JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-12-14
Classelotteriesedler. til det 95de Lotteries 1ste Classe, a 2 Rbd., ere nu daglig at erholde hos Undertegnede, indtil den 8de Febr. Viborg, den 13de December 1811. P. Gjælbye. Lottosedler til 1ste Classe af det 95de ClasseLotterie ere at faae til 2 Rbd. pr. Stk. hos L. Schjørring i Skive.
Viborger Samler, 1841-12-14
200 Rbd. ønskes i indeværende December Termin til Laans mod betryggende Sikkerhed. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1841-12-14
Et Partie Bijonterie- og Galanterie Vare, passende til Jule=Presenter, som og en Deel Parfumerier, bestaaende af forskjellige Sorter fiin Pomade, Sæbe, vellugtende Vande, Røgelse m. m., ere til meget billige Priser arriverede hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1841-12-14
Uldne Sundhedstrøier faaes hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1841-12-14
Fra Pressen er udkommen: Ussing, Kriminalet. 1–2 D. 5 Rbd. Drevsen om Morbærtræet. 12 s. Volborgsnætterne. 1–2 D. 1 Rbd. 18 s. Populær Fremstilling af den Helske Philisopies Resultater. Neues Taschen Worterbuch der Dänischen und dentschen Sprache. 1 Rbd. 32 s. Udvalgte Romaner af Charles Dickens. 1ste B. 1 Rbd. 38 s. Lund, lyriske Digte. 48 s. Møller, Ansgars Levnet, 32 s. Psalmorum Davidis ed. Bendz. 20 s. Münchhausens Reiser, med Træsnit. 1 Rbd. Heiberg, Skrifter VII. 1 Rbd. 48 s. Den speculative Logik i dens Grundtræk af Rasmus Nielsen. 1 H. 43 s. Faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1841-12-14
Garn til Damastvævning i forskjellige smukke Mønstre hos Fogt i Dølbye i Salling modtages i Viborg hos Jens Laursen i St. Mathiasgaden og i Holstebroe hos H. P. Møller.
Viborger Samler, 1841-12-14
En levende Jlder eller Maar ønskes tilkjøbs af S. Wistoft.
Viborger Samler, 1841-12-14
Røget og grønsaltet Flesk kan faaes til billig Priis hos Jørgensen, Dyrlæge.
Viborger Samler, 1841-12-16
No. 203. 69 Aarg.
Viborger Samler, 1841-12-16
Kongelig allern, privilegeret Stolidende. Tivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. mar Torsdagen den 16de December 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-12-16
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 7de Decbr. Dampskibet "Great Western", der har gjort sin sidste Reise for i Aar, er ankommet til Bristol med en Fragt af 500,000 Dollars, for det meste i Guld. Med dette Skib haves fra New-York nye Efterretninger af 23de Novbr. Den nordamericanske Kongres vil sandsynligviis samles den 6te Decbr., og man venter sig en levende og paa Resultater riig Session. Som en af de første Forhandlinger omtales en modificeret Toldtarif, da de nu bestaaende Jndførselsafgifter ere for høie, og desaarsag skadelige for Statens Jndtægter. Det synes ikke, at der er Udsigt til Oprettelsen af en Nationalbank; sandsynligviis vil Præsidenten gjøre det Forslag at overdrage en særegen Finantsagent Regjeringens finantsielle Trans actioner og at bemyndige denne Agent at udstede Noter, der skulle funderes paa Statsindtægterne og Deposita af Guld og Sølv. Angaaende Grændsespørgsmaalet omtales en af Legislaturen for Staten Vermont fattet Beslutning, der anbefaler Unionsregjeringen hiint Spørgsmaals hurtige Afgjørelse, og - uanseet Faren for en Krig med England og Krigens Følger - fordrer en bestemt Optræden imod England. – Jkke ubetydelig Opsigt have de nyeste Valg angaaende Besættelsen af de ledige Legislaturposter i Staten Mississippi vakt, da de stedfundne Val ere faldne ud til Fordeel for det ultra democratiske Parti, der har opstillet som Princip, at visse af denne Statcontraherede Laan ei maae anerkjendes, og at Beløbet af disse Laan hverken skal forrentes eller tilbagebetales.
Viborger Samler, 1841-12-16
Dette Valgresultat har vakt stor Frygt i New-York saameget mere som man befrygter, at andre Stater saafremt Magthaverne i Mississippi realisere deres Principer - ville følge Missisippis Exempel. Derfor ere i New-York Jllindis- og Jndiana-Fonds, der for nogle Maaneder siden stode paa 72 a 75 pC. og den 15de Novbr. endnu paa 42 a 44 pC., dalede indtil 34 a 35 pe. En democratisk New-Yorker-Journal vil imidlertil vide, at hiin Beslutning beroer paa et specielt Motiv, og desaarsag ikke kan yttre nogen Jndflydelse paa Spørgsmaalet om Statsgieldens Anerkjendelse eller Jkkeanerkjendelse i Almindelighed. Hiin Beslutning skulde kun angaae visse af Staden Mississippi paa ulovlig Maade og uden Provindsgouverneurens Samtykke contraherede Laan. Skulde derimod den paa New-Yorker-Børsen, herskende paniske Skræk være begrundet, da vilde England tabe meest; thi den største Deel af de af Universitetstaterne i Udlandet laante Summer - der anslaaes til 200 Mill. Doll. – er kommen fra England, og man paastaaer, at Finantstilstanden i mange Stater er saa slet, at man i de sidste Aar have været nødsagede til at contrahere nye Laan for at kunne dække Renterne af de tidligere laante Summer.
Viborger Samler, 1841-12-16
Beløbet af de i engelske Hænder værende MississippiBonds anslaaes til 3 Mill. Dollars, af hvilke en betydelig Deel er stillet som subsidiairt Garantie for de af de forenede Staters Bank optagne Laan, Fra St. Johns (New Brunswick) haves Efterretninger om en betydelig Jldebrand, der udbrød i denne Stad den 15de Novbr., om Aftenen. Efter Beretninger fra Nework vare allerede 40 Skibe, hvoriblandt 5 Tremastere, og 75 Huse blevne et Rov for Luerne, da Posten afgik fra Staden; men da Vinden blæste med Storm, og Jldens Magt var usvækket, frygter man for, at Ødelæggelsen vil være endnu langt større. Store Vareforraad skulle være tilintetgjorte.
Viborger Samler, 1841-12-16
Fra Canada berettes, at man med spændt Forventning imødeseer den nye Generalgouverneurs (Sir Charles Bagots) Ankomst. En Journal, der er at ansee som Organet for det franske Parti i Canada, indeholder heftige Artikler imod Sir Rob. Peels Regjering, og en anden canadisk Tidende omtaler en af de saakaldte canadiske Patrioter indledet ny Opstand. Man er i Canada ikke uden Frygt for en Fornyelse af Optrinene fra Aaret 1837 og 1838. Lord Sydenhams Secretair, Murdoch, er antagen i samme Egenskab hos den nye Generalgouverneur, og af denne Ansættelse slutter man, at Sir Charles Bagot saameget som muligt vil træde i Lord Sydenhams FodsporMLeod foretager en Reise i Canada for at modtage sine Venners Lykønskninger. Der siges, at han med det første vil afreise til England i Anledning af de mulig stedfindende Underhandlinger angaaende den Skadeserstatning, der kan tilkomme ham af den nordamericanske Fristat. Privatskrivelser fra Veracruz stadfæste de tidligere meddeelte Efterretninger og Bustamentes Resignering. Den styrtede Præsident vil over Havanna begive sig til Europa. Rapallo, der var stærkt compromitteret i Beaumont Smiths Falskner, er ved en Kiendelse af Central-Criminal-Court sat paa fri Fod.
Viborger Samler, 1841-12-16
Gazette af 7de Decbr. indeholder det Patent, ifølge hvilket Kronprindsen er udnævnt til Prinds af Wales. J Documentet benævnes han Hertug af Sachsen, Hertug af Cornvall og Rotsay, Greve af Carrick, Baron af Renfrew, Lord of the isles, og Great Steward af Skotland. Jmidlertid har Dronningen befalet, at Prindsen kun skal kaldes af Hoffolkene the infant prince." Dronningen har skizzeret et Portrait af Kronprindsen, hvilket strax skal lithographeres. Liigheden, siger Jolin Bull, er fuldkommen, og Omstændighederne, der have fremkaldt dette Portrait, maae naturligviis vække en særdeles Jnteresse.
Viborger Samler, 1841-12-16
- Dronningen har tilligemed sin Gemal og den unge Kronprinds forladt London og begivet sig til Windsor Der tales allerede om ikke ubetydelige Forandringer i Ministeriet og de høiere Forvaltningsgrene. Efter Journalen the Observer vil Hertugen af Buckingham udtræde af Ministeriet, og denne Udtrædelse maa ansees for et godt omen for Sir Rob. Peels Hensigter til Fordeel for en Forandring i Kornlovene. Den Øverstcommanderende over Hæren, Lord Hill, skal efter en anden Journal afløses af Generalfelttøimesteren, Sir George Murray, og Denne Plads skal besættes med Krigsministeren, Sir Henry Har dinge. Til Krigsminister skal Herries være bestemt. Edward Baines Eng, der i en Række Aar var liberalt Parlementsmedlem for Staden Leeds, og traadte tilbage ved den sidste Parlementsopløsning, har af sine forrige Vælgere erholdt en meget kostbar Foræring, bestaaende af en Sølv-Candelaber og et Sølv=Service, af 700 Unzers Vægt, som et Tegn paa hans Vælgeres Anerkjendelse af hans store Fortjenester af Reformerne i Stats- og Commune-Anliggender.
Viborger Samler, 1841-12-16
Frankerig. Paris, den 6te Decbr. Journalen Commerce, en af de meest haardnakkede Modstandere, af Paris's befæstning, paastaaer at mange Deputerede vende tilbage til Hovedstaden med det faste Forsæt atter at underkaste befæstningspørgsmaalet en ombyggelig Undersøgelse, førend de votere nye Creditsummer. Quenissets Proces skrider frem; men Publicum vedbliver at udvise paafaldende Ligegyldighed for denne Sag Jgaar fordobbledes alle Hovedposterne i Hovedstaden, og i Casernerne stode hele Batailloner opstillede under Vaaden. Man forsikkrer, at Anstalter vare trufne for i en Tid af 25 Minuter at kunne opstille 25000 kampfærdige Krigere. Den egentlige Aarsag til disse overordentlige Forholdsregler vides ikke; den for Pairsretten svævende Proces kan ikke retfærdiggjøre saadanne overordentlige Forholdsregler, der indjage den rolige Deel af Befolkningen, Ængstelse og Frygt.
Viborger Samler, 1841-12-16
Stor Virksomhed i Marinedepartementet hersker atter i Toulon. 4 Linieskibe, flere lette Fartøier og 1 Dampskib have erholdt befaling til at stikke i Søen. Man troer, at disse Krigskibe, hvoriblandt 2 Tredækkere, ere bestemte til Levanten, hvor Bestemmelsen af Grækerlands Grændser atter foranledige nye Vanskeligheder. Naar Kamrene aabnes, er det forbi med Cabinettet, Det Ministerium, der har antaget Forslaget om Paris's befæstning, maa aftræde, naar de Deputerede henvende deres Hu paa Landets vigtige Jnteresser, – en frugtbarere Mark for Discussioner end Journalernes Partikampe. En saadan Mark frembyder Spørgsmaalet om Jernbaner. Alle Stemmer fordre deres Anlæggelse; pludseligen præke Journaler af de meest forskjellige Farver om Damp og Skinner. Fatte Kamrene den Beslutning at Jernbaner skulle anlægges, da er det at antage, at man med fransk Livlighed og Hurtighed vil skride til Udførelsen. - Jernbanerne skulde danne det store nationale Net! En Jernbane fra Strassburg til Paris, og fra denne Stad, til Havre; hiin Bane enten i lige Linie, eller maaskee fra Mühlhansen til Dison, eller fra Rhinen til Saone; fremdeles Hovedstaden i umiddelbar Forbindelse med Marseille, Nantes og Bordeaux. - Hvilke store National foretagender!
Viborger Samler, 1841-12-16
Journalen National er høiligen forbittret over, at Regjeringen, hvad Tidsfølgen angaaer, vil give Linierne fra Paris og til den belgiske Grændse og fra Paris til Lyon Fortrinet for Linien fra Paris til Strassburg. "Det er iøinefaldende" – udraaber denne Journal, "at Jernbanen fra Strassburg til Paris og fra denne Stad, til Havre maa ansees for den nødvendigste og vigtigste af alle Linier, saavel i commerciel som militairisk Henseende. Vi tør saameget mindre berøve vor østlige Grændse den hurtigste Forbindelse med Frankerigs Centrum, som Tydskland bedækkes med Skinner, og Rhinen, saaledes som en Taler i Kamret energisk har udtrykt sig, befinder sig nærmere ved Berlin end ved Paris.
Viborger Samler, 1841-12-16
En svensk Militair af høi Rang, Generaladjutant Grev Magnus v. Rosen, har, ifølge "Aftonbladet, nylig erholdt et Stipendium af det Offentlige, for, som det hedder, at foretage en Reise til England i Anledning af en under Gjære værende Underhandling af en behagelig Anledning og Beskaffenhed, som for Tiden ikke nøiere kan nævnes.
Viborger Samler, 1841-12-16
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-12-16
Kjøbenhavn. Under 11te De har Hs. Maist. Kongen allernaadigst meddeelt Giovanni Savio, som Directeur for det for Tiden herværende italienske Opera-Selskab, Tilladelse til, indtil Udgangen af Marts Maaned 1842, tre Gange hver Uge, offentligt at opføre italienske Operaer paa det kgl. Hoftheater. (Big. Td.)
Viborger Samler, 1841-12-16
Fædrelandet meddeler nu i over 11 Spalter Lands-Over samt Hof- og Stadsrettens Dom i Orla Lehmanns Sag, hvoraf sees, at Retten har aldeles frifundet ham i det væsentligste Anklagepunct, som i Actionsordren var nævnt, nemlig: "at han skulde have lastet eller søgt at udbrede Had og Misnøie mod Danmarks Forfatning." Derimod hedder det: "Under den Deel af Actionen, som gaaer ud paa, at Tiltalte har søgt at udbrede Had og Misnøie med den Maade, hvorpaa vore Konger have udøvet deres Magt, findes Tiltalte vel ikke at kunne ansees ligefrem skyldig deri, da han ei kan antages at have, hvad der efter det i det Foregaaende bemærkede er fornødent, for at saadant Forhold kan siges at være udviist, i den legale Betydning lastet den Maade, hvorpaa vore Konger have gjort Brug af deres Magt; men det skjønnes dog ei rettere, end at han i den omhandlede Henseende har brugt Yttringer af den Beskaffenhed, at de i Særdeleshed, naar hensees til den Forsamling, hvori de bleve fremførte, maae paadrage ham Strafansvar." Man seer saaledes, at det, der har fældet ham, fornemmelig er den Omstændighed, at han har talt til Bønder. Der siges i denne Dom udtrykkelig, at de paa Falster optagne Vidneforhør ere af Generalfiscalen foranstaltede i Anledning af et Rygte, som fra Falster havde udbredt sig om, at Tiltalte havde betjent sig af langt stærkere og for den bestaaende Forfatning mere truende Udtryk, end de, der ere giengivne i den omhandlede Beretning." Forøvrigt sees Resultatet af disse Forhør ingenlunde at have givet Sagen et værre Udseende for Hr. Lehmann.
Viborger Samler, 1841-12-16
J en Fuilleton-Artikel til "Dagen" klages over den ringe Jnteresse, Rector Jngerslevs Skrivt om det lærde Skolevæsens Tilstand i nogle tydske Stater og i Frankerig, tilligemed Betragtninger og Forslag angaaende i det lærde Underviisningsvæsen i Danmark, synes at have vakt. Vel tvivler Forfatteren ikke om, at dette Skrive jo nok har havt mange opmærksomme Læsere; men det forekommer ham dog at være et mærkeligt Phænomen, at ingen af de Mænd, mod hvis Anskuelser om Forholdet mellem den humanistiske og reale Dannelse, om Fagfordelingen i de lærde Skoler o. s. v., Rector Jngerslev træder temmelig skarpt op, har følt sig kaldet til at forsvare sin Anskuelse, ja at Bogen selv endnu ikke er bleven recenseret. Til denne tilsyneladende Kulde, hvormed dette vigtige og interessante Værk hos os er bleven modtaget, staaer det i skarp Modsætning, at der allerede er udkommen en tydsk Oversættelse af Samme, som finder levende Anerkjendelse. Den preussiske Statstidende, har nylig med temmelig Vidtløftighed omtalt den, og indrømmet Nøiagtigheden af Rector Jngerslevs Jagttagelser, samt yttrer: at hans Skrivt vidner om en meget fiin pædagogisk Sands og lang Erfaring, og at det er et væsentligt Bidrag til Kundskab om Underviisningsvæsenet i de af Forfatteren besøgte Lande.
Viborger Samler, 1841-12-16
Et meget interessant Actstykke er nu endelig efter 30 Aars Forløb bragt for Lyset. J "Dagen" er nemlig offentliggjort den Commissionsdom (af 14de Febr. 1821) ved hvilken Dr. Dampe og Smedemester Jørgensen, bleve dømte fra Livet. Man vil af denne Dom erfare, at der ikke i fjerneste Maade har været Tale om at løslade Forbrydere eller at stikke Jld paa Staden, og at det, hvorpaa Dødsdommen støtter sig, er, om man saa kan sige, et attenteret Attentat, eller et Attentat i Ordets fjerneste Betydning paa med Magt at indføre en fri Regjerings(Khousp.) form i Danmark.
Viborger Samler, 1841-12-16
Politiet bekjendtgiør, at det er opdaget hvem der havde forøvet det tidligere omtalte Fostermord, og at Tilstaaelse er tilveiebragt. Forbrydersken er en Tjenestepige, der tidligere har faaet 4 Børn. Hun havde nu født hemmeligt, og uden at bekymre sig videre om Barnet havde hun strax efter Fødselen gjemt dette i sin Commodeskuffe, hvor hun først flere Dage efter saae til det og naturligviis fandt det dødt. Hun havde født Barnet udenfor Byen, men smuglet det igjennem Porten og kastet Liget i et Locum i Skindergaden. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1841-12-16
En Pige fra Hadenfeld paa Godset Hanerau erholdt den 27de Novbr. et Besøg af sin Søster, der med hendes Herskabs Tilladelse blev hos hende Natten over. Da Madmoderen næste Morgen vilde vække Pigerne, fandt hun begge med fortrukne Træk og hvidt Skum for Munden liggende døde i Sengen. Et Fyrfad, hvorpaa endnu laae Resterne af en Kulild, oplyste hende om Aarsagen til deres Død. – Gid dette sørgelige Exempel maa være en gavnlig Lære og paa ny advare om, at Kuldamp medfører uundgaaelig Død. (Da.)
Viborger Samler, 1841-12-16
Altonaer Mercur melder, at man nu udmynter Tre- og Fiirskillingsstykker Rigsbankpenge: de første paa Mynten i Altona, de sidste i Kjøbenhavn. Adversen paa Treskillingerne viser Kongens Brystbillede, forfærdiget af Medailleur Krobn; paa Reversen sees Krone, Rigsværd og Scepter, samt Aarstallet og det nye Myntmærke for Altona: et Rigsæble. (For den kjøbenhavnske Mynt er Mærket, som bekjendt, en Krone).
Viborger Samler, 1841-12-16
Veile, den 13de Decbr. J vor By hersker idag en munter Bevægelse. Skibene i Havnen flage og Frender og Venner samles for at gratulere en agtet Medborger, Hr. Agent Linnemann, der idag feirer sit Sølvbryllup. J dette Øieblik, da Nærværende skrives, marscherer Borgerskabet op med klingende Spil, for at bringe Ægteparret sin Hilsen. Som bekjendt, har Hr. Agenten for nogle Aar siden skienket Borgerskabet dets smukke og kostbare Fane. (Vl. Av.) Kjærbyegaard ved Aarhuus er nu af Hr. J. Secher solgt til Medeieren Hr. Th. Hansen (forhen Eier af Vinderslevgaard) for 41,000 Rbd. med Besætning. Begge de nævnte Herrer kjøbte i afvigte Sommer Gaarden i Forening for 39,000 Rbd.
Viborger Samler, 1841-12-16
Til Oprettelsen af Mindestøtten for høisalig Kong Frederik den Sjette var indtil den 9de De til Committeen indkommet eller anmeldt ialt 3,623 Rbd. 51 s. – Ved Jndsamling i Skive Bye og Sallings 4 Herreder, er der indkommet 100 Rbd., ydede saaledes: Skive By 28 Rbd. 2 Mk., Otting Sogn 4 Mk., Hind borg Sogn 1 Rbd. 1 Mk. 10 s., Hjærk Sogn 2 Rbd. 3 Mk. 14 s., Lyby Sogn 1 Rbd. 5 Mk. 4 s., Brøndum, Tøndering Sogn 5 Mk. 7 s., Oddense Sogn 4 Mk. 2 s. Dølby Sogn 2 Rbd. 4 Mk. 5 s., Nautrup Sogn 2 Rbd. 4 Mk. 11 s., Veiby Sogn 1 Rbd. 1 Mk. 2 s., Sæby Sogn i Rbd. 5 Mk. 4 s., Skive Landsogn 1 Rbd. 5 Mk., Resen, Sogn 5 Mk. 14 s., Haasum Sogn 6 Rbd. 1 Mk. 13 s., Selde Sogn 1 Rbd. 7 s., Balling Sogn, 5 Rbd. 14 s., Thorum Sogn 5 Mk. 10 s., Roslev Sogn 5 Mk. 13 s., Durup Sogn 3 Mk. 11 s., Fuur Sogn 8 Rbd. 12 s., Lem Sogn 2 Rbd. 3 Mk. 15 s., Hem Sogn 7 Rbd. 4 Mk. 6 s., Grønning Sogn 5 Mk. 11 s., Volling Sogn 2 Rbd. 1 Mk., Hvidberg Sogn 2 Rbd. 5 Mk., Jeberg Sogn 2 Rbd. 1 Mk. 14 s., Aasted Sogn 5 Rbd. 1 Mk. 12 s. (Md.) Følgende Linier, underskrevet H., læses i "Bl. Tid." Qvægsygen. En af Landets erkjendte dygtigste Landmænd, der holder 5000 Fæhøveder, mange Heste, Sviin og nogle Faar; hvis Jorder ere forskjelligartede, baade side, høie og mellem begge, – er endnu fri for Sygdom blandt sine Kreaturer. Han har erklæret ikke at vide nogen særdeles Grund hertil, uden at den muligen maatte være den: at han under Opstakningen sylter eller salter sit Høe, at Staldene ere luftige, Krybbene altid holdes rene og at enhver ilde Lugt fjernes fra Staldene; dertil mener han og, at det er gavnligt jevnligen at tjære i Staldene. Vi troe at burde gjøre Landmanden opmærksom herpaa. Maaskee lader Foderet sig sylte med Nytte, om det endog blot skeer kort Tid førend det anvendes."Der havde udbredt sig det Rygte i Kbhvn, at nogle Kreature, der vare komne til Skibs hertil fra Jylland, vare døde af Kræftsyge kort efterat de vare bragte i Land, og komne ud paa Trommefalen. Da dette Rygte vilde, hvis det var sandt, medføre, at den samme Sygdom, hvorunder Kreaturene lide heri Siælland, nu ogsaa skulde være udbrudt Kylland, hvor der hidtil ikke havde viist sig Spor til samme, finde vi os opfordrede til at berigtige bemeldte Rygte der ben, at nogle Kreature, der overførtes fra Aarhuus hertil, paa Søen ved Skibets Krængning bleve saaledes for trykkede, at flere af dem mistede Livet, uden at man var istand til at slagte dem strax, hvorfor deres Kjød ved Ankomsten hertil ikke kunde benyttes. Der har derimod ikke viist sig Tegn til nogen Sygdom blandt disse Creature. (Af Dagen for den 13de Decbr.
Viborger Samler, 1841-12-16
Qvægsygen, der som bekjendt i denne Tid huserer i Sjælland, er nu ogsaa slem i Kjøbenhavn. J Kbhavn med Forstæder er saaledes et Antal af omtr. 800 Køer befængte af denne Syge. (Ah. Av.) Middel imod Lungesyge hos Qvæg. Som et særdeles virksomt Forebyggelsesmiddel imod denne Sygdom angiver en erfaren Oeconom Garverluden. Man anvender denne paa den Maade, at flere dermed fyldte Kar hensættes Stalden, saa nær ved Qvæget som muligt. Sandsynligviis er det Uddunstningen af denne Lund, der holder Sygdommen borte, da man vil have iagttaget, at denne, selv der, hvor den var fuldkomment udbrudt, ikke har angrebet Qvæ som befandt sig i Nærheden af Garverier. (Börs. Nachr.)
Viborger Samler, 1841-12-16
Ledigt Embede. Toldforvalterembedet i Gottorff. Gage, Contoirhold iberegnet, 2100 Rbd. Caution 5600 Rbd.
Viborger Samler, 1841-12-16
Udnævnelse. Under 9de Dennes har Hs. Maj. Kongen entlediget Told forvalteren i Gottorff, Oberstlieutenant F. L. C. Oertz, efter Ansøgning, i Naade og med Pension fra bemeldte hans Embede.
Viborger Samler, 1841-12-16
Døde. Kjøbenhavn: Kammerassessor Lauriz Lützhøft Christian Hartmann Stephansen, 22 Aar; TømmermesteGunner Hansens Enke, Anne Marie Ratz; Overgraver Lystrups Hustru, Ane Rodkiær, 84 Aar; Sergeant af andet Livregiment Johan Gotlied Helmer, Dannebrogsmand, 69. Aar; Underofficier ved jydske Jnfanteri-Regiment, Poul Knodt, 35 Aar. - Tjustrup. Mad. Rebekka Maria Stabell, 64 Aar. - Kiel, Mad. C. C. F. Schrøder, Enke efter A. F. Thoming, Chef for Handelshuset C. F. Jselin & Comp. - Rimse Præstegaard: Landvæsenselev A. Struch, 21 Aar. - Randers: Bagermester Søren Sørensen, 67 Aar.
Viborger Samler, 1841-12-16
AVERTISSEMENTS. Da Hr. Kühnel nu er bleven befordret, tillader jeg mig at anbefale mig som Lærer til de ærede Herrer, der have Sønner, som skulle undervises. Hvad mine nuværende faa Elever angaaer, kan jeg paa Ære og Samvittighed forsikkre, at jeg ingensinde har underviist høfligere og skikkeligere Drenge, end disse ere, medens de freqventere Underviisningen, ligesom jeg ogsaa tør antage, at de gaae rolige og anstændige fra og til Skolen. Dersom vedkommende Forældre, som maatte behage at anbetroe deres Børn til min Veiledning, skulde attraae disse underviste i flere Fag, end jeg selv kan paatage mig, da er jeg villig til at antage anerkjendte duelige Medlærere mod et forholdsviis høiere Honorar for Eleverne. For dem, som kunne ønske at gjøre sig nærmere bekjendt med mit Forhold som Lærer, tjener til Efterretning, at endeel Attester henligge til behageligt Eftersyn hos Hr. Boghandler Kabell. Slutteligen beder jeg, at man ikke vil betragte dette Avertissement fra den odiøse Side eller som Selvroes, men være forvisset om, at jeg ved Flid, stræng Orden og Nøiagtighed i Underviisningen stedse skal bestræbe mig for at gjøre mig værdig til mine Foresattes og vedkommende Forældres Yndest og Tillid. Ærbødigst Viborg, den 15de Decbr. 1811. C. Krogh.
Viborger Samler, 1841-12-16
Cabinet for perspectiviske Rundmalerier, bliver hver Aften i denne Uge at see fra Kl. 6 Efter Fr. Otte, middag til Kl. 9 Aften i Klubsalen. Landskabsmaler.
Viborger Samler, 1841-12-16
Fra Amsterdam er hjemkommen: Stolzer-& Edammer-Oste, flamske Sild, ægte Schiedan Genever og gl. Batavia Arrat, som faaes hos J. Jensen. Parfumer, af flere Slags, saasom: lugtende Vande, Haarolie, Haar vox, Pomade, Røgelse, samt forskjellige Sorter fiin Sæbe m. m., sælges billig hos M. N. Samson. Vijonteri-Vare.
Viborger Samler, 1841-12-16
af Horn- og Beenarbeide, kan kjøbes hos M. N. Samson.
Viborger Samler, 1841-12-16
Et Parti Glasvare, saasom: Champagne, Viin, Øl= og Snaps-Glasse samt Karafler m. m., faaes billig tilkjøbs hos M. N. Samson. Lysestager af Plet, Messing og Krystal, samt Knive- og Gafler, m. m. m., kan kjøbes hos M. N. Samson. Speile, i forskjellige Dimensioner kunne kjøbes særdeles billig hos M. N. Samson.
Viborger Samler, 1841-12-16
Ubleget Tvist J. C. R. Bahnson. faaes hos Gode gule Koge-Erter kan faaes hos Hallberg.