JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Dreng som har Lyst til at lære Handelen kan strax blive antaget hos Kiøbmand E. J. Roeskilde i Callundborg. For at biedrage til de danske Kornvarers bedre Rensning, har Selskabet i adskillige Aar ladet forfærdige endeel Kornensningsmaskiner, med den Bestemmelse, at overlade dem, mod nedsat Betaling, til Landmænd, i og udenfor Bondestanden, naar flere eller alle Beboere i et Sogn eller en Landsbye kunne forenes om at afbenytte en saadan Maskine i Fælledskab. Et ikke lidet Antal Kornrensningsmaskiner, især af de saakaldte Vinstrupske, med 5 Sold, er paa denne Maade bleven udbredt, og for Øieblikket har Selskabet atter endeel i Forraad, deriblandt ogsaa nogle af den kostbarere Slags, opfundet af Snedkermester Kølle i Mariboe, der ere forsynede med eylinderdanne de Sold, og som ere fortrinligen skikkede til Sædekornets fuldkomne Rensning. Begiæringer, som herefter indgives til Selskabet og Kornrensningsmaskiner, ville saaledes fremdeles, saavidt mueligt, vorde opfyldte, naar de ere ledsagede med paalidelige Mænds anbefalende Erklæring om den paagieldende Egns Trang til et saadant Redskab. Forbedrede Agerdyrkningsredskaber, saasom baileiske og nordamerikanske Svingplove, Hyppeplove, Extirpatorer, vedbliver Selskabet ligeledes at overlade, mod lempelig Betaling, til Landmænd, der have udviist særdeles Driftighed, og som boe i Egne, hvor deslige Redskaber ere mindre bekiendte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 30te Juni 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Corsøer Fugleskyde-Selskab. afholder sin sædvanlige Fugleskydning for indeværende Aar, Onsdagen den 4de og Torsdagen den 5te August. Selskabets Medlemmer vilde behagelig Møde paa første Dags Morgen Kl. 7 og anden Dags Morgen Kl. 8 paa Postgaarden, for derfra at tage til Skydepladsen. J. P. Møller, Selskabets Casserer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Pakhuusleilighed for Kiøbmænd og andre Handlende, samt Staldrum til Heste, kunne erholdes til Leie. AvisExpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Hvor Huusleiligheder ere at erholde i Slagelse til førstkommende Michaeli Flyttetid, anviser Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Store Ribs og Soelbær faaes daglig paa Herthalund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Hvor en Stue til Gaden med Kiøkken og Plads til Jldebrændsel, samt en Stue til Gaarden med Kammer Kiøkken og Plads til Jldebrændsel, er at erholde til Leie til førstkommende Flyttetid, anvises af Avisexpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
undertegnedes Edikebryggerie er stedse forsynet med forskiellige Sorter Viin- og Øl-Edikel, som erholdes saavel i Oxhofter som Ankere, til videre Forhandling, fra 8 Rbd. til 24 Rbd. pr. 30 Virtler, ligeledes Bordeaux og St. Martin Viinedike til billigste Priis; hvilket vi herved give os den Friehed at anbefale til Vedkommende. Kiøbenhavn den 24de Juli 1830. F. C. Plum & Comp. Knabrostrædet No. 134 Litr. B.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Lottoriesedler til 4de Clas Classe=Lottorier, af det 85de Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lottorie kunne fra nu af og indtil den i Vedkommendes ihændehavende Sedler, i Overeensstemmelse med Planen bestemte Tid, fornyes hos Undertegnede. Ligeledes kunne De, som ei have havt Sedler til 3die Classe, erholde nye Lodsedler til 4de Classe, Hele, Halve eller Qvarter, efter Behag. Slagelse Postgaard den 19de Juli 1830. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Fredagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i afgangne Christen Jensens Gaard i Slotsbiergbye ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Løsøreffecter, tilhørende Stervboet efter benævnte Gaardmand Christen Jensen og Hustrue, og bestaaende af: Borde, Stole, en Dragkiste, Sengesteder, Seng- og Gangklæder. Linned, Bryggerkiedler og andet Kiøkkentøi, endeel Avls- og Gaardsredskaber, Heste, Køer, Faar og Sviin m.v.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 30te Juli 1830. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En rask Dreng fra Landet som regner og skriver godt, af honette Forældre, og som har en god Opdragelse, kan strax blive antaget for at lære Handelen hos H. H. Gielff i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Gartner ønsker sig en Tieneste til 1ste November. Han har tjent flere Aar paa en stor Herregaard. Man behager at aflægge en Billet Mkt. B. D. i Avis. Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Jordlod, stor 19038 Qvadratalen, beliggende paa Slagelse Mark ved Veien til Gudum, er til Leie fra dette Efteraar af. Avis Expeditionen anviser Udleieren. Godt Malt som ei er branket, samt godt røget Flæsk er at bekomme hos Slagelse den 30te Juli 1830. A. P. Kierulff paa Nyetorvet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
2 a 3 Værelser ønskes tilleie til førstkommende Flyttetid, Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
For en veløvet og duelig Teller i forestaaende Høst, anviser Kiöbmand Strande i Slagelse en Plads hos en Præst i Hervedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Landeiendom med circa 300 Tønder Land Hovedgaardstaxt, kan faaes tilkiøbs eller Forpagtning og med den nedlagte Sæd strax tiltrædes om saa ønskes. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Et Færgested med nye Bygninger og Avling skan faaes til Kiøbs. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Mølle med Avling falbydes. Bogtrykkeriet anviser. 100 Rbd. Sedler af Slagelse Kiøbstæds Overformynderies Umyndiges Midler, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede Overformyndere. Slagelse den 21de Juli 1830. Krumhar. I. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
En Snedker, som kan paatage sig at forrette Snedker og Tømmerarbeidet paa en Herregaard, ønsker sig Condition snarest mueligt; Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-31
Trykseil i No. 60. Pag. 969, 2den Linie fra neden, Sutten, læs: Suiter. 970, 14de – fra oven, Fanefører, læs; Fanefører.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 16de Aar. do. 62 16de Aar. No. 69 Tirsdagen den 3. August 1830. med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Algierske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
(Fortsættelse.) Jndberetning fra Greven af Bourmont til Fyrsten af Polignac, dateret Kassabaden 8de Juli. Min Fyrste, Erobringen af Algier, synes at maae have til Følge, at alle Deele af Regentskabet maae underkaste sig. Jo mere den Tyrkiske Milits er bleven frygtet, destomere har dens hurtige Overvindelse maattet hæve den Franske Armees Anseelse i Afrikanernes Øine. Militserne selv have givet Exempel paa deres Lydighed; i enhver Caserne vare kun faa Soldater fornødne for at afvæbne dem; paa den første Ordre have alle nedlagt deres Geværer og Batagans paa de bestemte Steder. Man har bekiendtgjort for dem: at Familie fædrene maae faae Tilladelse til at blive i Algier, men at de ugifte skulle bortføres over Havet til de Steder, som de selv ville vælge; denne Beslutning synes ikke at have gjort meget Jndtryk paa dem; de fleste ere fødte i Lilleasien, og ønske at bringes dertil. J Casernerne opholde sig 2500 af disse Militser, de ere alle ugifte; men mange af dem ere gamle og uduelige til Krigstienesten; de tappperste og kraftfuldeste ere faldne i det sidste Feldttog. De gifte Militser boe i private Huse; deres Antal synes ikke at beløbe sig høiere end til omtrent 1000. J 3 Aar var Recruteringen næsten umuelig formedelst Blokaden, hvilket har foraarsaget en betydelig Formindskelse af Militsens Styrke. - Deyen har i Gaar besøgt mig i Kassaba og yttret det Ønske at nedsætte sig i Livorno; en Fregat skal bringe ham dertil. Admiral Duperre giør de nødvendige Tilberedelser for omtrent paa samme Tid at lade de ugifte Tyrker indskibe. Maurerne og Jøderne forvente deres Afreise med en stærk Utaalmodighed; thi da først ville de troe, at det Aag, som Tyrkerne have paalagt dem, er for bestandig blevet brudt. Beien af Titeri er den første som har indseet, at det er umueligt at fortsætte Kampen. Dagen efter at vore Tropper vare rykkede ind i Algier, lod han mig tilmelde ved sin Søn, en Yngling neppe 16 Aar gammel, at han var beredt til at underkaste sig og at han vilde indfinde sig naar man vilde give ham Tilladelse. Den unge Gesandt opfyldte sin Mission med en Naivitet, som erindrer om Fortidens Dage; jeg gav ham et sikkert Leide for hans Fader, og denne kom Dagen derpaa til Algier. Jeg har ladet ham blive i Spidsen for Administrationen, under den Betingelse at han skal betale os den samme Tribut, som han hidindtil svarede til Deyen; denne Betingelse blev modtaget med Taksigelse. Jndvaanerne synes at være overbeviist om at Beierne af Oran og Constantine ikke ville undlade at efterfølge Beyen af Titeris Exempl. – Tilliden begynder at indfinde sig; mange Boder ere blevne aabnede; Torvene blive opfyldte med Forraad. Prisen paa Levnetsmidler er høiere end til de sædvanlige Tider; men Concurrencen vil giøre en Ende paa den øieblikkelige Dyrhed. Jeg har overdraget Politievæsenet til Hr. Daubignose, en Franskmand, som længe har opholdet sig i Drienten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
En Commission, under Forlædet af Overintendanten Hr. Denier, har faaet Ordre til at foreslaae de Modificationer, som de nyeste Begivenheder maae foraarsage i Administrationen og Regieringsformen. Gen. Tholoze er udnævnet til Pladscommandant; hans faste og agtværdige Charakteer giør ham i høi Grad skikket til denne vigtige Post. Communicationslinien med SidiFerrusch er nu bleven unyttig; thi Provianteringerne til Armeen ankome nu i Havnen ved Algier, som maae tilveiebringe en stor Besparelse, i Transportomkostningerne. Om faa Dage blive Kanonerne kjørte bort fra de Skandser, som ere oprettede imellem Sidi Ferrusch og Leieren. Saa snart de Forraad ere opbrugte eller indskibede, og de Hospitaler ere forlagte til et andet Sted, som nu findes i Sidi Ferrusch, saa skal dette Depot forlades. Det Artilleriemateriale, som endnu ikke er blevet udskibet, skal efter given Ordre sendes tilbage til Frankerige; hele Beleiringseqvipagen er næsten ikke bleven brugt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Man har forefundet her en uhyre Mængde Krudt og Kugler og over 2000 Kanoner, fordetmeste af Metal. Værdien af disse Gienstande, af det Jern som tilhører Regieringen, og især Beløbet af Skatten, hvorover Generalskatmesteren forfatter et Jnventarium, synes at være tilstrækkelige for at betale en stor Deel af Krigsomkostningerne. Alle Franske Fanger, som opholde i Algier blev den 5te om Morgenen overleverede til mig, endnu førend Tropperne rykk de ind i Staden Heden har i nogle Dage været meget stærk. Det Reaumurske Thermometer har i flere Dage staaet paa 28 Grader; endskiøndt Beleiringen kun var rede i 6 Dage, saa har dog den Anstrængelse hvormed der blev arbeidet, voldet Tropperne store Stabadser. Blodgang har hyppig indfundet sig; men Tilfældene ere ikke saa betydelige at de Syge have maattet forlade deres Corps. Der gives neppe 250 Feberpalienter i Armeen, siden Fægningen den 14de udgiør deres Antal, som ere blevne ubrugelige til Krigstienesten, 2300, hvoraf 400 Døde og 1900 Saarede som ere afsendte til Hospitalerne. Her ligesom i Ægypten blive de hurtig helbredede. – De fleste Fædre, hvis Sønner have udgydet deres Blod for Konge og Fædreneland, have været lykkeligere end jeg Den anden af mine Sønner havde i Fægtningen den 24de Juli erholdet en svær Blessure, da jeg havde den Ære at melde dette for D. Exc. saa haabede jeg endnu paa hans Helbredelse; men dette Haab er blevet skuffet; thi han er nyelig død. Armeen maae beklage Tabet af en vakker Soldat, og jeg begræder en fortræffelig Søn. Jeg beder Deres Exlellence at sige til Kongen, at uagtet dette Familievanheld har smertet mig dybt, saa skal jeg dog ikke med mindre Jver opfylde de hellige Pligter, som hans Tillid har overdraget mig. Saavidt gaaer Generalens Rapport. Jfølge private Efterretninger ere de Regimenter, som ere bestemte til at udgiøre Garnisonen i Algierykkede med klingende Spil ind i Staden, som marscherede hurtig igiennem for at besætte Fæstningsværkerne. Resten af Armeen er leiret uden for Staden og holder de militairiske Positioner besatte, som omgive den. Militsen viser sig ligesaa krybende i Ulykken som hovmodig i Lykken Deyen skal bære sin Skjebne med megen Hengivenhed; man hører ham hyppig sige det Mahomedanske Udraab: Gud er stor Han skal i Grunden ikke være nogen grusom Mand. Han var streng imod den Tyrkiske Milits, hvis Oprørsaand han frygtede; men menneskelig og retfærdig imod Algiers Folkemængde. Han er en Mand af Forstand og besidder temmelig god Kundskab om den Europæiske Politiks Beskaffenhed; men da han tilforn har været Ulema, saa besidder han bedre Kundskab om Koranen end om Krigsvæsenet; engang faae han i en Afstand den første Række af en Fransk Bataillon knæle, imedens, efter Sædvane, det andet Geled skod over Hovederne paa dem. Fatter Mod J Mahomeds Børn, raabte han, de bede om Naade. Ogsaa skal han have holdet de Franskes sluttede Gesedder for at Soldaterne vare lænkede til hinanden, og tvungne til at marschere imod ham. - De 18 til 20,000 Jøder som opholde sig i Algier ere især fornøieve med de Franskes Ankomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Der meldes fra Toulon under 10de Juli, Fregatten Sphink blev sendt herfra til Algier, for at hente vore Landsmænd, der lede Skibbrud med Krigsbriggerne Aventure og Sylene, og gjorte til Fanger. Allerede Dagen før, i det Øieblik, da Underhand ingerne om Capitulationen begyndtes, vare Lænkerne tagne af dem. Ved denne Leilighed aabenbarede vore Fienders forvorpne Charakteer sig; saalænge Algiererne haabede, at tilintetgjøre den Franske Armee, insulterede de Fangerne og viiste dem deres dræbte Kammeraders Hoveder; men da Hussein Dey mærkede, at Lykken smillede til de Christne, blev Algierernes Adfærd imod de Franske Fanger en ganske anden; De bleve tagne bort fra Galeierne, satte paa frie Fod, og fik Tilladelse til at opholde sig i Byen; Jndvaanerne kyssede deres Hænder og bade dem om at lægge et godt Ord ind for deres Frelse hos Soldaterne, der nu snart rykkede ind i Byen. Foruden Fangerne fra hine to Brigger, som vare undkomne fra Blodbadet, fandt vi ogsaa nogle faa Franske Soldater, der nyelig vare gjorte til Fanger, og nogle Grækere, som i et vederstyggeligt Fængsel vansmægtede i Lænker, uden Luft og Næring. Da Keiserfortet blev heftigen angreben af vort Artillerie, lod Garnisonen Deyen vide, at den ikke vilde fægte længere; Deyen svarede, at den da ikke fik noget at æde; derpaa greb den igien til Vaaben; den giorde kun stakket Modstand; men satte Jld paa Vestsiden af Fortet, som sprang i Luften. Explosionen var saa skrækkelig, at Rystelsen sporedes paa Skibe, der vare sex Mile ude i Søen; nogle saa af vore Soldater bleve dræbte af Steenstumper, som faldt ned fra Luften, andre bleve skiulte af en Røgskye. Vore Tropper vare øiensynligen overraskede, men ikkun et Par Minuter. General Lahitte besteeg Brystværnet og raabte til Soldaterne: "Kammerater, Algier tilhører nu os! "J Øieblikket var en Vrimmel af Franskmænd paa Fortet. Efterat Alt angaaende Byens Overgivelse var bragt i Rigtighed, begav Gen. Bourmont sig til Algier. Da han kom forbi Slottet Cassauba, (eller, som det ogsaa kaldes, Cassaba), stod Deyen udenfor Døren og ventede paa ham. Genctalen spurgte ham høfligt: "Vil De indrømme mig et Værelse paa deres Slot," Hussein svarede ganske roeligen: "Alting her er jo nu deres Eiendom, jeg er ikke mere Dey, men ikkun en Almuesmand. Jeg er beredt til at flytte ud af Slottet, men beder om Tilladelse til at medtage hvad der tilhører mig personlig." Med GeneralBourmonts Samtykke tog han nogle Vaaben og andre Sager af Værd med sig, og begav sig tilet af hans Huse i den lavere Deel af Byen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Da Sphin den 6te Juli seilede fra Algier, gik Rygtet, at Deyen var forsvunden. Det er usandsynligt, thi han kunde intetsteds begive sig hen uden Livsfare. Da det ifølge Capitulationen er overladt til hans frie Valg, om han vil reise til England eller til Frankerige, eller blive i Byen, saa vil han vist ikke ønske at leve blandt Janitscharerne; thi af Frygt for dem har han i 14 samfulde Aar ikke vovet sig ud af Slottet. Det kan han nu giøre uden Fare, da Algier er i Franskmændenes Besiddelse. Jndvaanerne berømme og beklage ham; af dem har han Jntet at frygte. Jet af Værelserne paa Slottet fandt man Shawler, alle Slags skiønne Vaaben og fine Tæpper, som uden Tvivl vorde Stabsofficerenes Bytte. Ved at flytte en Bænk opdagede manen stor Sæk fuld af Guldmynter, hvis Værdie angives til 55 Mill. Francs Marinens Magaziner ere velforsynede med Tømmer, Hamp og Jern. En Fregat ligger paa Stabelen. Ved Fortet ligge en gammel Fregat, en Slup, tre smukke Skonnerter, adskillige Kanonbaade, og de to Bombardeerskibe, der skulde sendes ud for an ødelægge vor Flaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Nyeste Post Efterretninger. Der berettes fra Paris under 16de Juli, at Hs. Kgl. Høihed Prins Paul af Vürtemberg, Broder til den regierende Konge af Bürtemberg, har, som det forsikkres af en god Kilde, modtaget den ham af Rusland, Storbrittannien og Frankerige tilbudte Souverainitet over Grækenland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Hs. Kgl. Høihed er født den 19de Januar 1785 formælet i Luivigsburg den 28de Septbr. 1805.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
med Katharina Charlotte Prinsesse af Sachsen Altenburg, født 17de Juni 1787. Af dette Ægteskab haves følgende Børn Friederike Charlotte, Marie (nu Helene Powlovna) født i Stuttgart d. 9de Januar 1807, formælet med Storfyrste Mi garchael af Rusland den 20de Febr. 1824; Friderich Carl August, født i Hamborg, 21de Febr. 1808. Pauline Frederikke Marie, født i Stuttgart 25de Febr. 1810, formælet Hertuginde af Nassau i 1829. Friedrich August Eberhard, født 24de Januar 1813 i Stuttaart. - (Man har imidlertid Efterretvinger fra Paris af 26de Juli, men som ikke indeholde nogen Bekræftelse herpaa; i Kongen af Englands Tale af 23de Juli omtales den ikke heller; man har derfor gyldig Grund til at holde den for tvivlsom. Efterretningerne fra London naae til den 25de Juli og omtale den ligeledes ikke, og der var dog god Leilighed dertil, da der berettes at Kongen af Bürtemberg er ankommen til London under Navn af en Greve af Teck, og at han har bievaanet Parlamentets Slutning. - Den Maade hvorpaa Prins Leopold frasagde sig Regieringen over Grækenland skal have opvakt hos Grækerne en levende hengivenhed for denne Fyrste); Denne tvivlsomme Efterretning maae vige i Jnterresse for en anden, som vel ikke kan ansees for tvivlsom da den er saa omstændelig og da man næsten kunde forvente den; den at den Franske Constitution er saa godt som sprængt, og at en Skygge af den er anbragt i dens Sted. - Resultatet af Valgene var aldeles faldet ud imod Ministeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
J mange Departementer, som hidintil havde sendt ministerielle Deputerede til Kammeret, havde de liberale erholdet Overhaand. Af 417 Valg vare 265 faldne paa Medlemmer af Oppositionspartiet, af de 221 vare 201 valgte paanye. Majoriteten imod Ministeriet udgjorde i det mindste 125.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Marineministeren Hausse havde ladet sig proponere i 10 Departementer uden at kunne blive valgt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Regieringen skal have faaet telegraphisk Depesche om hans Ankomst til Toulon, hvor han ligger under Qvarantaine. Commandoen i Algier er bleven overdraget General Bertheene. Det er frapperende, at Krigsministeren kommer saasnart hiem, især da Krigen i Algier er ikke aldeles forbi, og hele Regentskabet er ikke bragt til Underkastelse; men maaskee at man befrygter en værre Krig i Frankerige selv end i Afrika. Derfra berettes at 12 til 15000 Beduiner, som ere undgaaede Blodbadet i de sidste Fægtninger, flygte over Bierge og Dale, og forfølges af de Franske som de vare vilde Dyr. Endeel af den Tyrkiske Miliz skulle have forenet sig med Beien af Constantine. Jmidlertid er det Rygte ugrundet, at den Franske Armee er marscheret mod denne Stad. De Franske sige selv: at de kun for det første have viist sig saa galante imod Beien af Titeri; men at de længere hen i Tiden vil behandle ham, som de behandle Deyen. Denne havde først forlangt at blive behandlet som Souverain og at forblive i sit Pallads; men da det blev ham afslaget og han maatte drage ind i et privat Huus og kun fik Tilladelse til at tage sin private Skat med sig, saa maatte ogsaa alle Folk som hørte til hans Huus belæsse, sig som de vare Lastdyr med hans Kostbarheder. Dagen derpaa aflagde han, omgivet af sin Franske Garde, et Besøg hos General Bourmont. Han reed paa en prægtig prydet Arabisk Hest og var selv beklædet med en Mængde Broderier. Han er en Mand af almindelig Størrelse, temmelig corpulent med et stort Skiæg, har store Øine og et alvorligt Udseende, og seer ud til at være omtrent 60 Aar gl. Han er nu afseilet fra Algier til Livorno paa Fregatten Jeanne d'Arre, og er ankommen til Mahon den 16de Julii. Admiral Duperre har ladet 4 Orlogskibe udruste til at transportere den Tyrkiske Militz til Smyrna.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-03
Efterretningerne om de Rigdomme, som ere forefundne i Algier lyde forskiellige; Nogle anslaae dem endog til 60 Millioner haarde Piastre. J en Depesche fra Søepræfecten i Toulon til Chefen for den militaire Division i Lyon hedder det: at ifølge Beretninger fra General Bourmont af 7de Juli skal man have fundet flere Penge i Regent skabets Skatkammer end der ere nødvendige til at dække Krigsomkostningerne, men da Gen. Bourmont har sagt i hans sidste Rapport: at de forefundne Penge kun ville blive tilstrækkelige til at betale en stor Deel af Krigsomkostningerne, saa vil man slutte sig til deraf at Regieringen ikke vil bekiendtgjøre alt hvad der er fundet, men bruge endeel deraf til andre Formaal. Man vil vide, at da Goeletten Cigogne afseilede fra Algier havde man allerede vundet over 97 Mill. Franker, og haabede erdnu at forefinde flere Penge. Commissioner ere nedsatte for at optegne og vurdere alle de Effecter, som nu blive den Franske Regierings Eiendomme saavel i Byen selv som i Havnen. (Forts.)