Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-21
Det Budskab, som Præsidenten for de Nordamerikanske Fristater Hr. Monroeoverleverede den 2de Decbr. til begge Husene i Kongressen er vel nu blevet meddeelt i de udenlandske Blade; men endnu kun i Fragmenter, og da man ønsker at levere et saa høist vigtig Stats dokument i sin heele Udstrækning i dette Blad, saa bliver her foreløbigen kun meddeelt et kort Resultat deraf. Præsidenten skildrer Unionens Tilstand, som at være i høi Grad blomstrende. Nationens Cultur og Folkemængdens Tilvært gaaer fremad med store Skridt. Jndkomsterne dække Udgifterne mere end tilstrækkeligt; Agerdyrkningen, Handelen, Manufakturene og Haandteringerne blomstre. Mangehaande ere de Berørelser, hvori Unionen staaer med de udenlandske Magter; nogle af de Underhandlinger som disse have givet Anledning til ere bragte til Ende, andre fortsættes endnu. Vi ville blot her anføre: at den vigtige Qvæstion angaaende Nordvestkysten af Nordamerika er bleven bragt tilende ved en Overeenskomst, der er bleven afsluttet i St. Petersborg, og som skal blive forelagt Senatet til Ratisication. Det hedder i Budskabet: at Hs. Majestæt Keiseren af Rusland har ved denne Leilighed forholdet sig paa den fortræffeligste Maade. Præsidenten yttrede det Haab, at Portugal vil snart erkiende Brasiliens Uafhængighed. Handelsforbindelserne imellem Nordamerika og de Sydamerikanske Stater tage til og ere fordeelagtige for begge Sider. En Handelstraktat er bleven afsluttet med Columbien, og en lignende vilde være bleven det med Buenos Ayres, naar ikke Ministeren Rodney var død forinden. Unionens Jndtægter have afvigte Aar udgjort 3 Mill. Dollars meer end Udgifterne. Statsgielden udgjorde i 1817, 123 Mill. Dollars, og udgiør nu kun 79 Millioner og 10 Millioner ere henlagte til det synkende Fond. En directe Landevei skal anlægges fra Vashington til Nyeorleans. Stridigheder finde endnu bestandig Sted med de Jndianske Stammer ved Over=Missisipi; Andre ere fredeligt findede og giøre hurtige Fremskridt til et civiliseret Levnet, Post-Jndtraderne stige bestandigen. Handelen paa Sydhavet vorer idelig. Præsidenten omtalte derpaa med Glæde og Taksigelse at General La Fayette var ankommen til de forenede Stater, og androg paa at der maatte dekreteres ham en Belønning, som kunde svare til hans Fortienester af Amerika og det Amerikanske Folks Følelser og Charakteer. Derpaa talte Præsidenten med Agtelse om Grækernes Bestræbelser for at sikkre deres Uafhængighed og sagde derefter: at de Sydamerikanske Stater havde erhvervet sig deres Uafhængighed førend de Nordamerikanske Stater havde erkiendt den. Ved hiine Staters Skjebne har Unionen en stor Jnterresse; men ikke saaledes ved de Krige, som kunne finde Sted i Europa, da Ligevægten, imellem de Europæiske Stater, Vægtskaalen maae saa helde paa hvilken Side den vil, ikke kan berøre Nordamerika. Elleve nye Stater ere blevne optagne i Unionen (?) Folkemængden i alle Staterne tiltager paa en overordentlig Maade. Præsidenten anbefaler at der bliver anlagt en Militair Post ved Udløbet af Columbia=Floden paa Kysterne af Sydhavet. Han raader til at opfordre de Jndianske Stammer, som boe inden for de forenede Staters Grændser og modsætte sig Civilisationen, at de skulle udvandre til Distrikterne imellem de klip pefulde Bierge og Mexico. Efter endnu til Slutningen at have udkastet et Blik over de forenede Staters lykkelige og blomstrende Tilstand, anbefalede han Marinens Forøgelse og Udvidelsen af Fortificationen paa Kysterne for at betrygge Statens Vel. Han sluttede endelig saa Budskab med nogle Ord, hvori han berørede at det var det sidste Budskab som han vilde komme til at overlevere; det giorde et stort Jndtryk paa alle Tilhørerne.