Norske Intelligenssedler, 1788-04-30
Christiansborg Slot den 19de Martii 1788. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: Da Vi have funden for got, ved tvende Forordninger, begge af 29de Februarii 1788, at indføre udi Hertugdommene Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet, Ranzau og Staden Altona, saavel en nye Species-Mynt, bestaaende hele, 3/2, 1/2 1/2, 3, og 1/2 Speciesdaler, alle udmyntede til 9 1/4 Rdlr. af Marken fiin, der efter en fastsat Agio af 25 Procent tillige skal gielde som Slesvig-Holsteensk Courant; som og en Courant-Skille-Mynt, nemlig Sølv Hwey Sechslings- og Kobber Ein Sechslings- og Ein Dreylings-Stykker; samt at oprette en Specie-Bant i Vores Stad Altona, som i Overeensstemmelse med den i Forordningen givne Forskrift er autoriseret at udstæde Species-Sedler paa 80, 40, 20 og 8 Daler Species, der og saa skal forestille de efter ovenbenævnte fastsatte Agio dermed forholdsmæsige Summer i SlesvigHolsteensk Courant; hvilken Species Mynt saavelsom Courant Skille-Mynten og Species-Sedlerne i Fremtiden skal ansees, som de udi bemeldte Vores Provindser allene autoriserede Penge, i Stedet for det hidindtil der gangbare Courant; men Vi derimod ikke ville, at enten denne Species Mynt og Species Sedlerne for det første skal have nogen bestemt autoriseret Værd, som Dansk Courant, udi Vores Kongeriger Danmark og Norge, eller at benævnte Sølv- og Kobber-Skille-Mynt der skal have Omløb: Saa have Vi herved ikke allene for begge Vore Kongeriger villet ophæve Vores Forordning af 2den Januarii 1776 angaaende Danske Species Udmyntning og Coursering, ligesom Vi ved ovenanførte Forordning af 29de Februarii d. A. have ophævet den for Hertugdømmene, Slesvig og Holsteen og øvrige dertil hørende Lande, men befale og allernaadigst, at hverken de i Følge af førstbenævnte Forordning af 2den Januarii 1776 udmyntede hele og halve Speciesdaler, eller den nu i Hertugdommene indførende nye Species Mynt og de af Banken i Altona udstædende SpeciesSedler skal udi Vore Kongeriger Danmark og Norge have en fastsat autoriseret Værd, som Dansk Courant; ligesom og, at ommeldte Sølv Hvey Sechslings- og Kobber Ein Sechslings- og Ein Dreylings-Stykker Slesvig-Holsteensk Courant Skillemynt, der ikke skal coursere, hvorfor heller ingen af samtlige disse Species- og Skillemynt-Sorter eller Species-Sedler udi Vore Kasser i Danmark og Norge, som Dansk Courant skal modtages eller derfra udgives. Jmidlertid er det alle Vores Undersaatter i benævnte Kongeriger uformeent, i Handel og Vandel at modtage eller udgive bemeldte Speciesmynt eller Species-Sedler, ligesom de derom enten efter deres Cours som Species, eller paa anden Maade, kunne overeens komme; i hvilken Henseende denne Species Mynt ikke heller skal være underkastet de Anordninger, som forbyde rede Penges Udførsel, men det være enhver tilladt samme fra Vore Kongeriger til Vores Hertugdømmer eller til fremmede Stæder, frit og ubehindret at udføre; Thi byde og befale Di hermed de ac frit og ubehindret at udføre; Thi byde og befale Di hermed de ac Udtog af Laugs-Artieler for Vognmændene udi Christiania, af Hans Kongelige Majestæt, approberede og confirmerede den 14 Martii 1788. 1.) Jngen maae være Vognmand her udi Christiania, sine Heste til Skyds eller noget Arbeyde, at bortleye, enten inden eller uden Byen, førend han haver taget Borgerskab og er i Vognmands Lauget indskreven. Forseer nogen sig herimod, bøde første Gang Fiire Rigsdaler, anden Gang dobbelt saa meget, til samtlig Vognmands-Lauget her i Byen, og tredie Gang straffes paa Kroppen. 2.) Den, som vil være Vognmand her i Byen, skal angive sig hos Magistraten. 3.) Vognmændene skal have en Oldermand, som dette Embede i 2 Aar skal forestaae. 4.) Oldermanden skal ved Navn lade antegne alle de Vognmænd, som nu ere og lade sig leye saa og dem, som herefter i Lauget indtages, samt hvor de boe, paa det han desbedre kan vide at finde dem, naar noget enten udi Hans Majestets eller Byens Ærende forefalder at forrette, eller og naar de nogen vil eftersøge, som imod denne allernaadigste Forordning dem kunde giøre Jndpas, hvortil det skal være Oldermanden tilladt at udnævne 2 Laugs-Brødre, hvilke efter foregaaende Anmeldelse for Biesidderne og Politiemæsteren tillige med Oldermanden skal være berettigede til, ved Under-Fogdens, Politie-Fuldmægtigens, eller Vagtmæsterens, Hielp, de Uberettigede at indsøge og af dem oppebære den udi første Articul foreskrevne Straf, men hvis de ikke Bøderne strax betale, maae de uden Hensigt til de Skyldiges Jurisdiction henføre dem, hvor de antreffes, til Stadens Arrest, Huus, og der forblive indtil de Bøderne betale. 5.) Samtlige Vognmænd skal være pligtige og forbundne til at holde og anskaffe det fornødne Antal forsvarlige og dygtige Heste, som efter Tiid og Omstændigheder udfordres og fornødiges, saavel til Skydsens Befordring for de Reysende fra Byen, som til den i Byen og Forstæderne forefaldende Kiørsel. Derimod tilstædes ingen herefter at nedsætte sig eller uden for Byen og Vognmændene til Fornærmelse for Betaling at bortleye Heste og Vogne, dog Møllerne og Blege-Folk hermed ey formeent at føre til og fra Møllerne og Blege-Dammene, hvad enhvers Næring kan vedkomme, ey heller nogen betaget at betiene sig af egne Heste og Vogne udi hvad han til eget Brug fornødiger; men Bønder og andre Uberettigede er det aldeles forbuden, det være sig under Paaskud af Laan eller Leye uden Betaling, at giøre nogen Slags Føring, Kiørsel eller Skyds enten for een eller anden, dog forbydes ingen Husbond ved egne Bønder at lade kiøre til og fra Byen, hvad han til eget Brug og Nytte fornøden eragter, ey heller skal det være Forældre, Sødskende, Børn og de der lige med dem kan ansees, formeent at være hinanden behielpelig med al Slags Kiørsel; men alle andre maae ey udlaane, mindre bortleye, sine Heste til nogen Skyds og Kiørsel, til Ind- eller Udlosning for Skibe, som enten ligge ved Bryggerne eller paa Fiorden, indtil saadan Distance fra Byen, som til Linden. De Skibe som ligge uden for denne Strækning i Fiorden, staaer det enhver frit for at besørge indlad og udlosset, af hvem de vil og kan dertil antage. De som besøge offentlige Markeder er det fremdeles uformeent at leye hvem de best kan forenes med, til at frembringe Læssene til Markeds-Pladserne; men naar i lige Begivenhed Skyds udfordres enten til Husbondens eller Tienernes Befordring, da skal Vognmændene allerne dertil være berettigede, og Vedkommende, som herimod befindes at handle, skal med den udi første Articul foreskrevne Straf til Vognmands-Lauget ansees. Endelig og i Henseende til den Kiørsel, som en eller anden af Jndvaanerne, der haver Lykker paa Byens Mark og ey selv holder Heste, fornødiger til Pløyning, Jndhøstning eller Avlingens Frembringelse til Byen, staar det enhver frit for at lade forrette ved hvem eller hvilke de derom kunde forenes, uden Hinder eller Tiltale af Vedkommende Hvorimod den Giødsel, som fra Byen om Sommeren eller Vinteren paa Vogn eller Slæde udføres til Lykkerne, bør Vognmændene være berettigede til at frembringe med forsvarlig Læs for den Betaling som i den herefter følgende Taxt fastsættes, men kan og vil de ikke paa Vedkommendes Forlangende og idet længste 2 Timer derefter fremsende Heste, Kiørselen at forrette, staar det enhver frit for at antage hvem som dertil vil lade sig bruge. (Fortsettelse følger.)