JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Mandagen den 2 Aug. - og Tirsdagen den 17 Aug. hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction over Hovedgaarden Bygholm, beliggende i Veile Amt, Hatting Herred og Sogn, neppe 1/4 Miil fra Horsens, med underliggende Gods, hvilken Gaard og Gods hidindtil har tilhørt Hr. Stiftamtmand de Thygesen, Kommandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. De tvende første Auctioner afholdes paa Bjerre Tingsted og den sidste paa Eiendommen selv. Med Hovedgaardens Bygninger følge 119 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng, 18 Tdr. 3 Fdkr. Skov= og Mølleskyld, 34 Tdr. 4 Skpr. Kongetiende og 34 Tdr. 4 Skpr. Kirketiende, matrikuleret Hartkorn, 581 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb. Hartkorn Bøndergods, samt Jnventarium og Besætning til Gaard og Gods, efter Konditionernes nærmere Udvisende. Denne udmærket gode Eiendom ligger i en skjøn og frugtbar Egn. En solid og velindrettet Hovedbygning, omgiven af en særdeles smagfuld anlagt og vel vedligeholdt Hauge, afgiver en beqvem og behagelig Boepæl for en herskabelig Familie, alle Hovedgaardens Marker ere indhegnede og for størstedelen merglede. Tæt ved Gaarden er indrettet et Kjerneværk, som drives ved Vand, et Teglværk og en stor Vandmølle, som hidindtil er drevet af Hovedgaardseieren selv, og har, formedelst sin Beliggenhed nær Horsens, denne Byes Maaling, foruden en betydelig Deel af Omegnens. Til Gaarden hører fuldt Hoverie, og Besætningen af Køer, der bestaaer af imellem 200 og 300 Stykker, er af en udmærket god Schweitzer=Race. 14 Dage fra Dato blive Konditionerne og Jordebogen til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Kammer advokaten Hr. Etatsraad Bilsted, i Hotel du Nord, Hotel de Angleterre, Hotel Royal, Stadt Lauenburg og Knabsteds Gaard, i Roeskilde i Gjæstgivergaarden Prindsen, hos Hr. Kapitain Sveistrup, i Helsingøer, Slagelse, Odense, Aalborg, Viborg, og Nibe paa Postkontoirerne, i Aarhuus hos Gjæstgiver Schucany, i Horsens hos Gjæstgiver Kjeldsen, i Veile hos Mad. Vorch, i Kolding hos Gjæstgiver Madsen, i Flensborg i Stadt; Capenhagen, i Slesvig hos Gjæstgiver Seest, i Stadt Hamburg, i Kiel i Stadt Hamburg, i Altona i Hotel d' Rainville, i Hamborg i Stadt London, hos Statsgjelds-Direktionens Befuldmægtigede Hr. Landvæsenskommissair Christensen i Nøde Mølle pr. Veile, der tillige foreviser Eiendommen, samt endelig paa Undertegnedes Kontoir. Bjerre, Hatting Herreders Kontoir paa Daugaarden pr. With. Veile den 11 Juni 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Tirsdagen den 22 Juni, Formiddag Kl. 9, bliver i Huset. No. 407 paa Nørregade afholdt Auction over Mad. Wiborgs Stervboes Meubler og Effekter, bestaaende af noget Guld og Sølv, Stole, Borde, Chatoller, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Kakkelovne med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 14 Juni 1850. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Torsdagen den 24 Juni, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. 414 paa Nørregade ved Auction bortsolgt Kjøbmand Steenfeldts Fallitboes Meubler og Effekter, saasom Sølvtøi, Mahogni= og andre Meubler, Speile, et Fortepiano, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, 2 store Kobberkjedler, Kakkelovne m. m., hvorover Kataloger nogle Dage førend Auctionen ere at erholde paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 14 Juni 1850. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet i Kjøbmand D. D. Steenfeldts Fallitboe, bliver den Boet tilhørende Gaard No. 23 paa Overgade, saaledes som samme til de foregaaende Auctioner findes beskreven, stillet til 5te Auction, som afholdes i selve Gaarden Torsdagen den 1 Juli, Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 14 Juni 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Det Snedker Weisbacks Enkes Stervboe tilhørende Huus No. 551 i Hans Jensens Stræde, som bestaaer af 2 1/2 Fag Etages Bygning med en liden Haugeplads, bliver, efter Skifterettens Bestemmelse, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Torsdagen den 10 Juni hver Dags Formiddag anden - den 17 - tredie - den 24 - Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, medden tredie i selve Huset. Odense den 4 Juni 1850. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det Præste=Enken Madame Wiborgs Stervboe tilhørende Huus No. 407 paa Nørregade, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes : første Gang Onsdagen den 23 Juni, anden - 30 Juni hver Dags Formiddag Kl. 10. tredie - 7 Juli. Denne Eiendom bestaaer af: a) Et Forhuus til Gaden 8 Fag, og til Gaarden 9 Fag, 2 Etager Muur- og Bindingsværk. b) En Sidebygning, 4 Fag Halvtag, 1 Etage Bygning. c) Hertil 2 smaae Gaardspladse med en Brønd og Pompe, samt Haugeplads. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 14 Juni 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver det VeipiqvenBangs Enkes Stervboe tilhørende Huus No. 555 uden for Vesterport, som bestaaer af 5 Fag 1 Etage Muur= og Bindingsværk, med en liden Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Løverdagen den 12 Juni over Dags Formiddag den 19 - anden - Kl. 11. tredie - den 26 -De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset. Odense den 3 Juni 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Ved Proklama som læses ved Odense Byetingsret og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Statsret i Kjøbenhavn er indkaldet med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Jnger Abigal, fød Rasmussen, Enke efter Chirurg Napiersky heri Staden, til inden ovennævnte Tids Forløb fra den sidste Bekjendtgjørelses Dato, at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Dette bekjendtgjører herved 3 Gange efter hinanden i Statstidenden og Fyens Stifts aviser, til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende Odense Raadstue den 8 Juni 1830. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Fjerde Klasse, til Dokumenter efter Stempletpapirs Forordningens 55. Litt. d. I 22 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1830. Falkenskjold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
J allerunderdanigst Følge af efterstaaende Kongelig allernaadigst meddeelte Bevilling, saalydende: Vi Frederin den Sjette. af Guds Naade Konge til Danmark, de Wenders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Gjøre vitterligt: At Vi, efter Peder Holmer, forhenværende Forstander for Odense Hospital og Kommunitet, af Vor Kjøbstad Odense, udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20 Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligge saa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den, April 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Under Vor Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
Bevilling for Peder Holmer, forhenværende Forstander for Odense Hospital og Kommunitet, til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde sine Kreditorer. Læst inden Odense Byetingsret Mandagen den 26 April 1830. G. Klauman. Jndført i Skjøde= og Pantebogen No. 26. Folio 331. Wederkinch. Læst i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, og protokolleret Mandagen den 10 Mai 1850. N. Petersen. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos mig, at fremkomme med Legitimation for deres Paastand inden fornævnte Tid. Odense den 1 Mai 1830. P. Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-17
At Skiftet efter afgangne Gartner Boesen og Hustrue Bodil Maria fød Gram bliver foretaget paa Egeskovs Skriverstue Mandagen den 28 Juni 1830, om Formiddagen Kl. 10, og at samme om mulig optages til Slutning, bekjendtgjøres herved for vedkommende Arvinger, som til anførste Tid og Sted, behageligen ville give Møde. Vognsen, Egeskovgaard den 12 Juni 1830. konstit. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
1 Stifts. 59 Aargang. gens privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og fl. 4 Avertissementstidende. 18 Juni 1830. Fredagen. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad Jndhol d. Storbrittannien (Kongens haabløse Tilstand. Parlaments=Forhandlinger). Frankerig (Forventet Kon Algier=Toget (Den sardinske Eskadres Ankomst til Tunis). gelig Proclamation til Vælgerne og truende Partiekamp).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Kongehuset. Skibs-Efterretninger. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Storbrittannien. Endnu den 11 dennes levede Hs. Majestæt, endskjøndt hans Oplysning med hver Dag saaes imøde. Den 10de var Aandedrættet endog mindre besværligt og Natten god. Men siden Løverdagen den 5te var Vandsamlingen i Brystet tiltaget og al Udsigt til ved nogen Operation at skaffe Lindring forsvundet, ligesom der og havde yttret sig Spor af Brand i Extremiteterne. En Saarlæge melder dog i Times, at han har seet et meget beqvemt Jnstrument til at tappe Vand af Brystet og indestaaer for Følgerne, hvis Man vilde betjene sig deraf. Lægerne Halford og Tier ney forlade ikke mere Slottet i Windsor, og over 25,000 Personer erkyndigede sig paa een Dag allene om den høie Patients Befindende. Den 7de tog Hs. Majestæt Afsked med Prindsesse Augusta og Hertuginden af Gloucester. De forblev næsten 3 Timer hos Kongen og vare overvældede af den dybeste Smerte, da Kongen med fuld Fatning ønskede Guds Velsignelse over dem og yttrede, at de neppsaaes mere i denne Verden. Samme Dag havde Hs. Majestæt endnu været en kort Tid oven Senge og gaaet nogle Skridt, støttet paa sine Tjenere. Væddeløbene i Ascot, hvori Hs. Majestæt forhen saa gjerne tog Deel, foresvævede jævnlig hans Jndbildningsskraft. For endnu ikke 14 Dage siden sagde han til Lord Maryborougt: jeg haaber endnu at være i Ascot paa Væddeløbets sidste Dag, og hvor tungt det faldt ham at tale, befalede han den 8de en af Tjenerne: sig til Lorden, at hvordan det end gaaer med mig, ønsker jeg dog, at Væddeløbet ikke afbrydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Hs. Majestæt har endnu egenhændig underskrevet nogle Privat=Papirer, men med saa megen Anstrængelse og Kraftløshed, at flere Bogstaver neppe vare læselige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Offentlige Blade føre nu Beviser for, at Prinds Lepold ikke er engelsk Pair, og som en udenlandsk Prinds slet intet Haab kan gjøre sig om Regentskabet. Paa den anden Side væddes 1000 Pd. imod 100 paa, at Hertugen af Wellington ikke er meere Minister den 3 Juli. Oppositionen vedbliver at gaae Ministrene til Livs med de portugisiske og græske Anliggender. Paa Lord Russels Spørgsmaal har Grev Aberdeen svaret, at Regentskabet paa Terceira vel har notificeret sin Jndsættelse, men Dronning Maria er hidtil ikke formelig erkjendt af den brittiske Regjering. (Har Man da glemt hendes Ophold i London d). Den 7d. piinte Man i Overhuset Hr. Greven til at fremlægge flere Papirer i Grækersagen, for at komme efter den sande Aarsag til Grækenlands senere afknappede Grændse bestemmelse, og i Underhuset har Ministeren Sir Peel havt den Græmmelse, at Sir Makintoshs Amendement om Dødsstraffens Ophør for Falsk i alle Tilfælde, allene med Undtagelse af Testamenter, er sat igjennem med 151. imod 138 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Hr. v. Maturzewitsch er nu ankommen til Dover, hvorhan naaede at faae en Samtale med den russiske Gesandt Fyrst v. Liewen, som paa sin Tilbagereise indtraf den 9d. til Aachen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Uagtet den bebudede kongelige Proklamation til Vælgerne i endnu ikke er kommet for Lyset, klamres de liberale og Ultrabladene, om den ikke tillige bør undertegnes af en Minister. De sidste finde det grusomt, i et Monarkie, hvorden ringeste Undersaat kan tale til hele Frankerig, om Landsfaderen eengang i 10 Aar ikke maatte henvende sig til sine Børn uden Mellemmand. Hertil svare de første, at Ministrenes Medunderskrift maa ansees som det konstitutionelle Tegn paa deres Ansvarlighed, uden samme bortfalder derimod den gamle skjønne Marime: Kongen kan ikke feile. Globen anstiller ogsaa læseværdige Betragtninger og Statskoup og advarer for de uudeblivelige Følger af samme. Er da - spørger den - Revolutionen allerede saa gammel, at Man har glemt dens Lærdomme, Den har givet Os et fuldstændigt Cursus af Statskoup: Statskoup med et Skin af Lovlighed, Statskoup i det almene Bestes Navn, Statskoup uden Paaskud, Statskoup udsprungne fra Majoriteten eller Minoriteten, fra Folket eller en Enkelt, civile eller militaire Statskoup - kort Vi have oplevet Alt, og Hr. v. Polignac vil ingen Opdagelse gjøre 1 mere i dette Kapitel. Til Slutning opfordrer han Vælgerne til, blot ikke at frygte for Ministrene, saa kan Frankerig lee af deres Trudsler. Vil Man undertvinge Frankerig med Vaaben, hvor findes da en Armee til sligt et Feldttog, hvor findes Batailloner, som vilde stille deres Skud imod vor Forfatnings=Akt? Jmod et Folkeopløb ere Soldaterne gode at bruge; men af Pligt, Jnteresse og Fødsel er Armeen Tyranniets Fiende. Tænker Man at forføre dem med en høiere Sold, eller med en Potte Viin? Veed J da ikke, at Æren er det sikreste Middel til at bestikke Armeen? Held Os! Vi kunne være rolige. I have hverken Folk eller Dommere eller Armee at stole paa, og endda tale J om uindskrænket Magt, om Statskoup, om store Forholdsregler &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
De Londonner Blade anstille sig noget bekymrede over Frankerigs nærværende Tilstand, og finde den høist betænkelig for Nabostaterne. "Aldrig - sige de - trængte det saa meget til en stor Mand (skal vel sigte til Fyrst Polignac?), selv ikke den Tid Bonaparte styrtede Direktoriet. Kongens Stilling er virkelig farlig. Tilhængerne af det Polignaske Ministerium holde det for en Opofrelse af de kongelige Prærogativer, hvis han forandrede Ministeriet efter Kammerets Ønske. Men det er ikke ganske rigtigt Absolut Modstand imod de Deputerede vilde være en større Feil end Eftergivenhed. Men Kongen synes intet Alternativ at have. En Forandring af den offentlige Mening (er nødvendig for at redde Monarkiet. Tronen er gjenreist paa Ruiner og dens Grundvold usikker." J en endnu stærkere Tone udlader Koureren sig: "Den nuværende Krisis i Frankerig frembyder et frygteligt Skuespil (og kunde have lagt til: det Gud forlade Ophavsmændene !). Anarkiete græsselige Scener, som saalænge væddede dets Jordbund, med Blod og adsplittede Europas Former som ved et Jordskjælv, synes atter opvaagnede. Skulde Resultatet af Valgene svare til de Revolutionaires Forventninger, da kan Chartet ikke længer bestaae, men maae (ligesom i Spanien, og Portugal, ophæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Breve fra Orleans tale om en her opdaget Sammensværgelse. Hos en mistænkelig Person skulde nemlig være fundet Papirer, hvorved Lafapette, Dueges og Chatteaubriansvare kompromitterede, Tronen skulde tilbydes Huset Orle, ans eller Hertugen af Reichstadt. Men formodentlig er det kun et nyt Opspind af de evindelige Allarmblæsere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Algier=Toget. Et Rygte om Expeditionens lykkelige Ankomst til Algier hvor 15,000 Mk. uden Hindring vare landede, bevirkede den 8de en øieblikkelig Stigen af de offentlige Fonds i Paris. Plakatbærerne udraabte endog en, første Bulletin om den første store Seier over Algiererne af den tappre General Bourmont; men da Bekræftelsen næste Dag udeblev, faldt de atter. J al Fald var det en Lykke, at Af seilingen ikke skeete før, hvorved Expeditionen undgik den frygtelige Storm, som Natten mellem den 14 og 15 Mai rasede paa den algierske Kyst, og hvoraf Sandsynlig ikke saasnart kan ventes et Dacapo. Det var den engelske FregatRottlesnake, som ogsaa forgik i bemeldte Storm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Den fardinske Eskadre ankom den 21 Mai for Tunis, hvor Beyen skal have erklæret sig villig til at give efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. J London have nogle Geistlige undertiden holdt Prædikener paa offentlig Gade. Da det nye Politie nu ikke meere vil taale denne Uorden, have de tilTrods besluttet, at stifte en Forening under Navn af: brittisk Selskab til at prædike i frie Luft og paa de aarlige Markeder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
J Times læses to Artikler om en foregiven Misforstaaelse imellem Østerrig og Huset Rothschild, hvoraf den ene har til Overskrift: "de to krigførende Magter." Som Grund dertil angives Brødrene Rothschilds Misundelse over det med Huset Bethmann nylig sluttede østerrigske Laan. Medens Times raader at følge Bonapartes Exempel, som lod Leverandøren hænge, naar Soldaten klagede over daarlige Levnetsmidler, og vil, at Man i dette Tilfælde skal skyde, ikke Hr. v. Rothschild selv, men hans Siel eller Penge, hvis slig en Person ellers har Ret til at kalde alle Penge sine, tager Koureren Rothschilderne i Forsvar og erklærer det Hele for opdigtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Nederlandene. Den politiske Fanatisme holder Skridt med den religiøse. Da den franske Gesandt paa det bestemteste havde nægtet at give de 4 Landsforviste Passer, besluttede de, som forhen meldt at lade sig bringe over den preussiske Grændse. Men neppe vare de ankomne til Aachen og havde begivet sig til Politie=Direktoren, for at forevise deres Passer, før han yttrede sin Forundring over, at de ikke vare paategnede af den preussiske Gesandt ved det nederlandske Hof. Da Hr. de Potter bemærkede, at saavel Generalprokureuren Hr. de Stoop som Minister var Maanen havde erklæret det for unødvendigt, svarede Politie=Direktoren, at Hr. de Stoop og v. Maanen ikke vare hans Foresatte; han havde befaling at nægte dem Adgang til de kongelige preussiske Stater. De Ulykkelige, som dog skulle være eet Sted, maatte derpaa vende tilbage til det nederlandske Grændsested Vaals, hvorfra Borgemesteren har gjort Jndberetning til Regjeringen. Tydskland. Dhrr. Dr. Bartels og Fricke i Hamborg, gjøre offentlig Undskyldning til de Naturforskere og Læger, som ved en mulig Forglemmelse ikke maatte være personlig indbudne af dem, da de saa gjerne vilde kunne sige med Göthes Tasso. her fadde vor Tids første Mænd i tætte Klynge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Fædrelandet. Kongehuset. Efterat Landsfaderen den hele Morgenstund, havde været beskjæftiget med at lade sig forevise de omliggende Distrikters Embedsprotokoller, samt derefter allernaadigst at give Afskeds=Cour, forlod Hs. Majestæt i Tirsdags Formiddag Kl. 11 Aarhuus under de samme Festligheder som ved Ankomsten, og tiltraadte over Frysenborg Reisen til Randers.En Time efter Hs. Majestæts Afreise begav Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand, ledsaget af en Deel høie Officerer, sig ombord paa det kgl. Dampskib Merkurius og vilde sandsynligviis indtræffe til Kallundborg om Aftenen Kl. mellem 6 og 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Fra Aarhuus meldes endvidere under 15 dennes: I Løverdags manøvrerede de her forsamlede Tropper i tvende Korps hvoraf Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand kommanderede det ene og Generalmajor v. Castonnier det andet. J Polyhymnias Lokale var om Aftenen Bal, som DD. KK. HH. Prindserne og den hele Generalstab bivaanede. J Søndags Morges var stor Kirkeparade af de her i Byen indqvarterede Regimenter, som derpaa defilerede forbi Hs. Majestæt og indi Domkirken, hvor Allerhøistsamme, tilligemed de kongelige Prindser, behagede at bivaane Gudstjenesten. For en Forsamling af henved firetusinde Mennesker udviklede Hs. H. Hr. Biskop Dr. Mønster, med en i Hjertet og i Livet dybtgribende Sandhed, det Theema: "Nøisomhed med Forsynets Gaver, og redelig Anvendelse deraf, er Menneskets bedste Riigdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Om Søndag Eftermiddag blev der af Artilleriet skudt til Skiven. Mandag Formiddag holdtes Linie=Manørering af samt lige Tropper under Hs. Majestæt Kongens høistegen Kommando, og derpaa General=Revne, et imponerende Skuespil, som en utallig Mængde Mennesker, hidkomne fra alle Kanter, selv fra Provindsens fjerne Egne, forlystede sig ved at bivaane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Om Eftermiddagen behagede det Hs. Majestæt allernaadigst at lade Borgervæbningen passere Revne for Sig paa Torvet, og derefter at tage Brandanstalterne i Øiesyn. - J Nat og Morges ere alle Tropperne afmarscherede herfra Byen og dens Omegn til deres respektive Standqvarterer, og ligesaa jublende som den 5 Junius endte, ligesaa stille daler nu den 15de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Randers den 15 Junii. Alt er her i dette Øieblik i frydfuld Tummel. Vor elskede Landsfader, hvem Gud skjænk Dannemark den Lykke, end længe at beholde, og den haabe fulde Prinds, som vi nu skulle nyde den Glæde, første Gang at see her, ventes Begge at indtræffe til vor Bye i Eftermiddag, over Frysenborg. Æresporte ere opreiste til de høie Reisendes festlige Modtagelse; men det skjønneste Æresminde har den elskede Drot forlængst selv reist sig i sine tro Jyders taknemmelige Bryst. Gud bevare sjette Frederik, Randers Amtsaavis af samme Dag er prydet med følgende geniale Sang af Dannebarden St. St. Blicher: Kongen Kommer. - Hvo skal overbringe -Mens Kanoner tordne, Klokker ringe - Stadens Nøgler Hvortil Nøgler, Staden har ei Muur, Ligger aabent i den fri Natur, Ligger tryg i Guds og Kongens Hand jo Hvortil Nøgler, Mon ei Kongen har Selv en Hoved nøgle rar Til hvert Hjærte i det hele Land jo? Kongen kommer. - Hvo skal ham modtage? Hvo skal jublende imøde drage, Danmarks Drot? Ham modtage? Det skal Allemand, Stor og Liden i det ganske Land, Hilse ham Enhver, som har en Stemme. Er han ikke Fader for Enhver, Er han ei os Alle lige nær, Som vi ham, Hvo skal da blive hjemme? Kongen Kommer! - hvormed skal vi pryde Festligt Stad og Land, at det kan fryde Faderhjærtet? Hvormed pryde? Mon vel Nogen veed Bedre Pryd, end Landets Frugtbarhed? Bedre Pryd, end Seilerne i Fjorden? Lykkelige Bonde, sving din Lee! Sømand, heis dit Flag, Saa lad ham see, Der er Fred og Fylde i hans Norden!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-18
Formedelst Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Carolines nylige Sygdomsanfald, efter hvilket Høisamme endnu ikke har forladt sit Gemak, er den til Augustenborg og Louisenlund til den 20 dennes berammede Reise udsat indtil videre. Skibs=Efterretninger. J Mandags Eftermiddag Kl. 1. ankom søndenfra og ankrede i Renden 2 russiske Fregatter og en Brig. De skulle, som Man erfarer, have Kadetter ombord, og deres Bestemmelse være at foretage en Krydstour op under Jsland. (Kbhpst.)¬