JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
J Skriftet: Notices sur la litterature & les beaux arts en Snede, par Marianne d'Ehren strøm, Stockholm 1826, omtales og Pilo, ganske efter hin Mindetale.)De forenede Stater af Rio de la Plata Et Værk, som er udkommet i London under Titel: An account, historical, political and statistical of the united provinces of Rio de i Plata, with an appendix, concerning the usurpation of Monte Video, by the portuguese anbrasilian goveruments – translated from the Spanish. 1825. 8, med et Chart og med Grundplan af Buenosayres hører blandt de vigtigste og interessanteste til Kundskab om de nye sydamerikanske Stater, baade ved den halvofficielle Charakter, det har, og ved den Indflydelse, det havde paa en europæisk Stats (Storbrittanniens) Politik i Henseende til de sydamerikanske Stater. Det indeholder en statistisk Beskrivelse over de forenede Stater af Rio de la Plata, og blev, da den brittiske Commissair Hr. Woodbine Parish var sendt til Buenos=Ayres, for at undersøge bemeldte Staters Tilstand, meddeelt ham af Don YguaciNunnez, første Secretair ved Ministeriet for de udenlandske Anliggender, for at afgives til den brittiske Regjering. Da denne strax efter besluttede sig til at erkjende Buenos Ayres's Uafhængighed, saa lader det sig antage, at dette Skrift har havt en ikke ubetydelig Andeel i denne saa vigtige Begivenhed. En fransk Udgave er siden udkommen, som er at foretrække, fordi den indeholder Altstykker og Tillæg, indtil Aaret 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
En Oversigt af de Aarsager, som medførte Revolutionen af Buenos Ayres og de øvrige forhen spanske Colonier i Amerika, synes overflødig da Aarsagerne ere temmeligen indlysende. Amerikanerne bleve nemlig overmaade slet regjerede af Fremmede, af Spaniere; Folket ønskede Forbedringer. Enkelte, som ved Aands Fortrin eller Rigdomme, eller andre Fortrin vare i den Stilling, at kunne betræde en Ærgjerrighedens Bane, ønskede at see denne aabnet, og at kunne komme til Regjeringen i Spaniernes Sted; – den Forlegenhed, hvori Napoleon satte Moderlandet, de Feil, som af Regentskabet, af Centraljuntaen og af Cortes bleve begaaede, alt dette gav Amerikanerne Leilighed og Midler i Hænde til at hand overeensstemmende med længe nærede Ønsker, og at løsrive sig fra Moderlandet. Jntet kan velvære unyttigere end at undersøge, om de havde get dertil, eller ikke, nok er det Jndvaanerne i det forrige spanske Vicekongerige Buenos Ayres regjeredde sig selv fra Aaret 1812, eller blev i det ringeste regieret af deres egne Landsmænd, og det eneste Spørgsmaal, som derved kan have en praktisk Jnteresse, er, om de regjeres bedre end forhen af Spanierne? Efterat det statsretlige Baand var sønderrevet, som forbandt hint Lands forskjellige Bestanddele indbyrdes, og med Spanien, tildrog sig, hvad ej kunde undgaaes, de enkelte Provindser løsreve sig fra hinanden, og fra den forrige Hovedstad Buenos Ayres med den samme Ret, og temmeligen nær af samme Grunde, som havde fremkaldt Løsrivelsen fra Spanien. Paa Uafhængighedskrigen fulgte en ikke mindre blodig Borgerkrig, da det ved Oprettelsen af et nyt statsretligt Forhold imellem de forskjellige Provindser og Stæder var fremfor alt først nødvendigt at blive enig om de factiske Forhold, hvorpaa samme skulde bero, og det kunde man ej blive. En mæglende Dommer manglede, og man gjorde praktiske Forsøg, – endeligen kom man 1820 til den stiltiende Overeenskomst, gjensides at betragte Staterne som aldeles uafhængige, for at nu hver Provinds, hver Stad, hver Bestanddeel af det forrige Vicekongerige, der troede at kunne bestaae for sig selv, kunde ordne sine egne indre Anliggender, og læge Krigens Saar. Borgerkrigen ophørte nu for største Delen; hver af de betydeligere Stæder regjerede sig selv efter det System, som det stærkeste Parti fandt hensigtsmæssigt. Buenos=Ayres skildres nu af Hr. Nunnez at have foregaaet de andre Provindser med det bedste Exempel han fremsætter de Forandringer og Forbedringer som fra 1821 til 1824 i Staden og Landet Bue, nos Ayres foregik, og som især maa tilskrives Ministeren for de udenlandske Anliggender, Don Bernardino Rivadivia; dette udgjør den største og vigtigste Deel af Hr. Nunnes's Skrift. De Fremskridt, Buenos=Ayres gjorde ved de i Spidsen for Bestyrelsen staaende vigtige Mænd af overdentlige Evner, vare indlysende, og dens uimodsigeligen factisk begrundede Primatte blev erkjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
J de andre Provindser havde Lidenskaberne i Tidsløbet tildeels lagt sig, og Foreningen blev nu bevirket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Vi hensætte forte Efterretninger om nogle af de andre Provindser, saaledes som de i Skriftet opgives. Montevideo havde, førend Revolutionen, en Befolkning af 60 til 70,000 Mennesker, siden 40 til 50,000, hvoraf de 10,000 i Staden. Jndvaanernes Hovedbeskjæftigelse er Qvægavl; Udførslerne: Talg, Huder, saltet Oxekjød. Græs gangene ere fortræffelige og vandede af utallige Floder og Aaer. Provindsen er skikket til at producere i Overflod alle Arter af Kornvarer. Entre Rios, imellem Parana og Uruguay. 20 til 30,000 Jndvaanere, Qvægavl. Agerdyrkning maa kunne give de største Fordeele. (Staden St. Fe ved Paranaflodens vestlige Bredder.) Cortientes. 50,000 Jndvaanere. Hovedstaden af samme Navn ligger nedenfor Sammenflydningen af Parana og Paraguay. 11 Floder, deriblandt 5 seilbare; mange Søer. Forbindelser til Vands med Buenos Ayres, Paraguay og Overpern. Qvægavl, Tobak, Sukker, Indigo, Pistacier, Bomuld, Cochenille, Kaffe. Hoved Udførsels Artiklerne ere: Skind, Bygningstømmer, fine Træsorter, Salpeter. San Juan. 30 til 35,000 Jndvaanere. Deraf 16 til 20,000 i Staden. Har i nyere Tider, næst Buenos=Ayres og Mendoza, gjort de største Fremskridt. Udførsler, Vin og Brændevin til Buenos=Ayres, Potost, Sta Fr. Qvægavl; især Muldyr. Hvede giver 100 Fold. Oliven. Guldminer i Tacha, 30 til 40 Leguas fra SanJuan. Mendoga. 35,000 Jndvaanere, deraf 15 til 20,000 i Staden. Den Deel af Provindsen, der ligger imellem Rio Diamante og Rio Negro, er bevandet og frugtbar. Udførsler: Vin, Brændevin, tørrede Frugter, Mate eller Paraguay-The, Oxer, Vicunna-Skind. Guldminer ved Udpaata. Cordova. 70 til 80,000 Jndvaanere, deraf 12 til 16,000 i Staden. Qvægavl; lidet Agerbrug; mange seilbare Floder; Udførsler: Huder, Kjød og grove Tøier. Rioja. 20000 Indvaanere. J Staden, kun 3000. Qvægavl. Sølv- og Guldminer ere i Fantamina nyeligen opdagede. Sanct Jago del Estero. 50000 Jndvaanere, af hvilke kun faa i Staden. Mange Jndianere. Meget frugtbar; Landbrug; rug Hvedeavl. Udførsler, grove uldne Tøier, Bygningstømmer. Jernminer. Mange Floder og Søer. Tucuman. 40000 Jndvaanere, 10000 i Staden. Korn, Tobak, Pistacier, Oranger, Qvægavl. Fortræffeligt Skibsbygningstømmer i Overflod, ogsaa fine Træsorter. Catamarca. 35000 Indvaanere; deraf 4500 i Staden, Qvægavl, Muldyr, Bomuld. Salta. 40000 Jndvaanere; deraf 8 til 10000 i Staden. Bygningstømmer; Guld, Sølv, Kobber, Jern, Svovl, Alun, Vitriol. Spor af Tin og Qvægsølv. Qvægavl. Af Muldyr har ofte været en Udførsel af 80000 Stykker til Over peru. Let Forbindelse ved Rio-Vermejo med La Plata. Juiny. 30000 Indvaanere. Udførsler; Muldyr, Hvede, Byg, Mais, Kartofler, Vin, Brændevin, Qvægavl, Guldminer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Den af mig forslaaede Prisopgave vil nu vorde udsat; og jeg vil trøste mig ved det Haab at den Sag, der før af høie og hæderlige, geistlige og verdslige Nationens Lærere, er blevet behandlet og befundet værd at ønske iværksat, fremdeles af Mange vil findes en grundigere Behandling værd, end den, De har ydet den. Gjenfindelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
J een af de smaae tækkelige Byer, som pryde Rhinens Bredder, boede Wolfgang, den raskeste og skjønneste Yngling, som Landsbyen eiede, og Anna, dens qvindelige Smykke. Fra Barns Been havde de elsket hinanden, og de vare nær ved den Tid, da Wolfgang skulde bede Annas Fader om Velsignelsen, da Franskmændene brøde ind i de blomstrende Rhinprovindser, og de ubarmhiertige Hververe toge alle Ynglinge og Mænd fra 17 til 50 Aar, og da Wolfgang var høi, rank og velvoxen, kunde ingen Priis, som hans Forældre bøde for ham, befrie ham for Militsen. Ogsaa den blomstrende Yngling gik med Glæde i Kampen for det betrængte Fødeland. Wolfgang rev sig med blødende Hjerte løs fra sin Elskede; de svore at blive hinanden troe, og derpaa drog den unge Knøs til sit Regiment. Solen forgyldte først Hohenecker=Spidsen, da Alt allerede var i Bevægelse i Landsbyen Pforzheim, for at modtage en Esqvadron Churhessiske Husarer, der nu kom fra Felttoget i Jtalien, Pigerne ventede at favne deres Kjærester, Forældre at gjensee en elsket Søn. Friedbert og Anna stode under de høie Linde, for at see de forbi ilende Krigere. Anna vovede ikke at see paa dem, Wolfgang kunde jo være der. Omsider kom Husarerne, der blev en Lystighed paa dem, som fandt deres Beslægtede og Kjærester; de knebelsbartede Hussarer sprang af Hestene og sank i deres Elskedes Arme, og vandrede saa Haand i Haand til det bekjendte Fædrenehuus. Wolfgang studsede ved ikke at finde Anna, og ilede til hendes Huus. Han faldt hende om Halsen, og overøste hende med Kjærtegn. Anna forblev kold ved hans Kiærtegn, syntes forskrækket over hans forhuggede Ansigt, og sagde ganske fremmed til ham: Ei see velkommen Wolfgang, Friedbert stod der, og beed sig i Tænderne, endelig sagde han, hvad vil I med denne Pige, hun er alt længe min." Erdet sandt, sagde Wolfgang blegnende, er det sandt, Anna?" Anna blev snart bleg, snart rød, og stammede endelig, jeg troede, du var død, og Friedbert rev hende afsted med sig. Der stod Wolfgang overladt til sin grændseløse Fortvivlelse; allerede klirrede Sablen, der skulde ende hans Smerte, da Foragt og Stolthed, indtog den største Plads i hans Hjerte. Fra nu af var han mørk og kold, og ilede atter ud forat søge Døden i de meest morderiske Træfninger; men ingen Kugle traf hans Hjerte, ingen Bajonnet eller Klinge rammede ham; Døden undveg ham, kun Æren hentede han. Omsider kom Fred og Wolffgang fik sin Afskeed, som Ritmester, med Ordenen pour le merite. Kun i Spanien rasede Krigen, derhen tyede Wolfgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Oberst Wolfgang opholdt sig paa sit prægtige Slot ved Burgos, for at udhvile sig efter Krigens Møisommeligheder. Dog længe varede ikke Freden, over Pyrenæerne styrtede atter franske Colonner. J Spidsen for sine brave Officierer ilede Wolfgang atter i Striden. J Biergene ved 2 traf de paa en Hob Franske og Tyd skee. Kun 100 Tydskere formaaede Wolfgang at redde fra Spaniernes Blodtørst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Efter Træfningen gaaer Wolfgang om paa Valpladsen, for om muligt at redde de ulykkelige Landsmænd, som maaskee blot vare haardt saarede. En Qvindestemme overrasker ham, han studser, forfølger Lyden, og finder omsider en Kone i en dyb Fieldkløft, og en Dreng liggende ved hendes Bryst. Hun vaandede sig ynkeligen og fortalte ham paa Tydsk, at hun at en Spanier var styrtet ned i Kløften, hun havde jammerligen forstødt sig, og var næsten halvdød af Tørst. Wolfgang hialp hende op og bad hende at følge sig til Leiren. Wolfgang var underlig tilmode, en sær Tanke om at det var Anna fra Pfortzheim gjennemkrydsede hans Siel. Hun kunde umulig gjenkjende ham, da Græmmelse havde furet hans Pande og en dyb Alvorlighed laae over hans Ansigt. Han bad hende sidde ned og fortælle sin Historie. Hun begyndte: Jeg er Datter af en Linnedvæver, fra Landsbyen Pforzheim i Storhertugdømmet Baden. Allerede fra min Barndom elskede jeg Wolfgang, Byens skjønneste Yngling, og han elskede mig igjen. O Gud, det var lykkelige Dage. Allerede nærmede sig den Dag, da Wolfgang vilde aabenbare sin Kjærlighed for min Fader, da Krigen med Frankrige brød ud. Wolfgang blev taget til Husar, han maatte drage i Felten. Jeg var utrøstelig; men vi maatte adskilles. Vi vore hinanden ubrødelig Troskab. At jeg holdt den ei. En Yngling ved Friedbert beilede til mig; min Fader var ikke imod dette Partie, men jeg afslog ethvert Tilbud, da jeg erindrede min Eed. Man sagde falskeligen, at Wolfgang var død. Jeg var utrøstelig, omsider overvandt Friedbert enhver Betænkelighed – jeg blev hans Kjæreste. Da hendte det sig, at Wolfgang uformodentlig kom hjem, og fandt mig i Friedberts Arme. Han troede mig troe og overøste mig med Kjærtegn, som jeg lode være ubesvarede; hans Ansigt syntes mig vanziret af de mange Hug, og hans skjønne Pande var spaltet. Jeg kastede mig i Friedberts Arme og Wolfgang saae jeg ei mere. Omsider blev jeg gift med Friedbert. Han blev sendt til Frankrige, og jeg fulgte ham, da mine Forældre vare døde, ogsaa hid. Her blev han da fanget i denne Træfning, og saa fandt De mig, ædle Herre. Rørt tog Wolfgang Annas Haand, og sagde blidt, idet han strøg Haaret af Panden og pegede paa Arret: kjender du mig ikke Anna?" O Gud Wolfgang, skre Anna, og sank uvilkaarlig for hans Fødder. Men Wolfgang reiste hende op, omfavnede hende og sagde: "Anna, jeg tilgiver dig, du feilede, du skal atter vorde lykkelig med din Fried bert. Wolfgang udvirkede hans Løsladelse. Han blev Forvalter paa Wolfsgangs Gods, og Wolfgang, som fra den Tid af tabte sin til Menneskehad grændsende Alvorlighed, ægtede en vakker Spamolerinde, og levede lykkelig med hende i mange Aar. Anna overlevede Wolfgang, og bekrandser endnu daglig hans Grav. (N. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Blandede Efterretninger. Dr. A. H. Niemeyer leverer i sin Reise en Skildring af den engelske Boghandel, der opvækker Forbauselse. Uhyre Summer, siger han, anvendes paa literaire Entrepriser. Naar hos os Classikerne beqvemme sig til Lommeformat hører der splendid Folio og Qvart til Dagens Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Kunstforeningen for Rhinlandet og Westphalen, som har sit Sæde i Dusseldorf, er d. 23 Jan. f. A. traadt i Virksomhed, og har i sin Spidse Mænd, hvis Navne har i Landet samme gode Klang som i Kunstens Rige, blandt dem Regjeringspræsident v. Pestel, Dr. Kortum, Director W. Schadow, og den aand- og sindrige C. Immermann. Noget derom i Hesperus Nr. 49 og 94.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-13
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Juni 1829. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 151 1/2 152 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 51 1/2 51 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 3/4 86 i Banco. Dito Dito. ........ Nationalbank-Obligationer. 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. ...... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 1051 - i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 3 Mdr. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 61 ½, 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Nyeste Skilderie af øbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 48. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Om den reformeerte Kirke i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Den tydske Menighed har først sine guds tienstlige Timer fra Kl. 8-10; dernæst den franske Menighed fra Kl. 10-12. Om Eftermiddagen den tydske fra 13, den franske 35. Kirken har to tydske Præster og to franske *); hver af dem har sin grundmurede Præsteresidents til fri Beboelse. Af disse ligger den ene i Gothersgaden ved Siden af Kirken, de tre i Aabenraa. Paa Kirkens paa sacra, som ere af Sølv, findes ingen Jndskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
De Reformeertes Privilegier i Danmark findes anførte i Josias Lorcks Kirchen Geschichte 1 B. 1 St. pag. 236 *), dog med det Tillæg at Kong Christian d. 6te har igjen fornyet sin Kongl. Farfaders Ricr., at naar Personer af den lutherske og reformerte Bekjendelse gifte sig med hinanden, da kunne Forældrene lade deres Børn opdrage i hvilken Menighed de ville, naar de ere enige derom. Timerne have været Forandringer underkastede. Bekjendtgjøres stedse i Avisen. **) Nu kun hver Menighed sin Præst. 2) Privilegierne d. 11 Apr. 1685 ere og i Forordnings Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Ved begge Menigheder ere Legater og milde Stiftelser til Kirkens og de Fattiges Bedste. Adskillige Dokumenter og Efterretninger derom bleve ved Jldebranden 1728 forlorne, da samme hverken før, ei heller efter den Tid findes at have, til Givernes Ære og Efterslægtens Nytte, været trykte, og derved reddede fra Forglemmelse. Som besynderlige Velgjørere ved den tydsk reformerte Menighed ihukommes Baron Jselin, Etatsraad v. Hemmert, Etatsraad v. Hurck. Ved den franske Menighed ere ved franske Testamenter gjorte Stiftelser til Kirkens og de Fattiges Bedste af Mad. Meyer, Demoiselle Duplessis, Greve Gyldensteen, og Grevinde, Mademois. Ester Paqvot, Geheimekonferentsraad Demercieres, Hr. Bretonville, Kirkens Segl forestiller et Skib for fulde Seil, med Omskrift: Anchora Spes, Colum Portus. (Haabet er Ankeret, Himlen er Havnen.)Der er i Kirken kun et *) Epitaphium, opsat 1785, forfærdiget af Wiedeweelt. Det bestaaer i en Tavle af hvidt Marmor med en Urne over, og med en Jnscription med forgyldte Bogstaver, af Jndhold, at det er opsat for Marie Magdalena Haste, fød Lafeber, paa Cap de bonne esperance, d. 19 Marts 1758, gift d. 8 Apr. 1780 med Johan Henrik Haste, Capitain i det asiatiske Compagnies Tjeneste, død 25 Febr. 1785. Tavlens Jndfatning er af blaa, guul og hvid Marmor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
De, der have været Præster ved Menighederne, fra deres første Stiftelse, ere: 1. Ved den tydske Menighed. 1. Hr. Johannes Musculus. 2. Hr. Werner Kone. 3. Hr. Jac. Rubken. H. Hr. Conr. Joh. Kersting. H. Hr. Joh. Meyer. 6. Hr. Frantz Gockel Vogelsang. 7. Hr. Joh. Jac. Rind fleisch. 8. Hr. Conr. Jken. J. Hr. Johan Lebrecht Stubenrauch. 10. Hr. Didrich Brummer. Han var forhen Præst i Celle, derefter her, men døde kort efter sin Ansættelse. Han udgav en Samling af geistlige Taler, Sorø 1760, paa tydsk. Lit. Lex.) 11. Hr. Joh. Fr. Wilhelmi døde 1770. 12. Hr. Joh. Henrik Colsman, Det. J Søhelten Olfert Fischer maa og nævnes. **) Nemlig 1785, da Jonge skrev. Theol. (Præst her fra 1770-1790. Om ham see Liter. Lexic. og Borgervennen 2den Aargang Nr. 32). 13. Hr. Dethard ken, Det. Theol. 14. Hr. Johan Gabriel Maurenbrecher, kaldet d. 8 Oct. 1784, døde 1801. (See. Lit. Lex.) 15. Hr. Carl Christ. v. Gehren, kaldet 1790, drog 1806 tilbage til Hessen. (Liter. Lex.) Nu Hr. C. L. H. Hamburger. 2. Ved den franske Menighed. 1. Hr. Philip Mesnard. 2. Hr. Jean de Placette, var Præst her fra 168, til 1711, da han gik til Holland, hvor han døde. (See Lit. Lex. 3. Hr. Le Blanc. L. Hr. de Saint Feriol. 5. Hr. de Loches. 6. Hr. de la Tour. 7. Hr. Martin. 8. Hr. Poul Eyrand. J. Hr. Jean Ferdinand Mourier. 1721, død 1754. (Lit. Lex.) 10. Hr. Pierre Eyrand. 11. Hr. Moise Fred. Mourier 1754; døde 1786. (Lit. Lex.) 12. Hr. Jean Broca. 17831793. (Lit. Lex.) 13. Hr. Ferdin. Louis Mourier, kaldet 1786, d. 8 Dec. 14. Hr. J. Monod. 15. Nu Hr. J. A. Raffard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Den tydsk reformerte Menighed har et Opfostringshuus for 20 Børn af begge Kjøn, beliggende i Aabenraa, og et Hospital i samme Gade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Den franske Menighed har en Skole, hvis Skolehuus er i lille Brøndstræde. (Nemlig da Jonge skrev 1785.) Kirken er aftegnet i Havn, hod. tab. 98. De hemmelighedsfulde Gjester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
(Af det Tydske.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Paa en skjøn Efteraarsdag saae han dem komme, og gaae ud med Geværer over Nakken. De foregave, at de vilde fornøje sig med Sneppejagt, og sagde ham Farvel for en tre Dages Tid. De tre Dage forløb, den fierde med, men Gjesterne kom ikke tilbage. Femtedagen derpaa blev Dulong og hans Nabo urolige og rystede paa Hovederne, og næste Dag meldte han dette betænkelige Tilfælde for Politiet, som lod paa lovlig Maade den forladte Vaaning aabne. Paa Bordet fandt man nu en Seddel af følgende Indhold: Kjære Hr. Vært! Dersom De er lidt bevandret i Historien, veed De sikkert, at Englænderne for omtrent 210 Aar siden besad Calais, hvorfra Hertugen af Guise endeligen fordrev dem, og begegnede dem ligesom Edvard den tredie engang begegnede de Franske, det vil sige: han og dem med Bettelstavene i Hænderne ud af Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
For kort Tid siden vare vi saa hældige, i en Kiste, fuld af Pergamentsbreve, at gjøre den Opdagelse, at en af vore Forfædre havde ejet et stort Huus i Calais paa en Plads, hvor der nu staae tre Huse. Et af disse tre er Deres Huus. Da vor Stamfader maatte flygte nedgrov han sit Guld og Sølv ved Foden af en tyk Muur, som endnu er til ved deres Have. Vi fandt blandt hans Papirer en Tegning, som gav os tilstrækkelig Underretning om Bygningernes og Murens Beliggenhed, fandt lykkeligvis et Vertshuus paa denne for os saa vigtige Plads, logerede os ind hos Dem, undersøgte Alt, og tænkte paa Midler til, uden at gjøre Opsigt, at tage den os med Rette tilkommende Arv i Besiddelse. Paa hvad Maade vi have hævet alle Vanskeligheder og ere komne til Maalet, er Dem bekjendt. Det store Hul og den tomme Jernkiste, som De vil finde i vort Sovekammer under Muren, ere Beviser for at det er lykkedes os. Vi skienke Dem Kisten, raade Dem igjen at fylde Hullet, og for Resten ikke bekymre Dem om os. Al Efterspørgsel vil være forgjeves, da vi har opholdt os hos Dem under, fremmede Navne. Lev vel Værten i den gyldne Elefant stod nu der med aaben Mund. Naboen kom til; begge ligede ned i det dybe Hul, derpaa i den tomme Kiste, saae paa hinanden, og bleve strax efter enige i - disse Folk dog ikke havde været Narre. (Af die Biene, von A. v. Kotzebue.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-16
Endnu Noget om Uldbinderiet i Jylland, og Skovopelskning paa Alheden.