JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Trykkes og ud Paris, 25 Febr. og 1 Marts. Saavel Moniteuren, som andre vore Blade melde idag som sikkert, at der er indløben Efterretning om, at bre ster Armamentet er 30 eller 35 Seilere stærk ankommet til Guadeloupe, hvor man fandt alting roligt; at at man derfra havde afsendt Kommistairer til Tous sant Louverture, som overbragte ham begge sine Sønner og bebuddede ham en frygtelig bistand fra Regieringen: at han modtog dem meget gunstigt og straxen lod tillave Kaserner og Baraqver, for deri at indqvarteere de stanske Tropper. Den 23 ankom Arveprindsen af Oranien her med sit Følge, og den 2 og blev han Førstekonsulen forestillet.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Ved en Kaabinetskoureer fra Wien skal den herværende keiserl. Gesandt være kaldet til Regensborg, for at overvære Discutionen over den definetive Plan til Sekulatisationerne.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Saasnart Definitivfreden er sluttet i Amiens, skulle, efter Førstekonsulens Oldre, Fæstningsværkerne ved mange af Frankrigs indre Stæder sløises som unyttige nu da Grændserne ere rykte saa langt ud samt de gamle gothiske Porte nedrives, hvorved den vindes megen Plads og en friere Luft, ei at tale om at Bekostningerne paa at vedligeholde Værkerne spares. Selv i Amiens arbeides der allerede stærkt paa at demolere Voldenne lige i Øinene paa Freds underhandlerne.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Politiet har forbudet et nyt Skuespild med Titel: Edvard i Skotland, efter at samme togange var opført. Helten i dette Stykke er den engelske Prætendent Carl Edvard, og Stoffet er en Hendelse, som denne Prinds havde, da Ludvig 15 skikkede ham derover med et fransk Armament, for at Jandal. gienerobre fine Forfædres Trone. Forbudet skal have politiske Aarsager til Grund, især i et Øieblik, da man underhandler med England og Freden. En Deel af Paterret havde ogsaa klappet stærkt, hvergang Prætendenten viisde sig paa Theatret, hvilket Avisen den franske Borger tog saa ilde op, at den kaldte dette Parterre, nogle Ulæggelige, for hvem Følelsens og Fornuftens Sprog var uden Kraft.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Brussel, 1 Marts. Her er kommen Ordre, fra Førstekonsulen, at forfærdige en ny Liste paa Forketallet i de 9 Belgiske Departementer, da de første Lister ikke ere nøie og fuldstændige nok. Man regner, at hele Belgien indeholder omtrendt 2 1/2 Millioner og Lusticherlandet 5 til 600,000 Siele. - Fra Religionsraaden Portalis i Paris ventes nu snart den nye Jndretning i Kirkevæsenet over hele Belgien. Ogsaa har Geistligheden i de nye Lande saaet et Brev fra Pavens Legate, Kardinal Caprara, i Paris, med Formaning at giøre Ende paa den i den katholske franske Kirke opkomne Spliid i Anledning af Eeden: Had til Kongedømmet.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Førstekonsulen ventes hertil i Aprilmaaned, og det hedder, at der ved den Leilighed skal sammendrages en Lystleir her ved Brüsel.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Petersborg, den 19 Febr. Det hele Personale af den nye Hofetat bestaaer af 3979 Personer, og hele Underholdningen for samme beløber 35 Tønder Guld. For Overhofmarskallens, Overskienkens og Overhofmesterens Departementer er bestemt 2 Millioner 13205 Rubler, for Overstaldmesternes 129,365 og for Hofintendantens 420,835 Rubler. For det lille Bord ved Hoffet aarlig 195000 Ruller, for alt hvad der hører til Konditoriet, Desent. Liqueur, Kaffe, aarlig 250,000, for fremmede Vine 80,000 og for Varme og Lys til de keiserlige Værelser 280,000 Rubler. - J de keiserlige Stalde, holdes 130 Ride- og 341 Vognheste. Til Jagten er der bestemt 100 Heste og 90 Jagthunde.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
London, 26 Februarii. Toussants Proklamation til Jndvaanerne paa St. Domingo kalde nogle af vore Blade en Prædiken for dens moral ske Tones Skyld. De levere tillige en anden Proklamation, som Toussant allerede i Octobr. lod udgaae, for at opmuntre til Egteskab. Han siger der: Egteskabet er det væsentligste Middel til at forbedre Menneskets Moral og det Baand, som hefter dem stærkest til Selskabet. Det er den helligste af alle menneskelige Indretninger. En god Huusfader og Egtefælle, som ganske sysler sig med sin Kone og Børns Lykke, maa midt iblandt dem være et levende billede paa Guddommen, Regieringen maa omgive gode Huusholdninger med Æ re og Agtelse, i det den tillige forhindrer, at Løsagtighed ikke misbruger det hellige Egteskab som en Skiul. Den maa afsætte Kommandanter og offentlige Embedsmænd, som give Forargelse, ved at holde Medhustruer, eller ugift at leve offentlig med Maitresser &c.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Rom, 15 Febr. Jndholden af det med Frank tig sluttede Konkordat veed allene Gud, Paven og Kardinalerne. Med Grund vil man anigevel vide, at det for den katholske Religion i Frankrig indeholder Betingelser, som man under Revolutionen ikke kunde haabe eller vente. Ogsaa i den italienske Republik aabnes der gode Udsigter igien for Kirken. Overalt have de revolutionaire Tider beviist, at ingen Stat kan bestaae uden Religion - den maa være hvordan den vil.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Blandede Efterretninger. En Kaperrheder i Bourdeaux har faaet den behagelige Efterretning, at en af ham udrustet Kaper har, førend Freden endnu var sluttet, gjort 11 engelske Priser i Vestindien. En af samme var ladt med Negere, hvoraf Stykket blev betalt med 14000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
En ret forvoven Skoemager i Frankrig, som drev Handel med falske Soldaterpasser, og solgte Stykket til 150 a 300 Franker, er bleven dømt til Gabestokken og 8 Aars Arbeid i Jern.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
En Lieutenant i Charlemont, et ungt Menneskemed de bedste Egenskaber, men med hestige Lidenskader især for Kiønnet, læste saalænge i Werthers Lidelser, indtil han kom reent i Forvildelse og skiød sig selv ihiel sidstleden 13 Febr.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Den 21 Febr. duellerede i Boulognerskoven ved Paris den lieslandske Kavaleer, Hr. v. Knorring, som havde tient ved de franske Tropper i Egypten, og nu nylig var kommen tilbage, med en hannoverse Kavaleer, Hr. v. Hammerstein, saa standhaftigt, at Hr. v. Knorring først mistede Livet ved det gattende, Skud. Han selv gjorde 4 Skud uden at træffe.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Anledningen var en gammel Tvist, de for over 10 Aar siden havde havt som Studentere ved Universitetet i Göttingen.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
J Egnen af Maynz, har ogsaa en darmstadte Oberst havt den Ulykke, at skyde en emigreret fransk Officeer ihiel, men i en anden Duel mellem en Greve og en Officeer fra Maynz, ballancerede Lykke og Ulykke, da begge bleve lige haardt saarede.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
J den bohmiske Biergstad Budweis uddeles nu daglig 100 Portioner Rumforduppe til Trængende. Kiøkkenet dertil er indrettet paa Raadhuset. Frue Borgermesterinden selv laver vexelviis med andre Fruer Suppen til, og Hr. Borgmesteren og de øvrige Raadmænd uddeele med egen Haand, naar Forretningerne tillade det.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
J Wien har Aageret i at forhøie Huusleien taget saa stærkt til, at de arme til Fortvilelse bragte Leiere begynde at betale de ubarmhiertige Huuseiere. Afgiften med dygtige Prygl. Man venter derfor, at det Onde vil blive afhiulpen ved et Magtsprog fra Regieringen.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
De 14 franske Biskopper, som endnu ere i London, blive standhaftigt ved deres første Beslutning, ikke at give Slip paa deres Bispestole i Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Jndenlandske Efterretninger. Den af v. Koeller i Jtzeboe udgivne Tegning af Uniformen for den kongel. danske Armee har hos Sagtyndige, især hos Keiseren af Rusland og Kongerne af Preussen og Danmart, funden saa stor bifald, at han derved er bleven opmuntret til, at udgive et lignende større Vært som skal indeholde næsten det hele europæiske Militair.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
I Kiøbenhavn sælges nu et Stuespil, kaldet Siri Brahe, eller de Rysgierrige, af Kong Gustav, den 3die.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Politievennen Nr. 201 indeholder ogsaa en Jndberetning af Reisende og Færgen ved Aalborg - ventelig hvorledes den er bygget.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Et af Kunstnerielskaberne i Hovedstaden opreiser nu, til en Forandring, stærk Uveir paa Søen med Torden og Lynild, hvorved et Skib stikkes af en Lynstraare i Brand og springer i Luften. extra gode Sveitzeroste til 24 s. Pd.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Paa Antvorsken i Sielland bevirkes og faaes nu Enken Socictet for Fyens Stift har allerede udredet Der for 3 Aar siden oprettede borgerlige Liig, og 1100 Rdr. til Entepensioner og Begravelseshielp, og har dog samtet sig et Overskud af 3689 Rdr. Dets heldige Fremgang tilskrives især Kammerjunker Jens Bentzon, nu Amtmand i Randers, der iførstningen var Societetets Meddiretter.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Cancellieraad W. Hahn, Dottor og Landphysicus, i Lolland, er d. 13 Febr. død i Mariboe, 96 Aar gl.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Kopulerede i Kiøbenhavn den 26 Febr.: Hr. Chri sken Lange Mørch, Sognepræst til Fersløv, Dal og Poldsted Menigheder i Viborg Stift og Jomfr. Maren Brochmann.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Aalborg den 16 Martii. Fasteprædikener. Paa Onsdag i Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitals Kirken Hr. Klauen. Paa Fredag i Budolphi Kirke Hr. Provst Claudi. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Ferslew.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Avertissements. Da her i disse Dage haver været adskillige Skippere, hos mig, for at vorde udclarerede med uindrollerede nu den Kongelige Jndrollerings Forordning af 8de Ja Mandskaber som tilforn vare tilladt at fare, men som nuarii 1802 gandske ophæver, saa vil jeg i Anledning af samme bekiendtgiøre for vedkommende Skippere, Baadførere og Matroser, nogle faae af bemeldte Forordnings første og vigtigste Bud, saasom: anførte i Søen Rollerne, skulle ene og alene være be J 2det Capitets 4 staaer anført at alle de som ere rettigede til at ernære sig af vidtløftigt Fiskerie, samt ved at fare med Skibe, Jagter, Pramme, Færger og Baade. pitels 105, at ligesom det er bleven tilsagt de Søe J Continuation deraf, staaer anført i samme CaJndrollerede i bemeldte 2det Capitel 34de, at de en og alene skulde have Ret til at ernære sig ved Søen; hvoraf følger, at det bør være forbudet alle andre at tage Hyre med Skibe, og at fare med Fragtbaade; saa fastsættes herved endvidere, at dersom nogen Uberettiget desuagtet skulde befindes at have indsneget sig i Farien, da bør han strax indskrives til Søctienesten, og siden bestandig høre under Søen Jndrolleringen.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Paa det at Søefolkene desbedre tunde haandthæves i deres Rettigheder, forbydes det alvorligen endvidere i samme Capitels 115, at ingen Skipper maae antage til sit Skibs Bemanding andre end dem, der ere forsynede med behørige Patenter, samt vedbørlige Passer, eller Certificater; befindes nogen at have for hyret andre end søenindrollerede Folt, da skal han bøde 20 Rdr. til lige Deling imellem Søen Qvæsthuset og Stedets Fattige, for enhver saadan Uberettiget, som han har antaget til sit Skibs Bemanding. Dog forstaaes ikke derunder at forhyre de saataldte Søen Lemitter, der haver Tilladelse at fare, naar de ere forsynede med behørig Tilladelse fra vedkommende Amtmænd.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
J bemeldte Paragrafer forbydes altsaa alle Uindrollerede at fare, saavel uden for Toldstedet, som med de saakaldte Overbaade her paa Liimfjorden, dog tillades de, som dertil frivilligen melde sig, for at lade sig indrollere, naar de med Attest fra vedkommende Øvrige hed, eller Pas fra Landmilicen Sessionen, kunde bevise, at intet er til Hinder i deres Antagelse; de maae og være funde og friske, og itte over 40 Aar gamle Ligeledes befales i 6te Capitels 570, at ingen maae tillades at føre noget Dækskib uden for Tolddistrictet, med mindre han er forsyned med Borgerbrev og Skip pern Certificat.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Endeligen advares vedkommende Skippere her af Tolddistrictet, at naar de kommer her tilbage til fine Lodsen eller Ladepladser, at de ufortøvet melder sig hos mig, for at aflegge den befalede Rigtighed for sine Mandskaber med mere, da de i manglende Fald tan vente ifølge bemeldte Forordnings Bud at tomme til at bøde første Gang 200 Rd., anden Gang dobbelt, og tredie Gang, foruden at betale tredobbelte Bøder, ikke mere betroes at være Skipper, og skulde det befindes at Skipperen havde forfalsket nogen Folkeliste, da bøde han første Gang 60 Rdr.; men antræffes han anden Gang i samme Forseelse, da foruden at betale dobbelte Bøder, afsættes han fra at være Skipper. Aalborg, den 15 Martii 1802. B. de Fontenay, Jndrollerings Officeer.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Da endeel saavel Udenbyes, som Jndenbyes have anholdt om at blive antaget til at forrette den her i Byen faldende Gadekiørsel, saa ville de, som attraae at indlemmes i det til den Ende oprettende Laug melde sig jo før jo hellere og i det allerseneste inden 14 Dage fra Dato hos Magistraten, thi naar det behøvende Antal først er complet, tan for Tiden ingen flere vente at antages. Jnden samme Tid vilde de af Byens Jndvaanere, som maatte have Lyst til at indtræde i det Vognmandslang, som til Reisendes Befordring paa nye agtes indrettet, ligeledes derom henvende sig til Magistraten, paa det det i den Henseende fornøden kunde vorde reguleret. Aalborg Raadstue den 12te Martii 1802. Hornsyld. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Førstkommende Fredag, om Eftermiddagen Kl. 3. Slet, bliver Stiftet efter afgangne Forstander Ole Schmidt atter foretaget paa Aalborg Raadstue, hvor da enhver som endnu maatte have noget at fremme, behagelig vilde indfinde sig, da Stiftet samme Tid agtes til Slutning optaget. Aalborg den 15 Mar til 1802. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Løvetdagen den 20 Martii Formiddag Kl. 10 bliver ved Auction, som holdes hos Hr. Viinhandler Holst her i Byen, opraabt til Bortsælgelse: 4 a 6000 Pd. gode Mallaga Rosiner, 4 a 5000 Pd. beste lange føde Mandler. 2000 Pd. Figener, 340 Pd. hvid Viinsteen. 40 Pd. Spanskgrøn. 14 a 20 Skpd. 12top Hør og 1 Pibe Bomolie, m.m. Vahrene opraabes i mindre og større Qvantiteter efter Liebhabernes Attraae. Aalborg den 13 Martii Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Placat. Hvorved giøres bekiendt: at siden Tobatsfabriqveur Hr. Andersen her i Byen itte er bleven gjort antagelig Bud paa hans udi de Jydske Efterretninger No. 7 12 og 18ten d. A. til Salg underhaanden bekiendtegiørte Gaard og Eiendom, saa agter han nu ved en eneste offentlig Auction Tiirsdagen den 6te April næstkommende at bortsælge samme saafremt fornøielig Bud da maatte skee. J Kiøbet med Gaarden, eller separat, bliver tillige bortsolgt, et til hans Fabriqve henhørende compler og godt Værtier, og endvidere bortsolgt endeel Jndboe og Løsøre af Chatoller, Stabe, Borde og Sængeklæder med meget mere, samt tvende gode Arbeidsvogne. Til behagelig Efterretning meldes, at Gaarden ing tiltrædes af Kiøberen næstkommende 1ste Majendt til St. Hansdag, og at den største Deel af Kiøbesummen kan imod Sikkerhed blive staaende til Juni Termin 1803. Thi ville Lysthavende behagentlig indfinde sig til forbemelte Tid i Gaarden som paa Slotsgaden er beliggende hvor Auctionen bliver foretaget om Formiddagen Kl. 10 Slet efter forud bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg den 15 Martii 1802. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Hos Raadmand Hübertz kan nu daglig bekommes bedste hollandsk rød og hvid Kløverfrøe af sidste Aars Vext, og fedeste holl. Ost; hvide og sorte og adskillige Confører melered Glas Straaeperler bedste Bøger Aske og Kastrup Meeltalt. Ligeledes ved Østeraae paa denne Tid Bøge, Ege og Virke Brænde for billigste Priser. Aalborg den 15 Martii 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Ved 706 Trækning i Altona er udkommen: Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Subskriptionsplan. Unægtelig er Kiøbstaden Randers en af de Byen i Jylland, hvis saavel ældre som nyere Historie fortiener at være Gienstand for nøiere Undersøgelse Deels som den Stad, der, sin Tid var Stuepladsen, for ikke ubetydelige Krigstildragelser i den danske Historie, og i de senere Tider umiskiendelig har udmærket sig ved sin Opkomst, Handel og Virksomhed, troer undertegnede, at dens Beskrivelse, saa fuldstændig, som Kilderne til at samle samme gjorde det muligt, itte ville være mange Læsere utierkommen. Jfald jeg ved Subskription seer mig betrygget for Tab agter jeg snarest muligt, da Mannskriptet ligger færdig til Trykken, at udgivet Vestrivelse over Kiøbstaden Randers, forfattet af Mathias Galthen, residerende Capellan til St. Mortens Kirke i Randers som indeholder: Byens forographiske Beskrivelse dens Opkomst, dens ældre kirkelige og verslige Historie, Afvexlinger under Krig, og Jldebrands Tilfælde Aarsager til dens sildige Opkomst, Agerdyrtningens Forbedring, gavnlige Fabriters Anlæg, Havnens Udvidelse, dens Skolevæsen, dens forrige og nuværende civile og geistlige Embedsmænd, Haandværkeres Antal &c. &c. Bogens Størrelse vil omtrendt udgiøre 9 a 10 Art og Prisen for Subskribenterne 3 s. Artet. Subskriptionen modtages itte længere end til April Maaneds Udgang, da Subskriptionslisterne snarest muligt bedes mig tilsendt, for derefter at kunne bestemme Oplaget der ikke vil overstige Subskribenternes Antal. Subskriptionen herpaa modtages i Aalborg hos Hr. Klok ter Milling, Hr. Boghandler Borup og Hr. Bogbinder Sadolin. Aarhuus den 5te Martii 1802. N. Lund.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
L. Paa Linderumgaard i Vensyssel, staaer 4 Foder Stude usolgte, som forgangen Sommer er bleven græsset der paa Marken og denne Vinter forret der paa Gaarden, hvilke ere til Falds for Liebhavere og kan blive foeret til 1ste Mai om forlanges. Det afvares at der ei paa Jordbroen fra Færgebroen, ved Nørre Sundbye maae oplegges Tømmer, Steen eller andre Ting, længere end den Tid der behøves fra det er kommet af Færgen og strax at opføres i Byen.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
J anden Fald bliver det Politiets Bestyrelse at skaffe Orden.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Da Snedkerfusteriet i Aalborg, eller ulovlig Jndgreb i Snedkerlaugets Næring, stedse tiltager, og allerede har voldt, at mangen brav Laugsbroder er bleven forknyt af Kummer og Armod, som nærmeste Følger deraf, efterdi hine ei som disse, bære Statens Stattebyrder m. v.; ciat tale om, at mangen Fusker ogsaa undertiden desuden er i den Stilling, at han nyder Kost og Løn, saa maa vi som Oldermand og Bisiddere herved forsikre enher, som for Oldermanden anmelder en Fusker, og navnligen opgiver Vidner mod ham, en Douceur af 2 a 4 Rd. og om forlanges Navns Fortielse. Aalborg d. 15 Martii 1802. Jens Uf. Ludvig Ellerbrock. Joh. Møller. Oldermand.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Onsdagen den 17 Martii om Eftermiddagen Kl. 3, holdes hos Hr. Poufler Samling for Jnteressenterne i det forenede Aalborgske Enke=Pensionsselskab, hvor de respective Jnteressentere behagentlig vilde tage Møde, for at erfare Resultatet i den dem beviiste Affaire. Aalborg den 15 Martii 1802. Gyrsting. Petersen. Hansen. Emmichsen. Rodskou.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
En duelig Smed eller Svend, der haver lært sin Profession til Grunde, og haver Lyst at nedsætte sig i Provindserne, ville melde sig hos Kiøbmand Thranum i Aalborg, som anviser en god Plads.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Formedelst indtruffen Forhindring er det mig bleven tilladt at forandre den for Martii Maaned bestemte Assembleen Balldag, der var berammet den 26de. Den betiendtgiøres derfore hermed, at Assembleen Ballet i Martii Maaned holdes Fredagen den 19de og tager sin Begyndelse presice Kl. 6 Slet og Aftenen, paa samme Viltaar som de forrige Assemble Baller, nemlig at for enhver Dandsebillet betales 4 Mk. 4 s., og afhentes hos mig undertegnede for Maden betales af alle de respettive Libhabere saavel inden som udenbyes der behager at tage Deel i samme, de Dandsende med iberegnet, for hver Person 2 Mk. Hvad enhver af Vine behager at drikke betales aparte. For Kaffe og Thee betales intet. Meller,
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1802-03-16
100 Rd. Umyndiges Midler er til 11 Junii at bekomme til Laans i befalet Sikkerhed, hos Værger, Henr. Bect. N. B. En Dreng der haver været til Confirmation. og har Lyst til at lære Seilmager Professionen; helst en udenbyes kan strax blive antaget hos mig. Aalborg den 4 Martii 1802. Hans Rigelsen, Seilmager, (Det øvrige Jndsendte følger i næste Avis,
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Paris, 2 Marts. Emigranternes Heftelse i Baireuth og deres Brevverlings Opsnappelse har anlediget Opdagelser i det indre Frankerig, hvoraf Følgerne nu vise sig. J denne Hovedstad ere ikke mindre end 8 bekiendte Personer landforviste. Blant disse har Madame Champsenets, en Hollenderinde, saaet Ordre at forføie sig til Batavien, hendes Føbeland. Madame Damas er bleven bragt til Grændserne, for at begive sig til hendes Gemaal, Grev Da mas, der som bekiendt, udmærkede sig meget i den i talienske Krig. Begge disse Damer stode i bestandig Brevvexling med Statens Fiender. Madame Damas anstillede sig afsindig, saa hun maatte behandles som en Forrykt. Borger Laharpe, der her befandt sig under Opsigt, har faaet Ordre, at fierne sig 25 Mile fra Paris. Denne 78 Aars gamle agtværdige Mand, som nu, gaaer i Barndommen, er besat af Reaktionsaanden, og derover henfalden i enslags Vanvittighed. Foruden disse, skulle endnu flere være indviklede i denne Sag, saasom Camille Jourdan, Fruerne Montesson og Staal, samt en fremmed Dame af høi Rang, som nylig er ankommen her. Chouanspræsten, Abbe Bergier, der, som bekiendt, bidrog saa meget til at berolige Vendeen, er bleven bragt i nøie Forvaring i Temple. - Opdagelsen af benevnte Korrespondents skal man have en fransk Gesandt ved et Nordisk Hof at takke for. Kassationsstribunalet er ved en Konsularordre anbefalet, hvert Aar at afsende en Deputation af 12 Medlemmer, som skulle forelægge Konsulerne og Statsraadet et Arbeid over de Dele af Lovgivningen, som Erfarenheden lærte at have Mangler.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Bonaparte har nu ogsaa personlig besværet sig udal.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
hos Hr. Jackson over den Frihed, som de engelske Aviser tiltage sig, ham angaaende.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
London, 2 Marts. Jgaar kom der Ordre til Portsmouth, at udruste 5 Krigskibe i mueligste Hast. Hvert Skib tager nogle Tropper ombord og forsyner sig med Levnedsmidler for 4 Maaneder. Denne En skadres Bestemmelse er en Hemmelighed. - De nyeste bostonske Aviser, som en Skipper har medbragt, der i 19 Dage er kommen fra Nylondon til Falmouth, indeholde den Efterretning, at General Toussaint Louvertue er ved en ny Opstand paa St. Doming af Rebellerne bleven fangen og levende opbrændt. Det skal være de sorte Tropper, der havde rebelleret, fordi Toussant viiste sig villig, at inddrømme Øen til de franske Tropper. Bekræftelse ventes. Ogsaa Sverrig er nu tiltraadt den Nordiske Konvention.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Krigen i Carnatik (i Ostindien, vedvarer med uafladelig Rasenhed. Vel have Oprørerne liidt saa stort et Forliis, at der intet Haab er for dem om et lykkeligt Udfald; men den Fortvilelse de ere bragte i, lover dog ikke noget langvarigt Gode. Den chinesiske Keisers Tropper have vundet en afgiørende Seier over de forrædderske Tartarer. Ved den Leilighed blev ringet med den store Klokke i Peking, som der skal 100de Mand om at sætte i Bevagelse, og som ikke havde ladet sig høre i mange Aar tilforn.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Konstantinopel, 28 Januar. J Egypten, vedblive adskillige Beyer at giøre Anstalter til at modsætte sig Storvizieren, der belaver sig paa at bekampe dem. Men Kampen forde blive meget kritisk, da Jndvaanerne holde meere med Beyerne, end med den nye tyrkiske Regiering.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Mordet paa Paschaen af Belgrad har gjort stort Jndtryk paa Storherren. Der holdes mange Statsforsamlinger, og man taler vedvarende om en Armee paa 60,000 Mand, som skal marschere mod Pasman Oglu og Oprørerne i Belgrad. Pasman skal endnu med visse Fremmede føre en Brevvexling, som Porten ikke synes vel om. Nogle Tyrker som brugtes ved Korrespondenten, ere blevne strangulerede.
Jyske Efterretninger, 1802-03-19
Blandede Efterretninger. 2 nye Værker: e Beskrivelse over Dolomiens sidste Alpereise og over de skiønne Kunsters Tilstand i Frankrig, hvoraf den danske Kammerjunker Hr. v. Neergaard er Forfatter, ere bleven overleverede til Lovgivningsskorpset i Paris.