JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-04-08
Directionen for det Kongelige octroyerede Danske asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved: at Onsdagen den 27de April förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction paa efterskrevne, nemlig : gammelt Tougværk, gamle Seyl, gammelt Jern, gammel Proviant, saasom Kiöd, Flesk, Smör, Ostindiske Skibs-Riis, dito Skibs-Bröd, et Fad Arack, Træe vahre, bestaaende af gamle Master, Bogspryder, Skibspomper. dito Joller, med videre, thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Tiid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
Under Grevskabet Langeland, Simmerbølle Sogn, Kule pile Bye, er ved Døden afgaaet Huusmand Peder Gundersen, Smed. Ved Registeringen blev angivet den Afdøde at have efterladt sig, a) En Datter Maria Pedersdatter, gift med Claus Hviid udi Præts Kiøbsted udi Holsteen, b) En Datter Anna, gif med Friderich Bødker i Landsbyen Passau i Holsteen. c) En Datter Maria Cathrine, gift med Bødker Hans Pedersen i Jylland; men da dens sidstes Opholdsted ikke vides, og Stervboe er befunden saa ringe, at intet lovligt Proclama kan bekostes: saa bliver bemeldte Arvinger udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange indkaldet, at møde eller møde lade ved Skiftet, som foretages udi Rudkiøbing 12te Ugers Dagen fra Dato, der bliver den 19de Julii indeværende Aar, for deres Tarv at lattage, da for øvrigt med Boen efter Loven skal vorde omgaaet. Rudkiøbing, den 31te Martii 1785.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
Paa den høye Skifteforvalter Hans Excellence Høyhaarne Hr. General=Major og Kammerherre Hr. Greve af Ahlefeldt hans Vegne, P. Copmann.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
En Gaard i Roeskilde er underhaanden at faae tilkjøbs der ligger strax uden for røde Port paa høire Haand, bestaaende ud til Gaden af 16 et halvt Fag Muur og Bindingsværk, hvori er 4 Stuer, deri 2 Bielæggerovne, et Kiøkken med rummelig Bryggers af 3 Fag med complet Brændeviinsredskab paa 2 Tønder, et Sengekammer og et Spisekammer, et Vognskuur til 4 Karether, en Side= og Baglengde paa 23 Fag, bestaaende af Loe, Lade og Vognskuur, altsammen teglhengt, en Brønd i Gaarden med Opstander og Pomperedskab, alt i god Stand, et Venge ved Gaarden paa 3 Skiepper Udsæd, og en Urte- og Kaalhauge; 3 Stykker perpetuerede Jorder paa Roeskilde store Heed af 10 Tønder Udsæd, ligesaa følger i Kiøbet 2 Vognmands lang, dertil 8 Tønder Udsæd i Byens Marker; om Kiøbet og Conditionerne accorderes med Enken paa Stædet. Paa Nøragergaard i Sæbyegaards Amt, Løve Herred, bliver Onsdagen den 27de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved Auction bortsolgt endeel gode Køer, Stude, Sviin, Bester, hvoriblandt nogle 2 a 3 Aarings=Plage at Stutteriet, 2de gode Messing Seletøy, et complet Smederedskab, en god nye Chalse, tilligemed endeel andet Ind= og Udboe have med videre.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
General Krigs-Commissair Brown, agter fra 1ste Mai dette (Kaar at bortforpagte sin Hovedgaard Bentzonseie, hvis Jorder indeholde imellem 5 a 600 geometriske Tönder Land, Ager og Eng, alle, som bekiendt, meget gode Jorder, og er inddeelte 1 11 Kopler, hvis Gravning er begyndt, men endnu er fuldført, saavel Mejeriet som Avlingen, samt de til Gaarden hörende 6 Kirkers-Tiender og 4 Sognerseilfæstede Tiender, dog uden Hoverie af Bönderne, de Lysthavende ville behage jo fo jo hellere at melde sig hos bemeidte General=Krigs-Commissair Brown, selv for at erfare Conditionerne, og om ForpagtningsAfgift et accordere. Skiftet i forrige Kiøbmand Ole Nielsens Fallitboe her i Roeskilde, bliver efter forlængst expirerede Proclama, som er læst ved Siellands Landsting, Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Roeskilde Byetings Ret, foretaget til endelig Slutning og Afgiørelse paa Roeskilde Raadstue Onsdagen den 4de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet; hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Roeskilde Raadstue, den 16de Martii 1785.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
Det bekiendtgiøres herved, at Tirsdagen den 10de Mai førstkommende og følgende Dage, bliver udi afg. Agens Abraham Bochmans Stervboehuus i Laurvigen ved offentlig Auction opbuden, og om antagelig Bud skeer, solgt efterskrevne Boets Eiendomme: 1) Gaarden Grinie i Styrvolds Aner og Jarlsbergs Grevskab, skyldende et Skpd. 16 en fierdedeel Lpd. med paastaaende Huse=Bygninger og underliggende Saug paa 3000 Bords Qvantum, samt Herlighed af Laxe=Fiskerie m.m. 2) To tredie Parter i Gaarden Bøe i Laurdahl, eller 3 Huder, 6 sex syvendedeel Skinds Skyld og et Bu Lax uden Børel med tilliggende Saug paa 1000 Bords Qvantum. 3) Søndre Kiærøe Sang i Styrvolds Aner paa 2000 Bords Qvantum, hvoraf benævnte Boe eyer 1009 Bord med Anpart i Saugegs Redskab. 4) Elleve en og tyvende Parter i Øvre Kiærøe Sang i Laur dahl af 2000 Bords Qvantum. 5) En fierde Part udi Gaarden Hagtvids Saugt Hedrum Sogn, af 1700 Bords Qvantum. 6) Gaarden Brække i Tiølling Sogn med derpaa staaende Huse=Bygninger, skyldende 3 Pd. Smør. 7) Een Skibs=Kran med tilhørende Inventarium, beliggende i Tiølling Sogn nær ved Laurvigen. 8) Stervboegaarden, beliggende paa Storgaden her i Byen, bestaaende af 8 Under= og 7 Overværelser, hvoraf 5 ere betrukne, og i hvilke findes 3 Stkr. 3 Etage, 10 Stkr. 2 Etage og en enkelt Jern Kakkelovn, Kiøkken med Skorsteen, et Spise=Kammer og tvende Border. Under denne Bygning er tvende brandfrie og trende andre Kieldere. En Sidebygning 2 Etager høy, i underste Rullekammer med en enkelt Jern Kakkelovn og en Bod, samt i øverste tvende Kammere. Et Baghuus 2 Etager høy, i underste tvende Boder, Heste= og Koe=Stald, samt i øverste Korn= og Høe Lofter. Et andet Baghuus, derudi Bryggerhuus med Skorsteen, Bagerovn og indmuret Brygge=Pande, samt tvende Kammere med en enkelt Kakkelovn. Et dito Baghuus 2 Etager høy, under trende Boder og oven tvende store Korn=Lofter. Næst derved fornøden Vedeskure. Paa Strand=Tomten Vognremisse, og til Gaarden 2de Frugt og Urte=Hauger. 9) Et Huus paa Langestrand, som beboes af Sr. Hans Angel, og bestaaer af 2de Stuer med 2 Stkr. 2 Etage Kakkelovne, 2de Kammere med 2 enkelte Kakkelovne og Kiøkken med Skorsteen, samt Bryggerhuus med Skorsteen, Bagerorn- og Brygge Pande, nok Heste Stald og Vedeskuur. Ved dette Huus er en Frugt= og Urte=Hauge. Thi behager Lysthavende at indfinde sig paa Auctionsstedet, hvor Conditionerne vorder bekiendtgjort. Laurvigen, den 14de Martii 1785. B. Strøm.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
Skiftet efter afdøde Sognepræst for Lombs Præstegield S. T. Hr. Hans Glad, og hans efter hans Død afgangne Enke, foretages næstkommende 1ste Junii i Gusdals Præstegaard; thi ville de, som paa dette Boe maatte have nogen Fordring, til bemeldte Tiid indfinde sig. Ligeledes indkaldes Debitorerne til deres Gield at ansvare, for at undgaae Uleilighed. Gusdals Præstegaard, den 6te Martii 17855. Søren Leigh, Provst over Guldbrandsdalens Provstie, og Sognepræst for Gusdal.
Berlingske Tidende, 1785-04-08
J Følge et os allernaadigst meddeelt Commissorium af 4de Martii 1785, hvorved vi underskrevne allernaadigst ere befalede som Commissarier at tage Kiøbmand Niels Schyttes Bog i Friderichshald under Behandling, og samtlige Creditorer til Liqvidation og Betalings Annammelse paa en vis Tid og Sted at lade indkalde; bliver herved saa vel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Altonaer Mercur, som de Hamborgske Tydske Aviser, foruden et af os udstædt lovlig Proclama, 3de Postdage efter hinanden indkaldet benævnte Kiøbmand Niels Schyttes Credi og Debitorer, at møde eller møde lade for os inden Commissionen, som foretages udi Kiøbmand Niels Schyttes Gaard i Friderichshald den 1ste Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Slet, for at fremkomme med deres Fordringer, Paastand og hvad de eragter fornøden til deres Rets Erholdelse, da enhvenskal nyde Ret efter Loven; de Udeblivende maae tilregne sig selv deres Forsømmelses Følger. Liqvidations=Commissionen ude Niels Schyttes Boe i Frederichshald, den 19de Martii 1785. H. H. de Kløcker. N. Sverdrup, Justits Raad og Byefoged Auditeur ved det Syndenfieldske i Frederichshald. Regiment sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Fra Nordamerika, den 29de Januarii. Fra Florida berettes, at tvende Stammer af de Vilde, nemlig Chotaks og Chriqves, endnu bestandig bekrige hinanden med megen Forbittrelse. Deres Naboer, Spanierne, tilstæde dem dette, og lade sig nøie med, at være blotte Tilskuere deraf, da de formodentlig ikke ere meget misfornøiede med, at disse Nationer indbyrdes svække hinanden, thi destomindre have de at befrygte af dem. Siden Amerikanernes sidste Forsøg paa at beseile Missisip, pi, har man ikke hørt noget videre til denne Sag, og det er uvist, om de atter ville begynde at paastaae denne Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Congressen har kun liden Magt over Folket, ja ikke engang saa megen, at den har tordet vove, at anbefale Folket Opfyldelsen af de første Forligspunkter, hvilke det, som Nation har indgaaet med Storbrittannien, og som fornemmelig bestaaer i en Skadesløsholdelse, eller Erstatning for de Eiendomme, som de Kongeligsindede have confisqveret, samt at betale Gielden til de Brittiske Kiøbmænd. Folket vil aldeles ikke vide noget deraf. Folket, som med saa megen Ligegyldighed kan taale en Mængde forskiellige Religions=Secter iblandt og om sig, eier ikke Høimodighed, Kierlighed, Medlidenhed eller Politi nok, til igjen at antage nogle politiske Dissentienter, som love Fortrydelse, Anger og Forbedring. Jkke Frygt for med dem at antage Sæd til nye Uroligheder, er hindring deri, Nei, kun Jnteresse. Kongressen kan ikke igien indløse de Kongeligsindedes confisqverte og bortsolgte Eiendomme, ei heller tvinge Kiøberne til igjen at afstaae dem; derfore har den aldeles ikke talet til Folket og Opfyldelsen af denne Artikel, deels fordi den er sin egen Afmagt alt for vel bevidst, og deels fordi dens Svaghed tiener den ogsaa til en Undskyldning for det, som den selv agtede at giøre. Nu bestræber man sig her for at skiule alt under det smukke Navn af Patriotismus. Men er dette tilstrækkeligt nok til at fritage dem fra at blive anseet at andre Nationer, som Forbunds Overtrædere? Gieldens Betaling til Storbrittannien ligger ingen, undtagen de her værende Kiøbmænd, paa Hiertet. Aarsagen er tydelig. De ønske at see den gamle Gield afbetalt, for at kunde have desto meere Credit og Leilighed til selv at giøre en nye; thi Amerika er ikke i Stand til anderledes at handle med Europa, end paa en lang Credit.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Philladelphia er i nærværende Tiid opfyldt med solliciterende Officeerer af alle Nationer, og det Amerikanske Folk kan ganske koldt see dem gaae omkring, uden at bekymre sig om, at disse Folk, der have fægtet for det, lide Hunger eller Tørst. Kongressen og de civile Betientere bære nøie Omsorg for, at de rigtig hver Qvartal betale sig selv. Vel har Congressen bestemt et Stykke Land i de vestlige Egne, deels til at uddeeles iblandt Soldaterne, deels til at betale Gield med, naar samme blev solgt; men heri findes ogsaa Vanskeligheder. Om man i Fremtiden vil holde en staaende Armee, er endnu ikke afgjort. De sydlige Stater ere tilbøielige til hver at underholde et Regiment, men Nye=Engelænderne, som Presbyterianer, sætte sig fornemmelig og ivrig derimod.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Maltha, den 15de Februarii. Den fra Constantinopel tilbagekomne Spanske Eskadre ligger endnu her. Saasnart Veirliget bliver Skibsfarten gunstigt, skal den fortsætte sin Reise til Spanien, og tage med sig 2de Galleier, som her ere blevne bygte for Spansk Regning.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Algier, den 1ste Martii. Her hersker en almindelig Bestyrtelse. Folket truer med Opstand, og Spanierne med en Landgang og et Bombardement. Beyen er meget opbragt imod sine Ministre, eftersom de ved deres Opførsel have gjort Folket misfornøiet, hvilket man her meere frygter for, end for Spanierne. Det Rygte, at Regieringen her har erklæret Venetianerne Krig, er endnu ikke bleven bekræftet. For Resten blive her føiede de største Forsvarsanstalter, og Beyen af Constantina er bleven opfordret til at holde sine Hielpetropper, som han ved denne Leilighed er forbunden at sende, i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Cadix, den 2den Martii. Udrustningerne imod Algier blive paa det ivrigste fortsatte Krigskibene ere allerede lagte ud, og Kanonerskallupperne, de svømmende Batterier og Transportskibene blive om faae Dage færdige. Hielpesloderne fra Lissabon, Maltha og Venedig, saavelsom en lille Eskadre fra Toulon, ventes daglig Der siges, at Don Barcelo har frabedet sig Commandoer, over denne Expedition, og at Grev O'Reilly skal blive udnævnt i hans Sted dertil. Et anseeligt Corps Tropper bliver indskibet paa Fartøierne.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Haag, den 29de Martii. J Søndags ankom her atter en Coureer fra Paris, og siden den Tiid have Generalstaterne været overordentlig beskiæftigede. Bemeldte Coureer har, som der siges bragt tilbage et Svar paa Deres Høimægtigheders Resolution paa Keiserens sidste Forslag, og dette Svar skal som man forsikrer være meere for Krig, end for Fred.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Generalstaterne havde nemlig bevilget en frie Skibsfart paa det Jndre af Schelde indtil Saftingen, og forstaaet sig til at give en Summa Penge til Skadesløsholdelse for de gjorte Krigsomkostninger, men derimod vægret sig ved at afstaae Grevskabet Vroenhoven og Landet Ober=Maas, samt afslaaet at rømme og sleife Forterne ved Schelde. Keiseren derimod vedbliver at paastaae disse Aftrædelser. Man forsikrer, at Kronen Frankrig har ladet Generalstaterne vide, at de nu maatte bestemme enten de vilde bevilge Keiseren de forlangte Punkter, eller afgiøre Sagen ved Vaaben.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Ungern, den 20de Martii. Adskillige Kiøbmænd, som Tiid efter anden have faaes Breve fra Macedonien, fortælle, at Tyrkerne giøre samme stæds alle Slags Krigsanstalter, og det, som Ordet gaaer for Montenegrinernes Skyld, som aldeles ikke ville underkaste sig Porten, og allerede have jaget saa mange og tarrige Hobe af Ottomanniske Tropper paa Flugten. Men Grækerne sige, at disse Foranstaltninger fornemmelig ere rettede imod dem og andre christelige Jndbyggere i Macedonien, et tersom Musselmændene endnu bestandig frygte for, at denne Classe af deres Undersaattere kunde giøre et farligt Oprør, i Fald de andenstæds skulle faae noget betydeligt at bestille.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Danzig, den 23de Martii. Vinteren vedvarer og her med usædvanlig Strænghed, og vi ville vel ikke førend i April Maaned komme til at faae aabent Vand. Gud give, at Jisbrudet maae gaae for sig uden Skade.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Den megen Snee sætter os i Frygt for Oversvømmelser. J Pommeren og Hertugdømmet Cassuben er den faldet saa megen Snee, at man ikke kan komme frem paa de almindelige Landeveie, saa at de Reisende have maattet søge nye Veie over Biergene, hvorved mange have sat Livet til.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Wien, den 23de Martii. De Muur og andre Arbeidsfolk, som blive sendte til Bøhmen, ere fornemmelig bestemte til Plet for at arbeide paa de der værende Fæstningsværker. J Bøhmen og Mæhren hæves et stort Antal Rekryttere. Fra Gallicien ere allerede mange ankomne, og flere ventes endnu derfra. De ere for det meste smukke udvalgte Folk, fulde af Mod. Man forsikrer, at Hs. Keiserlige Majestæt skal, i Fald der skulde opkomme en Krig, have 400000 Mand paa Benene.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
De nyeste Breve fra Ungern bekræfte, at Tyrkerne endnu stedse fare fort med deres krigerske Tilrustninger.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Paris, den 25de Martii. En fra Haag ankommen Coureer har overbragt Generalstaaternes Svar paa Keiserens sidste Forslag. Det skal ikke være tilfredsstillende, og derfore taler man i Dag mere om Krig, end forrige Postdag. - Det er vel sandt, at Kongen har givet Ordre til at overlade Landmanden endeel Heste, som vare bestemte til Cavalleriet og Rytteriet i Elsas, Lothringen og Flandern; men det er dog skeet med den udtrykkelige Betingelse, at de paa Forlangende igien skulle tilbagelevere dem Ved denne Indretning sparer man meget i de Kongelige Magaziner.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Kongen har tilladt en frie Udførsel af Korn, Meel &c. fra Lanquedoe til fremmede Steder.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
London, den 25de Martii. Det heder nu, at de Jrlandske Anliggender ihenseende til Handelens Indretning, skulle ved Deputeerte af Kiøbmæn- og Parlementslemmer, saavel fra Jrlandsk, som Brittisk Side, blive meglet og bragt i Rigtighed, saa at der siden naar Sagen ganske er bragt i Stand, intet videre behøves, end at den bliver bekræftet af begge Parlementerne og Kongen Det heder og, at Commodore, Sir John Lindsay, som commanderer vor Escadre i den Middellandske Søe, har anholdt hos Regieringen og en Forstærkning af nogle Krigskibe, eftersom de Afrikanske Søerøvere, besynderlig Algiererne opblæste af de Fordele, de have havt over Spanierne, oft forgribe sig paa de Engelske Skibe, og vor Commodere ikke finder sig stærk nok til at tæmme og holde dem i Ave. Forholder Sagen sig virkelig saaledes, vil deres Forvovenhed komme Algiererne noget dyrt at staae.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Warschau, den 26de Martii. Efterretningerne fra Ukraine love os krigerske Optrin De Russiske Tropper have i en kort Tiid anseelig formeret sig der i Egnen.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
De Curlandske Breve melde ogsaa, at der ligeledes befinde sig mange Russiske Tropper i Liefland. Ved disse critiske Omstændigheder søger enhver Magt at hytte sig Hvilken Rolle kunde ikke Pohlen have spillet, dersom det nu var i sin gamle Forfatning?
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Versailles, den 27de Martii. J Aften Klokken 7 blev Hendes Majestæt Dronninger lykkeligen forløst med en velskabt Prinds, som Kongen strax gav det Navn: Ludvig Carl, og Titel: Hertug af Normandiet. Jngen Fransk Prinds har siden Carl den 5te ført den ne Tittel. Den nyefødte Prinds, som endnu i Aften blev døbt, befinder sig saavelsom Hendes Majestæt efter Omstændighederne meget vel.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Paris, den 28de Martii. J Løverdags, da Hs. Majestæt Dronningen merkede, at Hs. Nedkomst var for Haanden, bleve strax alle Prindser af Blodet og de øvrige Kronbetientere, som maae være nærværende ved Dronningens Forløsning, kaldte til Hoffet.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
I Gaar Aftes Kl. 9 kom en Coureer fra Versailles med den Efterretning, at Hs. Majestæt, forommeldte Dag lykkelig var bleven forløst med en sund og velskabt Prinds, som var bleven kaldet: Ludwig Carl, Hertug af Normandiet, Denne glædelige Efterretning blev derpaa Publikum bekiendtgjort ved Kanonernes Løsning.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Hertugen af Chartres har ogsaa været nærværende ved Dronningens Forløsning. Han forlod nemlig London der 23de hujus om Morgenen Kl. 9. Om Eftermiddagen Kl. 3 kom han til Dower, hvor han strax indskibede sig. Kl. 7 var han allerede i Calais. Han foer altsaa over i en Tiid af 2de Timer. En Time opholdte han sig i Calais, og kom den 23de om Formiddagen Kl. 11 til Paris. Paris ligger 6. franske Mile fra Calais. Han har altsaa gjort Reisen fra London til Paris i 26 Timer. Om Eftermiddagen begav han sig til Kongen, og gav Efterretning om, at den franske Ambassadeur i London, Grev Adhemar, var sammesteds ved Couren bleven pludselig og farlig syg, hvorpaa Grev Vandreuil, Storfalkonerer af Frankrig, strax gjorde sig færdig for at afgaae til London, hvorhen han og samme Dag virkelig afreiste. Hr. Vandreuier en fortroelig Ven af Grev Adhemar, og har formodentlig af Venskab foretaget denne Reise, omendskiønt der gives nogle Politiker, som paastaae, at der i nærværende Tiid vare Underhandlinger med det Londonske Hof paa Tapetet, hvormed der maatte hastes, og at Vandreuil just derfore var bleven sendt til London. Siden har man faaet at vide, at det allerede var bedre med Grev Adhemar. Førend Hr. Vaudreuil reiste til London, havde han en Conference med GrevVergennes. Meningerne om Krig og Fred ere her endnu bestandig deelte, og omendskiønt de førstes Tal er større, saa have dog de sidste grundige Aarsager til at formode, at de begyndte Underhandlinger ville faae et lykkeligt Udfald; thi foruden det at Artillerie= og Proviant=Hestene ere blevne Landmanden overladte, er der og bleven udfærdiget befalinger at holde inde med at kiøbe Fourage og andre Krigsnødvendigheder. Ministeriumet har heller ikke endnu forlangt, enten Vundlæger, Apothekere eller andre Betiente for Armeen. Dette synes at give tilkiende, at Frankrige, i det mindste for det første, ikke vil tage nogen Deel i en Krig, om det endog skulde komme dertil. Derimod er det paa anden Side vist, at der i Fere, en liden Stad i Piccardie, hvor der er en Artillerieskole, staae 300 Kanoner, som paa første Vink kunne afgaae; de dertil hørende Kanonerere, Bombarderere, Sappeurs, Minerere &c. ere i Beredskab. J Elsas og Flandern ere vore Magaziner rigelig forsynede med alt nødvendigt.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Corsøer, den 7de April. Jndkomne: Den 2den April 15 gamle Soldater, den 4de hujus Capitain von Randel af det Bornholmske Regiment, Studiosus Hamming, Kiøbmændene Brochmann og Nisson; den 5te hujus agende Post 5 Læs; den 6te hujus Skibscapitain Evens og Studiosus Biørn, Skibscapitain Smidt med Styrmand, samt nogle Søefolk.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Udgaaede. Den 4de April Kongelig agende Post 5 Læs; den 5te hujus Liutenant von Passau. - Jmellem Corsøer, og Slibshavn kan nu seiles med Jagter uden nogen betydelig Hinder. Fra Nyborg berettes, at de der værende samtlige Handlende og Skippere have gjort et Sammenskud, for at lade Jsen ved Nyborg Broe giennemsange.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Helsingøer, den 11te April. Den 9de hujus var Vinden N. O., klar Luft og stille Veir, og ankom samme Dag fra Nordsøen tvende Engelske Skibe, Skipper Collingdor fra Hull til Kønigsberg, og John Brack fra London til Danzig. Den 10de hujus var Vinden V. N. V., og ankom Capitain N. Holbek fra Chi rante med Brændeviin her til Byen. Færgefolkene har ind iset ham, og han vil snart begynde at losse. J Dag er Vinden ligeledes V. N. V., og ankom en Dansk Skipper, ved Navn Thuxen, fra Lissabon med Salt og Frugter, destinert til Kiøbenhavn. Her ligge i alt 29 Skibe af adskillige Nationer, nemlig: 15 Engelske, 2de Keiserlige, 2 Kønigsbergske, 3 Stettinske, 5 Danske, 1 Svensk, og 1 fra Embden. Ved Postens Afgang var endnu i Sigte uden for Cronborg 4 Skibe. Jsen ligger endnu fast ved Landet. J Nat var det stærk Frost; men i Dag er det meget godt og stille Veir.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Kiøbenhavn, den 11te April. Fra Christiansborg Slot er den 25de Februarii 1785 udgivet en Placat, angaaende en nøiere Bestemmelse af det Jndskud, som ved Jndtrædelsen i den under 30te Augusti 1775 oprettede almindelige Enke=Casse skal erlægges for enhver forlangt Pension, samt flere Poster bemeldte Casse angaaende.
Berlingske Tidende, 1785-04-11
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 131. Christian Brinch, contra Raadmand Christian Høyer, med flere. No. 130. Dito c. dito. No. 7. Forrige Casserer Jacob Holms Boe, c. afgangne Capitain Elfingstons Enke, med flere Creditorer. No. 185. Procurator Wivet, efter Konglig befaling, c. Delinqventen Peder Pedersen Lerche fra Fyen, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. No. 184. Procurator Lange, c. Johan Castensen fra Fyen, som for sit mistænkelige Forhold, ihenseende til Hestetyverie, er dømt at arbeide i Nyborg Fæstning 2 Aar. No. 186. Procurator Schønheyder, c. Delinqventinden Kirstine Worms af Kiøbenhavn, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Børnehuset Livstid. No. 188. Secretair Hersleb, c. Delinqventinden Maren Jensdatter af Kiøbenhavn, som for Tyverie er tildømt samme Straf. No. 191. Procurator Skibsted, c. Delinqventinden Dorthe Kirstine Henne man af Kiøbenhavn ligeledes. No. 190. Ober=Auditeur Rosenstand, c. Delinqventen Johan Christopher Lohman af Kiøbenhavn, som for begaaet Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. No. 192 Procurator Schmidt, c. Delinqventinden Giertrud Andersdatter fra Norge, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Tugthuus Livstid. No. 199. Ober Auditeur Rosenstand, c. Delinqventinden Pernille Christensdatter fra Sielland, som for anden Gang begaaet ringe Tyverie er dømt at miste sin Hud paa Kagen og arbeide i Børnehuset sin Livstid.