Berlingske Tidende, 1799-11-01
Haag, den 22de October. Endnu den 18de kom den af Engelænderne ansøgte Capitulation i Stand i Almaar. - Glæden over denne Deretning var overordentlig. Fra Stad til Stad blev denne Tildragelse bekiendtgjordt ved Kanonernes Afskydning. J Forgaar meddeelte Directoriet i et Budskab det første Kammer af det lovgivende Corps, som til den Ende var overordentlig forsamlet, Efterretning om denne Capitulations Undertegnelse og Ratification; den blev optaget fra Tribunerne og Logerne med et almindeligt Biefalds Raab, og uagtet man endnu ikke kiendte Artitierne i samme, da General Vandamme først om Aftenen blev ventet, som Overbringer deraf saa overloman sig dog til en almindelig Glæde. Om Aftenen blev mange Huse, i Besynderlighed de offentlige illuminerte, og paa mange Steder blev opført Musik. General Vandamme ankom virkelig endnu om Aftenen filde, og blev strax imodtaget af Directoriet og bragt i de forskjellige Selskaber, som befandt sig i de illuminerte Huse. - Gaarsdagen var ført den egentlige Glædesdag, da Directoriet meddeelte bragt Kamrene i et Budskab og Folket i en Proclamation denne Capitulation, som blev oplæst paa alle Hjørner af Gaverne af en Herold under Geleide af et Detachement Cavallerie, det lovgivende Corpses Garde og mange Trompetere. Proclamationen er af følgende Jndhold: "Den bataviske Republitfuldbyrdende Directorium til deres Medborgere. De lyttelig Fremskridt, som Eders dataviske og franske Brødre, bestæled af et lædet Heltemod og ansporede af Kierlighed til Fædrenelandet og Friehed, havde gjort ved deres Vaaben, havde allerede opvart det retmæssige Haab, at for det dataviske Gebrebefriet fra Engelænderne, og see, nu er Vort og Eders Haar fuldkommen opfyldt. Overgeneralens veludtæntte Foranstaltninger, understøttede af den republikanske Armees Mod og Jver, banede allerede en sikker Vel til Seier, og den i sin stærke Forskandsninger tilbagedrevne Fiende løb Fare for at blive forlaget af de dataviske og franske Heltes imodstaae, lige Mod; og hvad blev nu tilovers for ham, en vi Død eller en skammelig Overgivelse. - Den trodsige Britte som truede Eders Friehed og Velfærd, saae sig altsaa tvunge, til den Farnedrelse, at ansøge Generalen om en frie Afreise Denne Overstcommanderende, som satte mindre Værd paa Formerelsen af hans Berømmelse, hvilken den første Sal skude have gjort ham vis, og indsaa, at dette kun var mue ved Strømme af Blod, har ædelmodigen opoftet denne Berømmelse for Landets Jnteresse og hans tapre Krigsrammerters Liv, og instaaer Fienden en Capitulation af følges: Jndhold: Hr. Generalmajor Knor, Befuldmægtiger Hs. K. H. Hertugen af Port, Overgeneral for den foren engelske og russiske Armee, og Borgeren Rostallant Brildegeneral. Theel for Generalstaben, og forsynet med bed Fuldmagt af Borgeren Brune, Overgeneral ved den fran og bataviske Armee ere blevne enige om følgende Artikler i Alle Fiendtligheder imellem begge Parternes Armeer skul ophøre fra i Dag af. 2) Degge Armeernes Nærværende : postlinie skal tiene giensidigen til en Skillelinie. 3) Med. Værker, saavel offensive som desensive, skulle fra deres er det holdes inde og ingen nye anlægges. 4) De med Sta forsynede Batterier, som ved Landgangen befandt sig og Helder og paa de Pladser, som af den forenede engelske russiske Armer bleve besatte, skulle igjen sættes i deres daar rende Tilstand, eller forblive i deres forbedrede Stand, at det dataviske Artillerie bliver der gandske samlet. 5) D. forenede engelske og russiske Armee skal indskibe sig igien bastigt, som mueligt, og inden førstkommende 30te Nov forlade den dataviske Republiks Kyster, Der og indre Sa uden at have anrettet Stade, det være ved Oversvømmer eller Dæmningernes Jgiennemstikning eller Slusernes Fastoppelse og v. en Krigskibene eller andre Fartøier, saa maatte overbringe Forstærkninger fra den forenede engelske russiske Armee skulle ikke udskibe samme, men strax igien. selle og Overgeneralen Brune skal kunne sende en Officen, til Zay og paa Heldern, for at give Underretning saavel en Batteriernes Tilstand som om Rommingens Fremskrihans Kongelige Dølved Hertugen af Port skal ogsaa tunsende en Officeer til de franske og dataviske Linier, for at for tre sig om, at ingen nye Værker blive anlagte Fra end Armer skal gienstligen blive sendt en Rangofficeer, for tiene til Borgen for dette Forligs Fuldbyrdelse. 3) 80 franske og dataviske Krigsfanger, som ere blevne gjorte for nærværende Feldttog og befinde sig nu i Engeland, sku efter Valg og de al begge allierte Republiters Regieringer gulette Forhold, frielades og uden noget Ophold blive sent tilbage til deres Fædreneland. Generalmajor Knor skal og blive ved den franske Armee for at tiene som Bergen for det de Artikels Fuldbyrdelse. 9, Med de bestaaende Oversen: komster imellem begge Armeerne i Øenseende til Udverling. af de Fanger, som ere gjorte i dette Feldttog, skal det gand forblive, saaledes som det var. Det er desuden bleven afgiøre. at den bataviske Admiral de Winter skal blive betragtet forudverlet. - Sluttet i Altmaar den 20de Vender i den ene udelelige stanske Republiks 3 Aar, den 18de October 17 imellem undertegnede til den Ende med behørige Fuldmagt forsynede Generaler: Undertegnet, Rostallant, Brigadegeneral Knox, Generalmajer. Antaget: Friderich, Hertug af Pect Overstkommanderende over Hel drittiske Majesters og Kolseren at Ruslands forenede Armee. St. Machell. Vieradmiral af det blaa Flag og Dørstkommanderende over Hs. Majestæts Eskaare til Expeditionen paa de hollandske Kyster. Antager, Al Overgeneralen ved den franske blevise, Armee, Drune. ibordelses Direktoriet overbeviist om denne Tildrage Jnteresse og Vigtighed i det den befrier vort Fædreneland, alletstilfælder hvormed Krigen er samment nyttet, ned ter Fiendens Høymod, som allerede betragtede Landet :at Dytte, og nødder ham til, at vende tilbage med Stam hans udøvede onde Gierninger i vort forhen saa blom ade Fædreneland, og i det samme ikke mindre tilintetgjør i sidste strafvare Haab hos det franske Huses blinde Tilhænhar fundet for godt, at bekiendtgiøre samme for Natio paa en høitidelig Maad. Overdaaviist om ders Fædre. ands Kierlighed og Troeskad mod Friehedens Sag tvivler, fuldbyrdende Directorium itte paa at J joptage denne terretning med den forrige Fædrenelands Kierligheds sande. gelser a. Daag, den 20de October. J. C. R. ven Hoff. Bergen, den 12te October 1792. Hans Kongelige Haldes Arveprindsens Høie Fødselsdag. den i Gaar paa det nyttige Selskabs Samlingssal betidelie Findret, da Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Hauck tilligesaarede Selskabet med sin Nærværelse, og Selskabets Præses Hr. Etatsraad og Præsident de Fine bekiendtgjorde følgende Fortegnelse paa dem, som i Aar af Selskabet bleve blønnede for deres i dette og forrige Aar udviste Flittighed. memaa 1) Niels Olsen Mahle i Haugs Præstegield, har efter paandelige Attester, forrige og dette Aar meget forbedret. sin nu fra Fælledskab med de gandre paa Gaarden boende, indhegnede Jordpart med at opsætte paa Amne Steenger: de overdærtet med Torv, branden udtappet en Myhr, med den Alne fuldkommen døde og brede Veiter og i Myhren faaet Havre, Rug og Potato, som er god Stand; ham tilstaaes for Fællerskabs Ophævelse en Premie. . Rdlr. 1. Johannes Hansen Koppen af Mielde Skibrede, har i nogle Aar flyttet stre Huse fra sin Nabors Fællesskab og overst i Dølgierdet opsat en Stenster, 10 Aine lang, 2 bred, i hal, som er tækket med Heller, har og opsat et meget højt Steengierde, aa Amne langt og en Steenmuur, for Lien og Stuen, 21 Alne lang, 2 borg ham tilstaaes forFælledskabs Ophævelse en Aarelse af . . 6 Rdlr. 1) Ole Olsen Hildahl af Kindervigs Præstegield, i maadelige Omstændigheder, har i 18aa opsat et Steenfærhuus, 19 Alas langt, 9 bredt, a tykt, har opryddet Ager 2016 Qvadrataine med i steensatte Hulvetter, 266 Alne lange, døde, har ryddet en nye Slette 1/2 Miil oppe i Fielder, hvor tilforn ikke vorte Høe, og har faaet 25 Læs Høe, hvert Læs til et Skpd., har og opsat adskillige nye Huse i dam tilstaaes for sin Gaards Forbedring en Premie, . 100 Rdlr. 4) Mans Jønsen Tuste har fra 1793 paa en 9de Gaard, Tor stene kaldet, udi Ophums Otting paa Wøfs, af Skyld, 1 Mk. Smør, liggende henimod 21 Mile i høieste Field. opsat en Stue og et Jldhuus i en Bygning, 12 Alne lang, bred, 1 ½ høi, samt en Steen Smal stor, 7 1/2 Alne lang bred, i høi og derover paa et Buehuus, samt ryddet Ager 84 Alne i Omkreds; ham tilstaaes en Ag tille af .. 6 Rdlr. 4) Stur Olsen, en Huusmand, har i nogle Aar paa Pladsen Waldersnæss udi Rade Skibrede, Lindaas Præstegield opsat et Stregierde, giennemtrækket med Ener, 170 Alne langt, 21 høit samt et Steengierde, 30 Alne langt. i belt, en Steenstor 3 Alne i hver Kandt, 3 Alne høi, tyk, tækket med Steenheller, har forlænget sin Lo i Alne i hver Kandt, opsat et Steen Færhuus, 1 Alne langt, 4 1/2 vredt, har gravet 400 Alne aabne Veiter giennem en Myhr, opsat en Steenbroe, 11 Alne lang, 21 bred, ryddet Ager til 1 a 2 Tdr. Korns Jndhostning og ryddet Eng til 3 Køers og 10 til 16 Faars Foster ; ham til staaes for Huusmands=Plads en Premie af . 100 Rd. 6) Hans Pedersen Steensviig, Huusmand af Herre Præstegield har i de 2 sidste Aar opsat et Steengierde, 170 Aine langt, 1 1/2 høit og derved udvidet sin veldyrkede Mark. har og at meget slet Udmark brudt Ager 12 Alne i hver Kandt, samt udtørret Ageren med adskillige Veiter, over 100 Alne i Længde, ham tilstaaes en Agtelse af . 6 Rd. 1) Knud Gudmundsen Opsanger, Leilending i Qvindherrets Præstegield, har udi Aarene 1791, at og 99 giennem Aare og Myhr gravet 116 Alne Hulvetter, sat dem med Steen paa de 3de Sider, samt dækket dem med Jord og levet dem i Grene over tør, saa kaldet Rabebør at vande dem, har opbrudt nye Ager til en Td. Havres Udsæd, opsat en Steenbrygge, 60 Alne lang, 1 1/2 bred, til Beqvemmelighed for 2de der værende Aargangs-Møller, har af sin Bøe kjørt næsten 300 Læs Steen til denne Brygge, har og 4 Aar meget forbedret sin Gaard med aarlig at kjøre 60 til 70 Læs Tørv i Møddingen; ham tilstaaes for Steen. satte Veiter en Premie af . . . 6 Rdlr. Peder Johannesen Torvig, Leilænding af Herrøe Præstegield, har i de 2 sidste Aar brudt Ager, 147 Alne lang. 151 bred og derudi opsat 109 Alne steensatte Hulveiter og omkring Ageren gravet aabne Velter, har opbrudt en tør Lyngboug og derudi faaet Roefrøe; ham tilstaaes en Agrelse af 5 Rdlr. 9) Berent Arnesen Steensvig, Leilænding i Herrøe Kald har i 178 og 91 indhegnet et betydeligt Stk. af Gaardens Udmark med 380 Alne Steengierde, 1 1/2 Alen høit, har at sumpig Mark brudt nye Ager, 111 Alne lang, 100 Alnebred, og derudi optaget en steensat Vele; ham tilstaaes for Steengierde en Premie af . . 5 Rdlr. 10) Syllich Gyllichsen Aarhuus af Wosse Præstegield, har 1797 og 98 opsat en Steenbygning, 16 1/2 Alen lang, 12 1/2 Alen hal, 11 Alen bred, 1 1/2 Alen tyk overalt, vel bygget med Jord og Leer imellem, Bygningen er inddeelt til 4 Huse, nemlig et Fæehuus, 16 1/2 Alen langt, 3 1/2 hørt, under samme et Giødningshuus, 5 1/2 Alen høit med 2de Luger gjennem Fæehuus=Gulvet at kaste Giødningen ned og i Fæehuset ere 3de Aabninger til Kreaturernes Udluftning og bedre Trivelse; oven over Fæehuset er en Stue. 10 Alen lang, 3 1/2 høi, bag ved samme et Sengkammer med Træeværk imellem 6 1/2 Alen langt, har og i samme Aar opsat 100 Alen Steengierde, og Stenene for en stor Deel tagen af Byen; ham tilstaaes for Steenbygning er Præmie af .. 6 Rdlr. 11) Johannes Olsen Gierstad af Haugs Præstegield har i Aar opsat paa sin Gaard, hvoraf noget er bemineret en Steen. stor 25 Al lang, 10 1/2 bred, 3 ½ bøleg skaaret en heeldes : Veyter i stor ufrugtbar Muhr, for at indrette den til Ager, men formedelst en ham overgaaen Jldebrandnu er standser. ham tilstaaes en Agtelse af . . . 1 Rdlr. 12) Stephen Erichsen Greve af Mielde Skibreds har, førtige Aar overst i Boegierdet opsat en Steensker 15 Alme lang, aa bred, 3 hol, med Hørlade ovenever, samt kyddet Ager til en Tøndes Udsæd, ham tilstaaes en Agtelse. 1 Rdlr. 13) Johannes Danielsen Hugesdahl paa benisterret Gods har i 3 Aar paa en næsten øde Gaard opsat nye Huse med Har lade, aflyttet Boegierdet 130 Favner og røddet Stykker. til Engbøe, indrettet en Elv til at fore Vand og Sommer ned, samt opsat Marke=Skiel mellem sine Naboer, ham tilstaaes en Agtelse af . . 3 Rdlr. 14) Ole Svendsen, Leilænding paa Gaarden Skare i Oddens Kirkesogn, har fra 1791 udtøttet en Myhr med 300 Alne steensatte Veyler, 1 1/2 Alen dyde og brede, og sit Fior 3 Tønder Havre, af 3 Skieppers Udsæd, ham til staaes . . .. 3 Rdlr. 15) Lars Larsen Skaar, Leilænding i Haugs Præstegield, har med mange Hulventer udtørret sin meget fugtige Ager saa han nu høster 3 Tønde Kørn, har opsat et Steen Faarehuus, 7 Alne langt og bredt, og atter en Fler 12 Alm. lang, 10 bred, ham tilstaaes. .. Rdlr. 16) Johannes Gregariusen Stikkrivig af Mangers Præstegield, har efter Attest skudt en Diørn den 5te Oct. f. A., hans tilstaae. . . . .. . Rdlr. 17) Johannes Nielsen af Sunds Kald, en Dreng 13 Aar. gl., har paa et Ørnerede, yderst paa en Biergnoldræbt 2de næsten vorne Ørne Unger og foreviist Stinden, ham tilstaaes en Premie af . . .. Rdlr. 13) Endre Heliesen, Huusmand under Gaarden Sørryde Biertelands Anner har forarbeidet og solgt mangfoldig. Par Trinesker, baade i Sognet og omliggende Sogner : samt i Byen, ham tilstaaes en Agtelse af. 2 Rdlr. 19) Johan Hucksdahl af Lindaas Præstegield har til støbs mange andre arbeidet en Sort Træeskoe, som er lættere, end de sædvanlige Træeskoe at gaae med og foreviist et Par i Underdelen af Træe men Overdelen af Læder, spigret fast til Underdelen, ham tilstaaes en Agtelse af. 2 Rdlr. 5 J. Frøchen. Selskabets=Secretair.