Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-02-26
Den General Normann, som er ankommen dertil, er ikke længere General; thi han blev i Aaret 1813 ved en Krigsret afsat fra denne sin Værdighed. – Paa de Joniske Øer skal Tilstanden være meget uroelig, og ved den ringeste Leilighed yttre Joniernes Had sig mod deres Beskyttere, som truer at udbryde til en Rebellion. Angaaende den Maade, hvorpaa Kongen af Spaniens Forslag om Repressivlovene er bleven optaget af de Cortes har man nu faaet fuldstændigere Efterretninger. J et hemmeligt Møde blev giørt det Forslag at udtrykke for Hs. Majestæt i en Addresse det lovgivende Corpses Misfornøielse med, at kun tre af Ministrene havde faaet deres Afsked (da nemlig Hr. Cand Manuel og Pellegrin vare forblevne i deres Poster) som havde opvakt en saa stor Forbittrelse i Kongeriget. Hr. Sancho bebreidede derved de Cortes, at de havde viist formegen Eftergivenhed mod Regieringen, at de havde ladet sig bedrage af Ministeriet, og at de havde paadraget sig et ondt Rygte ved at understøtte det i dets Uretfærdigheder; at de vel nu skulle snart til at aftræde fra den politiske Skueplads; men at der i faae Dage endnu kunde giøres meget til at redressere de begaaede Feil. - De Cortes have, som bekiendt, nedsat en Commission for at prøve disse Lovforslag; denne Commission foreslog derpaa Antagelsen af disse Lovforslag med nogle Modificationer. Det kom nu til Forhandling i de Cortes Forsamling den 2den Februar; Hr. Calatrava aabnede Debatterne med et langt Foredrag, hvori han søgte at vise, at Regieringen ikke havde skiænket de af de Cortes gjorte Forestillinger den behørige Opmærksomhed, og at den ikke havde uagtet deres Paamindelse valgt et nyt kraftfuldt Ministerium, som kunde være istand til at holde de offentlige Frieheder og Thronens Forrettigheder oprette. Man kan sige med faae Ord, sagde han, at vi ere uden Regiering, og han foreslog derfore, at de Cortes skulde erklære, at de ikke kunde indlade sig paa at discutere og disse Lovforslag førend et saadant Ministerium var blevet oprettet, som var bleven forlangt i det af de Cortes udstædte Budskab og som Nationens Mening udkræver, og at derfore denne Forhandling burde udsættes indtil videre. – Over denne Propositon blev nu heftigt debatteret i Møderne den 2den og 3die Februar. De Herrer Martinez de la Rosa, Care li og Cueva talte imod; de Herrer Gasco, Palarea og flere for Hr. Calatraves Forslag; endelig blev det forkastet med 90 mod 84 Stemmer, hvilket har opvakt en stor Misfornøielse hos Madrids Jndvaanere. – Den nyeste Franske Moniteur beretter nu følgende fra Madrid, man har nu erholdet efterstaaende Detailer, om hvad der er passeret i denne Hovedstad den 3die og 3de Februar, efterat det var blevet afgjort i det offentlige Møde, at de af Regieringen gjorte Lovforslag skulle tages under Forhandling. Det revolutionaire Partie blev rasende forbittret derover, og kaldte denne Beslutning et Forræderie af de Cortes. Man ophidsede Pøbelen, og den forsamlede sig da Mødet var nærved at være forbie; de moderate Deputerede bleve nu, da de forlode Salen udskieldte og udpebne. Derfra begav Sværmen sig til Grev Torrenos Huus for at dræbe ham; men han havde lykkeligviis taget Flugten igiennem en Bagder. Huset blev derpaa udplyndret og den forbittrede Pøbel styrkede nu hen til Martinez de la Rosas Huus, som ogsaa havde talet mod Calatravas Forslag forat giøre det samme ved ham; men her forefandt den et Jnfanterie-Regiment, som var beredt til at drive Factionisterne tilbage; nogle Sabelhug bleve uddeelte. Den 4de forsamlede sig disse Slettænkende, hvoriblandt der ogsaa vare mange Militaire, ved Solens Port og raabte: ned med Kongen, ned med de Cortes, og deslige. Saaledes saae det ud, da den sidste Post afgik fra Madrid. – Stemningen er nu saa overspændt i denne Stad, at de patriotiske Fruentimmer bære Belter af Baand, hvorpaa de Ord læses: Hellere døe end elske en Servil General Riego forventes hver Dag til Staden; det kommer nu an paa om hans Ankomst ikke vil bidrage til at giøre det Onde endnu værre. – Den 15de Februar skulle de nye Cortes holde deres første forberedende Møde, denne Lovgivnings Forsamling vil udentvivl blive høist mærkelig, da det liberale eller republikanske Parthie skal have Overvægten deri, formodentlig har det været Frygten for Følgerne heraf, som har bevæget Regieringen. til, imedens de hidtilværende Cortes endnu vare forsamlede, at søge at faae de omtalte Repressivlove drevne igiennem. Man kan nu godt forklare, hvorledes de Cortes Beslutning maatte i en saa høi Grad opvække de Liberales Forbittrelse, da de derved bleve saameget forhindrede i deres Machinationer. Man siger, at Kongen vil forlade denne brændende Vulcan og begive sig til Aranjuez, hvorfra han den 1ste Marts vil komme tilbage til Madrid for at aabne den nye Congres. De oprøriske Stæder ere dog nu blevne roelige og Campoverde har meldet, at de nye Magistratspersoner skulle blive indsatte i Sevilla den 4de Februar. - Om det er med Hensyn til hvad man kan befrygte og vente i Spanien, at Kongen af Frankerige har i Aar ladet sin Armee forstærke med 93000 Mand Men Frankerige selv og saa godt som hele Jorden er opfyldt med de vil deste Giæringer. J Nantes i Frankerige have nogle Officerer forsøgt paa, endskiøndt forgiæves, at bevæge det derliggende Regiment til Oprør mod Regjeringen; mange Militaire ere blevne arresterede; dette er bleven offentlig bekiendtgjort, og dette er da saaledes det trede Militair=Oprør i Frankerige i kort Tid. Rom har man faaet Efterretning om, at en Sammenrottelse er bleven opdaget i Palermo, som havde til Formaal, at iværksætte en nye Siciliansk Vesper og at dræbe alle de Østerrigske Tropper i Sicilien. Mange Personer ere blevne arresterede og General Wallmoden skal være rykket ud af Staden og have erklæret den i Beleirings-Tilstand. Forresten søger Regieringen at kaste et Slør over hele denne Begivenhed. – Dog meldes fra Neapel, at to Regimenter ere blevne indskibede og afsendte til Palermo. Det skal være vist, at Callao har capituleret og at de Spanske Tropper skulle indskibes og afsendes til Spanien. - Paa Mosambiqve i Afrika har Folket gjort Oprør og afsat den Portugisiske Statholder og udvalgt en Provinsial-Junta. – Ef retningen om at Kronprinsen er kaldet tilbage til Lissabon har opvakt stor Misfornøielse i Rio-Janeiro og man formoder, at der vil blive en almindelig Opstand saasnart han er afreist. Præsident Boyer paa Hayti lader et Corps af 12000 Mand rykke ind i Staden St. Domingo under det Paaskud, at forhindre at Franske ikke skulle besætte den Spanske Andeel af Øen. Denne har nu ifinde at underkaste sig Bolivar.