Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Da Kadetunderofficererne ere Officerer i Armeen skulle de vedblive som hidtil at bære de Distinctioner, som nu ere reglementerede for Second-Lieutenanter af LandEtaten. Jstedetfor de Belønningstegn, som hidtil ere givne de Kadetter, der udmærke sig ved Flid og god Opførsel, skulle de herefter gives og bære en hvid Fieder med mørkeblaae Top. Disse Distiuctioner skulle, forsaavidt de ere anvendelige, ogsaa gives Vore Søe- og Artillerie=Kadetter, kun med den forskiel at da Underofficererne ved disse Kadetter ikke ere Officerer, saa skulle deres Distinction bestaae i en smal Guldtreffe uden Lahn paa Opslagene. Underofficererne ved samtlige Regimenter og Corpser skulle istedetfor Epauletter, gives følgende Distiuctioner paa Opslagene, nemlig: En Vice orporal en ulden Snor 1/2 Tomme bred om Opslaget, den skal være af guul eller hvid Farve hvilket retter sig efter Knapperne i Munderingen, om de ere gule eller hvide). Corporalerne 2 uldne Snore om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Snor. En Vagtmester og Commandeersergeant gives 3 Rader lignende Snore om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Rad. Da Guiderne rangere med Corporaler, faae disse 2 Rader Sølvtresse af fornævnte Breede om Op slagene, og Corporalerne ved dette Corps faae 3 Rader Sølvtresse om Opslagene; Vagtmesteren faaer desuden en Knap paa Spidsen af hvert Opslag. Eftersom Tresser paa Opslagen herefter skulle være en Distinction for Underofficerer, skulde Garderne ikke bære samme; og desaarsag skulle Tresserne om Opslagen - paa begge Vore Garders Uniform bortfalde. Underofficererne ved Vogstinctionstresse om Krapen. Knophullerne af Sølvtriffpaa Opslagene ved Gulderne og Underoficererne ved begge Garderne, skulde bortfalde, og naar Garderne faae de spidse Opslage uden Knapper, sætte kun paa hvert Orslag et Knaphul af Sølvtreffe i Mitten, dog uden Knap. Officererne ved Garden til Het og Fods, vedblive til Galla at bære de hi til reglementerede Stads uniformer, og disse skulle forblive aldeles uforandrede, saaledes som de hidtil have været; dog skal Gorden til Hest's Officerer lade saavel paa deres Stads som daglige Uniformer borttage den over Orslaget siddende Klap eller Patte med Knap, eftersom Distinetionerne der skulde placeres. Naar Officerer ved Garderne lade sig giøre nye daglige Uniformer, maa de være med spidse Opslage og kun en Sløife paa hver. De Underofficerer, som til Belønning for Flid og Duelighed have faaet slagne Epauletter, skulle vedblive at bære disse. Ved Søe-Etten skal istedetfor de guldtreffede Hatte bæres af Officererne en sort trekantet Hat, kantet med sorte Silkebaand, med Officeers-Cordons og en enkelt simpel Guldlisse til Krampe, heftet med en lille Ankerknap og en sort Kokarde. Holmens Mestere, Kadetter, Sergeanter og Underofficerer, som hidtil have havt Guldtresse, skulle herefter kun bære en simpel sort Hat med sort Krampe, heftet ved en lille Ankerknap. Alle Generaler, som ikke ere Chefer for noget Regiment eller Corps, og altsaa bære en egen Mundering, samt Officererne af Generalstaben og at Veicorpser, skulle, naar de lade sig giøre nye Mundering. lade Opslagene ligesom ved den øvrige Deel af Armeen giøre spidse uden Knapper, og paa hver Opslag, kun laat anbringe en Sløife; det samme gielder for Generaladjutanter af Søe Etaten. Underofficererne af Cavalleriet beholde een Dragon paa venstre Skulder som hidtil, for at hefte Patrontaskeremmen med, men istedetfor Sølvtresse faae de en guul eller hvid ulden Snoer paa samme. Guide-Corpset og Garden til Hest beholde Sølvtresse paa denne Dragon. Underofficererne at Garden til Fod, Infanteriet og de lette Tropper til Fods, faae paa hver Skulder en slig Dragon, besat med en ulden Snoer, undtagen Garden til Fod, som faaes Sølvtresse. 3. Admiralerne og Generalerne skulle herefter, naar de i Tienesten bære trekantede Hatte, have sorte Struds ster inden i samme, istedetfor hvide, men naar de ere klædte en Galla, skulle de som hidtil bære hvide Struds ster i de trekantede Hatte; hvilket det og tillades dem at bære udenfor Tienesten. 4. Naar Officerer lade sig giøre nye Overmunderinger forinden den 1ste November, da anlægges strax disse der befalede Distinctioner derpaa. 5. Enhver Ostsceer skal fremdeles ligesom hidet vare iført sin fulde reglementerede Uniform i Tienesten og følgelig ved alle Tienesteforretninger af hvad Navn nær nes kan, Tienestemeldninger og Forespørgseler ikke undtagne. - J heller maa nogen Officeer, da Unisemen er Officerens Hædersdragt, møde anderledes klæ end i sin Uniform, enter ved Vort Hof eller ved Hr. tideligheder, saavel offentlige som private, f. Ex. Pecessioner, Liigbegiængelse, Bryllupper og sl. fl., hvor til de Jndbudne af andre Stænder komme i Høitidsdrater. - Derimod tillade Vi allernaadigst at Officerer, ved enhver anden Leiligled udenfor Tienesten maae for nu af og herefter lade sit fre offentligen i borgerlige Klæder; hvorhos Vi holde Osforvissede om, at ingen iblandt de Officerer, som albnytte denne Vor Tilladelse, 1 misbruge samme til at øve forbudne Handlinger, i de Haab at blive ukiendt, ligesom ogsaa en saadan, isat dette imod Formodning skulde blive Tilfældet med nog maa tilskrive sig selv ale deraf for ham flydende Udehgeligheder.