjørnet af Nygade og Knabrostrædet, og hos hvem man opvartes med særdeles gode Varer, holder for Fremtiden, efter Jndsenderens og Fleres Anmodning, foruden de sædvanlige Dagblade, ogsaa Lloyd's Evening Post og Gazette de France, af hvilke den Første allerede ankom med Hosten igaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 13 Jan. 1816. Vort Omslag, som nu er begyndt, synes i Aar ligesaa levende som sædvanligt, og man sporer ikke at Krigen har gjort den noget Afbræk. Glædeligt er det at bemærke, at de mange fremmede Varer, der for maaskee udgjorde Halvdelen af det der blev falbudet, nu synes mærkeligen at have aftaget, og at have gjort Plads for ligesaa brugbare og langt mindre dyre Artikler af indenlandske Fabriker. - Om Pengenes Circulation vil gaae sin raske Gang og den Forlegenhed, som mange sporer af den, ved Omstændighederne foraarsagede Pengemangel, vil blive lykkelig afhjulpet, vil Tiden snart lære. J det mindste haaber man det bedste. De offentlige Forlystelser ville ikke favne Deeltagere, og den Maskerade, der, som sædvanlig, bliver nu ogsaa holdet i det saakaldte Ballhaus, vil vist nok ikke have mindre Søgning, i Aar end i noget af de foregaaende. - Et farligt Menneske ved Navn Joh. Fried. Sievers, som hørte til en Røverbande, blev for nogle Aar siden grebet og paa Livstid dømt til Skubkarren i Fæstningen Kronborg; men fandt siden Leilighed at undvige. Nu er han tillige med et løsagtigt Fruentimmer, som han udgav for sin Kone, fængslig anholdt i Lübeck, og vil blive udleveret til vore Autoriteter, hvorpaa han igjen skal transporteres herfra til Kronborg, hvorfra det, som man bør haabe, neppe vil lykkes ham, at undvige anden Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Kjøbenhavns Børs den 16 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 718, a vista 725, Amsterdam 2 M. - . . London 2 M. 29 7/8 Rbdlr.,a vista 20. Spec. 710. - Specier solgtes til 41 1/2 a 41 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 80 pr. 100; Oblig. 65. Norske Sedler 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 19 December. H. K. Majestæt har erholdt Efterretning om, at udenlandske Handelskibe ikke alene betjene sig af det Svenske Flag, men endog i Middelhavet af Svenske Søe Documenter eller saakaldte Tyrkiske Pas, hvilken Adfærd er meget skadelig for den Svenske Handel. For at forekomme saadanne Misbrug har Kongen befalet, at ethvert Svensk eller Norsk Handelskib, som lander i nogen udenlandsk Havn, bør nogle Dage efter Ankomsten fremvise sine Søe-Documenter for den Svenske og Norske Consul sammesteds, og at, naar Skibet har erholdt Toldkammerets Autorisation til at forlade Havnen, bør den Expedition, som hanler derom, fremvises for Consulen, som derpaa tegner sit Beviis, at Skibet virkelig er Svensk eller Norsk. - Den 23 Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Ved Resolution af 28 Novbr. sidstleden har Hs. Kongel. Majestæt i Naade udnævnt General-Lieutenant, Friherre Anders Frederik Scholdebrand til Statsraad. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Christiania, den 6 Jan. Fra Consul Veber i Triest har Politie-Departementet modtaget Underretning om, at Pesten har viist sig i Landsbyen Sckoczay i Croatien, og at derfor alle fra Dalmatien til Triest ankomne Skibe ere underkastede 42 Dages Qvarantaine. - Dansk Kammerjunker A. Gyldenpalm, Norsk af Fødsel, er naadiest ansat ved det udenlandske Departement i Stockholm. - Af en Bekjendtgjørelse i Trønd hjems Adresse-Avis fra Directionen for det Kongl. Norske Videnskabers Selskab seer man, at der er blevet subscriberet paa Actier i et nyt Trondhjemsk Bogtrykkerie, og at Directionen nu, paa Subscribenternes Vegne, har sluttet Accord med Bogtrykkeren paa Stedet om at tilkjøbe Jnteressentskabet hans Officin, som det overtager fra 1ste Januar 1816, og vil bestræbe sig for at gjøre fuldstændigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Ved Begyndelsen af Aaret 1818 stode 9 PræsteEmbeder ledige i Nordlandene og Finmarken. Det har ikke været mueligt i Aaret 1815 at faae mere end 2 af disse besatte. 29 theologiske Candidater udfordredes, naar alle 9 Pladse og alle siden ledigblevne geistlige Embeder skulde besættes, men kuns 10 Candidater ere i Aaret 1815 traadte ind i fast geistligt Embede. Følgende Kald, skjøndt de have staaet ledige alle over 6 Uger, nogle i 3 Aar, ere ikke ansøgte af Nogen: Hofs residerende Capellanie i Aggershuus Stift; Tingvold residerende Capellanie i Trondhjems Stift; Vægøe, Skiervøe, Vindal, Overberg, Midsjord, Kollefjord og Var døe Sognekald, samt Hemnæs residerende Capellanie, samtlige i Nordlandene og Finmarken. Denne Tilstand opvækker Bekymring hos enhver Oplysningens Ven, og overtyder om Nødvendigheden af at ordne Geistlighedens Jndkomster. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
(Fortsættelse af det norske Storthings Forhandlinger; see Skilderiets No. 4.)§. 13. Storthinget udnævner 3 Mænd i enhver Stiftsstad, hvis Pligt det er, maanedlig efter de forefaldende Vexel-Salg at indberette til Rigsbankens Direction Stedets Middel, Cours paa Hamborg, uddragen saavel af directe som indirecte Courser, og efter disse Middel=Courser fastsætter og bekjendtgjør Directionen hvert Aars 1ste Februar, 1ste Maji, 1ste August og 1ste November den Cours af Rigsbanksedler imod virkeligt Sølv, hvorefter i Løbet af det, efter hver af bemeldte Dage følgende Qvartal, alle i Rigsbankdaler Sølvværdie anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges og af Enhver uvægerligen modtages i Rigsbanksedler. Dog blive alle Skatter og Afgifter til Statens Casse, med Undtagelse af Tolden, stedse for ethvert Aar at beregne efter den Cours, som sættes den 1ste Maji næstfor Skatteaarets Begyndelse. §. 14. Bank-Coursen skal stedse sættes paa Summer, som gaae op med 25, mindre Forskjellighed maa ikke komme i Betragtning, og Gjennemsnittet af de indmeldte Courser maa give det Resultat, at den i det Mindste er 87 1/2 Rbdlr. slettere end den sidst bestemte Benk-Cours, førend denne kan sættes 25 Rbd. slettere. Pari imellem Rigsbankdaleren og Banco er efter Myntfoden 200. Først naar de indmeldte Coursers Gjennemsnit i et Qvartal er 237 1/2 maa Bank-Coursen sættes 225, og naar hiin længere hen skulde gaae til 262 1/2, bliver denne 250, o. s. v. Bliver de ind meldte Coursers Gjennemsnit igjen bedre, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
under 262 1/2, saa gaaer Bank-Coursen tilbage til 225, og naar de indmeldte Courser tre gaaede under 237 1/2, gaaer Bank-Coursen til Pari. §. 15. Rigsbanken bestyres af en Direction bestaaende af 3 Medlemmer, som hvert Storthing udnævner. Jngen er forbunden at modtage Valget; men har han engang modtaget det, vedbliver han i dette Embede indtil næste Storthing. Ligeledes udvælger ethvert Storthing 3 Suppleanter, som i den Orden, hvori de ere valgte, træde istedetfor den eller de af hine, der formedelst Dødsfald eller vigtige Grunde, hvis Gyldighed den Norske Regjering bedømmer, maatte inden det paafølgende Storthing udtræde af Directionen. §. 16. Bankens Directeurer antage og afskedige de til Bankens Tjeneste fornødne Betjenter, §. 17. Ethvert Bank=Aars Slutning skal Bankens Direction i Deputation til den Norske Regiering overlevere Regnskab over Bankens Status med tilføiet Forklaring. Dette Regnskab med Forklaring skal derefter ved Trykken bringes til offentlig Kundskab. §. 18. Hvert Storthing besørger Bankens Regnskaber reviderede og, efter befunden Rigtighed, meddele Directionen Qvittering. §. 119. Reglement og Anordning, som skulle indeholde Bestemmelser i Henseende til Udførelsen, af Bankens Forretninger m. m., vil nærmere udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Redactionen af Lagthingets Bemærkninger, efter de under Forhandlingerne tagne Beslutninger, blev overdraget den forhen af Lagthinget til at gjøre Jndstilling om bemærkningernes Affattelse udnævnte Committee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
J Storthingets Møde den 19de Dec. f. A. besluttedes, at udfærdige en Addresse til Hs. Maj. med Ansøgning om, at Storthinget maatte blive prolongeret indtil Februar Maaneds Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Ved Storthingets Møde den 21de Decbr. blev, efter Præsidentens Forslag, Præsidentskabet eenstemmig authoriseret til at tilskrive Dansk Høiesterets Assessor Niels Engelhardt, at han vil blive udnævnt til Medlem af den Norske Lov-Committee, saafremt han findes villig til at modtage et saadant Tilbud, til at søge sin Afskeed af Dansk Tjeneste, og til personligen at indfinde sig i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Asia, Trettende Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Januari 1816. Til Sphinr. Et har jeg glemt at naar Gravklokken gaaer, Da først udringes mine Skoleaar, Og aldrig har som Mester jeg mig brystet; Men lært jeg har i tunge Prøveaar At føle Meer end nogen Sphinz forstaaer, Og af mit Ærme har jeg Barnet rystet, Hvo høit vil flyve falder gjerne ned, Hvo høit sig drømmer, svimler kun derved, Thi sætter jeg mig lavt paa Runestene; Stat du for mig, saa høit du kan, i Fred Men hvis hovmodig du paa mig seer ned, Da visselig du staaer ei paa det Rene. Du pukker, hører jeg, paa dine Aar! Men blegedes paa Lysets Vei dit Haar, Saa det omskinner dig som Retfærds Krone? Du praler, hører jeg, af dine Saar, Dem fikst du vel i Verdens Ormegaard, Men fik du dem i Kamp. for Lysets Throne Min Gaade, hører jeg, du kløgtig nam Var det dengang du lydt med Daareglam Mig for en Hykler og en Diævel skjældte: For Jngenting din Gaade jeg ansaae, Det siger du, men kan du da forstaae, At jeg i Jntet saae Orions Belte? Hvis om den Gaade jeg har gjættet feil Fordi jeg kiged kun i Sandheds Speil. Da har i det du ikke seet din Gaade, Og jeg tør give under Haand og Seigl, At ikkun da du tager ikke feil, Naar du den gjætter paa min simple Maade Du mener, hører jeg, det var dig nemt At knegte mig i Alvor og i Skiemt, Og ydmyg dale til mit Barne-Sæde! Om det er sandt, jeg veed vel ei bestemt, Men nok jeg veed, at tror dudet er nemt, Da avler Stolthed kun en dødfødt Glæde. Om virkelig du staaer paa Tempeltind, Og om jeg op til dig har mange Trin, Det klarer sig engang vel paa det Sidste, Men seer jeg ret ved Ordets Lampeskin, Jeg mod din Høide ikke gjør et Trin, Og aldrig skal din Modenhed mig friste. At Lyset bor ei i din Hjerneskal, Men hist i Kiærlighedens Gaadehald, Det har jeg lært af Ham som Engle dyrke; Og i Hans Ord, som Lysets Arvetal, Jeg fandt at hverken kan, ei heller skal Der Samfund være mellem Lys og Mørke.