JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Balletmester Bournonville er, ifølge "Daglig Alleh." forrige Søndag ankommen til Stockholm, hvor han allerede om Onsdagen vilde optræde paa Theatret i en Pas de deux a la Taglioni med sin Elev, Jomfru Norberg, der desuden vil dandse Lithuanienne. J næste Uge vil Hr. B. lade Torreadoren", og senere Bellman opføre. – Jfr. Norborg har debuteret paa Stockholms kgl. Theater den 26de f. M., saavel hun som Hr. Balletmester Bournonville høstede levende bifald, og fremkaldtes begge to Gange. Forestillingen bivaanedes af den kgl. Familie. Af de c. 800 Skibe, der indtil den 29de Mai vare ankomne til Riga, vare over 100 med dansk Flag. J Nærheden af Segeberg er nylig forekommen følgende snurrige Tilfælde: En saakaldet "Smaamand kom til en velhavende Landmand og begjærte nogle Skjepper Rug af ham tilkjøbs; men fik Afslag, da Manden ikke vilde sælge i saa smaa Partier. Da Smaamanden derpaa yttrede: at naar han ikke kunde faae Korn for sine contante Penge, vidste han ikke hvor han skulde tage det fra, gav den velhavende Landmand ham til Svar: "at saa kunde han jo stiæle det." Som sagt, saa gjort. Næste Nat stial Smaamanden en Tønde Rug hos sin haardhjertede Nabo, og da denne gjorde Allarm derom, gik Smaa manden Rettens Folk imøde med den frimodige Erklæring, at den bortstiaalne Tønde Rug var i hans Værge; men at Eieren selv havde givet ham det Raad at stiæle den, da han ikke kunde faae den for Penge. Domstolen fandt: at Smaamanden kunde beholde Rugen, og at den velhavende Landmand i Fremtiden skulde vogte sig for at give slette Raad. Paa Grund af Rotternes Overhaandtagen paa Landet ønske Beboerne af Bars, at dette Utøis naturlige Fjender, saasom Ræve, Jldre, Maar og Væsler, maa blive forplantede paa Øen. Til den Ende udlove de følgende Betaling for levende Unger af de nævnte Rovdyr, der ere saa vidt, at de selv kunde søge deres Føde: for hver levende Ræveunge 2 Mk. Cour., for hver levende Unge af Jlder, Maar eller Væssel 1 Mk. Cour. (Ap. Ugb.)Der er i denne Tid, i Gyllingnæs Skov, solgt en Eeg for 75 Rbd., af hvis Størrelse der vist neppe findes mange heri Landet. Diametret i Rodenden var 6 1/4 Alen og paa 30 Alens Længde 4 a 5 Tommer; men det mærkeligste ved Egen var at tre Mand ved Siden af hinanden i opreist Stilling - ugenerede kunde spadsere omtrent 5 a 6 Alen inden i samme, ja, der kunde have været Plads til Bord og Bænke for en Snees Mennesker. For circa 60 Aar siden – i Fællesskabets Tid – da Svinene gik paa Olden, afbenyttedes bemeldte Eeg som Svinesti. Hvor længe det er siden den omtalte Eeg kun var en Tomme i Diameter, det skal man lade være usagt. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Det afgangne Forstraad og Skovrider Ridewaldt tilhørende Lyststed i Jægersborg blev den 27de f. M., ved 4de Auction tilslaaet Secretair Hagen af Kjøbenhavn, for 4,110 Rbd. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
En Præst i Brevig, ved Navn Esmark, der tidligere har raadet til at bestrøe Kartoffelmarkerne med Salt for at forebygge Kartoffelsygdom, beretter nu, at han af en meget anseet Mand paa Vestlandet, der aarlig høster 1000 Tdr. Kartofler, er bleven underrettet om, at forrige Aars Avl hos ham havde lidt ubetydelig Skade, medens Kartoffelsygdommen ellers i Egnen har anrettet Ødelæggelse, hvortil Aarsagen antages især at være det saltagtige Mudder, der af ham blev benyttet til Gjødning. Han raader derfor Alle, som boe i Nærheden af Havet, at tilsætte Gjødningen, eller lægge over samme, Mudder, som optages af Søen. Hvad Benyttelsen af Sotang angaaer, da kan den kun tillægges Værd, naar den skeer paa Jord, som forhen har været dyrket med dette Gjødningsmiddel, Skal Tang benyttes som Forebyggelsesmiddel mod Sygdommen, maa den brændes til Aske, og saaledes benyttes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Kjøbenhavns Børscours den 1ste Junii. - Hamborger Banco a vista 198 1/4 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 1/2 a 197 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 48 1 a 48 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 103 4 a 103 1/2. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 83 a 83 1/2 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank-Actier 170 1/2 a 170 1/2 Rbd. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane=Actier 60 a 61 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Dødsfald. Kjøbenhavn: Overretsassessor, Etatsr. Eberlin, 56 Aar (af Typhus); Geheimeconferentsraadinde E. M. Schønheyder, f. Smith; Skibscapit. P. N. Holbech, 75 Aar; C. C. C. Adler, f. Gall, 35 Aar; Budtmager A. V. Rahr; Skibstømmerm. Hjorths Enke, f. Anthon, 64 Aar; Fyrbøder P. Poulsens Enke, 86 Aar. - Nymølle i Ellested Sogn, Møller H. Eriksen, 76 Aar. - Aalborg: Gjørtler Holsts Enke, s. Langballe, 81 Aar; Jsaack de Lemos, 23 Aar (ved et Vaadeskud paa Fjordjagt).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Udenlandske Efterretninger. J de preussiske Landstænders saakaldte Herre Curie, som svarer til andre Landes første Kammer, Overhuus, viser sig en meget priselig Bestræbelse efter ikke at staae tilbage for Stænder=Curien (andet Kammer) i patriotiske Reformplaner, skjøndt Forhandlingerne blandt de fyrstelige og høiadelige Herrer naturligviis føres med mere Maadehold end blandt de Deputerede i andet Kammer, og derfor heller ikke vække saamegen Jnteresse. Saaledes danne Forhandlingerne om Prinds Biron af Kurlands Forslag, angaaende Reform af Patrimonialretten (o: Godseiernes Øvrigheds= og Dommermyndighed), en mærkelig Modsætning til de roeskildske Sædegaardseieres fortvivlede Anstrængelser, mod Algreen Ussings lignende Forslag i vore Stænders sidste Forsamling. Prindsen motiverede sit Forslag, med, at det er hellig Pligt for enhver Stand at byde Haanden til Modificationer i saadanne Forrettigheder, ved hvilke beviislig opstaae Ulemper og Tab for andre Stænder eller det Hele, derimod med Troskab og Fasthed at bevare de Rettigheder, som ere nyttige for de andre Stænder eller Staten. Herre-Curien tiltraadte næsten eenstemmig Comiteens Jndstilling: at anerkjende Trangen til den foreslaaede Reform, og bede Kongen, at Regjeringen til den Ende maa raadslaae med dertil Udvalgte fra hver Provinds om passende Forslag og forelægge dem for de enkelte Provindsialforsamlinger. Justitsminister Uhde nerklærede, at Regjeringen havde den Plan at afhjælpe Hovedondet ved den bestaaende Jndretning, at enkelte Mænd fungere som Dommere, ved at forene flere saadanne Domstole til eet collegialt Tribunal, hvilket de fleste Talere billigede. Tvende Talere, Greverne York og Dühon, erklærede sig for ubetinget Ophævelse af Patrimonialretten og vilde ikke lade nogle andre Taleres Paastand gjælde, at denne Jndretning skulde være et velgjørende Baand mellem Godseiere og Undergivne. Flere Herrer havde lagt særdeles Vægt paa den fra gammel Tid nedarvede Ret til Dommer myndighed. Den svarede Grev Arnim, efterat have udtalt det Haab, at Patrimonialretten paa Reformens Vei kunde omdannes til det Heles Nytte, saaledes: "Skulde imod Forventning denne Reformens Vei ikke føre til Maalet, nuvel, saa er det Tid at lade en Ophævelse indtræde, og det være mig tilladt at anføre, hvilken Anskuelse jeg danner mig angaaende dette Punct, naar det gjælder at ophæve Rettigheder til det Heles Vel. Loven siger, at i ethvert Tilfælde de Enkeltes Rettigheder bør ophæves, naar de ikke kunne forenes med det Heles Vel. Loven siger, at der skal gives Erstatning for en saadan Rettighed, naar den kan vurderes i Penge, hvis ikke maa den opgives uden Erstatning. Velan, naar Øieblikket kommer, hvor en saadan Ret som denne, der visselig ikke kan vurderes efter Sportler og Omkostninger, efter Byrder og Pligter, men hvis Væsen beroer paa ædlere Forhold, – naar Øieblikke kommer, hvor en saadan Ret som denne nødvendig maa bringes det Almindelige til Offer, da, mine Herrer, lader os gaae foran med at tilbyde den, da lader os ikke tale om Ophævelsen, men om at nedlægge den paa Fædrelandets Alter!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Fra Paris skrives under 26de Mai, at det guizotske Ministerium Opløsning stedse bliver meere og meere sandsynlig. J de udenlandske Forhold bereder Lord Palmerston (den engelske Premierminister) det næsten uoverstigelige Vanskeligheder i Portugal, Spanien Grækenland og Tyrkiet, i det Jndre har det fjernet den offentlige Mening fra sig ved sin haardnakkede Fastholder ved det Bestaaende og sin Modstand mod alle Reformer selv det conservative Parti er deelt og uenigt. Kongen selv skal indsee, at denne Tingenes Tilstand ikke længer kan bestaae, og være tilbøielig til at lade en Forandring, indtræde. Grev Mole skal endelig have lovet at danne et nyt Ministerium, i hvis Spidse han selv skulde staae, og som forøvrigt skulde være et conservativt Reforministerium. Jmidlertid er en Begivenhed indtruffen, som maa styrke saavel Ludvig Philips Regjering som de nuværende Ministre. En meget udførlig Brevvexling mellem Hertugen af Bordeaux, det legitimistiske Parties præsumtive Konge, og en af hans ivrigste Agenter i Frankrig, skal nemlig ved en Mellemmands Forræderi være falden i Regjeringens Hænder. Samtlige dette Parties Planer, Hjælpemidler, Udsigter, de Personer, paa hvilke man mener af kunne regne, kort: alle det statsfarlige Parties vigtigste Hemmeligheder ere derved blevne røbede. Forræderen skal have faaet 1 Mill. Franes for at udlevere disse Papirer, og en høistaaende Person skal, efterat have læst dem, jublende have udbrudt: "10 Millioner havde ikke været formegefor disse Documenter." Striden mellem den spanske Dronning og hendes Mand vedvarer og bliver stedse meere bitter. Den angaaer ikke alene huuslige og personlige, men ogsaa politiske Forhold. Ministrene have atter gjort et forgiæves Forsøg paa at tilveiebringe Forsyning, og Dronningen har afsat 52 Kammerherrer, fordi de stode i Forbindelse med hendes Mand. Man antager som afgjort, at Ministrene tage deres Afsked.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Ved et Regjeringsdampskib har man i Paris det 27de Mai faaet Depescher fra Constantinopel af 11te hvorefter den græske Regjering endelig havde besluttet at give noget efter i Striden mod Tyrkiet, saa den var Haab om at undgaae en Krig. Den tyrkiske Gesandt, Hr. Mussurus, skulde for et Syns Skyld vende tilbage til Athen, men derpaa ombytte denne Plads med en Anden, som er en indfødt Tyrk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Storhertugen af Toscana udgav nylig en forandret Presselov, der i Florents vakte almindelig Jubel. J Pisa skal derimod det Modsatte have været Tilfældet. Der skal man offentlig have sønderrevet Decretet og i sin Forbittrelse tilladt sig Haandgribeligheder imod Storhertugens - Buste. Man har sagtens ventet noget mere og Yttringerne af Utilfredsheden have saa Bladene velvilligen potenseret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Prinds Jersme af Montfort, ældste Søn af den fordums Konge i Westphalen, Hieronymus Bonaparte, er død, 33 Aar gammel, i Castello ved Florents J de fleste europæiske Lande falde nu Kornpriserne paa Grund af stor Tilførsel og de overordentlig gede Udsigter for dette Aars Høst. Dog skal det have viist sig, at man i Riga og andre russiske Havne ved Østersøen har solgt meere Rug, end det nu er muligt at bringe tilveie. – J Norge klages ynkeligt over Korn mangel og Hungersnød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Til Alexandrien er allerede ankommen endeel af de Jngenieurer, der skulle lede det storartede Canalanlægfra Middehavet til det røde Hav. Det vanskeligste Arbeide, Undersøgelse af Kysten, hvor Canalen skal falde i Middelhavet, er de østerrigske Jngenieurer tildeelt. Vicekongen har modtaget dem meget artigt og lovet dem al mulig Assistence.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Den 20de f. M. stødte paa Keiser Ferdinands Nord bane det fra Briinn kommende Jernbanet og ved Pous nam paa det i modsat Retning fra Lundenburg kommende Person- og Transporttrain, hvorved 3 af Maskinfolkene lede paa Stedet. Af Passagererne kom ingen til Skade Jfølge den norske Rigstidende har man ved Gravningerne til et nyt Bodsfængsel til forskjellige Tider stødt paa Adskilligt, som tør have archæologisk Jnteresse. Comten er i Gamlebyen, og man antager, at det er paa eller i Nærheden af dette Sted, Munkeklosteret i Oslo engang laae. Foruden en forhen funden Urne og nogle maatting ere imidlertid de fundne Sager meest militaire. Der blev nemlig 17de Mai udgravet forskjellige Slags Kanonkugler, hvoriblandt nogle Lænkekugler, Stangkugler, so des. Kuglerne laae ordentlig i Stabel, og man fandt i Alt henved 800, af 18 og 24 Punds Caliber, tilligemed et Par meget store Spadeblade, der rimeligviis have hørt til Skandsegravningsredskaberne. Formodningen taler for, at der ved det Sted, hvor Kuglerne fandtes, har ligget et fremskudt Batteri, der da formeentlig maatte være opkastet paa den Tid, da Carl den 12te havde sin Leir ikke langt fra dette Sted. Ved Udgravningerne, som fremdeles skulle finde Sted paa denne Tomt, er det sandsynligt, at man her vil støde paa flere Oldtidslevninger, der hidtil have undgaaet Plovjernet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
For nylig hændte sig den Ulykke i et Bomuldspinderi ved Drammen, at en 16aars Dreng fik sin Arm indviklet i et af de Hjul, der med Lynets Fart løbe rundt Maskineriet. Armen blev ikke alene knust, men i et Nu stykket tvers over. Ved den stedfundne Amputation benyt lede Stedets Læger sig af den nu saameget i Brug komme Svovlæther. Drengen tabte snart under Indaandingen af Ætheren sin Bevidsthed, Øinene faldt til, og han forblev aldeles rolig under den hele Operation, uden ringeste Regn til Smerte. Efter at Forbindingen var færdig, og Drengen atter begyndte at komme til sig selv, lod hantil at være ganske uvidende om hvad der var passeret. Den Syge befinder sig nu ganske brav, og vi have her et Forsøg, der, skjøndt foretaget med ufuldkomne Apparater, synes at have løbet heldigt af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
(Jndsendt.) Odense Asyl tæller for Tiden 120 Børn, 47 Drenge og 73 Piger. Alle Børnene deeltage i Fortælling efter bibelske Billeder, og Asylet er forenet med en Skole (Caroline Amalie, kaldet), der besøges af 52 Piger, som Alle tage Deel i Syning og Kartning, de Ældste spinde Uld og Hør, og udgaae af Skolen ved Confirmationen i Tjenester. Vi maatte ønske Nykjøbing en lignende Skole, en Haandgiernings Skole for de Pigebørn, som forlade Asylet. Den Moralitet, der vistnok ofte med megen Besvær indgives de Smaae, forsvinder lettelig, naar de Faa, der aarlig udgaae af Asylet, blandes med den store Flok i den altfor overfyldte Friskole. Her er med Rette klaget over de unge Tjenestepigers Uvidenhed og Raahed, og det hører til Sjeldenhederne at faae en vakker Barnepige, da denne Betjening gjerne er den første, en nys confirmeret Pige kan paatage sig. Man tænke sig nu Raahed hos en Barnepige, der bestandig skal omgaaes Bornene! Om der er nok saameget Tilsyn med hende, om der opdrages lige saa fuldt paa hende, som paa Børnene, er dette ikke tilstrækkeligt til at unddrage Børnene det Skadelige af en saadan Omgang. Det var derfor ønskeligt, om man kunde overgive Pigerne, naar de ved det 7de Aar forlade Asylet, til en Haandgierningsskole, hvortil sattes en dygtig og dannet Lærerinde, der havde klar Bevidsthed, om sin Stillings Vigtighed, Forstand til at opdrage Mennesker, nyttige for Samfundet og som Guds Børn, der føre dette Liv i Samklang med det Evige. Hvorledes denne Skole kunde benytte enkelte Timer af Friskolen, vilde Friskolens velvillige Bestyrer nok udfinde. Ved en saadan Jndretning vare Pigerne sikkrede; man indvender mig: "ogsaa kun Pigerne", hvortil svares, dog den Deel, som meest er udsat for og som mindst kunne taale omtalte Onder. Asylet har været saa heldigt, at faae en dannet Bestyrerinde, der forstaaer sin Stilling, en Dame, der forener Aand med Hjerte, og Kraft til det besværlige Arbeide. Byen kunde derfor høste Gavn af sine Opoffrelser, for Asylet, naar dette Arbeides Frugter bleve pleiede. Naar Nykjøbingerne kunde sammenskyde til en saadan Skole og være lige saa heldige som Asylet med at faae en dannet Bestyrerinde, en Dame, der forstod at opdrage Tjenestepiger (Forfinelse maatte vi frabede os), da først ville vi faae Gavn af Asylet, der uagtet afgangne Justitsraad Grandjeans store Gave dertil og den ringe Løn, Vedkommende ere aflagte med, ikke koster Byen saa lidt. – Byens Huusmødre bedes at interessere sig for denne Sag; en liden sammensparet Skilling har mangen af dem, og hvortil kan den bedre anvendes, En Huusmoder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Avertissements. God Blanksværte i halve BouSarkjøbing, eller til billig Priis erholdes hos Carl W. Fester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Extract af Regnskabet over Jndtægter og Udgivter ved de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskab i Lollands Falsters Stift, for Forsikkringsaaret fra 15de Juli 1845. til 15de Juli 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Jndtægt. Rbd. Mk. 5.1) Af den hele Forsikkringssum 71,412 Portioner a 50 Rbd. Sølv, er betalt 2 s. pr. Portion, der udgjør ialt . . . . . . . 1,4874 8. JRepartitionsbidrag til Dækning af Brand skaden i Kartofte den 4de August 1845 er af det samme Beløb atter betalt 2 s. pr. Portion, som ligeledes udgjør . . . . . 1,48748 3) Mulcter for forsildig betalte Repartitionsbidr. Jndtægt Summa 2,9827 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Udgift. Rbd. Mk. s. 1) Comiteens Udgivter i Anledning af Selskabets Ordning . . . . . . . . . . . . Transp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
2) Bekjendtgjørelser i Stiftets Blade . . . Brandskaders Erstatning til Gaardmand J. Svei i Breininge, Aftægtskone B. Pedersdatter i Kartofte, Gad. L. Christiansen, ibid., Gad. H. Jochumsen ibid. og Møller R. Hansen i Horreby, ialt . . . . . . . . 1,8694 2 4) Uerholdeligt Repartitionsbidrag . . . . . Jnventarium, saasom Protocoller m. m. samt Medlemsliste og Blanketter til Aars angivelser &c. . . . . . . . . . . . . . . . 6) For Localets Reengjørelse efter afholdte Møder. . . . . . 7) Lon til Bestyrelsen. 8) Porto og Postgebyhrer 9) Forskjellige andre Udgivter. Udgivt Summa 3,135310 Sammenholdt med Jndtægten 2,982 a 7. Udviser en Underballance af 15332. Selskabets Virksomhed tog sin Begyndelse den 15de Juli 1845 med et Antal af 2,715 Medlemmer, hvilke tilsammen havde forsikkret for en Sum af 3,570,600 Rbd. Sølv. Medlemsantallet forøgedes med indeværende Forsikkringsaar indtil 3,165, med en Assurancesum af 4,236,900 Rbd. Sølv. Selskabets Status er for Øieblikket saaledes: indtil Dato, forrige Forsikkringsaar iberegnet, er der af Medlemmerne betalt ialt 1 Mk. pr. 1000 Rbd. af de respective Forsikkringssummers Størrelse. Efterat samtlige forefaldende Udgivter (blandt hvilke jeg troer at burde udhæve dem, som medgik til den første Ordning af Selskabets Anliggender, saavelsom Jnventariers Anskaffelse), saavel Brandskaders Erstatning, Løn til Bestyrelsen, som øvrige løbende Udgivter, med Undtagelse af omtrent 60 Rbd., ligeledes til Dato, heraf er udredet, har Selskabet fortiden en Capital indestaaende i Nakskov Sparekasse, stor 800 H. Olesen, Rbd., foruden paaløbne Renter. Sæddinge, den 30te Mai 1847. p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Ved de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskabs Generalforsamling i Saxkjøbing igaar, den 31te Mai, hvor en saa stor Mængde Medlemmer af Selskabet vare tilstede, at den paa Raadstuen Selskabet velvilligen indrømmede Sal ikke nær afgav fornøden Plads til Forhandlingerne, hvorfor ogsaa disse holdtes i Raadstuegaarden, vedtoges Følgende: 1) Et i Overeensstemmelse med Lovenes § 3 Nr. 5, fremsat Fortolkningspørgsmaal om, hvorledes der bliver at forholde naar en Jnteressent formedelst Fallit er udaf Stand til at opfylde sine Forpligtelser imod Selskabet, navnlig med Hensyn til Bidrags Erlæggelse til Selskadets Kasse, blev eenstemmigt afgjort saaledes, at et saadant Medlem maa være at udelukke af Selskabet, naar det ikke inden den i Lovene § 7 Nr. 2 nævnte Tidsfrisk, efterat Bidraget er forfalden til affordret Udbetaling, har erlagt samme, Alt i Analogi af hvad der i denne § er foreskreven med Hensyn til Andre, som ei i rette Tid betale Repartitionsbidrag. 2) Det vedtoges, at den af Formanden fremlagte Extract af Regnskabet for f. A. bliver at offentliggjøre Lollands-Falsters Stiftstidende. 3) Alle de Aspiranter, hvis Navne tidligere have været bekjendtgjorte i Aviserne, med Undtagelse af Een, optoges som Medlemmer af Selskabet. Den Enkelte, som ei optoges som Medlem, er herom under Dags Dato af mig tilskreven. 4) Som Medlemmer af den i Lovenes § 4 Nr. 4 nævnte Comitee valgtes: Gaardeler Methner i Tjørneby, Stænderdeputeret P. Steffensen i Alstrup og Gaardfæster Chr. Christoffersen i Hillestolpe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri, 5) Forslaget om Nedsættelse af det ordinaire Bidra- og Forretningsmændenes Lønning forkastedes eenstemmig 6) Ligeledes forkastedes med Pluralitet Forslaget op at Maximum af Assurancesummen paa et enkelt Forsikkringsted forhøiedes til 6000 Rbd. 7) Forslagene om: blot Nedsættelse af Forretnings mændenes Løn, om: at Bestyrelsen for Fremilden stil betryggende Caution, og om: at det ikke skulde være Pligfor noget Medlem at modtage Valg som Forretningsmand toges tilbage af de respective Proponenter, 8) Paa Formandens Spørgsmaal, hvorledes det ble ver at forholde sig, naar i sin Tid ny Bestyrelse skal til træde Selskabets Forretninger, blev, efterat de fornød Oplysninger vare meddeelte, bestemt, at naar en ny Bestyrelse vælges, den da ikke tiltræder sine Functioner for 1ste September i det første Forsikkringsaar, for hvilket de er valgt, og at den fratrædende Bestyrelse oppebærer de fulde Løn ogsaa for dette Forsikkringsaar, deels fordi de da (1ste Septbr.) vil have udført de meest væsentlige Forretninger for dette Aar, deels som Erstatning for den Tid den først valgte Bestyrelse fungerede for Assuranceaaret, Begyndelse. Sæddinge, den 1ste Juni 1847. H. Olesen, p. 1. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
J M. C. Mackebrangs Boglade faaes: Om Hestekjøds Afbenyttelse til Føde for Mennesket ved Levnetsmidlernes nuværende høie Priis, ved With, Dr. med. Priis 16 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-03
Løverdagen den 12te Junii, Formiddag Kl. 11, bliv paa Raadstuen, mod Credit til Mikkelsdag d. A., ved Auctiobortsolgt 1 Almetræes Chatol, 1 Skriverpult, forskjellige Sto Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Hørga og Kjøkkentøi, endvidere endeel Jsenkram, Glasvarer og Porcelain, saa og 200 Flasker forskjellige Vine, 50 Flasker Punsch-Extract, 25 Flasker Arrak, 25 Flasker Cognak, 50 Flasker Blanksvær- og 10 Flasker Blæk m.v. tilhørende afdøde Jomfru Rostrup Stervbo og Flere; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, den 3die Juni 1847. Møller.