JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Om Simonister=Secten siges, at man med Urette ha til har betragtet den som en Hob af Sværmere, hvis Grundsætninger og Tendentser blot bære Præg af det latterlige. Det kjendes stedse tydeligere, hvorledes vor Tidsalder er tilbøielig til enhver Art Afsindighed, saasnart kun materielle Jnterresser dermed forbindes. Simonisterne have ved en Masse af Skrifter og farlige Homilier i den med megen Aand skrevne Globe, virket ikke allene paa Massen, men ogsaa paa de høiere Klasser. Deres Oprørs=Lærdomme virke fremad, og deres skadelige Tendentser, under Maske af philosophisk Exaltation, gribe stedse mere om sig. Betydelige Bidrag, under Navn af Gaver, danne Krigskassen. Denne Sect gjorde nylig en vigtig Erobring i en ung Mand fra Tydskland, Sønnen af en riig Fader, der overgav sin hele Privat=Formue til Selskabet, en Summa paa 400000 Fr., uden at sikkre sig selv tilstrækkelig Udkomme i Fremtiden. Det bliver mere og meere klart, at Simonisterne have taget virksom Deel i Urolighederne i Lyon; navnlig hviler stærk Mistanke paa Pater Luffod, som afreiste den samme Dag som Hertugen af Orleans og Marschal Soult, i al Hast til Oprørs=Staden. Simonisterne have ogsaa i Tydskland talrige Missionærer og Udsendte, og ikke nok, at Elementer til Tvedragt og Symptomer paa overspændte Ideer, der i fuld Maade ere forhaanden, bliver end- og af dette Slags Apostle Utilfredshed tillige vakt iblandt Haandværks=Classen imod Regjeringerne, paa en Maade, som i Frankrig har vedligeholdt sig saa særdeles virksom.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Fra Curacao meldes under 1ste Novb.: For nogen Tid siden havde Jøderne fløttet over fra Curacao til Coro, en Stad i Vennezuela, og deres Antal var steget til 100. Ved Speculationsaand havde de reven Provindsens hele Handel til sig, hvorved der opstod en Spænding imellem de christelige Jndvaanere i Coro og Jsraliterne. Hertil kom en stor Festdag for Jøderne, paa hvilken disse sang deres hebraiske Lovsange saa høit i deres Synagoge, at derved opstod et Opløb. Det hedte, at i disse Sange spottedes med Catholikernes Religion, og derfor besluttede disse at hævne sig paa de formeentlige Gudsbespottere. De trængte Natten derpaa ind i Jødernes Huse, sprængte Dørene, og skjøde paa Jsraliterne. Disse flygtede til Regjeringsbygningen, hvor de ogsaa forbleve Natten over under Politiets Beskyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Næsten alle Jøder have ifølge denne Tildragelse forladt Coro, og ere vendte tilbage til Curacao.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Erkehertuginde Marie Louise af Parma har ved et Decret offereret hendes Tollette og hendes store Speil, kaldet Psyche, begge af Sølv og besat med Stene og Bjergkrystal, til de Fattige i hendes Land, i det Tilfælde Cholerasygen skulde udbryde i samme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Kongen af Frankrig har ved en Ordonants kundgjort Adskilletsen af den hidtil forenet værende Militair= og Civil befaling i Algier og udnævnt Statsraad Baron v. Pichon, til Civil-Jntendant af denne Besiddelse. Han forvalter Jnstitien og Finantserne og staaer umiddelbar under Conseilets Præsident, saaog under de øvrige Ministre. Saavel Troppernes Overbefalingsmand som Civil-Jntendanten skal sættes en Forvaltningsraad ved Siden. Disse Foranstaltninger menes at antyde en Colonisation af den africanske Kyst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
General Lafayette er udnævnt til Oberst for Cavallerie Legionen af den Pariser Nationalgade, istedetfor Prindsen, af Moskva, der er bleven ansat i activ Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
J Spanien have Soldaterne faaet befaling, at yde alle Præster og Munke, Militair=Honneurs. Byen Lynn i den nordamerikanske Stat Massachusets er beboet af lutter Skomagere. Den har over 5000 Jnd ler, og 1400000 Par Skoe, til en Værdie af 1000000 Dollars. Fruentimmerne i Lynn fortjene 60000 Dollars, om Aaret ved at kante Sko J Kronstadt har man oprettet et Vaisenhuus for Børn der have tabt deres Forældre ved Cholera. Kronstads Havn og Havbugten Vesten for Staden ere tillagte med Jis, man har derfor inddraget Flaget fra Festningen, fordi Skibsfarten for iaar ansees at være endt. Her vare iaar 1198 Skibe ankomne og 1592 afseilede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Elleve Cadetter fra Militairskolen i St. Cyr bleve forleden under Bedækning indbragte til Paris. Hele Skolen, havde gjort Oprør, fordi de ikke vilde behandles som Skolarer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
De sidste Sterme skulle have anrettet megen Skade paa de engelske Kyster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
J en Notits, som i Paris er udkommen over de 5 Brødre Rothschild, hedder det, at de tilsammen eie 140 Mill. Franes og at Beløbet af de ved dem for Europas forskjellige Hoffer i de sidste 15 Aar negotierede Summer ere 2 Milliarder og 400 Mill. Franes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Den berømte Reisende og Opdager af Nigerfloden, Richard Lander, har for sin Opdagelse erholdt den udsatte Priis 30 Guineer, og af Kongen, for at nyde en sorgfri Fremtid, et Embede i Toldfaget.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Fædrenelandet. Kiel. Vi have lidt et stort Tab. Dr. A. F. Liders, Professor i Medicinen, Medlem af Sanitets-Collegiet og Forstander af det academiske Sygehuus, er død i en Alder af 40 Aar. Hans videnskabelige Aand, hans rastløse Jver i Alt hvad Pligt og Embede paalagde ham, hans stedse paa det Høiere og Ædlere henledede Sind og hans varme Fædrenelands=Kjerlighed anviste ham en Plads blandt Landets første Mænd. Hele Landet har Aarsag til at beklage hans tidlige Død.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Viborg. Den 7de Novbr. blev i Landsoverretten Anders Sørensen, samt Rasmus Christensen og Hustrue af Albech Sogn, tiltalte, den Første for at have skrevet falske Breve for Sidstnævnte, som derved formeentlig har søgt Pengefordeel, og Rasmus Christensen for Medviderie, denne frifunden for Actors Tiltale, men Anders Sørensen tilfunden at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Ved Dronninglund Herreds Extraret var ogsaa Konen frifunden for Actors Tiltale. S. D. er Kjær=Hvetboe Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Mariane Christensdatter Holm og Datter Johanne Marie Hermannsdatter, tiltalte for Jndbrud og Tyverie, og Moderen tillige for qvalificeret Leiermaal, ere dømte, Førstnævnte at kagstryges og hensættes til Arbeide, som Tugthuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus sin Livstid, og Sidstnævnte at straffes med Riis ved Slutteren S. D. er Enkemad. A. C. Bay af Lægaards Mølle tilpligtet at betale til det Schildenske jydske Fideicommis4139 Rbd. 2 Mk. 15 s. Sølv med Renter. Ved HjermGindings Herreders Ret var hun tildømt at betale 5011 Rbd. 5 Mk. 5 s. Sølv og 1150 Rbd. Sedler. S. D. blev Gjæsteretsdommen i Sagen, betræffende nogle Pengefordringer af Handelshuset P. C. Lammers i Altona paa Kjøbmand M. A. Cohn i Ringkjøbing for Accept af adskillige Vexler, kjendt uefterrettelig. Ved Ringkjøbing Kjøbstæds Gjæsteret var Cohn for Lammers Tiltale frifunden. S. D. er Varde Bytingsretsdom stadfæstet, hvorved det er gjort afhængig af Procurator Lunds Eed, om Hans Christian Pedersen i Næsborg bør betale ham en Pengefordring af 23 Rbd. 1 Mk. 1 2/5 sk. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Den 14de Novbr. blev Peder Jensen Vammen, Simon Christensen, Anders Christensen Hauge, Christian Winstrup og Mette Kirstine Jensdatter i Randers Arrest, dømte, den Første og Anden at hensættes som Forbedringshuusfanger til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus hver i eet Aar, den Tredie og Fjerde til Rasphuusarbeide hver i 3 Aar, og Sidstnævnte frifunden for videre Tiltale. Ved Nørhald m. fl. Herreders Extraret var Straffetiden for Førstnævnte bestemt til 1 1/2 Aar, og for Tredie og Fjerde til 1 Aar. S. D. er Dronninglund Herreds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Jens Gregersen Worsaae og Hustru for Tyveri og Jndbrud ere dømte hver for sig at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
S. D. er Kjøbmand og Classelotterie=Collecteur Jahnsen, i Aarhuus, tiltalt for Overstregning i en Overformynderie Obligation, hvorved en høiere Sum blev udlaant paa vedkommende Eiendom, end skee burde, for videre Tiltale frifunden, ligesom ved Aarhuus Byes Extraret. Underdommeren, Procurator og Politieassistent Nielsen, blev, for at have ladet Tiltalte arrestere i Stadens offentlige Arresthuus, uagtet tilbuden Caution i Kgl. Obligationer af Værdie 10000 Rbd., og Underkastelse af Stuearrest, saaledes, at denne Sum skulde være tabt, hvis han forlod sit Huus, paalagt i Reparation 500 Rbd. Sølv. S. D. er i Justitssagen mod Christen Clemensen og Hustrue samt Søn Thomads af Vesterhassing, Førstnævnte frifunden for videre Tiltale, den Anden tildømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8 og den Sidste i 2 Dage. Ved Kjær og Hvetboe Herreders Extraret vare de idømte Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 3 Gange 5, og de tvende Sidstnævnte i 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
S. D. er Horsens Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Guldsmed C. J. Thessen, for at have forfærdiget og udgivet Specier, Sølv=Rigsbankdalere og Kobbermarkstykker, tilfandtes at have Ære og Liv forbrudt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Blandede Efterretninger. J et Kbhvnsk. Blad opfordres en eller anden Kunstner til at præge en Skuepenge i Bronze til National-Erindring, om Dagen, hvorpaa stændisk Forfatnings Jndførelse i Danmark blev proclammeret. 12 1/2 Mile, saaledes er fremmet, at den kan befares, saa er et allerh. Reglement udkommet for Afbenyttelsen af samme fra 1ste Januar 1832 af. Ved 13 Bartierer blive Bompenge modtagne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Ved Reskript er det bevilget at der i Skagen maa holdes aarlig to Markeder: et Krammarked den 1ste Juni og et Marked med Heste og Qvæg den 26de September.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Apotheker L. C. Dahlerup i Thisted har erholdt Bevilling til at drive det af ham kjøbte Apothek paa Thyholm i Thisted Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Komd. J. Hansen i Svaneke er erkjendt som keiserlig russisk Vice-Consul for Bornholm, Christians og omliggende Farvande.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Det er nu omtrent to Aar siden, at en Committe til moralsk fordærvede Personers Forbedring traadte sammen. De indkomne Bidrag havde hidtil været utilstrækkelige til efter Planen, at oprette tvende Stiftelser for ældre og yngre Forbrydere, og derfor har man villet oprette en saadan for den opvoxende Ungdom. Men selv dertil finder man at de fornødne Fonds mangle. Der er ialt tegnet 18000 Rbd., af disse kunne ikkun Renterne forbruges. Dernæst beløbe de aarlige Bidrag sig til 2000 Rbd., men disse finder man ikke at kunne regnes for en aldeles sikker Jndtægt. Committeen mener derfor, at den af disse Grunde ei allene ikke har kunnet begynde at virke, men end ikke tage nogen fast Bestemmelse om, naar og hvorledes den skal begynde. Snart loves der imidlertid, vil Gienstanden blive nærnere overveiet og foredraget Almeenheden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
J forrige Aar blev den Grav i Ribe Domkirke, som man havde antaget at være Kong Erik Edmunds, aabnet; og befundet ikke at have været hans. Det befandtes deels at Pladsen der neppe var stor nok til et Barn paa 12 Aar, deels, at Rummet var meget uregulært, og aldeles ikke indrettet til, at nogen Kiste kunde have været anbragt deri. Derimod fandtes nogle faa Menneskebeen, og derved tre Blyplader med Jnskriptioner, hvilke paa de to Plader vare læselige, nemlig Othingarus, den anden catholske Biskop efter Ordenen, og Asgerus, den syvende catholske Biskop, men Jnskriptionen paa den tredie var ulæselig. Disse Plader bleve indsendte til den Kgl. Commission for Oldsagers Opbevaring og ifølge sammes Foranstaltning er der, tilligemed de forefundne Been, nedlagt Beretning om denne Sag i det igjen tilmurede Gravsted, til Oplysning for Efterkommerne. De fundne Blyplader ere opbevarede i Museum i Kjøbenhavn. Flekken Wandsbeck og Landsbyerne Eidelstadt, Othmarschen og Osdorff i Holsten ere nu erklærede som usmittede. Under Titel af Logiske Skovmuus" vil en Landmand ved Veile udgive et Skrift, der skal bevise, at overmodig Trods og Ligegyldighed ikke altid ere Aarsag til Bøndernes Udeblivelse fra Landeveis=Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Aalborg Kirker. Nytaarsaften prædiker i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Par Krar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Bekjendtgjørelser. Som passende Jule- og Nytaarsgaver findes til behageligt Udvalg: forskjellige ældre og nyere Børne-Billedtøger og Spil hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Udkommen er : Vignet er til danske Digtere, af H. C. Andersen, faaes beftet for 32 s. hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Hubscriptionsplan. Reagentskasser, indeholdende omtrent 30 af de, til de sædvanligen forekommende chemiske Undersøgelser nødvendige Prøvemidler, samt adskillige til Analyser brugelige Redskaber, og en kortfattet, trykt Anviisning over den Maade, hvorpaa ethvert af de tilstædeværende Reagentser yttrer sig som saadant, ville, om et tilstrækkeligt Antal Subskribenter melde sig, vorde forfærdigede i Forening af døerr. Apothekere Tychsen, i Kjøbenhavn og Trier i Lyngbye. Det Gavnlige i dette Foretagende er indlysende for enhver Vedkommende og vil i Særdeleshed vistnok paaskjønnes af Læger, Pharmaceuter og Mineraloger, men fortrinligen dog af offentligen ansatte Læger, hvoraf endeel allerede have tegnet sig. Planerne, der oplyse det Fornødne desangaaende, ere at erholde i det Robertske Officin i Kjøbenhavn, i Aalborg, hos Jacob H. Lundt. For dem, som fra Nytaar 1832 ønske at holde, Skanderborg Amtsaaviis og Avertissementstidende, tjener det til Underretning, at den kan bestilles og modtages paa alle Kongl. Postcontoirer, saavel i Kongeriget, som i Hertugdømmerne. Horsens, den 25de Decbr. 1831. Redactionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Silkehatte, sælges fra 15 Mk. indtil 22 Mk. af Hattemager S. Meier. Slotsgade Nr. 522. Sennop, fiin malet, saavel i Glase, som pundeviis i Blærer og mindre Dele, kan stedse erholdes paa Sennops=Fabrikken, hos Aalborg, den 23de December 1831. Frid. Akkermann. NB. Det bemærkes at enhver Udlevering er forsynet med Fabrikkens Stempel. I Gaarden Nr. 592 paa Algaden, er en smuk Beboelse, at erholde til Leie, enten strax eller til 1ste Paaske Flyttetid 1832. Nærmere Underretning erfares paa Stiftsbogtrykkeriet. Møllestene, nylig hjemkomne, saavel Rhinske, som Engelske, af alle Størrelser, valtsede Pilleplader, samt alle Sorter 1 Jern faaes hos S. B. sal. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Bekjendtgjørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) Pillau. b) Sunderland, c) Newcastle d) Hamborg, e) Altona. f) Aabo, g) Haugs-udd, b) Helsingfors, i Viburg; alle i Kinland. 1) Stettin. 1) Reval. m) Konigsberg. n) Elbing. o) St. Petersborg. p. Kronstad. 4) Danzig. 1) Archangel. 5) Alexandrien. 2) Af andre pestartige Sygdomme: 1) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna. f) New Orleans. g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. e) alle øvrige preussiske Havne. d) alle mecklenborgske og lybekske Havne. e) Alle øvrige holsteenske Havne. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsantharitet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine. Foranstaltningerne, den 23de December 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Henkogte Østers til Sauce faaes paa Compagniehuset.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Et Fruentimmer, som daglig vil malke 4 Køer, kan strax blive antaget. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Proclamata. Efter givet Anledning og derpaa taget Bestemmelse, af Vedkommende, under Skiftebehandlingen i Boet, efter afdøde Handelsmand Mogens Brix af Blokhuus, under Hjørring Amt, er Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de i d. M. erhvervet, til ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe. I Henhold til denne Bevilling, der læses i de vedkommende Retter, indkaldes herved med anførte Varsel alle de, som maatte formene at have noget Krav paa anførte Boe, til at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Skifteforvalter. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 23de December 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Auctioner. Jfølge taget Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Eschild Knudsen af Brodland, stilles en dennes Boe tilhørende, af Huusmand Jens Jensen for 150 Rbd. Repræs. under 16de i d. M. med første Prioritet, i et Huus og tilliggende Eiendomme, i Brødland, Hammer Sogn, udstædte Panteobligation, til Bortsalg ved Auction, der afholdes paa Tingstedet her i Byen, Torsdagen den 12te Januar 1832, Formiddag Kl. 10. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 23de December 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Jblandt de Folkebevægelser, der i Aaret 1830 hist og her toge deres Begyndelse, om ikke just bevirkede, saa dog vist nok for en Deel foranledigede ved den franske Julirevolution, er Polakkernes Uafhængighedskamp den, der i det nu forløbne Aar med Rette opvakte den almindeligste Deeltagelse og derfor ogsaa ved en Oversigt over dets mærkeligste Begivenheder med Føie bør staae i Spidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Fra denne Tidspunkt af indskrænkede Polakkerne sig til det Defensive. Russerne, som efter Grev Diebitsch's pludselige Død havde faaet en ny Overfeldtherre i Paskevitsch, gik over Veichselen i Nærheden af den preussiske Grændse, hvilken Overgang den polske Generalissimus ikke saae sig istand til at hindre. Uden nogen betydelig hindring fra Polakkernes Side nærmede de sig derpaa Varschau mere og meere, hvis Forskandsninger omsider (7de Septbr.) efter et heeltemodigt Forsvar bleve erobrede, hvorpaa Staden capitulerede. En Deel af Armeen, som iforveien havde forladt Staden, samt et betydeligt Corps, der imidlertid havde ageret mod Russerne i den sydlige Deel af Riget, vægrede sig vel ved at antage Capitulationen, men indseende det Hensigtsløse i en længere Modstand, overgave de sig kort efter, hine under Nybinski til Preusserne, disse under Romarino til Østerrigerne. Dette var det endelige Udfald paa denne mindeværdige Kamp, i hvilken Polakkerne aflagde skjønne Prøver, ikke blot paa Tapperhed, men ogsaa, med ubetydelige Undtagelser, paa Enighed og en ædel Nationalfølelse. Russerne kalde dem vel Rebeller, og de ene, men ingen anden, kan have Ret dertil, siden de engang have underkastet sig deres Monarks Scepter, iøvrigt kan Polakkerne ved at skue tilbage paa dette Aar i deres politiske Liv med Føie sige, som hiin Fyrste. Vi have tabt Alt, undtagen Æren!" og trøste sig med, at hvis Schveitzerne i deres Uafhængigheds kamp for fem Aarhundreder siden havde maattet bukke under, efter at have udført de samme Bedrifter, vilde de vist ikke have vundet mindre historisk Navnkundighed, end den, de vandt ved Seieren. Medens Polakkerne forgiæves søgte at tilbagevinde deres Uafhængighed ved Sværdet, men tabte den med Hæder, lykkedes det et andet Folk at opnaae samme uden egentlig Sværdslag, men ogsaa uden egentlig Hæder. Dette er Belgierne, og Aarsagen tildenne Contrast er vist ikke blot at søge i den uhyre Forskiel paa deres Modstanderes Magt og politiske Jndflydelse, men ogsaa deri, at medens Polakkernes andre Naboer, af Grunde, som Enhver indseer, snarere hindrede end begunstigede deres Bestræbelser for at vinde Uafhængighed, fandt derimod Belgiernes Sag en Beskytter, i deres mægtige Nabo: Frankrig, som allerede fra Revolutionens Begyndelse tog dem under sine Vinger, formaaede de øvrige store Magter til at samtykke i deres Adskillelse fra Holland og ogsaa i dette Aar hialp dem i det afgjørende Øieblik. Ved Aarets Begyndelse vedvarede endnu den provisoriske Regjering saavelsom den af de store Magter bevirkede Vaabenstilstand med Holland, men hines i London forsamlede Repræsentanter ønskede baade, at Regjeringen maatte faae større Fasthed og at Vaabenstilstanden maatte forvandles til Fred. Det samme var vist nok ogsaa Belgiernes Ønske, men hverken det ene eller det andet var let at opnaae.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Mod Hertugen af Leuchtenbergs Valg til Konge protesterede Frankrig paa det alvorligste, som et Medlem af Familien Buonaparte og det virkelig stedfundne Valg af den franske Konges anden Søn, Hertugen af Nemours, tilbageviste Kongen, som en Beslutning, der vilde bringe ham i udehagelig Collision med de øvrige store Magter. Et Valg, som syntes at tilfredsstille Alle, var den anglogermaniske Prinds Leopolds, hvilket ogsaa omsider kom istand, efterat den belgiske Congres havde antaget de foreslagne Betingelser; men neppe var denne Fyrste ankommen til sit nye Land, for Kongen af Holland, utilfreds baade med Vilkaarene for Adskillellsen og med at den sidste Overeenskomst var truffen uden hans Samtykke, opsagde Vaabenstilstanden og begyndte Fjendtlighederne. Et kort Feldttog var heraf en følge, i hvilket Belgierne ingen Laurbær vandt, men tvertimod gave Beviser, om ikke just paa Feighed, saa dog paa meget liden Jver og en maadelig Disciplin. Kong Leopold greb til det Nødmiddel at kaste sig i Frankrigs Arme, som ogsaa strax lod den paa Rigets Nordgrændse cantonnerende Hær rykke ind i Belgien, hvorpaa Kongen af Holland standsede med Fjendtlighederne og Vaabenstilstanden fornyedes. Conferentsen i London beskjeftigede sig nu alvorligt med at faae Sagen endelig afgjort og foreslog til dette Øiemed begge Parter en af 24 Artikler bestaaende Tractat. Belgien antog samme, hvorpaa Kong Leopold anerkjendtes af de 5 Magters Repræsentanter i London, men Kongen af Holland har hidtil vægret sig ved at antage Tractaten og hvis det er meere end et Rygte, at Keiseren af Rusland ikke blot har vægret sig ved at ratificere samme, før den er antaget af den hollandske Konge, men endog protesteret mod al Anvendelse af Vaabenmagt til sammes virkelige Fuldbyrdelse, kan man med Føie sige, at Sagen endnu er uafgjort, og indeholder en Anledning til af Aare atter at sætte - for det første - Penne i Bevægelse.