Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Paris (utetia Parisiorum, som hele Enropas Øine i dette Øieblik er henvendt paa, ligger paa Øer og paa begge Sider af den seilbare Seine under 48880 14 Bredde og 20 østlig fra Ferro, (Denne Beliggenhed er at forstaae om Observatoriet, hvorfra de franske Geographer pleie at tælle deres Længdegrader og at forfærdige deres Kort.) 89 Mile fra London, 52 fra Amsterdam, 134 fra Wien, 120 fra Berlin, 100 fra Hamborg og 135 fra Kjøbenhavn. Den er een af de største og folkerigeste Stæder i Europa, og tillige Hovedstaden i Departementet Seine. Den har over 30,000 Huse og Gaarde, der for det meste ere høie, store og af Steen, og deriblandt mange prægtige Palladser, men kun faa brede og lige Gader. Jndbyggernes Tal, som ellers altid regnedes for 7 til 800,000 Sjele, beløber sig, efter den nyeste Tælling, kun til 800,000, hvoriblandt 86,936 Personer, der nyde Almisse eller offentlig Understøttelse. Gadernes Tal er 876 og de offentlige Pladses 41. Luften i det Jndre er ikke sund; ogsaa er her Mangel paa godt færsk Vand. Blandt Palladserne og de offentlige Pladse ere følgende mærkelige: 1) Louvre, (nu Palais des sciences et des arts) et af Franz 1, Henrich II og Ludvig XIV bygt, men ikke ganske fuldende, Pallads. Allerede under Kongernes Regjering var her en Samling af mange kostbare Malerier, men som siden Revolutionen er bleven overordentlig forøget og nu fører Navn af Museum Napoleon. Man finder her over 1000 Malerier af den franske og italienske Skole, 250 Stykker Statuer og kostbare Oldtidsminder af Marmor, og 460 Tegninger af de største Mestere, som er en Deel af den af 2000 Tegninger bestaaende store Samling. En betydelig Deel deraf have de franske Generaler hentet fra Tydskland og Jtalien, 2) Tuilleriernes Pallads, hvor Napoleon pleiede at residere, naar han opholdt sig i Paris. Catharine af Medicis lod begynde med sammes Bygning 1864, og Henrich IV fuldendte den i Aaret 1600. Det er vel ved et Gallerie forenet med Louvre, men dog en Bygning for sig selv med fortreffelige Haver. Paa Tuilleriernes Plads ligeover for stod tilforn Ludvig XXV. Billedstøtte, men den blev i Revolutionen ødelagt. Paa denne Plads blev Ludvig XVI quillotineret. 3) Palladset Luxembourg (ogsaa Orleans), som i nyere Tider kaldtes Palais de Senat conservateur. Henrich den Fjerdes anden Gemalinde, Maria de Medicis, lod det prægtigen opføre, og bestemte det til sit Enkesæde. J Aaret 1779 forærede Ludvig XVI samme til sin ældste Broder, Greven af Provence. J Revolutionen boede Directoriet her. 4) Palais royal med sine Haver. Det blev bygt af Cardinal Richelien, som forærede Ludvig XIII det, og Ludvig XV. forærede det igien til Hertugen af Orleans. Denne besad det indtil Revolutionen. Det var i de Dage en Samlingsplads for alle Doblere, Ryggesløse og Ultra Revolutionaires. 4) Place de victoires med GeneralDesair's Monument. 6) Place Vandome med den af 450 erobrede Canoner støbte, 135 Fod 7. T. høie, 12 Fod i Diameter, og paa Skaftet med 276 Plader eller Basreliefer prydede Colonne, d'Austerlitz med Napoleons 10 Fod høie og 4000 Pund veiende Statue af støbt Kobber. 6) Place de Voges med Hautpoults Statue. 7) Sex fortreffelige Broer, hvoriblandt Pont d'Austerlitz og de Jena, paa Pont nenf staaer en 180 Fod høi Obelisk til Erindring om Jena og Weichsel Feldt togene, paa Font de la Concorde, Generalerne St. Hilaires, Espagnes, Lasalles, Lapisses, Corvonis, Colberts, Lacours, Hervos Statuer, hvilke Generaler alle døde Heltens Død. 8) Den erkebispelige Domkirke Notre Dame; den er af gothisk Bygningsmaade, stor og prægtig, meget gammel og især berømt af Napoleon Bonapartes Kroning d. 2 Dec. 1804. 9) Temple, en gammel Bygning, der tilhørte Johanniterordenen, men som under Revolutionen tjente til Fængsel, og hvori Ludvig XVI og hans Dronning sadde som Fanger indtil deres Henrettelse. 10) Salpetriere, en fortreffelig Indretning for Hittebørn, forrykte, vanartede eller fattige Qvinder, hvilken Bygning ligeledes tjente til at gjemme Fanger. 11) Hallerne, hvor de bedste Fødevarer i Paris sælges, med de i Revolutionshistorien saa brrygtede Dumes des Halles. 12) Jnstitutet for Blinde, hvor findes 300 Blinde, og som er forenet med en Læreanstalt for unge Blinde. 13) National=Jnstitutet for Døvstumme i Forstaden, St. Jaques. 14 Sytten Hospitaler for alle Slags Sygdomme, hvoriblandt det store Hospice de Phumanite, som ofte optog 30,000 Syge i et Aar, Hospice de la maternits, hvori aarlig forløses 2-4000 Fruentimmer og dannes 200 Jordemodre, Jnvalidernes Hospital, der i de sidste Aar har været meget besøgt (med et Bibliothek, der indbefatter 20,000 Bind). 15) Det franske Pantheon, fordum St. Genovera (bestemt til Begravelse for Senatorer, Ministere, Stordignitarier og Rigsmarschaller). 16) Det i Aaret 1777 oprettede Laanehuus. 17) Det Keiserlige Bibliothek, med 400,000 Bind og 100,000 Haandskrifter i orientalske og andre Sprog; en Kobber samling af 5000 Bind deelt i 12 Classer; Bibliotheket er forbunden med en Special=Skole, hvori undervises i Persisk, Malaisk, Arabisk, Tyrkisk, Tatarisk og Nygræsk. 18) College imperial de France, hvoraf 17 Professorer give Underviisning i Mathematik, Physik, Lægevidenskaben, Anatomie, Chemie, Naturhistorie, Natur= og Folkeret, Historie, Moral, Poesie, Litteratur, døde og levende Sprog. 19) Lycæum, som er opstaaet af Universitetet, med 12 Professorer, 20) Tre Central skoler, en ved Pantheon og en anden, des qugtre nations kaldet, i det forrige Collegium du Plessis, og et tredie i det forrige Jesuiternes Collegium, fremdeles 46 Secundærskoler. 21) Ecole, d'Eeonomie rurale veterinaire d'Alfort med 6 Professorer. 22) Det naturhistoriske Museum med en riig botanisk Have og et Menagerie. 23) Museum Napoleon i 8 Sahle. 24) Museum for de franske Oldsager, 25) Museum de Mines, med en stor Mineralsamling. 26) Nationalskolen for Bygningskonsten. 2) Specialskolen for Malerie- og Billedhuggerkonst. 28) En Ecole de dessin, hvori Børn, der ville lære et Haandværk, undervises frit. 29) Det musicalske Conservatorium (conservat. de musique), hvor 116 af de fortrinligste Konstnere ere ansatte som Lærere og 600 Elever nyde fri Underviisning. 30) Det for hele Europa høist vigtige Bureau de longitude, der aarlig udgiver Bogen la connaissance de tems, og staaer i Correspondence med alle Observatorier, saavel i som uden for Frankrige. 31) 8 Theatre, hvoriblandt den Keiserlige Opera, Theatre Louvois.