JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
(Jndsendt.) Efter at have oplevet en heel April uden Vand, og en Mai med kun nogle faa Timers Regn, skulde man udentvivl troe at vore lette Jorder vilde see aldeles fortørrede ud, og vor Sæd staae heelt usselt; men dette er dog, Gud være lovet, ikke Tilfældet. Rugen falder lidt tynd, men har dog gode Ax, og Vaarsæden, især den sildigt saaede, kan endnu blive ret god, naar vi blot af og til kunne vente nogle forsvarlige Tordenbygger, saaledes som den vi lykkeligviis havde for et Par Dage siden. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Efter Forlydende er der forrige Uge fra vor Kjøbstad afgaaet en Deputation til Residentsen, for hos Kongen at anholde om Tilladelse til, paa Havnekassens Bekostning, 1 at udgrave et nyt Gab norden for Nyminde, da det gamle, der altid trækker sig meere sydligt, nu næsten er useilbart, og Byens hele Handel beroer paa en ordentlig Jndseiling til Fjorden. Man skulde ikke formode, at en saa billig Begjæring vil møde et Afslag, men desuagtet kan man vente en Mængde Jndsigelser fra Fjordens sydlige Sogne, hvor man bilder sig ind, at et nordligere Gab vilde virke skadeligt paa Engene; men denne Frygter sikkert utidig, saameget mere som Jndseilingen i Mands Minde har været over en halv Miil nordligere, uden at gjøre mindste Skade, medens tvertimod, siden Jndløbet. er gaaet mere sydligt, Engene ved Ringkjøbing selv og i Nabosognene aarligen forringes. Vel kan det være, at de saakaldte Tipper ikke ville faae fuldt saamegen Tilvæxt som ellers, men der er heller ingen Grund forhaanden, hvorfor et Par af de Sogne som begrændse Fjorden, skulle berige sig paa deres Medborgeres Bekostning eller have Ret til at tvinge Ringkjøbingerne, fordi disse have forsømt at holde deres eneste Jndseiling inden de rette Grændser, til at fremture i denne Forsømmelse til evig Tid. – Det synes næsten som om Hamborgs Brand ogsaa udstrækker sine Følger til os. Nogle af vore Handlende have i denne Tid falleret og flere kunne formeentlig vente samme Skjæbne, saa vi neppe beholde ret mange Kjøbmænd tilbage; men Hovedgrunden til disse Uheld maa dog nok søges deri, at saamange unge Mennesker, som slet Jntet have at begynde med, stolende paa den kjære Credit, sætte sig ned som Kjøbmænd, inden de endnu rigtig have udlært hos Andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Bekjendtgjørelser. Aar 1842, Mandagen den 30te Mai, blev i den kongl. Landsover- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Borgerrepræsentanterne i Nestved contra: Student M. Goldschmidt, og saaledes kjendt for Ret.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
De herovenfor som fornærmelige for Citanterne Borgerrepræsentanterne i Nestved characteriserede Beskyldninger, der indeholdes i de ovennævnte Nummere af det af Jndstævnte Student M. Goldschmidt redigerede Blad "Sjællandsposten, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanterne eller nogen af dem til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, og være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar - Saa betaler han og til det Offentlige det Retøgebyhr og Skriversalair, som i Sagen skulde have været forbrugt, saafremt den ei for Citanternes Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salair til Procurator Lange 25 Rbd. S. - Det Jdømte, at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Løven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, ifølge Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20. Justitscontoiret i den kongl. Landsover- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 3die Juni 1842. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Den geistlige Forening for Horsens By og Omegn holder Møde Onsdagen den 29de Juni, Kl. 2 paa sædvanligt Sted. Horsens, den 11te Juni 1812. P. C. J. Rasmussen, p. t. Secretain Jfølge Begjæring af Grændsetoldvæsenet bliver paa denne Byes Raadhuus Mandagen den 27de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 8, afholdt offentlig Auction over en Deel confiskerede Manufacturvarer og Brændeviin af samlet Værdi, omtrent 2000 Rbd. r. Sølv. Thi indbydes Lysthavende behagelig at give Møde til Tid og Sted. Kolding, den 4de Juni 1842. Chr. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Jfølge anden Bestemmelse agter Undertegnede, hvis antageligt Bud skeer, ved Auction den 29de Juni d. A., Formiddag Kl. 10, som afholdes paa Gaarden, at bortsælge den mig tilhørende Eiendom Serup Nygaard, beliggende i Hids Herred, Viborg Amt, 3/4 Miil fra Ladepladsen ved Gudena. Gaarden, som er bekjendt for sine gode Jorder, er skyldsat for 2 Tdr. 4 Skp. 2 Fk. Ager, og Engs Hartkorn, med et samlet Areal af c. 200 Tdr. Land Ager og c. 13 Tdr. Land Engbund, foruden fornøden Torveskiær. Konge- og Kirketienden ere indkjøbte. Mergel findes beqvemt overalt paa Eiendommen. Bygningerne ere tilstrækkelige, og afgive fornøden Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Tiltrædelsen kan skee strax, og Pengevilkaarene kunne blive favorable. Det Nærmere Salget angaaende erfares af Eieren. Serup Nygaard, den 30te Mai 1842. C. A. Collstrop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Da intet af de ved forrige Auction over Bratskov Mølle gjorte Bud er fundet antageligt, bliver bemeldte Eiendom, beliggende i Broust Sogn, Øster=Han=Herred, Hjørring Amt, bestaaende af 2 Vindmøller med 2 Meel qværne, 1 Brækqværn og 2 Pilleqværne, af Mølleskylds Hartkorn 7 Tdr. 4 Skp. med tilhørende Vaaningshuus og Udhuse samt tilliggende Arvefæstejord af 9 Tdr. Lands Størrelse, ifølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangn, Møller Qvaade, stillet til en ny Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, Tirsdagen den 28de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Contoiret. Det bemærkes, at Møllerne, hvoraf den ene er nylig opført, begge ere af hollandsk Bygning, samt med Hensyn til Søgning have en særdeles fordeelagtig Beliggenhed. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 19de Mai 1842. C. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
J Aaret 1824 er til denne Kjøbstads Overformynderi indbetalt en den fraværende Lauriz Lange tillagt Arv 9 Rbd. 5 Mk., som med oplagte Renter udgjør ialt 16 Rbd. 4 Mk. 8 1/2 s., der fra Overformynderiet er til undertegnede Skifteret betalt, for at behandles efter Forordningen af 11te Septbr. 1839. J Anledning heraf, og i Henhold til Forordningens 4de § og Forordningen af 15de Juli 1822, indkaldes fornævnte Lauriz Lange, eller, om han maatte være død, da hans Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og legitimere sig, samt modtage Rigtighed for bemeldte Arvemidler, i Overeensstemmelse med førstnævnte Forordnings Bestemmelser. Randers Skifteret, den 7de Mai 1842. S. Poulsen. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Creditorerne i Boet efter afgangne Premierlieutenant ved det her garnisonerede jydske Regiment lette Dragoner, August Frederich v. Rasch, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med anordnet Varsel, for at legitimere sig og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 14de Juni, 12te Juli og 9de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 7de Mai 1842. S. Poulsen. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Da Hospitalsforstander, Landvæsenscommissair Andersens seqvesterede Bo her i Byen, ifølge det kgl. danske Cancellies Skrivelse af 26de f. M., er tagen under Behandling af undertegnede Skifteret, til Realisation til Hospitalets Fyldestgjørelse, saa ere Creditorerne i bemeldte Bo, ved Proclama af Dags Dato, som snarest mulig vil vorde læst ved Under- og Overretten, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, til for os at anmelde og bevise deres Fordringer, af hvad Navn og Beskaffenhed de end være maatte; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 14de Juni, 12te Juli og 19de An gust førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 7de Mai 1842. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Ved sluttet Skifte i Aaret 1834 efter Margrethe Rousing her i Byen, er en fraværende Broder Andreas Severin Rousing udlagt i Arv 53 Rbd. 10 1/2 tz, som med oplagte Renter udgjør 66 Rbd. 5 Mk. 2 1/2 s. Og da bemeldte A. S. Ronsing ikke siden har meldt sig for at modtage denne Arv, saa bliver han, efter derom gjort Begjæring, i Henhold til Forordningen af 11te Septbr. 18394, og Forordningen af 5te Juli 1822, herved indkaldt med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere sig, samt modtage Rigtighed for berørte Arvemidler, da disse ellers, efter rom fremkommen Paastand, vil blive udlagt hans Arvinger, overeensstemmende med førstnævnte Forordnings Bestemmelser. Randers Skifteret, den 7de Mai 1842. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Formedelst Alderdom er en Gaard i Kattrup Bye og Sogn pr. Horsens, i en af Jyllands smukkeste og bedste Egne, underhaanden at faae tilkjøbs. Gaarden skylder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Fdk. 1 Alb., har en udmærket skjøn Beliggenhed uden at være gencert af de andre Beboere i Byen; den har et Areal af gode Jorder paa 50 Tdr. Land geometrisk Maal, en udmærket Skov, og uopskjærlig Torvemose paa 16 Tdr. Land, der afgiver langt mere end som tilstrækkelig Jldebrændsel til Gaardens Fornødenhed. Skoven er i ualmindelig god Opgrøde, har mange store Træer, saa der kan sælges Betydeligt af den. 11 Tdr. Land med Eng haves tæt ved Gaarden, der aarlig, foruden Klover, afgiver 60 Læs sjelden udmærket Fløde=Høe. Mergel findes meget beqvemt overalt paa Marken. Over 20 Aar er Gaarden beboet af en Familie udenfor Bondestanden, hvortil den ogsaa en vel indrettet; den ligger 1 1/2 Miil fra Horsens, 2 Miil fra Skanderborg, og 4 1/4 Mil fra Aarhuus Kjøbstæder. Kreaturholdet er for Tiden 18 Stkr., 4 Heste og 8 Faar. Gaarden kan strax eller til anstundende 1ste Novbr. modtages og tiltrædes med sit hele Avl, Besætning og Avlsredskaber, samt ogsaa uden dette, alt som Liebhaverne maatte ønske. Foruden den øvrige Avl, der staaer meget godt, er og ved Gaarden et smuk Stykke Raps, og en skjøn Have. Pengevilkaarene ere ualmindeligt billige; thi naar der ved Handelens Afslutning strax betales 1000 Rbd., eller og stilles Sikkerhed for at disse betales ved Tiltrædelsen, samt gives 1ste Prioritets Rettighed i Eiendommen med videre forlangende og betryggende Sikkerhed for den øvrige Kjøbesumma, kan Gaarden modtages. Liebhaverne til denne sjeldne og indbringende Eiendom ville bedst overbevise sig om dens Godhed ved at tage samme i behagelig Øiesyn, og angaaende Handelen derom henvende sig til Proprietair Roedsted paa Store Borupgaard pr. Horsens, eller og Eieren selv H. Erichsen. Til betydeligt nedsatte Priser. faaes hos Undertegnede, fiin blaae Caffe, lys Candis, fiin Melis, fiin stødt Do, lyst Pudersukker, hvid og brun Sago, nye fr. Svedsker, nye mall. Rosiner, store carol, Riis, søde og bittre Mandler, blaae og grøn Cichorie, graae og engl. Sennop, nye Corender, Do Figen, syltet Ingefær, fiin Congo Thee, Lakrits, Lakritsrod, tørrede Kirsebær, Sennesblade, Allehaande, Annis, fiin Vanille Chocolade, Caneel, Cardemomme, Nelliker, Laurbær, Laurbærblade, Muskatenblomme, Safran, Syrup, hv. Jngefær, fiint Riismeel, Zittwersaat (Ziksak, sort Peber, Allun, grøn Oliesæbe, Hvedestivelse, engl. Bleghvidt, Engelskrødt, Berlinerblaat, brændt Elfenbeen, Blaasteen, rasp. Bruuntræ, Bremergrønt, Pimpsteen, Sumak, Spanskgrønt, Umbra, Gurgemeie, Galæbler, Blyantskager, brogguult Harpix, fiin Indigo, Viinsteen, engl. Vitriol, klar Liim, engl. Tin, Zinober, Kirkebrød, m. m. m. H. von Essen, i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, stærk hvid og bruun Rom, Cognat, gl. Mjød, Kirkeviin, Viinædike og Punsch-Extract faaes meget billigt hos H. P. Tøien. Tvister. i forskjellige M. faaes til betydeligt nedsatte Priser hos Cigarrer og Tobakker, H. v. Essen. saasom: Amazone, ellov, Flodora, Cabannas og Lafama i 1/1 1/4 og 1/2 Kister, som og Stykkeviis, Tonnenboier N 9, sort holl. G. Portorico, veritab. Do. Blaamand, rød Melange, Posetobak, ord. Jomfru og Maryland, samt flere Sorter Skraatobakker, faaes meget billige hos H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Engelske Patent=Hagel, fiint pol. Krudt og Knald S. N. Løsen. bætter faaes billigt hos Kakkelovne. med og uden Kogeindretning, franske og hollandske Gryder, Plougplader efter forsk. Modeller, Skov-, Tømmer og Haandsauge, Spader, Staal= og Messingtraad, sv. hamrede Pander, Pandeblade, Tagvinduer, Pander med Fod, Haraldskjærer Skjærknive, Høleer m.m. faaes billigt hos H. v. Essen. Jernvarer, saasom: engelske og tydske Høvlejern, Da File i forskjellige Størrelser, Straasile af fortrinlig Godhed, Grim skafter, Spiger= og andre Borer, Rivtænger, Lommeknive, Sinker i alle Størrelser, polske og engelske Spender, fiint lakerede Brød- og Presenteerbakker, forskjellige Sorter Smaasom, Skostifter, Rupper, Skopinde m.m. faaes billigt hos H. v. Essen. Svensk Jern, 8 Staal, saavel svensk som tydsk, 3 og 4 Tommer Som, Slibestene, Hvæssestene, Bergensfisk og Salt faaes billigt hos H. v. Essen. Hvidt og graat Droy. Rak. Hør, 4 Bands Do. HørH. v. Essen. og Hampeblaar, som og heglet Hør og Hamp faaes billigt vos. H. N. Esien. Frictionsfyrtøier. H. N. Esien. med og uden Kasser, faaes billige hos H. v. Løsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Parapluier af forskjellig Qvalitet faaes billige hos H. v. Essen. Steentøi. saasom: flade og dybe Tallerkener, hv. og coul. Theekopper i forsk. Størrelser og Facons, Vadskefade og Kander, hvide og coul. Skaaler, hollandske Dunke og Smør krukker i mange Størrelser faaes billige hos H. v. Essen. Medoe og gammel fransk Viin af fortrinlig Godhed, faaes billig hos H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Uldkarder. af bedste Sort, faaes billige hos H. v. Essen. Flere Sorter Violiner med Buer, Violinstrenge, store og smaae Speile, do Sigter, blanke og overspundne Kjole og Veste=Knapper, Hornknapper, fine og ord. Porc. Pibehoveder, Piber, Silke=Pibeqvaster, Tand=, Negle=, Kjole, og Haarbørster, fine Brodeerfare, do Penneknive, Friseur=, Elfenbeens= og Hornkamme, fine og simple Lommebøger, Cigarrør, Silke og Sælhundesk. Tobakspunge, fiin og simpel Pomade, fine og ordin, Blyanter, Haarnaale, Pengepunge, fiin Lak, Brevoblater, Reise=Pistoler af fortrinlig Godhed, Hagelpunge, fine og ordine Briller, Barbeeretuis, Barbeerqvaste, Naale og Strikkeetuis, Kongerøgelse paa Flasker, engelske Synaale, Skriveetuis, Guld og Staalperier til Broderier, m. m. m. faaes meget billigt hos Hvidt og coul. Schierting, guult Nanquin, Stouts, H. v. Essen. Stivlærred, Tvistlærred, flere Sorter Hatte= og Stroppebaand, Silke= og Bomulds=Kantebaand, alle Coul. Sysilke, Lærreds= og Bomulds=Bendler i forskj. Bredder, bøhmisk og engelsk Traad, meget smukke Gardinfryndser. hv. og farv. Rullegarn, forsk. Blomster, Fiskebeen, Blousebelter, Voxdug m.m. faaes meget billigt, hos H. v. Essen. Buster af Frederik den Sjette, Thorwaldsen, Øylenschlager, Göethe og Schiller faaes til 2 a 4 Stk. hos H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Uld og Smør, kjøbes til høieste gangbare Priser af H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Fra Kjøbenhavn er nylig arriveret et Parti Varer, tilSengehandelen henhørende, saasom: Duun, fine og grove Fjer, Bolstre og Dynevaar i forskjellige Mønstre og Qvaliteter, fine, stukne og vaterede Sengetæpper, m. m., hvilket Alt sælges til muligst billige Priser. – Bestillinger paa Madradser, færdigsyede Lagener, Pudevaar og Haandklæder, samt Duge og Servietter, modtages og expederes paa det Hurtigste. Joh. Bang, Aarhuus, d. 14de Juni 1842. Skolegaden Nr. 15. Sammesteds bekommes vestindisk Bitter=Øl til 12 og Hvidt Øl til 6 s Flasken. Tvister. Couleurte, blegede og ublegede Tvister, ere at faae tilde billigste Priser hos Wilhelm Hviid. Steen=Kalk Wilhelm Hviid. udleveres fra Aarhuus Teglværk Tirsdagen den 21de Junii. C. Langballe. Mask kan faaes hos Ch. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
De Herrer, der af Boghandler Bruun heraf Byen, have faaet Indbydelsesplaner til at danne et fast Himmelbjergselskab tilsendte med den Begjæring, at de, hver i sin Kreds, ville samle Medlemmer til bemeldte Selskab, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. anmodes herved om, forsaavidt de ikke allerede maatte have remitteret disse Planer, at sende dem til Undertegnede. Redactionerne af de Blade, der have optaget Avertissementerne i Aarhuus Avis a 68 og 85 for dette Aar, bedes ogsaa om at optage dette. Aarhuus, den 13de Juni 1842. J. Seidelin, Cand. theol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Den af det borgerlige Skydeselskab i Aarhuus til Mandagen d. 20de dennes berammede Skibeskydning bliver paa Grund af Borgercorpsernes Vaabenøvelse, udsat til Tirsdagen den 21de d. M., om Eftermiddagen Kl. 1. Aarhuus, den 14de Juni 1842. Directionen. Hjorteskydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Med Øvrighedens Tilladelse foretages en Hjorte=Skiveskydning Fredagen den 24de Juni, paa forskjellige Sølv gevinster af Værdi 100 Rbd. Der skydes med glat Bøsse paa 20 Al. og ordinaire Jagt-Rifler paa 120 Alens Distance a Point. Hvert os betales med 1 Rbd., hvortil de ærede Liebhavere indbydes. Det bemærkes, at Hjorten bliver trukken mellem 2 Buske. Skydn. beg. Kl. 8. Skanderborg, den 12te Juni 1842. J. N. Sibler. Jahnsens hurtigseilende Aarhuus Paquet A 1, afgaaer fra Aarhuus til Kbhavn. Mandagen den 20de Juni, som føres af Capitain S. A. Benzen, Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Prisen for Kahytspassagerer er 2 28. Dito for Tækspassagerer, Jahnsens Paquet-Contoir ved Mindebroen. Sluppen, Pilen, Stor H. J. Jensen, ligger i Aarhuus under Ladning med Stykgods til Altona. A. Thomsen, Hvor en smuk, solid holsteensk Vogn, med 3 Mægler. laquerede Stole, staaer til Salg, anvises af Adressecontoiret i Aarhuus, eller af const. Fæstemand, A. Hansen der giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
En theologisk Candidat eller Student, der foruden Underviisning i Latin, Græsk og øvrige Skolevidenskaber, ogsaa kan give grundig Underviisning i Mathematik, Tydsk og Fransk, og om muligt lære sine Elever at skrive og tale disse tvende Sprog, kan paa fordeelagtige Betingelser erholde en Huuslærerplads hos en Familie i Horsensegnen. En Billet, mrk.: "D. A. F., bedes indlagt paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
For en Huusholderske, der paa egen Haand kan forestaae en stor Landhuusholdning, er en Plads ledig til 1ste Novbr. De, som ønske den, ville behage at melde sig i Breve, aflagte paa Adressecontoiret, mrk. H. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Fire skikkelige Muursvende kunne den øvrige Tid af Sommeren faae Arbeide hos Muurmester Hansen i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Natten imellem afvigte Søndag og Mandag er fra min Mark bortstiaalet en stor Vædder med korte Horn, 3 Faar og 1 Lam, hvilke, paa Lammet nær, der var uden Mærke, vare kjendelige derved, at et Stykke af begge Ører var afklippet. De som maatte kunne give nogen Oplysning, der kunne lede til Opdagelsen, bedes, mod en passende Douceur, snarest muligt at anmelde det for mig. Aaby Mark, den 13de Juni 1842. Jens Christensen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-14
Subskriptions-Jndbydelse. Man tillader sig herved at indbyde til Subskription, paa en evangeliskechristelig Postil eller en Samling af Prædikener over Kirkeaarets Evangelier, udgivet af en Landsbypræst. For at Enhver i Forveien nogenlunde kan vide hvad han har at vente sig, har man fundet det passende, at udgive et Prøvehefte, som foreløbig kunde vidne om den Aand og Tone, i hvilken alle Prædikener ere affattede. Da der ved et Arbeide af den Natur ikke saameget kommer an paa, hvo der skriver, som hvad der skrives, ønsker Forfatteren ikke at navngive sig, førend ved hele Værkets Slutning. Prøveheftet forevises og Subskription modtages i Aarhuus af E. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
No 103. Onsdagen. den 15. Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus. Stiftseidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquiet. Redigeres af H. F. Elmquiet, Cand. phil
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
Udlandet. J Schlei; (Fyrstend. Reus) tildrog sig sidstl. 5te Juni en stor Ulykke, der satte hele Staden i Sorg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
Det Weisenbornske Skuespillerselskab spillede Commedie i det fyrstelige Ridehuus, som tillige er indrettet til Theater. Huset, der rummer 700 Mennesker, var propfuldt. Ligesom første Act af Operaen: "Czaren og Tømmermanden var begyndt, hørtes et frygteligt Skrald, hvorpaa Loftet brast og faldt ned paa Tilskuerne, af hvilke Mange bleve ihielslagne af de nedstyrtede Bjelker, søndertraadte eller klemte ihiel i Trængslen. En Mængde Andre bleve meer eller mindre lemlæstede. Blandt de Omkomne befandt sig: en af Stadens smukkeste Piger, en Kjøbmand fra Saalfeld, der skulde reist næste Morgen, en ung Mand og hans Kone, der for kort siden havde havt Bryllup, &c. Fyrstens Slaarige Moder er blandt de Qvæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
Som en af Frankrigs skjønneste, aandrigeste og elskværdigste Damer skildres Kong Ludvig Philips yngste og ugifte Datter: Prindsesse Clementine, som Kongens muntreste Søn: Somanden Prindsen af Jonville. Om disse to Sødskende fortæller et fransk Blad (Les gudpes : Hvepserne) følgende Anecdote: "Da Jonville var hjemkommen fra en af sine lange Søreiser, gjorde hans Søster Clementine ham Bebreidelser over at han ikke til hende havde hjembragt en Pigedragt fra hine fjerne Zoner hun kunde have Lyst til at bære en saadan paa en Hofmaskerade. "Du gjør mig Uret, svarede Brodereen: thi jeg har medbragt en fuldstændig Dragt til Dig, saaledes som jeg har seet en af de Vildes Dronninger bære den. Du skal faae den imorgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
Den følgende Dag overrakte Prindsen sin Søster et sælsomt Halsbaand, som bestod af røde Frøkjerner og blaae Glasstumper; han sagde skjødesløst: "jeg lovede Dig igaar en vild Dronnings Dragt!" og derpaa gav han sig til at betragte et Maleri. "Halsbaandet er ret originalt, tog Prindsessen nu tilorde men hvor er det Andet af Dragten?" – "Hds. Majestæt har ikke noget Andet," svarte Broderen tørt, og vedblev at stirre paa Maleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-15
Vi have nylig omtalt, at en ung riig Englænderinde i Rom har i denne Tid giftet sig med en Vetturino (Leiekudsk), og Leipz. Allgem. Zeit. leverer nu nogle nærmere Meddelelser om dette Giftermaal. Miss Jones (det er hendes Familienavn) er en 2 Laarig Datter af afd. Lord R. . . . . och, og var formedelst sin sjeldne Dannelse og Elskværdighed en Prydelse for de fornemste Kredse. Paa sine Kjøretour betjente hun sig af en italiensk Leiekudsk, Antonio Pasquali (til hvis elskværdige Egenskaber det hører, at han er af Samfundets laveste Classe og en notorisk Drukkenhold, som flere Gange har været paa Galeierne), for hvis Person hun fik en saa uovervindelig Jnteresse, at hun tydeligt gav ham at forstaae, hun ønskede ham til Mand. Han holdt det for sin Hersterindes Spøg, men hendes Lidenskab tiltog Dag for Dag. Hun befalede ham en Dag, at kjøre hende til det nærliggende Albano, hvor hun lod en Tjener sige til ham, at han skulde komme ind til hende med en Pidsk (nemlig den til Hestene, ikke den anden "Pidsk, han sædvanligt havde. Hun sønderskjærer nu denne, det characteristiske Tegn paa hans Stand, erklærer ham, at det er hendes faste Beslutning, at ville giftes med ham, og slæber den bestyrtede Person med sig til en med Postheste forspændt Vogn, der bringer dem til Rom. Englænderinden, der er Catholik, kjører med ham lige til Generalvicaren, og gjør ham bekjendt med sit Forsæt. Cardinalen gjør mange Jndvendinger, foreholder hende den Sorg, hun vil gjøre sine Slægtninge, befaler Antonio at forlade Staden; men da Miss Jones erklærte, at det allerede var forsilde, viede han dem, for at undgaae videre Scandale. De engelske Damer samt romerske Prindser og Hertuger ere ude af sig selv over dette Optrin, og Alle forsikkre, at den elskværdige Miss maa være gaaet fra Forstanden.