Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
(Af Edinburgh Revier for Juni 1818.) Særdeles kolde Vintere: Aar 401 efter Christi Fødsel var det sorte Hav stærkt tilfrosset. – 462 var Donau saa stærkt tilfrossen, at Theodomer gik over den, for at hevne sin Broders Død. – 545 var Kulden saa stærk, at man kunde fange Fuglene med Hænderne. - 763 til frøs det sorte Hav og Strædet imellem Dardanellerne. Sneen laae 50 Fod høi. - 800 var Vinteren meget kold. 822 kjørte man over Donau, Elben o. a. Fl. med de største Læs 860 var det Adriatiske Hav tilfrosset. var Vinteren lang og streng. Der faldt Snee fra Begyndelsen af November til Slutningen af Marts. - 891 frøs Viinrankerne bort, og Qvæger døde af Kulde paa Stalden. - 991 var Vinteren lang og streng. Høsten slog feil, og Hungersnød med brad Død endte Aaret. - 1014 faldt ualmindelig megen Snee; Viinrankerne og Frugttræerne frøs bort, og der var Hungersnød. 1067 var Kulden saa stærk, at Reisende frøs ihiel paa Veiene. - 1124 var Vinteren ualmindelig streng, og Sneen laae meget længe. 1133 var hele Pofloden tilfrossen fra Cremona til Havet; Veiene vare ufremkommelige formedelst den dybe Snee, og Viinfaden brast itu af den stærke Kulde. – 1179 laae Sneen i Østerrig 8 Fod høi lige indtil Paaske; Høsten slog feil, og en stor Mængde Køer døde af Qvægsyge. 1209-10 vare to meget strenge Vintere, og mange Creature døde af Fodermangel. 1216 frøs Po-Floden flere Alen dybt. – 1234 reiste svære Læs over det Adriatiske Hav til Venedig. 1236 frøs Donau-Strømmen tilbunds. 1269 var Frosten meget stærk i Scotland, og Kattegattet var tillagt med Jis imellem Norge og Jylland. – 128, faldt saa megen Snee i Østerrig, at Husene vare begravne deri. - 1292 var Jsen, saa stærk paa Rhinen, at man kjørte med svære Læs over den, og imellem Jylland og Norge reiste man over Jsen. - 1305 vare Floderne i Tydskland tilfrosne, og stor Nød var formedelst Mangel af Fødevarer. – 1316 slog Høsten aldeles feil i Tydskland. - 1323 var Vinteren faa streng, at Mennesker og Heste gik over Jsen fra Danmark til Lübeck. – 1339 slog Høsten feil i Scotland, mange Folk bleve nødte til at æde Græs eller andre Væxter, og andre døde af Hunger. 1334 vare alle Floder i Jtalien tilfrosne. 1392 frøs Viinranker og Frugttræer bort 1408 var en af de koldeste Vintere, man kan erindre. Søen var tillagt imellem Gothland og Oeland, og Ulven gik over Jsen fra Norge til Jylland. – 1423 vare Nordsøen og Østersøen, tilfrosne; man gik over Jsen fra Lübeck til Danzig, og Qvæget døde af Fodermangel. - 1432. 3334 vare meget strenge Vintere. Det sneede 40 Dage i Rad; Fuglene kom for den strenge Kuldes Skyld ind i Byerne. - 1460 var Østersøen tilfrossen, og Donau var stærk tilfrossen i 2 Maaneder. – 1468 var Vinteren saa streng i Flandern, at Soldaterne fik deres Viin tildeels i store Stykker Jis. 1514 indtraf det samme Tilfælde, da Kulden var meget stærk. – 1648 reiste man i Slæder og Heste imellem Danmark og Rostock. – 156465 laae Schelde saa stærk med Jis, at man i 3 Maaneder kjørte over den med svære Læs. - 158 vare alle Floder i Frankrige belagte med fast og stærk Jis, og alle Frugttræer frøss bort ved Langvedoc. 1694 var Kulden saa stærk, at Rhin og Schelde vare tilfrosne. 1608 laae Sneen ualmindelig dyb ved Padua, og det var ualmindelig koldt. 162122 vare alle Floder i Europa tilfrosne, Hellespont belagt med Jis. - 1655 var Vinteren meget streng, især i Sverrig. Der faldt en ualmindelig stor Mængde Snee og Regn, som gjorde megen Skade. 16685900 vare Vintrene overmaade kolde. Det var 1658 da Carl d. A. af Sverrig gik med en Armee af Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie over det lille Belt fra Holsteen til de Danske Øer. - 1670 var Kulden meget streng i England og Danmark, baade det store og lille Bælt vare tilfrosne. – 1684 var Kulden saa stærk, at i England sprak store Ege af Kulde. Themsen var belagt med 11 Eng. Tom. tyk Jis. Mange Fugle døde af Kulde. – 1691 tvang Kulden Ulvene ind i Wien, og de dræbte Mennesker og Fær. – 1695 var Vinteren lang og streng. Kulden varede i Tydskland fra Octbr. til April, og mange Mennesker døde af Kulde. 1697 og 99 vare Vintrene næsten endnu strengere end hiin. 1709 indtraf den berygtede Vinter. Søen laae flere Mile ud fra Landbredderne, Frosten skal have gaaet 34 Alen dybt i Jorden; Fuglene faldt døde ned af Luften, og Menneskene døde tusindviis i Husene. J England uddøde Buske og andre Væxter, i Syd-Frankrige døde Oliven træerne ud. Det Adriatiske Hav var tillagt med Jis, og mangfoldige Orangetræer frøs bort. – 1710 var det en meget streng Vinter. – 1726 frøs det saa stærkt, at man reiste i Slæde over Jsen fra Kjøbenhavn til Sverrig. 1729 skede stor Skade ved Kulden, som varede fra October til Maj, meget Qvæg blev qvalt i Sneen, og de vilde Træer frøs bort. – 173132 vare meget strenge Vintere. – 1740 var næsten ligesaa streng som 1709. Sneen laae 8-10 Fod i Spanien; i Leyden faldt Thermometret 102 under i efter Faren. . 190 R. Paa Themsen blev stegen heel Oxe. Postillioner frøs fordærvede, 1744 var Vinteren atter meget kold; Mayn-Floden var bedækket 7 Uger med Jis. J Portug kunde Folkene paa flere Steder ikke komme udHusene for Sneen. – 1745464748. vare 5 meget kolde og strenge Vintere. – 1754. 55 indfaldt igjen 2 meget kolde Vintere. Paris sank Qviksølvet ned til Enden af Scalen J England frøs det stærkeste Øl i et Qvarteer, 78 Tommer tyk Jis. – 17666768 vare Vinterne meget kolde over hele Europa. J Fran rige faldt Therm. 16 1/2 R. De største Floder vare tillagte. – 1771 laae Sneen meget hol og Elben frøs tilbunds. 776 havde Donau. 5 Fod tyk Jis ved Wien. Mange Mennesker til forfrosne Lemmer, og andre døde af Kulde.