Extraordinaire Relationer, 1721-10-01
Aarhuus og Riber Stiffter. 1. Kiøbstædernes Consumption: 1 Aarhuus, 2 Randers, 3 Skanderborg, 4 Mariager, 5 Ribe, 6 Colding, 7 Lemvig, 8 Veylle, 9 Varde, 10 Ringkiøbing. 2. Ambternes Familie og Folkeskat. 1. Lundenæs og Boufling Ambter. Viborg og Aalborg Stiffter. Kiøbstædernes Consumption: 1. Viborg, 2 Nibe, 3 Sundbye, Aar 17. bye, 4 Sæbye, 5 Skauvn, 6 Flastrand, 7 Hobroe, 8 Hiøring. 2. Ambternes Familie og Folkeskat. 1. Aalborghuus, 2 Aastrup, Børglum og Seiglstrup Ambter, 3 Dueholm, Ørum og Vestervig Ambter, 4 Halds og Skivehuus Ambter. Og ere de Lysthavende følgende Poster til Efterretning kundtgjorte. 1. Jngen Magistrats-Personer eller Ambts-Betienter i deres Ambter, tillades herefter enten selv at være eller med nogen anden at have Deel directe eller indirecte i nogen Forpagtning være sig Consumptionen i Kiøbstæderne, Folke- eller Familie skatten paa Landet, under deres Chargers Fortabelse, naar det dennem bliver overbeviist. 2. Ellers tillades enhver af Stand og Vilkor, hand monne være enten selv personligen eller og ved nogen anden at giøre sit Bud, uden at have fornøden sig at explicere for hvem hand byder, ei heller nogen Caution forud at stille. Den forige Forpagter allene, eller hvem hans Commission haver, maae førend Auctionen begyndes, sig tilkiende give, at hans giørende Bud skeer for forrige Forpagter, naar nu nogen bliver den Høistbydende, skal hand strax explicere, om hans gjorde Bud er for hannem selv eller for hvem det gjort er, og da paa Auctions stædet producere suffisant Caution, skulle nu samme Caution ej findes tilstreckelig eller suffisant, da kommer det igien til et nyt Opbud. 3. Dersom Forpagtningen bliver forhøiet og opdreven over forige Aaringers Afgifts Beløb, da skal den Høistbydende, saafremt hand er forrige Forpagter, nyde Forpagtningen aarlig for en Fierdepart mindre end Forhøielsen sig bedrager, og den, som nest for hannem bød, nyde strax eengang for alle een Ottendeel af et Aars Forhøielses Summa som hannem paa Zahl-Cammeret skal vorde anviist. 4. Dersom en anden, som icke forhen var Forpagter bliver den Høistbydende, da skal det icke desmindre være forige Forpagter tilladt. Te October Maaned tilladt, saafremt at hans Bud har vaaren det nestforregaaende for det høieste Bud, og at hand sig strax paa Stædet vil erklære, for det gjorde høieste Bud, ved Forpagtningen at forblive, mens nyder da ingen Afslag i den udlovede Summa, saasom hand ej selv blev den Høistbydende, er hans Bud ei det nest foregaaende for det høieste Bud, tillades ham ingenlunde igien til Forpagtningen at træde, derimod nyder den anden, som var Høistbydende een Fierdedeel af Forhøielsens Summa aarlig saa længe Forpagtnings-Aarene continuerer, hvilken en Fierdedeel Forpagteren hannem uveigerligen ved hver Forpagtnings Termin skal betale, som hannem da igien imod rigtig Beviis fra Vedkommende, udi den udlovede Afgift skal gotgiøres, vil forrige Forpagter efter ovenbemeldte Conditioner, naar hander næst den Høistbydende, et træde til Forpagtningen, da nyder hand efter foregaaende Post eengang for alle een Ottendeel af et Aars Forhøielses Summa, som hannem paa Zahl-Cammeret skal vorde anviist. Mens dersom en Fremmed er bleven Høistbydende og den som forhen var Forpagter, som meldt er, ikke kand blive derved, da skal samme fremmed Høistbydende beholde Forpagtningen for een Fierdepart mindre end hans højeste Bud forrige Forpagtnings Summa var overstegen. Auctionen holdes paa Rente-Cammeret paa de ansatte Dage om Formiddagen Klocken 9, og vorder paa Stædet de øvrige Conditioner bekiendt gjorte. * Denne Bye Aarhuus ligger udi Jylland paa Strandbræden imod Sielland, og er saa vel i henseende til Havnes Beqvemmelighed, som Luftens Godhed, og den paagrændsende Egns Frugtbarhed bygt og funderet paa et mindre for Folk behagelig end for Kiøbmænd beqvemmelig Sted. Mand veed ey naar den første gang er bygt, efter den almindelige Meening regnes dens Opkomst fra den Tiid af de megtige Catholske Biskoper der toge deres Residence omtrent Aar 1779. trent Ao. 1050, og ihvor om alting er, saa har Byen den Tid været i Stand, thi 1049 skrives Kong Harald af Norge at have plyndret og brændt denne Bye. Endeel vil, at dend er kaldet Aarhuus af Aarer, ligesom dend rettest skulde heede Aarers Huus, da det lader sig ansee, ligesom dette sted udi Begyndelsen ikkuns haver været et Fisker-Leye, hvor Fiskerne paa de Tider have havt nogle smaae Hytter staaende, i hvilke de have forvaret deres Garn, Aarer og andet Redskab, siden er dend for Næringens skyld meere bleven bebygt, og derudi aldt meere tiltaget fornemmelig da Biskoperne lode sig være angelegen at befordre samme stæds Opkomst ved at bepryde dend der bygte Kirke, og selv der at boe, saa at udi Biskop Uffilds Tid 1102 2de der i Nærværelsen liggende smaa Kiøbstæder Lisbierre og Oested didhen ere for fløttede. Kong Christopher af Beyern haver givet Aarhuus i sit Vaaben 3de Aarer, som endnu meere stadfeste Lyschanders Positum om Byens Etymologie, i hvorvel der og ere de, som vil at dend har været kaldet efter sin Situation Aaraos, og det paa samme Fundament som Trundhiem der, fordi den var bygt ved Jndløbet af dend Elv Nid, i de ældre Tider blev kaldet Nideraaes. Paa denne sted er det at dend 3die Kirke i Danmarck først er bleven bygget, og kaldet Hellig Trefoldigheds Kirke. Thi forhen vare bygte 2 Kircker og oprettede 2 Biskopdommer i Danmarck, nemlig eet til Hættebye eller Slesvig, og eet til Ribe, hvilken sidste Sted med lige ufornuft og uvidenhed af Mollero Kiloniens i hans Catalogo der vornehmsten Stadten in Schleswig und Holstein er beregnet til Hertugdommet Slesvig, som den Danske Øe Femern til Holsten.