Politivennen, 1799-01-01
Forsvar for Hellinge Hede og Amtmanden i Lolland.*) (See Politivennen No. 26 og 27.) Baroniet Julinge tilkommer neppe at holde 1/3 Deel vedlige af Landevejen over Hellingeheden, Jordejerne i Sønder og Nørre Herred have her betydelige Vejparter. Hvo kan fordre af disse med billighed, at de skal med uhyre Omkostninger, sættte denne nye fordøm*) Jndsenderen af dette Bidrag ville undskylde, at kun det Væsentlige deraf er indrykket, da Rummet ikke tillod at indføre det heelt, Det Udeladte syntes desuden ikke at høre til Sagen. Udg. melige Vei i Stand, saalænge Grever og Baroner, samt Præster og rige Jorddrotter, ikke lægge en Sten til Rette paa deres Vejparter, ikke lægge en Planke ned i deres Broer men taale at Landevejene ere De vigtigste Grøvter hvorhen Vintermarkernes Vand henledes og henføres og nu for engang skulle Hellinge Hede Landevej indrettes til en Kongevej, hvorover intet var at klage, blot fordi den hører Amtmanden til. Denne har imidlertid langt fra ikke vist sig ligegyldig; han har aabnet den gamle Vej til de Rejsendes Brug, saasnart der blev klaget over den nye anlagte. Med Breve og Aftale var det let at bevise at det fra hans Side ikke manglede paa Forslag og Anmodning til vedkommende Vejpartsherrer, at planere og fylde den nye Vej og gjøre den nogenledes vejbar; han har ladet sine Bønder kjøre over 300 Læs i de værste Huller; han har endelig nok brevverlet med Vejkommissionen om hvorledes denne Vej skulde istandsættes, ogsaa kan nu efter den høje Kommissions Løvte i Sommer ventes en Vejmester for at sættte Hellingevejen i Stand. Naar nu da Vejarbejdet for Alvor skal foretages paa Hellinge Hede, hvorfra skal da Omkostningerne, Kjørselerne, Arbejderne og Fylden komme til at gjøre en Kongevej af denne halve Mil? Vi vil da forestille os at Vejmesteren foreslaaer følgende til at faae en upaaklagelig Vej: a) Vejens Nivellasnion. Denne er vel over Hellinge Heede fra VaaseBroe til Jndkiørselen ved Jullinge Dyrehauge foretaget for 100 Rdlr. Men nu skal efter denne Forretnings Resultater, Vejen forsynes med Sidegrøfter, med Steensluser der kan til alle Aarets Tider føre Vandet ned til Vesterborg Rende. Denne stoppes for ofte af Høivande hvorledes skal da dette hindres fra at standse Vejvandets Afløb. Naar nu Vejen er i Sikkerhed for utidigt Vand skal den jo hist og her fyldes og planeres inden den rette Steen? Vej bliver i dens Midte anlagt. Thi naar Lollands Leer ej er fast, modtager den ingen Vejforbedring. Vejfylden fryser i Vejret i haard Frost-Vinter, og i Søelvinter æltes al Fyld ned i Leret naar i samme er Underløbet Vand eller idel Surhed. Nivelleren og Planeren samt Gravning og Stenslusers Anlæg vilde let medtage 1000 Rdlr. b) Steenvejens Anlæg. Naar nu i Midten af Vejen skal graves en Vej 8 Alen breed, og vist 1/2 Alen dyb, saa spørges, hvo skal bortkjøre den udgravede Jord? kan det skee uden efter Lisitation? hvormeget skulde der bydes for hvert Læs? mon ringere end 8 Sk.? og hvor let bortkjøres ikke paa den Maade 2000 Rd. Hvorfra komme nu de Kampestene, som skulde sønderslages og udgjøre Bundlaget af Vejen? det halve Sønderherret ejer neppe saa mange Kampestene som hertil fordres. Man maatte vel være glad ved at faae saa mange Steen, som behøvedes til at indramme Vejen med. Denne Udgift af Kampestenes Kjørsel, Jstykkerslagning og Nedsætning vilde vist medtage over 1000 Rd. c) Steenvejens Fyldning. Strandskiel og Strandsteen hvormed denne Vej skulde fyldes, kunde ikke hentes andetsteds fra, end fra Birket og Ravnsbye Strandbrede; altsaa over 1 1/2 Miil fra Hellinge Landevej. Sætte vi nu at denne halve Miil behøver over 24000 Tønder Strandskiel, da udgjør disse over 12000 Bønderlæs, og kunde disse ventes tilkjørte for 2 Mk. Læsset, hvorpaa tvivles, da var det en Udgift af 4000 Rd. allene til Fyld. Og nu Spørgsmaal hvorfra skulde man faae den Mængde Bønder der kunde kjøre disse mange Læs. Hundrede Bønder kunde neppe have Tid, for andet Markarbejde, til at sammenkjøre denne Fyld i fire Aar, kort naar allene disse Arbejder skulde udredes efter foregaaende Licitahioner saa vilde man studse over den Vejskat disse vilde lægge paa Lollands Hartkorn. Dog Hartkornet tør ikke vægre sig ved nye Byrder! det skeer til dets Lyksaligheds Fremme. For 4 Mk. paa Tønde Hartkorn af al slags dyrket Jord i Lolland, vilde denne Hellingevej kunne anlægges forsvarligt og det var jo ikke videre end at sige: Delinqventen Hellinge Vej er dømt til Forbedrings Huset, og Hartkornet var jo pligtigt at tilsvare Delinqvent Omkostningerne. Der kan jo ej heller tænkes en mere ugudelig og strafværdig Delingvent, end som en ond Vej. Tænk Dellingventerne Lungemoese, Sørrupsmark, Ladegaards Mark og Mariboe Stræde. disse ere jo Heste-Vogne og MandDrabere. Alle de Omkostninger, der anvendes til at forbedre disse onde Delingventer ere vel udgivne. Det varer forlænge inden Lands Naade, der andre Steder smiler til Vejene, og som betales med 12 s. pr. Tønde Hartkorn, kan smile til Lolland. Lolland maae hielpe sig selv ved at oprette en Vej- Casse og til den give 4 Mk. Vej-Skat aarlig, saa om 24 Aar haves vel gode Veje i Lolland. Nu til Vejenes Vedligeholdelse: Bliver der end oprettet Bomme i Lolland, skulde jeg meget tvivle paa at den i Landet værende liden Handel og Kiørsel vilde kunne afgive aarlig 1000 Rd. der altsaa neppe om 100 Aar kunde erstatte Landet det Forskud det maatte gjøre til sine Vejes Jstandsættelse. Vejenes Vedligeholdelse maatte, naar de vare ret istandsatte, paalægges for Betaling dem, over hvis Grund de løb, og heftede da visse Favne paa hver tisstødende og ved Vejen boende Grundejer, som da strax og med liden Umage kunde fylde Huller, rense Grøfterne, hielpe Sluserne og forsyne Broerne, og denne Vej Vedligeholdelses Contract burde vedhæftes hvert Skjøde eller Fæste, og Landevejsparten, tillige med Gaarden og Grunden efter Syn overleveres, og ej før udstædes inden Vejparterne vare i god Stand afleverte. Den rejsende Jyde.