JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Foruden de Efterretninger forrige Tillysninger indeholde, tiener tillige til behagelig Underretning for de Lysthavende, at til Egholms Hovedgaard er Ager og Eng circa 981 Tønder Land geometrisk Maal og til Krabbesholm Ager og Eng 463 Tdr. Egholms Sædemarker ere inddeelte i 11 Hovedkobler og 10 Biekobler, og Krabbesholms Sædemarker i 12 Kobler. Den Centrediedeel af det som Kiøbesummen overstige den derpaa nu værende Prioritet, bliver at betale, det øvrige kan ventes at blive henstaaende paa 2den Prioritet. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1797. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
En smuk og stærk grøn mahlet Postpogn med 3de Sk. der eller Armstole, foruden Kudskesæde, er underhaanden at faae tilkiøbs. Anviisning hvor samme staaer, kan faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Torsdagen den 16de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 er en Skifte=Samling berammet i PumDegne Boelig, for at erfare Stervboens Tilstand efter afgangne Sogne Degn sal. Jsaac Friis; hvilket til Credi og Debitorers og enhver Vedkommendes Efterretning hermed bekiendtgiøres af L. Schmidt, Galthen, den 23 Jan. 1797. Provst i Galthen Herred. I Haurum Bye paa Haxholms Gods under Grevskabet Frysenborg, er uden Livs-Arvinger bortdød Enken efter sal. Forvalter Marcus Lassen, Madame BenedictoMargrethe Anchersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Ved hendes Efterladenskabers Registering og Forsegling strax efter Dødsfaldet blev anmeldt efterskrevne Arvinger : en Broder Anders Anchersen i Kiøbenhavn, en Broder Jens Anchersen Lange, som boede i Aarhuus, er død og efterladt en Søn Just Anchersen Lange, boende i Dribach i Norge; en Datter Anne Margrethe Lange givt i Kiøbenhavn, og en Datter Charlotte Amalie Lange, værende hos Moderen i Aarhuus, en Søster Birgithe Anchersen, Enke efter afgangne Daniel Jacobsen i Sor ring nu opholdende sig paa Frysenborg, og en Søster, Anne Anchersen, har været givt med Degnen Sr. Amd. Bang i Ørum i Rougsøeherred, som begge ere døde og har efterladt 3de Børn, hvis Navne, Alder, og Opholdssteder er vides. Disse Arvinger og de Umyndiges Formundere indkaldes herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Adresser Contoirs Tidender, at møde i Stervboen til de i Loven befalede Ta der for at lagttage deres Arve=Rettighed. Snorum, den 20de Januarii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Paa Hendes Høigrevel. Naades Frue Grevinde FrysDesmercieres Vegne, som Skifte=Forvalter, N. H. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Underskrevne, en af salig Hr. Christian Fischer, forhen Allinggaards Eier, beslægtet, er bleven opmærksom, hvorledes den sal. Mands Skifte i en Tid af mere end 20 Aar er bleven opholdt, og i denne Tid af afgangne Justitsraad Morten Teilmann, med flere Fruens Familie er administeret, og executeret adskilligt uden Forlov af Testamentet, og til uberettigede betalt Almisser, allene for mueligt hemmelig at provocere til Søgsmaal, og derved faae det under Paakiendelse, som ellers, naar Testamentet var bleven observeret, ikke kunde have naaet Domstolen; saa, da dette nu er indstevnet for allernaadigst Høieste Ret, finder Underskrevne det for Pligt, at indbyde salig Hr. Christian Fischers Arvinger, for til Forsvar at tage, og ikke Modet at tabe fordi de ikke ere riige eller anseelige, da man i en saa reen Sag vist kan vente, og for Vitløftighed og længe Opsættelse, Refusion. Kiøbenhavn, den 2den Januarii 1797. M. C. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Engelske Støvleskafter med Suk, Flensborger Tagsteene, gode friske Spegesild, Kiøbenhavns Porcelain til Fabrikpriser, hvid Steentøi, Ost= og Vestindiske Vahre, m. m. samt et godt 8te Dags Stueuhr, er at faae tilkjøbs hos J. Logstrup paa Hiørnet af Rosensgade og Volden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
J de Sager Hans Excellence Hr. Geheimeraad Baron Gersdorff, enten som Part, fraværende eller formedelst sit Helbred, ikke selv kan forestaae Forligelses væsenet i Friherskabet Marselisborg, ere vi Undertegnede efter Forordningen af 10de Julii 1795 og de Kongelige Cancellies Skrivelse af 3die Novbr. s. A. beskikkede som Commissarier. Skriftlige og mundtlige Klager, i saa Henseende, modtages hver Tirsdag paa Marselisborg fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 slet Eftermiddag, og Sagerne foretages af os sammesteds Loverdagen næst efter om Formiddagen Kl. 11 slet. Hvilket til Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus og Holme, den 18de Jan. 1797. L. P. Risom. M. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
Hvor 1000 Rdlr. i næste Snapstings Termin imod suffisant Pandt, helst Jordegods, er at faae til Laans, faaes Underretning om paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-01
En smuk grøn Staffes Pels, med Rævestind forret og garneret, er indlagt til Forhandling paa AdresseContoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Kiøbenhavn. Under 20de Jan. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet følgende Forordning : "Da Vi bestandigen fra den Tid Forligelses=Væsenet er bleven skiftet, have med et aarvaagent Øie fulgt og givet Agt paa denne Jndretnings Gang og Virkning, med Hensyn til at befordri- og lette sammes Udførelse, ved at bortrydde enhver Banskelighed, som maatte forekomme eller lægges den i Veien og Vi nu have erfaret, at det Bud som indeholdes i Vor Forordning under 10de Julii 1795, §. 49, nemlig: at det ei skulde være nogen formeent at oplyse sit Sag ved Tingsvidne, førend den indklages for Meglerne, har af egennyttige Sagførere paa nogle Steder været misbrugt, til at forlede eenfoldige Mennesker til at lade føre bekostelige Tingsvidner, uden Fornødenhed, hvorved de Vedkommende ikke allene ere forvoldte unyttige Udgifter, men den mindelige Afgiørelse endog desformedelst er bleven gjort vanskeligere, efterdi den eene Part har paastaaet Gotgiørelse, for den paa Tingsvidnet anvendte Omkostning, og den anden Part har modsat sig at fyldestgiøre dette Forlangende paa Grund af, at han ei vilde have nægtet det, som er bleven beviist med Vidner dersom han strax var bleven indkaldt til Forligelses=Commissionen; saa have Vi besluttet, i Overensstemmelse med det, som Vi ved Forordning af Dags Dato, angaaende Forligelses Væsenet paa Landet i Norge, have foreskrevet, herved allernaadigst at fastsætte følgende Regel, Naar Sager behøve at oplyses ved Vidner, og disse enten ligge paa deres Syge=Seng eller paa Reise, saa at deres Forklaring, formedelst Ophold kunde tabes, da maae det være tilladt, at føre saadanne Vidner, forinden Sagen bliver foretaget ved Forligelses=Commissionen; men ellers maae intet Tingsvidne, der sigter til Beviis i Rettergangstretter, tilstedes, førend Hoved=Sagen er indkommen for Fredsmeglerne; skulde derimod Parterne ikke ved Forligelses=Commissionen kunne blive enige om Sagens sande Sammenhæng, saa at Vidner desangaaende maatte afhøres, da bør Commissionen derom meddeele Vedkommende sin Attest, samt udsætte Sagen i saa lang Tid, som der udfordres, til at forskaffe de fornødne Beviiser, hvorefter Sagen igien foretages til mindelig Afgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Da Vi end videre have fornummet, at der, i Sager, som angaae liqvide Gieldsfordringer med Held treffes mindelige Foreninger, især ved Bestemmelse af taalelige Betalings-Terminer, om hvilke Parterne komme overeens; saa befale Vi, at Søgsmaale, efter Vexel Obligationer, skulle herefter ikke være undtagne fra at indklages for Forligelses=Commissionen, førend desaagaaende skrides til Rettergang. Derimod bør det, i Henseende til Vexler have sit Forblivende ved det som er foreskrevet i Forordningen af 10de Julii 1795, §. 19. Det følger ellers af sig selv, at Vexel=Obligationer holdes i deres Kraft, naar Klagen, over Mangel af Betaling, indgives til ForligelsesCommissionen forinden Vexel=Obligationen er forfalden. Den Vedkommende af Forligelses=Commissionen, som udsteder Kalds=Sedler, skal derfor være pligtig til at paategne Obligationen, at den, inden Forfalds=Tiden, er bleven paaklaget, eller og meddeele Klageren Attest derom. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette." Baschans af Tripolis overdrevne Fordring for Fredens Vedligeholdelse bestod i en Present af 300,000 Piaster, 2 Fregatter paa 40 Kanoner, og hvert 3die Aar en Present af 10,000 Piaster. Consulen og Capitain Fischer kunde ikke udrette meere, end at den første Fordring blev nedsadt til det halve; det øvrige vilde han have, hvorfor Consulen i Decbr. forlod sin Post.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Ved den i Fruekirke Søndag Aften den 22de Jan. opførte høitidelige Concert, til Hielp for BorgervensSelskabet, blev begaaet endeel Uordener og Voldsomheder; iblandt andet at Døren paa en Pulpiturstoel blev opbrækket med Jern-Redskaber og de deriværende Folk, stødt fra deres Plads af de Jndtrængende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Aarhuus, den 30te Januarii. gel paa Agtelse for den franske Regiering; hvorfor man Hans Majestæt Kongens og Hans Kongel. Høihed, Kronprindsens Fødselsdage bleve denne Dags Aften høitideligholdte paa Byens Raadhuussal, hvor et talrige Selskab af den her oprettede Klub, Kronprindsens Klub kaldet, var forsamlet til Giæstebud og Bal. Over Bordet blev det Kongel. Huses uafbrudte Velgaaende under Trompeters Lyd ved Skaale tilønskeet, og i Klub Værelsernes Vinduer var en Transparent og Jllumination anbragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Capitels-Taxter, paa 1796 Aars Afgrøde for Stiftet Fyen og Langeland; Rug 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Tønden, Byg 1 Rd. 4 Mk. 4 s., Havre 1 Rd. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
For Vensyssel og Hanherrederne i Aalborg Stift: Rug 2 Rd. 3 Mk. Tønden, Byg 1 Rd. 3 Mk. 8 s., Havre 5 Mk. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
For Thye og Morsøe i samme Stift: Rug 2 Rd. 4 Mk. Tønden, Byg 1 Rd. 4 Mk., Havre 1 Rd. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Udenlandsk. Frankrig. Beraadslagningerne i Paris om en Banqves Oprettelse, blev til intet. Kiøbmændene har den 7de skrevet til Ministeren, hvori alle anførte Grunde, forener sig i denne Hovedpunkt: Mangel paa Tiltroe, men de erklærer derved: at naar alle Spor af Revolutionsystemmet ere udslukkede, naar Handelen er befrie fra de Lænker som endnu trykker den, og Lovenes Fasthed, igien tillader samme sin rette Gang, saa vil Velstand, og Tiltroe snart igien indfinde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
I den forhenværende Hovedkirke Notredame, skal Samlingen skee af dem, som skal aflegge den paa Ludvig den 16des Dødsdag decreterede Eed. De 5 Directeurer, ledsaget af de 7 Ministre og omringet af deres Livvagt, vil med stor Ceremonie begive sig til denne Kirke, hvor de vil forefinde det lovgivende Corps og alle andre Hovedstadens Øvrighedspersoner, Præsidenten Barras skal holde en Tale og derpaa aflegge sin Eed, som gientages af de andre. Det hele Militaire skal paa denne Dag staae under Gevæhr for at vedligeholde god Orden, der der desuden paa nogle Dage har viist sig en Slags Giering i Gemytterne, og de forskjellige Partier og Factioner begynder alt mere at sætte sig i Bevægelse jo mere det nærmer sig Tiden til det i Martii Maaned forestaaende Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Den svenske Charge de Affaires Hr. Forig er for nogle Dage siden kommen hertil. Han skulle notificere Directoriummet den svenske Konges Tronbestigelse, og desaarsag have anholdt om Andience, men skal være svaret: at da det svenske Hof havde ved en befuldmægtiget Minister ladet alle andre store europæiske Hoffet samme notificere, saa ansaae man denne Forskiel som Manikke kunde antage ham, med mindre han havde en anden Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Foruden de 5 Linieskibe og 3 Fregatter som den 1ste under Admiral Bouvet indløb til Brest er den 11te i samme Havn, under Admiral Nielly, endnu indløben Linieskibene Pegase og Pluto, samt Fregatten Resolue; Fregatten havde mistet alle sine Master og Linieskibene deres Touge og Ankere; og den 13de Linieskibene Redourable, Nestor, Fouqueur og Tourville, med Fregatterne Romaine, Strene, Fidelle og Cocarde, uden at de paa den hele Fart havde seet et eneste fiendtlig Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Samme Dato er Fregatten Fraternite med Admiral Morard de Galles og General Hoche ledsaget af Linieskibet. Revolution indløbet til Rochefort. Der feiler nu altsaa af den fra Brest udløbne Flode blot 4 Linieskibe og 6 Fregatter, foruden nogle Transport- og andre smaae Skibe, og veed man tillige nu, at den irlandske Expedition er saa aldeles mislykket, at man ei engang har gjort Forsøg paa at giøre en Landgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
I Dankirchen bliver Udrustningen til en Landgangs Expedition paa nye dreven med Virksomhed; fra Grændsefæstningerne ere mange Tropper beordrede derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Tvende Brevposter ere atter igien plyndrede, ved den eene fandt man blot Breve, men hos den anden en Deel Penge, Republiken tilhørende; Passagererne lod man gaae. Coureren fra Languedde, blev angreben af 12 Bevæbnede og Postillionen maatte stige af og lægge sig paa sin Mave paa Jorden, medens de andre plyndrede Vognen; og Diligencen fra Caen blev angreben af 25 Røvere som fik 60,000 Livres i Guld til Bytte. To Gend armeer og 4 Passagerer som ikke gjorde Modstand, lod de gaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
De tvende Deputerede Bentabolle og Goupillau de Fontenay have duelleret sig, fordi den første havde givet den anden et Øresigen, og General Montesquion og den Deputerede Dupont fra Nemours skiendes i Bladet Historien. Den første paastaaer: at en god Forvaltning og Fred er tilrækkelig at ophielpe de franske Finantser, uden endog at beholde Belgien, da derimod den anden siger det modsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Engeland. J Hoftidenden bekiendtgiøres en off ciel Beretning fra Vicekongen i Jrland, hvori baade de Militaires og Civiles Sindelang i Stæderne og paa Landet roses meget. Soldaterne ved Devonshire=Regimentet erklærede: at de med deres Officerer ville staae eller falde. Landfolkene viste al Omhyggelighed baade for Soldaternes Pleie og med at bane Veiene, som vare næsten ufarsomme af Sneen. J Lemmerich og Cor udsatte man Præmier for den hastigste Befordring af Artillerie og Bagage, og paa disse og flere Steder gjorde Volontair=Corpserne Tieneste for de afmarscherede Regimenter. Mænd som havde 3 a 4000 Pund aarlige Jndtægter, eskorterede Bagagen og ledsagede under det uganstige Veir Erpresserne ved Nattetider. De fornemste Kiøbmænd i Dublineskorterede selv Geværtransporterne 16 Miil til det nordlige Jrland. J Dublin afløste et Volontair=Corps paa 2000 Mand disciplineerte Folk og 400 Ryttere den afmarscherede Garnison. Overhovedet existerer der foruden disse, 441 af Regieringen antagne Volontair=Corps, der omtrent udgiør 25,000 Mand. Privat Beretninger siger at den hele bevæbnede Magt i Jrland udgiør 90,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Tydskland. Uagtet den franske General Moreau har uddeelt den bestemte befaling, at den Haninger Broeskandse skal forsvares til det yderste, saa stemmer dog alle Efterretninger eensformig, at den snart vil have samme Skjebne som Kehl. Østerrigernes Stilling skal der være meget fordeelagtig og Landfolkene iler skareviis, derhen til Beleiringsarbeidet. Beleirings-Corpset bliver forstærket fra den Manheimer og Maynzer Garnison, paa det Tropperne, som have været brugte for Rehl, kan udhvile sig af deres der havde utroelige Strabatser, Beleiringsarbeidet er de franske Værker alt saa nær, at de kan ødelægge enhver Broe som de der vil anlægge, og en af de Franske nye anlagt Broe er alt skudt i Stykker. De adskillige franske Corps, som fra Sambre= og Maasarmeen have trukken sig fra Nederrhinen, ere bestemte til Jtalien. Deres Samlingsplads er i en Leir ved Metz, hvorfra de skal bryde op til Jtalien. Fra Overrhinen skal og et anseeligt fransk Korps an træde Marschen dertil. Alle disse Tropper skal igien erstattes ved Mandskab fra det indre Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Erkehertug Carl var den 24de Jan. i strængeste Jncognito i Frankfurt hos sin Morbroder Hertugen af Cøln, men gik samme Dag til Darmstad, hvor han vilde blive Natten over hos Landgreven. Erkehertugen skal være bleven meget mager af sine mange Strabatser, dog er han munter og frisk. Han bærer sædvanlig en graae Overkjole med røde Opslager og en simpel Hat, dog med Generals Tresser. Paa de Manheimer Volde lader han bygge Blokhuse og lader anlegge flere Forskandsninger uden for Flescherne, samt lader Garnisonen, formere til 11000 Mand. Churfyrsten af Bayerne skal virkelig have bevilget ham, 10,000 Recruter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Kongen af Preussen har ved sin Minister von Hardenberg ladet det frankiske Kreds Directorium vide: at alle de Steder i Franken, som paa Hs. Majestæts Befaling vare tagne, eller som han agtede at tage i Besiddelse, blot var Avertinentier Fyrstendommen Anspach og Bayreuth betræffende, og at de som satte sig derimod, kunne vente at blive arresterede og straffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
De Keiserlige Tropper har i de hessiske Byer, hvor man, paa Grund af den med Frankrig sluttede Fred nægtede dem Jndqvartering, Giennemmarsch og Befordring, taget det med Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Wien. Paa Efterretning at den franske Armee i Jtalien skal forstærkes fra Rhin=, Sambre= og Maasarmeen med 30,000 Mand, har Hoffet besluttet hastigst at lade den nye organiserede Armee paa 50,000 Mand agere under General Alvinzy i Jtalien, førend den franske Forstærkning der indtræffer. Fra den 10de Jan. har hele Armeen været i Bevægelse, og fra den 14de til 16de skulle det almindelige Angreb skee, som skal afgiøre Mantuas Skjebne. Efter Planen som man her seer, skal General Landon gaae imod Brescia, Prinds Reus imod Peschiera, Grev Alvinzy med Hoved korpset imod Verona, medens en fierde Colonne fra Vicenza nærmer sig Etschfloden, en femte Legnano, og den slette tournerer Moradserne ved Arcole, og over Rovigo giør et blindt Angreb ved Neder-Etschfloden, for at maskere de sande Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Grev Wurmser gjorde i et af de sidste Udfald fra Mantua en saa stor Qvantitet Meel til Bytte, at han derover fik Mistanke og troede samme var blandet med Gift. Men hans Mistanke var ikke grundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Jtalien. Det bekræftes at et stærk Keiserlig Korps, trods alle Besværligheder, lykkelig har besteget Bierget, Montebaldo, som fra Roverede til Verona var bedækket med Snee, og indtaget den vigtige Post Rivoli samt 13 Kanoner. Desforuden har General Provera med 15000 Mand angreben Franskmændene ved Legnano og slaaet dem, derpaa opfordret denne ved Etschfloden liggende Festning, ved hvis Jndtagelse Mantuas Undsætning vil blive lettet. J en Fegtning ved Bellund ere 150 og ved Padaa 300 Franskmænd taget til, Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Ved Minerbo skal 5000 Franskmænd være taget til Fange. Man haabede at Mantua skulle være undsadt om kort Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Buonaparte har sendt General Rusca imod de oprørske Carfagnaner og i et Brev befalet ham følgende: Stæderne Carrara, Carsagnana og Castelnuovo ere i Oprør. De marschere til Castelnuovo og lader Hovederne for Rebellerne skyde, sender 20 Gidseler til Manland, og lader Hertugens Skriftefaders Huus afbrænde som er Aarsagen til Urolighederne, og paa Stedet opsætte en Støtte med disse Ord paa : En rasende Geistligs Straf, som misbrugte sit Embede ved at prædite Oprør og Mord. De vender Dem derpaa til Car rart, og endelig til Livorno for at beskytte Kysterne, imod Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Adskilligt. General Buonaparte skal have forlangt 2 Millioner af det Toskanske Hof, nemlig: 1 Million fordi de Franske har beskyttet Havnen ved Livorno og 1 Million til Laans, som punctlig skal blive betalt af Republiken. Man troer at Storhertugen vil komme til at finde sig deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Agent Feidel David i Cassel, skal have faaet en Modell af den bekiendte Diamant, Regenten kaldet, for at negotiere et Laan paa Originalen af 100,000 Louis, dører. En Engelskmand skal have buden 200,000 Guineer for samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Man siger at den russiske Keiser har gjort Forestillinger hos Directoriummet i Paris, til Bedste for de franske Prindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
J den 750de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukket følgende Nummere: 46. 71. 90. 81. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Bekiendtgiørelser. Gode Fladstrands Flyndre faaes tilkjøbs hos Pau Frausing for 24 s. Bundtet. Tvende Leieboder paa 4 Fag, med Baghuus 2 Fag, samt en god og rummelig Haugeplads, beliggende paa Graven, under No. 6 og 7, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes til førstkommende Paaske. Stedet er i Sommer vel istandsadt. Liebhabere dertil ville behageligst henvende sig til Eieren Ole Sørensen, Tømmersvend, som boer i Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Paa Dronningborg Slotsgaards Grund i Randers, døde den 30te Januarii Ane Cathrine Weidemann, Enke efter forhen afdøde Martin Matuscha, uden LivsArvinger. Dette efterladte ubetydelige Boe blev strax taget under Registering og Forsegling; og da samme er værgeløs og uden sikker Opsigt, saa bliver med Aabning og Auction fortfaret saa hastig som muelig. Begge disse Afdødes Arvinger indkaldes til at ligitimere deres Arve=Ret tilligemed Boets Credi= og Debitorer, de første for at anmelde og bevise deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige, alle inden den Tid Lovene befaler, da Stervboets Forfatning ikke taaler andet Proclama. Randers, den 2den Februarii 1797. J. F. Carøe, Skifteforvalter. 1 a 6 Skpr. Hartkorns Jord, beliggende paa Saxild Byes Mark, lader Hs. Exellence Hr. Greve von Dernath næstkommende Fredag den 24de Februarii Kl. 10. stet Formiddag stille til offentlig Auction udi Stephan, Pedersens Gaard i bemeldte Saxild; thi ville Liebhaberne. bemelte Tid og Sted behagelig indfinde sig, da Auctionen, foretages efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende, Conditioner. Ege Bygnings Under=Tømmer, om Kiøderen paa samme vil opføre Bygning, kan faaes for barg Priis hos Hr. Jnspecteur Petersen paa Aarer, med hvem der og underhaanden kan sluttes Accordsom benævnte Jord. Aakier, den 30te Januarii 1797. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
En fiin rund Hat med Væderstues Taft under, er ved Feiltagelse paa Ballet den 30te Jan. omskiftet med en gammel rund Hat, paa hvis Foder er aftrykt et Signet, derudi Bogstaverne L. J. Omskiftningen af Hatten skeer hos Klubbens Marqveur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Som Testamentarisk Arving efter her 1 Aarhuus afdøde Frue Christine Noble Thygesen, Enke af forhen afgangne Regiments=Qvarteermester Clemmen Fischer, indkalder jeg herved alle dem som maatte have noget at fordre efter bemelte Frue, at de med lovlig Beviis derfor, til mig anmelder samme inden 12 Uger, fra Dato. Aarhuus, den 20de Januarii 1797. Christen Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
En smuk og stærk grøn mahlet Postvogn med 3de Sæder eller Armstole, foruden Kudskesæde, er underhaanden at faae tilkiøbs. Anviisning hvor samme staaer, kan faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-04
Torsdagen den 16de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 er en Skifte=Samling berammet i Ødum Degne Boelig, for at erfare Stervboens Tilstand efter afgangne Sogne Degn sal. Jsaac Friis, hvilket til Credi og Debitorers og enhver Vedkommendes Efterretning hermed bekiendtgiøres af L. Schmidt, Galthen, den 23 Jan. 1797. Provst i Galthen Herred. I Haurum Bye paa Haxholms Gods under Grevskabet Frysenborg, er uden Livs-Arvinger bortdød Enken efter sal. Forvalter Marens Lassen, Madame Benedicte, Margrethe Anchersen.