Jyllandsposten, 1841-06-01
Naar en Bonde gjør to Skridt i sit første Træk, kan den i dette Tilfælde slaaes af enhver Bonde, hvilken den saaledes gaaer forbi, at den kunde være tagen af samme, naar den kun havde gjort et Skridt; men den Bonde, som slaaer, maa da stille sig paa det Tavl, hvor den slagne Bonde vilde have staaet, dersom den havde været trukken eet Skridt. Denne Ret, nemlig paa den anførte Maade at slaae den saaledes 2 Skridt fremtrukne Bonde, er dog kun gjældende, naar den benyttes i det umiddelbart paafølgende Træk Foruden a) den simple Schach gives og b) opdækket eller maaskeret Schach, som bestaaer deri, at en Figur, som før var hindret i sin Virksomhed ved en foranstaaende Figur, ved denne sidstes Bortflytning kommer til at byde Schach. c) Dobbelt Schach, som er en opdækket Schach, men hvor den foranstaaende Figur tillige byder Kongen Schach. En rørt Figur skal trækkes, naar Trækket staaer til den Spiller, der har berørt Figuren (piecetouchee piece jonke). Da dette er en almeengyldig Regel, kan den endnu mindre udgaaes, naar der spilles om Penge. Gjort Træk skal gjælde. En Figur, som er trukket, kan da ei tages tilbage, eller sættes paa et andet Sted, naar man har borttaget Haanden, saalænge man endnu har Haanden paa den, kan man trække den hvorhen den kan gaae. Forskjellige Slags Mat og Maader at ende Spillet paa: a) Simpel Mat, b) Opdækket eller maskeret Mat, c) Qvalt Mat, d) Blind Mat, e) Fuskermat, f) Remis. Hensigten med Spillet er ikke at tabe, og om muligt sætte den fjendtlige Konge Mat. Den Spiller, der først sætter den anden Mat har vundet; og saasnart en Spiller er Mat, trækkes ikke mere. For at naae sin Hensigt at overvinde sin Modstander er Afbytning tilladt. Derfor kan dette ei kaldes Plyndring, eller mod Spillets Aand, som Fuskere stundom paastaae. Ved Afbytning kan man desuden ofte bringe Modspillerens Spil i Uorden, og derved enten fremme sin egen Plan, eller forstyrre sin Modspillers ved at borttage en for ham vigtig Figur. Altsaa Maaden, hvorpaa Spillet vindes, kommer nu i Betragtning. Som Følge heraf er det tilladt endog at berøve Modspilleren hans sidste Figur, naar vi ei kunne vinde, saalænge den er paa Brættet. (roi depoulle, ansees nemlig som fuldstændig Mat.) Blev det fortræffelige Schach udbredt i vor jydske Provinds, kan man være overbeviist om, at det her vilde finde mangfoldige udmærkede Spillere, da den Eftertanke, Forsigtighed og Dybsindighed, der netop ere nødvendige Egenskaber ved dette, ere Nationaltræk, som isærdeleshed hos den betænksomme og overveiende jydske Bonde ved hver Leilighed aabenbarer sig. Af Jslændere erfares det, at der næsten i hver enkelt Bondegaard paa Island findes Schachspil, og at dette Spil sammesteds skal finde mange gode Spillere. Den Særegenhed skal man her have antaget med Spillet, at det Hæderlige i at sætte Modspillerne Mat væsentligen beroer paa, strax efter den første Mat at kunne gjentagne Gange med andre Figurer i paafølgende Træk ligeledes byde Mat, som derefter benævnes med todobbelt, tredobbelt Mat. Naar man er gjennemtrængt af den Nytte, dette Spils Udbredelse i alle Borgerklasser kunde medføre i Landet, vilde man vist ikke undlade næsten i enhver Familiekreds at lade det faae Jndpas, og dette vilde vi ret inderligen ønske for det Heles Opbyggelse. Mai=Festen. blev da i nogle Kjøbstæder i Jylland høitideligholdt, medens den i andre hengik aldeles taus og rolig, uden mindste Høitidelighed. Man var almindelig enig i, at en vis Forstemthed yttrede sig hvor Forsamlinger i dette Øiemed havde fundet Sted, som næsten lode de Forsamlede paa selve Mødestedet betvivle Rigtigheden af at have givet Møde paa denne Dag, da det overalt viste sig, at man ikke var sig selv rigtig bevidst, hvorfor man var kommen sammen. Paa de faa Steder, hvor man derfor i denne Anledning havde arrangeret Bordcallatzer vil man vide, at disse aldeles manglede det Liv, som tidligere havde besjælet dem, ligesom der ogsaa viste sig meget liden Lyst til ved Taler at udvikle Jdeerne, ihvorvel man netop burde have grebet Leiligheden til i flere Henseender at have udtalt sig, hvilket imidlertid ei skal være skeet, og, som vi erfare, nærmest af den Grund, at man ved at tolke sine uforbeholdne Meninger, befrygtede saa let at kunne forgaae sig mod Talefriheden. Vor Maifest tabte altsaa iaar alt Præg af Nationalitet, da selve Nationen saagodtsom Jntet havde at bestille med de enkelte Forsamlinger, hvor de Mødende ikke vidste, om man skulde vise sig tilfreds eller misfornøiet, som Conservativ eller Liberal. Vi ere imidlertid overbeviste om, at begge Partier maae have væ et enige i, at den Maade, paa hvilken man høitideligholdt Festen i Riis=Skov ved Aarhuus, ikke kunde andet end opbygge selv de meest forskjelligttænkende Mennesker. Under Bøgenes høie Stammer og løvtækte Kroner kunde man her ikke andet end i høieste Grad fryde sig over den Jndvirkning, som Naturens Almagt maatte indgyde Sjælen, idet man med Blikket snart henkastet paa det bladrige Løvhæng og snart ud over den blaae Strand umulig kunde tilbage. holde det varmeste Ønske over Land og Rige, det bedste Haab om en vordende Fremtid, som i et kort Tidsrum mægtigen har udviklet en Folkebevidsthed, som tidligere aldeles manglede, og en taknemmelig Erindring om den ædle og veltænkende Fyrste, som lagde Grundvolden til en Jnstitution, hvorom han vistnok den Tid ingen Forudfølelse kunde have, at 10 Aar derefter endnu ingen kraftige Spirer skulde vise sig efter det lagte Frø Dog, kunde man end bringes til Forstemthed ved at dvæle over den øieblikkelige Tingenes Stilling i politisk Henseende, var her under Bøgelunden dog en viid Mark til Tankernes Flugt i en anden Retning, og ligesom de grønne Kroner her frembare mod Himlen den fasteste Tro om, at Alt vilde fremgaae til det Bedre, saaledes kunde man heller ikke andet end med stort Behag høre vor herlige nationale Sang: "Danmark, deligst Vang og Vænge, med blæsende Jnstrumenter, udført under det grønne Løvtag, idet Sneedorff Birch ved at lade de første 4 Vers vedblive i uforandret Stiil, havde ved de sidste 4 compresseret Arien, ved i disse at indflette Hovedindholdet af de øvrige. Man adskiltes saaledes omsider med Haab om, at snart en anden meere betydningsfuld Dag vilde indtage Jnstitutionens Stiftelsesdag. Brudstykke af et Brev fra Hovedstaden.