Politivennen, 1802-01-01
Om Viths Øl. Hvad enten Skjødesløshed, eller forsætlig Ondskab, er Skyld i, at mit i Fribrygger Gaarden i Storekongens Gade, med Ejerens Tilladelse, der, den 26 f. M. bryggede Øl af Vindtørret Malt, ikke er bleven saa godt, som det, der i Aptil sidstl. blev krygget i Amaliagaden, af Fribrygger Jakobsen, det veed jeg ikke, og kan nok ikke heller bestemt faae at vide. Men dette veed jeg, at til 14 Tdr. sundt og godt Malt, ruden omtrent 7 Skor. Affalds Rod under Harpen, har jeg betalt for 5 Lp. Brunsvig Humle, 30 Rd. Og for at ville forsikre mig saa vel Svendens som Knegtens Tjenstiver og Flid, til at Øllet skulde blive godt, tilkjendegav jeg Dem forud, at saavel al Gjæren som Nasken (hvilke jeg vidste kunne beregnes til 29 Rd. og derover) skulle være deres. Jeg fik ogsaa Tak derfor; - men tilsidst, da jeg yttrede Mishag, at Øllet ikke var blevet som det burde, fik denne Kompliment! At Gjæren havde de ladet løbe i Rendestenen. De forskjellige Domme, som i disse Dage fældes over dette Øl, bevæge mig til, offentlig at anmelde samme, og for tillige at retfærdiggjore min hele Tænke og Handlemaade deri som oprindelig er: At ville gavne. Nogle sige da! at Øllet er meget godt drikkelig, og smager stærkt af Humle; men fejler ikkun Klarhed; andre, at det smager af Bukkeblade; og atter andre: af Malurt. Jeg maae tilstaae, at være af de førstes Mening, og vil ikke tillade mig Formodning om et saa stygt Bedragerie, som maatte blive Følge af de andres. Nærmere er jeg tilbøjelig at troe, hrad en Brygger selv har sagt mig, neml. at Humlen ikke er spillet nok. Men i hvilket som helst end Aarsagen kan være, at Øllet ikke er blevet det, det burde være; saa tør jeg dog forvente, at ingen fornuftig og fordomsfrie Mand, vil miskjende min gode Hensigt; naar jeg siger her, hvad dog ikke alle tænker sig, at neml. Vindtørret Malts Tilvirkning i alle Danmarks Stater, medfører en Brændebesparelse af nogle Tønder Guld aærlig, foruden, at Nationen fik i Almindelige. hed et bedre og sundere Øl, end det af røgtørret Malt, der mulig kan have physisk Jndflydelse paa Os Nordboers Karakter. Besparelses Beregningen, grunder jeg paa følgende Authores: neml. Schlegels Physiske Statistik, 2den Deel som angiver Folke Antallet i de Danske, Norske Stater, i og uden for Europa, efter Folketællingen af 1759, som den sidste, til cirea 2 1/2 Million Mennesler; og paa Pontoppidans Oekonomiste Balance 1759, at der forbruges til hveri Mennestes Øldrikken, aarl. 1! Tønde Pialt, som udgjør over 3 Millioner og 6 huikier itusilde Tønder; og antager jeg at til hver 120 Tønder Røg Malts Tilvirkning her i Staden, hvor dog Kølleindretningerne ere mere fuldkomne, end paa Landet, medgaae 4 Favne Brænde; saa udfordres over 121,000 Favne Brænde hvilket anslaget efter Middelpris a 5 Rd. beløber aarlig til over 6 Tønder Guld. Vel er det nu saa, at nogle ere mere og mindre Øldrikkere; men naar jeg endog ikkun beregner det halve Antal for det hele saa bliver dog den aarlige Brændesparelse over 60,000 Favne, og til ringeste Værdi, over 3 Tønder Guld: dette, og at det Vindtørrende Malt kan tilvirkes til alle Aarets Tider, men særdeles om For- og Estrraar, forbeholder jig mig nærmere paa anden Tid og Sted at udvikle, og her ikkun giør opmærksom derpaa, som saare vigtigt for det helt. Førend jeg forlader foranstaaende min Retfærdiggjørelse, for det sidste Bryg (da det første derimod var, efter alles Dom, overmaade behagelig i Smag og Syn) da maa jeg anmærke, som jeg først i det Øjeblik jeg skriver dette, er kommet til Kundskab om, af Sagkyndige Mænd her i Staden, hvis Næru gsvej det tilsorn har været at brygge Øl, neml. a) at, forudsat det er af Humle (80 Pd.) det er bittert, da er det de 40 Pd. for meget, om den nok saa godt var spillet, og som har betaget Maltet sin behagelige Sødhed og Styrke, samt des længere vedligeholdt Gjæringen; men hvorimod det, ved Anvendelse til Skibsøl især, vil kunne holde sig, uden at tage Syre, et heelt Aar; og b) at naar det paa Træet bliver liggende urørt endnu i nogen Tid, vil det uden Konst erholde Klarhed. Af de 2de Støb Malt i Julii Maaned, som jeg har foretaget, er endnu tilbage 45 Tønder, og vel conserveret, efter en i disse Dage optaget Syns og Bisigtelses Forretning. Men hvor faaer jeg disse 3de Bryg tilbørlig behandlet? Det er saadan underlig Tyg. at om og en af de 100de Langsbryg grer vilde føje deri, saa maae han ike; og de 2de Fribryggere her er, som maae, de vil ikke. Khavn. den 11 Sept. 1802. J. Vith.