JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Jndenlandsk. Over det udkomne Provincial-Lexicon, over Danmark af Hr. C. B. Jensen, ordineret Catechet i Horsens, læses allerede i Dansk Litteraturtidende en Recension, som, ifølge en tilføiet "Efterskrift af Redacteuren." er indsendt af en Embedsmand i Provindserne, der alene af Jnteresse for Værket har recenseret det." Recensenten paapeger endeel Urigtigheder og er af en modsat Mening med Forfatteren: "at han ikke kunde opsætte Trykningen for Subscribenternes Skyld." Redacteuren, (Hr. Professor Jens Møller, bestyrker i ovenmeldte Efterskrift Recensentens Anke, og er, ifølge nogle Prøver, som han ved en Times Læsning er stødt paa, tilbøielig til at formode en Mængde Urigtigtigheder ogsaa saadanne Artikler, som han ikke har læst. "Men han erkjender tillige - hedder det fremdeles - Vanskelighederne ved at tilveiebringe en nøiagtig Ordbog af dette Slags, og har i den angivne korte Tid fundet endeel interessante deels statiske, deels topographiske Data samlede i denne Bog, saa at den nok er værd at eie, skjønt det tillige maa beklages, at Hr. Forf, ikke gav sig Tid til at indhente flere paalidelige Oplysninger." Hvor usædvanlig en slig Tvilling-Critik end er, vil man dog ikke antage den som et nyt Exempel paa, at Skrifter fra Provindserne blive tilgavns recenserede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Flyveposten proclamerer nu kgl. Skuespiller Hr. Overskou som Forfatter til Østergade og Vestergade, tre Maaneder efter Brylluppet," "Misforstaaelse paa Misforstaaelse, og "Vor Tids Mennesker." J Anledning af "Farens Dage" og "Accise=Vexelen havde ogsaa Flyveposten tidligere tilladt sig at fraraade Hr. Overskou at betræde den dramatiske Digterbane; men heldigviis, siger Prof. Heiberg, behøver bemeldte Blad derfor ikke nu at synge nogen Palinodie, eller at gjøre hvad man kalder Amende honorable, eftersom dette allerede er skeet, i det mindste materialiter, ved den Maade, hvorpaa det har omtalt hans senere, heldige anonyme Arbeider. Hr. Overskou, slutter Prof Heiberg, har ved sine Lystspil, især ved Østergade og Vestergade, erhværvet sig et udmærket Navn i den danske Litteratur. Hvad der i en Række af over tredive Aar mislykkedes for alle vore, saavel store som smaae Poeter, næmlig at skrive et originalt dansk Lystspil, er lykkedes ham. Hans "Østergade og Vestergade" staaer i det mindste ved Siden af " Gulddaasen." og P. A. Heibergs bedste Lyst spill. Vi have allerede tilforn ved flere Leiligheder ønsket Litteraturen til Lykke med en Digter, hvis Værker ere til største Ære for begge; først nu, da vi vide Navnet paa denne ægte Søn af vor holbergske Muse, er det os tilladt at lykønske ham Det Kufskib, som indstrandede den 23de f. M. ved Snogebæk paa Bornholm, heed "Zeclust, førtes af Skpr. Nibuer, af Pappenburg, kommende fra Petersburg, bestemt til Bremen. Skibets Mandskab, samt 500 Tdr. Rug og 41 Kasser Tællelys ere bjergede. Den 27de f. M. indstrandede Sønden, for Snogebæk Barkskibet Tabage, Skpr. Laid ler, fra Memel bestemt til Hjemstedet London. Besætningen, 10 Mand, er bjerget. Skibet er slaget i Stykker, og endeel af Ladningen, Trælast, inddreven.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Den 24de Novbr., om Aftenen imellem Kl. 10 og 11, opkom en voldsom Jldebrand i Gaardmand Jens Andersens Gaard i Nordbye, under Kjærum Sogn i Fyen, og i mindre end een Time saae denne retskafne, almindeligen agtede og yndede Mand sig berøvet al sin Eiendom, som han, næsten nøgen, maatte forlade med Hustrue og 6 smaae Børn, af hvilke det Ældste kun er 8 Aar gammel, Hvad der især gjør denne beklagelsesværdige Mand Tab saa føleligt, er, at Gaarden, som han nyligen havde tilkjøbt sig, endnu ikke var forsikret i Brandkassen, hvortil dag foreløbig Foranstaltning var føiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
For en 14 Dages Tid siden afbrændte ved Vaade-Jld den af Capitain Soelberg ved Esrom Søe opbyggede Kartoffelmeel Mølle. Det er at beklage, at dette Uheld skulde træffe en saa virksom og tillige saa aldeles uinteresseret, tjenstagtig Mand, der havde inventeret og ladet opbyggedente Mølle til fiin Meels Tilvirkning af Kartofler i det Større, og hvis Producter vare meget søgte En fra Rusland kommende engelsk Skonnert, kom forgangen Uge paa Grund ved Kjøge. Skibsforeren var syg, og da Vedkommende troede at burde iagttage enhver Forsigtighedsregel, saa berettedes dette til Qvarantainecommissionen, hvis Secretair i Forening med Stadsphysicus øieblikkelig begave sig til Stedet og forordnede det i denne Henseende Fornødne. Ogsaa en Mæglerbetjent, som var kommen ombord i sin Principals Forretning, maa nu holde Qvarantaine. Dette har givet Anledning til en Mængde Rygter, hvoraf det ene er latterligere end det andet. Hidtilværende Pladsmajor i Hovedstadens Fæstning P. v. Clementin, er efter Ansøgning i Naade og med Pension afskediget; Capitain Vagtmester v. Calhalla udnævnt til Pladsmajor, og Stabscapitain v. Schow af 1ste Jydske Jnf. Reg, ansat som Capitain-Vagtmester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Onsdagen den 24de Novbr. feirede det borup ske Selskab i Kjøbenhavn sit halvtredsindstyveaarige Jubilæum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
J Kiels Correspondentsblad har en Jndsender, meddeelt et mærkeligt Exempel paa Spillesyge hos en ham bekjendt Kone. For at blive riig ved Lotterie, havde hun solgt eller pantsat Alt hvad hun eiede, paa en Kaffekande, og en Kat nær. For Kaffekanden vilde Jngen give hende Noget, og Katten var hendes eneste - levende Trøst. To Uger lod hun være at spille; men den tredie Uge – det var en Mandag - kunde hun ikke bare sig længere. Hun har sin Kat til Fellberederen og solgte den for 2 Mark. Hun tog Afsked med Katten, der blev dræbt for hendes Øine, og bragte sine 2 Mk. til - Collecteuren, Ædlingen Carl de Neergaard, forhenværende Eier af Nørlund, Torstedlund og Albek Hovedgaarde og underliggende Godser, nu Eier af Gundersløvholm og Castrup Hovedgaarde og Godser i Sjælland, sættes af Sandhed, Agtelse og Taknemmelighed" ved hans Bortreise efterstaaende Minde i den Vestsjællandske Avis: "Da han i Aaret 1826 kjøbte fornævnte Godser vare de i en yderst daarlig Forfatning; Bønderne vare i hø Grad forarmede, mange Gaarde øde og nedfaldne, andre meget forfaldne paa Bygninger og næsten uden Besætning. I et kort Tidsrum bleve Godserne meget forbedrede; de øde Gaarde fik Fæstere, der fritoges i de første Aar for Skatter og Afgivter; de nedfaldne Gaarde bleve opbyggede; de overordentlige store, gamle Restancer, som udstode hos Fæsterne, eftergav han dem, og desforuden bleve Besætningsdele, Bygningsmaterialier m.m. uden Vederlag uddeelt." Flere Byer bleve i de fire Aar, han eiede Godserne, udskiftede, og saavel Udgivterne herved, som ved Materialier, Arbeidsløn ne v. til de Gaarde, som bleve udflyttede, betalte han Enhver Bonde, der fortjente det, blev hjulpet Jntet Under da, at Alle, for hvem han med saa megen Godhed, Selvopoffrelse, ja Selvfornægtelse, drog Omsorg, sørge ved hans Bortreise; men ogsaa tillige reise ham et taknemmeligt Minde i deres Hjerter, der vil gaae i Arv til den sildigste Slægt. Hvad han var for Godsernes Bønder, var han for alle dem, der stode i hans Tieneste Ved den blideste Humanitet i Omgang og det Ønske at see Lykkelige omkring sig, vandt han dem, og derfor knytter dem til ham den trofaste og inderlige Hengivenhed og Taknemmelighed, der vil blive uforandret, selv under de afvexlende forskjellige Forhold af deres Fremtid. Ædel Daad uden Bram vinder ved Tilbagesyn i sig selv en lønnende Tilfredshed - gid den Ædle længe maa nyde den IX. - Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Fra det i forrige Nummer af dette Blad ommeldte indstrandede Skib, skal senere paa forskjellige Puncter af Kysten være inddrevet 6 a 7 døde Mandspersoner, hvis Paaklædning vidnede om Velstand. Af de inddrevne Vragsstumper slutter man sig til, at Skibet har været stort, og vel har havt en 16 a 18 Mands Besætning, som alle have fundet deres Død i Bølgerne. Af en ufuldstændig ilanddreven Journal, hvori dog ikke Capitainens Navn staaer anført, læses en Paategning under 11te Decbr., formodentlig af Denne eller Styrmanden, hvor Gud takkes for den gode Leilighed; og vistnok samme Nat er Skibet total forliist paa et Steenrev, som ligger mod 1 Miil ud fra Kysten, mellem Hanstedholmen og Boll berg, og her kaldes Bragen og i de engelske Korter Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund. bærer Navn af the Stone-Banks). Forsyn, hvor urandsagelige ere dine Veie, Døde. Kjøbenhavn: Enkefrue Professorinde Anneken D. C. Vahl, fød Dedekom, 62 Aar; Eqvilibrist, Jean Pettoletti gift med forrige Jfr. Casorti), 40 Aar; Juveleer Frederit Conrad Lindbach, Captain, Jnveleer og deputeret Borger, Hans Chr. Winter, 83 Aar; Bogholder Jørgen Christensen Lund, 60 Aar; Christine Elisabeth, Schulze, 41 Aar. Helsingøer. Dr. med. Salomon Hirsch. Slagelse: Cand. theol. Morten Bechmann, 26 Aar. Nakskov; Marie M. Lønborg, fød Wilde. Randers: Krigsraad, Kjøbmand Fr. B. Aastrup, 66 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Nye udkomne Skrivter. Lindbergs Seier, eller hvorvidt han kan antages at have vundet en Saadan ved de i den af Generalfiscalen imod ham anlagte Sag afsagte Domme, belyst af H. R. Steenstrup, Provst over Falster, Sognepræst for Karlebye, R. af D. Ny italiensk accentueret Læsebog, med en kortfattet Grammatik for Danske, som ønske at lære og skulle bruge Sproger, paa Musikens eller Handelens Vegne 35 ethalvt Ark.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Almindeligt Varelexicon, udarbeidet efter Juuls Vare Lexicon og de bedste nyere Kilder, ved Kammerjunker Ramert, surnum. Committeret i Commercecollegiet. 1ste Bds. 1ste Hæfte, (Hvert Hæfte, 8 Ark, koster 4 Mk.) - Gravernes Lyksalighed. Et Skjemtedigt af Lorents Bynch. Anden Udgave. Efter Forfatterens Død med en historisk Jndledning besørget af J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden Menigheder i Aarhuus Stift. Dette Skjemtedigt saae for 44 Aar siden første Gang Lyset, under Forfatternavner Hans Jakob Schwindt, Haarskjærer, var dengang Dagens Emne i alle Selskabskredse. Her fremtræder det nu under den sande Forfatters Navn.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Ved Tallotteriets 1200. 88. 58,48,40. 81.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Trækning i Altona udkom Ge Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Hos Kystbefalingsmand Winter paa Landboelyst kan faaes tilkjøbs: hans bekiendte gode store brune Hingst, 7 Aar gammel, en fortrinlig god stor 3-aars Hestplag; 8 gode Stude med Foedret, til Maidag, samt 6 a 8 sviin og Høstgrise, til Modtagelse strax. - Liebhavere behage snarest at henvende dem til mig. Landboelyst den 14de December 1830. N. Winter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Undertegnede, der har lært Fruentimmer=Skrædersyeningen, anbefaler sig Enhver, til Kjole eller Linnedsyening; at forfærdige mine ærede Velynderes Arbeide hurtigst muligt, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Thisted, den 16. Decbr. 1830. Elise Villaume. Tillætil Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. Ao. 1830. Fredagen den 17de December. No. 101.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Blandinger. En Doctor Balfour i Edinborg skal have hittet paa en Banke-Cuur, der i mange Tilfælde skal være meget virksom. Naar Patienten lider af Svækkelse, anvendes den paa følgende Maade: Den Syge beholder Klæderne paa Underkroppen og udstrækker sig paa Sengen, Operateuren tager da fai Overdelen af Benet, og naar han 8 til 10 Gange har ført Haanden trykkende hen over Lemmets hele Længde, saa banker han det med Haandfladen. Naar begge Been ere saaledes behandlede, bærer han sig ligedan af med Laarene, med Ryggen med Armene. NB. Ryggen knibes engang imellem med Fingeren; men bankes tillige. Curen - hvad man næppe betvivler – skal befordre Blodets Omløb. Den skal efterlade en særdeles behagelig Følelse, hvori den da er forskjellig fra andre Bank, og skal lindre, og ofte læge, thematiske Smerter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
En Høstemand i Nærheden af Parma kom i afvigte Sommer til at synke en lille Øgle, som var krøben ham ind i Munden medens han sov. Lægerne vare saa lykkelige befrie ham fra denne ubudne Gjæst; men besynderligt nok, fra samme Stund af fik Manden en umærket skjøn, dyb Tenorstemme Han er nu engageret som Sanger ved Cathedral Kirken i Bologna.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
J sidstafvigte Novb. Maaned afgik ved Døden, Malmøe, et Pigebarn, som i flere Maaneder havde været en Gienstand for Opmærksomhed og Medlidenhed. Det var aldeles vanskabt, og havde en poseagtig Udvært i den ene Side. Barnet er nu blevet obduceret af Lægerne i Lund, hvilke have fundet i ovennævnte Udvært Dele af Hoved, Been og Jndvolde, som viste Tegn af et Dobbelt-Foster. Man venter sig antomisk Beskrivelse derover, Den 30te Nov. saae man i Antverpen en Brevdue flyve over Scheldefloden ned i Citadellet, man formodede, at den havde overbragt vigtige Efterretninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
J Elberfeld har et Selskab sammenskudt 60,000 Rthlr. til Kornopkjøb, for at modvirke Dyrtid. Flere andre Steder har man fulgt Exemplet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
J London danner sig fortiden et Selskab, som, imod en vis bestemt Betaling, vil paatage sig Smaafamiliers Forsørgelse i Eet og Alt. Til Smaafamilier henregner man i Engeland Alle, som ikke have over en 200 Pd. Sterl. om Aaret at leve af. Da der nu, som man let kan tænke sig, i London gives mange saadanne Familier, der maae hutte sig igjennem, saa har et Selskab besluttet at indrette en stor Huusholdning, bestaaende af ikke færre end 400 saadanne Familier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
Enhver af Samme, bestaaende af Mand og Kone, betaler Selskabet aarlig 100 Pd., og for hvert af deres Børn 10 Pd., hvorfor Familien erholder en smuk, meubleret Vaaning, rigelig Kost, Klædning, Varme, Lys, Opvartning, Pleie i Sygdomstilfælde, kort sagt, enhver mulig Fornødenhed. Men ikke aleneste for det Nødvendige sørger Selskabet; ogsaa fre det Behagelige drager det Omsorg: Anstalten faaer saaledes sit eget Theater, Bibliothek, Læseværelser, Bal-, Concert- og Spille-Sale, Bade, Skoler &c. Medlemmerne i en saadan stor Huusholdning vælge selv hvert Aar deres Directeurer, Opsynsmænd a. af deres egen Midte. Forøvrigt staaer det ogsaa enhver Familie frit for at indrette sig som den selv vil, spise ved det store Taffel, eller i sin egen Vaaning o. s. v. Lykkes dette Forsøg, hvad vel neppe er at omtvivle, da Smaa Familier, uden i mindste Maade at indskrænke sig i deres Frihed, paa denne Maade kunne komme til at føre et Liv, som de ellers ikke vare istand, til at forskaffe sig uden med det Dobbelte af deres aarlige Jndkomster, (og endda vil der altid nu blive Noget tilovers, som de kunne lægge op, da vil der ogsaa blive stiftet en lignende Anstalt for Middelstanden, hvori hver Familie betaler 2 til 300 Pd. aarlig, og derfor erholder Beqvemmeligheder og Fordele, som ellers kun Rigmanden kan forskaffe sig. Det er vanskeligt at forestille sig - siger Bourienne - hvilket Mod og hvilken Aandsnærværelse, man ofte finder hos de dybt sjunkne Mennesker, der drive en Spions usle Haandværk. Jeg havde en Agent i den russisk svenske Armee, som altid viste sig meget klog og punctlig; men da jeg længe ikke hørte fra ham, begyndte jeg at blive urolig, og det ikke uden Grund. Han var virkelig bleven fængslet i Lauenborg og bunden om Hænder og Fødder bragt af Kosakkerne til Lüneburg. Man fandt hos ham en Bulletin, som han just vilde sende mig, og han undgik kun den visse Død derved, at han havde et Anbefalingsbrev med fra en Kjøbmand i Hamborg, som nøie kjendte den russiske Minister. Jmidlertid maatte han endnu bestaae en haard Prøve. Uagtet Bulletinen var addresseret til en Kjøbmand Schram, troede manden dog bestemt for mig. Man spurgte, om han kjendte mig, hvilket han haardnakket nægtede; man dømte ham til at skydes, og stillede ham med tilbundne Øine foran en Peloton; men i dette kritiske Øieblik træder et Menneske til ham og siger: "Man er i Begreb med at skyde; men jeg er Deres Ven, stig kun, at De kjender Bourienne og De er frelst. "Nei. - svarede: Spionen med fast Stemme - - Da vilde jeg jo lyve." Man frygtede nu for at henrette en Uskyldig, tog Bindet fra hans Øine og gav ham Friheden. Hempels Bidrag til Tidshistorien.). Af Göthes Genius. (Encyelopadie der deutschen Classiker).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-17
En Samling af Anecdoter og Maximer er for Verdensmanden den største Skat, naar han veed at indstrøe de Første paa det passende Sted, og veed at erindre sig de Sidste ved indtræffende Tilfælde. At være oprigtig kan jeg love; men ikke at være upartisk. Jeg agter det Menneske, som tydelig veed hvad han vil, uafladelig skrider fremad, kjender Midlerne til sit Øiemeed og veed at bruge dem. Hvorvidt hans Øiemeed er stort eller lidet, om det fortjener Roes eller Daddel, det kommer hos mig først siden efter i Betragtning. Den medste Deel af hvad der er uhældigt, og af hvad man kalder og det i Verden, opstaaer blot fordi at Menneskene ere for efterladne til rigtig at lære at kjende deres Øiemeed, og naar de rigtig kiende samme, da at arbeide alvorlig løs derpaa. De forekomme mig, som Folk, der have fattet det Begreb, at der kan og maa bygges et Slot, og dog ikke ville anvende flere Stene og Arbeide, end der maatte anvendes til at bygge en Hytte. Jnstrumentet skulle kun accompagneres af Stemmen, thi Melodier og Løb, uden Ord- og Sand, synes mig ligner brogede Sommerfugle, som svæve omkring i Luften for vore Øine, som vi vel kunne gribe og tilegne os, da Sangen derimod hæver sig, som en bedre Genius mod Himlen og synes at tilbyde det bedre Jeg i Os, til at ledsage den. Naar man fordrer Pligter af Mennesker, og ingen Rettigheder vil tilstaae dem, saa maae man betale dem godt. Sonnet, (frit oversat efter Kong Ludvig af Baierns Digte, Pag. 103. Til Roe blev Mennesket ei skabt, men kun til Strid, Dog hvad det truer, ei det maa forsage; For Ret og Pligt det vove Alt, ei klage, Dets Kraft ei sløves maa i Kampens Tid. Traf Manden Skjæbnens uheldsvangre Slag, Maa han det Skrækkeligste endog bære, Dog fjerne Maal i Tanken nær ham være; Før det er naaet – ei smille Hvilens Dag, Om Modgangs Storm hans lave Bolig fandt, Det er hans Gavn, det luttrer Mandens Hjerte; En Prøvetid er hvert et Aar, der svandt, En evig Kamp mod Lidenskab og Smerte, For selv at blive tro, det hvad han troer er fandt Først hisset straaler Fredens blide Himmelkjerte. Udg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-21
den 21de December. Tirsdagen. No. 102. Ao. 1830. Den Nord=Cimbriske Tilskuer, eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst AvertissementsTidende. overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, den 21de December. Tirsdagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-21
Udenlandsk. Jtalien. Fra Wien skrives under 7de December: at Pave Pius den Syvende efter et kort Sygeleie, er afgaaet ved Døden. Alle rede under 25de November melder Florentiner Tidenden fra Rom, at den hellige Fader var bleven anfaldet af en stærk Sygdom, som fra Benene af var slaaet ham for Brystet. - For gjaldt i Jtalien et Snurbart for Carbonarismus; men den nærværende Konge har befalet, at fremtidig enhver Militair skal bære et Saadant.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-21
Rusland. Den 23de November bleve i Moskau 67 Personer syge af Cholera, saavel af disse, som af de foreløbige Syge bleve 43 helbredede og 27 døde. Den 24de bleve 49 syge, deraf kom 33 sig og 29 døde. Den 25de bleve 43 syge, deraf helbrededes 47 og 16 døde. (J London ville man vide, at Sygdommen i Rusland, ikke er Cholera, men den tyrkiske Pest, med dens sædvanlige Følger og Symptomer, saasom Pestbylder og d. l. Hertil føles der i Hamburger, Nachrichten, at Cholera morbus – eller hvad man i Engeland sandsynligviis antager for den orientalske Pest; (thi Redacteuren af hiint Blad, har allerede for 10 Aar siden gjort opmærksom paa, at ved den nye Retning, som Cholera tager, var maaskee efter 10 Aars Forløb dens Ankomst i Europa at befrygte; har i en meget kort Tid tilbagelagt den store Strækning fra Tiflistil Moskau, 3000 Werster eller 425 geographiske Mile.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-21
Amerika. Jfølge en troværdig Reisendes Beretninger og Landet Paraguay, bliver Hjemfaldelsesretten i dette ugjestfri Land udøvet med den største Strænghed. Staten har gjort sig til de Fremmedes Arving, som døe, uden legitim i Landet fødte Børn, saa at Konen ikke arver Manden; ja selv Sønnen, naar han er født i et fremmed Land, kan ikke arve Faderen; men endnu mere oprørende end Loven selv, er den Maade, hvorpaa den udøves: saasnart en Fremmed ligger farlig syg, ere hans Naboer, eller Eieren af det ham beboede Huus, forpligtet til derom at underrette vedkommende Embedsmænd. Disse begive sig strax til Stedet, og tvinger den Syge til under Eed at opgive hvad han eier, optager en Fortegnelse derover, og lægger nu Alt, med Undtagelse af contante Penge, som de strax tage med sig, under Laas og Lukke. Naar de Effecter i det Værelse, hvori den Syge ligger, ere af nogen betydelig Værdie, saa bliver han, om han ogsaa laa i sidste Aandedræt, baaret ind i et andet Værelse, og der bliver kun overladt ham saameget til Disposition, som er nødvendigt til at tilfredsstille hans meest trængende Fornødenheder. Drager Sygdommen sig ud i Længden, bliver der daglig rakt ham, saameget som er fornødent, af hans egne Midler; men saasnart han har lukket Øinene, tage vedkommende Embedsmænd strax hans Efterladenskab til sig, ofte i Nærværelse af Enken eller Slægtningerne, som ikke engang blive overladt saameget, at de kunne bestride Begravelsesomkostningerne. Flere Spaniere, ved hvis Død Staten er bleven beriget med betydelige Summer, har man ved Hielp af en Collect maattet bekostet jordede, og det blev anseet, som et særdeles Beviis paa Dictatoren Doctor Francias Veivillie, at han lod os udbetale Begravelses Omkostningerne for en Herre af vores Bekjendtskab, Joseph Sibilat af Savoyen, ovem vi havde beviist denne sidste og sørgelige Tjeneste."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-21
Engeland. Den 6te December have Deres Majestæter i Palladset St. James givet et stort Middagsmaaltid til Ære for H. K. Høih. Prindsen af Oranien, som paa denne Dag havde tilbagelagt sit 58te Leveaar. Tafler, hvori Medlemmerne af den kongelige Familie, og det diplomatiske Corps toge Deel, var oprettet i den store Banqvetsal. - Blandt den salig afdøde Konge af Engelands Favoriter, befandt sig et Par besynderlige Caracterer: Den Eene Georg Hauger (siden Lord Coleraine), som man fandt hver Aften, og ofte meget høitidelig stemt, i Værtshusene, gik fra disse lige til Kongen hvorved han altid var forsynet med en tyk Stok under Armen, Halsen prydet med et sort Silke Halsbind, og loe altid og var i godt Lune, saa at man kunne kalde ham det 19de Aarhundredes Falstaf. Naar man kaldte ham Mylord, fandt han sig meget fornærmet. Mod Slutningen af sit Liv, var han saa forfaldet til Fylderie, at Kongen, skjønt han holdt af ham, maatte nægte ham Adgang til Hoffet. Den Anden, HenryBates Dudley, bekjendt under Navnet af den geistlige Barer, vidste bedre at holde sig i Monarkens Gunst, han var et besynderligt Exemplar af en Præst, som maanedlig duellerede 2 a 3 Gange, fraregnet Barningen, hvorved han havde erhvervet sig dette Navn. Skjønt Rector og Præst til North-Formbringe, bekymrede han sig kun lidet om sin Hjord, men tilbragte sit hele Liv i London i Lystigheder og Ting, som vare ganske udenfor hans Stand; han arbeidede for Theatret, glimrede i Modecirkelerne, og var lidenskabelig hengiven til Spil. Man har seet ham spille Kort i hans Sakastie med Skuespiller Parsons. Dudley var Baronet og Kantsler til Cathedralkirken i Perns, og vovede at søge om et Bispedømme, som dog blev ham nægtet af Lord Grenville. "De kjender jo, sagde denne til ham, St. Peders Ord: en Biskop maa være ustraffelig.