JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Admiralitets= og Commissariats=Collegiver, under 16de Febr. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Under 14de dennes har det behaget Hs. Maj. Kongen allernaadigst at resolvere saaledes: Den ved Vor allerhøieste Resolution af 20 Mai 1812 bekjendtgjort ved Plakat af 17de Junii f. A. bestemte Taxt for Lodserne i Christiansand, naar de bruges til at bringe Skibe eller Fartøier fra det ene Lossested til det andet, forandres herved til 1/4 Deel i Rigsbankpenge, af hvad der i bemeldte Vor allerhøieste Resolution er bestemt at skulle betales i dansk Courant, saaledes, at naar der f. Ex. for betaltes 4 Rdlr. dansk Courant, betales derimod nu 1 Rigsbankdaler. Rigebanken har bekjendtgjort det Forhold, hvorefter Myntsorter, der i Følge Rigsbankens Bekjendtgjørelse af 8de d. M. indleveres i Banken, ere og blive modtagne. Af Guldmynter En hollandsk eller anden Speciesducat udgjør 2. Specico Rdlr., og gielder samt modtages for 4 Rbd. i Sølv. En dansk Courantducat udgjør 17 Sp. Rdlr., og gielder samt modtages for 3 1/2 Rbd. i Sølv. En preussisk Frederichsd'or, sachsisk Augustdor, hanoversk Georgsdor, og spanske Doubloner paa 2 Escudos udgjør 3 1/2 Sp. Rdlr., og gielder samt modtages for 7 Rbd. i Sølv. En fransk 40 Franks Stk. 7 Sp. Rd., og gielder samt modtages for 14 Rbd. i Sølv. En Dito 20 udgjør 3 1/2 Sp. Rdlr., og gielder samt modtages for 7 Rbd. i Sølv. En fransk Schild=Louisdor udgjør 4 3/4 Sp. Rdlr., og gielder samt modtages for 8 1/2 Rbd. i Sølv. En engelsk Guinee udgjør 47/5 Sp. Rdlr., og gielder samt modtages for 18 1/2 Rbd. i Sølv. - Af Sølvmynter: En dansk og svensk Species gjelder samt modtages for 2 Rbd. i Sølv. Rigsorter, 5 Stkr. paa 1 Sp., gielder samt modtages for 2 Rbd. i Sølv. Danske 16 s., 10 s., 8 s. a 120 s. D. C. pr. Species, gielder samt modtages for 2 Rbd. i Sølv. En spansk Piaster, beregnet til 1/1/2 Sp., gielder samt modtages for 17/8 Rbd. i Sølv. Et dansk Markstykke, beregnet til 7 3/4 s. Sp., gielder samt modtages for 15. Rbskill. Species, gamle, veies og modtages Alødige. Kroner, hele, halve, fjerdedeels, veies og modtages a 11 Lod 15 Gran pr. Mark brutto. Dito med Paaskrift: justus juder veies og modtages a 9 Lod 9 Gran pr. Mark brutto. 4 Skill. Stkr. veies og modtages Flødig. Skillings- og Toskillingsstykker veies og modtages a 8 1/2 Lod fiint pr. Mark brutto. - Tillige anmeldes, at 1 Lod Kjøbenhavns Prøve a 13 Lod 6 Gran fiin pr. Mk. af Rigsbanken antages til 45 Sk. Sp. eller 90 Rigsbankskilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Løverdagen den 6te Martii giver Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, med Kgl. allernaadigst Tilladelse, en Forestilling paa det Kgl. Theater, hvoraf Jndtægten tilfalder de under Kriger Qvæstede samt de Faldnes efterladte Enker og Børn. Skuespillet begynder med en fædrenelandsk Prolog, derefter Hjemkomsten, Syngespil in Act, af Ridder Hr. Thomas Thaarup, med Forandringer af Fort., sat i Musik af Ridder og Prof. Hr. Capelmester Künzen. - Det Danske Publicum bekjendte Ædelmodighed er Anmelderen Borgen for, at Patrioten Knudsens utrættelige Bestræbelser for, ved sit Talent og sin Stilling, at formilderqvæstede Krigeres og Faldnes Efterladtes tunge Lod, ogsaa denne Gang, vil møde den understøttende Opmuntring, som hans saa ædle Jd i saa høi Grad fortjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Det Randlewske Sogne-Selskab har udgivet i Trykken et Udtog af sin Hovedprotocol for Aare 1812, ved N. Blicher, Sognepræst i Randlew. Man erfarer deraf, at dette Selskab i det første Aar har gjort ønskelig Fremgang. Selskabet for indenlandsk Konstflid i Kjøbenhavn har tilskrevet Hr. Pastor Blicher, at da den af Prof. og RiddeCastberg udsatte Præmie af 100 Rdlr. for de bedste Afhandling om Sogneselskabets Jndretninger. i Danmark ikke er bleven vundet, har Hr. Prof. anmodet Konstflids-Selskabet om, at tilstille Hr. Pastor Blicher, 50 Rdlr. som et Bidrag til Selskabets Tarv. Selskabet bestaaer nu af 41 contribuerende Medlemmer og 12 Æresmedlemmer. C. H. Donner i Kiel har ladet bekjendtgjøre. en Skrivelse fra Administrationen for den grevel. Laurvigske Administrationscasse, i Følge hvilken Renterne af de grevel: Ahlefeld-Laurvigske Obligationer, paa Grund af, at de lyde paa Schleswig Holsteensk Courant, og ingen af dem paa Mynt, i Henhold til Forordn. af 5 Jand. A. §. 12, 44 og 55, ei blive betalte med Mynt, men med S.H. Skatkammerbeviser til 2 1/2 Rdlr., som i Følge 2, uvægerlig maa antages for 2 1/2 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Rigsbankcommitteen i Kiel, som det er overdraget at indløse de ud af Omløb satte Sl. Holst. Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr. med Obligationer, har ladet bekjendtgjøre, at den fra 18 Febr. af vil hver Formiddag fra Kl. 10 til 2 være tilstede i Laaneinstitutets Locale, hvor alle Vedkommende samme Tid have at henvende sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Randers, den 24de Febr. J Søndags Aftes saaes herfra en stærk Jldebrand, efter Skjønnende nogle Mile borte i Sydvest, der vedvarede fra Kl. 6 til henimod 10. Det var Over Mølle paa Grevskabet Frisenborg, som tilligemed den nærliggende Gaard, afbrændte indtil Grunden. Møllen var ny Bygning, og særdeles godt indrettet, forsynet med Grubbeværk, o. s. v. Jldens Opkomst siges at være skeet ved et Barns Uforsigtighed, som med et Lys i Haanden havde nærmet sig et Sengested, hvori var noget Halm. Ved deeltagende Menneskers virksomme Hjelp reddedes samtlige Kreaturer, og noget Boehave. Manden, som beboede Møllen, var til samme Tid her i Randers til Hestemarket, og blev den anden Dags Morgen underrettet om denne sørgelige Tildragelse. Maatte disse mange bittre Erfaringer dog indgyde Skræk hos Enhver, og bevirke en almindelig forsigtig Omgang med dette saa fortærende Element!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Til der her afholdte Hestemarket var en betydelig Deel Heste tilfals, men ingen synderlig Afsætning; gode Heste vare ogsaa i den vedvarende høie Priis, nemlig 800 til 1000 Rd. Stk. - Randers Lax ere i Aar usædvanlig dyre. En maadelig Lax betales med 80 til 100 Rd. D. C., og hvad det værste er: det er saa smaat med Fangsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
(Randers Avis.) angaa Stavanger Amt i Aaret 1805. Fortsat, see No. 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Vinteren i Siredalen er meget stræng, Sommeren lidet varig, Kornavlen utilstrækkelig og uvis. Jndbyggerne, tvungne at leve indskrænkede til hvad deres Hjemsteds Natur fore kriver, leve al Feldboens Tarvelighed, men nøisomme dermed, og ubekjendte med andre Egnes dem fremmede Be hon, have de af deres Skove og deres Qvæg, Faar og Gjedehjorde nok til at tilhandle sig det Korn de mangle, og vilde derved ikke desmindre befinde sig velhavende og lykkelige, dersom de ei udslykkede deres smaa Jordlodder i saa meget smaa Stykker, at Opsidderne endog om de dyrkede dem aldrig saa vel, ei ved deres Produkt kunde ernære sig, men kan det saa meget mindre, som det ligger i Tingenes Navne, at en uformuende Jordeier aldrig kan være god Landhuusholder. Denne Jordudbidling. der i de sildigere Tider allevegne tager saa skrækkeligen Overhaand, skal efter Amtmand Holms Vidnesbyrd i Siredalen have bidraget meget til Jndbyggernes Forarmelse. De roses meget for alle Fjeldsvens gode Egenskaber, og ligne uden Tvivl meget Satersdølene, der og ere deres nærmeste Naboer, skjøndt et Field, meget besparligt at overfare, skjælner mellem dem. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Postefterretninger. (Af Hamb. Cobr.) Efter Hamborger Correspondent have d. 20de 1000 til 1200 Cosakker nærmet sig Berlin og om Eftermiddagen gjort et Streifetog i Alleen indtil et Hotel i Wilhelmsgaden; et Compagnie Grenaderer havde skudt paa dem, og dræbt 20 Mand af dem, og derpaa gjort et Udfald, som Cosakkerne ikke ventede; at omsider dette fremtykkede Corps tog sine Bivonas i nogen Afstand fra Hovedstaden, hvor man vedvarende nyder den største Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Wien, d. 17 Febr. Privatbreve fra Ungern berette, at i Græswardein er ankommen en Statsfange, der opvækker almindelig Opmærksomhed. Han er en Mand i sine bedste Aar, vel voxen og af fine Sæder. Han er ankommen under Bevogtning af 2 Stabsofficierer, af hvilke den ene ikke forlader ham. Jøvrigt behandles han med største Agtelse, giver Maaltider og kan kjøre ud, naar en af Overofficererne ledsager ham. Han selv søger at bevare sit Jncognito, lader som han ikke kan tale andet end Latin og Fransk, og udtrykker sig meget godt i begge disse Sprog. Adskillige troe, at denne Fange er en fremmed, Østerrige ikke undergiven Prinds, men som er bleven erkjendt som Chef for det hemmelige Frimurer=Selskab, der fører Navn af Dydens Forbund. Man lægger til, at han er bleven arretteret efter Requisition fra en fremmed Souverain. - Commandanten, StorWardein har befaling fra Regjeringen, at han hver 14de Dag skal give en omstændelig Beretning om den ham anbetroede Statsfange. - Fyrsten af Schwarzenberg begiver sig for sin Sundheds Skyld, som har lidt meget ved Krigstrabadserne, paa nogen Tid til Crakau. Man troer bestandig, at Prindsen af Hohenzollern vil imidlertid afløse ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Berlin, d. 21 Febr. Den herværende Kongl. Regjeringscommission har udstedt to Bekjendtgjørelser. J den første kundgjøres, at Commissionen hidtil har forsøgt alt for at bevirke Stadens Skaansel, og fremdeles uafbrudt vil vedblive at gjøre det: at den opfordrer Jndbyggerne fremdeles at iagttaat den hidtil værende Rolighed og følge Politiets Forskrifter, eftersom Marschal Hertugen af Castiglione har lovet, at behandle Staden, under alle Omstændigheder, med Skaansel. J den anden Bekjendtgjørelse offentliggjør Regjeringscommissionen. en Skrivelse fra Hertugen af Castiglione, hvori denne forsikkrer, at han skal sørge for Hovedstadens Rolighed, Velfærd og Orden, og at han, saalænge Jndbyggernes Opførsel ikke gjøre en Forandring nødvendig, skal blive sine hidtil iagttagne Grundsætninger tro; at hans militaire Jndretninger og Anordninger beroe paa Hensigterne af Fienden, som i Gaar havde i Sinde at besætte Staden, hvilket Foretagende han maa tilintetgjøre, men alligevel vil altid det Onde, som Staden kunde føle derved, blive saa meget som mueligt indskrænket. Regjeringscommissionen opfordrer derpaa Jndvaanerne fremdeles at fare fort i deres Jver for den offentlige Roligheds og Ordens Opretholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Greven af Gottorp skal have giftet sig med en Jomfru af borgerlig Stand i Basel, og nogle Dage derefter være reist derfra. Hans Skilsmisse imellem ham og hans forrige Gemalinde, Prindsessen af Baden, fuldbyrdedes, som bekjendt, i Fjor Hamborg d. 26 Febr. J Gaar er her bleven, bekjendtgjort følgende: "Politiet er bleven underrettet om, at den Berlinske Post forsinkende Ankomst har udbredt Rygtet om Russiske Troppers Marsch til Hamborg. Paa denne, først blandt Publicum udspredte, Jdee fulgte tusinde Urimelig heder, der have vundet nogen Tillid, men som Eftertanke og Kundskab om Tingenes sande Tilstand bor tilintetgjøre i hvert fornuftigt Menneskes Øie. – Jmellem Oder, Øster- og Nordsøen, gives der aldeles ingen regulære Russiske Tropper. Hvorledes kunde de gives der, da intet fiendtligt Corps har styret hen af denne Egn. Keiser Alexander og Hovedarmeen staae i Hertugdømmet Warschau. De andre detacherede Corps observere de faste Pladse ved Weichsel, hvori stærke Franske Garnisoner befinde sig. Det eneste Russiske Corps, der er rykket frem, staaer ligefor H. K. H. Prinds Vicekongen, mod hvem det ikke seer sig istand til at foretage noget. Fæstningerne Stettin, Küstrin, Frankfurt, Crossen, og Glogau ere i de Franskes Maat, og staae af alle Sider til i fri Communcation. Der er aldeles intet Forsøg gjort paa at afbryde denne Communication. 800 til 1000 Co sakker, der af et Detachement af Garnisonen i Stettin og Landsbyerne, hvor de vare ankomne, ere blevne fordrevne, ere ved Schwedt gangne over Oder, og rykkede frem henad Siden af Berlin tilCosakkerne have anholdt den Postvogn, der i Gaar ankom i Hamborg; men da de af Reisende erfarede, at Berlin er besat af de Franske, under Hertugen af Castigliones Anførsel, og at en, med Alting rundelig forsynet, Garnison, holder Spandau besat, saa skyndte de sig at trække, sig tilbage. Efterretninger, der indløb i forrige Nat, forsikkre, at dette Detachement har taget Veien ad Schwedt, for ikke at blive afskaaret. 200 Mand af Garnisonerne i Stettin og Custrin havde ved Besætningen af Schwedt let kunnet iværksætte dette Dette er den fuldkomneste Sandhed, som man har erholdt ved de Efterretninger, der ere indløbne fra adskillige Kanter, og de Forklaringer, som Reisende have gjort hos Politiet. Man vil overtyde sig om, at ingen Tropper tør vove at gaae over en Flod, ved hvilken alle Pladser ere besatte, uden i Forveien at have sikkret sig Tilbagetoget, og uden at være stærke nok til at kunne holde sig ved egne Midler. Et Corps, der vilde begive sig paa denne Side Floden, uden denne Forsigtighedsregel, vilde staae Forer for, at indsluttes af de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Tropper, der ere i Berlin, af Elbens Observations armee, der organiseres i Magdeburg, og af Corpset i Pommern. Nogle Cosak-Streiferier kunne ikke i Sandsynlighedernes Beregning være af nogen Vægt. De ere kun farlige for enkelte Mennesker. - Denne jevne Fremstillings eneste Hensigt er, at tilintetgjøre alle Rygter og alle Overdrivelser, som Jldesindede foranledige, og som let optages af svage og lettroende Mennesker. - Enhver berolige sig altsaa i Henseende til indbildte Farer; man forlade sig i det, som angaaer Rolighedens Vedligeholdelse, paa Authoriteterne, og lader os overlade Regjeringen Omsorgen for at jage en Fiende tilbage, som Naturen o. Climatet ikke begunstige mere. - Rolighed og Tillid - og Alting vil gaae godt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
(Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 19. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solbin. Løverdagen den 6 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Svar fra Auctions-Directeur og Ridder, Lemvigh paa Hr. Vei-Fiscal, Hospitalsforstander og Magazinbestyrer Dahlerups i dette Blads 9de Aargang No. 101 Jndførte. Pændelsesviis blev jeg for kort Tid siden underrettet om, at Hr. Vei=Fiskal, Hospitals-Forstander, og Magasin Bestyrer Dahlerup havde i nyeste Kjøbenhavns Skilderie ladet indføre noget, hvorved han har søgt at bevise, at jeg, til hans Fornærmelse, har anbragt en aabenbar Usandhed, da jeg i min Afhandling om Konstfliden i Cronborg District og Aarsagerne, der hindre dens Opkomst, siger, at de fleste Veie i Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Districter endnu befindes i deres gamle Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Enhver, som uden Fordomme og uden alt for om Samvittighed læser min Afhandling fra Begyndelsen til Enden, vil let indsee, at jeg oprigtigen har søgt at fremvise Aarsagerne, der hindre Konstflidens Opkomst, uden Hensigt til at fornærme enten Hr. Dahlerup eller noget andet enkelt Menneske. Gjerne skulde jeg have tilgivet ham den Nør gelse han har behaget at ofte paa sit eget Alter, dersom han ikke havde beskyldt mig for at have anbragt aabenbar Usandhed og opfordret mig til at bevise, hvad jeg i min Embedstid til Vejenes Forbedring har virket, hvorved han mueligen kunde faae den ikke bedre Underrettede til at troe, at Veivæsenet i Frederiksborg, Cronborg og Hirschholms Districter ei behøver at sættes paa en bedre Fod, men at det alt gaaer frem med faste og hurtige Skridt, saaledes, at man om kort Tid kan kjøre der overalt, som paa et Stuegulv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
J October 1798, ikke 1788, blev jeg, som da boede i Thisted, der ligger over Land henimod 60 Mile fra Esrom, beskikket til Birkedommer paa Cronborg District; men Umueligheden i at bringe mine derhavende Embeds- og Huussager i Orden for den da nær forestaaende Vinter, foraarsagede, at jeg, med Vedkommendes Tilladelse, ei tiltraadte Birkedommer-Embedet før i Maji Maaned 1799. - Hr. Vei-Fiskal Dahlerup var den Tid og havde i nogle Aar været Amtmandens, Hr. Geheime-Conferentsraad Levetzows, Fuldmægtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Ved min Ankomst fandt jeg til min største Forundring Veivæsenet og alt, hvad der staaer under Politiers Opsigt, tilsidesat og forsømt i den Grad, at de fleste, især af Almuen, ikke engang vidste, hvo der var Stedets Politiemester. Veivæsenet blev ene og allene bestyret af Regimentsskriveren. Mit første Brev til ham angik Veivæsenet og er saalydende: "Deres Velbyrdigheds gode Foranstaltning i Henseende til Steenbroens Omlægning over Hans Madsens Lod, imellem Esrom og Esbonderup, har jeg med saa meget desto større Fornøielse erfaret, som jeg, desværre, paa mange Steder finder, at Veiarbeidet under den mig allernaadigst anbetroede Jurisdiktion i den forbigangne Tid høi legen er forsømt, men da der tæt Norden for berørte, under Arbtide værende, Steenbroe findes i Veien en alt for steil Bakke, som nu, uden synderlig Besværlighed og til megen Nytte, kunde nedføres i den sumpige Dal, hvorover Steenbroen, er anlagt; saa maae jeg, i Overeensstemmelse med Veiforordninger; 693, tjenstligst anmode Deres Velbyrdighed, som Amtsforvalter, at tilsige for det, første 5 a 6 velbespændte Vogne med Kjøresvend og 10 Arbeidere med Hakke og Skovl til at møde i Morgen den 1ste eller i det seneste den 2den Julii, for at ophakke og nedbringe det fornødne Jord fra forbemeldte Bakke til Fyld under Broen for den omlægges. Jmidlertid og indtil dette bliver fuldført, beder jeg, at der maae indeholdes med Steenbroens Omlægning, som uden saadan Opfyldning og Bakkens Nedjævning ikke vil opnaae Veiarbeidets Hensigt. - Esrom den 30 Junii Mit andet Brev om Veivæsenet blev foranlediget af en Klage fra nu afgangne Hr. Gouverneur Brown og er saalydende: "At gode Veie ere i ethvert Land af stor Vigtighed og at det, ifølge Veiforordningens 69, er blevet min Pligt, efter Amtmandens Ordre, at besørge Veiarbeidet under den mig allernaadigst anbetroede Jurisdiction ere Sandheder, hvorom jeg længe har været overbeviist. men førend Arbeidet paa de mindre Landeveie, og Vivejene, efter ordentlig Plan og med Kraftskan, begyndes, forudsætter Veiforordningen manges Foranstaltninger, som endnu ikke fra Amtets Side ere iværksatte, og indtil saadant skeer paabyder Forordningen, at de gamle Veie ikkun skal sættes i nogenledes fremkommelig Stand. Hvad der skal forstaaes ved nogenledes fremkommelig er undertiden meget vanskeligt at bedømme. Dog vil jeg ikke heraf tage Anledning til at lade Vejene paa Cronborg Amt forblive i deres hidtilfaldeles forsømte Tilstand; men da Veiforordningen efter Billighed vil have Bonden skaanet i den for ham travleste Tid, saa ville Deres Velbyrdighed undskylde, at jeg ikke for Kornhøstens Tilendebringelse kan beordre Sognefogderne at sætte de af Dem paaklagede Veie i fremkommelig Stand. - Esrom den 17 Aug. 1799. ham at til er at u at ankomne og an, nien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Under 28 September 1799 tilskrev jeg samtlige Sognefogder saaledes: "Jfølge Forordningen om Veivæsenet af 13de December 1793 maae jeg herved anmode Sognefogderne, at de, saasnart mueligt, ved Sognets Beboere lade Vejene sætte i nogenledes fremkommelig Stand, hvorved forstaaes, at de alt for dybe og vanskelige Huller fyldes med Steen og Sand, at Vandet bortledes saaledes, at det ei kan staae paa Veyene og at Veibrinkerne paa Siden afstikkes og opfyldes i Veyene saaledes, at de kunde blive høje i Midten, paa det at Vandet bestandig kan have Afløb. Ved given Leilighed, under mundtlig Samtale, med Hans Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Levetzow, forestillede jeg ham Nødvendigheden af de foreløbige Foranstaltningers Jværksættelse til Vejennes Grundforbedring; men uden for det i Veiforordningen bestemte nogenledes fremkommelige, blev aldeles intet beordret. Hvilket foranledigede at jeg under 4 Sept. 1800 blandt andet tilskrev Hans Excellence saaledes: "Efter mit Begreb en Veiarbeidet til liden og næsten aldeles ingen Nytte saalænge alt aarlig skal overfares, uden at gjøre noget tilgavns. Udentvivl vilde Hensigten bedste opnaaes ved at foretage et Vestykke efter det andet hvert Aar og, under Opsigt af kyndige Folk, istandsætte dette til Fuldkommenhed, da kunde dog Sagen engang faae en Ende og Bonden, især Sognefogderne, bleve derved tillige underrettede om, hvorledes en lovforsvarlig Vei bør dannes. Det er en sand Jammer at vi, uagtet vor gode Vei forordning, endnu, naar de store Landeveie undtages, staae i Veivæsenet saa langt tilbage fra vort Naborige Sverrig, som dog for det meste ei har andet end Jordveie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Professor Schutz's og Frues sidste Forestilling paa det Kongelige Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende Reservers Udtagelse til, i paakommende Tilfælde at forstærke Divisionerne og Compagnierne i den norske Armees 2det Divisions-District. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Giøre vitterligt: Efterat Vor allerhøieste Forordning af 23de Decbr. f. A. angaaende Fri=Batailloners Organisation, den norske Armees 1ste Divisions-District var emaneret, have Vi ladet undersøge, hvorvidt en lige Indretning kunde treffes i bemeldte Armees 2det Divisions-District. Men da det befindes, at FriBatailloners Oprettelse er af flere Grunde anvendelig i sidstnævnte District, saa ville Vi, forsaavidt dette angaaer, herved allernaadigst have anordnet og befalet, som følger: 1) De Mandskaber, som ellers skulde udgjøre Fri-Batailloner i Vor norske Armees 2det Divisions-District, skulle indskrives og tages i Eed under Navn af virkelige Reserver, samt exerceres i Districterne, og deres Antal skal rette sig efter Folkemængden. Dette skal ligeledes gielde for de 2 Trondhjemske nationale Artillerie-Compagnier, hvis virkelige Reserver dog altid bestemmes til at forstærke og complettere disse Compagnier. 2) Til virkelige Reserver udtages alle, som have fyldt deres 18de Aar, og til Jnterims-Reserver, alle, som have fyldt deres 16de Aar. 3) De virkelige Reserver skulle i dette Divisions-District forstærke Divisionerne og Compagnierne, efter den i Districtet commanderende Generals nærmere Bestemmelse i paakommende Tilfælde, 4) Ved ethvert Artillerie, Jnfanterie=, Skarp skytter-, Jæger= og Skieløber=Compagnie skal extraordinairt ansættes 2de Underofficerer. J Øvrigt blive §. 1, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 og 11 i fornævnte Vor allerhøieste Forordning i 23de Decbr. f. A. i Overeensstemmelse med Oven staaende at anvende og tiene til Rettesnoer for de virkelige eedfæstede Reserver, hvis Antal ikke lader sig for Øieblikket bestemme. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 24de Febr. 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Placat, angaaende nogle Bestemmelser i Henseende til dette Aars Classe=Lotterie.