JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-04-10
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er indkommen: J Christens rette og ubedragelige Vey til Himmelen, Friderich Werner. Den faaes sammesteds til Kiøbs for 5 Mk. Tuld Sogn, i Bodermanland paa Rekarne, den 2 Mart. Landshøvdingen og Commandeuren af Nordstierne Orden gen Grave Øiese havde ladet kalde Sognmændene af denne Meenighed sammen til Sogne Stevne i Sogne Stuen den 15de sidstleden, hvor da ogsaa bemeldte Græve indfande sig efter bivaanet Gudstieneste i Kirken. Han betegnede da først sin fuldkommen Fornøyelse over Sognemændenes i Alhvindelighed beviiste Omsorg for at opfylde de Pligter, som paaligge dem i Følge den ved Jord Nansagningen 1764 strafne og stadfæstede Forening med Øster- og Vester Rekarla Herreder, til en vis By Ordning; hvilket sees af de af Sognets Oldermand indgivne Specificationer og Deret in ser. Han erklærede dernæst, at han maatte i Besynderlig hed med megen Opmærksomhed og Behag ansee den uskatte agte Bondes i Paaskartorv, Jon Pærsons udviiste Duelig hed, da han paa 2 Aars Tid har, ved sit lille Torv, oplagt 31 Favner got stærkt Steengierde. Til Tegn paa den Fornøyelse, som han befandt over en saa kjendelig Flittighed, samt for at opmuntre andre til lige berømmelig Duelighed, overgav han offentlig til bemeldte Bonde en ForæPring af et Sølv-Bæger, vog 10 Lod, med den Jndskrift paa Svenske Af Græve Niels Breske, Landsharding Sodermanland, foræret Banden Jon Persson, for udviiste Find ved Landhuusholdningen Aar 1767. Derpaa opmuntrede Landshovdingen Sognmændene til noye at efterleve den vedtagne Bye Ordning; og i sær at legge Vind paa lod Plantningen, ved nu værende og immer tiltagende Mangel paa Skove i Sognet. Sluttelig formanede hanSognemændene til en sand Gudefrygt, hviken legger den kerste Grund til alt Gor, og Velsignelse til Landmandens Fedende. Herhos kan ogsaa erindres, at Landshovdingen, har paa adskillige Steder her i Rekarne uddeelt saadanne homuntrende Belønninger; og at paa 2 Aar, siden Bye Ordningen blev vedtaget, er aleene i Øster-Rekarne Herret lagt 3127 Favner Steenglænde; hvilket alt, og flere gode holdnings Anstalter, geraader til Beviis paa LandsJordingens Omhu for Landets Beste og Velfærd.
Berlingske Tidende, 1767-04-10
Til Efterretning for samtlige Creditorer saavel inden som uden rige, som, efter min udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender under 16de an, 60 givne Natification, hos mig have meldet sig med sine Gields Beviser og Fordringer efter afg. Capitaine Georg Stein Kalckrent, meddeles herved: at Skiftet efter ham allerede er foretaget af Sorenskriveren udi Jnderens Fogderie her i Tronhiems Stift, Sr. Peder Rosted, og at saavel den til Regimentet opsendte Arve Capital efter Capitainens Fader, hvoraf, efterat Regimentets Fordringer ere fradragne, overbliver 1036 Rdlr. 25 St., men endog samtlige for mig anmeldte Fordringer, beløbende 3539 Rdlr. 39. Sk. og dertil hørende Brevskaber ere, imod Qvittering, overleverede til bemeldte Sorenskriver Rosted, til hvilken enhver desangaaende herefter behager at addressere sig. Øye ved Tronhiem, den 20de Mart. 1767. C. H. von Krogh., Kammerherre og Oberst over det Nordenfieldske Dragon-Regiment. Den civile Skifte-Forvalter udi Sundhordlehns Fogderie og Bergens Stift i Norge, lader herved i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post-Dage efter hinanden bekiendtgiøre: at Enke-Frue af forhen afg. Just Philler von Richelien, bestalte Obrist-Lieutenant ved det 2det Wegertehnske National Jnfanterie-Regiment, Lovise von Klenon, er sidstleden 28de December i sin Boepæl paa Gaarden Elden under Foyens Tinglaug beliggende, ved Døden afgangen, og hendes efterladte Stervboe strax taget under lovlig Registering og Forsegling; og som af Vedkommende er angivet, at en Son ved Navn Georg Wilhelm von Richelien, omtrent for 20 Aar siden skal være reyst udenlands, og ey fra ham i berørte Tid haft Brev eller nogen Underretning; saa vorder bemeldte Georg Wilhelm von Richelien herved, siden Stervboet ey taaler kovbefalelig Proclama, indkaldet, om han endnu er i Live, at møde eller mode lade, inden den i Loven foreskrevne Tid, Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelses Dato, paa Skifte Forvalterens Gaard Millie udi SchaanevigsPræstegield; Ligesaa vorder herved indkaldet Stervboets Credi og Deditorer, at mode eller møde lade i det seeneste til ovenmeldte Tid, de første at betale hvad de til Stervboet kan være pligtige, og de sidste at legitimere deres Fordringers Rigtighed, da enhver efter sin Fordrings Beskaffenhed og Ødets Tilstand skal skee den Ret Lov og Billighed medfører. Millie Gaard, den 14de Februar. 1767. A. Hesselberg.
Berlingske Tidende, 1767-04-10
Foruden den Publication som skeer ved Ober-Retterne paa at fornødne Steder i Danmark og Norge, lader vi og herved publicere udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage: at de Messieurs Rasmus og Jens Fischer, Borgere til Schien og Handelsmænd i Porsgrund, have seet sig nødsagede til at opgive deres Effecter og Eiendomme, under Opbud for deres Creditorer, og da vi allerede have begyndt med Registering og Vurdering til deres Effecters deste Udbringende ved Auction; saa indkaldes herved fornævnte Opgiveres Debi og Creditorer inden og uden Riget, saavel til Lividation at indfinde sig inden Lovens foreskrevne Tid, som til derefter at yde eller nyde hvad enhver efter Omstændighederne kan vedkomme, og kan Anmældelsen skee hos mig Niels Lindegaard i Graaden ved Schien, eller hos mig Henrich Beraareen i Porsgrund pr. Brevig, da een hvers Tarv skal blive lagttaget ved Boets Behandling, som lov følgelig skal skee; hvorfore enhver advares at indfinde sig saa betimelig at Behandlingen kan naae Endskab inden den Tid Forordningen af 18de Novembr. 1757, udi 1ste Articul allernaadigst besaler. Porsgrund, den 14de Mart. 1767. H. Berngreen. N. Lindegaard.
Berlingske Tidende, 1767-04-10
Da Mad. Abigaa Maria sal. Rector Wølners efterladte Enke er her paa Berg Staden Kongsberg i Norge ved Døden afgangen uden Livs Arvinger, hvis Efterladenskab en allene strax efterAnmeldning er taget under Registrering, samt Vurdering skeet, til paafølgende Auction; saa lader den Geistlige Skifte Ret udi Kongsbergs Provstie (efterdi Boets Omstændigheder ikke formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste herved 3de Gange efter hinanden indkalde udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Tidender, baade forbemeldte Mad. Wøllners Credie og Debitorer, samt hendes Arvinger, som efter den skeer Anmeldelse skal være Madame Dorothe Rebecca Sal. Fyhn Kiøbenhavn, Friderie Normanns umyndige Søn paa Friderichshald, foruden den i StervBoet bestudende Søster Mad. Kruse og J. Holtz Fyrster Schinnæs udi Radals Præstegield i Kongsberg Provstie i Aggershuus Stift, hvilken sidste dog allerede udi forgangen Aar har fraskrevet sig al Arv, at indfinde sig inden den Tid kaven foreskriver; Skulle nogen vilde indsende noget, da bliver samme af mig Peter Henrich Wolff, Provst for Kongsbergs Provstie og Dansk Sogne-Præst paa Berg Staden, imodtaget ved addreffe til Kongsberg Post Contoir. Kongsberg, den 24de Mart. 1767. Ved Skiftet efter afgangne Elen Cathrine Christians DatteLygting, Wolter Jensen Smeds Hustrue paa Berg-Staden Kongsberg, er iblant andre Arvinger anmeldet en Søster ved Navn Johanne Helv Lykting, Enke efter Ole Bron, som boede under Kylling Gods i Jylland; men da intet fra hende er for Skifte Retter fremkommen, saa bliver hiin hermed indvarslet at lade modtage den hende ved det sluttede Skibe tilfaldne Arv 25 Rdlr. 83 og tre sterdeendeel Sk., imod lovlig Aftald. Ligeledes bekiendtgiøres: af Arne Andersen Kobberslagers Hustrue, Jnger Jørgens DatteSchielderup, er hendød, og hendes efterladte Boes Lod belshende til 18 Rdlr. 6 og en halv Sk.; om hendes Arvinger har ingen anden Kundskab været at erholde, end at hun selv i levende Lide har berettet, at hun havde en Moder-Søster i Nærheden ved Kragerøe, denne, eller hvem som maatte være fornævnte afgangne Kones ret te Arvinger, indvarstes derfore inden lovlig Tid, at legitimere sk. og modtage Arven, eller i vidrig Fald tilregne sig selv at deraf 2 dende Skade. Kongsberg, den 27de Mart. 1767. C. F. Bar Byefoged og Klosteforvalter.
Berlingske Tidende, 1767-04-10
Byefogden i Laurvigen Børre Strøm tilkiendegiver, at Laurits Panch Crondahl, efter kort Tieneste hos Hans Høy-Grævelige Excellence Hr. Græv Danneschjold Laurmig, er ved Døden afgangen, og anmoder Debt og Creditorer at indfinde sig, de første med Betaling og de sidste med lorgyldige Beviser hos ham i Laarvigen inden den Tid Loven foreskriver. Da af det Delmenhorstikke gevordne Jnfanterie Regimente Ho Capitain Johan Christian Width Natten imellem den 31te Marts og 1ste April a. c. paa en grusom Maade i sin Seng ved 8 Blessara er bleven myrdet og bragt af Dage af Foureren Johann GottirielMorell, fød i Leipzig i Sachsen, 20 Aar gammel, af maadelig Statur, 2 Stellandske Alen og 17 Tommer høy, meget vel udseende, rund og særdeles rødladende af Ansigtet, mørkebrunt Haar, blaa Øyne, smal af Skuldre og maadelig stærk af Benene, er et ter Formodende iklæd en Officeer Mundering med hvid UnderfoerPallie Rabatter og Opslager med Sølv Balletter, vid Vest, som Been Klæder eller og en rød Sartout, maaskee og en grøn Klæ ning, og af sin Opasser Johan Martin Stud, fød Würtenberg, 26 Aar gammel, liden af Statur, maaer og mørkladen af Ansigt, blaa Øyne, sort Haar, smal af Skuldre og Been, for modentlig iklædet grønt Livree med gule Opsager og gule Snorer, eller og en gammel rød Sartout; Forbemeldte ade Mordere, som benge ere af det Delmenhorstygevordene og den ombragte Hr. Capitains Compagnie, haver strax taget Flugten, og saavidt man endnu veed, med sig taget for omtrent 1000 Rdlrs. Mardie, Hr. Capitammen tilhørende, Pretiosa, Guld, Sølv og Penge; der formodes og, at Foureren Morell haver en Afskeed at forevise fra det Norske Liv Regiment for Premier Lieutenant Johan Christ. Widt da det dog saa ikke mangler dem paa Penge, kan og formodes, at de have tilkiøbt sig andre Klæder; thi ombedes alle og enhver, som forbemeldte Mordere maatte forekomme, at de dennem anbeckertil Regimentet leverer, eller og Regiments Chefen Hr. KammerHerre og Oberst von Trølle i Kiøbenhavn Anholdelsen at tilmælde. hvorimod alle paagaaende Omkostninger saavel som en Douceutil Anholderen kan ventes erlagt. Kiøbenhavn, den 3 April 1767.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Cadix, den 17de Februari. Vores Konges Ambassadeur hos Reiseren af Marocco, a og den Maroccanske hiemreysende Ambassadeur, ginge en 14de under Seyl herfra af Teman, paa adskillige der bestemte Fregatter. Paa samme Fregatter vare om hord vores Konges Foræringer til Keiseren, nemlig 285 arker, hvilke som Slaver sendes hiem igien, 3 (forhen be hevne) Telter, adskillige Casser med Guld og Sølv=Broder, Skarlagen og andre sine Klædes Vahre, Porcelsiner, Cristaller, Glas, Chocolade, Sadler, Bidseler, andet riigt Heste Tøy, Bølser med Guld og Sølv indat, 6 Par Pistoler, hvoraf det ene Par garneret med manter og andre Stene, 2 Biørne Han og Hun, 80 Fande af adskillig Art.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Den 20de Februari. Det Danske Compagnieskib Cophin Magdalen den 28de Jan, og de Svenske ditoDribe Adolph Friderich og Louisa Ulrica ginge den 16de dstl. under Seyl herfra af China. Erkebispen af Ma bille, som drager hen at antage sit Erkebispedom, med hans følgeskab, har ganget med bemeldte Svenske Skibe.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Constantinopel, den 3die Februarii. Den 19de sidstl. Bleve Capitain Pacha eller Stor-Amiram. Jntendanten for Arsenalet, og Capitainen for Mari den afsatte. Den første, efterat han havde siddet 5 Dage ungen, blev forviist til Jrihos, og er det at formode, at hans Hoved vorder derfra sendet hid tilbage, og udsat tilfentlig Skændsel. En forhen værende Stats-Secretair, me nu ingen Tieneste havde, er imidlertid udnævnet til ViJ Amtral. – Den 26de om Aftenen kom her Jld løs set ved Seraillet, hvorudover Storsultanen strax befalede i nedrive endeel af samme, og at redde alle Cancellie Paadrerne: Jmidlertid fortærede Jlden henved 200 Huse.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Den 30te Kl. 5 Efterm. havde vi atter et haardt Jordskælv, hvorpaa, 1 Time efter, fulgte et svagere Stød.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Den 16de Febr. Man begynder nu her at tvivle om Rigtigheden med det Forliig, som for nogen Tid siden blev Berettet at skulle været indgaaet med Georgierne. Jmidlertid holdes alt hvad som i denne Sag forhandles og gaaer for; meget hemmelig.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Rom, den 21de Februarii. J Betragtning af den almindelige Korn-Mangel som hersker i Jtalien, og i sær udi Kirke-Staten, har Paven overalt i Kirke-Staten tilladt at ade Kiød og Melk imedens Fasten. – Vores Hof anseer med Mishag de af Hoffet i Parma kundgjorte Forordninger angaaende de Geistliges Friheder. Efter Pavens Befaling arbeydes for nærværende Tid paa at oversætte et Portugisisk Skrift, forfattet af Hr. Pereira, om Biskoppernes Myndighed imedens at Forstaaelsen imellem den Portugisiske Kirke og den hell. Stoel var afbrudt. De Anmærkninger, som en Cappeiner har føyet til samme Skrift, synes endnu langt haardere end Striftet selv. Naar det vorder oversat, skal den hell. Kongregation undersøge det, og man tvivler ikke paa at det jo da vil blive fordømt.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Venedig, den 20de Februarii. Denne Republikes Deputerede gave den 17de hujus Hertugen af Würtemberg en Tidsfordriv af en Tyr-Fægtning paa Pladsen St. Marcus, 48 Masker, i Engelske, Spanske, Schweitzerske og Ungerske Dragter, drillede og udmattede Tyrene imedens at Hunde hidsede dem. Siden indfunde sig 2 Personer, som afhugge 6 Tyre-Hovederne, hvert med et eneste Hug. En anden Person fløy langs et Reeb, som var trokken fra Spidsen af St. Marci Klokke-Taarn til Grunden af St. Geminten=Kirke. Slutningen skeete med 3 Tyre, paa hvilke Fyrværkerier vare anbragte, samt med andre Jld Machiner; hvorpaa gaves et prægtigt Taffel. Tilskuernes Antal ved denne Fægtning har beløbet sig over de 20000 Personer. – Den K. K. Ambassadeur her har den Ære at have bemeldte Hertug til Taffels engang ugentlig, til hvilket Taffel tillige indbydes at den Adel, som her opholder sig.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Genua, den 8de Martii. Da Republiken var bleven erkyndiget om at 600 Mand Corser havde gjort Landgang paa Øen Capraya, sendede den strax en Pinke og 2 store Felouker derhen, med Tropper og Levnetsmidler. Men denne Undsætning kunne ikke komme ind i Havnen ved Øen, saasom Corsicanerne havde besat Jndløbet med Kanoner. Regieringen har derpaa sendet andre 3 Galerer, 4 Pinker og 5 Felouker derhen, under Raadsherre Pinelli Anførsel; men man veed endnu ikke omde have bedre trænget igiennem. Corsicanerne holde Fortet paa Øen indsluttet: og det er formodentlig at det snart maa give sig, naar det ingen hastig Undsætning bekommer. Den 14de Martii. Man har bekommet den Efterretning, at den Forstærkning, som under Raadsherre Pinelli Anførsel blev sendet til Capraja, var den 7de ankommen i Sigte af samme Øe, men kunne ikke lande der, eller give Fortet mindste Undsætning. Breve fra Bonisaciomelde, at Corsicanerne have nu og paa en Miil nærmer sig til samme Stad, og at der var største Aarsag til at befrygte, at de agtede at indsperre den, som er slet forsynet med alting.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Livorno, den 18de Martii. Fra Søen haves den Beretning, at fra Fortet paa Øen Caprana vayer Corsicansk Flag; og at den Gennesiske Garnison sammesteds er gjort til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Madrit, den 16de Februarii. Man forsikrer, at vores Hof har med det Maroccanske indganget et Offensiv-Forbund imod Regieringen i Algier, saa at Keiseren af Marocco vil lade en talriig Armee rykke imod Algier paa samme Tid, da 22 Spanske Krigskibe, 2 Chebekker og 2 Bombardeer-Galiother skulle bloquere Havnen til Søes. Og synes det, at de til Ferrol og til de Spanske Fæstninger i Africa affærdigede Ordres flyde af ovenmeldte Forbund.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Den 17de Martii. J Carthagen arbeydes flittig paa den Escadres Udrustning, hvilken er bestemt til at fuldføre indbyrdes Anslag med Keiserens af Marocco Armee, under Keiserens egen Anførsel.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Warschau, den 28de Martii. For faa Dage siden havde den Russisk Keiserl. Ambassadeur, Fyrste Repnin, Privat-Audience hos Kongen, da han overleverede Hs. Majest. en ny Erklæring i Sagen angaaende Disidenterne. – Den Confoederation, som bemeldte Disidentere i Thorn have sluttet den 20de hujus, har Hoffet erfaret med Forundring: Den bestaaer 260 adelige Personer i det mindske; og de Pohlsk Preussiske Stæder Thorn, Danzig og Elbing have slaaet sig til den. Det første Hs. Majest. Kongen erfver at saadant var i Glæring, opdrog Han Sine Ministere, at anbefale alle Raadsherrer, og Embedsmand af Provincen Preussen, at de havde at anvende alle patriotiske Midler, til at afværge deslige Nor dener, og bevare den indvortes Rolighed. – Fremdelesvides, at en Confoederationimellem de Litthaniske Disidentere er kommen i Stand i Sluct, ja det hedder, at den disidentiske Erkebisp af Mobilew tænker til, med det første at holde en General Kirke-Forsamling. – Jmidlertid har den Deel af de Russiske Tropper som siden Mellem Regieringen have været i Pohlen, hvilken har staaet i Warschau, for nogle Dage siden brækket op under General Soltikow, marcheret af Sochaczew, og har nu rykket ind i Thorn. Den anden Deel, hvilken har standet i Litthauen, har nærmer sig til Slutz.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Stockholm, den 20de Martii. Den under 2den hujus udkomne Kongel. Kundgiørelse og Advarsel til at forekomme usandsærdige Rygters Udbredelsere. tillegger den, som angiver og overbeviser nogen at have skan dig talt eller skrevet imod de paa sidste Rigsdag forsamlede Rigets Stænder, en Belønning paa 6000 Daler KobbermDen 30te Martii. Den 26de sidstl. gave Deres §. Majestæter og Høyheder Audience til den Russisk Keiserl. Kammerjunker Patemkin, som af sit Hof er hidsendt at complimentere hørbemeldte Kongel. Personer i Anledning af Kronprinsens og Kronprincessens Formæling. J Kra af den K. Bevilling om Tryk-Friheden, vorde alle Vog rings-Protocoller, holdene saavel i Hs. K. Ms. Raad Kammer Aarene 1760 og 1766, som i den K. Swea Hol Ret 1766, udi den mærkværdige Religions-Sag imod Dog, Ruthstrøm, tillige med alle Sagen vedkommende Jndlæg Beviis og Acter, udgivne i Trykken. – Majoren ved det Søndre Skaanske Regiment Rytterie, Ridder af SverdsOrdenen, Hølger Anders Resenkrantz, og Baronesse Fi ken Elconora Stiernstedt, have for kort siden indgaaet 22 teskab med hinanden. – Da Rigets Stænders SecreUtskot den 4de October forrige Aar har forehaft den Man rie om den inddeelte Armee (Land eller Lægds-Milicen) i Hest og Fods, og derved tilskyndet en og anden Forbedring har det til Slutning saaledes udladt sig om den samme: "O hvad angaaer Jnddeelings Værket i sig selv, da har SecreUrskottet derom yttret: At ligesom det med rette er at ansee for en af de dyrebareste Prydelser i Hs. K. M. Krone, i Betragtning af den mærkelige Styrke, som Rigets Forsvars Værk har deraf, saa anholdt Secrete Ulskottet i Underdanighed, først og for alting, at denne Jndretning manu og fremdeles vorde uforanderlig freedet og bevaret, of det under Straf efter forrige Forordninger for den, som maatte søge paa nogen Maade at rygge den.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Den 6te April. Commissions-Secretair og Chard'Affaires ved det Kongel. Danske Hof, Bengt Faxell, at vorden benaadet med Regierings Raads Navn og Hæder.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
J Gaar anlagtes Sorgen ved det K. Hof paa 8 Dage efter Hs. K. H. Madame la Dauphine af Frankrige. Wexiø er død Kiøbmand Johan Elelund.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Fra Pohlsk Preussen, den 30te Martii. De Russiske Tropper, som fra Egnen ved Warschau bove trækket sig til Thorn, ere sammesteds ankomne den 1826. og 19de hujus, anførte af General Græve Soltikof, hvi ken Anfører, tilligemed et anseeligt Corps Jnfanterie, er forolevne i Staden, og have antaget den af Disideterne der den 20de oprettede Confoederation i Hs. Russisk Keiserl. Majests. Beskyttelse, ligesom og Generaler har udtrykkelig tilsagt de Pohlsk Preussiske Stæder, som have slaaet sig til bemeldte Confoederation, samme Beskyttelse. – Den Kongel. Preussiske Minister i Warschau, Hr. Benøit, har der i disse Dage overleveret en Erklæring, hvorved Hs. Preussiske Majestæt billige Confoederationen, af Dissidenterne, og foreslaaer en overordennig Rigsdag, saa det at den indvortes Tvedragts Jld, som mulmer i ken, maatte paa den vorde udslukket; tilkiendegivende sehos paa ny, at Hs. Majest. er fuldkommen enig med et Russisk Keiserl. Hof, udi dets Forfatning til at oprettedisidenterne ved deres gamle Herligheder. Woxna Verk, i Helsingland, den 10de Mart. Det er en Pligt, for Efterkommerne at bevore Asminrisen om værdige Medborgeres Hjertelag og Ædelmodighed, m yttrer sig i christelige Jndretninger; J den Betragtning er det, at følgende giøres almindelig bekiendt: Efterat broshandleren i Stockholm, Friderich Otto Beman, har rieden Aar, paa sin Bekostning, ved dette Vark ladet bygge et vel indrettet Skole-Huus, hvor Verkets Børn hede at undervise i deres Christendom og andre tienlige rykker, har han videre hensat 10000 Daler Kobbermtspital, af hvis aarl. Renter 500 Daler ere anslagne til Hr. Løn for en Skolemester, og 100 Daler til Bøgers indkjøb for Skole Børnene. Denne Jndretning tog sin begyndelse i sidstleden November, strax efter Kronprinsens hemaling, til Asmindelse af hvilken, den til Deels var skeet.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Fra Grændserne af Schweitz, den 27de Febr. J Genf hersker immer største Rolighed og Stilhed, saa en Fremmed, som ellers intet vidste om Usamdrægtigheene der, skulle ikke mærke det ringeste dertil af udvortes bevægelser og Samtaler. J Solothurn have Mæglerne rede for nogle Dage siden aabnet en Sammenkomst, og de længes nu efter at see dens Udfald. Jmidlertid har han det Haab, at Sagen ikke skal komme til større Yder hed, men at endnu Udvey skal findes til mindeligt Billæg.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Fra det tydske Rige, den 2den Martii. Det Rygte som har udspredet sig i Bayern, som om Resionen der var i nogen Slags Fare, som enten ville geraade en stor Forandring, eller vel gav Aarsag til at befrygte gus ganske Undergang, hvilket Rygte at dæmpe, Churfyren har udgivet en skarp Erklæring den 16de Jan, sidstl., det uden Tvivl avlet af Hs. Durchis. Tænkemaade i Hen ende til de geistlige Friheder, af de gjorte Jndskrænkelsen, Henseende til Gaver og Testamenteringer til Klostere, hvelsom af Procedurens Afskaffelse i Henseende til Signere Manere, samt til alt hvad Overtroe havde paafundet og Port udi den Materie.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Danzig, den 21de Martii. Alle Protestantiske Adelsmænd af Pohlsk Preussen, som holde sig her i Staden, have i denne Uge reyst til Thorn, at bivaane en almindelig Forsamling af Disidenterne, at forene sig ved Confoederation imod den, som af de Roman Catholske Medborgere, efter Geistlighedens Jnd delse, er indganget imod dem. Disse Adelsmænd have ses Betientere og Følgeskab vel bevæbnede; ogsaa i øvrige s saa gade Anstalter giorte, at man ingenlunde tvivler a 10 Confoederationen skal vorde vel og fredsommelig delset, og at de Confoederende skal vorde forsvarede udi res Rettigheder ved de Russiske Troppers Hielp, hvilke nede ere paa Marchen til det Antal af 16 til 20000 Mand: Dette Corps overgaaer Kronens Troppers Styrke, og er saaledes noksom tilstrækkeligt, kan desuden paa kort Tid vorde forstærket, saafremt at nogen hidindtil ubevidste Potentat ville tage sig det Catholske Partie anCurhavn, den 8de April.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
J disse Dage og i Dag ere 10 Skibe fra Hamborg og 2 fra Altona gangne ud fra Elben, af Grønland.
Berlingske Tidende, 1767-04-13
Wiborg, den 9de April. J Gaar bleve ordinerede her i Domkirken af hans Høyærværdighed Hr. Biskop Woldiche. Jens Østeengaard, Sognepræst til Liime Meenighed i Rødding Herred i Salling, og Niels Nysom, Capellan pro Persona til Nibe og Woxlew Meenigheder i Hornum Herred i Wiborg Stift.