JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-08-04
Huusfæsteren paa Men=Sal-Godset i Vester Hassing Bye, Niels Jensen, der eendeel Aar har befaret Søen, er paa sin Reise paa Hospitalet i Kiøbenhavn ved Døden afg., hans ringe Efterladenskab er derefter taget under lovlig Behandling, og da den atter er berammet lovbefalet Møde i Stervboe=Huset den 24. August næstanstundende, som 30. Dagen efter erholdte Kundskab om Dødsfaldet; Saa bekiendtgiøres dette, om Credi= eller Debitorer, forinden eller til den Tid, behagelig ville mælde sig hos mig, som Skifteforvalter, ligesom det og maatte tiene Vedkommende til Efterretning: at Boet befindes saa uformuende, at det ikke formaaer at udreede de allerede anmældte Fordringer. Vester Hassing Præstegaard den 31. Julii 1786. Dall. Jandagen den 7 August. Formiddag Klokken 10 Slet, laDe der jeg ved Auction her i min Gaard tæt ved Østerport, sælge et Huus af 6 Fag, opmuret og teglhængt, med rummelig Gaardsrum og Aarvand forsynet, og bliver kuns een Gang Auction, samme Tid sælges og endeel Skuffer og Hylder af en Krambod. v. Bülow.
Jyske Efterretninger, 1786-08-04
Nousqveteer Erich Pedersen Hau af det Aalborgske JnfanteØi rie Regiments 2det Mousqveteer Compagnie, har i disse Dage tabt en rod Tegnebog med fire Rigsdaler Bancosedler og et Par andre, ham alene nyttige Papirer udi. Han tilbyder, sig, at deele disse fire Rigsdaler med Finderen, i Fald samme vil være saa god at levere det Tabte tilbage, enten til ham selv eller til hans Compagnie Chef Hr. Oberstlieutenant von Kreber, NB. J forrige Nr. 30. I den indsendte Bekiendtgiørelse om Wraaegaards Mølles Auctioner indløbet Skriverfeil: 1. October, hvilket skal være: 2 October.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Paris, den 21. Julii. Det Kongl. Lotterie har lidt et meget anseeligt Tab ved den sidste Trækning den 1. hujus, i det at det tabte een, med 48 Livres besat, bestemt Ambe, hvorfor Jndsatsen skal betales 5100 Gange, og følgelig har det maatte udbetale 244800 Livres. Hvor mange Ulykkelige maae nu ikke først spille sig til Bettelstaven og i Daarekisten, førende denne Gevinst igien med deres Sveed og Daarlighed kan erstattes.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Fra det Østerrigske, den 22. Julii. Følgende Anecdote, som udbredes fra Wien, viser, om den ellers er saand, at der endnu stedse tænkes paa det Romerske Kongevalg. Keiseren, førend hans sidste Reise fra Wien, talte med en der værende Lærd, som han stedse pleier at kalde den Tydske Rousseau, og sagde iblandt andet til ham: Min kiere Rousseau, hvad meener De om Sielens Udødelighed, skriv De noget derom i Deres Stiil. Den Lærde svarede: Sire! Deres Majestæt kalder mig Rousseau. jeg saae heller, at De kaldte mig Montesquien (Roussean skrev uden Belønning; Montesquien blev Præsident for hans Skrivters Skyld) Det jeg veed om min Siel, og hvad den nu, indhyllet i Legemet, forretter, derfor kan jeg giøre Regnskab; men hvad den efter Skilsmissen fra Legemet skal blive, maae jeg først ved Døden erfare; dog ønskte jeg nu at erfare, hvad Deres Majestæt vil giøre af den, imens den endnu hænger ved mit Legeme; thi hiin Bestemmelse henstilles til Skaberen. Det maae De vente paa, min Rousseau, sagde Keiseren, ligesom Erkehertug Frantz, min Neven, indtil han bliver Romersk Konge.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Anecdoterne om Keiserens Reise, give megen Materie til Samtaler. Jkke langt fra Agram i Croatien, blev H. M. buden til Fadder af en Granitzer Soldat, hvis Kone nyelig havde født 2 Sønner. Keiseren modtog Jndbydelsen, og da Præsten, som skulde døbe, spurgte om Navnene som skulde gives Børnene, svarede han: Jeg veed intet bedre end at man kalder den, som blev først fød, Joseph den første, og den anden, Joseph den anden., hvilket ogsaa skeede, og Faderen til Børnene fik 50 Dukater strax, dobbelt Gage for Livstid, og det Løfte, at Børnene, saasnart de have naaet det 9 Aar, skulle blive forsørgede. Med alle de Goldater=Skoler ved Regimenterne, hvis Garnisoner Keiseren paa sin Reise er kommen til, har Monarken været meget vel fornøiet. Enhver saadan Regiments Skole indeholder 50 Soldaterbørn, hvilke blive vel opdragede og dannede.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
En riig græsk Kiøbmand i Wien giftede for kort siden sin Datter til en ung Mand, og gav hende en anseelig Sum til Udstyr, den første Nat mærkede Brudgommen, at hans Brud var bevoxen med lange Haar fra Brystet. ned til Knæerne, hvilket foraarsagede ham saadan en Væmmelse, at han den følgende Morgen sendte den unge Kone tilligemed Brudestyren tilbage til hendes Fader; man maae nu vente hvorledes Consistorium vil dømme i den Sag.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Leipzig, den 25. Julii. Smedenes Mesterstykke i Wien har hidindtil været, at de lagde en Skoe af 7 til 8 Pund i nogle faa Minuter under en Hest. Ved Hr. Wolsteins, Professor i Fæe Lægekunsten, Bemøielser er det bragt dertil, at denne gamle Skik er afskaffet, og at i Fremtiden Smedenes Mesterstykke i Wien blot skal bestaae deri, at en Svend, som vil antages til Mester forhen skal have hørt Forelæsninger over Fæe=Lægekunsten, og deri er bleven examineret; man troer herved at rydde af Veien de Fordomme, som herske ved Hestekur, og som ødelægge mange Kreature. I Halle er fra den 12. Julii 1785 til 26. Junii 1786. under Hr. Førsters Prorectorat, 470 nye Studentere, blevne inscriberede.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Magister Reinholt i Osnabrück har opfunden en Bogtrykker=Presse, som ikke behøver den sædvanlige kostbare Skrue, den udfordrer ikkun lidet Jern, den trædes med Foden, aftrykker paa een Gang en heel Form ligesom den Freitagske, og ved et Trin med Foden bringer den saa kaldte Karre med Formen under Pressen, og fører den igien tilbage. Den trykker derfor hastigere end den sædvanlige, og er tillige saa simpel indrettet, at enhver Tømmermand kan reparere den.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Fra det Brandenborgske, den 29. Julii. Kongen har tilsendt den dirigerende Minister i SchleAlen Hr. von Hoym befaling at være i Postdam den 5. Augustii, og der modtage videre Kongl. Jnstruction, da H. M. ikke kommer til Schlesien dette Aar. Ellers fort setter Kongen alle Regieringens Bestyrelser, ligesom i hans sunde Dage. Hans Kabinets Raad kommer til ham om Morgenen Klokken 5, han tilsiger dem Svarene paa de indkomne Breve indtil Klokken 8, taler fra Klokken 11 til 12 med nogle Personer, som han lader indkalde, tilbringer en Time med Middagsmaaltidet, underskriver om Eftermiddagen de om Morgenen ditterede Breve, derefter lader han sig noget forelæse, taler fra 5 til 7 med nogle Personer og alle Slags politiske, lærde og bekonsmiske Sager, derefter lader han Officerer, Læger a. komme for sig.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Fra det Hannoverske, den 29. Julii Man fortæller, at den berømte Lavater har i Bremen, ved sine Prædikener saaledes vundet Hierterne, at nogle anseelige Personer der have gjort ham det Forslag, i en Tid af 24 Timer at ville sammenbringe en Foræring for ham af 10000 Rigsdaler, om han vilde modtage det ham tilbudne Sted ved St. Anscharii Kirke, men Lavater blev ubevægelig. Ved hans Afreise fra Bremen blev ham gjort en anseelig Foræring af Rhinskviin af den saa kaldte Rose i den der værende Raadhuus Kielder. En Foræring, som Magistraten ellers pleier ikkun at tilbyde giennem reisende høie Herrer. Da han havde gjort Reisen fra Schweitz i en aaben og ubeqvem Vogn, saa forærede hans Venner ham en beqvem halvdekket Reise=Chaise, med hvilken han tiltraade Tilbagereisen over Zelle, Brunsvig, Dessau, Halle og Weimar. Den regierende Fyrste at Anhalt Dessau har saadan Fortrolighed til denne Geistlige, at han har besøgt ham adskillige Gange i Zürch, og har ladet hans Arveprinz der forberede til den første Communion, og confirmere. Jndgroet Fordom foranledigede for nylig et lidet Blodbad i en Bremisk Landsbye. En velhavende Bonde der, som længe havde været fra Forstanden, skiød sig ihiel Regieringen i Staden tilstod denne Ulykkelige, efterdi Selvmordet var begaaen i Forvirrelse, en ærlig Begravelse, hvilket var billigt. Betienten lod i Stilhed bringe Liget paa Kirkegaarden, men fandt alle Bønderne af Landsbyen der forsamlede, hvilke erklærede Begravelsen, for Kirkegaardens Beskæmmelse. Alle sagtmodige Forestillinger af Betienten vare forgieves, og der maatte nogle Mand Cavalerie tages til Hielp for at udføre Øvrighedens befaling. Men de opsetsige Bønder grebe til Vaaben og brugte Magt, men nogle af dem bleve paa Stedet, og flere, tilligemed nogle Ryttere, bleve saarede: da endelig Liget blev bragt under Jorden. Hvad Strax Anforerne have at forvente, kan man let tænke.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Af Breve fra London af 25. Julii. I Gaar vare de fornemmeste Cavalerer og anseeligste Herrer i Staden nærværende ved Salget af Prinzens af Wallis Heste. Overhovedet ere disse Heste blevne solgte til en temmelig høi Priis, kun Prinzens Favorie=Hest, Rockingham, som nu holdes for den beste Væddeløber i Verden, blev ikkun betalt med 800 Guineer, da den havde kosted Hans Kongl. Høihed 2000 Pund. Kiøberen er en anseelig og riig Brygger ved Navn Bullock, og efter Tilslaget har denne sagt: Hesten skulde ikke have gaaet fra ham, om den endog skulde have kostet en Gang saa meget. Overalt saa er ved denne Heste Auction ind løset 4073 Guineer.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Paris, den 24. Julii. Den bekiendte Baron Tott skal efter Portens Forlangende være bleven anholdt og bragt i Bastillen. - Grevinde la Motte har gjort et Forsøg paa at ville have flygtet ud af Salpeteriet. Hullet hvorigiennem hun vilde, var stort nok at Hovedet, men ikke heele Kroppen kunde komme igiennem. Hun blev derfor siddende fast, begyndte at skrige, men man kom hende til Hielp, og har nu forskaffet hende et bedre Forvaringsted.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Efter en Kongl. Anordning er Deserteurernes Straf ved Armeen i Steden for Arquebusering forandret til Spidsrod. Man siger saa hemmelig, at en nye Finants Indretning er paa Tapetet, efter hvilken alle de, som besidde Embeder og Charger, skulle betale 20 pro Cento af deres aarlige Jndkomster.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Af en Skrivelse fra Haag af 29 Julii. J Forgaars er endelig Afgiørelsen af den vigtige Garnisons Commando Sag fuldført i Staternes af Holland, Forsamling, og det desværre, imod alle Prinzens Venners Ønske til Hans Durchl. Arvestatholderens Nachdeel, i det at de Deputerede fra de 10 Stæder Dortrecht, Haarlem, Leiden, Gonda, Gorinchem, Schiedam, Schoon hoven, Alkmaar, Monnikendam og Purmerende have rettet sig efter den den 5. Nov. 1785, udkomne Rapport fra den store Staat=Konferentze, efter hvilken Rapport Commandoen forbliver hos de committerede Raader, og skal tie gives Arvestatholderen igien tilbage. Men imod den. ne Beslutning har Ridderskabet og de Deputerede fra de 8 Stæder: Delst, Amsterdam, Rotterdam, Brielle, Hoorn, Enkhulzen, Edam og Medemblick, antaget Stadens Amsterdams bekiendte Forslag, og have følgelig protesteret, hvorimod de Deputerede for de seirende 10 Stæder strax have gjort Contra=Protest. Det er altsaa nu een eneste Stemme, som skal giøre Udslaget i denne vigtige Sag, hvor hans Durchl. Retsaa tydelig og klart bevises, at ingen kan tvivle derpaa; og for at faae denne Stemme meer, har man saa længe forhalet denne Sags Afgiørelse, og udsat den indtil i Forgaars, da de tvende Stæder Schiedam og Gorinchem, have slaget sig til det Anticoraniske Parti.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Berlin, den 29. Julii. Der ere atter Forslag paa Tapetet om at forbedre LandHorsenet i Chur=Mark. Jmellem Landsbyerne som ere 1 1/2 til 2 Mile fra hinanden, ere der Agre ved begges Grændser, som formedelst Fraliggenheden ikke beqvemmelig kunne dyrkes: Her vil Kongen lade bygge Huse, og legge disse Agre til Beboerne af samme Huse: Besidderne deraf stal være Bønder Sønner og Døttre, og H. M. vil og give dem Kreature. Til denne Forbedring har Kongen bestemt 3 Millioner Rdlr. Et Forslag er og i Værk om at oprette i Emden et Hvalsiskefangst=Compagnie, hvori Undersaatterne kunne tage Deel ved Actier.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Af den Politiske Journal for Julii Maaned. J de Reise-Jagttagelser, som den fortiente og lærde Hr. Professor Wilse har gjort bekiendt i den 15. Deel af de Bernoulliske Samlinger af korte Reisebeskrivelser, bliver det egentlige Dannemark angivet for 850 Geographiske Qvadrat Mile, da derimod Hr. Oeder ikkun har beregnet det til 809, men Poutoppidan til 859. Efter bemældte Hr. Wilses Beregning, boer paa dette Rum 890,000 Mennesker, hvoraf Bondestanden udgiør 3 Ren dette Antal er for lidet, og man kan med Sikkerhed regne 1, 125,000 Mennesker. Videre angives der i Dannemark, Slesvig iberegnet, at være 7005 Landsbyer, 2726 enkelte Bøndergaarde og 932 Herregaarde, 83 Byer. Efter samme Beregning udføres der aarlig 548,496 Tønder af alle Slags Korn, 32,000 Øxne, 5000 Heste, og over 10000 Svin. J alle Danske enlispriske Stater ere 1885 Præster, i det egentlige Dannemark 1284.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Af en Skrivelse fra Berlin af 21. Julii. Om Monarkens muntre Geist ved al hans Sygdom og ste følte Smerter, har man adskillig Beviis og Anecdoter, ler gjøre de sidste Seener af Kongens Liv ligesaa interessante som de foregaaende have været. En vis anseelig Mand meldte Kongen, at i hans Departement vare en Deel Belintere aflagte med for stor Løn for deres Arbeide, og at han kunde formindske deres befoldning; Kongen erkynligede sig nøiere derom, og erfarede, at disse for det meeste fire afskedigede Officerer og saadanne Personer, som behøvede deres Befolding til deres Underholdning. Han lod derpaa i Steden for noget Svar til bemældte Herre, gaaeen Cabinets Ordre til Stats Ministerium, i Kraft af hvilken der skulde aftrækkes denne Herre 30 Rdlr. aarlig af hans Løn. - Oberste v. S., som betakkede sig for den erholdte Dimission, med den Tilsatz, at han forgiæves havde gjort sig al Umage for at faae sin Sundhed igien, gav Kongen, efterdi han i hans Brev havde ikke selv forlangt noget, det Valg, om han hellere vilde have en civil Betiening eller Pension. For nogen Tid siden lod Kongen de endnu ikke ansatte Soldater komme for sig ved Sanssouci. Han sad paa en Stoel, da de bleve ham forestilte, og lod dem siden fordeele under den tredie Bataillon af Garden.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Officererne ved et vis Regiment besværede sig for Kongen over deres Commandeurs Grovheder. Kongen erkyndigede sig nærmere, og erfarede, at den anklagede Oberst var en god og brav Soldat, men uden Opdragelse og Levemaade. Obersteen fik hans Afskeed, men med en Pension Paris den 16. Julii.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Den bekiendte 90 Aar gamle Marskal, Hertug af Riche lien, hvis Alder synes at behøve Rolighed, bekom nylig en Skrivelse fra en Conseils Minister, som ogsaa er Marskal, i hvilken han meddeelte ham i Hoffets Navn, at man forlangte, at Hertugen frasagde sig sin Post som Chef forMarechallernes Tribunal imod honorable Betingelser, som man vilde tilstaae ham. Hertugen af Richelien, som holder sig endnu ikke for ret gammel, gav følgende skrivtlige Svar: "Min kiere Medbroder, Det er sandt, at jeg undertiden er toffet, men aldrig om Morgenen. Der ere Personer, som ere tossede fra Morgen til Aften, og beholde deres Pladser. Jeg har den Ære at være deMan siger, at dette laconiske Svar har saa meget fornøiet Hoffet, at man ikke har igientaget Propositionen for Hertugen.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Odense, den 25. Julii. Ved den anbefalede Undersøgelses=Commission overden berygtede Qvinde, Bodil Sørensdotter, som længe løb Landet om, sad her i Tugthuset og siden paa Raadstuen, og under adskillige løgnagtige Foregivender og bedragerske Løfter har gjort stor Opsigt, og opvakt mange Lettroende til Medlidenhed, er hun nu dømt til at stryges til Kagen og derefter at arbeide i Kiøbenhavns Spindehuus sin Livstid, hvilken Dom Hans Majestæt har allernaadigst formildet dertil, at hun skal hensættes i Møens Tugthuus til Arbeide paa Livstid, hvor hun haver at holde sig rolig, da ellers den tildømte Kagstrygning skal staae hende aaben. for. Hun befinder sig nu allerede i bemældte Tugthuus, og dermed er denne Bedragerskes Historie tilendebragt, og hun har udspillet sin latterlige Rulle. Hendes Herkomst er under Commissionen bleven vidnesfast oplyst, at hun er født i Lintrup Sogn under Riber Stift, og i samme Kirke døbt den 14. Søndag efter Trinitatis 1756. Hendes Fader var Rytter og hedde Søren Lund, og Moderen, Mette, var en Dotter af den forrige Degn i Lintrup.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch er herfra afreist til Ditmarsken og derfra til Ribe for at afhente sin Frue og forventes igien tilbage om 4 Uger.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Aalborg den 11. August. Hans Majestæt har allernaadigst beskikket Provsten, Hr. Niels Christian Clausen i Brande, til Sognepræst i Fridericia.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
J Søndags Eftermiddag Kl. 3, blev Hr. Provst Jungersens heele Lade paa Giøll omkastet af en Hvirvelvind, hvorved dog til Lykke ingen kom til Skade. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. M. Den 9 hujus indsendt, Den 10 ved Cassens Aabning befandtes i Papiir med Hosskrivt: For Pigens M. J. usømmelige Opførsel, betalt Ligeledes med Hosskrivt: Til Straf af en Bonde for at sælge Lyng paa 2 Steder = 1 Er 13 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Copulerede. Den 28. Julii paa Sohngaardsholm Hr. Claus Wadum, Capellan pro Persona, og Jomfrue Elisabeth Cathrine Obenhauson.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Døde. Den 4 hujus i Aarhuus Hr. Andreas Gieding, Herredsfoged for Houlberg, Galthen og Liisberg Herreder, samt Birkedommer ved Friherskabet Marseillisborg Birk, 66 Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Bekiendtgiørelse. Fra Adresse=Contoiret i Odense ere følgende Skrifter, 2) hos mig til Kiøbs her i Aalborg. Araspes og Panthea, 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Professor Seydelitz Tale paa Kongens Fødsels=Dag 1784. 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Professor Bytzovs Tale 1785. = 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Professor Taubers Tale 1786. = = 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Jndbydelses Skrift = 1 Mk. Tale om Opofrelse for det Almindelige Tale over Professor Holm - 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Allehaande Poesier, 1 Mk. 4 s. Hiorts Forslag til større Fordeele af Felled skabets Ophævelse. Koppens Afhandling og Jesu fyldestgiørelse. 1 Mk. 8 s. Birchs Tanker om en Prækens Egenskaber 1 Mk. 2 s.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
- Taler og Skolevæsenets forbedrede, Indretning i Brahetrolleborg Sogn = 12 s. Adolfs samlede Breve, 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Jagttagelser ved Forklaringen over Radverens Sacramente, 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Samling af oplysende Anmærkninger over Bibelen ved Jørgen Stauning, første Deel 1. og 2 Hefte a 4 Mk. 1 Rdlr. 2 Mk. Wandall. NB.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Et ungt Menneske af brave Forældre søger EmployeI ved Pennen paa et Contoir, hvorfra kan forventes efter skikkelig Opførsel videre Forfremmelse; han har det beste Vidnesbyrd, skriver og regner godt, taler noget Tydsk og lidet Fransk, og har været noget i Latinsk Skole. Hans Moder er Enke og ønsker sig den Glæde, at kunde see ham anbragt paa et fordeelagtigt Sted til beste Forfremmelse. Nærmere Anviisning kan faaes hos mig her i Aalborg. Wandall. efter Sprog, saasom Latin, Fransk, Engelsk og Jm nogen her i Aalborg skulde have Lyst at ville legge sig Tydsk, eller og vilde have unge Mennesker underviste i det de kunde behøve til deres Opdragelse; da har jeg foresat mig for det første, at giøre et Forsøg med at give Underviisning deri Timeviis, eller hvorledes man derom kan komme overeens, enten i Huset hos dem, som ville lære, eller hos mig selv i mit Logement hos Sr. Rigelsen i Maren Turisgade. Hamming. Et ungt Menneske, der foreviser gode Skudsmaale, søger at S blive befordret enten ved Pennen som Skriverdreng, eller som Tiener. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Sidstafvigte Fredag den 4 hujus, er fundet paa Gaden, et lidet Stykke ubleget Blaarlærred; Eieren til samme, kan mælde sig hos Jens Pedersen Thorup, paa Søndergade, imod dette Avertissements Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Ja jeg haver forpagtet af Stadsmusikant Hr. Brandt udi Viborg Stift Aalborg Huus Amt, de derudi liggende 6 Herreder, nemlig: Hellum, Hornum, Fleskum, Aars, Slet og Hindsted Herreder, samt Nibe og Løgstøer Kiøbstæder med al den Ret og Rettigheder, han som Musikant deraf kunde have, saa tilkiendegives saadant herved, for at de, som i bemældte Herreder og Stæder forlange nogen Musik, behagentlig vilde behage at henvende sig til mig her i Aalborg. Aalborg den 8. Augustii 1786. Peder H. Tonboe, Stifts=Musicus.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
Hvor en saa god som nye kobber Kiedel paa circa 4 Tønder, - Rum og 12 Lpd. Vægt, er for billig Priis at bekomme tilKiøbs, anvises i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1786-08-11
(Tra sin Eier er bortkommet et malm Strygjern sidstafvigte i e) Augustii, meget vel kiendelig, da der var udstukken paa Overdeelen Bogstaver, K. C. D. S. T. S. og Aarstal 1785. samt et fuldt Navn: Andreas Morian, skulde samme Strygjern, være faldbuden til Salg, eller pantsat til nogen behager de at henvende sig til Giørtleren paa Graven i Aalborg, da han indløser samme, eller om nogen kan give Oplysning loves en billig Douceur. Andreas Morian. Et enkelt Bondested Sabhede kaldet, af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr., beliggende i Hellum Sogn under Jerslef Herred, i Wensyssel, agter Eieren formedelst sammes langt Fraliggenhed fra Hovedgaarden Weileikloster, hvorunder det henhører, at lade bortsælge ved offentlig Auction som holdes i Wrangbech. Kroe, Torsdagen den 24. Augustii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slæt, saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, og uden fleere Auctioners Holdelse. Liebhaverne behager forinden Auctionen at tage bemældte Sted med tilhørende Eiendomme i Øiesyn, og til deres Efterretning mældes: at den paa Marken staaende Afgrøde af Rug, Byg og Havre samt indbiergede Høe, følger med i Kiøbet, og kan samme, som nu fæstledig, straxen tiltrædes og antages til Beboelse, da det des- uagtet kan beroe med Kiøbesummens Betaling til Snapsting 1787. eller længere, imod tilstrækkelig Caution, om forlanges. Hvor et Sæt Boelagner er at faae til en complet Hørboe til Kiøbs, tilligemed et rød Jernbunden Vognskriin, anvises her paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Af en Skrivelse fra Rom den 19. Julii. Den Apostoliske Projectmager Miller, indfører ved Toldvæsenet saa mange nye Udsuelser af Passeersedler, Attester, og andet saadant; at der fra alle Kanter i Kir te Staten indkomme de bitterste Klagemaal, og mange Kiøbmænd, som nogenledes kunde leve, ville hellere opgive al Handel, end underkaste sig saadanne Plager. Da endog alle indenlandske Fabrik=Vahre af alle Sorter skulle mærkes med Blye, og dertil udfordres en meget stor Mængde, saa har man allerede bestilt et stort Forraad deraf fra Engeland.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Fra de Hollandske Grændser den 1. August. Imedens Arvestatholderen opholdt sig i Middelburg, som en riig Bonde fra Walcheren til ham, og bad ham, at han tilligemed hans høie Familie og Følge vilde bevise ham den Ære at indtage et landlig Middags Maaltid hos ham. Den overmaade venlige Prinz lovede Bonden den forlangte Ære, og kom ogsaa virkelig, men fandt ikke et blot landlig, men et ret Fyrstlig Maaltid, hvilket Vertens hiertelig velmeenende Fortroelighed gav endnu en langt større Værd, saa at Prinzessen skal have sagt: hun vidste ikke at erindre sig noget fornøieligere Maaltid end dette. Den Arvestatholderske Families Ophold paa Slottet Loo, hvorhen den ankom den 28. Juli om Aftenen, vil kun vare nogle Uger, og derpaa bliver Residentzen paa nogen Tid forlagt til Slottet Dieren.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Vinteren vil den Durchl. Familie, uagtet Jndbydelsen, fra Friesland og Seeland, tilbringe i Nimmegen, hvor ogsaa allerede den saa kaldte Burg bliver sat i Stand til deres Modtagelse. Jmod Staternes Resolution, angaaende Garnisons-Commando=Sagen, vil Hs. Durchl. med lugusti. det første lade anbringe en Protestation i Forsamlingen af Staterne af Holland. Man taler endog om en besynderlig Protestation, som Staden Amsterdam vil lade indbringe hos Staterne imod bemældte Resolution, og som skal blive ledsaget med den Trudsel, at sætte Laas for de res Kasse, om man ikke giver Prinzen Commandoen tilbage.