Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-11-16
Slesvigerne maatte da afgjøre, om de helst vilde vende Blikket Syd paa eller Nord paa; ønskeligst var det jo, at Rigets 1 Stænder traadte sammen, og Sprogforskjelligheden vilde her ligesaa lidet kunne lægge nogen afgjørende Hindring iveien, som f. Ex. tidligere i de forenede Nederlande eller nu i Schweitz; sammentraadte end ikke alle 4 Forsamlinger, saa kunde dog indbyrdes Forhandlinger finde Sted gjennem udvalgte Deputationer eller Committeer, saa ofte som almindelige Spørgsmaal kom paa Bane Det andet Hovedpunkt var Valglovens Forandring. Men en Forandring i Valgdistrikterne vilde ikke være nødvendig, naar kun en tilstrækkelig rummelig Sal havdes; jeg tillod mig i den Henseende at paapege Gjen opbyggelsen af Coldinghuus Slot, hvor da vilde kunne haves et beqvemt Samlingsted. Naar derhos Valgbarheden udvidedes udenfor Grundbesiddelsen, vilde Man overalt være opmærksom paa at faae de dygtigste Mænd, som Man i sin Kreds kjendte, til Deputerede, og Præsterne vilde herved paa Landet udentvivl, som patriotiske og retsindige Mænd, faae en gavnlig Jndflydelse. Hvad endelig angaaer Tokammersystemet, seer jeg aldeles ingen Grund til dets Jndførelse. Her, ligesaalidet som i Norge, haves Elementer til et Adelskammer, men alle Forhold tale for Vedligeholdelsen af eet Kammer. Disse Betragtninger angaae Hovedpunkterne; de mindre vigtige bemærkninger vil jeg overlade til den Committee, der, som jeg haaber, vil blive nedsat, skjøndt jeg endnu kunde have Adskilligt at tilføie. Den kongelige Commissarius skulde blot bemærke, at det er langt fra, at han har udtalt sig for Tokammersystemet. Han havde kun udhævet, hvorledes Flere af dem, der have udtalt sig for Stændernes Forening, have meent, at det nærværende Valgsystem er altfor demokratisk, og hvorledes det, efter denne Mening, vilde være betænkeligt, uden en Forandring i Valg systemet, der paa den anden Side vilde have Manges Mening imod sig, at give Stænderinstitutionen den større moralske Betydning, som den vilde faae ved Provindsialstændernes Forening. Med 43 St. imod 1 besluttedes, at nedsætte en Committee til at prøve det indgivne Forslag. Bestemmelsen af Antallet af Medlemmerne, saavelsom disses Valg udsattes, indtil de umiddelbart efterfølgende Andragender om Skattebevillingsret m.v. vare foretagne, da der mulig kunde blive Spørgsmaal om at henlægge begge Sager under een Committee. 13de Møde den 29 Octbr. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen ang. Reikiavigs Jndlemmelse i de danske Kjøbstæders Brandforsikkring. Præsidenten bemærkede derpaa, at de næste 6 Andragender vare af eensartet Natur, og vel utvivlsomt alle vilde dele Skjæbne, der vilde maaskee derfor spares Tid, naar Alle bleve oplæste umiddelbart efter hinanden, og Discussionen saavelsom Afstemningen senere omfatte alle, hvis derfor hverken den kgl. Commissarius eller noget af Medlemmerne havde noget derimod at erindre, vilde han følge denne Fremgangsmaade. Den kgl. Commissarius bemærkede, at skjøndt han fandt sig beføiet til at gjøre Jndsigelse mod disse Sagers Behandling ved Committee, kunde han dog intet Specielt haverimod, at de samtlige bleve forelagte paa eengang. Derpaa oplæste Oliemøller Schytte det af ham indgivne Andragende fra 131 Borgere og Jndvaanere i Horsens om Skattebevillingsret m.m. Derefter oplæste Godseier Nyholm en af ham indgiven Petition fra 30 Landsogne i Aalborg og Hjørring Amter med 878 Underskrifter. Fremdeles oplæstes den af Oberst Brock indleverede og af ham underskrevne Petition fra 352 Borgere og Jndvaanere i Randers om Skattebevillingsret. Prokurator Seidelin oplæste derefter en Petition fra 79 Borgere og Jndvaanere i Veile, om at der maatte etableres saadanne Garantier ved vor Statsforfatning, at Landets Kræfter med raskere Skridt kunne udvikle sig. Etatsraad Brink=Seidelin forelæste derpaa den af ham anmeldte, under 28 Juni d. A. daterede, Petition fra 127 Jndvaanere i Aalborg om en Forandring i Statsforfatningen, overeensstemmende med det constitutionelle Systems Principer. Endelig oplæste Kammerraad Aagaard en Petition fra 40 Borgere og Jndvaanere i Hobroe om Skattebevillingsret. Resultatet af Debatterne er omtalt tidligere (see Avisen S. 830).