JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Jndenlandske Efterretninger. Den nordtimbriske Merkur, der udgives i Thisted, har i 3 Numere adskilligt om Hs. Majestæts Reise i Mors og Thye; deraf optage vi følgende: Paa en med Vimpler og Kongeslag prydet Færge kom Hs. Majestæt under en svær Nordvest-Storm over Sallingsund paa 1 3/4 Time. Fra Vildsund førte en udpyntet Færge Kongen til Thye, hvor Assessor Bye- og Herredsfoged Lützhøft, samt et ridende militært Korps af Byens unge Mænd, dannede og anførte af Justitsraad og Ridder Langeland, modtog Høistsamme. Korpset førte som Standart en hvid Fane med et kronet F. og M., indsluttet af en Egekrands, med Paaskrift paa den ene Side "Danmarks Lykke paa den anden Side et ligeledes bekrandset F. C. C. og W. M med Paaskrivt "Danmarks Haab." Hans Majestæt behagede at yttre sit allerhøieste Bifald med Korpsets smukke Udseende og militære holdning, og begav sig under dets Ledsagelse til Thisted, gjennem en af Assessor Lytzhøft anbragt smaa fuld Æreport ind i Thisted om Aftenen Kl. 8. ved dets Manøvrer og Uniform tildrog det sig Hs. Majestæts Opmærksomhed. – Fra Vestervig gik Reisen til den store Kanal, som med Omgivning blev Gjenstand for Regentens Opmærksomhed. Den øde Egn og den ikke umærkelige Naturomvæltning fandtes interessant. Efterat have forlangt nogle Oplysninger om det Locale, spadserede Majestæten omtr. 3 Qvarteer, langs med Kanalen og Havet, og talede med Ingenieur Officeren Hr. Oberst v. Christensen, og det øvrige Følge, om hvad der kunde ventes af den Communication, som Naturen for Tiden havde sat mellem Hav og Fjord. Sluttelig behagede Majestæten at indtræde i et tæt ved Kanalen foranstaltet, og af Agger Sogns vandlidte taknemmelige Beboere omringet Forfrisknings Telt, hvortil Indgangen var en med Egnens Løv, "Klittag" beklædt simpel Æreport, paa hvilken følgende Indskrivt var anbragt: Naturens Almagt rystede Agger Sogn, Landets Fader sendte lindrende Hjelp; Sognets Beboere tiljuble Majestaten Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
J Teltet nød Hs. Maj. Kongen et Glas Viin, og udlod sig kortelig angaaende Kanalens Varighed. (Viborg Avis No. 82.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Ribe, d. 11te Juli. J Torsdags i forrige Uge skal en Vandhvirvel have ødelagt mange Fag Huus af Mad. Bertelsens Gaard i Rødding, og bortført en Vogn og en Hest, hvorved første gik i mange Stykker og Hesten døde. Af Gastrupgaard skal et Udhuus ligeledes være omkastet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Nogen fuldstændig Beretning kan ikke gives endnu af Mangel paa paalidelig Underretning. I Løverdags noget efter Middag, hørtes en stærk Drønen i Luften, som naar Havet er oprørt mod Uveir. Man erfoer siden, at samme Dags Eftermiddag imellem 12 og 1 faldt ude ved Ankerpladsen, Skøgum kaldet, en ualmindelig Mængde overmaade store Hagel og Jisstykker af 1 til 2 Tommers Længde. J Søndags havde vi der stærk Torden, men fik desverre ikkun lidet Regn den Dag. Sidste Nat og idag Formiddag kom en Deel, men langtfra ikke nok til at opbløde den fortørrede Jord. Høesletten er begyndt og Rugen vil ogsaa snart blive tjenlig til at høstes, og er ikke saa daarlig, men Byg og Havre, især sidste, er meget maadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Blandede Efterretninger. Fabrikationen af det støbte Jern i Storbrittanien i Aaret 1824 har været: Sydvallis . 62 Ovne Staffordshire, 81 Shrovshire, Skotland. 56 280 Ovne a 60 Tons ugentligen, eller i alt ugentl. 14000 Tons, altsaa aarlig omtrent 700,000 Tons. 1 engelsk Tons udgjør omtrent 1000 franske Kilogrammer. Begge Kongerigernes Folkemængde beregnes omtrent til 14 Mill. Indvaanere, og saaledes kommer paa hver Jndvaaner 50 Kilogrammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
J samme Aar var Produktionen af støbt Jern i Frankrig omtrent 120,000 Tons; ved en Befolkning af 30 Mill. Jndvaanere, altsaa for hver kun 4 Kilogrammer, eller næsten 12 Gange saa ringe som der udkommer for enhver i England. Man kan giøre sig en Forestilling om Bjergværkdriftens Fremskridt i Storbritanien naar man seer hen paa Bjergværkernes Produkt i følgende fem Aar. i Aaret 1818. - - 8195 Tons Fremskridtene i Cornvall viser følgende Data Kobber. Værdie. Aar. Erz. Lstl. Tons. Tons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Nu afgiver England sikkert over 10,000 Tons aarlig, istedetfor at Sverrig kun producerer 1100 Tons, i Rusland 3360 Tons. Grit Apr) Evangelierne i Vers. J Halle i den Gebauerske Boghandling er et Skrift udkommet, som berettes at være sammensat med god Smag, og at vise Forfatterens nøje Bekjendtskab saavel hvad de bedste tydske Digtere have leveret, som med den guddommelige Lærers Historie. Mange af de tydske Digtere, saasom Lavater, Klopstock, Krummacher, Herder, Witscheel, Halem, o. fl. bragte enkelte Monumenter af Christi Levnet i Vers, hvilke Dr. J. C. S. Schinke nu har samlet, og dertil har føiet Christi Levnetsbeskrivelse i Prosa. En from Aand og christelig Tro viser sig i hele Skriftet. Et lige Værk i forrige Aar af Carl Kirsch, som bragte Evangelierne i Vers. Det er bragt i Brug i adskillige Tydske Folkeskoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Som Herschels Telescop i sin Tid opvakte Beundring, saaledes er det nu Tilfældet med den Refraktor eller det dioptriske Telescop, som Frauen hofer forfærdigede i Aaret 1824 for Observatoriet i Dorpat. Den er 13 Fod 7 Tommer lang. Den veier 4000 Pund, og er efter en ny Construktion. Frauenhofer har selv i Videnskabernes Akademie i München forelæst en Afhandling om samme; men Astronomen ved Dorpats Universitet Hr. Struve har, efter Jnstrumentets Ankomst dertil, udgivet en Beskrivelse over samme, trykt i Dorpat 1825 i Royal folio med 4 Tavler, rec. af Muncke i Heidelberger Jahrbücher, Mai 1826. – f. Astron. Nachrichten 1825 No. 74, 75. 76 og biblioth. univ. Sept. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Kjøbenhavns Børs, den 14 Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 176 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-15
Nationalbank Obligationer. 2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. II5 IIS Sedler, 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90 Rbd. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 - i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . 89 1/2 90 i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 54 1/2 54 3/4 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Kiste af Kjøbenon Skilder. noksom Treogtyvende Aargang. No. 57. Adgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Assemblee og Bal paa Stockholms Børs Nytaarsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Pastor H. Bierregaards Bestræbelser for at udbrede Træplantning i de jydske Hedegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Paa Jyllands Heder gives store Strækninger, som ikke kunne bringes under Ploven, fordi Naturen har været derimod. Til saadanne Strækninger høre de bratte Banker, med de af disse indsluttede Fordybninger og smalle Dale, som imidlertid afgive den heldigste Beliggenhed og Jordbund, især for Naaletræer, hvilke ogsaa tilforn have staaet paa disse Steder, hvorom Levningerne i de derværende Tørvemoser endnu vidne. Overbeviisningen om at dette var den rigtigste Maade til at gjøre disse øde Strækninger frugtbringende, bevægede Velærværdige Hr. H. Bjerregaard, for Tiden Sognepræst for Hjermind, Lee og Hjorthede Menigheder i Middelsom Herred, Viborg Amt, som i henved 30 Aar har opholdt sig i hine Egne, til at anstille Forsøg med at beplante nogle af ovenmeldte Strækninger med Træer. Forsøgene lykkedes, og Hr. Pastoren har siden, uden at tilsidesætte sine Kaldspligter, fortsat med Træplantning, har virket meget tilPlantagers Anlæg endog hos flere af Bondestanden, især ved, uden Betaling, at uddele saavel Frugt som Skovtræer, af hvilke han i forrige Aars Foraar uddeelte 27000 Stykker. Af Naaletræer, som han har plantet, og som nu ere henved 30 Aar gamle, kan nu haves af et Træ ikke blot en jevn Bielke, men 6-8 Bræder paa 6 Alens Længde og 9 Tommers Brede. Af sin Præstegaards Jorder, der ere af et Areal af 83 Tdr. Land, har Pastor Bierregaard indtaget, Tdr. til Plantage, og agter endvidere dertil af anvende 5 Tønder. Ved disse hans Bestræbelser, hvortil ogsaa hører, at han i Jyllands Stiftsaviser har indrykket Opfordringer og populaire Anviisninger til Træplantning, har Pastoren vakt megen Sands for Lyngbankernes Beplantning med Naale især Birketræ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Det Kongel. danske Landhuusholdningsselskab, som var bleven bekjendt med Pastor Bierregaards Bestræbelser for med Træer at beplante de jydske Hedeegnes Banker, og som var af den Overbeviisning, at der ikke er nogen sikrere Maade, hvorpaa Træplantningen kan fremmes i en Egn, end den af ham iværksatte, i Særdeleshed naar der, som her, kan gives Exempel paa hvad ufortrøden Flid kan udrette, i Forening med Nærværelsen af en kyndig og velvillig Mand, som er tilrede med Raad og Daad, anbefalede Hr. Pastoren f. A. til en allernaadigst Understøttelse. for endmere at sættes istand til at udbrede Træplantningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Hs. Majestæt bifaldt allernaadigst Jndstillingen, og tilstod Pastor Bierregaard en Understøttelse, mod at han i 2 a 3 Aar uden Betaling udleverede i det Hele 100000 sunde Naale= og Løvtræer, samt gav Vedkommende Anviisning til deres rigtige Udplantning og Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Den 17 f. M. behagede det Hs. Majestæt ved Allerhøistsammes Reise igjennem Hjermind, at tage i Øiesyn Pastor Bierregaards Træ Planteskole og Mantage. Jesper Degns Anmærkninger til Liigprækenen, over Mesolongi, (Denne Ligprædiken, som, underskrevet Noctus, var indført i Randers Amtsavis No. 70, blev derfra optaget i Kjøbenhavns Morgenblad Nr. 7475. Disse Anmærkninger ere optagne af Randers Amtsavis No. 82.) Da jeg er viis paa, at af dem, som have læst denne Præken, er der ikke een, der har forstaaet den, saa har jeg til Publicums Bedste besluttet at forsyne den med nogle oplysende Noter, hvilket jeg tit tilforn har maattet gjøre ved min Pastors Taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Indenlandske Efterretninger. Fra Bibelselskabet i Danmark er udkommet dets ellevte aarlige Beretning. Dette Selskab blev stiftet d. 22 Mai 1814, og Oprindelsen, dertil var følgende: Det Londonske Bibelselskab overdrog i Aaret 1812 en af dets Medlemmer Pastor Henderson, at besørge i Kjøbenhavn et Oplag af Bibelen trykt paa Islandsk, og ligesom det havde foranlediget, at paa mange andre Steder Bibelselskaber vare opstaaede efter dets Mønster, saa overdrog det og ham, at virke til et lignende Selskabs Oprettelse i Kjøbenhavn, til hvis Raadighed det stillede en Sum af 500 Pd. Sterling. En Plan for et dansk Bibelselskab blev udkastet, og Dhrr. Münter, B. Thorlacius, Mynster, Thorkelin, P. C. Müller, J. Møller, Brøndsted, Frost udstædte en Jndbydelse om en Sammenkomst d. 22 Mai 1814, for at raadslaae om Oprettelsen, af et saadant dansk Selskab. Selskabet fik under 16 Julii næstefter Kongl. Tilsagn om Beskyttelse, og Stifterne udgave derpaa en Jndbydelse om Bidrag. Disse udeblev ikke; mange Hielpe= eller Filialselskaber ere ogsaa efterhaanden blevne stiftede over det hele Rige. Ved Kongel. Rescr. af 16 Mai 1818 skjænkedes Selskabet et Pengebidrag af 4000 Rbd. Navneværdie til at fremme dets gavnlige Formaal. Efter Bibelselskabets Regnskab til 31 Marts 1826 eiede det i Obligationer, efter disses paalydende Summer, 7475 Rbd. Sølv, og 21300 Rbdlr. rede Sølv. Den omtrentlige Sum af Bibler og nye Testamenter, som af Bibelselskaberne vare satte i Omløb i det danske Monarkie var 132000 Exemplarer. Foruden de aarlige Beretninger som det danske Bibelselskab udgiver efterat dets Generalforsamling er afholdt, der pleier at være i May (af hvilke aarlige Beretninger nu elleve haves), udgiver det ogsaa maanedlige Efterretninger. Længe forinden Jdeer om Bibelselskaber, opstode eller i det mindste bragtes i Udførelse, havde Lauritz Stiftrup, i sin Tid Kjøbmand i Hobro, erhvervet sit Navn hæderligt Minde hos os, ved at skienke sin Formue til den Bestemmelse, at et vist Antal Bibler aarligen skulde uddeles blandt den fattigere Folkeklasse i Staten. Derom blev oprettet en Fundats af 2 Dec. 1748, med Kongel. Confirmation af 17 Jan. 1749. Den fromme Aand, der udtaler og i Fundatsens Bestemmelser, er værd at kiende. See Penia 1814 S. 62778, hvor noget er samlet om dette Legat, og om Biblers Uddeling med mere hidhørende. Stistrups Jdee var forud fulgt for endeel af Kammerraad Arnold Bærens, som 1740 skienkede hver tiendepligtig Bondegaard i de to Sogne Starup og Harup i Hadersleb Amt et Exemplar af Christian Fjerdes Huus- og Reisebibel i Qvart, og hvert Huus i samme Sogn et Exemplar af det nye Testament. (Danske Atlas VII. 141.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Bibelselskabets Generalforsamling blev holdt d. 18 Mai sidstl. og flere hundrede Medlemmer, saa mange den store Sal kunde rumme, vare tilstede. Hs. Exc. Geheimestatsminister Greve af Schimmelmann præsiderede. Mødet aabnedes med en Tale af Selskabets Medlem Prof. Pastor Brorson, som indeholdt Betragtninger over Guds Ords Kraft til at forædle vor Tid. Dr. Theol. Mynster forelæste den af ham redigerede indenlandske Beretning, og Professor J. Møller en Udsigt over de udenlandske Bibelselskabers Forhold og Virksomhed i afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Aarhuus, d. 14de Juli. Jmorges Kl. 4 havde vi her et meget haardt Uveir med Lyn og Tordenskrald lige over vore Hoveder og et Regnskyl som om det kunde været et Skybrud. J forrige Uge har man af Viborg og Randerskankanten ligeledes havt nogle frygtelige Uveir. J Grønbek, Finderup, a., faldt der store trekantede Jisstykker, der slog adskillige Kreature ihiel. J Vorrup blev en Kone dræbt af Lynilden. Men ved den megen Regn som er falden, er Branden dæmpet som i den skrækkelige Tørke var udbrudt i Field Skov, under Estrups Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Blandede Efterretninger. Englands anden Handelsstad er Liverpool, der med sine store Udsigter for en Verdenshandeel kan indhente London. Den har allerede over 150,000 Mennesker, uhyre Dokker, hvis Benyttelse for de Skibe, som bruge dem, udgjør den betydelige Sum af 120,000 Lstr. aarligen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Den paa Industrie rige Stad Manchester har 166,000 Jndv., voxer ideligen, og skylder sine Bomuldsmanufakturer sin Flor. Der forarbeides i England aarligen 750,000 Baller Bomuld a 250 Pd., og den største Deel heraf faaer i Manchester-Shire sin Forædling. De herværende 4 Millioner Tene drives ved Maskiner med en Kraft der er liig 4000 Hestes. - Birmingham, i Grevskabet Warwick ved Rea, har i Aaret 1688 begyndt sin Blomstring, har nu, i Gammel- og Nystaden, et Antal af 115,000 Jndvaanere, som leve ved Metal-Arbeider. Eginstons og Boultons Metalfabrik=Værksteder ligge i Nærheden. Paa Torvet hænger en Vægt, hvor enhver kan uden Betaling lade veie alt hvad han lyster. – J en Afstand af 84 Mile blomstrer Bath ved Øvre von, med 45000 Jndv. Rivinus.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Haytis Folketal beløber sig til 950,000, og Stats-Jndkomsterne til 37 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Regjeringen lader ved et engelsk Handels-Selskab Guldbergværket Cibao igjen optage. Forskudene dertil afgiver bemeldte Selskab; den rene Gevinst deles mellem Regjeringen og Entreprenørerne. Et ypperligt Skrift om Øen, der med Flid og Nøiagtighed ogsaa giver dens Historie fra de ældste Tider, fra 6 Dec. 1492, da Colombo landede paa Øen, indtil den sidste kongelige franske Ordonnants i Aaret 1825, er udkommet med Titel: Histoire politique & statistique de Pislede Hayti. Sainte-Domingue, &crite sur des documents officiels & des notes communiquées paa Sir James Barskett, Agent du gouvernement dans les Antilles, par M. Placide Justin. Paris 1826. 8. rec. i Hall. allg. L. Z. Apr. 1826. 99. For kort siden døde i Scheffield et Menneske som var Snedker af Haandværk, og som sin Levetids sidste sexten Aar havde i sit Sovekammer med største Omhue bevaret en Ligkiste i hvilken han ønskede at begraves. Den var udarbeidet til en overordentlig Skjønhed og havde faaet en Glands der langt overgik den, det skjønneste Huusmøbel almindeligen har. Omtrent en Maaned før sin Død var han bleven færdig med en lige Gjemmested for det jordiske Hylster for hans skjønnere Jeg. (Brit. May.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Kjøbenhavns Børs den 18 Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 - Rbd. Sk. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 Rbd. Sedl. 125 i Banco. Dito Dito. Nationalbank Obligationen, 1 - Rbd. 16. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101. Dito Dito. 116. 155 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 191 Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 - i Banco 4 pC. Dito nye..... 893,90 i Banco. i Sedler Asiatiske Actier. 3 pC. nye danske Oblig. 54 3/4 55 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, for et Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden mod tages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 58 udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Juli 1826. Om Begrebet Borgerfrihed. Borgerfrihed, bestemt ved retfærdig Lovgiver Kjerlighed til Fædreneland, Mod til dets Værn, Lyst til Kundskab, Attraae til Flid, Haab om Held, (See Frihedskatten ved Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Assemblee og Bal paa Stockholms Børs Nytaarsdag. (Slutning; see forr. No.) Hvo kan vel bare sig for at smile, naar han seet en liden Cavalier, hvis Ryg er temmelig udstaaende, søge at give sig en Mine, som om han førte sin større Halvdeel, endskjønt denne, uden Møje giver tilkjende, at Tilfældet er omvendt? Hvor vilde ikke smile af en anden, som, hvilket ogsaa tidt nok forekommer paa Livets Bal, seer sig fortrængt og forekommen af en Lykkeligere, som har den Fordeel fremfor ham, at han bedre forstaaer at bruge sine Arme og Been, holder rigtigere Takt o. s. v. - Contredandsen (til hvilken man i Almindelighed opstiller sig ligefor de kongelige Personer) opføres især af Hoffets Damer og Cavalierer, ikke af gammel Vane, som nu er bleven til Privilegium, eller fordi den kongelige Familie skulde finde mindre Fornøielse, hvis den ikke ogsaa her havde Leilighed til at beundre Dandsetalentet hos dem, som høre til dens Følge, men blot af den Aarsag, at Anstanden fordrer, at man i denne Dandses Stillinger og Tourer fremfor Alt bestræber sig for, slet ikke, eller dog saa lidet som mueligt, at vende Ryggen til de kongelige Personer, og da man veed, at dette er et Talent, hvori man kun ved Hoffet pleier at bringe det vidt, saa frygte de andre Dandsere for at paatage sig dette Vovestykke, og lade sig nøie med at see paa Contredandsen, det vil sige, at beundre den. Contredandsen hørte, fra gammel Tid af, til de Dandse, som ved idelig Afverling af dens Tourer, havde meest Jnteresse, men nu har den kun lidet forud forAnglaisen, hvis Eensformighed er gaaen over til den, og giver nu ogsaa, ligesom hiin, kun liden Leilighed til at glimre ved stirlige Pas Man gjennemløber Salen i Masse og i forskjellige Retninger, og kan prise sig lykkelig, naar man kommer forbi hverandre uden Puf og Stød; springende danner man Arriergarden, naar man ikke finder Plads i den første Rad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Den, som foruden det franske ogsaa forstaaer Tydsk, Engelsk og andre fremmede Sprog, har en ypperlig Leilighed til at høre en Mængde Fremmedes Dom om denne, i sit Slags eneste Fest, en Dom, paa hvis Oprigtighed man saa meget mere kan stole, da de ikke troede, at blive forstaaede af deres Naboer. Endnu engang begynder Dandsen, men dennegang kun for at give Tegnet til Opbrud. Nogle Cavalierer lade rigtignok som om de ikke forstode det, og indbyde atter til Dands, og begynder ogsaa virkelig paa den; men er den tilende, saa befinde de sig som oftest alene i Salen. Klokken slaaer Elleve, og Alt iler hjem eller til et eller andet Aftenselskab, hvor de ventes med samme Utaalmodighed, som man i Krigstid venter paa tilbagekommende Spioner. (L. B. d. B. H. N. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, den 15de Juli. Det vedholdende Tordenveir havde vi atter 8de Dag her Fredag Morgen den 14de fra Kl. 1 til 3 1/2. Lynene og Tordenen vare stærke og en Regn paafulgte, der dog noget afkjølede den atter i Dag varme Luft. J Mandags faldt med Torden i Borritz og Gammelstrup Sogne i Fiends Herred trekantede Jisstykker og hvide og blaae runde Haal af Nødders Størrelse, der nedslog, hvor de faldt, Kornet. Endnu i Gaar hørtes Gøgen og for 8 Dage siden qvækkede Frøerne, der neppe 2 Gange i Foraaret lode sig høre her, da vi ikke have synderlig Kiær nærved Byen. Paa sine Steder har Rugen taget Skade af Solen. Jmidlertid kunde vi dog med Guds Hielp vente, at Bøndernes Spekulationer i Dag paa Torvet, der forlangte 4 Mk. for en Skjeppe Rug, neppe vil gaae i Opfyldelse. – J en saa pengeløs Tid som nuværende, vilde den Uformuende faae en sørgelig Vinter, om det i saa Maade skulde stige. Men, uagtet Straaet er kort, tegner det dog paa Landets Sandmarker ikke til Misvext. Bygget og Græsset er dog oplivet betydelig efter Tordenregnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Viborg, den 17de Juli. I Gaar have vi havt en vedholdende og gjennemblødende Regn, som Jorden høilig trængte til. Græsset fremspirer dog atter; det tidlige Byg rækker sig; Havren haver lidt meest; Rugen modnes snart og lader dog til at blive god. Efter Heden og nuværende Regnveir fremspirer nu alt i Haverne, men Jordlopperne fortære alle udplantede Kaal, og selv dem i Plantebederne. Hvad der før St. Hansdag af fine Kaalsorter er plantet, opædes af Luus. Jmod de Sidste er det godt, at gnide dem af med en ulden Klud dyppet i stærk grøn Sæbevand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
Blandede Efterretninger. En Udvandring til Brasilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-22
(Efter et for kort Tid siden udkommet Skrift under Titel: Beschreibung meiner Reise von Hamburg nach Brasilien im Juni 1824, nedst Nachrichten uber Brasilien bis zum Sommer 1825, und aber die Auswanderer dahin. Der Wahrheit gemas und zur Warnung niedergeschrieben von P.H. Schumacher, vormals Commandant am Bord eines Kolonisten Transportschiffes. Braunsschweig. 1826. 8.)¬