JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Under Dato Frederichsbergs Slot den 19 Aug. d. A. er udkommet en Placat, hvorved landværts Udførsel af Heste fra Danmark til fremmede Steder tillades.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Under samme Dato er udkommet en Placar det Tydske Sprog, hvorved Udførselen af Heste fra Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, Herskaber Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden, Altona igien tillades landværts. - Ligeledes en Placat, hvorved Forbudet af 26de Sept. 1789, imod Høes Udførsel fra samme Steder bliver ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Prædikanterne paa 13de Søndag efter Høymesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (oansk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Under Dato Frederichsberg Slot den 24de Julii 1789 har Hs. Majestet udgivet en Forordning af følgende Jndhold: lige ikke skal tage større Deel i denne Byrde, At, ligesom Vor landsfaderlige Retfærdighed paa den ene Side ikke kan taale, at nogen Undersaat, formedelst Mangel paa Formue og Evner til at paatale eller forsvare sin Ret, skulle savne Beskiærmelse ved Domstolene; saa finde Vi det og paa den anden Side ubilligt, at Procuratorer, som, i Følge benesicia paupertatis, befales at føre Fattiges Sager, skulle besværes med Udgivter, enten til deres egen Befordring til og fra Retten, eller ved de til Sagen hørende Stevningers Forkyndelse; men Vi ansee det tillige nødvendigt i denne Henseende at bestemme saadanne Forholds=Regler, at baade Misbrug af frie Befordring for Procuratorerne kan afværges, og at det Amindelige ikke skal tage større Deel i denne Byrde, end Fornødenheden udkræver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
J Overeensstemmelse med disse Grundsætninger, befale Vi herved allernaadigst: 1) Naar Procuratorer, i Følge beneficia paupertatis, befales at føre Sager ved Retterne paa Landet for Bønder, da bor disse, ifald de ere forsynede med Heste, selv befordre den, som fører deres Sag, til og fra Tingstedet, saa ofte han, for deres Skyld allene nødes til at indfinde sig der; men dersom han paa samme Tid har andre civile Sager at føre, i hvilke han ei er befalet, da bør han ikke nyde frie Befordring af den eller dem, for hvilke han møder efter Befaling 3) Naar en Procurator fører en beneficeret Sag for en Person, som ei selv kan skaffe ham Befordring, da bør denne tilveibringes paa samme Maade, som i Justits=Sager; dog skal den befalede Sagfører, i saa Fald, bevise for Amtmanden, ved Attest fra Dommeren og Skriveren, at han ikke paa den Tid har havt enten civile, eller andre befalede Sager for Retten, hvortil han, efter den i første Post anførste Regel, har nydt Befordring af Parten. 3) Stevningers og Varslers Forkyndelse bør forrettes uden Betaling, og denne Byrde, fordeles iblandt Bønderne i Sognet ved Omgang. 4) Procuratorerne skulle, naar de føre deslige Sager, fremlægge nøiagtige Regninger over de Udgivter som enten af dem selv eller deres Part ere anvendte, hvilket Dommeren skal paakiende, og, naar Vederpartens=Uret er aabenbar, da tilpligte denne, under Processens Omkostninger at betale den befalede Procurator en billig Belønning for sin Møye. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Under samme Dato har Hs. Majestet udgivet en Forordning af følgende Jndhold At da Vi have erfaret, at en Mængde fattige Jøder fra fremmede Steder indsnige sig her i Landet, hvor de, uden Formue eller Næringsvei, ere til Skade for Staten og til Byrde for deres egen Nation; Saa have Vi anseet det nødvendigt at anvende virksomme Midler, til at afværde saadan Uorden. Til den Ende befale Vi her ved allernaadigst: At alle Jøder, som komme fra udenrigske Steder, skulle forevise den fornemste Øvrighed, i den første Grændse=Stad i Vore Stater, som de betræde, deres Pas, med deri indeholdende Forklaring om deres Næringsvei og Hensigten af deres Reise, hvilke Passer dog ei bør ansees gyldige naar de blot af en Under=Øvrighed findes at være udstædte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
De Jøder, som komme fra Hamborg, skulle tillige være forsynede med Pas fra Vort Gefandtskal derpaa Stedet, hvori deres opgivne Næringsvei benævnes; ligeledes skulle de fra Lübeck ankommende medbringe Residentens Pas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Dersom en saadan fremmed Jøde agter at begive sig videre frem i Landet, da skal han overlevere fornævnte Øvrighed det medbragte Pas, og naar samme er befundet rigtigt, meddeles til Reisens Fortsættelse et nyt Pas, paa stemplet Papiir til 8 L. s. hvori hans Navn, Næringsvei og Reisens Bestemmelse udtrykkeligen anføres, for hvilket Passes Udstædelse han skal betale ligesaameget, som det stemplede Papiir beløbe sig til.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
De Jøder som ved deres Ankomst i Vore Lande ikke kunde opgive nogen ærlig Næringsvei, som de ere i Stand til at drive, eller navngive det Sted, hvorhen de uden nogen Omvei agter at begive sig, maa ei gives Pas, til at retse videre. Skulde de desuagtet vove at indsnige sig i Landet, bør de sendes tilbage, efterat være straffede som Landstrygere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Naar nogen i Hertugdommene boesiddende Jøde vil reise til Danmark, skal han fra Øyrigheden paa det Sted, han boer, være forsynet med et saadant Pas, som i 1ste Post er bestemt. Jøder som vil reise til Sverrig, maae, naar deres Vei falder igiennem Kiøbenhavn, passere denne vor Residents; men ei opholde sig meer end 3 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Skippere, Færgemænd, Baadførere, Vogn mænd og enhver anden, som befindes at have indbragt fremmede Jøder i Vore Stater uden behørigt Pas, bør betale de paa disses Udførsel af Landet medgaaende Omkostninger, og derforuden bøde 5 Rdlr. til Politie=Kassen for enhver Person, de saaledes have medtaget. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Rom, den 18de Aug. D. 13 forenede Province, i Nord America, have ved en Gesandt udbedet sig af Paven en Diskop for de Catholske Meenigheder, hvis Kakcerettighed de for bestandig overdrog Hs. Hellighed. Paven betalte Høflighed med Høflighed og for denne Gang overlod Kalderettigheden til dem selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Wien, den 22de August. Uroelighederne i Frankrige have beskæftiget det Wienske Hof. Ambassadeur Noailles i Wien har ikke tordet sende een af sine Folk udent Fremmed Dragt. At Smigren og Hyklerie har Sted hos flere end Hofmænd sees af følgende: Capitain Ver nati blev sendt til Wien med Tidende og de Forenedes Seier ved Focksan og blev med en Ring af stor Værd beskiænket. Keiseren spørger, om han heller ville have rede Penge; men han sva ter, at denne Ring var i hans Øine af større Værd, end alt Guld og Sølv i Verden. Man vil nu vide, at Belgrads Beleiring skal henimod den 10de Sept. blive aabnet. Endtil er man fra alle Sider overordentlig beskaftiget med, at bringe svært Skyds og Munition til Semlin. Efter den udkastede Plan, skal Landon fra 2 Sider bringe de til Beleiringen bestemte Tropper til Servien; de Crontiske og nogle hidtil ved Semlin staaende Regimenter gaae ved Schabarz over Sau, og rykte frem mod Fæstningen; men Hovedarmeen bliver ved Pauczowa ført over Donan og deelt i 2 Corpser, af hvilke det ene tillige er bestemt til Belgrads Beleiring, og det andet leirer sig imellem Semmendrig og Belgrad, for at afværge Undsætning, i Fald Storvisiren skulle ville komme den beleirede Fæstning til Hielp. Under Feldttøimester Clairfaits Commando bliver 36000 Mand i Bannatet, hvilke tilstrækkelig kunne holde Tyrkerne tilbage fra at trænge frem, besynderlig, da det Coburgske CorpødArmee trækker sig bestandig videre i Wallachiet. ind mod Donau. Tyrkerne synes paa deres Side at berede sig til en alvorlig Modstand. Man regner at Garnisonen fra Begyndelsen til Midten af denne Maaned er bleven formeret med 3000 Mand, hvilke tillige have bragt et anseeligt Forraad af Levnetsmidler med sig. Feldtmarskal=Lieutenant, Fyrst von Anhalt=Cothen, er i Dag afreist til Armeen. - Saavel fra Bannatet som Syemien har man faaet den sørgelige Efterretning, at de sædvanlige Sygdomme, begynde nu igjen at yttre sig iblandt Tropperne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Paris, den 24de August. J alle Galanterieboeder i Paris sælges Ørenringe med indlagte Stene af det ruinerte Bastilie, og om det var andre Stene; hvad kunde det skade, Paa de Europæiske Ministres Forestilling at, Rusland ingenlunde beqvemmede sig til, at begynde Freds Underhandlinger, førend Bulgakow blev sat i Friehed, skal han være løsladt af sit Syvtaarns Fængsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
En Rabiner skriver fra Elsas hvad Jøderne i Oprøret have maattet lide, hvilket er saa meget mere troeligt, da den høieste Adel og Geistlighed ei blev sparet. Men da de toge Tilflugt til Basel, ere de der modtagne af Jndbyggerne paa det venskabeligste, saa at de af deres egne Troes Forvandte ikke kunde ønske en kierligere Behandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
J Søndags vare kan faa Medlemmer af Adelen og Borgerne, men desto flere af Geistligheden tilstæde, hvilk, sidste vilde have Artikelen saaledes affattet. Grev Mirabeau satte sig af alle Kræfter derimod, men det hialp ikke. Hr. von Clermont Tønnere færdte endog Taarer over sit Embeds Delicatesse ved denne Leilighed, og bad og sin Afskeed. Man havde gjerne villet have Artikelen saaledes som Hr. Castellane foreslog den, nemlig saa lydende: Jntet Menneske maae forruroliges for sine religiense Meeningers Skyld, eller forstyrres i Udøvelsen af sin Religion., Men i denne Form blev den forkastet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Warskau, den 22d. August. Man venter her om kort Tid Efterretning om et alvorligt Optrin imellem Rasserne og Tyrkerne i Egnen af Coggla Bey imellem Oczakow og Acktermann, hvor de sidste talrigt have indfundet sig. Fyrst Potemkin har detacheret et Corps af sin Armee derhen, for at angribe og fordrive dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Fra Grændserne af Ukraine meldes under 11te hujus, at Feldtmarskal Fyr, Potemkin er samme Nat afreist til Krim, og vil vende tilbage over Oczakom til Qvarteeret ved Jassy. Ved Bender er intet uden smaa Skiermysler, forefaldet. Til den Russiske Armee sammes steds sendes megen Proviant, saavelsom svært Artillerie. - En anseelig Tyrkisk Flaade er seilet til Krim. - De under Rusland staaende Krimmiske Tartarer have tilbudet deres Tieneste mod de Svenske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Fra den Russisk Keiserl. Armees Hovedqvarteer, ved Oltopol, den 9de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Vor Armee, som hidindtil har camperet ved Oliopol, paa hiin Side Bug, er i Gaar brækket op, og Fyrst Potemkin vil i Dag eller Morgen følge efter samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Prædikanterne paa 14de Søndag efter Høymesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-11
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Petersborg, den 18de August. J Anledning af Armeens Operationer i Finland melder vor Tidende for i Dag, at Generalmajor Dennisow med 120 Kossakker og 1 Bataillon Jægere angreb de Svenske Forposter den 8de August og forfulgte samme indtil Batterierne, fra hvilke Fienden i saadan Hast bort bragte sine Stykker, at han ikke medtog Laver terne. En Feldtskær og 3 Gemene faldt i vore Hænder. Den 9de August gik den under Generalmajor Suchtelens Commando staaende Oberste Posdem med 30 Kossakker over Kymenefloden, nedsablede nogle Fiender, og 1 Jæger fangen, og kom derpaa, uden at have mistet en eneste Mand, tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Venedig, den 19de August. Da Beyen af Tunis har indseet den Stade, som vor Eskadres bestandige Krydsen i Bugten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
af Tunis har tilføiet Tunesernes Handel, eftersom hverken deres Handelskibe og endnu mindre deres Korsarer kunde seile frit enten ud eller ind, men bleve strax borttagne; saa har han hos Anføreren for bemeldte vor Eskadre, Hr. Condulmer, ladet ansøge om en Fred paa følgende Vilkaar, nemlig: at vor Republiks Consul i Tunis skal, ligesom den Engelske og Franske, opplante paa sit Huus det store Flag af St. Marcus; at de Venetianske Vahrer og Producter, som med egne Skibe indføres til Tunis, ikkun skulle erlægge 3 i Steden for 5 Procent i Told; og at Republiken ikke skal betale Beyen, for alle hans gamle Fordringer, mere end 50000 Zechiner. Hs. Excellence, forbemeldte Eskadreche, har oversendt og disse Punkter, men Senatet har forkastet dem alle; thi det er vist, at Krigen med Tunis virkelig ikke geraader vor Handel til mindste Skade; og det er overalt bedre, at anvende de forlangte 50000 Zechiner til Krigens Fortsættelse og disse Søerøveres Ydmygelse, end at opofre dem til deres uretfærdige og rovsyge Bey. Meer benævnte vor Eskadre vil derfor fortsætte sit Krydstog der i Bagten saa længe, indtil Beyen. beqvemmer sig til Fred uden forbemelte Betingelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Paris, den 24de August. Den Franske Ambassadeur ved Porten har den 9de Julii indberettet, at Folket er misfornøiet; at Janitskarerne murre; at de ere opbragte over, at Storvistren blev halshugget; at en uhørt Dyrtid hersker i Tyrkiet; at Russerne opfange alle Asiatiske Skibe, som komme med Levnetsmidler; at Selim farer alt for grumt afsted; at Krigen udsuer Landet, og at Tyrkerne i denne sidste Krig allerede have mistet 160000 Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Constantinopel, den 10de August. J Georgien er den bekiendte Fyiste Heraclius død, og hans Efterfølger har frasagt sig det Russiske Herredom, og underkastet sig Portens beskyttelse, og forlangt en Tyrkisk General, for at trække ud imod Russerne i Kuban; derer tillige sendt til Georgien en Tyrkisk Anfører.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Af en Skrivelse fra Berlin, den 8de August. Nærværelsen af Kongens Søster Arvestatholderinden har i forrige Maaned foraarsager her en almindelig Glæde og mange Høitideligheder, den Ærbødighed, som denne Nation har viist mod den ædle Prinsesse, er gaaet til det yderste, og har ret oplivet Berlin. Efter 7 Ugers Nærværelse tiltraadte Hendes Durchlauchtighed sin Tilbagereise den 11te August til Haag. Fire Dage derpaa tiltraadde Kongen sin Reise til Schlesien for at mynstre sine Tropper, hvorfra han igien gaaer til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Endelig har Doctor Bahrt faaet sin Dom, som dog endnu er en Hemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Over Holland melder Paris, at en Adresse paa 40 Qvart=Ark er indløben til National. forsamlingen, under denne Titel, Redder og og redder eder selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Frankrig, den 12te August. J Periqueur har Manicipal, Forsamlingen raadslaget om de skulle udrydde den ganske Adels men ved 6 Stemmers Overvegt blev den reddet fra toral Undergang. Mere Overenstemmende med Menneskelighed havde det været, istedet for at massarere dem, at afskaffe en Menneskeligheden fornærmende og Barbariet skyldende Opfindelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
London, den 26de August. Den 2den Sept. havde den Franske Ambasfadeur, førstegang efter Revolutionen, stort Selskab og en Mængde af sin flygtige Nation hos sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Fra Bottann Bay haves de ønskeligste Nyeheder. Gouvernementshuset og en heel Gade er opbygt. Og Høsten har været ønskelig Men 3 ere for Tyverie hængte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Carlscrone, den 27de August. Svagheden vedbliver. Der ligger over 8000 syge. J Admiral Liliehorns Fængsel er funden Stykker og Jnstrumenter til Flugt, hvorfor Vagten er fordoblet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Wien, den 26de August. Privatbreve fra Semlin af 15de August melde, at man den 9de har mærket nogen Bevægelse iblandt de fiendtlige Skibe, som ligge ved Belgrad, men at derpaa fulgte intet andet end at 7 Tyrker kom over til vor Strandbred, skiøde paa vor Skildvagt, og begav sig strax tilbage, da en Rotterniket rykkede frem. Siden den Tid har alting været roligt; dog recogneseere Tyrkerne daglig adskillige Gange paa Savn, og man seer mange Tropper og Vogne komme til Belgrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Efterretninger fra Croatien melde eenstemmigen, at Fienden har trukket sig tilbage til det Indre af Landet, og at der hersker Roelighed i vore Besiddelser. Fra Gospitsch har man den Efterretning, at Oberste Frølich og Oberstlieutenant Baron von Bucassorich ere den 7de om Natten rykte frem med 5 Compagnier Jnfanterie og 1 Division Rytterie med Vakup, i det Haab at lokke Fienden ud af Fæstningen; men han blev forsigtig inden sine Mure, saa at vore Tropper rolig trækkede tilhage igien. J Følge en af Hovedarmeens Generalcommands indsendt Beretning fra Feldttøimester Grev von Clairsait, er samme rykket frem med sit Corps fra Fenisch til Cornin, og har her ved en Speider den 16de om Natten faaet den Efterretning, at 5 til 6000 Mand Tyrker stode ved Mehavet. Han lod derfor den 17de om Morgenen tillig, Corpset rykke videre frem paa Kongeveien mod Mehadia. Vore Fortropper, som bestod af 2 Bataillonev Jnfanterie og 2 Divisioner Cavallerie, og maatte tage Veien over de fra Jablonicza hidad liggende Bierge, stødte paa Bierget Ezernahør, paa omtrent 600 Spahl, som strax bleve drevne tilbage. Fienden som stod forud ved Mehadia, søgte herpaa at giøre vore Tropper Passet fra Biergene og den over Bolvaschniza slagne Broe, stridig. Han lod til den Fade 3 Kanoner opføre og begyndte at skyde, men saasnart vor Artillerie begyndte at spille, saae han sig nødt til ogsaa her at vige tilbage. Da vort Mandskab herpaa besatte Broen, trækkede Fienden, sig i største Hast igiennem Mehadig ganske tilbage. Paa Lasmare paa hiin Side af Mehadin saae man sildigere henlendnu nogle 100 Spahi forsamlede, hvilke dog endelig efterhaanden ligeledes begave sig bort. Det meget heftig vedvarende Regnveir, og de høie Bierge, over hvilke det svære Skyds maatte bringes, gjorde Marchen meget trættende og langsom, saa at vore Tropper først om Eftermiddagen Kl. 2 kom til Mehadia. Paa Fiendens Side bleve af vor Kanonild; Husarer og Partie giængere mange Mand nedlagte, men Tyrkerne slæbte dem bort med sig. Vi have mistet 3 Jægere, som havde vovet sig for vidt fra Colonnen ind i Kratskoven, hvor de kom iblandt Fienden. Hr. Feldtøimesteren har ladet alle Poster i og for Mehadia besætte. Alle Broer, og endeel af Forskandsningerne fandt man ganske ubeskadiget. Saavidt man har erfaret og af Fiendens forladte Leier kunne slutte, maae sammes Antal have beløbet sig til omtrent 6000 Mand. De vare leirede uden for Mehadiaved Kirkegaarden, og havde i Sanden kunnogle Piketer staaende. Efter en af vore Speide res Udsigende staaer i Cjernez 5000, men i Schuppaneck over 16000 Tyrker. Disse Tropper have for det meste et meget elændigt Udseende, og synes at lide stærk Mangel paa Levnetsmidler, thi man ved, at de hverken i Cher ne eller Schuppaneck have Magaziner. Alle Levnetsmidler blive derfor førte paa Tschalker, derhen, og enhver Ladning, saasnart den ankommer, strax uddeelt. For faae Dage siden var Serasskieren i Orsova og Egerne; men har nu begivet sig til Caborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Den bekiendte Boghandler Wucherer er bleven for nogle Dage offentlig fastsat; Han har paa den, uforskammeste Maade været Udbreder og Forlags=Mand af alle de Skandskrifter, som have været gjorte imod Regieringen, Keiseren og Religionen, og det hvad helligt er. - Han har hemmelig eftertrykket og udbredt den Pasqvil om Madame de la Motte, som blev kaldet Memoire justificatif, hvorved han er bleven opdaget og hæftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Stockholm, den 3die Septbr. (Af de Svenske daglig Tidningar). Vi Gustav af Guds Naade a. a. a. Vor særdeles Yndest og naadige Bevaagenhed med Gud Almægtig, Hr. Greve, Vort og Rigets Raad og Drotts, saa og J. Gode Herrer og Mænd, som af Os ere beskikkede til at forvalte Regieringen i Vor Fraværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Vi ville hermed give Eder Underretning om den lange og tapre Træfning, som Vor Armees Flaade i Vort Paasyn og under Over=Admiralen Grev Ehrensværd har den 24de August havt ved Svensksund og Kotkasami med den Russiske combinerte Galei= og Skebek=Eskadrer under=Prindsen af Nassauls den Malthesiske Ridder Littas og den Russiske Admiral Kruses Commando. Kl. 10 om Formiddagen begyndte Bataillen og vedvarede under en bestandig Jld til Kl. 9 om Aftenen, og omendskiønt vor Flaade i denne Tid befandt sig imellem en dobbelt og heftig Jld, havde den endnu til Kl. 7 om Aftenen Seiren paa sin Side, eftersom den fiendtlige Eskadre, bestaaende af 28 Seilere, som kom fra Aspøen, for at falde og i Ryggen, var ganske slagen, trende Fartøier af os allerede tagne og 20 havde strøget Flag, da den vestre fiendtlige Eskadre, bestaaende af store og smaa Galeier og Kanonslupper, vandt endeligen at optage den Forsænkning, som Overadmiralen havde om Natten ladet giøre i Svensksund. Ved sidste Modstand imod dette Forsøg stødte Turoma Sallan Werre paa Grund, ligesom og Galeien Cedercrenz blev saa ilde tilredt, at den ei længere kunde maneuvrere, hvorpaa der strax blev giver Ordre til Retraite, som skeedte i mueligste Orden, og blev saameget lettere, da den fiendtlige Escadre fra Aspøe var saa i de tilredt, at den neppe kunde flye. Vor Flaade har taget sin Retraite under Smartholms Fæstning. Fienden har mistet 2de store Galeier; en sprang i Lufteen; en Bom barder=Galliot, som vi havde taget, men var saa ilde tilredt, at vi efterat have bemægtiget os Mandskabet, maatte overlade den til Havet; 2de Skebekker, ligesaa ilde medsarne, og de 20 Fartøier, der strog for os, alle uden Takkel og Master, og som vi paa vor Retraite toge paa Slæbetoug. Paa vor Side have vi mistet Galeien Cedercreutz; Turoma Sallan, Werre, der kom paa Grund; Hennema Oden, som sidst bedækkede Retraiten og blev tagen Kl. 10 om Aftenen, da dens Kanoner efter 12 Timers Fægtning vare gjorte ubrugbare og den desuden manglede Amunition; Fregatten Trolle, der mistede alle sine Officerer og blev staaende paa Grund; og endelig Turoma Biørn Jern sida, som, da den ikke kunde frelse sig, blev af den tappre Major Hagenhusen stukket i Brand og sprang i Luften, hvilket forsikres af nogle Folk, som reddede sig derfra paa en Baad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-18
Den øvrige Eskadre, som nu ligger underSmartholmen, har lidt saa lidet og mistet saa saa Folk, at den og faa Dage igien kan løbe ud, naar den har forsynet sig med Ammunition og Proviant. Fienden har lidt dobbelt, mere, da han har mistet den heele Eskadre af Skebekker, Bombarder Gallioter a., med hvilken han tænkte aldeles at overvinde vores, og som efter de sangne Officerers Udsagn var nødsaget til at søge nærmeste Havn, og syntes uformuende til paa lang Tid igien at lade sig see i Søen. - Havde ei Svensksunds Forfænkning været bleven optaget, hvilken skeedte med største Folkespilde paa Fiendens Side, saa havde vor Flaade erholdet den meest lysende Seier. Vi kunde ei noksom berømme den Tapperhed og Kundskab, som Officererne ved Armeens Flaade have udviist sig i dette Slag, i Særdeleshed, de, som have anført Kanonslupperne og de øvrige flade Fartøier, saavelsom den Standhaftighed, som Uplands, Tavastehus og Nyllands, samt Reserve=Corpset fra Abo, Liv=Dragonerne og endeel af det Stackelbergske Regiment, have lagt for Dagen. Vi skulle med det første meddele Eder, til Bekiendtgiørelse for Publicum, Navnene paa de Døde og Saarede, saavelsom paa de Officerer, der i Særdeleshed have udmærket sig. Hermed sende Vi Eder 2de Raporter fra Vor Generaladjutant, Friberre, Ravalin, der giver en nye Prøve paa den Ufortrødenhed med hvilken denne Deel af vor Skiære gaards=Flaade har stridet mod Fienden, og for hvilken Vi have udnævnet ham til Ridder med det store Kors af Vor Sværd Orden, og ligeledes Fændrik Hagelberg til Ridder og Lieutenant ved Armeens Flaade. Vi have begivet os til Lovisa og Smeaborg for at paadrive de sammesteds føiede Anstalter, for snart igien at møde Fiendens, som endnu ligger for at repareres ved Kotkasami, hvor Slaget endtes. befalende Eder Gud den Almægtige med synderlig Huld bevaagen. Smeaborg, den 29de August, Gustaf. (Fortsættelsen følger.)