JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Hos Adskillige af de til Efterligning Sindede, saavelsom til Begyndelser i det Smaae med flere Nationalforetagender til Gavn af Grund og Tid, er det Ønske, at baade Sogne og Personer maa være offentligen unævnede saalænge, indtil et vist bestemt, ikke ganske lidet Antal er opnaaet. De ville derfor venskabeligen undskylde, dersom De i nogen Tid ikke finder Navne i de for satte Efterretninger herom. Saavidt af Brevet til Hr. Etatsraad Thaarup. Det øvrige af Samme maa jeg anbefale til Læsning i Bladet Selv; formodentligen nu med det første, da Subscriptionsplanerne nu neppe tøve længe med at komme ind. Dem blandt Deres ærede Venner, som De behager at melde mig, der vilde bie med at subscribere, indtil De have seet nogle Numre deraf, ville det maaskee blive usikkert at faae complette Exemplarer, ret længe: thi vel bliver formodentlig Subscriptionen i staaende aaben paa de respective Post Contoirer, men formedelst Tidens Kostbarhed bliver maaskee ikke noget stort Antal trykt, over det, som er bleven forlangt. De første ved Møllen faae først malt. De tidligste Subscribentere faae sikkrest dette forhaabentligen interessante Ugeblad complet, Ford nævnte Tre Erindringer, af: Trehundrede svundne Aar, siden begyndende Aandsforædling til selvtænksom Gudsind ved Lucher; Tre Snese rundne Aar, siden bestemtere Paavirkning end før af Landets i Fædre paa Landboens Gavn af Grund for ham Selv, og for Staten, under meere egen Tænksomhed og Raadighed, samt paafulgte Faderomsorger for hans Velstand og Aandsdannelse; Det Halvhundreste Aar af Siette Fredriks Liv, hvis Tid saa villigen, omhyggeligen og utrætteligen er bleven anvendt paa Lands=Fader Arbeiderne for sit Folk, for de smaae saavelsom de Store, de Unge, de Simple, de Fattige, saavelsom de Ældre, de Ophøiede, de Rige. Disse Erindringer, maatte de, i Aaret 1817, og efter Aaret 1817, befæste hos Danske det paa Himlens Velgierninger ved Luther velgrundede Sind til Gud og Jesum, den paa Himlens Velgierninger ved Konger og Landbrug. grundede Taknemlighed mod Gud og Konge, samt den nu pligtige erkiendtlige Omhyggelighed for det nu kiendte og muelige Gavn af Grund og Tid, Landets Skaber, Tidens Herre, og Folkets Fader til Velbehag, Enhver Selv og Staten til Nytte: Da Held Dig, Danmark, i Tiid og i Evighed, da Held Dig Danner=Folk Velsignet være hertil Mindet af Kongens de Syr Gange Syv Aar, giennemlevede d. 28de Jan. 1817.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Aarhuus. En mærkelig Vinter har vi her, Regnveir og Frost har indtil nu ideligen afvexlet med hinanden; i een Dag forleden Uge talte man firegange Frøst og Tøe. Smakfarten er endnu i fuld Gang. Kornpriserne vedblive at stige; Byg betales nu her med 15 a 16 og Rug med 24 a 25 Rbd. Tønden, og endda neppe at faae tilfals for Smaafolk. - Karamatty er her i denne Tid med fine udenlandske Dyr, og har stærk Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Paa Strandbredden her tæt udenfor Byen opkastede det stormende Hav forleden Dag en saakaldet Havdiævri eller Havfrøe, og som i disse Dage har været her til Skue. - Maaskee det torde interessere de som have seet dette her i vore Vande sieldne Havdyr, at erfare noget mere derom; for de som ikke have seet det, bemærkes, at dets Udseende ei frygteligt nok kan beskrives; denne her saaes var omtrent 5 Fod lang, dens Krop havde noget Lighed med en Skildpades med et Hoved som udgiør Dyrets Halvdeel, og et Gab saa stort at et Menneskehoved mageligen deri kunne rummes; dette Gab, saavelsom Gummerne og dens uhyre, Tunge, vare besatte med en Slags spidse indadbøiede Tænder; ovenfor Gabet befinde sig en heel Deel Takker elter Spidser; hele Kroppen er rundtom paa Kanten besat med utallige ormdannede Hudlapper, der ligne Fryndser. Foran paa Bugen har den to Lapper med fem Kløer. Paa Hovedet har den lange børstagtige Traade hvormed den saaledes fanger sit Rov: den skiuler sig enten paa Havets Dyb eller og bag Stene og Klipper, udstrækker disse fine lange Traade og lurer saaledes med bestandig opspærret Gab paa de forbikommende Fiske, der ansee hine for Orme, snappe derefter og øieblikkelig er i Havfrøens Gad. - Dette Havdyrs Kiød holde nogle Naturgrandskere for forgiftigt, de Gamle derimod skulde dog have holdt noget deraf endog for en Lækkerbidsken. Hipokrates har endog anprist den for Svindsottige. - Til Lykke formerer dette Rovder sig overmaade lidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. Høiærv Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. LitteratuJ. Beck, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken pr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Bekiendtgiørelser. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag bliver Tirsdagen den 28de Jan. 1817 paa Polphymnias Theater opført: Hans Rostgaard og hans Hustrue eller Anslaget imod Cronborg,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
National=Skuespil i 3 Acter af Prof. Rahbek. Til Slutning en Cantate. Billetter til Generalprøven d. 27de a 2 Mk. erholdes hos den administrerende Directeur Adjunct Qvistgaard og ved Indgangen. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 5 og Forestillingen begynder præcise Kl. 5 1/2. Cantaten, som bliver afsungen paa Polyhymnias Theater efter Skuespillet d. 28de d. M. faaes ved Indgangen for 1 Rbmk. eller hvad Enhver derover vil give. Jndtægten anvendes til Understøttelse for en trængende Familie. Aarhuus d. 21de Jan. 1817. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
J Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag bliver Tirsdagen den 28de Januar, Bal i Polphymnia, hvortil Medlemmerne af begge Sectioner indbydes. Fremmede, som efter Lovene kunne, og ønske, heri at deeltage, behager forinden et lade afhente Adgangsbilletter hos Undertegnede. Aarhuus den 18de Jan. 1817. Bentzen. Holbech. Jkke han min gode Hr. Koppel, men vi havde havt Aarsag til at angribe hverandre i Aviserne; han gaaer ind i vores Næringsvei og tager os Brødet af Munden, og ovennikiøbet giør han vores Hatte alle uden Forskiel til det usleste Tøi mod hans udenbyeske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Udgives 3de Gange ugening af A. F. Elmquist. Skamme maae han sig, saaledes at behandle sin Medborgere fordi de ikke ere saa høit paa Straaet som han, og som gjerne lader sig nøies med at kaldes Jørgen Hattemager, men han bliver dog altrig Kong Salomon, for dertil hører i det ringeste Forstand. Tag sig dette til Hierte Hr. Kiøbmand, og lad os og vore Hatte være i Roe, endnu har ingen før Han tingeagtet vort Arbeide, som i Bømtet og Priser ikke skal give Hans noget efter, Paa Hattemagerlaugets Vegne heri Aarhuus. Hans Buus, J. Peppel. Oldermand for Lauget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Biesidder. Aldrig var det min Sag at skade nogen Mand i sin lovlige Næringsdrivt, ligesaa lidet har jeg i mit Avertissement søgt at nedsætte Hr. Marks Hatte, men paastaaer endnu at mit Fadriks ere fuldkommen saa gode om ikke bedre end de, Kiøbmænd her har til Udsalg; thi paa lang Credit faaes sielden de bedste Vare, til de billigste Priser. Jeg har kun mit Fabrik at ernære mig ved og blander mig ikke i enhver anden at mine Medborgeres Næringsvei; ogsaa herpaa kunde vel findes Ordsprog, men at slaae om sig med laante Vittigheder hæver ham vist alligevel ikke, hverken til Kong Salomon, eller hvad anden Udmærkelse den gode Mand saalænge har tragtet efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Mine udskraalte høieste Priiser paa Vildtskindsom Hr. Koppel behager at omtale, tør jeg nu som altid vedkiende mig; at jeg i Aar giver det, beviser Hr. Koppels Misundelse, at jeg i Fior gav det, der paa synes mig det var Beviis nok, da jeg baade af kiøbte Hr. Koppels lidet og Hr. Ries større Forraad. Nok herom, gid Enhver passe Sit, og Enhver J. Hirsch. feie for sin Dør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Extra god St. Croix Rom, nye Hollandske og Ejdammer Oste, nye Mall ga Citroner, ditto Rosiner og Figen, store og smaae Korender, fiin Chocolade med og uden Vanillie, veritabel engelsk Sennop i Glas, nye Chinesisk Sagogryn Caroline Risengryn, Tydsk Peberod. Fransk Viin Ædikke, ditto Svedsker, Søde og Bittre Mandler, extra fiine Caffebønner, hvid Havanna, guul Puddersukker, ditto Candis, fiin Chatol- og andet Skraaetobak samt allesorter fiine Specerier med fl. Urtekræmmer=Vahre nyelig arriveret faaes til den allerbilligste Priis i forhen Mad. Kiellerups Gaard ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
(Ved Avisens Slutning manglede alle Poster.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Hr. Hæslein forbedrede siden sin Opfindelse ved det Forslag, at lade Sprøiterne med tynd Meelpap, fordi det, som han sagde, ved Erfaring var afgjort, at en saadan Meelvælling ikke kiønnedes saa hastigt, som simpelt Vand. - Hvad han saaledes havde udkastet og forberedt udførtes nu, da Fienden var i Anmarsch, med mueligste Raskhed. Kiække Qvinder spændte sig for Sprøiterne, og trak dem til Porten, Andre gjorde i Jld paa og bare Potter, Kiedler og Vand til. Damen Polteratkis gevaltige Stemme lød fra Porten, hvor hun kommandeerte, gjennem den hele Bye. Adjutanten kom farende. "Alt godt, alt skiønt!" raabte han. "Kun at Sprøiterne rettes saaledes, at de bestryge Porten med en Krydsild, faa gad jeg seet den, der vil komme uskoldet ind! - Herr Oversten - saa heed han i hele Byen - besteeg imidlertid sin store Stridshest med Sukken og Stønnen. Han var en meget tyk Mand, og det undrede Jngen, som vidste, at han bryggede meget nærende Øl, og drak det meste selv. Hans Bryggerie gjorde, at han var tilhest, i det den dygtige Ganger som nu skulde bære ham til Kamppladsen, til andre Tider trak Bryggervognen. Da Adjutanten kom tilbage fra Porten, holdt man Krigsraad, og besluttede at rykke frem af Landeveien i til en vis paa begge Sider med Skov omgiven Plads. Der skulde Fløiene af den lille Hær paa høire og venstre Side læne sig til Skoven, og saaledes spærre hele Veien. Dette Krigsraad holdt Oberst Gundram uden for sin Gadedør med alle sine Officerer, blandt hvilke ogsaa Burkhard befandt sig. Dortre faae nysgierrig ud af Vindvet. Adjutanten lyssede paa Fingeren til Afsked. Hun giengieldte denne Dinger, og tørrede sine vaade Øine. Burkhard hilste beskedent med sænket Kaarde. Hun takkede koldt. Landstormen rykkede nu ud. Da fattede hun pludselig den Beslutning, at være Øienvidne til hendes Elskedes Daad. Hun vilde efter Fægtningen tilraabe ham som Klopstocks Thusnelda: "Hal bort komme er mit Schweiz, mit Frindesblutte, mit dem Staube der Schlacht bedeckt, So schön var Hæslein memals, so hats om niemals vom Auge beflamm Kask og modig tilte hun afsted til Kamppladsen. Men da hun var kommet af Sideveie, undgik hende den Fornøielse at være Vidne til Landstormens første Heltedaad. - Stormhæren var neppe tusind Skridt, udenfor Byen, da en skarpsynet Borgermand tog paa at skrige Bud naade os! Der driver en Snappanealle vore kiære Køer bort!". Adjutanten saae giennem sin Kikkert, og saae virkelig en Karl, som har Fiendens forhadte Uniform, drivende Byens samtlige Køer, foran sig. Hæel in kunde lettelig have indhentet og nedsablet ham, dog forsmaaede han den alt for lette Seier, og beordrede en Deel af Landstormen til Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
(Slutningen følger.) Giftblandersken. (Sluttet; see Følgeblad No. 10.) Døren var snart opbrudt. Der laae den Ulykkelige med sønderknust Hoved paa sit Leie, ved Siden af ham følgende Brev. - Jeg ender et Liv, der er mig umueligt længer at bære. Gud, du være mig en naadig Dommer. Mit Navn er Friz Sander. Sophie Kalmann var min Elskede, og skulde vorde min Kone, saasnart en gammel Tante var død, der havde indsat mig til sin Arving. Aldeles lykkelig vilde jeg have følt mig ved Besiddelsen af denne Kierlighed, hvis ikke Sophies grændseløse Skinsyge havde forbitret mig mangt et Øieblik, og efterhaands svækket min Tilbøielighed for hende. Et Tilfælde bragte mig i Spil, jeg tabte, og faldt i en Aagrers Kløer, hvem jeg inden faa Maaneder var paa Vexel 3000 Rd. skyldig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
(Jndsendt). Fra en Landmand. Markfreden er næst Landefreden, den største Velgierning, Regieringen har skienket Landet. Den om hiin nys udkomne Anordning er, efter Jndsenderens Formening, et heldigt Værk aldeles varende til sit vigtige Formaal; i det mindste svarer den til Alt hvad Indsenderen har hørt tænkende Landmænd ytte om hvilke Mesurer, der vilde være de vigtigste og kraftigste for denne almeenvigtige Sag. Denne Lovgivning : maae giennemtrænge enhver sand og for Sagen skiønsom Patriot med Taknemmelighed imod Kongen, imod det Høikongelige Rent kammer og imod det Kongelige Landhuusholdningsselskabs Bestyrere, og opværke Haabom lige kraftig og heldig Virksomhed for hvad af Vigtighed, der endnu kunde være at giøre til vort velsignede Fødelands Landvæsens og almindelige Oeconemies Fremme, f. Ex. de slette Udskiftningers tigtige Omgiørelse, fremskyndet ved offentlig Understøttelse til Lettelse af de derved faldende temporære Byrder; Kornvarenes Forhandling efter Vægt, udenlands Luxus vares Forviisning ved kraftige Love, hi vor Tids Patriotisme kan være stor, men dens Forfængelighed og Letsindighed er større hvorfor det ikke er at haabe at der i denne Post kan udrettes noget uden kraftige Love, hvilke, uagtet de udførlige philosophiske Demonstrationer, der ere offentliggjorte om det Modsatte, dog no maatte frembringe nogen ikke ubetydelig, god Virkning for Sagen, saafremt nemlig hengivenhed til Lurus er en Lidenskab, og saafremt Lidenskaben tilfredsstiller sig hyppigere naar den er ubunden end naar den er belagt med Brand, der kunne om ei gandske hemme, saa dog tvinge den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Bekiendtgiørelser. NB. Dersom een, af de mange, som Forsynet har skiænket Evne til at hiælpe sin trængende Broder, skulde besidde en liden Gnist af Fölelse i sit Hierte, og Anhang til at gjöre godt, da anraaber en trængende Mand, en saadan Menneskeven og Velgiører, om en liden Hielp, med et Laan af 14 a 1600 Rbd. N. V., fra nu af indtil Viborg Snapsting 1818, imod nogenlunde rimelige Renter. For bemeldte Capital kan erholdes fuldkommen Sikkerhed. Skulde nu saadan en Menneskeven findes, da skal der nærmere ved Correspondense erfares Oplysning om Aarsagen til dette sögende Laan, og man behage at melde sig i en forseglet Billet paa Aviscontoiret i Aarhuus med Udskrivt: fra Venner i Noden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Paa en Land Eiendom der i afvigte Juni Maaned er taxeret for 300,000 Rbd. N. V. og derover, søges et Laan paa 16 a 18,000 Rbd. N. V. næstefter første Prioritet, som er 30,000 Rbd. S. V. Den som kan udsætte en saadan Kapital vilde desangaaende indsende Brev til Adressekontoiret i Aarhuus med Udskrift: L. M. Et for faae Aar siden, af nye opbygget Sted, der har en skiøn Beliggenhed uden for een af denne Byes meest reelle Porte, med en behagelig Situation til Han vet og Marken bestaaende af 9 Fag Forhuus med Fag Overqvist, beqvem indrettet med Storstue. Dagligstue, Sove- og Spiiskammer, Kiøkken samt Haugestue, hvorfra ned i Haugen som ikke er liden, falder Kegleban, som meget har været søgt; Gaardsplads hvori er godt Pompevand og et Baghuus paa 4 Fag, agter Eieren formedelst anden Bestemmelse underhaanden at bortsælge paa billige Conditioner; hvorfor det herved foreløbig bemærkes: at Tiltrædelsen kan skee næste Michaeli Flyttetid og Pengeconditionerne kunde blive billige, samt at ingen Forhæftelse er til Rigsbanken. At Stedet vil være enhver tienlig, vil Liebhavere bedst overbevise sig om ved at tage det i Øiesyn. Aarhuus 10de Julii 1817. H. Baastrup Snedkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at bortsælge mit eiende Sted, beliggende bag Klosteret, for 5 Aar siden af nyt opbygt, bestaaende af: 8 Fag Huus 2 Etage indrettet til 2 Familier og Halvtag, Gaardsrum, en god Urtehauge med forskiellige Slags af gamle og unge Frugttræer, tillige er For hæftelsen af Rigsbanken udbetalt. Bemeldte Værelser samt Kiøkken og Spiiskammer med Halvtag og Hauge, kan faaes til Leie til Michaelis Flyttetid. Meyer Ph. Heckscher. Gaarden med Hauge paa Rosensgade som tilhører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Kapitain Klem, er at faae tilkjøbs eller tilleie fra førstkommende Michaelis Flyttedag. Gaarden kan med megen liden Bekostning indrettes til 2de Familier. Liebhabere behage at henvende dem til Major Petersen i Aarhuus. Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmuist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Den nye opbygede Gaard Nr. 28 paa Vestergade, saavelsom Stedet No. 26, ere at faae tilleie til Michaelis Flyttetid d. A. Man henvender sig behagelig Lauritz Kiellerup. derom til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Hos P. Raae ved Mindet kan for billig Priis bekommes et Partie Furkommer af 10 til 34 Fods Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Ved det mig tilhørende Teglbrænderie paa Hagenberggaards Mark i Fiellerup Sogn under Nørre Herred, kan, for billige Priser, faaes tilkiøbs, gode og velbrændte Muursteen i større og mindre Partier, naar man henvender sig til Teg brændermester Jens Willumsen som forestaaer Teglbrænderiet. Dem som maatte ønske Stenene transporteret Søeværts kan beqvemt indskibe samme ved Fiellerup Ladeplads. Wendelboe. Balle den 30te Juni 1817. En duelig, ugivt Avlskarl, kan antages paa Julianelyst ved Horsens til 1ste Novbr. d. A., naar vedkommende med gode Skudsmaal forsynet, henvender sig enten til Hr. Forvalter Heegaard i Raadved, eller til Eieren paa Gaarden. Først i Mai Maaned d. A. gik min Broder, Peder Jensen af Bierager, fra mit Huus, hvor han sædvanligen havde sit Tilhold. Ved Bortgangen udlod hen sig med at ville til Fyen, for at opsøge sig en Tieneste. Han lovede tillige, at skrive mig til; men da jeg forgieves har ventet efter Brev fra ham, maae jeg frygte for, at det kan være gaaet feil med ham; saameget mere, da han i de 2 sidste Aar har af og til været meget svagfindet. Jeg beder derfor, at En eller Anden, som han kan være forekommen, vil bevise mig den Godhed, enten i Aarhuus Avis eller ved et Brev, at underrette mig om hans Opholdsted og befindende. Han er Frikarl, 30 Aar gammel, og medtog hans Fripas, han er 62 Tommer høi, og mager. Det forstaaer sig, at jeg med Taknemmelighed betaler enhver Omkostning i denne Anledning. Bierager pr. Horsens den 9de Juli 1817. Eske Jensen, Gaardmand i Bierager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Fra Pressen er udkommet: Børnmorderen og Selvmorderen Christian Speitzers Levnet og gyselige Endeligt, tilligemed en Sørgetale og en Elegie i den Anledning og nogle Betragtninger over Selvmord; af N. Blicher, Præst i Randlev. Den faaes indheftet for 1 Rbdlr. i Horsens hos Hr. Bogbinder Lund, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff og Skolelærer Bache, og her i Aarhuus hos Hr. Boghandler Jessen samt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
No. 12 Aarhuus Stifts. lar 1817. privilegerede. Kongelig allene Ge Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 25de Januari. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Blandinger. Da Hertugen af Wellington nu sidst kom til Paris og til Hove, var Kongen saa naadig at række ham sin Haand. J London skal Hertugen have erklæret, at dersom man vilde formindske Forbundshæren i Frankrige, da vilde han strax nedlægge Kommanden. - Den 14de Jan. modtog Kongen offentlig i Augustinerkirken den hellige Nadvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
J Rusland gaaer Alting frem til det Store, til det nye Hospital for Invaliderne blev paa et Bal den 30e Novbr. i Petersborg indsamlet 15000 Rubler, og paa Theatret hvor man spilte til Invalidernes Bedste, blev samme Aften indsamlet 30000 Rubler; en tig Privatmand gav allene for sin Loge 10000 Rubler. Med Sandhed kan siges, at det keiserlige Rom er forplantet til Nevastrømmens Bredder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
J Paris blev nylig en Bønde for en Politieforseelse idømt 25 Fr. Bøder; i den Tanke at kunne prutte med Retten som med sin Kiøbmand, trak han 4 Femfrank stykker op af sin Pung, og lagde hen, sigende til Præsidenten: "Naa naa, det kan dog vel være nok: Som Julegave har den sv. Kronprinds foræret Kongen en Ordensstierne af Ædelsteene, hvori sit eget og sin Søns billede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
J Anledning af den engelske Prindsesse Charlottes 21de Aars Fødselsdag var sidste 21de Januar Bal hos Prindsregenten for omtrent 300 Herrer og Damer, der ifølge Regenens udtrykkelige Ønske, alle vare iklædte indenlandske Frembringelser; endog udenlandske Kniplinger vare banlyste. Hieronimus Bonapartes første Gemalinde, Mis Patterson, bivaante Ballet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Paa flere Steder i Engelland har det idelige Regnveir foraarsaget Oversvømmelser og Skade. J Ston maatte Jndvaanerne flygte øverst op i deres Huse, og i flere Dage hungre indtil man paa Flaader sit dem nogle Levnetsmidler tilført. Blandt de Stæder hvor Nød og Mangel er steget til høieste Spidse, udmærkes Fabrikbyen Gulenau i Atsbiergene af hvis 2500 Jndbyggere de 1500 hidtil ernærede sig ved Kniplen, men nu ti dermed kunne tiene det tørre Brød. Skibet Lovise, ladet med 400000 Lpd. Caffe, er Nytaarsdag strandet ved Vlie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
En Wiener Sadelmagermester og hans Svend vandt nylig et paa Spil sat Landgods i Bøhmen af over 2 Millioner Gyldens Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Staten Kormend i Ungarn er næsten gandske afbrændt ved Jldebrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Den unge Dronning af Spanien skal allerede befinde sig i velsignede Omstændigheder. - Den gamle Dronning af Engelland lider af Tarmbetændelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Det pestbefængte Skib fra Tripolis har ladet sig see for Neapels Havn, men har igien strax maattet bort fierne sig. Hvor det siden var styret hen vidstes ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Da den franske General Loison skal være død uden Absolution, saa har den Lütticher Geistlighed nægtet hans Liig de sædvanlige Ceremonier. Familien har sendt en Koureer til Rom for at ansøge Paven om en gunstig Afgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Et engelsk Blad fortæller som et Exempel paa Dødsstraffens Hensigtsløshed, at en Skarpretter som nye havde halshugget En, paa Hiemveien slog sin kiøbe lige Broder ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Tvende af Frankrigs i sin Tid navnkundige Generaler ere døde: Leclere og Precy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
J Aaret 1816 vare i Kiøbenhavn ægteviede 1016, fødte 3611. og døde 3073, altsaa 538 flere Fødte end Døde. - Blandt de Dødes Tal har atter i f. A. som sædvanlig. Brystsygdomme, Svindsoet, Tæring og Kramper været det der har afgivet de fleste Døde. Den første Termin af den Sum (95000 Spd.) som Sverrig har at betale vor Regiering for de tilbageblevne Norske Skibe, skal i denne Tid være bleven udbetalt med 20,000 Speciedalere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Toskenspilleren Goldette er atter i Khvn. - Heri Aarhuus ønskes vist intet Da Capo. - Klaveerspillerinden Jfr. Braase, gav paa sin Reise til Hovedstaden Concert den 22de i Slagelse. - Det Steinerske Skuespillerselskab spiller for Tiden i Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Paa Aalborgs Privattheater var sidstl. 19 Januar en Festivitet i Anledning af Stiftamtmanden, Hs. Ex. Hr. Geheimekonferentsraad v. Moltkes Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
Fra Politiekamret i Khvn, oplyses i sidste Statstidende en uhyre Mængde Tyvekoster, hvoriblandt 48 Stkr. forskjellige Slags Uhre og Uhrværker, 10 Guldringe, 3 Brystnaale, 2 Guldkieder, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-25
I Kovns. Adresseavis anmeldes Dødsfaldet af en Underofficeer, der har tient 54 Aar i den danske Arme som Soldat og Underofficeer, og, efter Kompagniechefens Vidnesbyrd, har han i denne, næsten et Menneskealder udgiørende Række af Tienesteaar, ikke været anklaget for nogen begaaet Feil. Han var en Bayer af Fødsel, hed Bauernfeind og blev 74 Aar gammel.