Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-08-17
Sverrig. J det Stokholmske Blad Journal for Litteraturen og Theatren af 1 August findes en i nærværende Øieblik alle Danske ogsaa interesserende Undersøgelse af det Spørsmaal: "Hvad Udsigter til Sverrigs Vel i Fremtiden lover dets nu ledige Tronfølge? Efterat have udførlig viist Rigets udvortes precoire Stilling efter sidste Krig, da selv Hovedstaden, i fordums lykkelige Tider Rigets Middelpunkt, er bleven forvandlet til en aaben Grændsestad, paastaaer han, at den forrige Anseelse og Velstand allen kan tilbagevindes ved den vordende Tronfølger. Den elskte Carl August - hedder det - lovede Os i sine store Egenskaber meere end et Rige, og hans Haand, færdig at bydes en mægtig Fyrstedatter, maasker endnu ret i Medgivt. Saa meget det er mueligt, bør vi søge at erstatte hans Plads, det vil sige: Vi bør nødvendig vælge en Nordisk Prinds, vant til vort Klimat, vore Sæder, vort Sprog og opfødt i vor Religion. En Forening med Danmark og Norg er saaledes i mine Tanker det eneste Middel, som er tilbage for os, til i Tiden at forblive en selvstændig Nation, og det Maal, som alle vore Bestræbelser bør sigte til. Jeg vil i Korthed gjennemgaae alle Fordelene af denne Forening, og siden anføre og besvare alle de Jndvendinger, som derimod kunne gjøres. J Henseende til den geografiske Stilling blive vi derved Mestere af Østersøens Udløb, og vinde derved mere end om vi indsluttede en stor Deel af dette Hav, mere end om vi tilbagevandt hvad vi i Krigen mod Rusland mistede. Med Hovedet i Torneaa Elv og Fødderne i Elbens lunkne Bølger hvilede Skandinavien, paa engang Herkules og Neptunus, paa sin Kiølle og Trefork, og ingen skulde vove at angribe det. Naar Kjæmpen reiste sig til Strid skulde han indjage Skræk, og alle skulde kappes om at have ham til Ven. - Som Landmagt naar som helst færdig at lade sig see paa Tydsklands Sletter, som Søemagt Mester af trende Have, Østersøen, Kattegat og Nordsøen, skulde vi blive respecterede af alle og Frankerigs høieste Jnteresse fordre at være vor Bundsforvandt, ligesom og alle Østersøiske Magter at beholde vort Venskab. Jngen kan forestille sig den Vigtighed, vi derved vilde faae i det Europæiske Statsforbund, uden den, som veed, hvor meget end- og en blot Alliance imellem Sverrig og Danmark af de andre Magter paa enhver Tid har været frygtet og medarbeidet. Med samme Fynd gjennemgaaer Forfatteren Fordelen af en slig Forening i dekonomisk, commerciel og videnskabelig Henseende; viser, at Calmar-Unionens Ophævelse ikke kan tilskrives Planen, der i sig selv var fortræffelig, men dens Vilkaar, som i sig selv indbefattede deres Oplysning. Et heelt andet politisk System er indført i Europa, Nationalfordommene ere under den fremskridende Oplysning gradviis forsvundne, og der gives sikkert ingen Svensk, ligesom ingen Dansk eller Nordmand, som ikke i denne Tid indseer Gavnligheden af en saadan Forening. Hvad Forskjelligheden i begge Rigers Konstitution angaaer, da henviser Forfatteren til Ungern og Holsteen, der have heel andre Konstitutioner end de Stater, hvortil de høre, og dog finde sig under samme Scepter lige lykkelige. "Den danske Konstitution er desuden blot i Formen uindskrænket.