JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
5. Haandbog for Mødre eller Grundsætninger og Børnenes første Opdragelse, af Dr. Hahnemann. Med et Tittel kobber. 3 Mk. 6. Bidrag til Laugenes Historie, af Prof. Gamborg, 24 s. 7. Fortællinger af Doro Caro, oversatte ved J. K. Høst, 2 Mk. 12 s. 8. Siri Brahe, eller de Nysgierrige, et Skuespil af Kong Gustav 111, 2 Mk. 9. Over det Holsteenske Livegenskabs skadelige Indflydelse paa Velstand, Oplysning og Moralitæt, 1 Mk. 10 s. 10. Om Aarsagerne til Bondens sieldne Kirkegang, 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
11. Blandinger eller en Samling af smaae Afhandlinger a. No. 125, 26 s. 12. Er det gavnligt eller skadeligt at Ungdommen saa hyppige anbringes til Studeringer, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
13. Tanker om Liturgiens Forbedring i Danmark, ved Birch, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
14. Betænkninger over Dr. Bastholms Tanker om den geistlige Stand, 12 s. 15. Erindring til alle Mødre, som deres Børns Sundhed, ligger paa Hierte, 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
16. Prof. Olufsens bekonomiske Annaler, 125 Hefte. Aargangen koster 3 Rd. paa Trykp. og 4 Rd. paa Skrivpapiir, som betales qvartaliter. 17. Philosophisk Repertorium, 1ste Hefte bestaaende af 13 Numere, 3 Mk. 18. Collets Bedømmelse af Birkners Bog om Trykkefriheden. Andet Oplag, 24 s. 19. Tanker om Feiden mellem Patrioterne Riegels og Colbiørnsen, 4 s. 20. Forsøg til en Undersøgelse om, hvorvidt Rettergangen Danmark kan forkortes, af Vice=Landsdommer Jørgensen, 6 sk. 21. En dansk Borgers P. M. til Hs. K. H. Kronprindsen. Publicitæt og Skrivefrihed angaaende, 8 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
22. Betragtninger over Oplysning og Fordomme ved Dr. Fleischer, 12 s. 23. Religionsedikket, et Lystspil i 5 Optoge, 2 Mk. 4 s. 24. Viktorine, eller at giøre Got bringer Renter, Lystspil i 4 Akter af Schrøder, 2 Mk. 2 s. 25. Tvende Jndtrædelses=Prædikener af L. N. Fallesen, 1 Mk. 2 s. 26. Haandbog for dem som ei ere Hestelæger, 1 Mk., paa Skrivpapir 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
27. Tandstikkere, Perlekrandse og Tankeringe. Nytaarsgave 1798, 1 Mk. 28. Gynæologie, eller over Møedom, Samleie og Ægteskab, 1ste Deel med 2 Kobbere, 1 Rdlr. 29. Kants Theorie af den reenmoralske Religion, oversat af Kandidat Limkilde, 2 Mk. 30, O. Heimeran Flammings Liv og Levnet, 1ste Deel, 5 Mk. 31. Der Wunderbare, von K. Reichlin, 1 Rd. geheftet. 32. Ueber den Einslus der Leidenschaften, von Baronin Stal von Holstein, 1 Rd. 1 Mk. geheftet. 33. Blatter ans dem Archiv der Toleranz und Intoleranz, 1 Rdlr. geheft. 34, Ueber den Englischen Nationalkredit, 3 Mk. geheft. 35. Konrad, ein komischer Roman, mit Kupfer, 5 Mk. geheft. 36. Anekdoten ans Katharina 11, Paul und seiner Familie Privatleben, 5 Mk. ach. 37. Bagatellen romantischen Jnnhalts. Mit Kupsern, 1 Rdlr. geheft. 38. Gemalde der Schlaveren und Leibeigenschaft in den Herzogthumern Schleswig und Holstein, 3 Mk. 39. Nothige Unterricht fur Hypochondristen von Dr. J. C. Tode, 28 s. 40, Neue danische Grammatik for Deutsche, von demselben, 5 Mk. 41. Die algemeine Heilkunde, von demselbem, 5 Mk. 42. Argtneymittellehre oder Materia medien, von demselbem. 3 Rdlr. 43. Von dem Perkinismus over den Metalnadeln des Dr. Perkins in Nordamerika. Mit einem Kupfer 28 s. (Denne Bog handler om det nye Middel, at kurere Gigt, Podagra a. med Metalnaale.) 44. Dr. Adlers Predigten durchs gange Jahr. 2 Bande, 14 Mk. 45. Jella oder das Morlachische Madchen. 2 Theile, 1 Rd. 3 Mk. 46. M. C. Bruuns Tale om Meningsfrihed, 12 s. 47. See og Døm, eller Lutheranernes Troesbekiendelse ved Siden af den Fornufttroendes, 6 s. 48, Fremtidens Skaal af Sveistrup, 10 sk. 49. Haab om Kapitelstaxten, 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
50. Jndlæg til Høiesteret m.m., af Vice=Landsdommer Jørgensen, 6 s. 51. Opfordring til at standse den tiltagende Uorden mellem Hovedstadens Tienestepiger, 6 s. 52. Klausens Valg= og Tiltrædelsesprædiken, 12 s. 53. Horatii opera omnia, Pars sma, 3 Mk., hvoraf den ene Mk. er Prænumeration. 54. Suum cusque. Til mine Medborgere fra P. A. Heiberg, 1 Mk. 55. Audiatur & aftera pars af Prof. Olsen, 20 sk. 56. Nok en Dosis om det hollandske Dokument og Notarii Publici Embedet, 12 s. 37. En Bog af Heiberg til Svar paa Audlatur & altera pars, 38. Nogle Politiske Spørgsmaal til Prof. G. H. Olsen fra et frit Publikun, 6 s. 39. Beviis at en monarkisk Regiering ikke er forbunden at bortgive Embeder efter de Søgendes Duelighed, af M.C. Bruun, 10 sk. 60. Wedels Samlinger og Agerdyrkning og Landvæsen, 2 Dele, 2 Rd. 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
61. Wedels Oekonomisk patriotiske Afhandlinger, der kan faaes særskilt med en nye Titel eller som 5te Deel til Samlingerne med 5 Mk. 8 s. 62. Alphaberisk Register over Wedels Samlinger, 12 s. 63. Bahrdts naturlige Religions=Katekismus 13 Mk. 64. Prof. Wilse om de Norske Præsters Ansvar, heft. 2 Mk. 4 65. Efterretning om det sidste Udbrud af Vesuv, 1 Mk. 2 s. 66. Veiledning til at bygge Huse af Jord, m. K. 1 Mk. 67. The vicar of Vakefield, indb. 3 Mk. 8 s. 68. Reimari Forskrivter, og Lynilds Afledning, 1 Mk. 8 sk. 69. Condorcet om den menneskelige Aands Fremskridt, 2 Mk. 8 s. 70, Gumal og Lina, en Historie for Ungdommen til Fornøielse og Nytte, 3 Mk. 12 s. 71. Rochows Menneske=Katekismus, 10 sk. 72. Physikalsk Bibliothek for 1795, 1796 og 1797 inclusive Aargangen koster 3 Rdlr. 73. Den nyeste Bondepraktika af A. F. Just, heftet 12 s. med Omslag 14 s. 74. Afhandling om de i Danmark voxende Pilearter og deres rette Dyrkningsmaade, af samme, 12 s. 75. Hele Svineavlen, eller om Svinenes Rygt, Pleie og Behandling m.v., af Dr. Gotthardt, 1 Mk. 76. Jydernes Ven, et Maanedskrivt, første Aargang, eller 12 Hefter, a 18 s., er 2 Rdlr. 24 s. 77. Hæderminde over Jyden Niels Ebbesen. Andet forøgede Oplag med Kobber, 28 sk. 78. Religion, en Mennes et magtpaaliggende Sag, af Spalding. Oversat af Limkilde, 24 s. 79. Haandbog i Moralen for Ungdommen, af S. Hempel, 2 Mk. 80, Mennestet, en Journal af blandet Jndhold, 1ste Hefte, 2 Mk., paa Postp. 2 Mk. 8 s. 81. Saa kaldet Reqvisition fra C. Jversen til S. Hempel 8, Komp., med fornøden Oplysning, 12 s. 82. C. Jversen for Publikums Domstoel, af S. Hempel, 1 Mk. 83. Maneren, en Under=Historie af L. Flammenberg, 1 Rd. paa Postp. 1 Rd. 1 Mk. 8 s. 84. Fyens Stifts Adresse=Komtoirs Aviser for 1797, 1 Rd. 35. Enken og Ridehesten, Kommedie i 1 Art, 1 Mk. 86. Skandinapisk Museum, ved et Selskab, 1ste Bind 1 Rd. 37. Bahrdts Haandbog i Moralen for Borgerstanden, 2 Dele, 5 Mk. 88. Sammes: Hvad ere symbolske Bøger, 1 Mk. 8s. 89. Bahrdts Sokratiske Samtaler, indb. 5 Mk. 8 s. 90, Theehaventures of Telemachuus indb. 5 Mk. 12 s. 91. Horazii Oder, Breve og Digtekonst, indb. 3 M. 8 s. 92. Bibliothek for Physik, 1ste = 4de Hefte for 1798. Heftet 93. Wedels Tilskuer for Landvæsenet, 1ste og 2det Hefte, a 24 s. 94. Rochows Materialier a., indb. 8 s. 95. Om den nye Kirke=Ugende i Slesvig, 1 Mk. 96. Prof. Jorlins Kiøkken og Urtehave, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
97. Prof. Parrots Beskrivelse om en Sparsomheds Kakkelovn, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-14
98. En dansk Borgers Tanker om Danmarks nærværende Politik, 10 sk. 99. Historie om Hypolitus, 4 Mk. 100. Edmund, en Ridderhistorie, 3 Mk. 101. Thomas Kenbrok, 24 s. 102. Lunds Beskrivelse over Øre Tellemarken i Norge, 5 Mk. 103. Clausens Undersøgelse og Amerikas Opdagelse, 2 Mk. 104. Sædelære for Landsbyefolk, 20 sk. 105. Efterretning om Brødre=Unitetet, 3 Mk. 106. Dr. Schobelt om den halve Hovedpine, 20 sk. 107. Aristoteles om Digtekunsteen, 24 s. 108. Bruuns Rimerier, 4 Mk. 8 s. 109. Sacontale, eller den uheldige Ring, 5 Mk. 110. Fieldings Historie og Joseph Andres, indb. 1 Rd. 111. Redningsanstalter for Druknede, indb. 2 Mk. 10 s. 112. Om Mavekrampe, dens Aarsager og Helbredelse, af Dr. Schlutter, 2 Mk. 12 s. 113. Tydsk Sproglære for Danske ved K. G. Reisler, Fierde meget forøgede og forandrede Oplag, 1 Rd. 114. Den Kritiske Filosostes vigtigste Sandheder for Uindbiede, ved Kiesewetter, med Tillægget til samme, 4 Mk. 4 s. 115. Til Publikum fra Forfatteren af nok en Dosis, af C. F. Primon, i Anledning af Heibergs udkomne Bog, 8 s. 116. J Anledning af : et Par foreløbige Ord til mine Medborgere, især i Kiøbenhavn, af G. H. Olsen fra Recensenten i Litteraturbladene, 4 s. 117. Spøgelserne. Korte Fortællinger af Sandhedens Rige, ved S. C. Wagener, 1ste Deel 1 Rd. 8 s. heftet. 118. William Pitts Sygdom, Død og Jordefærd, samt gruelige Gienfærd, og sidste Villie og Testammente, 14 s. 119. Om Meningsfrihed, en Skiærv paa Fædrelandets Alter, 10 sk. 120. Den politiske Histories Oversigt, første Deel (Nylig udkommet hos Hr. A. F. Just i Viborg.) 20 sk. heftet. 121. Fortælling er af A. F. Just. Første Bind i 4 Hefter (indeholdende Holger Laxmands Historie, en komist Fortælling). 1 Rd. 122. Liden Underjordisk Urtebog, forfattet af Niels den Anden, Søn af Niels Klim den store, Solens Gesandt a. 1. udgiven af en Botanikens Ven, 28 s. heftet. 123. Neue deutsche Dramaturgie. Mit Kupfern 8 Mk. 8 s. 124. Forsoningen, Skuespil 15 After af Kotzebue. Over jat ved Hr. Jnstrukteur Schwarz, og bestemt til at opføres første Gang paa det Odenselske National=Theater, den 1ste Octbr. 1798, 2 Mk. Endvidere faaes paa Adressecomtoiret. Trykte Mandtals= og Af= og Tilgangs=Lifter. 2 s. Arket. Dito Connossementer, 4 s. Arket. Visitbilletter af diverse Sorter og Couleurer. Kobberstykker, saavel sorte som illuminerede, til billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Franzoserne i Jerland. Den lille Haandfuld franske Tropper er dog, imod al Forventning, trængt frem til Castlebax, og har derefter en mordisk Trækning slaget den engelske General Lak er den 27de f. M. og fratage ham 6 Kanoner. Den Londoner, Hoftidende føier endnu til denne Beretning, at de ogsaa vare rykkede frem til Tuam (i Grevskabet Galwar). Dog haabede man snart at høre og et afgiørende Slag, da det vilde stride imod Naturens Orden, om Lord Cornmallis, som nærmer sig dem med 13000 Md., ikke vil lære dem at overgive sig. Paalidelige Efterretninger om denne Sag har man endnu ikke flere. Det øvrige er, ligesom sidst, usikre Privatberetninger. En Skipper som den 4de d. var seilet fra Dublin, har overbragt den Tidende til Engelland, at Vicekongen, har angrebet og slaget Fienden, derpaa omringet ham og taget alle Mand fangne. Breve fra Dublin melde ogsaa, at Franzoserne havde tilbudet at overgive sig, naar man tillige, vilde betragte de Jerlændere, der vare stødte til dem, som Franzoser; men dette skulde være dem veene afslaaet. Midlertid, var denne vigtige Efterretning endnu den syvende Septomber ikke stadfæskeet ved nogen overordentlig Hofberet. ning i London. J Fægtningen ved Castlebar skulle Franzoserne have mistet 80 Md. Cen betydelig Deel af et saa lidet Antal 1). De fangne engelske Officerer have de skikket tilbage. De 3 Fregatter, som overførte Landgangsstropperne, bleve forfulgte paa Veien af 4 engelske Fregatter, ja der siges endog, at en af dem alt var taget og indbragt til Cors. Den Franske Leir skal ellers have en stærk Post ved Castlebar, da den dækkes baade til høire og venstre Side og i Ryggen af Søer, Floder og Bierge, saa den allene kan angribes fra den Side som vender imod Tuam. Paa Slagteqvæg lide de ingen Mangel. Det kommer nu kun an paa, hvad enten hiint Nederlag vil blive bekræftet, eller det er sandt, som Rygtet siger, at over 6000 Rebeller ere løbne over til Fienden. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Den Kongelige Ammestiebill, som gielder for Insurgenterne, med Undtagelse af Hovedmændene, gik den 29de f. M. igjennem i det Jrlandske Parlament. For, Sheridan, Enskyne d. fl. staae endog Fare for at komme i Uleilighed, for det gode Vidnesbyrd, de i Engelland offentlig aflagde til Os Connors Fordeel, da det nu er beviist i Jerland(hvorhen han blev bragt som Arrestant til nye Undersøgelse),at han har været et af Hovedhiulene i Rebellionen. Denne O Connor har ellers med sine andre Medfængelede i de Jor landske Aviser ladet alle de Beretninger, som ere udspredte om Opdagelser af Jnsurrektionens Anledningsc., som de skulle have gjort, erklære for falske; hvilken Bekiendtgiørelse meget har opirret Parlamentsherrerne, der kaldte den en Pasqvil paa Parlamentet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
I Hoftidenden læses nu en Slags Krigserklæring af Engelland imod alle de Lande i Jtalien, som i nogen Maade ere afhængige af Franzoserne, og i Særdeleshed imod den Liguriske og Rommerske Republik. Den franske Fregat Decade, paa 36 Kanoner, og et bevæbnet Nationalskib, Neptunne, paa 20 Kanoner og med 342 Mand Besætning, ere begge opbragte, det første til Plymouth, og det sidste til Cork.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Saa krigerske Udsigterne med Keiseren, Rusland, Neapel, Nordamerika og Porten end ere, saa har man dog endnu stedse det beste Haab til at oprette den gode Forstaaelse igien med de to sidste Stater. Dette bestyrkes end ydermeere derved, at Descortes er udnævnt til Ambassadeur ved Porten, en Mand, som man holder fortrinlig skikket til denne Post, og som alt har staaet som første republikanske Gesandt hos Porten. Jndtil den 5te Septbr. havde Direktoriet endnu ikke gjort mindste officielle Bekiendtgiørelse om Buonapartes Tog. Projektet og Priissagernes Behandling har atter været for i 500 Raadet; men endnu blev intet afgjort. Den Deputerede Genissieur paastod ved denne Leilighed, at han vidste af Erfaring, fra den Tid han saa i Tribunalet, at Engellænderne lode komme hele Pakker af Passer fra de nen Strale Lande, for at uddeele samme blant deres Søefarende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
- Uagtet Direktorial=Partiet endnu har Overhaand i begge Raadene, vil man dog bemærke, at Oppositions=Partiet hvis Øiemmed er at befrie sig fra Direktoriets Formynderskab, og indskrænke dets alt for store Magt siden den 4de Septbr. f.A., bliver daglig stærkere baade i Antal og Indflydelse. Af de nærværende Direktorer skal især Lareveillere være yndet, og efter ham Treilhaard og Merlin. Derimod vil man beskylde Barras, denne Revolutionens første Kiempe, for Uvirksomhed, Vellyst, Ødselhed og Egennytte. Reubell skal dog endnu være bleven meere forhadt. Hvis denne Skildring, støttede sig paa Sandheden, vilde uden Tvivl Spiren alt være lagt til en nye Revolution imellem Regieringslemmerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Den 4de d. blev den første Aarsdag paa den sidste Revolution, hvori Carnot, Barthelemy, Pichegru a. a. vare Offeret, høitideligholdt med stor Pragt og Værdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Jtalien. De liguriske Clichianere gaae nu saa vidt, at der i det lovgivende Korps er foreslaaet at sætte Direktorerne i Arrest men naar det kommer til et Udbrud, ville Franzoserne ventelig slaae sig til de Sidstes Partie og knække Hines Mod. General Brune har medbragt den befaling at Freden med Sardinien nu skal sluttes i Majland. Samme General har og saa forbudt den Cisalpinske Republik at føre Krig imod Lufta. J Majland har den franske Kommandant ladet en Klub lukke, for at hindre visse Engelske og Neapolitanske A. gentere fra, at ophidse Gemytterne ved deres Taller. Krigen mellem Frankerig og Neapel synes næsten uundgaaelig efterat Kongen af Neapel i et mærkværdigt Edikt har erklæret, at alle Jndividuer i hans Stater ere fødte Soldater, som ere forbundne til at gribe Vaaben for den hellige Katholske Religion, Kronen a. Hs. Majestæt tilbyder selv, at opofre sit allerdyrebareste Liv for a) Religionen, b) Monar. kiet og c) Fædrelandet. Midlertid vil alting komme an paa det Viener=Hof. Det er heller ingen gode Tegn, at den franske Gesandt har reklammeret et Skib med mange Effecte(der først blev taget af en barbarisk Korsar, og derpaa igien frataget denne af et Neapolitansk Krigskib), men har, efter Forlydende, faaer et ugunstigt Svar. Ligesaa chikane res de franske Skibe som komme fra Malta af Vicekongen paa Sicilien, ved at paalægge dem overflødig Quarantaine, ja der skal endog være skeet nogle Flinteskud paa de Deputerede. som desaarsag kom i Land. Den franske Gesandt i Neapel har ogsaa prottesteret over, at man tilstædte den Nelsonske Flaade Adgang til Siciliens Havne. Med den sidste Post. koureer ankom slet ingen Breve fra Neapel til Florenz. Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Rigsdeputationen giver sig nu god Tid, hvilket den saa meget meere kan, siden dog intet Skridt af den har nogen Gyldighed, førend den Keiserlige Befuldmægtigede har givet sit Minde dertil. Den har desaarsag besluttet, at fremlægge Underhandlingernes hele nærværende Forfatning for Rigsdagen i Regensburg. De udspredte Rygter, om at Franzoserne havde giennembrudt Demarkationslinien, vare trængte frem imod det Osnabrückske a., vare rigtig nok ganske uden Grund. - Nu hedder det, at Engelland har tilbudt Huset Østerrig Subsidier for 50,000 Md., at der i Alt vil kommes 100,000 Russer til Tydskland, og at Keiserlige Officerer alt vare afsendte, for at føre dem igiennem de Keiserlige Lande til deres Bestemmelse. Saaledes snakker man ogsaa allerede igien om, at opbyde Jnsurrektionen i Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Blandede Efterretninger. Frankerig. Engellænderne have taget den udnævnte Konsul i Palermo i Sicilien paa Veien dertil, og et Postskib, som var afgaaet fra Toulon. Det sidste kastede alle sine Depescher ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
J Brussel har man arretteret en giennemreisende Officeer af en neutral Magt, som foregav, at han i sit Hofs Ærinde var beordret til Paris, fordi man ikke fandt hans Passe i behørig Orden. En Portugiser, som ogsaa var i stor Mig tanke for Rænkemagerier, tog Gift ind, da han erfarede at han skulde hæftes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Festen den 4de d. blev holdt med ualmindelig Høitidelighed. Paa Martispladsen, hvor de 4 Direktorer (Reubel, er, som bekiendt, syg) under en henrivende Symsonie toge Plads paa et Amfiteater foran Fædrelandets Alter, stod en prægtig Obelisk med de 2 Jndskrivter: "ierde September, Retfærdighedens og Naadens Dag, og Folkets Vel er den høieste Lov. Det første var en Lovtale, det sidste en Apologie paa bemeldte Revolutionsdag. Neden under Obelisken saae man Kongedommets og Hierarkiets knuste Attributer med Jndskrivt: "Vee den, som vilde reise disse Ruiner igien Dernæst saae man ogsaa Retfærdighedens og Naadens Figurer, af hvilke den sidste faldt den første Armene og pegede henimod Vestindien, med Underskrivt. De sammensvore sig imod Frankerig, de skulle ikke leve længer i dets Skiød. Frihedens og Seierens Gudinder savnedes ikke heller, med Underskrivt: "Franzosernes troe Kammerater. Foran Obelisken stod en Figur ganske allene, som var et Sindbillede paa det politiske Hyklerie. Denne, som var Hovedfiguren ved Festeen, holdt Konstitutionen af 1795 foran sig i den ene Haand, og i den anden, som den holdt paa Ryggen, havde den Dolke og Lænker. Direktorerne, Ministrene og Generalstaben nærmede sig denne Figur, reev den Konstitutions bogen af Haanden, og har den i Trium til Fædrelandets Alter. En Generalsalve af Skytset forkyndte denne Seier over det politiske Hyklerie, Orchestret spillede vatriotiske Sange a. Planen til denne Fest var lagt af den findrige indenlandske Minister, Francois Neuschateau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Da Buonaparte paa Seiladsen til Egypten trafs Svenske Koffardieskibe, som vare bestemte til Neapel, tillod han dem at opholde sig nogle Dage i en Sardinisk Havn, da han eller maatte have taget dem med sig, for at de ingen Efterretning skulde kunne give Engellænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Nogle Haandværksfolk have i en Kielder i Paris fundet, en Nedgang til en Deel underjordiske Fængsler, som vare omgivne med et Gallerie og forsynede med frygtelige Laase, Her vansmægtede fordum de ulykkelige Slagtoffere for Fanatismen eller Munkenes urene Lyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Rentenererne og Statspensionisterne klynke endnu for Mangel af Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Garnerin vil nu holde sin 12te Luftreise med en gerostatiske Eskadre, eller flere Balloner. En anden Borger agter at stige op i en Lufthallon til Hest. - Skulde Luftseilladsen nogensinde vorde almindelig, blev det vanskeligt at faae Tyve og Bedragere paagrebne Forleden blev ved Paris gjort et vigtigt Experiment. 12 Volontairer satte ved Hielp af en Maskine, som tildeels indsluttede deres Legemer, i kort Tid over Seinefloden, hvor de havde 30 Fod Vand under sig. Midt paa Floden ladte og affyrede de deres Geværer. Foruden Personen kan denne Maskine endnu bære en Vægt af 100 Pund. At gaae paa Vandet er imidlertid ingen nye Opfindelse. Da den fangne Brittiske General Coote forlod Ostende skal han have lovet denne Stad Skadesløsholdelse for det sidste Bombardement. Kan nogen fæste Troe til denne Brittiske Høimodighed
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Jtalien. Som et Sidestykke til den nylig i Livornesmedede Opdigtelse og Buonavartes Nederlag, har man nu igien udspredt, at denne havde frataget Admiral Nelson 5 Linieskibe. Lange Buxer, rundt Haar og andre republikanske Moder, ere nu ogsaa forbudte at bæres i det Toskanske. Tydskland. Staden Basel og adskillige til Frick. thalen stødende Schweitzer=Landsbyer have alt i nogle Dage været besatte med 2 franske Halvbrigader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Viener=Breve melde endnu bestemt fra Konstantinopel, at man der endnu i Augustmaaned ventede 12 Russiske Linie. skibe fra det Sorte Hav hvilke i Forening med den Tyrkiske Flaade skulde seile til Archipelagus og støde til den Engelske Flaade i Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Tyrkiet. Fra Salonichi skrives, at samtlige Tyrkiske Havne=Kommandanter i det Middellandske Hav have faaet en Storherlig befaling, at de intet fransk Krigs= eller Koffardieskib maae lade løbe ind i Havnene, men skulle vise samme tilbage med Kanonerne, og seqvestrere al Fransk Eiendom. Dette Firman er, efter Orientalsk Skib, forfattet i meget heftige Udtryk. Derimod er en bevæbnet fransk Korvet indløbet til Ragusa, hvis Kapitain har ved Regieringen forlangt et Laan ar 160,000 Daler, og derfor tilbudt Øen Corfu som Underpant. Man troer virkelig at Laanet tilveiebringes; imidlertid er hele Tildragelsen berettet den tyrkiske Keiser som Republikens Skytsherre. Stormufti (Religionens og Lovenes Overhoved hos Tyrkerne) har raadet Storherren, i disse betænkelige Tider at giøre en Procession til Mecca, for igien at ophielpe dette forfaldne Sted, da Vantroen begynder at nægte dets Underkraft, Engelland. Den 1sted. var en almindelig Embargeanordnet i alle engelske Havne, som dog alt igien er ophævet. Den rette Aarsag veed Ingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Den af Franzoserne fangne Biskop i Jerland roser i et Brev deres artige Behandling; desforuden skriver han, at de betale Alting rigtig hvad de kiøbe, og synes at have mange Engelske Guineer hos sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
At de Franske Fregatter, som overbragte Landgangsstropperne til Jerland, alt vare udløbne for 8 Uger siden, da Rebellionen i dette Land var størst, men havde maattet giøre en Omve lige til Neufoundland, for at undgaae de Engelske Krigskibe, har ingen Rimelighed, da det ikke er saa længe siden den lille Eskadre løb ud fra Rochelle. Den 4de d. fattedes i London 3 Hamborger=Poste, og Ordet gik, at en Paketbaad var optaget af en fransk Kaper. J Engelland betragtes Eftertryk ligesom ethvert andet Tyverie, da en Forfatters Eiendoms=Ret til sit Værk ogsaa er grundet i den naturlige billighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-17
Helvetisk Republik, Urolighederne i Kantoner ne Schwyt og Stanz ophørte, saasnart General Schauenburg truede af at komme med sine Tropper, og 4 Deputerede fra det første Sted have alt bedet det Helpetiske Direktorium, om Forladelse. Denne blev dem da ogsaa skiænket, imod at de udlevere deres Anførere.