JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Sluis i Flandern, den 21de November. I Gaar Nat kom den Keiserlige Garnison fra Hagegrasfor vor Port, og forlangte et Tilflugtsted imod de Flanderske og Brabantske Jnsurgentere, hvilket og blev dem bevilget dog maatte de aflevere deres Gevæhrer. De bleve derpaa førte til Hovedvagten, hvor de varmede sig, eftersom de den hele Nat havde staaet udenfor Porten. Nu ere de inqvarterede i Huse. Den 20de hujus vare 200 Jnsurgentere komne, til Hazegras. De førte 2 Kanoner med sig, hvormed de gave 5 Salver, og derpaa opplantede en Fahne.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Antverpen, den 25de November. De 3de af denne Stads Regieringslemmer, som tilligemed adskillige andre Personer vare arresterte i Castellet, er nu igien satte i Frihed, hvilket og skal skee med alle andre hest tede Personer. Jgiennem Berchen ere 42 Vogne med Ba gaae passerede, der alle kom fra Castellet, og vare bestemte til Luremborg.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Brussel, den 25de November. Her er endnu gandske roeligt. Jmidlertid synes dog Keiserens naadige Erklæringer kun at have gjort lidet Jndtryk paa Jnsurgenternes Gemytter. Man har Efterretning om, at Stænderne af Flander daglig forsamle sig og have fastsat følgende Punkter: 1) Souverainen har tabt alt sit Enevælde over Grevskabet Flandern. 2) Den gamle Union med Stænderne af Brabant skal fornyes. 3) Man skal tilbyde alle Nederlandske Provindser Union og Alliance. 4) For Provindsen Flandern skal oprettes en Armee af 20000 Mand regulatre Tropper. 5) Der skal sendes Commissarier udenlands, for at kiøbe Krigsfornødenheder. 6) Raadet af Flandern skal erklæres for et souperaint Raad, 2 Lemmer af samme skulle have Sæde i den patriotiske Commission, og 2 Commissions Lemmer ligeledes i Raadet. - Man venter med stor Utaalmodighed i Dag eller Morgen en Coureer fra Wien. Cleve, den 25de November.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Den 22de tiltraadde virkelig de Preussiske Tropper Mar hen til Lüttich. - Fra Achen have vi den Efterretning, at Pøbelen i Lüttich har virkelig opplantet Oprørs Fabnen, bemægtiget sig Arsenalets Vaaben og Kanoner, revet Stenene, op af Gaderne, og svoret paa, at ville stikke Staden i alle Hiørner i Brand, der som den blev tvungen til at forlade samme. Man kan let tænke, hvorledes de gode og ærlige Borgere, som elske Fred og Orden, maae være herved til Møde.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Warskau, den 25de November. Først i Gaar ankom hertil en Stafette med den allerede bekiendte Efterretning om Jndtagelsen af Bender ved Capitulation den 15de November. Denne Fæstning blev saaledes ængstet til Vands af Kanoneerskalupper, der vare komne fra Øen ved Octakow til Akierman, og trukne op af Dniesteren, til bemeldte Fæstning, og til Lands af General Samailows Corps paa den ene, og af Fyrst Potemkins Armee paa den anden Side, at den maatte overgive sig paa Capitulation, hvis Punkter dog endnu ikke ere bekiendte, undtagen at Tyrkerne ere indrømte en frie Asmarch. Man veed allene, at Russer, ne have faaet et overordentlig stort Bytte, mange Kanoner, og et umaadeligt Forraad af Krigsfornødenheder. Breve fra Moldan forberede os til et nyt og vigtig Foretagende at Fyrst Potemkin imod den gamle Seraskier Hassan Pacha paa hvilken General Suwarow har i denne Tild med et stærkt, Corps givet Agt, og i Burlad ventet paa Udfaldet af Beleiringen for Bender.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Man har her ligeledes Efterretning om Erobringen af Bucharest ved Prindsen af Coburg. Prindsen siger i sin Skrivelse, at han vil tage sit Vinterqvarteer i denne Stad og Egn, og Prindsen af Hohenlohe sit i Krajova, hvor han nu befinder sig.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Wien, den 25de November. Den 19de hujus døde i Klagensurt Erkehertuginden, M. ria Anna, en værdig Datter af den store Maria Therestan- og Søster til vor dyrebare Monark.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Jvor Hoftidende meldes følgende : "Da FeldtmarskallenPrindsen af Coburg havde begyndt at føie de foreløbende Anstalter til at rykke frem i Wallachiet, kom Biskoppen af Rin nik til ham, hvilken Fyrsten af Mallachler, Madrosenhavde afsendt i det Ærende, at giøre Prindsen og Fyrst Patemkin Forslage til en Vaabenstilstand. - Forslagene blev ubesvarede ; dog benyttede man sig af denne Leilighed til 3. indhente tilforladelig Underretning om forskellige Omstandigheder, og i Besynderlighed om, hvorledes vore Tropper kunde underholdes i Wallachiet. - Prindsen af Coburglederpaa den 3die November, som den Dag, paa hvilken, en ter Aftale, ogsaa Feldttøimester Fyrsten af HohenløberTropper skulde rykke ind i Wallacher, fine Fortropper undOberstleutenant Baron von Kienmaners Commando brakke op. - Den 4de hujus satte ogsaa Prindsen af Coburg, at leidet af Feldttmarskal von Løvenehr og Generalmajorerne Schmerzing og Ausset, sig i March med 5 Batailloner Jofanterie, 4 Divisioner af Barco, og 1 Division af SjetleHusarer, efterat han havde gjort den Foranstaltning, 2 Feldtmarskallieutenant von Spleny skulde blive tilbage med Resten af Corpset, for at dække Ryggen og Communication Linien ved Focksan. - Fortropperne bleve først den 9de ved Synestie nogle fiendtlige Patrouiller vaer, som vare udsendt for at inddrive Markfrugter, hvilke deels bleve nedhuggede den tagne til Fanger. - Da Fortropperne vare komne indtil et Miil fra Bucharest, fik Anføreren Efterretning om, at de Pachaer som havde besat Bucharest, vare tilligemed deres samt lige Tropper, da de fik at vide at vort Corps nærmede sig, blev ne saaledes slagne af Frygt, at de i den største Uorden begave sit bort ud af Staden mod Giorgiero. Paa det Fienden ikke inde vor sildig paafulgte Ankomst skulde satte sig, vende om, ødelægge Staden, ilede Oberstlieutenanterne Fischer Kienmager med Arnauter=Majoren, Dely Pacha, og 50 Arnauter af den Barcoiske Husar Devision, samt en 6 mk. dig Kanon til Staden, imedens Resten af Avantgarden sulg: efter dem. - Underveis stødte de paa nogle fiendtlige Petrouiller, nedhuggede meere end 60 Mand, gjorde nogle i 30, hvoriblandt 2 Agaer, til Fanger, og befordrede, fiendtlige Troppers Flugt saaledes, at de endog efterløde Kanon i Staden. - Herpaa kom alle Bojarer, Kiøbma- og Arnauter i Staden vort Mandskab i Møde, og førte same i den allerede indfaldne Nat, giennem Gaderne, som va opfyldte af Mennesker, indtil paa hin Side af Staden, bedet fattede Posto paa Veien til Gjorgiero, og oppebiede de øvrige Deel af Avantgarden. - Den 10de ankom og Feldtmarskallen, Prindsen af Coburg med Hovedcorpser, Bucharest. Den samtlige Adel, tilligemed Geistlighed, var gaaet ud imod ham indtil en for Staden liggende Kirk hvor de høitideligen imodtoge Prindsen.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Af en Skrivelse fra Wien, den 25de November. Pachaen af Travnick er bleven qvalt, fordi han ikke komDerbir til Hielp. - Jussuph Pacha har befalet Commandanten i Orsowa, at forsvare sig til sidste Mand, og tilføiet. den Trudsel, at ville lade enhver henrette, som trak ud af fæstningen. - Døden bliver altsaa Besætningens ufeilbare, lod, enten den saa staaer imod eller giver efter. Feldtmarskal kanden vil endnu reise til Wallachier for at besee vore Stilling. er sammesteds. J Linz ventes 8 Regimenter fra Bøhmen, Nogle troe, at de ere bestemte til Nederlandene, og at der i Stædet for disse skulle komme ligesaa mange fra Armeen i Jungern til Bøhmen. - Efter en Privatskrivelse fra Wallaniet har Feldtmarskallen, Prindsen af Coburg, efterladt 6 Batailloner i Bucharest, og er med den øvrige Deel af sit corps rykket videre frem mod Donau, for at faae de endnu Vallachiet værende Tyrker, og fornemmelig Manrojenns corps over Fløden. Det har viist sig, at der i Wallacher, la en langt større Forraad af Levnetsmidler, end man troede at finde. Bojarerne og Godseierne havde skiult deres Forraad for deres rovbegiærlige Fyrste og Tyrkerne; men ved vore troppers Ankomst aabnede de strax deres talrige underjordiske tornkamre. - E. Sk. Orsova skal den 19de hujus have apituleret.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Fra de Østerrigske Nederlande, den 25de Novbr. Staden Mons i Hennegan har ogsaa taget Jnsurgenter, sees Partie. Borgerne afvæbnede Garnisonen, nedtoge de Leiserlige Vaaben og opbrændte dem paa Torvet. 6 Keiser, findedes Huse bleve plyndrede og Staden derpaa besat at Borgere. - Aath, Actschort og Diest have og tiltraadt Jnrgenternes Partie, men Efterretningerne om Luxemborg, lig Namur ere saa forvirrede, at intet paalideligt lader sig udnu melde derom. Saa meget er vist, at Hr. von Meer len befinder sig med et stort Corps Jnsurgentere paa Grændeserne af Lüttich, uden at man kan faae vide hans Hensigter. Den i Gent værende Commission skal have ladet erklære Gouhiernementet i Brüssel, at Borgerne, opbragte over de den hørende Militaires Opførsel, havde besluttet, ved den første efterretning om nogen i Brussel eller andensteds udøver Foldsomhed, at lade alle i Gent værende fangne Soldater, ringe over Klingen, at lade Stormklokkerne gaae allevegne, da at hele Flandern skulde komme til Brussel, for at massa lere alle til Gouvernementet henhørende Personer. Jgiensom alle Flanderne Stæder reiser en Commission for at spørge, halket Partie de ville tage. De fleste skulle svare: Jnsurmiernes. Jmod General Alton ere Jnsurgenterne i høie i Grad forbittrede, og have bestemt ham en umenneskelig Enaf, dersom de faae ham i deres Vold. De ville lade ham derslides af Heste. - Soldaterne fra Ostende have begivet til det Franske Gebet, eftersom de ikke vare sikre paa det Glaserlige. Regimentet Bender skal i Gent virkelig have alskudt 700 Soldater og 300 Borgere, hvorved Borger ere blevne saa rasende, at de have nedsablet det hele Re fint.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Antverpen, den 26de November. Endnu er det her roeligt, og nogle af vore Magistratspersoner ere blevne indbudne til Brüssel, hvor Grev vonTrautmansdorff har formanet dem til at vaage over Roligheden her. J Flandern har man udsat en Belønning af 30 Gylden for hver Keiserlig Soldat, der leveres levende som Fange, 3 Gylden for hans Flint og det halve for hans Kaarde. Ved Kanonaden i Gent ere 110 Huse blevne ødelagte.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Breda, den 26de November. Alle Jnsurgenterne ere nu gaaet ud af vort Gebet og til Brabant, uden at efterlade sig her nogen Gjæld. I Herzogenhuse have de kjøbt Klæde til deres Uniformer, og her Lærreder, Skoe &c. Grev von Rosiere har ført Commanden. ved Angrebet paa Gent. Den Efterretning, at Jnsurgenterne havde fra 3 Sider angrebet og indtaget Namur, behøver endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Haag, den 28de November. I Brussel befinder General Alton sig med 8000 Mand, og vil forsvare Staden til det yderste. Dornick og Niemportere ogsaa i Jnsurgenternes Hænder. Man siger, at Jnsurgenterne have oversendt til adskillige Hoffer en formelig Efter ning om deres Erobringer, og ere døve mod de Reiserlige Declarationer af 20de og 21de hujus.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Helsingøer, den 4de December. Siden i Dag 8 Dage ere i Sundet ankomne i alt 132 Skibe. Den 1ste December gik omtrent 150 Skibe herfra til Nordsøen, og da Vinden har siden den Tid bestandig været S. O., saa ere de formodentlig passerede Cattegat. Jblant de udgaaende Skibe var Skibet Major, som føres af Capit. Møller og er destinert til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Kiøbenhavn, den 7de December. Høiesterets paadømte Sager: No. 10. Forvalter Anders Boesen, c. Frue Geheimer Conferentsraadinde Grevinde. Danneskjold Samsøe. No. 29. Lieutenant B. L. Pflug, c. Kammer=Advocaten med flere. No. 243. Raadmand Olaus Baadh, c. Kiøbmand Marcus Lauritzen. No. 146. Yde Nielsen, c. Peter Thagaard. No. 111. Kammer, Advocaten paa Embeds Vegne, c. Jacob Lynge.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Ved Tal=Lotteriets 416 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 49, 48, 87. 37. 27.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Capit. T. Jessen af Sønderborg og F. Callesen ere komme fra Lissabon og St. Ydes med Salt; Capit. H. Boysen, T. Hinrichs, N. Jordt, J. H. Thies og R. Marker fra Colonierne i Grønland med Spæk, Skind og Barder; Skipper M. Thomsen, J. Knudsen, A. Petersen og N. Kaasgaard, fra Jsland, samt C. S. Kiels fra Finmarken med Kiød, Fisk, Skind, Talg, Tran og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Vacancer: Districts=Chirurgicatet i Holbek, 150 Rdlr.; Sognekaldet paa Øen Fæm under Lolland, 310 Rdlr.; Sorenskriver-Embedet paa Færøe, 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Fra den 28de November til 5te December ere her i Staden copulerte 24 Par, fødte Drenge 34, Piger 20, tilsammen 54, døde Mænd 21, Qvinder 13, Drenge 17 Piger 15, tilsammen 66 ; ere altsaa 12 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : Barselseng 1, Brystsyge 7, Dødfødt 2, Falden til Døde 4, Feber 1, Galdefeber 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, Hævelse 1, Jnflammation 1, Kopper 11, Krampe 1, Obstruction 1, Slag 11, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 10, Uangivne Svagheder 8, Vattersot 1. Barom. Therm. Vinden. 30 Novembr. 28. 3. 8. 5 Varme. V. N. V. 1 Decembr. 28. 3 o. 3 S. V. S. V. - S. V.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Vexel=Cours, den. December. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 82 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 146. pr. Cent. 14 Dages Sigt 147. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 15832. 14 Dages Sigt 159.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Avis. den anden Deel af Catalogen over den Grevelige ThottiskeMøntsamling, som indeholder gangbare Mønter og Medailler fra det 3 Aarhundrede indtil nærværende Tider, med fuldstændig Beskrivelse, er færdig fra Pressen, og bekommes hver Formiddag fra 8 til 12 for 18 s. paa Skriv= og 8 s. paa Trykpap. hos Mag. von Haven, boende i Frederichsberggade No. 200, Nogle Exemplarer af den første Deel ere endnu tilovers. Liebhaberne behage at udmærke sig nogle Nummere, som, naar forlanges, skal blive dem foreviste. Auctionen er berammet sidst i Februarii Maaned.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Fra Pressen er nu færdig det tølvte Bind af Skuespil til i Brug for den danske Skueplads, hvormed denne Samling nu er sluttet; dette Bind indeholder: Fændriken eller den falske Mistanke i 3 Acter af Schrøder; Ringen 15 Acter; den skindsyge Kone i 5 Acter ; Somnambulus eller Frieren, som gaaer i Søvne i 1 Act, og sælges for 4 Mk. st paa Trykt og 1 Rdlr. 24 s. paa Postpapiir, ligesom hvert af de foregaaende Bind, hvoraf endnu nogle Exemplarer, ere at bekomme hos Agent Gyldendal, i Klareboderne No. 9. C. G. Salzmann, om de kraftigste Midler, ved hvilke man kan bibringe Børn Religion, oversadaf det Tydske, har nyelig forladt Pressen og sælges hos Unversitetsboghandler Proft paa Børsen for 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. paa Postpapiir.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
En der Proftischen Buchhandling auf der Børse No. 11121, ist zu haben: Nachrichten von den Pelew Jnseln in der Wen gegend des stillen Occan, ans den Tagebüchern und mandlichen. Nachuchten des Capitains Hent. Wilson und einiger Ostinervelche daaseldst mit som 183 in der Antelove, emem Postichilde, englischen ostindisken Compagnie Schiftruch litten, gesamme von Kaale, aus dem Englinden udersent von Dr. G. Førster, m. Anmerkungen, Charten und Kupsern, 1ster Band, gr. 800 3 Rdlr. 2 Mk. - Lauenburger Taschenbach tum Nugen undVergnagen fors Jahr 1790, mit Kupsern von ChodsmirkBlumauers traverstirter Arnalde des Virgils, nedst den neuesten, Franentimmer Moden, 6 Mk. gebund, 8 Mk., Fransischsdenselden Priis. - Catalogus der nene Bücher fors JabrinVird an Bücher-Liebhaber grans ansgegeben. Hos Hof= og Universitetsbogtrykker Schulz i Høibroestræde, No. 64 faaes følgende : Bidrag til Sandheds og Dyd Udbredelse i nogle Prækener af J. G. Mauren. brecher, Præst ved den tydske reformeerte Menighed i Kiøbenhavn, oversat ved D. P. Staal, for 2 Mk. paa Tryk, og 2 Mk. 12 s. paa Skrivpapiir. – Samme Forfattere Foraarspræken 6 s. - Jndbydelse til et Selskabs og en National Stiftelses Oprettelse for Naturhistorien, især Fædrenelandets 8 s. - Forsøg til gudelige Palmer, af 5 C. Bunkeflod, residerende Capellan i Ærøre, kiøbing 1 Mk., heftet 4 s. mere. - Dr. Collamanne Jubel Predigt, gehalten den 8ten November in den Reformitten Birche, 2 Mk. heftet. - Commedierne Forbryderen af Ærgierrighed, i 5 Optage, hæftet 24 i Æddikemanden og hans Hjulbør, i 3 Acter, hafte 20 sk. - Grev von Olsbach eller Retskaffenheds Belønning, i 5 Optage, haftet 24 s. den bivelske Historie i et kort Udtog for Børn, sær Landet, som have ringe Evne og liden Skolegang ; 2den forbedrede Oplag, sælges herefter bestandig for 6 s. uindbundet. og ist indbunden, hos Hr. Agent Gyldendal, Hr. Boghandler Buch paa Nørregade og Hr. Høecke i store Helliggeiststræde, Nr. 141. Jeg venter, at mange Herremænd og Præster vile skiænke de Fattiges Børn denne Historie, da den nu sælges for fa billig en Priis. H. J. Dirch, Sognepræst i Glostrup. da jeg forrige Vinter har udgivet efter Begiering Hoffets engelske Dandse, saa agter jeg ligeledes at continuere i denne Vinter og udgive fire Dandse hver 14 Dage, satte til 2 Violine. 2 Flauto eller Clarinetter, Basse og tilhørende Tour. Dan sene skal blive trykt paa godt Skrivpapiir og tilbragt Subskriben. terne hver anden Løverdag imod 24 s. til Budet. De Herre Subskribenter fra forrige Vinter anseer jeg som vedblivende, naar jeg ingen Afbud faaer. Subskriptionen gielder for be Vinteren og modtages hos Hr. Sønnichsen i Adelgaden Nr. 1 og hos mig i Landemerket Nr. 101. J. Jacobsen, Jnspecteur ved den Konge.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Dandse=Musk. vere til Publikum i en ikke nok bekiendt Sag fra Andres Vi Christian Uhrbrock, tilligemed alle til denne Sag behørige Bielage og Oplysninger. Tidlig eller sildig vil de altid Sandhed vinde Seier. Er tilkjøbs hos Agent Gyldende. i Klareboden No. 9 indheftet paa Trykp. for 24 s. og paa Skri papiir 32 s. NB. Af dette Skrift udkommer med det første at Tydsk Oversættelse sammesteds.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Høi de bekiendte gode Frakketøier ere tilkjøbs hos D. S. Høie et Enke paa Børsen. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Os Elskelig Hr. Theodos Levehan, Ridder, Vores Geheime Raad og StiftsBefalingsmand over Aalborg Stift, samt Amtmand over Aalborghuus, Børglum, Aastrup og Scialstrup Amter, dans herom allerunderdaman giorte Ansøgning og Begiering, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og hermed devilge og tillade, at han, som Skifte Forvalter efter afg. Enkersene Christine Dorothea de Mahlsen, forhen afdøde Kammerherre Baron Adelers Efterleverske paa Lundbeid og Aalborghuus Amt, maae ved Proclama lub pæna præclut& perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. EnkeFrue Adeler, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees. og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama. efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 30te October 1789. under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Geheime Raad og Stiftbefalingsmand Hr. Theodose Levehau, som Skifte=Forvalter efter afg. Enke=Frue C. D. de Mahr, sen, afdøde Kammerherre Baron adelers Efterleverske Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Afdødes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig i nogen Maade at have noget at fordre, efter afg. Enke=Frue Christine Dorothea de Mohrsen, forhen afdøde Kammerherre Baron Adelers Efterleverske paa Lundbech, at melde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som SkifteForvalter i Boet, inden de i Loven fastsatte Tider ; og tiener til Vedkommendes Efterretning, at Skiftet foretages 6te og 12te Ugers Dagen paa Aalborg Stifts Contoir den 22de Decbr. og 2den Februarii førstkommende, kl. 10 Formiddag. Aalborg, Slot, den 9de Novbr. 1789. Treyetau. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Hr. Rasmus Hauns strup, Provst i Tyrrild Herred og Sogne=Præst for Nørup og Randbølle Menigheder i Riber Stift udi Vort Land Nørre holland, som Skifte Forvalter efter forrige Sogne Denn for bemelte Menigheder, afg. Peder Hobolt, for Ostaallerunderdanigst haver andraget, at fornævnte Afdøde har halt en Søn navnlig Hans Henrich Hobolt, der i Aaret 1786 ved Døden er afgangen som Supercargo med det Ostindiske Handels Skib Johanna & Maria, men at det vedgaderens Død, der var sin Søns eneste Arving, en endnu var kommen til Endskab med Rigtighed for Sønnens Efterladenskab, saa at hvad deraf nu maatte udkomme, vil være at inddrage under Faderens Stervboe, til Deling imellem dennes Enke og Arvinger; da ville Vi, efter bemelte Provst Haunstrups derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og ullade, at han ved Proclama lub pæna piæclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gannge efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at at have noget at fordre efter fornævnte afg. Supercargo Hans Henrich Hobolt, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama, efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, erhvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residende=Stad Kiøbenhavn, den 18de Septbr. 1789. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Hr. Rasmus Haunstrup, Provst i Tyrkild Herred og SognePræst for Norup og Randbølle Menigheder i Riber Stift, som Skifte=Forvalter efter forrige Sogne=Degn for bemelte. Menigheder afg. Peder Hobolt, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Afdødes forhen ved Døden afgangne Søns Supercargo Hans Henrich Hobolts Creditorer.
Berlingske Tidende, 1789-12-07
J Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle desom efter fornævnte afdøde Supercargo Hans Henrich Hobolt, maatte have noget at fordre eller erindre, dermed at fremkomme for den geistlige Skifte=Ret udi Torrild Herred, inden foreskrevne og lovforordnede Tid, forsynet med saadan Rigtighed og Beviis, som Loven efter død Mand kræver, da enhver saaledes kan vente at nyde sin Ret. Norup Præstegaard ved Weyle, den 12te October 1789. R. Haunstrup, Provst i Tyrrild Herred og Sogne=Præst for Norup og Randbølle Menigheder.