Politivennen, 1801-01-01
Om Diligenserne. Meget har været udspredt imod Diligenserne, som det sædvarlig skeer mod alt Nyt og Bedret dette Rygte har nu endelig maattet vige for Erfaring. Det maae tilstaaes, at Diligenserne støde mindre end de sædvanlige Rullevogne, foruden at de yde Læ og Tørre. Midlertid har man dog ikke, ved at tilstaae, at Diligensernes Anskaffelse er en Forbedring, ogsaa tilstaaet, at Diligenserne have alle de Fuldkommenheder de burde have, eller at man ikke kunde have endnu bedre Befordring, end med den bedste Diligense af dette Slags. Det første, som støder, er Maaden hvorpaa man stiger op, da man maae, for at komme til de bageste Sæder, skræve over de forreste, hvorved man ikke altid kan undgaae at tilsmudse baade Sæder og de derpaa Siddende med sit Fodtøj, foruden at et saadant Manøvre er højst ubehageligt for kpindelige Rejsende. Jeg veed ikke hvorfor der ej, ligesaagodt paa Diligensen som paa en anden Vogn, kunde anbringes Døre paa Sidernet en Ting man endogsaa har paa de Hønsehuse man i Tydskland rejser i. Og hvorfor har man ikke gjort Midten af ethvert Sæde løst, hvorved Passagen inde i Diligensen vilde være blevet meget magelig? Endelig kunde man ogsaa have en løs Ryglæning ved hver Bænk. Dette var en Bekvemmelighed, som vilde være de Rejsende, især de svage og aldrende overmaade kjærkommen. Ogsaa vil disse løse Ryglæninger, som de i Midten aabnende Sæder og Sidedørene kunne endnu indrettes paa de to Diligenser, Postamtet har, og det for meget ubetydelige Penge. Ved nye byggende Diligenser, hvis de skulle være af samme Art, bør gjøres sikker Regning paa, at disse her angivne tre Forbedringer anbringes. Men naar, som man bør vente, ikke allene Fyen, Lolland, Jylland, Slesvig og de andre Provinser skulle have Diligenser men ogsaa Sjælland fleret hvi skulde man da ikke foretrække en fuldkomnere Art for den ufuldkomnere? hvi skulde man ikke heller ville have den franske end den nordamerikanske Diligense? Franskmændenes er en før, stor, lav og bred Karet, vel foret, som oftest med ForBagog Midt-Sæde. Hvert Sæde kan rumme tre Personer. Den midterste Bænk, har igjen i sin Midte et løst Stykke til at tage op, naar de, som have Sæde bag i, skulle ind eller ud. Ligeledes har den til Ryglæning en udstoppet Læderpølse, som kan tages af eller befæstes efter Tykke. Vinduerne paa Karetdørene ere kun smaae, men derimod have de bagerst Siddende paa begge Sider ogsaa to smaae Vinduer, som baade yde dem Udsigt, og, naar behøves, frisk Luft. Kareten har store Lommer til Passagerernes Bekvemmelighed, og desuden under Loftet et løst Lærret, eller saa kaldet Filet, hvor man kan lægge Hatte, Bøger, Strikkepunge eller desl. op. Den forreste Deel af Kareten danner en Skæse med eet Sæde, til tre Personer, og kaldes Kaleschent her har Konduktøren og de Passagerer, der ikke ville betale hvad Karetens Sæder koste, deres Pladser. Denne Kalesche kommunicerer, ved et Vindue, med det Inderste af Kareten, dog raader Karetpasagererne derfor, ved et Gardin, som er anbragt indenfor. Ovenpaa Kareten er indrettet som en stor firkantet Kurv, og kunne her de Passagerer, der endog finde Kaleschen for dyr, tage Plads. Dette Sæde, der er stort nok til 6 Personer kaldes la Vache eller Koent men dog har Franskmændenes vittige Høslighed et bedre Navn dertil, nemlig L' imperiale eller Thronen. Naar der ikke er Passagerer i Thronen, kan der være Gods, og kan dette da ved en Læderpresenning holdes tørt. Det rette Sted til de Rejsendes Tøj er ellers bag paa. Paa sagareien staaer nemlig en uhyre Panier ener Kurv, og oven paa denne seer man tidt fire fem Kufferter befæstede med Lænker, skjøndt de fleste Franskmænd rejse blot med en Vadsæk. At Hjul, Arler o.s. v. ere stærke er overflødigt at anmærke. Jeg vil blot føje til, at man sidder ulige bedre og mageligere i disse stedse i Trav farende Diligenser, end i vore.