JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Udenlandsk. Frankrig. J Nantes har man foreløbige Privar-Efterretninger om en heftig Fægtning, som den 15de Decbr. har havt Sted mellem de franske Tropper og de rebelliske Negere paa St. Domingo. Negerne angreb den franske Leir la Croix des Bouquets, men bleve tilbageslagne med et Tab af 1500 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Municipalitetet i Orleans har i Sinde at oprette den berømte Jeanne d'Arce Pigen fra Orleans) et nyt Monumeni dets Sted, som Sansculotterne under Revolutionen nedbrød. Paa Municipalitetets Dilideration derover som blev tilsendt den første Consul, har han skreven paa Randen: "Borger Crignon Decormaux, Maire i Orleans skal tilskrives, at denne Diliberation er mig meget behagelig. Den herlige Jeanne d'Arc har beviist: at det franske Genie kan under alle Omstændigheder naar Nationens Uafhængighed staaer i Fare frembringe Under virkninger. Saalænge den franske Nation var eenig, blev den aldrig overvunden, men vore snilde Naboer, "som regner bedre, misbrugte vores Aabenhiertighed og udstrøede Tvedragtssæd iblant os, hvoraf alle den Tids Ulykker og Elendigheder hidrørte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Monumentet skal bestaae af hendes Billedstøtte af Metal, i den Tids Costum, og saa lig i Ansigtstræk som muelig, efter de bedste Malerier som man har afdenne Heltinde. Fodstykket bliver af hvid Marmor, hvorpaa der bliver anbragt 4 Metal Bas-Reliefs, som viser: 1) Pigen, saaledes som hun i Chinon erholdt Kaarden af Carl den 7des Haand. 2) Slaget, hvorved Staden Orleans fik Undsætning. 3) Carl 7des Salving. 4) Det Baal paa hvilket Engelænderne lod Pigen af Orleans opbrænde som en Her. Monumentet vil komme til at koste 48000 Franker, der bliver indsamlet ved Subskription.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Den store Parade, som hidtil har været fastsadt at holdes den 15de i hver Maaned, saavelsom Courdagen hos Madame Bonaparte den 18de, ere nu udsadte, nemlig den første til Søndagen næstpaafølgende og den sidste til Søndagen derefter. Hensigten med denne Forandring er, som det synes, at give Søndagen sin gamle Anseelse igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Engeland. Oberst Despards Henrettelsesdag er endnu ikke bestemt af Kongen. Lord Nelson og General Clarke har ved Couren hos Kongen den 16de Febr. overleveret ham et Bønskrivt om Naade for Obersteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Reisende som ere ankomne fra Paris til Engeland, angiver Antallet paa de i Paris af Halssyge døde Mennesker til 9000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Skonnerten Pickke er ankommen til Plymouth med vigtige Depescher fra Malta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
J Lambech, hvor en af Hovedvidnerne imod OberstDespard, ved Navn Emplyn, boer, har der virkelig den 12te Febr. været et Opløb. Et stort Antal af Pobelen forsamlede sig, og offentlig opbrændte en Figur der skulle forestille denne Emplyn, som af Frygt nu selv har indstillet sig under Øvrighedens Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Jtalien. Efter offentlige Beretninger fra Mayland, skal Underhandlingerne mellem Kongerne af Engeland og Sardinien, om Øens Aftrædelse til Engeland nu være endt. Aftrædelsesacten skal være udstædt til vexelsidig Ratification og vil sandsynlig ikke komme til at henligge, uagtet man troer, at det ville være nogle Magter gehageligere, om Kongen af Sardinien selv beholdt sin Eiendom. Man siger at Kongen af Engeland giver 20 Millioner Fl. for Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Samme Beretning melder og om den Hollandske Admiral Winters Ankomst til Havnen Cagliari paa Sardinien, med sin Eskadre, hvorpaa han havde endeel franske Landingstropper og at han havde ansøgt Gouverneuree der om Tilladelse, at sætte sine Tropper i Land, som havde Mangel paa Forfriskninger og vare syge, men efter en Samtale mellem Gouverneuren og Commandeuren for den der liggende engelske Flaade, blev det ham nægtet. Bekræftelsen herpaa forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Efter en Raport fra Statsraad Fellice i Mayland, har Præsident Bonapale befalet : At Excommissair Tangerini og Leverandeurerne Romagneli, Borsi, Zali og Compagnie, skal arresteres, deres Eiendomme sættes under Seqvester og en Commission nedsættes, for et undersøge deres Regnskabers Rigtighed. Agskilligt. Det Legat af 2000 Rdr. som den afdøde Prinds Henrich af Preussen har udsadt for den fortienstfulde Officeer, der under hans Command i Mali 1762 var gaaet over Mulde og siden derpaa i October fegtet med i Slaget ved Freyberg, er imed Kongl. Tilladelse af Overkrigs-Collegiet tilkiendt den pensionerte Generalmajor von Hampel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Hvor ophidsende Gemytterne endnu ere i Schweiz, vis følgende Tildragelse: J Egnen af Hochstetten, viste sig flere Ulve, 7 Bønderbyer aftalte en almindelig Ulvejagt. Paa den bestemte Dag mødte 40 unge Mænd, for at udføre dem, men de kom i en politisk Discurs, og vare saa uenige i deres Meninger, at det kom til et heftig Slagsmaal, hvorefter enhver løb til sit, og Ulvene beholdt deres Skind heelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Man fortæller i Paris en interressant Samtale, som Moreau i Overværelse af et stort Selskab, skal have havt med en østerrigsk General. Denne talte om Slaget ved Hohenlinden, og sagde: Det er sandelig ikke min Skyld, at de vandt dette Slag; De vil erindre sig, at jeg efter den anden Vaabenstilstand blev sendt til Dem forat aftale det fornødne om Demarcationslinten. Vi holdt begge Kriger for endt, hvorfor de talte ganske aabenhiertet med mig, og meddeelte mig den Pian som de ville have fulgt, hvis der ikke var bleven sluttet Vaabenstilstand. Jeg havde lagt nøie Mærke til alt; da nu den ulykkelige Krig igien brød løe, og endeel Omstændigheder overtydede mig om, at de ville følge den samme Plan, troede jeg at burde give General L. Efterretning derom, men han beloe min Lettroenhed og forsømte de Modanstalter, som ville gjort Dem det umuelig, at levere Slaget ved Hohenlinden" General Moreau erindrede nu med Lat ler sin Uforsigtighed, og lagde til: Den østerrigske General M. har begaaet en lignende Uforsigtighed mod mig men som jeg bedre forstod at benytte. Han kom i mit Hovedqvarteer for at underhandle om Fangers Udvexling. Ved Bordet spurgte jeg ham, om man ingen Efterretninger havde fra den italienske Armee : han svarede nei, men vi har meget gode Efterretninger fra Armeen i Franken; deres General Angereau har faaet et dygtig Rap. Denne Efterretning overraskede mig; efter nogle Øieblikkes Forløb fandt jeg en Forevending til at gaae ud, og sendte strax en Coureer til Sønham, med befaling bastigst at opbryde med sin Division til Forstærkning forAngereau. Her afbrød Østerrigeren General Moreau"Min Gud! sagde han, jeg var ved Armeen i Franken; Sønham skulle kun have kommen en Dag sildigere, saa havde Angereau været forloren, og Følgerne deraf havde ikke været at beregne. Disse giensidige Tilstaaelser, glædede alle Tilstædeværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
J Bar sur=Ornain døde for nogen Tid siden den gamle teral Kr. som var reformeert Retion. Den derværende fanatiske Katholske Præst, ved ikke unde ham en ærlig Plads paa Kirkegaarden, og høvde i en afsides Krog ladet grave hans Grav, men Soldaterne grøve hastig en anden Grav, og under Æresskud nedsatte hans Liig deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Den 16de Febr. døde den af Halsbaandshistorien i Frankrig bekiendte Cardinal Rohan, Fyrstbiskop i Strasburg, paa Slottet i Ettenheim, i sit 68 Aar. Ved hans Død sparer nu Markgreven af Baden en aarlig Pension af 30,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Ved Bredden af Mologe i det Jaroslaske Gravernement i Rusland, har man funden et Hoved, 2 Horn og adskillige Knogler af et ubekiendt Dyr af usædvanlig Størrelse. Hovedets Længde udgiør 2 Alen 1 Qvarteer, og Pandens Brede 1 Alen 8 Tomme. Hornene lignede Studehorn og havde over 4 Alen i Længde og vare paa det tykkeste næsten 1 Alen i Omkreds, de op rige Knogler vare i Forhold dertil ligeledes kjempemæsige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Den berømte Herschel, har nyelig forelæst Videnskabernes Selskab i London, hans Jagttagelser over Solens Natur og Soelpletterne. Han paastaaer at Solens Armosphære er ligesaa store Forandringer underkastet som Jordens Atmesphære; at Soelpletterne hidrøre fra en stærk Udgydelse af Lys og Hede, og at Jordens Frugtbarhed retter sig efter det større eller mindre Antal af disse Pletter, og derefter give en rigere eller fattigere Høst. Til Beviis afører han Priserne paa Hveden i som mærkværdige Perioder imellem Aarene 1650 til 1713 og bemærker Antallet af Soelpletter, som man i den Tid har iagttaget. Han slutter at Luftens Temperatur for den nærmende Aarstid maae lade sig angive efter disse Pletter, og at Jagttagelser, derover vilde for hele Verden være af lige, stor Nytte, som Niilmaalingen for Ægypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
J den 723de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 79. 24. 85. 82. 49.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 7de denne Maaneb bliver en Extraordinair-Generalforsamling i Kronprindsens Klub om Eftermiddagen Klokken 5. Aarhuus, den 5te Martii 1803. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Skulde nogen faldbyde en liden stiaalen kobber Kiedel med 2 Ører, af 13 Punds Vægt, da bedes at den maatte leveres til sin Eier. Aarhuus, den 3die Martii 1803. Else Raac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
De her sædvanligbrugende Hauge Frøe=Sorter, som og Blomsterfrøe, er fra nu af igien at bekomme, som og endeel gode Rød og hvidkaalhoveder, hos Gartner Hamann, K. For de Herrer, som haver taget Lodder i det i Jægergaarden til Bortspilning staaende Taffeluhr, bekiendtgiøres, at samme bliver bortspillet i Morgen Aften, den 6te Martii Kl. 5 Slet paa bemeldte Sted, enhver ville behagentlig møde eller møde lade, og er nogle Nommere endnu at bekomme. Jægergaarden, den 5te Martii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Nogle Traver Byg og Rughalm, samt Lspd. Hør hvor dette er at faae til billig Priis anviser AdresseContoiret. Afdøde Gaardfæster i Gierlev, Peder Pedersen Stor bye og Hustrues Kreditorer indkaldes herved med befalet Varsel at møde ved Skiftets Foretagelse i Stervboegaarden den 13de April og 25de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Støvringgaard, den 2den Martii 1803. Trane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Natten imellem den 21de og 22de Febr. sidst, er ved Jndbrud hos Gaardmand Peder Andersen i Grands lev, paa Bidstrup Gods, bortstiaalet af Tienestepigens Kiste: 3 Stkr. hørgarns Halstørklæder med Bogstaverne A. M. L. J D., i dito Kramlærreds med samme Bogstaver, 9 Stkr. hørgarns Snepper og Hag hatter uden Navn, 14 dito med Kniplinger, 3 ParHalværmer, 1 netteldugs Forklæde i Tavlmønster, i blaae og hvid trykket lærreds dito, 1 blaae og hvid taplet dito, i stribet ulden dito, i hvid blaargarns dito, 1 rød vadmelds Skiørt med gule Baand, i dito blaae med røde Baand, et grøn og rødstribet hvergarns dito med lyseblaae Baand, et grøn rød, hvid og guulstribet dito med røde Baand, 1 rød og lyseblaae smalstribet hvergarns Livstykke, i dito mørk og lysgrønstribet, 1 rød ulden bunden Trøie, 1 grøn vadmels dito, 1 Par hvide ulden Halvvandter, 3de Stkr. sikke Fruentimmer Huer med røde silke Baand, i dito med lyseblaae Baand, i dito med en sølv Snøer, 1 dito med røde ulden Baand, 5 Stkr. dito uden Baand, Skulde nagen falbyde disse Koster, da bedes slige Personer maatte anholdes og saadant anmeldes til Forvalter Siemer paa Bistrup, som betaler de derved foraarsagede Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Paa Spindboegaarden er til førstkommende Mandag Boepæl for en honet Familie at faae til Leie. Fornøden Græs og Forder til 2 a 4 Køer kan og faaes naar derom med første accorderes med undertegnede Eier, Kiergaarden pr. Aarhuus, den 4de Martii 1803. N. J. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-05
Den danske Hof og Stats Kalender for Aaret 1803, af Hr. Secretair Frost, er at bekomme paa Bispe Contoiret i Aarhuus til 1 Rdr. 12 s. hefEn suffisant i Nommer staaende mørkebruun 9 aar Rytterhest, kan strax faaes tilkiøbs paa Støvringgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Udenlandsk. Under 23de f. M. er udfærdiget et Reglement for de offentlige og private Breves Befordring imellem Kiøbenhavn og de danske Establissementer i Ostindien, samt imellem disse Establissementer indbyrdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
J Christians Amt i Norge skal for Fremtiden ansættes en Districts-Chirurgus med 200 Rdr. aarlig Løn, samt 25 Rdr. istedet for frie Befordring, og i DiætPenge paa lange Reiser 1 Rdr. dagligt, hvorimod han for Fattiges Helbredelse ikke faaer anden Betaling end forde brugte Medicamenter, hvilket udredes af Fattigkassen. Medicamenterne betales ham efter Apotheqver Taxt med Tillæg af 25 Procent for Transport Omkostninger. Tilladelse til at holde Maskerade=Baller for Betaling skal for Fremtiden, i Følge hans Majestæts allernaadigste Resolution, søges igiennem det danske Cancellie, og alle saaledes tilladte Maskerader, staae under ethvert Steds Polities nøie Tilsyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Under 1ste d. M. er det tilladt Tracteur Rau i Kiøbenhavn een Gang ugentlig i Vinter at give offentlige Maskerade Baller for Betaling imod at han for hver Gang erlægger 500 Rdr. til Kbhvns Fattige, og tilkiendegiver Politiet hvad Tid samme holdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Ved Placat af 18de Febr. d. A. igiennem Admiralitetet har Hs. Majestæt allernaadigst befalet: at alle de i Danmark udstædte Søe-Jndrullerings=Patenter, som ere ældre end de sidste holdte Extra Sessioner, og i hvilke Forord. af 1ste Febr. 1770 findes paaberaabte, skal, for at afværge disse gamle Patenters Misbrug, ansees som aldeles casserede, saa at de aldeles ingen Maader skal komme i Betragtning til at udøve de Søe Indrulleredes Frieheder, Rettigheder og Fordeele, hvorimod alle de Søefolk, som ikke ved Extra Sessioner ere forsynede med nye Patenter, skulde uopholdelig henvende sig til vedkommende Krigs=Commissairer, Jndrullerings=Chefer eller Toldbetiente, for at aflevere de gamle og igien meddeles nye Patenter. For Præsidenten og de Deputerede i det danske Cancellie er bestemt til Stads eller Galla Uniform, carmosinrød Klædes Kiole med Undersøeder af samme Farve og mørkeblaae Fløiels Opslaae og Krave, hvide Klædes Underklæder; Kiølen, Opslagene og Kraven broderet med Guld, Knapperne forgyldte; trekantet Hat med Guldkrampe og sort Kokade. Daglig Uniform, som Stads Uniformen m. v., med den Forskiel i Henseende til Broderiet, at samme paa denne Uniform bestaaer af særskildte Sløiter, 8 paa hver Side, 2 paa hver Taske, 2 bag paa og 2 paa hvert Opslag og paa hver Side af Kraven. For Høiesterets Jnstitiarius og Assessorer: Stats Uniform og den daglige Uniform m.v. som den for Cancelliet bestemte, dog med Forskiel i Henseende til Opslage og Krave, at disse blive af fort Fløiel. For Secretairerne i Høiesteret: Stads=Uniform som Assessorernes daglige, dog med Opslage og Krave af carmosinrødt Klæde. For Advocaterne ved samme Ret: Stads=Uniform af violet Klæde med Underforder af samme Farve og violet Klædes Opslage og Krave, i øvrigt som Afsessorernes daglige Uniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Hs. Majestæt har ladet Hr. Kammerherre Bernt Anker i Christiania tilkiendegive sit allernaadigste Velbehag med den Patriotisme ved hvilken han har skiænket sin afdøde Broders Gaard med Jnventarium, i complet Stand, Capitain Fabritius Tengnagel er ansat som Chef for Fregatten Frederichsværn, der i Aar skal være Vagteskib i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Efter paalidelige Efterretninger fra Nordamerica er den gule Feber aldeles ophørt i Philladelphia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
J den før omtalte Sag, Capitain Lund contra H. Wilsbech blev i Høieste Ret i Hs. Majestæts Overværelse afsagt følgende Dom: Giesterettens Kiendelse tilsidesættes, hvorimod denne Sag henvises til det rette Værneting. J Kost og Tæring for Høiesteret betaler Wilsbech til Capt. Lund 40 Rdr. (Sagen teiste sig fra en Gield, Lund havde i Commission at indfordre for Wilsbech i Nestved.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Af nærmere Efterretninger sees nu, at Deyen i Algier virkelig havde givet den danske Consul befaling til, inden 4 Dage at forlade Algier, paa Grund af nogle af Consulen misbilligede Pretensioner fra Deien, og tillagt Trudsel om at ville udsende sine Krydseere for at opbringe danske Skibe. Jmidlertid ankom inden de 4 Dages Udløb det Kongelige danske Present=Skib, hvis Ankomst foraarsagede, at Dejen lod Consulen anmode om at blive paa sin Post indtil videre. Sagen staaer endnu uafgjort. Commandeur Koefoed, som laae ved Marseille med Fregatten Rota afseilede strax ved Beretningen om ovenstaaende til Algier, og ville i Tilfælde af virkelige Krigs=Erklæring, iagttage de fornødne Forholdsregler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Hs. Majestæt Kongen er igien lykkelig helbredet at sin Udpasselighed, og har atter været tilstæde ved Skuespillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
J Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag, ere 4 Slaver lødsladte af Kiøbenhavns Fæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Kongens Fødselsdag er i Aar høitideligholdt i Paris af de derværende Danske, hvortil var forfattet en Sang af Professor Baggesen, som opholder sig der. Land=Jndspecteur Kynde, er tilkiendt den af Videnskabernes Selskab udsatte Premie af 100 Rdr. for Opfindelsen af det bedste Deendrometer, et Jnstrument, hvormed man i en forskjellig Afstand, ei alene kan maale Ballens Høide og Tykkelsen af et Træe, men endog Grenenes Krumning, altsaa et meget vigtig Jnstrument for Skibsbyggeriet. Ved Reveterings Arbeidet om Trekroners Batterie, er nu allerede Jetteen, eller den løse Steengrund, hvorpaa Beklædningsmuren skal staae, færdig paa den østlige Linie af Batteriet. Til at besætte end mere Doseringen af denne Steengrund løber der to Rader nedrammede Pæle igiennem den, paralel med Batteriets Linier, den ene Rad er afsauget i laveste Vands Høide, og den anden nogle Alen under Vandet. Til disse sidstes Afsangning under Vandet bruges et af Capitain Høyer opfundet meget simpelt og hurtigt arbeidende Redskab. Hirsholms Slot, og afbrækket nogle Sølvplader af et dermed belagt Consolbord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
J Kiøbenhavn er i disse Dage en national Soldat dømt fra Livet fordi han havde indladt sig i Egteskab med 2 Koner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
En Væver som boede i et udfløttet Huus halvanden Miil fra Frederiksborg og stod sig meget godt, har, af ubekiendte Aarsager, udført det ulykkelige Forsæt, at hænge sig selv og derpaa stukket Jld paa Huset. Førend han udførte dette, lod han sig forstaae med for sin Kone, at han maatte og ville giøre en Ulykke paa sine 4 Børn, da Konen talte ham til Rette paa bedste Maade, lod han sit Forsæt for det første fare, men nogle Dage derefter stod han om Natten op af Sengen, spærede Døren til, gik op paa Loftet med et Lys, stak Jld paa Huset og da Huset faldt, fandtes han i Jlden med en Strikke om Halsen. Konen med Børnene reddede sig ud af Vinduerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
At det har behaget Gud, den 6te d. M. om Aftenen ved Døden at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Kone, Else Marie Kold fød Berntz, (efterat hun faa Dage i forveien blev forløst med en Søn, fra mig og 3 uopdragne Børn, bekiendtgiøres sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Forvisset om, at enhver som kiendte denne Ædle og Retskafne, vist tager Deel i min billige Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Condolence. Aarhuus, den 9de Martii 1823. - H. J. Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Prædikanterne paa 3die Søndag i Faste. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke, Cand. Theol. Meier. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Udenlandsk. Frankrig. Den 21de Febr. forkyndte en Artillerie salve at det Lovgivende Korps havde begyndt deres Forsamling. Efter en Tale af Ministeren for de indenlandske Affaires, Borger Chaptal, blev Borger Deelattre valgt, ved Stemmeflerhed til sammes Præsident, og Borgerne Griffoy, Dubourg, Vaublanc og Serviet til dets Secretairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Den nye Constitution for Schweiz er nu fuldendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Den bestaaer af 20 Kapitler, som indeholder de 19 forskiellige Cantoners Constitution. J Canton Basel udkaster et stort Conseil af 135 Medlemmer Lovene, og et lidet af 25 Medlemmer bringer dem i Udførelse. 2 Borgemæstere præsiderer afvexlende i Conseilet. J Canton Bern bestaaer begge Conseilerne af 195 og 27 Medlemmer, hvori 2 Shultheisser præsiderer, i Canton Zürch af 195 og 25 Medlemmer med 2 Borgmæstere, &c. J Bern er de gamle Zunftafdelinger igien indførte. Alle 19 Cantoner ere confordererede med hinanden. De garantere hinanden giensidig deres Constitution, Gebeet, Friehed og Uafhængighed, saavel imod fremmede Magter, som imod et Cantons eller Parties Usurpation. Det Troppeantal, som Schweitz i Nødsfald til denne Garanties Vedligeholdelse skal tilveiebringe, er reguleret efter de forskiellige Cantons. Til 15203 Mand stiller for Ex. Bern 2292, Zürich 1929, Basel 409 a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
J Schweitz gives ikke meere noget Steds, Fødsels Personlig eller Familie Privilegier. Jngen Told, maae finde Sted mellem Cantonerne selv indbyrdes. Deres Myndt skal være af lige Gehaldt. Jngen Canton maae holde meere end 200 Mand besoldede Tropper og intet Canton maae indgaae nogen Alliance enten med en fremmed Magt eller med et andet Canton. Landdagen skal afvexlende Aar om andet, samles i Frey borg, Bern, Soluthorn, Zürich og Lucern. Det Canton hvori Landdagen holdes, er hvergang det dirigerende Canton. Directoratet begynder den 1ste Januarii, og det dirigerende Cantons Schulthelseller Borgemæster erholder tillige Titel af Landamman i Schweitz. Han erholder og af sit Canton en større Gehalt, har Republikens Seil og tør ikke forlade Staden. Til ham overleverer de fremmede Gesandter deres Tiltrædelses= eller Rapelskrivelser, og henvender sig til ham med deres Underhandlinger. Han undertegner National-Acten, ladet Tropperne marschere til Urvligheders Dæmpelse &c. &c. Til Landdagen sender hver Canton en Deputeret, som tilsammen udgiør 25 Stemmer, da de større Cantoners Deputerede, som Bern, Zürich, Wadtland, St. Gallen, Argau og Granbundten har 2 Stemmer. Den første Mandag i Junii Maaned træder Landdagen sammen, og maae ikke vedvare længere end een Maaned. Krigserklæringer, Fredsslutninger og Alliancer udøves af Landdagen, men trefierdedeele af Cantonerne maae give deres Stemmer dertil. Landdagen alene slutter Commercetractater, og udnævner overordentlige Ambassadeurer. Hver Cantons Constitution bliver nedlagt i Landdagens Archiv. For Aaret 1803 er Freyburg det derigerende Canton og Borger Louis d'Affry Landamman for Schweitz, til Landdagen bliver forsamlet. J hvert Canton bliver en Commision af 7 Medlemmer nedsadt, for at sætte den nye Constitution i Virksomhed. De fleste Cantoner har bestemt, at enhver Schweitzer som er 16 Aar gammel, er født Soldat. Næstkommende 10de Martii maae den hidtilværende Contral Regiering i Sweitz adskilles, og deres Archiv overleveres Landammannen. Den 15de Alpril maae den nye Constitution være fadt i Virksomhed, faae ethvert Canton have udnævnt en Deputeret til Landdagen, og den første Mandag i Junii maae Landdagen være forsamlet. Frankrig tager de Helvetiske Tropper i Sold, som Cantonerne fra 1ste Mai ikke meer bruger. Jmod Revolutions=Forbrydere skal ingen Forfølgelse meere finde Sted, de forhen Klosterne tilhørende Godser skal gives dem tilbage, og Nationalgielden liqvideres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-03-09
Borger Petion har foreslaaet Nationalinstitutet en frie villig Subskription til at oprette den første Consul en Statue. "Den skal forestille ham, hvorledes Frankrigs Genius kroner hans Hoved og omvinder det med Laurhær- og Oliegrene og ved hans Fødder ligge Tvedragtsslangerne dræbte.