JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-05
den franske Æreslegion, Amaliegade No. 117. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 58 - 1828 8 29. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Bestyrerinde af det qvindelige Velgiørenheds-Selskabs Skole Helene Giese, fød Jørgensen, forrige Urtekræmmer Jacob Gieses fraskilte Hustrue, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 29de Juli 1830. Hansen. Scheel. Foreløbig bliver herved bragt til almindelig Kundskab, at den Hs. Maje e) stæt Kongen tilhørende saakaldte Hauge Vandmølle ved Slangerup, Slutningen af August eller først i September Maaned dette Aar, ved offentlig Auction vil vorde opraabt til Bortforpagtning fra 1ste November næstkommende at regne. Frederiksborg Amtstue, den 24de Juli 1832. Kynde.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Paris, den 28de Juli. J Conseillet blev i Onsdags afgjort, at 87 Embedsmænd af høi Rang skulde afskediges og Anordningerne desangaaende næste Dag sendes til Departementerne. Blandt de meest bekjendte er Hertugen af Coiseul, som Medlem af det Vogesiske Departementsraad.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Journal du Commerce er udkommet i Morges, paa Grund af en befaling fra Præsidenten de Belleyme, at Bogtrykkeren skulde tilstæde den Brugen af hans Presse; befalingen lyder saaledes: J Betragtning af den kongelige Forordning af 25de Juli angaaende Pressen, ikke er emaneret i Overeensstemmelse med de Forordningen af 27de November 1816 og 18de Januar 181, foreskrevne Former, befaler jeg Hr. Selligne, at foretage Sætningen og Trykningen af den i Morgen udkomne Journal du Commerce." En lignende Ordre udstædtes til Hr. Plassan, med han vægrede sig ved at adlyde den. Udgiverne af le National og le Temps have i Morges modsat sig de Øvrighedspersoner, der kom for at sønderbryde deres Presser. Hine, der ledsagedes af en betydelig militær Magt, maatte opbryde Dørene. Presserne gjordes derpaa, under Gjernes Protestationer, ubrugelige. Siden i Morges er Gensdarmeriet opstillet paa Boulevarderne og omkring Børsen. Siden i Gaar og endnu i denne Morgenstund frembyder Paris et ligesaa foruroligende som vederstyggeligt Skuespil. Alle Værkstæder, alle Boutiqver ere lukkede. Masser af Arbeidsfolk og Borgere af alle Classer streife omkring i Gaderne, og give deres tøileløse Utilfredshed Luft ved Raaben og Skrigen. I GaarAftes skjøde Garden og Gensdarmeriet paa flere Punkter, fornemme melig paa Pladsen ved Palais Royal, i Gaden Richelien, paa Pladserne Maubert og des Victoires, paa de sammenstimlede Folkehobe. Alle Vaabensmedenes Boder opbrødes. Ligeledes brød Almuen ind i Kræmmernes Boutiqver, for at forskaffe sig Flintestene, og ligedan gik det til i de Boder, hvor der sælges Krudt, og Blye. Paa flere Punkter frembød Kampen med Geværilden, et rædsomt Skuespil. Døde og Saarede bedækkede Gaderne Alle Lygter søndersloges i Gaar Aftes. Alle Skuespilhusene maatte lukkes. Gensdarmernes Vagthuse beleiredes og antændtes, i Særdeleshed de paa Børspladsen. J Morges er Sammenstimlen end talrigere og røber end større Forbittrelse. Man river alle Kongelige Tegn ned, saasom Notariernes Skildter og de Kongelige Vaaben, der pryde de Boutiqver, som tilhøre Hoffets privilegerede Leverandeurer; sletter dem ud, eller tilintetgjør dem. Linietropperne ere stationerede paa forskjellige faste Pladser, men de holde sig ubevægelige og insulteres ikke. Folket synes overladt til sig selv. Vi vide ikke, hvilke Forholdsregler Authoriteterne ville tage for, at gjenoprette Roligheden. Antallet paa de dræbte og saarede Borgere og Soldater er ubekjendt; de Efterretninger, der ere i Omløb herom modsige hinanden. Der er kastet Steen gjennem Vinduerne i det udenlandske Departements Hotel. En betydelig væbnet Magt og fire Kanoner ere opstillede uden for dette og Ministrenes Hoteller.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
H. M. Kongen har begivet sig til Chambord, i Nærheden, af Blois. Pairernes Kammer og de Deputerede have forsamlet sig for at vælge et Regentskab i Høistsammes Fraværelse. Den bekjendte Casimir Perrier og General Pajal have, i Spidsen for Nationalgarderne, bemægtiget sig det saa kaldte Maison de ville.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Paris den, 26de Juli. (Vi meddele her de to ominsse Forordninger in extenso, som vi i No. 123 summarisk anmeldte.) Carl af Guds Naade Konge a. Alle, som læse dette, Vor Hilsen tilforn, Efter Vort Ministerraads Betænkning have vi forordnet og forordne. Art. 1) Trykkefriheden for Aviser og periodiske Skrifter er suspenderet. 2) Bestemmelserne af i Art. 1, 2 og 9 af den 1ste Titel i Loven af 21de October 1814 skulle træde i Kraft. Jfølge heraf maa ingen Avis, intet periodiske eller tildeels periodiske Blad, det være allerede begyndt eller bebudet, uden Hensyn til de deri afhandlede Materier, udkomme i Paris eller i Departementerne, uden i Kraft af den særdeles Tilladelse, som Forfatteren og Bogtrykkeren dertil af Os have erholdet. Denne Tilladelse, som skal fornyes hver 3die Maaned, kan ogsaa tilbagekaldes. 3) Tilladelsen kan af Præfekterne meddeles for de Aviser og periodiske eller tildeels periodiske Skrifter, som udkomme eller for Fremtiden maatte udkomme i Departementerne, ligesom den ogsaa af Præfekterne provisorisk kan tilbagekaldes. 4) De Aviser og Skrifter, der udkomme ved at overtræde den 2den Art., skulle strax lægges under Beslag. De Presser og Typer, der have været brugte til Trykningen, skulle bringes til et offentligt Magazin og forsegles, eller ogsaa gjøres ubrugelige. 5) Jntet Skrift, under 20 trykte Ark, maa kundgjøi Paris uden vor Minister=Statssecretairs Tilladelse og i Departementerne uden Præfekternes. Ethvert Skrift over 20 trykte Ark, der ikke udgjør et sammenhængende Værk (un corpscouvrage), skal ligeledes være underkastet den Nødvendighed, at Tilladelse til dets Udgivelse indhentes. Skrifter, der udkomme uden denne Tilladelse, skulle ufortøvet lægges under Beslag. Presserne og Typerne, der have været brugte til deres Trykning, skulle bringes til et offentligt Magazin, eller gjøres ubrugelige. 6) Ogsaa til at at udgive Acterne i Processager, og de lærde og literære Selskabers Memoirer skal foreløbig Tilladelse indhentes, naar de ganske eller tildeels angaae politiske Materier, i hvilket Tilfælde de i Art. 5 foreskrevne Regler ere anvendelige paa dem. 7) Enhver Bestemmelse, der strider mod denne Forordning, sættes ud af Kraft. 8) Denne Forordnings Fuldbyrdelse finder Sted, i Overeensstemmelse med den 4de Art. i Forordningen af 27de November 1816 og det, der er foreskrevet i Forordningen af 18de Januar 1817. 9) Vore Minister=Statssecretairer ere bemyndigede til at fuldbyrde denne Vor Anordning. Givet paa vort Slot St. Cloud, den 25de Juli 1830. Carl. Efter Kongens Befaling. Præsidenten for Minister-Conseillet. Fyrst Polignac. Seglbevareren, Minister=Statssecretair for Justitsdepartementet. Chantelauze.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Minister-Statssecretairen for Marinen og Colonierne Baron de Haussen.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Minister=Statssecretairen for Finantserne RonthelMinister-Statssecretairen for de geistlige Anliggender og det offentlige Underviisningsvæsen. Grev de Guermon Ranville.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Minister=Statssecretairen for de offentlige Anlæg Baron Capelle. Carl o. s. v. Alle, som seer dette, Vor Hilsen. Da Ve have besluttet, at forebygge Gjentagelsen af de Rænker, der have havt en skadelig Indflydelse paa Valgcollegiernes sidste Operationer; da Vi, som en Følge heraf, efter det constitutionelle Chartes Grundsætninger, ville reformere Valgteglerne, hvis Utilstrækkelighed Erfaring har lært, saa have Vi indseet Nødvendigheden af at anvende den Os tilkommende Ret, at sørge for Statens Sikkerhed og undertrykke ethvert Foretagende, der forgriber sig paa vor Krones Værdighed, og til den Ende føje umiddelbare Foranstaltninger. Derfor have Vi, efter Raadførsel med Vort Conseil, forordnet og forordne herved: Art. 1. Efter det constitutionelle Chartes 15, 36 og 30 Artikel skal de Deputeredes Kammer kun bestaae af Departements Deputerede. 2) Beløbet af de Skatter, der qvalificere til at vælge og til at vorde Deputeret, skal ene og allene bestaae af de Summer, for hvilke Vælgeren ligesom ogsaa den, der vælges personlig være sig som Eier eller Ususfructuarius, er indført paa Grund, Personal=, eller Mobiliar=Skattelisten. 3. Ethvert Departement skal have det Antal Deputerede, der tilkommer det, ifølge Art. 3, 6 i det constitutionelle Charte. 4. De Deputerede skulle herefter vælges og Kammeret fornyes i den Form og i det Tidsrum, som den 37 Art. i det constitutionelle Charte bestemmer.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
5) Valgollegierne skulle deles i Distrikts- og Departements Collegier. Herfra undtages Valgeollegierne i de Departementer, der kun sende een Deputeret. 6) Distrikts=Collegierne bestaae af alle de Vælgere, hvis politiske Boepæl er i Departementet. Departements Valgcollegierne bestaae af den fjerde Deel af de Vælgere i Departementet, den betale meest i Skat.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
7. Distrikts=Valgollegierne vedblive, som de nu ere bestemte, 8. Ethvert Arrondissements=Valgcollegium vælger et AntaCandidater, der er ligesaa stort som Antallet af Departements Deputerede. 9) Distrikts=Collegiet deler sig i ligesaa mange Sectioner, som der af samme skulle vælges Candidater. Denne Deling skeer i Forhold til Sectionernes Totalantal, og saa meget som muelig med Hensyn til Localet og Naboeskabs Forhold. 10. Distrikts=Valgeollegiernes Sectioner kunne forsamles paa forskellige Steder.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
11. Enhver Section af Distriktscollegiet vælger en Candidat og handler i denne Henseende uafhængigt. 12. Præsidenterne for Distrikts=Valgcollegiets Sectioner udvælges af Præfecterne blandt Distriktets=Vælgere. 13. Departements=Collegiet vælger de Deputerede. Halvdelen af Departementets Deputerede skal vælges efter den almindelige Liste paa de af Distrikts=Collegierne foreslagne Candidater. En Antallet af Deparmentets Deputerede ulige, saa skeer Delingen uden at krænke den Departements=Collegiet forbeholdte Rettighed, 14. I det Tilfælde, at Distrikts=Collegiernes Liste paa Candidaterne skulde være ufuldstændig, enten formedelst Udeladelser, ugyldige eller dobbelte Valg, da skal, dersom denne Liste indeholder færre end Halvdelen af det nødvendige Antal, Departements=Collegiet være berettiget til at vælge en Deputeret meer udenfor Listen. Men indeholder Listen færre end fjerde Delen, saa er det Departements=Collegiet tilladt, at vælge samtlige Departementets Deputerede uden Hensyn til Listen, 15. Præfecterne, Underpræfecterne og de Militairdivisionerne og Departementerne commanderende Generaler kunne ikke vælges i de Departementer, hvor de fungere.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
16. Vælger=Listen skal reguleres af Præfecten i det forsamlede Præsectur=Raad og opslaaes offentligen 5 Dage for Collegiernes Møde. 17. Reclamationer af Stemmerettighed, som Præfecten ikke samtykker, skulle afgjøres af de Deputeredes Kammer paa samme Tid det bestemmer Gyldigheden af Valgcollegiernes Operationer. 15) I Departements=Valgeollegierne forrette de to ældste og de to højest beskattede Vælgere Skrutatorernes Funktioner. Den samme Indretning skal finde Sted ved den af Districts=Collegiernes Sectioner, som bestaae af meer end 50 Vælgere. I de øvrige Sectioner forrettes Skrutatorernes Functioner af den ældste og den høieste beskattede af Vælgerne. Secretairen udnævnes i Collegiet og dettes Sectioners Collegium af Præsidenten og Skrutatorerne. 19. Jngen tilstædes Adgang til Collegiet eller til en af dets Sectioner, naar hans Navn ikke er indført paa Listen over Vælgerne, som høre dertil. Denne Liste leveres til Præsidenten og forbliver opslaaet paa Collegiets Forsamlingsted saalænge dets Operationer vedvare. 20. Enhver Discussion eller Deliberation er forbudet i Valg Collegierne. 21. Collegiets Politie besørges af Præsidenten. Uden hans Reqvisition maa ingen bevæbnet Magt opstilles udenfor Forsamlingsstedet. Militærcheferne ere forpligtede til at adlyde hans Reqvisition i denne Henseende. 22. Valgene afgjøres i Collegierne og disses Sectioner ved absolut Stemmeflerhed. Tilendebringes Valgene ikke ved 2 Balloteringer, saa skal Bureauet forfatte en Liste paa de Personer, der have havt de fleste Stemmer ved den anden Ballottering. Denne skal indeholde det dobbelte Antal af Navne, saavelsom Tallet paa dem, der endnu skulle vælges. Ved den 3die Ballotering maa kun stemmes for de Personer, der staae paa denne Liste og Valget skeer nu efter relativ Pluralitet. 23. Vælgerne skulle skee ved Stemmesedler. Enhver saadan Stemmeseddel skal indeholde saa mange Navne, som der ere Personer, der skulle vælges. 24. Vælgerne skrive deres Votum i Bureauet, eller lade det der skrive ved een af Scrutatorerne. 25. Enhver Vælgers Navn, Stand og Bopæl, som giver sit Votum, indføres af Secretairen paa en Liste, der angiver de Stemmendes Antal. 26. Ethvert Skrutinium bliver aabent i 6 Timer og undersøges under Sessionen. 27. Der skal holdes Protocol over hver Session. Denne Protocol underskrives af alle Bureauets Medlemmer. 28. Jfølge det constitutionelle Chartes Art. 46 maa ingen Forandring i nogetsomhest Lovudkast skee af de Deputeredes Kammer, naar denne ikke er foreslaaet eller samtykt af Os, ikke henviist til Bureauerne og af dem overveiet. 20. Alle Bestemmelser, der stride mod denne Forordning, sættes herved ud af Kraft. 30. Vore Minister=Statssecretairer ere bemyndigede til at fuldbyrde denne Forordning. Givet o. s. v. Carl. (Contrasigneret af hine 6 Statsministre og tillige af Ministeren, for de indenlandske Anliggender.)
Berlingske Tidende, 1830-08-06
London, den 31te Juli. Jnteressen for de franske Anliggender opsluger her enhver anden. Paa vor Børs var en stor Stagnation. De danske Fonds faldt til 70 ½, de russiske til 107 ½, de Brasilianske til 72 1.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Ingen aldeles authentisk Efterretning kan for Øjeblikket ventes fra Frankrige, uden igjennem Ambassadeurernes utilgængelige Portefruiller; thi Avisers og Breves Afsendelse hindres af Politie Autoriteterne, og alle Stafetter visiteres, inden de faae Tilladelse til at afgaae. Alle Englændere forlade Paris. Tilstanden den er skrækkelig. J Europas muntreste Hovedstad hersker nu idet Harme, Sorg og Angest!
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Wien, den 22de Juli. Den østerrigske Jagttager indeholder en af Hs. Keiserlige Kongelige Majestæt til samtlige Comtater udstædt Befaling, den sammenkalder Rigsdagen i Presburg. Frantz l. af Guds Naade Keiser i Østerrige, apostolisk Konge til Ungarn, Bøhmen, Galizien og Lodomerien a. &c. Den almindeligen ønskede Tidspunkt, da de ifølge den 67de Artikel i Loven fra Aaret 1791 udarbeidede og af den ifølge den sidste Rigsdags 8de Lovartikel nedsatte Regnicolar-Deputation, under Hs. K. K. Høihed, vor høitelskede Broders, Hr. Erkehertug Rigspalatinnes Bestyrelse med den nøiagtigste Omhu istand bragte Operationer skulle underkastes Rigsdagens Raadslagninger Da Vi nu i Vor Kongelige Sind overveje hele Omfanget af en saa vigtig Gjenstand, der strækker sig til alle Statstyrelsens Grene, føle Vi Os tillige overtydede om, at til den Ende, paa det deraf, uden Brud paa den gamle, vedtagne Landsconstitution, kunne fremvirkes Love, der fremme Almeenvel, det kraftigste Middel vil være, inden der skrides til Forhandlingen om dette høist vigtige og følgerige Anliggende, saavel at tage hine Operationer, i omhyggelig Overveielse; thi Vi ere tilfulde overbeviiste om, at det Meste, medens Tidens Begivenheder paaskynde, ved gjensidig Tillid og frimodige Raadslutninger inden føje Tid vil fuldbringes. "Meer end otte og tredive Aar af vor Regjering ere allerede henrundne, hvilke Vi helligede de Nationers Velfærd, som Gud betroede til Vor Omsorg. Mageløse vare dette Tidsrum Begivenheder, men Vi have overvundet Alt, i Tillid til Gud og Vort Folks Kjerlighed, som Vor uafbrudte Anstrængelse og den faderlige Omhu, hvormed Vi uafladeligen og gjerne have helliget dets Vel, erhvervede Os, og som Vi efter saa mange uforgjængelige Vidnesbyrd som dets barnlige Kjerlighed og Hengivenhed til Os, med Huld erkjende. - Men ogsaa Vort Liv Dage ere talte, og de, som efter Guds Raadslutning endnu ere tilbage for Os, hellige Vi med Glæde Vort Regentkald, og især det, som Vort kjære Kongerige Ungarns og de med samme forbundne Landes Velfærd kræve. Kun længes endnu under disse utrættede Bestræbelser vort Faderhjerte efter den høieste Trøst, at lade den Durchlauchtigste Kronprinds, Vor høitelskede førstefødte Søn, Ærkehertug Ferdinand, krones med Ungarns hellige Rigskrone, som Vor umiddelbare Efterfølger i vort Kongerige Ungarn og de dermed forbundne Lande, imod den foreløbige Antagelse af det fastsatte diplomatiske Forsikkringsdocument og den derpaa aflæggende Eed. som tilkommende Konge og Herre, efter lovlig Vedtægt, og saaledes see ham forpligtet ved det Baand, der, saa længe Vi leve vil være Os det dyrebareste, Tilliden og Kjerligheden til den høihjertede ungerske Nation, og ved det edelige Løfte om at opretholde og beskytte dens nedarvede Statsforfatning. Vi dog forbeholde Os den høieste Kongelige Magt og Myndighed, Udelukkelsen af Privilegier og Majestætsrettighedernes Udøvelser.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
J Anledning af denne festlige og høist glædelige Kongekroning, have Vi besluttet at forkynde og udskrive en almindelig Rigsforsamling for vort Kongerige Ungarns og de dermed forbundne Landes Stænder, paa den Onsdag, der følger paa den 14de Søndag efter Pindse, nemlig paa den helligste Jomfrue Marias Fødselsdag, som indfalder den 8de Septbr. d. A., i Vor Kgl. Fristad Presburg og haabe Vi med Guds Bistand selv at forestaae Rigsforsamlingen, paa hvilken Vi, efterat den før omtalte Kronning lykkelig er endt, og efterat Regnicolar Deputationen, i Medfør af den 8de Lovartikel af Aaret 1827, har aflagt sin Beretning, saa meget hellere ville tillade dens Operationers Udgivelse i Trykken jo mere oprigtigt Vi besjæles af det Ønske, at der paa disse Operationers Basis paa den tilkommende Rigsdag, den Vi ufeilbarlig ville udskrive til den 2den October 1831 i Vor Kongelige Fristad Presburg, maae bringe nyttige Love i Stand. Til den Ende ville Vi, da det er af yderste Vigtighed, at de Bestræbelser, som helliges dette Arbeide, ikke afbrydes ved andre Beskjæftigelser, og Betænkeligheder, endnu ved Rigsdagen i Aar, erindrende og den 4de Lovartikel af 1827, raadslaae med Vore troe Stænder, om et Subsidium af Recruter, da de ungerske Regimenter, der altid vare et Mønster paa Heltemod, nu, eftersom de i mange Aar ikke ere blevne forstærkede, allerede ere saa svækkede, at de hverken svare til Nationens Hæder, eller ere tilstrækkelige til den militære Tjeneste, der er nødvendig i Fredstider.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Amsterdam, den 31te Juli. Fra Paris skrives: Ejerne af de forbudne Tidender sælge dem ikke, men befordre dem bort til Enhver, der vil have dem, jo kaste dem ud til de Forbigaaende.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
J Spidsen for Nationalgardens Hovedqvarteer paa Raadhuset, staae Hr. Casimir Perrier og General Pajol. Man skarmydserede endnu den 28de og 29de paa Gaderne.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Hamborg, den 3die August. Begivenhederne i Frankrig have paa vor Børs vakt en Sensation, som i mange Aar ikke har fundet Sted. J Søndags ankom en privat Coureer fra Paris, som han havde forladt i Onsdags Aftes Kl. 11. Efterretningen om en ny Revolutions Udbrud i Frankrige virkede ufordeelagtigen paa alle Slags Statspapirer: nogle faldt 3, andre 7 pCt.; Obligationer af det Engelsk Danske 3 pCt. Laan fra 70 1/2 til 65 1/2, af det Engelsk Russiske fra 100 til 100; af Hamborg=Russiske fra 101 til 98; af de polske Fonds fra 122 til 113 o. s. v. Før Efterretningen med Couteren ankom, skeete mange Omsætninger, men i det Øjeblik, den ankom, udbredte en panisk Skræk sig og alle Forretninger af dette Slags ophørte.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Man har her directe Efterretninger fra Lille og Valenciennes, hvor der ligeledes var en stor Gjæring blandt Folket, og selve Tropperne syntes, at dele sig i to Partier. Noget Lignende har man fra Lyon. Jkkun Moniteuren, Gajette og Quctiene ere komne med Posten.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Efterretninger af blandet Jndhold. De russiske Tropper ere dragne bort fra Erzerum, som de i omtrent et Aar havde besat, og de tyrkiske ere igjen rykkede ind. Dustidienne paa hvis politiske Tendents, som vi allerede have antydet, vi her ikke ville indlade os, indeholder følgende meget velskrevne Stykke, som endog Oppositionsbladens have berømmet. - Allerede Algiers Beliggenhed betegner dets Vigtighed baade i politisk og i commerciel Henseende. Liggende ved Middelhavet, berører det Spanien og Frankrige ved Majorka, Jtalien ved Sardinien og Sicilien, Constantinopel ved Øerne Malta og Candia, som den gamle Civilisation havde gjort til et Bollværk imod Barbariet. Dette tilkjendegiver en Communication imellem tre Verdensdele. Nu har Afrika ikke længere sine uigjennemtrængelige Ørkener; Veie ere aabnede for Handelen og Erobringer forbereddede for christelige Culturs Fremme. J en saa positiv Tidsalder, som vor, maa man naturligviis først tal om det Materielle. Kongeriget Algier tilbyder betydelige Ressourcer i Henseende til Græsgange for Qvæget. Dets Uld er berømt paa Jtaliens Markeder. Dets Bjerge yde Blye og Jern i Overflødighed; dets Saltminer ere uudtømmelige. Den nordamerikanske Consul i Algier, Hr. Shaler, regner i sit lærerige Værk om Algier Statsindtægterne i Aaret 1822 til 435,000 Dollars; men fra disse maa man fradrage 100,000 Dollars, der af forskjellige europæiske Magter betaltes som Tribut. Dets udenlandske Handel var ikke ubetydelig. J Aaret 1822 beløb Værdien af de fra England, Spanien, Frankrige, Jtalien og Levanten indførte Varer sig til 1,200,000 Dollars, Værdien af de til Europa udførtes til 273,000 Dollars. Men desuden drage Algierne ind i det indre Africa; did bringe de europæiske Manufakturvarer, for hvilke de tiltuske sig Guldstøv, Dadler, Strudsfjedre og Kammeler. Under disse Omstændigheder seer man altsaa et omfattende System af nye Communicationer danne sig blandt Nationerne. Hele Europa er interesseret i dette System, men i Særdeleshed Spanien og Frankrige, dernæst Jtalien og ved det Østerrige, endelig ogsaa Rusland formedelst høiere Hensyn (Slutningen følger.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 3die August. Den 31te Juli døde Biskoppen over Aarhuus Stift, Dr. P. H. Mønster, R. af D. og Dbd., i sit 56de Aar. Ved hans Død ere nu tre Bispestole, i Aarhuus, i Aalborg og i Viborg, ledige.
Berlingske Tidende, 1830-08-06
Kjøbenhavn, den 6te August. Dampskibet Frederik den Sjette ankom den 4de August om Aftenen Kl. 3, med følgende Passagerer, fra Kiel. kgl. Dansk Gesandt ved det kal prenssiske Hof, Grev Reventlow, Grevinde Moltke med 2 Børn, Major og Grosserer Prætorius, Advocat Forchhammer, Capt. Rader, Sognepræst ved Petri Kirke Dr. Theol. Johansen med Frue og syv Børn, Klædekr. Jørgensen, med Søn og Datter, Patriculier Ferguson, Kbmd. Schrøder og Søhneekloth, Amtsassessor Jacoby, Dr. jur. Statimer, Dr. Heinrichsen, Sect. Deckmann, Cand. Brandis, Uhrmager Jarmark, Jnstrumentmager Liebert, Bøssemage Schau. Fra Kiel til Øerne: Hs. Exc. Geh. Conf. Raad og Overpræstdent Moltke, Lieuten, Grev Moltke, Baron Stampe med Frue og tre Børn, Frøken Dødt, Consul Jacobsen, Kbmd. Goldschmidt. Fra Øerne og Wordingborg, Frue Høegh, Guldberg, Frøken Lassen, Jnspecteur Scheel, med Datter, Candidat Schausen, Cand. jur. Werdersøe, Adjunkt Olsen, Assistent Kühl, Cand. Chir. Stangerup, Fuldm. Schall, Jæger Westerberg, Johansen, Skriver Hogrup med Kone og Barn, Studenterne Kansmann og Kramp.