Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-02-12
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Under det fortsatte Forhør d. 30te f. M. forklarede Fieschi i det Væsentlige Følgende: At det billede af Hertugen af Bordeaux, som man havde fundet i hans Kammer, havde han kjøbt, forat i lede den almindelige Mening; at han i samme Hensigt havde besluttet at kjøbe nogle Oppositions lade og lægge dem paa sit Bord, hvilket dog var blevet forglemt; at Morey, som havde hjulpet ham at lade Maskinen, havde forladt ham d. 27de om Aftenen Kl. 11, og at det siden den Tid Jngen havde været i hans Kammer; at Attentatet var af ham og hans Deeltagere rettet paa Kongens Liv; at han kort før Udførelsen havde været vankelmodig, fordi han saae sin Velgiører, Hr. Lavocat, paa Boulevarden, men havde derpaa foreholdt sig selv: "Du har givet Dit Ord, og Du maa holde det." Adspurgt og Foranledningen til Attentatet, gav han følgende Forklaring, Han var en gammel Soldat, mere Jtaliener end Franskmand, og var bleven dømt tilligemed Murat i Aaret 1815. Efter Julirevolutionen havde han af den nye Regjering faaet Understøttelse, som den, der havde været dømt for politiske Forseelser; han havde tjent Hr. Cannes og Lavocat, havde været brugt at Politipræfecten Hr. Baude, men var siden bleven tiltalt, som den, der falskelig havde udgivet sig for en politisk Domfældet. Da han igjen var løsladt og befandt sig i den yderste Elendighed, aabnede Morey ham sit Huus, og der blev den første Plan til Attentatet lagt i Slutningen af 1834 eller i Begyndelsen af 1835. Fieschi havde nemlig viist Morey en Model til en Maskine, forat bevise, at man med en Saadan kunde med eet Slag tilintetgjøre et heelt Regiment; Morey havde erklæret, at en saadan Maskine kunde bruges mod Ludvig Philip, og havde taget Modellen, for at vise Pepen den. Efter dernæst at være af Motev forestillet Pepin, havde Fieschi, paa dennes Spørgsmaal, erklæret, at en saadan Maskine vilde koste 5000 Fr., hvortil Papiin havde svaret, at det ikke skulde komme an paa denne Sum. Allerede tidligere havde Moren og Pepin have den Plan, at leie et Huus i Nærheden af Deputeerikammeret, forat sprenge dette i Luften i det Øjeblik, da Kongen aabnede Møderne. Huset, hvorfra Attentatet skeete, havde Morey leiet. Boireau havde han vel lært at kjende før og navnlig hørt ham giøre sig til af, at han ikke vilde tage i Betænkning at skille Kongen ved Livet; dog var denne Person først bleven Medvider i Sagen Dagen i Forveien. Hans Deeltagelse bestod i, at han, da Fieschi d. 27de havde beklaget sig over, at nogle af Flinteløbene ikke vare godt horede, var af Mo rey eller Pepin sendt hen med et Bor, og at han om Eftermiddagen var, i Pepins Sted, da denne var bleven forknyt, reden forbi paa Boulevarden, for at fieschi kunde rette Løbene efter ham. Hvormeget han imidlertid interesserede sig for Planen, havde han viist derved, at han baade den 27de om Aftenen gjorde Fieschi, som traf ham paa et Kaffehuus, Bebreidelser, fordi han ikke tidligere var bleven indlemmet i Complottet, og at han endnu den 28de om Morgenen havde talt med Fieschi og formanet ham til at gjøre sine Sager godt. Bescher havde Fieschi ikke tidligere kjendt; men Moren havde skaffet ham hiins Vandrebog og Pas, for at han kunde betjene sig deraf til at slippe bort. - Paa Spørgsmaal desangaaende vittede Fieschi, at han formodede, at de Pariser-Anklagede vare af Popin blevne underrettede om Planen, og at de derfor efter deres Undvigelse fra Fængslet forbleve nogen Tid i Paris, i Forventning af det, som skulde skee, da de i andet Fald jo vel vilde have skyndt sig med at komme over Grændsen. Adspurgt om, hvad der videre skulde være skeet, dersom Attentatet var lykket, svarede han, at derfor vilde han have ladet Moren og Popin sørge. Disse havde imidlertid ikke været enige. Moren havde villet gjøre hele Verden lykkelig: De, som ved deres Arbeide havde erhvervet sig en Formue af f. Ex. 100000 til 200000 Fr., skulde beholde Samme uformindsket; men Millionærerne, som med Uret havde sammenskrabet deres Skatte, skulde afgive disse til Folket. Forresten skulde Alt være afgjort med en aaben Kamp i Paris Gader, og, naar Royalisterne vare betvungne skulde intet Blod mere flyde, Pepin derimod, mere blodførstig, havde ikke kunne faae Royalisthoveder nok, ihvorvel Fielchi havde foreholdt ham, at en blodig Ud læd vilde bære blodige Frugter. Da han til Slutning blev af Præsidenten formanet til vel at overveie, om de haarde beskyldninger, han havde fremført mod sine Medanklagede, vare grundede, svor han ved sin Faders Grav, at Alt var den rene Sandhed. Mo rey tilstod, at han ikke blot tidligere havde kjendt Fieschi, men ogsaa siden 1831 taget sig af ham, fordi F., som led Mangel paa Alt, udgav sig for en politisk Forfulgt og forekom ham at være en ærlig Karl. Derimod nægtede han nogensinde at have talt med F. om Politik, og alle de beskyldninger, som denne havde fremført imod ham, erklærede han for rene Opdigtelser. Ligeledes nægtede Pepin paa det Bestemteste at have været Deeltaget eller endog kun Medvider. Han havde vel, tilstod han, hiulpet Fieschi med Penge; men han havde overhovedet altid været beredvillige til at komme de politiske Forfulgte til Hjælp, og foren Saadan havde F. udgivet sig. Om Fls forbryderske Plan havde han ikke havt den ringeste Anelse; thi vel havde han været Medlem af Foreningen for Menneskerettigheder; men mellem dennes revolutionære Tendents og et Mord laae der en uhyre Kløft. Forresten stode Popins specielle Forklaringer tildeels i Modsigelse med, hvad han tidligere havde deponeret; men denne Uovereensstemmelse vilde han have forklaret af, at han i det første Forhør havde været ængstelig og forviret. At han var undvegen af Fængslet, vilde han heller ikke have anseet for noget Beviis imod sig; thi det havde han kun gjort for at undgaae en langvarig Arrest; han vilde frivillig have indstillet sig igjen, saasnart Professen var begyndt. Ogsaa Boiteau nægtede bestemme enhver Deeltagelse i Attentatet, og, forsaavidt der iøvrigt om hans Forhold var blevet oplyst Et og Andet, der syntes at vidne om et fiendtlig Sindelag mod Regjeringen, vilde han have dette betragtet som Ungdoms Ubesindighed. Bescher erklærede, at han vel havde overladt Morey sit Pas og sin Vandrebog, som Ting, hvilke han selv ikke benyttede, men havde slet ikke vidst, hvortil de skulde bruges, og dette Udsagn blev af Moren stadfæstet. Derefter skred Retten til Vidneforhøret, hvoraf der ved Beretningens Afgang endnu ikke var fremgaaet nogen Oplysning af Vigtighed. Blandt Vidnerne vil ogsaa den Deputerede, Hr. Levaillant, optræde, om hvem Fieschi har udsagt, at han ved et Middagsselskab hos Pepin, hvor Anslag mod Kongens Liv vare fast den eneste Materie for Samtalen, havde yttret, at det endnu var fortidligt, eller, forat bruge det Udtryk, som Fieschi lagde ham i Munden: at "Stegen var endnu ikke møe. - Rygterne om en Ministerforandring, vedligeholde sig, og ifølge disse skulde Humann og Thiers danne Kjernen i det nye Cabinet. - Hr. Gouins Reductionsforslag var blevet oplæst i Kammeret; men Debatterne havde endnu ikke taget deres Begyndelse. To andre Forslag af d Hr. Bodin og Boissiere om den samme Sag vilde endnu blive indførte. - General Alava blev d. 2den Februar af Hertugen af Frias forestillet Kongen, som overordentlig spansk Gesandt, og overrakte sit Creditiv. Spanien. De spanske Cortes ere pludselig blevne opløste, som en følge af, at det var lykket Marti nes de la Rosas og Torenos Parti at vinde en ny Seier og faae en vigtig Artikel af Valgloven forkastet.