JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Rusland. General Benningsen udarbeider nu paa sit Gods ved Vilna en Historie af Felttoget 1806 og 1807. Sit Uheld tilskriver han for en Deel de andre Generalers Misundelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Det prægtige Fyrværkerie, der gaves i Petersborg, til Ære for de høie Gjæster, var inddeelt i 6 Afdelinger, hvoriblandt en forestilte et brændende Tempel, hvilende paa 6 uhyre Jldstøtter med det Russiske Vaaben paa Kuppelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Indenlandske Efterretninger. I Kbhvns Adresseavis for 15 Febr. læses følgende: Med Bedrøvelse erfarer jeg, at der skal gives enkelte Mænd, som iblandt Medborgere yttre den Mening: at Greve Schulin, Statsraad de Connink og Sognepræsten Rønne, der have været tiltalte, for at have tjent Fjenden i Sommeren 1807, skulde være skyldige i denne Forbrydelse, uagtet de, ved Hs. Maj. Høiesterets Dom, aldeles ere friekjendte. Vel bør jeg formode, at ingen tænkende Mand vil fæste Troe til deslige Udspredelser; men den svagere Borgerklasse kunde dog misledes, og i den nærværende Tidspunkt, da Fædrelandskjerlighed luer i hver Dannemands Barm, maatte det være en qvælende Tanke, at Landets Love ei formaaede at straffe Forræderen. For mig, der kjender den ovenmeldte Sag, hvilken jeg selv har udført, sin fulde Sammenhæng, er det derfor en Pligt, jeg skylder Sandheden, Retfærdigheden og Borgersamfundet, offentligen at gjendrive disse vrange Begreber, der allene kunne være et Foster af Uvidenhed om Sagen, eller af Fordomme. Til den Ende agter jeg, saasnart mueligt, i Trykken at udgive Sagens Procedure, samt den i Høiesteret stadfæstede Kommissions Dom, hvoraf det for Enhver, der ønsker at kjende Sandheden, vil blive tydeligt: at der ikke hviler Skygge af Mistanke paa de Anklagede; men at de tvertimod, i alle Dele, have tænkt og handlet som Kongens og Fædrelandets troe Mænd, at de have efterladt dem et, for hver retskaffen Patriot, følgeværdigt Mønster, og at der - som en oplyst og agtværdig Øvrighedsmand i et under Sagen fremlagt Brev har udtrykt sig ikke kan være nogen Tvivl om, at deres virksomme Gavnelyst, og Omsorg for Medborgeres Vel, vil blive erkjendt og paaskjønnet, saalænge som sund Menneskeforstand kan gielde noget. - Da Skriftets Trykning, hvormeget der end iles dermed, vil medtage nogen Tid, har jeg troet, ved af en, for den almindelige Folkestemning, saa skadelig Mistroe. J. M. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 10 Febr. er Auditeur og Advocatus regius Steen Andersen Bille meddeelt Bevilling som Prokurator ved Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn, saa og alle Retter i Danmark, Høiesteret allene undtagen. Den 19de, er Kapit. ved Kongens Livkorps og Fuldmægtig under Rentekammeret, C. Weidemann, udnævnt til Byfoged, Politiemester og Notarius Publikus i Christiania.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Vakancer under det danske Cancellie: Bye- og Raadstueskriver Embedet i Kristiania. Hurup Sognekald i Aalborg Stift, 90 Rd.; Snested Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rd.; heraf svares 100 Rd. i aarlig Pension til den entledigede Sognepræst; Eids Sognekald i Bergens Stift 230 Rd. 76 Sk.; heraf svares 200 Rd. i aarlig Pension til den entledige de Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Ved den retskafne og agtværdige Hr. L. P. Plougs Jordefærd i Oust Mølle ved Randers bleve følgende Strofer afsjungne ved Kisten for den udbares: Du sover, Ven! og Jordens Møie ei mægter, at forstyrre Dig. Du sover og dit lukte Øie J Lysets Egne aabner sig - Ved Søvnen styrket gaaer Du frem til bedre Daad i bedre Hjem. En Rad af Aar Du saaes at virke til Gavn og Held udi Din Stand. Dit Huus, Din Ager og Din Kirke Tig hædre som en nyttig Mand. Den Armee græder ved Dit Liig; thi Du var god og hjelperig - Vi derfor trøstigen ledsage. Dit Legeme til Jordens Skjød. Den Vandring, Du har lagt tilbage, den giør Din sidste Søvn saa sød. Vi stunde did, hvor Du gik hen- og samles atter med vor Ven!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Avertissements. Da die Wittwe des verstorbenen hiesigen Musikanten KlauWardesmann sich nicht im Stande gesehen, ihre insie dringenden Glauliger zu befriedigen und daher ihre Guter zum Kon cours aufgegeden: som werdet alle und jede, velche an si irgend einige, nicht protocollirte Forderungen zu machen haben derselven etwas schuldig sind over Pfandgater von ih in Handen haben; bei den geseslichen Straffen der Priciusion doppelter Zahlung, ewigen Stillschweigens und Berlust des Pfandrechts hiemit angewiesen und geladen, sich die Einheimischen innerhalb 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurator innerhalb 12 Wochen von dem Tage der letten Bekanntmachung dieses in dem hiesigen Stadssecretariat 3 melden, die desfalsigen Documente mit Zurucklassung beglandter Abschriften zu produciren und fernere Verfugung zu gewartigen. Sønderburg den 28 Januar 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Burgermeistet und Rath hieselbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Da bei der Jnventirung der Guter des vor kurvem hieseldste verstordenen Webers Hans Petersen Kudz selbiger zut Bezahlung der darauf haftenden Schulden unzureichend bofunden und daher concursus creditorum erkannt worden: sowerden alle und jede, velche an gedachten Nachlatz irgende rinige nicht protocollirte Forderungen zu machen haben, dem Verstorbenen etwas schuldig gewesen over Pfandgater von ihm in Handen haben, bei den gesezlichen Strafen der Praclusion doppelter Zahlung, ewigen Stillschweigens und Verlust des efandrechts hiemit angewiesen undgeladen, sich, der Einheimischen, innerhalb 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurator innerhalb 12 Wochen von dem Tage der letten Bekanntmachung dieses in dem hiesigen Stadsecretariat zu melden, die desfalsigen Documente mit Zurücklassung beglaubter Abschriften zu produciren und fernere Verfugung zu gewartigen. Sønderburg den 2 Febr. 1809. Bürgermeister und Rath hieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Extract, Creditores Debitores und Pandinhaber des ohnlangst verstordenen Bohlsmannes Andreas Petersen von Nübelfeld Amts Sonderburg, mussen sich auf die in dem Hauptproclam angezeigte Woche respect. innerhald 6, und 12 Wochen prævia procuratura im hiesigen Actuariat, bey dem Herre, Gerichtschreber Redlefsen gehørig angeben. Königl. Nübel=Hardesvogtey zu Broacker den 4 Februar Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Extract, Creditores Debitores und Plandinhaber des zu Broacker, verstordenen Blansgaarder Kathners Peter Hinrich Callisen, mussen sich auf die in Hauptproclam angegeben Weise rospest, innerhalb 6 und 12 Wochen in der Gerichtschreiberen, zu Broacker gehørig angeben, sub pæna præclusi, dupli, et perpetui silentii. Konigl. Blansgaarder Jnspectorat zu Broacker den 6 Februat 1809. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Onsdagen den 8 Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 lader Frue Oberstinde v. Holm hendes iboende og eiende Gaard, beliggende under No. 692 paa denne Byes Nedergade, stille til offentlig Auction til absolut Bortsælgelse uden flere Auctioners Holdelse. Gaardens Bygninger bestaaer af a) Hovedbygningen til Gaden 13 Fag 2 Etager høj med Jndførselsport alt indrettet til Værelser, Kjøkken og andre Beqvemmeligheder; b. Et Sidehuus til Gaarden, 10 Fag, 2 Etager høy, for neden indrettet til Værelser og Brændehuus, og for oven alt til Værelser; - denne Bygning er for faa Aar siden af nye opbygger, og c. Et Baghuus, 11 Fag, 1 Etage, indretter til Bryggerhuus, Haugestue og Stald m.v. Alle Bygningerne ere af Muur og Egebindingsværk med Tegltag. Foruden en rummelig Gaardsplads, er og en imod Syden bag ved Baghuuset c beliggende smuk og fordeelagtig Haugeplads med en Deel gode unge Frugttræer, hvilken Hauge, som bekjendt, grændser umiddelbar til den store Aae som løber syden om Byen. De Lysthavende ville bemelte Tid og Sted behage at møde hvor Konditionerne nærmere skal blive bekjendtgjort, hvoriblant er denne, at den største Deel af Kjøbesummen kan, om forlanges, blive staaende i Gaarden paa første Prioritet, ligesom og Gaarden kan tiltrædes førend næste Paaske Fløttetid om antageligt Bud skeer. Odense den 19 Febr. 1809. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
En Gaard beliggende 3/4 Miil fra Odense, er underhaanden at faae i Forpagtning til førstkommende 1ste Mai 1809. Gaardens Besætning bestaaer af 20 Kjør og 6 Heste anvises i fra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Skulle nogen, imod Formodning, have noget at fordre i 2 Stervboen efter salig Priorinde Wind, som i Odense adelige Jomfrue=Kloster ved Døden er afgaaet, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Fordringer hos S. T. Frøken v. Leth paa Klosteret her i Odense som fornævnte Klosters nu værende Priorinde: eller hos mig Undertegnede paa Skifte=Rettens Vegne, samt i øvrigt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Odense d. 13 Januari 1809. R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Landstingshører. Gaarden No. 415 i Nørregade, som bestaaer af 12 Fag Forhuus til Gaden, 2 Etager med 2de store Gaarde og en stor Hauge med mange Frugttræer og færsk Vand i den forreste Gaard af Byens Render. Gaarden er beqvem for en Handlende, Brændeviinsbrænder eller til Avlsbrug; benævnte Gaard er at faae tilkjøbs. De Lysthavende akkorderer med Muurmester Bardram. Om forlanges kan den halve Kjøbesum blive staaende. Ligeledes er hos mig et nyt Brændeviinstøi paa 7 Tønders Størrelse med Piber og Jernrist, at bekomme tilkjøbs paa billige Vilkaar. Odense den 11 Februar 1809. J. Vardram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Fæstegaardmand Jacob Eilersen og Kone Anne Kristensdatter af Vullerslev Bye, Steenløse Sogn i Odense Amt, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde paa Bramstrups Skriverstue; de Første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyl Bramstrup den 29 Januar 1809. Efter Ordre. F. Hastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-27
En ung Pige, som har lært og vil udøve alle honette Fruentimmerforretninger i Huset, ønskede sig antaget i en Familie hvor Huusmoderen ville tillade og veilede hende i Kjøkkenforretninger; eller som Kammerjomfrue hos en Dame, som ville reise. Da hun i første Henseende ønsker at kjende en Huusholdning og i sidste, Verden; saa seer hun mindre paa Lønnen end en god Omgang, hvortil hendes Opførsel vil blive den bedste Anbefaling. Adressekomtoiret modtager Underretning i en forseglet billet med Udskrivt til S. C. N. En honnet Pige, der i adskillige Aar har konditioneret som Huusjomfrue, ønsker sig i samme Fag en Kondition til førstkommende Maj, helst paa Landet. Hun forstaaer got Syening og har gode Rekommendationer. Anviisning skeer fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Krigs-Efterretninger. Skjøndt enkelte Franske Journaler forsikre, at Keiser, Napoleon, trods alle de Rustninger, som finde Sted, i hele Riget, er aldeles tilbøielig til Fredens Vedligeholdelse, og desaarsag med Rette ivre imod de Personer, der atter søge at fremskynde Krigen i Tydskland, saa synes dog saavel alle Aspekter, som ogsaa andre Franske Tidender at forvarsle et nær forestaaende Uveirs Udbrud i denne af sine friske Saar endnu blødende Deel af Europa. Saaledes siges det bestemt, at den Vestphalske Minister i Paris allerede belaver sig paa sin Afreise, for at begive sig paa den Post, hans Konge har anviist ham, hvilket ansees som et sikkert Kiendetegn paa, at Østerrig har besluttet, at angribe Frankerig og dets Allierede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
J Paris taler man ubestemt om Keiserens nærforestaaende Afreise. Men i Malland vil man have Efterretning om, at denne Stad, maaskee endnu før Februar Maaneds Udgang, skal have den Lykke, at see Hs. Majestæt inden sine Porte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
En betydelig Afdeling Konskribeerte kom den 15de d. M. over Rhinen ved Maynz, og marscheerte til Nord=Tydskland. General Oudinot afreiste den 13de fra Frankfurt til Augsburg. Samme Vei har det 7de Franske Jæger-Regiment til Hest alt taget, og hele Garnisonen, fra Hanau ventes ogsaa til Augsburg. Hertugen af Auerstadt skulde den 17de forlade Erfurt, og forlægge sit Hovedqvarteer til Ulm. Ogsaa til Jtalien sætte Franske Tropper sig i Anmarsch, og i Genf ventede man 30,000 Md., tildeels af Divisionen Molitor, som derfra over Simplon skulde rykke indi Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Østerrig synes ligeledes at belave sig paa Krigen. Reserve Bataillonerne have faaet Ordre, at støde til deres respektive Regimenter; General Meier er med Erkehertug, Ferdinand afgaaet til Brünn, og overhovedet ere alle Gouvernører fra Provindserne, som vare forsamlede i Vien, vendte tilbage til deres Poster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
At denne store Krisis er paa det Høieste, bebuder og de hyppige frem og tilbageilende Kourerer. Gjennem Nancy er iblandt Flere passeret en Gesandtskabskoureer fra Vien til Paris, og fra Augsburg skriver man under 17de d. M. "Aldrig gik Kourerer og Estafetter saa uophørlig gjennem denne Stad, som i de sidste 2 Dage. Ting af stor Vigtighed synes at være deres Udvikling nær. J Dag ere en Deel Franske Officerer ankomne; man taler om Franske Troppers Jndrykning, og om en Leirs Oprettelse ved Jngolstadt. Jmidlertid anseer man det for et godt Tegn, at den Russiske Gesandt, Grev Romanzow, der allerede ventedes tilbage, af sit Hof har faaet Ordre, at forlænge sit Ophold i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Fra Spanien haves denne Gang Jntet af Vigtighed, og endnu intet Officielt og Saragossas Jndtagelse. Den Franske Jngenieur General Lacoste er for denne Plads dræbt af en Bombe, og General Delaborde har med sin Division sat sig i Marsch mod Portugal. J Jtalien har der været nogle ubetydelige Uroligheder. Tribogna, en Landsbye i det Genuesiske, som i forrige Tider tjente alle domfældte Spidsbuber til Fristad, samlede sig nogle dumdristige med Prygle og Knipler bevæbnede Mennesker, truede Mairen, og vægrede sig ved at udrede de Menigheden tilfaldende Omkostninger for at opbringe Desertører og modtvillige Konskribeerte. 36 Soldater gjorde inart en Ende paa disse Optøier, og arretteerte Hovedmændene. J Verona var en Deel Personer hæftede, som deelagtige i en Sammensværgelse, der havde intet mindre til Hensigt, end at styrte den nærværende Regjering, og igjen at oprette den Venetianske Fristat. Tvende af disse ere henrettede. En Baad fuld af bevæbnede Franzoser, som skulde rekognoscere Havnen ved Messina, stødte Nyaars Nat paa et stort fjendtligt Skib, der opfordrede dem til at overgive sig. Franskmændene bestege modigen Skibet, og bragte deres rigtladte Bytte til Calabrien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
14 Engelske Seilere, hvoraf nogle synes at være Transportskibe, have kastet Anker paa Rheden for Basqves i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Over Frankerig haves den vigtige Efterretning fra den Engelsk Vestindiske Øe Jamaika, at derværende General=Gouverner, Hertugen af Manchester er i aabenbar Krig med Kolonialforsamlingen. Denne havde i Anledning af en Revolte indstævnet Kommanderen for et Regiment Sorte for sine Skranker. Han vægrede sig ved at møde, og Gouvernøren gav ham Medhold; hvorpaa Forsamlingen befalede med Magt at føre ham for sig. Gouvernøren ophævede nu Forsamlingen, og denne skildtes ad efterat have befalet, at Forraadet paa Krigsfornødenheder ne skulde sælges, Auctionens Beløb leveres i den offentlige Skat; ingen Kontributioner maatte hæves, ei heller, noget Laan til offentlig Tjeneste aabnes, før den igjen var forsamlet. Gemytterne skulle være i største Gjæring, og ikke utilbøielige til at gjøre Øen uafhængig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Om de senere Affairer mellem Russerne og de Svenske paa Alandsøerne, læses fra Stokholm den 9 Februar 3de til Hs. Svenske Majestæt indkomne Rapporter, hvoraf det her, da de i det Hele kuns indeholde Gjentagelser af et og det samme, maae ansees tilstrækkeligt at meddele følgende Ydmyg Rapport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Den under min Kommando til Kumlinge og omkringliggende Øer befalede Expedition bestaaende af 80 Livgarderes til Hest, 1 Ritmester og 2 Subalterne-Officerer under Major Grev Stackelbergs Anførsel, 300 Mand, 1 Kapitain 3 Subalterne-Officerer under Major og Ridder Hayls Kommando, 150 Mand under Kapitain Grev Mörners og 150 Mand under Kapitain Baron Leyonhuswuds Kommando, samt 2de trepundige Kanoner under Lieutenant Petre, afmarscherede i 3 Kolonner Natten imellem den 28de og 29de. Efter de nødvendige Recognosceringer fort. sattes Marschen til Kumlinge, som vi saa hurtig bemægtigede os, at Kosakkerne maatte kaste sig paa sine Heste og efterlade nogle Tønder Korn, noget Brød og ubetydelige Effecter. Man mærkede ikke noget Jnfanterie paa Kum linge. To Timer efter, bleve Kosakkerne, bestaaende af omtrent 60 Mand, fordrevne af Kapitain Baron Leyon. huswud fra Enklinge. Paa Seglinge havde Grev Mor ner en liden Affaire med Kosakkerne, hvorved Kornetten Montgommerie blev let saaret af et Kosakspyd, en Livgarder fangen eller dræbt, hvorimod 1 Kosak blev skudt og nogle saarede. Efter Redningen af Jndvaanernes bedste Ejendomme, stak jeg Husene i Brand paa alle Steder. Den 30te om Morgenen Kl. 7 trak jeg alle mine Feldtvagten ind og gav Signal ved 2 Kanonskud til at forene alle Korpserne, om Fjenden skulde vise sig med større Styrke. Kosakkerne viiste sig siden, efterat vore Tropper og Trodset var opstillet paa Jsen, bag ved den afbrændte Bye, men bleve tilbagedrevne af et Detaschement af Livgarden. J Kumlinge kunde ved et Anfald mod Aland sikkert 4 a 5000 Mand have været indqvarterede, og ligesaa mange paa Enklinge og Seglinge. Den udførte Expedition har altsaa sikret Aland nogle Ugers Rolighed. Kl. 3 om Eftermiddagen vare Tropperne atter ved Wardøe, hvorpaa jeg lod dem gaae i Qvarteer, da denne Expedition havde udmattet saavel de Kommanderende som Mandskabet. Wargata, den 30 Januar 1809. C. F. von Schulzenheim, S. J. R. Stickelberg, Over=Adjutant. Stabs=Adjutant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Spanien. Kongen har sendt Marineministeren Massaredo til Ferrol og Corunna, for at sætte derværende Marine i bedste Stand. Tillige skal han have Fuldmagt til efter Omstændighederne at suspendere og afsætte de offentlige Authoriteter. Naar han har udført dette Ærende, siger man, skal en lignende Mission forestaae ham til Havnene ved Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Krigsministeren har den 27 Januar holdt en Tale til de 3 nye oprettede Linie-Regimenter, hvori han dadler de forrige Misbrug og Uordener ved Armeen, viser dem de Fordeele, Spanien tør haabe af den nye Regent, der i Neapel i kort Tid udslettede endog Erindringen af de Onder der havde foregaaet hans Regjering, og gjør dem opmærksomme paa, at den lykkelige Omstændighed, at de ere de første, der have grebet det ærefulde Partie, paalægger dem de største Forbindtligheder, og forbeholder dem Belønninger, som de udentvivl ved deres Opførsel ville vide at fortjene &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Da Hs. Majestæt forleden saae en Komedie af Calderone paa det Kongelige Theater, var dette prægtigt udziret, Jndgangen frie, og Tilskuernes Mængde umaalelig. Saasnart Monarken viste sig, modtoges han med Enthusiasme. Paa Forhænget var malet en Obelisk, hvorpaa læstes følgende Ord: "Herrel værlykkelig regjer og tilgivl, Kongen har ogsaa naadigen tilgivet 16 Statsfanger, meest Chefer for Jnsurrektionen, der allerede vare førte til Frankerig. Man troer, at Hs. Majestæts Kronning er nær for Haanden. Deputationer fra de Provindser, som have underkastet sig, ere alt paa Reisen til Madrid til denne Høitid, og gjennem hele Frankerig holdes Postheste færdige, for, som det hedder, at befordre Dronningen af Spanien til hendes Durchl. Gemal?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Blandede Efterretninger. Frankerig. Et Brev fra Paris af 20 Januar indeholder følgende mærkelige Yttringer: "Engellænderne, som med Skam maatte flygte fra Svanien, ville lære at indsee, at det er dette Land, som giver dem Hjertestødet. De ville indsee, at det er dem ligesaa umueligt at bevogte alle Kyster, som at besætte alle Kolonier. Jo mere de paatage sig denne dobbelte Byrde, jo mere svække de sig selv, jo mindre vil de være i Stand til, med Eftertryk at modsætte sig en Landgang, som fra Spanien til Jrland kan iværksættes i 3 Dage. Asturien var Søefarernes og Landopdagernes gamle Fædreneland. Den samme Nation er der endnu, kun dens Aand er indslumret under den forrige Spanske Regiering. Den nye vil vække den; Engellænderne selv have gjort alt, for at sætte den i Virksomhed. Medens de opholdt sig i Spanien have de ikke gjort sig mindste Umage for at svække den Fordom, Spanierne have mod Folk at anden Troe. Det torde ikke blive vanskeligt, at forestille denne Nation, der saa villig modtager religiøse Motiver, et Korstog til Jrland til undertrykte Katholikers Befrielse, som et høist fortienstfuldt Værk. - Det er unægteligt, at Engelland, i denne kritiske Stilling - i Midten mellem Europa og Amerika - befinder sig ligesom imellem to Stole, det vil sætte sig paa begge og begge glide fra det. Jngen fornuftig Engellænder vil troe for Alver, at de nye Stater, som Engelland saa omhyggelig overplanter fra Europa til Amerika, vil blive det hengivne længere, end de trænge til det. Nordamerika er Exempel herpaa. Naar da Engelland, forfulgt af Menneskehedens Forbandelse, udelukt fra alle Kyster som en Bandlyst, ogendelig, naaet af den hævnen de Nemesis i sit eget Fristed, føler sin sidste Time at nærme sig - hvad Redningsmiddel har det da tilovers, Kur eet, som maaskee nu synes voveligt at nævne, men som det blødende vil beklage, ikke at have valgt i Tide: Udvandring til Bredderne ved Ganges. Vil Engelland redde sin Eristents som Nation, sin Handel, sine Rigdomme, og Grundstøtten for sin Kredit, Ostindien, saa maae det gribe denne Beslutning. Jkkun den kan tvivle om Nødvendigheden af Engellands Undergang, som intet kjender til Karthagos og Roms Historie, og for hvem Aarsag og Virkning og Tidsaandens derpaa grundede Gang er en Gaade. Hamborg den 24 Februar 1809. Penge-Cours: 100 Rd. H. Bco. Rd. dsk. Bco. Vexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 250 - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
Indenlandske Efterretninger. under 22 d. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have alle venskabelige og neutrale Skibe, som fra venskabelige Havne i Østersøen bringe Brænde her til Staden, forundt samme Fritagelse for Embargo som er tilsagt dem, der hidføre Bygnings materialier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
J Fladstrands Havn er det Uheld indtruffet, at næsten alle Skibe omtrent 10 i Tallet, ere forliste. Mange ere af den Mening, at man maatte heller have gjort det Havneanlæg ved Sæbye, formedelst Aaen, som kunde rense Jndløbet Fladstrands Havn forlanger flittig at opmuddres, hvis der skal svare til sin Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
J Engelland hedder det, at en Dansk Kaperkutter paa 18 Kanoner er den 8 Dec. tagen af en Eng, Krigsbrig og indbragt til Karlskrong, J Engelland tilstaaes at Tabet af der Eng. Fregat Thee Crescent, som strandede paa Jylland var meget føleligt for de i Østersøen værende Skibe, da dette Skib indehavde et betydeligt Forraad af Munderingsstykker til dem,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-28
En Tambour, som for nogle Dage siden paa den tøeskjøre Jis kom fra Sverrig bidover i Nærheden af Vebek, har udsagt at der laae en Bataillon i Landskrone og een i Malmøe og at Fødevare ikke vare i nogen saadan Dyrhed i Sverrig, som man her har villet mene, samt at ingen Fødemidler vare ganske i Mangel