JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Norske Efterretninger. Christiansands Tugthuus er stiftet i Aaret 1789, deels ved Gaver af Christiansands og Østerriisøer Byer, deels ved et Legat af Oberstlieutenant Leon. For maatte Delinqventer fra Christiansands Stift sendes til Bergens eller Christiania Tugthuus. Fundatsen for Tugthuset i Christiansand er dateret 24 Juli 1789. - Den gamle Tugthuusbygning bruges nu til Sygehuus for Garnisonen, og en ny opførtes med 3 Etager i Aarene 1803 til 1805, hvortil den hele da paa Renter staaende Capital og en Gave af Aren dals Jndvaanere blev anvendt. Bygningen kostede over 17000 Rdlr. D. C. J første Etage ere Forstanderens Leiligheder, to Værelser bestemte til Magazin, et til Rullebod og fem eensomme Fængsler, i anden Etage er Kirken, Vagtmesterens Bolig; Lemmernes Arbeidsværelse, Spisestue og Forsamlingsværelse; i tredie Etage Fabrikmesterens Bolig, Soveværelser og Sygestuer, alle disse Værelser ere rummelige og luttige. For Portneren er et Værelse indrettet i den gamle Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
J de 15 Aar 1801 - 1815, begge medregnede har Tugthuuslemmernes Antal været efter Middeltal 56 Personer, hvoraf 33 Mænd og 23 Qvinder; aarligen ere ved Dødsfald eller efter udløbne Straffeaar af Stiftelsen udkomne omtrent 36 Personer, og ligesaa mange nye Lemmer indkomne, til enhver Tid have de 2/8 Dele af Lemmerne havt hjemme i Christiansands Stift, men Resten paa andre Steder. - Af Stiftelsen lønnes følgende Betjenter: Forstanderen, Lægen, Portneren, Fabrikmesteren og Vagtmesteren, der tillige er Slutter og Spisemester. Stiftelsens nærmeste Foresatte under Stiftsdirectionens Overbestyrelse er en Jnspection, som bestaar af en af Byens Magistrat, Stiftsprovsten og to Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Foruden den gamle og nye Bygning har Stiftelsen hverken Capitaler paa Rente, Jordegods eller nogen anden Eiendom. Dens Gield er for nærværende Tid 2610 Rbdlr. S. V. til Christians sands Stifts geistlige Enkecasse og 12215 Rbdlr. N. V. til Statscassen. - Tugthusets Jndtægter bestaae i: I. Afgift 1 Skilling D. C., nu 1 Rbs. S. V., af hver Tønde Korn, som indføres til Stiftets Kjøb og Lade-Stæder, undtagen til Statens Magaziner, efter Fundatsen; 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Den Collect, som Christiania og Bergens Tugthuus forhen indsamlede i Stiftet i Følge Resc. af 1766; fr. Fundatsen; 3. Den Deel af Confiskationer, som er bevilget nærmeste Tugthuus; see Fundatsen; H. 1 pCt. af alle de i Stiftet værende Betjenters første Aars Gage, og S. i Følge Kongelig Resolution af 13de Septbr. 1872 af Stiftets Matrikelskyld 12 Skilling D. C., nu 2 Rbs. N. V. pr. Hud, og af Kjøbstæderne Christiansand 500 Rd., Arendal 300 Rd., Stavanger 150 Rd. og Østerrisøer 50 Rd. D. C., hvilke Bidrag ere omskrevne til Rbd. S. V. efter det ved Forordningen af 5te Jan. 1813 bestemte Forhold. - Paa Tugthuset tilvirkes uldne og linnede Varer til Lemmernes eget Brug og til Salg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
J Aarene 1805 - 1810 incl. er solgt aarlig i Gjennemsnit 636 Al. Vadmel og Gulvtæppener, samt 341 Al. Strie og Hørlærred. Dødsfald. Skipper N. Marstrand, 70 Aar, den 14 April i Trondhjem; Stolemagermester Ole Christian Wolmer, 44 Aar, den 7 April i Bergen, Lodsoldermand Mads Lund Nissens Kone Gaa Maren, født Lange, 63 Aar, den 3de April i Egersund; Toldbetjent Søren Oppen, 63 Aar, den 17de April i Moss, Kjøbmand Elle Barchman Omsted, 32 Aar, den 19de April i Drammen. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Ved Storthingets Møde den 19de April bestemtes efterfølgende Embedsmænds Lønninger saaledes: Justitiarius i Høiesteret skal nyde i aarlig Løn 4800 Rbd. rede Sølv, ældste og første Asseffor i samme Ret 3396 Rbd. rede Sølv, anden Assessor Dito 3204 Rbd. rede Sølv, tredie, fjerde, femte og sjette Assessor, hver 3000 Rbd. rede Sølv; Justitssecretairen i Høiesteret 1200 Rbd. rede Sølv. Disse Gageforhøielser tage sin Begyndelse fra 1ste Januar indeværende Aar. - Gageringerne for Stiftsoverretternes Personale i Christiansand og Bergen fra dette Aars Begyndelse sættes paa lige Fod med Trondhjems Stiftsoverrets, og at, som en Følge deraf, Justitiarius i alle tre Overretter nyder aarligen 2184 Rbd. rede Sølv, 1ste Assessor 1728 Rbd. rede Sølv, og 2den Assessor 1560 Rbd. rede Sølv, samt at Secretairerne ved Stiftsoverretterne i Bergen og Christiansand nyde aarligen 636 Rbd. rede Sølv. - Det nærværende Justitiarius i Bergens Stiftsoverret,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Etatsraad Schydt, tilstaaede personlige Tillæg af 168 Rbd. rede Sølv aarligen, vedbliver for hans Embedstid. Ligeledes vedbliver ogsaa det personlige Tillæg, Secretair Bech ved Stiftsoverretten i Trondhjem nyder, for hans Embedstid med 168 Rbd. rede Sølv. - Betræffende det Stiftamtmand Christie i Bergen tilstaaede personlige Tillæg af 1628 Rbd. rede Sølv, esluttede Thinget saaledes: Stiftamtmand Christie nyder for sin Embedstid, som Stiftamtmand i Bergen, det ham af hans Majestæt Kongen bevilgede Extratillæg til Contorhold med 828 Rbd. rede Sølv aarligen. Ligeledes tilstaaes ham som Gage for den ham bevilgede Kongelige Fuldmægtig 800 Rbd. rede Sølv. (Af: Efterr. om Norges Storthings Forhandl.)J Frankrig er udkommet en Kongel. Anordning, hvorved Ægteskabskilsmisse ophæves, og al Skilsmisse i Fremtiden skal ene bestaae i at skilles fra Bord og Seng. - Det er i dette Rige ogsaa paa Bane, og næsten allerede eenstemmigen indrømmet at Geistligheden skal nyde en aarlig Rente af 41 Mill. Fr. og tilbagegives alle endnu usolgte den fordum tilhørende Godser, Skove, Huse &- Saaledes er den franske Geistlighed nu paa Veie, at blive igjen ligesaa rig, som fordum den catholske i Danmark, om hvis Jndkomster man bedst kan gjøre sig et Begreb, naar man veed, at allene Biskoppen af Roeskilde, for sin egen Person, eiede henimod 40 Herregaarde (hvoriblandt f. Ex. Bistrupgods, Saltøe, Selsøe, Svendstrup, endnu høre til de største), foruden en Mængde enkelte Gaarde, Huse, Møller, Skove, Tiender &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Fra Marseille skrives, at man der havde d. 30 Jan. d. A. en i denne Egn hidtil ubekjendt Kulde. Thermometret faldt fra 15 Sr. til under Nul. Den haarde Vinter 1709 var ikke strængere, skjøndt af længere Varighed, da i samme alle Oliventræer i Provence ødelagdes. Havde Kulden i afvigte Jan. endnu vedvaret nogle Dage, saa vilde ogsaa alle Træer der i Egnen have frosset fordærvet. Man kan ikke forklare sig Aarsager til dette Særsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Bekjendtgjørelse. Onsdagen den 15de Mai, Kl. 7, bliver ifølge kongelig allernaadigst Resolution til Fordeel, for Døvstumme-Jnstitutet opført paa det kongelige Theater: Hamlet, Sørgespil i 3 Acter af Shakspegre, foran Stykket: En Prolog, som fremsiges af Mad. Andersen. - De som ville beære denne Forestilling med deres Nærværelse ville behageligen henvende dem i Jnstitutets Locale (Sølvgaden 414) hvor dagligen billetter erholdes fra 8 til 12, og er for dem, der med Hensyn paa Jndtægtens velgjørende Bestemmelse, ville give mere end de fastsatte Priser for billetter, en Protocol henlagt for at deres Navne og Gaver kunne optegnes. For at hindre Billethandel, i det ringeste hvad Loge Billetter angaae, behage de Familier, som ville have Lager, derom at sende skriftligt Forlangende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ogsaa saa Trettende Aargang. No. 39. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Mai 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Om Opdragelseskonsten, med Hensyn til Faareavlens Forbedring. (Slutning; see forr. No.) Vi ville nu endeligen gaae over til Aandens Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Ved denne Leilighed maa jeg endnu erindre eet af den nyere Forstandsculturs særdeles Fortrin nemlig Qvindekjønnets fortrinlige Dannelse. fordums Tider var det, som Bording anfører, en god Huusmoders Hæder:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
J hvis som Kielder, Loft og Fadebuur tilhør, og ofte stor Profit i Pung og Steger gjor. Men i vore Dage har man ganske andre Maalestokke for den qvindelige Fuldkommenhed; man seer ikke meere saa meget paa det grove Sandselige det reene Empiriske, som Kielder, Loft, Fadebur og Stegers. Hvortil har man da Kokkepiger og Huusholdersker, - At det Ord Madame nuomstunder er saa forhadt og det Navn Frue derimod overalt saa yndet, kommer ikke af nogen Forfængelighed, men deraf, at Ordet begynder med Mad og endes med Amme – altsaa strax røber en blot sandselig og dyrisk Fornødenhed. Man har nu lært at indsee Qvindens sande Bestemmelse, som hverken er at lave Mad eller opamme Børn men at hæve Mandens Aand ved den intellectuelle Uddannelse - ved Forelæsningen af et nyt Digt, eller en ny Roman, ved Sangen af en ny Arie eller Udførelsen af en ny Concert paa Pianoforte, at bringe ham til at glemme Mad, Fadebuur og Stegers. Derfor finder man ogsaa nu i mangt et Huus et Pianoforte, medens man savner der en ordentlig Stoel at sidde paa, eller en Gryde til at koge Mad. i. Enhver Øltapper og Brændeviinsmand har nu ganske andre Hensigter med sin Datter, end blot at gjøre hende til en Made eller Huusmoder, og om et halvt hundrede Aar vil det maaskee blive vanskeligere at faae en aandsfattig Kokkepige end en aandrig Francise, det vil maaskee gaae os da, som under den franske Revolution, Emigranterne i Hamborg, hvilke gjerne fultede en heel Dag, naar de kun om Aftenen for de sammen sultede Penge kunde nyde den Lykke at see en Carnailisk eller Corneillisk Helt eller Heltinde syngende døe eller døende synge paa det franske Theater. Til hvilken Høide har den menneskelige Forstandscultur ikke bragt det, naar de oversandselige Nydelser komme os til at glemme de grove sandselige?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Et andet Hovedfortrin, som vor nuværende Forstandsopdragelseskonst besidder, er Afsky for alle langsomme Fremskridt i Kundskaber. Man lærer Alling legende, og Følgen deraf er, at man ogsaa siden behandler Alting legende. Man begynder med at øve Børnenes Forstand i Spvingen førend de kunne gaae; man lader dem f. Ex. strax efter at de have lært A. B. C. giøre et Spring i Veiret til den transscendentale Philosophie eller fra Enganget til Trigonometriens eller Algebroens øverste Trin. Denne Procedure medfører vel den Uleilighed, at Drengene sædvanligen falde tilbage til de nederste Trin af A. B. C. og Enganget, og ofte, først efter mange Aars Forløb, igien kunne kravle op paa Kundskabens Stige, men saa har den ogsaa den overveiende Nytte, at Børnene derved faae en vis Færdighed i den nuomstunder saa yndede Springekonst, at de siden, som Forretningsmænd, med den beundringsværdig ste Lethed kunne, om ikke overvinde, saa dog overspringe, de største Vanskeligheder i deres Fag. Desuden har den endnu den Fordeel, at Børnene opnaae en vis Behændighed i at springe fra den ene Yderlighed til den unden, til at sammen tille de meest naturforskjellige Gienstande og bringe dem i en vis Harmonie. Saaledes har jeg seet een, upaatvivleligen efter denne Methode underviist Themispræst, i en Erklæring angaaende Hegn og Fred, allegere ved Siden af endeel lærde Citater, adskillige Stancer af Tasso's befriede Jerusalem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Det store Hang til Critik der udmærker vor Ungdom, synes ogsaa at være Frugten af hiin Methode, og det gamle Ordsprog om Ægget, som vil lære Hønen, hvilket i nærværende Tilfælde ofte anvendes af den nyere Opdragelseskonsts Modstandere, er aldeles upassende her, thi det er alle Naturkyndige noksom bekjendt, at selv den ufødte Kylling bidrager sit til ved Pikken indvendigen fra, at aabne sit mørke Æggefængsel, og det er altsaa aabenbart, at Ægget eller Kyllingen virkelig kan lære Hønen. Jeg tænker mig vor moderne Philosophie og Æsthetik, som et saadant Æg, der indvendig fra oppikkes af den Ungdom, der endnu ikke er kommet ud af samme, og udvortes fra af Hønen, d. c. Parnassets Veteraner. Hvilke vidundeslige Virkninger kan man ikke vente af en saadan Reaction? En anden Følge af hiin Læremethode synes ogsaa at være den, at vore saaledes opdragne og oplærte unge Menneskers Hoved ligner de engelske Haveanlæg, hvor alting paa den meest modsigende Maade afvexler; hvor norske Huse og ægyptiske Sphinzer, chinesiske Lysthuse og tyrkiske Moscheer, nordiske Offerlunde og at adiske Græsgange findes tæt ved hverandre. Man behøver kun at see mangt et nyere Opdragelsesproducts Studerekammer, for at faae en beskuelig Forestilling om, hvorledes det staaer til i dets Hjernekamre. Jeg har selv engang fundet hos et saadant Genie, et Spil Torokkort i Birchs Haandbog for Præster, Gregourts Digte, priapiske Fortællinger, Voltaires Pucelle ved Siden af Youngs Nottetanker og Klopstocks Messias, men Evald ulykkelige Prøve ved Siden af Montaignes Forsøg og Kants Fornufteritik i største Samdrægtighed. Man laste derfor ingenlunde det Underviisningsvæsen, der arbeider paa, at frembringe saadanne chaotiske Hoveder; thi ligesom der afChavs udgik Lys og Harmonie, saaledes udstrømmer ogsaa fra denne Læremethode alle hine store Lys, der gjøre Verden til et Paradis, og Carl v. Carlsberg til Lønner. Huseland har Uret, naar han paastaaer, at det er af physisk Aarsag, hvorfor Børn nu fødes klogere end fordum. Han burde have indseet, at det hverken er Luften eller Levemaaden, men Læremethoden, der gjør Menneskene nu saa tidlig kloge. Dog, det er endnu intet imod hvad der Alt endnu kan og vil skee. Den næste Slægt er det forbeholdent, at støde i enhver Landsby paa en Newton, Cartesius og Kant; - at see den fulle Prosa bandlyst fra Samfundet, og end ikke at læse Jndlæg, Forestillinger, Memorialier, Skjøder, og Contracter i andet end virgilske og horatsiske Vers!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Blandinger. Smørrebrod. J Dr. S. L. Badens nyeste, saare læseværdige Skrift: Skæmt og Alvor, et Bidrag til Culturhistorien, fortælles (S. 11) at blandt Klosterstraffene var ogsaa den, at skilles ved Smør, "Sielen i de nordiske Folks Føde, som Holberg siger, og uden hvilket de mene, Verden ikke kan bestaae, thi de indbefatte under det Ord Smørrebrød, Alt hvad Jorden og Havet tilveiebringer, saasom intet kaldes Ædendes, uden det er syltet i Smør, og derfor, naar de invitere til et Gjæstebud, byde de gemeenlig til et Smørrebrød." Hvad vilde den gode Holberg vel sige, dersom han nu tildags saae, hvad et Smørrebrød a la mode har at betyde, Smørret og Brødet er det mindste, men det, der lægges derpaa er det Vigtigste. Naar man nu inviterer Fol til Smørrebrød, saa er det næsten det samme som man vilde sige: mine kjere Venner, jeg agter at tractere Jer i Aften med Kalkun, Gaase=, Kalve og Oxesteeg, Lax, Gelee, Anchloser, Ost, Æg &c.,men paa det at det ikke skal lade som jeg tracterer, saa lægger jeg alle disse forskjellige Retter paa Smørrebrød. Paa denne Maade koster et Smørrebrød i vore Dage ligesaa meget som tilforn sex Retter varm Mad. Skov paa Amager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Paa hele Amager findes ikke mere det mindste Kratskov. Jmidlertid har denne Øe dog i ældre Tider havt Overflødighed af Skov. Den, skal have strakt sig fra Sundbyøsters Udstænge til Dragøes Lund. Men den blev i Krigen mellem Danmark og Sverrig, 1658 og 59 opbrændt og ødelagt af Fienden, og for en stor Deel anvendt til Kjøbenhavns Beleiring. Derefter fældede de Danske selv en Deel Træer. Amagerne have siden ikke plantet nye Træer, fordi de fandt bedre deres Regning ved at bruge deres Land til Kjøkkenurters, Dyrkning, og hente deres Brændeved fra Sjælland. Om Helsingøers Posten. Posten afgaaer, som bekjendt, hver Dag Kl. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Henimod Kl. 2 møder man sædvanligen den fra Helsingøer kommende Post i Hirschholm. Den, som reiser did, kan altsaa ikke haabe mere, at komme tilbage til Kjøbenhavn med Posten samme Dag, men maa enten søge en anden Leilighed, eller ogsaa blive Natten over i Helsingøer. Skulde det ikke være mueligt, at, i det mindste om Sommeren, Posten fra Kjøbenhavn kunde afgaae om Morgenen Kl. 6, og altsaa være i Helsingøer Kl. imellem 12 og 1, og at Posten fra Helsingøer, kunde afgaae derfra Kl. 2 og ankomme til Kjøbenhavn imellem Kl. 8 og 9 - Paa denne Maade blev enhver Reisende, hvis Forretning kunde besørges i en Time, sat istand til, at komme frem- og tilbage paa een Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Man har i nyere Tider troet, at det Ord Tolerance (Taalsomhed, Overbærenhedsaand) var upassende, da alle Mennesker, saalænge de følge Naturens og Lovenes Bud, have lige Ret til at boe paa Guds Jord og aande i Guds frie Luft, ja at det er forargeligt, naar det ene Menneske blot vil taale det andet paa denne Jord og i denne Luft. Jmidlertid seer man nu, at den hellige Fader, i Rom endog anseer Tolerance for forargelig, og i hans Svar paa den nederlandske Gesandts indgivne Klage over de belgiske Biskop per, hedder det: "Tolerance mod de forskjellige Religionsgrundsætninger, strider mod den catholske Religion, og Erkebispen af Mecheln har opvakt en offentlig Forargelse ved at hylde denne Tolerances Grundsætninger i Kongeriget Hollands nye Constitution, hvorimod de Biskopper, der nægtede at underskrive, have handlet efter Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Jndenlandske Efterretninger. H. D. Landgreve Carl af Hessen, hvis 50 aarige Formælingsdag indtræffer d. 30 Aug. d. A.,er født d. 19de Decbr. 1744. Hans Durchlauchtigheds høie Gemalinde er født den 30te Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
J Søndags Aftes gav Mad. M. Becker fra Hamborg sin sidste Concert i det musicalske Academies Sahl. Uagtet hver billet kostede 5 Rbdlr., var der dog afsat 660 Billetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
J den Jversenske Avis klages over, at uagtet der i Kjøbenhavn findes mere end en Pianofortefabrik, der kan maale sig med de allerbedste engelske og tydske, ja endog overgaaer disse, har man dog i den sidste Tid seet endeel tydske Piano forter af ringere Værdie, indføres i Landet til en næsten dobbelt saa høi Priis som de Kjøbenhavnske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Reisende, som i disse Dage ere ankomne fra det sydlige Europa, forsikkre, at endnu for en Maaned siden, intet Blad var at see paa Træerne i Jtalien, hvilket er noget ganske usædvanligt i hine Egne paa den Tid af Aaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Fra Norge er ankommet et Fartøi med Østers, som ligger ved Høibro. De koste 10 Rbd. hver 100. Forrige Aar fik vi Nødder fra samme Rige. Jylland faaer nu Kartofler fra Holland, hvilke, som bekiendt, ere meget velsmagende, og bringes did, efter Adskilliges Forsikkring, som Ballast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Af Grosserer P. Clausens Skrift, om Spørgsmaalet angaaende fremmede Nationers Frihandel paa Island, sees, at der i Aaret 1809-10 udgik fra dette Land for omtrent 1 Mill. Rigsbankdaler reelle Producter for Varer, der havde ingen eller kun liden Værdie for Jslænderne. Jndbyggerne bleve ikke allene overlæssede med Unødvendighedsvarer, men maatte endog kjøbe disse med henved 100 PC. Disavantage mod den sædvanlige Handel. De reelle Varer, som Engellændere og Americanere udførte i hine Aaringer, beløb sig til 667,219 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
J Holbeks Amt har dannet sig et oeconomiske Selskab, hvis Hensigt er, at virke til offentlige Foranstaltningers Fremme, forsaavidt dette kan være passende, samt at opmuntre til Flid og Sadelighed; hvilket Selskabs vedtagne Love, efter den af sammes nærværende Præsident, Kammerherre og Storkors af Dannebrogen, Grev C. C. Moltke, Gesandt ved Hoffet i Haag, samt Vice-Præsident, Etatsraad P. C. Jeuthen, til Tølløsegaard, derom gjorte Ansøgning, under 1ste Februari d. A., allernaadigst aldeles gratis ere confirmerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 10 Mai 1816. Uagtet vi hidtil have været hjemsøgt af en langvarig og kold Østenvind, hvorved Græsset og Løvet længere end sædvanlige ere blevne trængt tilbage, saa har Foraaret dog nu omsider indfundet sig. Naturen er oplivet paa ny, og enhver Skabning glæder sig over Vinterens Skin den. - Da Skibsfarten har været standset og tildeels er det endnu, saa finde Landmandens Producter ikke saa god Afsætning, som det var at ønske. En naturlig følge heraf er, at Jordegodsernes Priis falder, og det samme er ligeledes Tilfældet med Lyststeder og med Husene i Kjøbstæderne. - Priserne paa de Producter, som faldbydes af Landmanden, ere meget forskjellige. Paa Ærrøe gielder Smørret 24 Rbs. og Oxekjødet kun 6 Rbs. Pundet. J Rendsborg Smørret 18 Rbs., Oxekjødet 12 s. og Kalvekjødet 16 s. J Eckernførde Smørret 16 Rbs., Oxekjødet 12 s. og Kalvekjøder 14 Rbs. J Flensborg Oxekjødet 8 Rbs., og Kalvekjødet 9 a 10 Rbs. Pundet. Flesk og Smør finde for Øieblikket kun liden, og Korn næsten slet ingen Afsætning i Hamborg. - Marsk bønderne handle nu paa Holland; men der ere Kornvarer ei heller i høi Priis. Oxehandlerne tabe især meget. Et Par Oxer, for hvilke man endnu i forrige Aar gav 70 Rdlr. C., kan man nu kjøbe for næsten det Halve. Heste holdes derimod i temmelig høi Priis. Jmidlertid nyde vi dog, Gud skee Tak, Fredens Velsignelser. Enhver troe Undersaat erkjender, hvilken Velgierning vor Konge dermed skjænkede os, og seer med Tillid bedre Tider imøde. - Pensioneret Oberst v. Feignet er i disse Dage ved Døden afgaaet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Altona. Mariboe, d. 9de Mai. J Nat er her falden en stor Mængde Snee. Det har endog frossen saa stærkt, at Jistappe hang ved Tagskjæggene. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Kjøbenhavns Børs den 14 Mai. Cours. Hamb. 2 M. 681, 4 Mitt 689, Amsterdam 2 M. 630, amara, . London 2 M. 29 7/5 Rbdlr. Spec. 695. - Specier solgtes til 41 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 88 1/2 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler, 46 1/2 a 47. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Norske Efterretninger. (Af den norske Rigstidende Nr. 35.) Forsøg med Termolamper, eller Oplysning. med brændbar Luft i Christiania. Efter, saavel ved de af mig i indeværende Vinter anstillede Forsøg som ved erhvervet Erfaring under mit Ophold i England i sidstafvigte Efteraar, fuldkomment at være overbeviist om, at det vilde være besparende og gavnligt, at Termolamper eller Indretninger, hvorved Oplysning tilveiebringes ved brændbar Luft, her i Landet bleve almindelige, fornemmelig i Verksteder, Fabriker og offentlige Indretninger, samt til Gaders Oplysning: tillader jeg mig herved, efter Adskilliges Anmodning, at fremsætte de af mig ved ommeldte Forsøg gjorte bemærkninger: Til brændbar Lufts Frembringelse har jeg deels anvendt Steenkul og deels Birke-, Fyrre= og Gran Ved. En halv Skp. Steenkul, der almindelig veter 36 Skaalpd., eller i dens Sted 30 Pd. Birke, Fyrre= eller Gran Ved, har givet lysende Stof til 6 Flammer(Lys, Luer) i henved 4 Timer. Disse 6 Flammer lyse saameget som omtrent 24 Lys af Talg. Saugspaaner har jeg fundet mindre brugbare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-14
Det af mig indrettede Gasometer, af 3 1/2 Kubikfods Størrelse, har underholdt 6 Flammer i en halv Time, naar man altsaa ønskede Gasometret saaledes, at det kunde underholde 6 Flammer uafbrudt i 6 til 7 Timer, uden gjentagen Fyldning fra Retorten, maatte dets Størrelse i det Ringeste blive 50 Rubikfod; dertil vilde omtrent udfordres 3/4 Skp. Steenkul eller 45 Pd. Ved, som er det Høieste jeg formener, der kan medgaae, Retorten bør være af Jernmalm, hvorved mere Stof vil kunne tilveiebringes, end ved den ved mine anstillede Forsøg brugte Retorte, som var gjort af Jernplader, hvorved endeel Gas er gaaen til Spilde. Jhenseende til Fordelen ved Oplysning paa denne Maade, har jeg fundet: at ved Termolamper, mediberegnet hvad der udfordres til Retortens Opildning og Gasens Udvikling, vindes omtrent en Trediedeel mod hvad Lysningen koster med Talg eller Olie. Ved Brug af Ved vindes imidlertid noget Meere end med Kul; hvorimod Stoffen af Steenkul frem skaffer en bedre og klarere Lue. Desforuden er det at observere som Fordeel, at en Flamme af Termolamper lyser fulkomment saastærk, som 4 til 5 Lys. - Christiania, i April 1816. - T. Torgersen, Blikkenslager.