JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Det blev min tunge Pligt for fraværende Familie og Venner, at berette Forsynets alvise Beslutning, der berøvede sidstafvigte 3die dennes, efter 8 Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Død, min retskafne og uforglemmelige Moder, Ernestine Linnemann fød Diechmann, Enke efter afdøde Kjøbmand Henrich Linnemann, i sit 64de Aars Alder. Hvad vi Alle, og især hendes uforsørgede forældreløse Børnebørn og mine Smaae har tabt ved Savnet af den velvillige, ømme, moderkjærlige Veiledning og Hielp, der ofte betog hende den Rolighed, som hendes svækkede Helbred krævede, har jeg, af hvem hun i de sidste 11 Aar har nydt sit Ophold, havt de umiskjendelige Beviser, paa; derfor, ædle Moder, vil Dit Minde være mig dyrebar - Fred med Dit Støv !! - Af 9 Børn, hun bragte til Verden, begræde en fraværende Søster, og tvende Brødre med mig, hendes for tidlige Bortgang, kun den trøstende Tanke er beroligende, at Forsynets Bestemmelse leder Alt til det Bedre. Veile, den 7de Decbr. 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Paa mine Sødskendes og egne Vegne A. Linnemann. Til Fordeel for en trængende Enke, opføres Søndagen den 16de Decbr. førstk. paa Selskabet Polyhymnias Theater, af bemeldte Selskabs Medlemmer : Hittebarnet, original Commedie i 5 Atter af N. T. Bruun, hvortil Adgangen er aaben for Enhver. Jndgangen aabnes om Aftenen Kl. 5 og Begyndelsen skeer Kl. 6. Billetter a 2 Mk. for Voxne og 24 s. for Børn, kan erholdes hos Kjøbmand Røgind fra den 14de dennes, samt ved Indgangen. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
At paa Horsens Raadstue, Fredagen den 21de den nes Kl. 11 Formiddag, vil blive afsagt Decision i Anledning af de under Stervboet efter afgangne Kjøbmand Geert Hansen Prip opkomne Qvæstioner, bekjendtgjøres herved, til Efterretning for Vedkommende. Skifteretten i Horsens, den 10de Decbr. 1827. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Efter Bestemmelse, tagen under Skiftet efter afg. Pastor emeritus Assenius paa Endelave, vorder Løverdagen den 15de Decbr. næstk. Eftermiddagen Kl. 1, paa Hads og Ning Herreders Thingsted i Aarhuus, afholdt Auction over et ovenmeldte Stervboe tilhørende Bank=Fonds=Beviis, lydende paa 386 Rbd. Species. Lysthavende ville møde til bemeldte Tid og Sted. Hads og Ning Herreders Contoir, den 26de Novbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Efter Begjering af Vognmand Niels Christophersen heri Byen, foretages offentlig Auction over det ham tilhørende Sted No. 124 i Skidengyden,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Onsdagen den 19de December: førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Sted bestaaer af 5 1/2 Fag 1 Etage Muur og Bindingsværk til Gaden, 5 Fag dito Baghuus, med Jndkjørsel, Gaardsrum og fælleds Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de Decbr. 1827. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Smaaehandler Christen Jespersens og Hustrues Separationsboe, foretages en 4de Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 175 paa Fiskergade, Torsdagen den 20de December: førstkommende om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Decbr. 1827. Fleischer, Auctionsdirecteur. Den Kammerraad og Amtsforvalter Lunds Stervboe tilhørende Græsning i den saakaldte Øde Mose paa Jllerup Mark, tilligemed samme Boes Rettighed til Tørveskjæring i bemeldte Mose, bliver opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes paa mit Contoir her i Byen: Mandagen den 24de December næstkommende, Fredagen den 4de Januar 1828, og Mandagen den 14de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Tørveskiftet forevises af Jens Johansen Jllerup, og Conditionerne erfares ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 9de December 1827. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Jfølge passeret Udlæg og efter Reqvisition fra Pelitieassistent Prokurator Nielsen i Aarhuus, bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 17de December 1827, dito 24de dito Onsdagen 2den Januar 1828, hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg den Jens Christiansen tilhørende Huus paa Jaun, Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmenist. gyde Mark bestaaende af 20 Fag, og det Huset. tilhørende Græsjord. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men tredie Auction, hvorved tillige det udlagte Løsøre, i selve Stedet paa bemeldte Jaungyde Mark. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 30te Novbr. 1827. Blichfeldt. L. S. Dessau. At jeg, som forhen, udsælger alle Sorter fine Liqveurer, Agvaviter og andre Drikkevarer, saavel i flaske og potteviis som og til siddende Gjæster i min Skjenkestue, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre; tillige at anbefale mig Byens og Omegnens ærede Beboere, med alle Sorter Kager og andet Bagværk, til Bryllupper, Børnedaab, Begravelser og andre Leiligheder, som besørges paa det bedste og hurtigste, hvoraf og til alle Tider haves enkelt Udsalg i min Bopæl paa Smedegaden her i Byen. Reel Behandling skal, som stedse, være mit Formaal. J. S. Dessau, i Horsens, kal. privil. Destillateur og Kukkenbager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Undertegnede boer nu i Stedet ved Siden af Hr. Borgercapitain, Guld-og Sølvarbeider Hansen i Emmervad, hvor jeg anbefaler mit Udsalg af et godt Assortement Manufacturvarer. J. M. sal. Kandelstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Da jeg har etableret mig som Guldsmed her i Byen, saa anbefaler jeg mig herved til Enhver som vil forund mig deres Arbeide. Redelig og billig Behandling skal alle Tider være Formaalet for mine Bestræbelser. Horsens den 6te December 1827. F. Dahlsen, boende hos Lars Muurmesters Enke i gammel Smedegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
2 Sengefjer, Spiger og Søm faaes til billige Priser, H. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
En stor Een=Etage Kakkelovn med Jerndør og Rør, er at faae enten tilkiøbs eller leie hos Jens Bygballe, i Tasken paa det lille Torv. 50 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-11
Umyndiges Midler (en 15 Aars Pige tilhørende) under Skaarupgaards Overformynderie, kan i 11 December Termin d. A. erholdes til Laans mod lovbefalet Sikker, hed, naar Vedkommende henvende sig til undertegnede Forvalter. Skaarupgaard, den 7de Decbr. 1827. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Aar 1827. No. 175. Torsdagen. den 13de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne. privilegerede. Kongelig allernaadigst )
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
En Historiegrandsker har udgrublet, at Slaget ved Salamis, hvor Themistokles, 480 Aar før Christi Fødsel, ødelagde den persiske Flaade, netop ligesom Slaget ved Navarino indtraf den 20de October. Paa et af de ægyptiske Linieskibe som fløi i Luften, var Franskmanden, forhenværende Capitain i den franske Marine, nu ægyptisk Viceadmiral Letellier. Foruden ham vare 8 andre Franskmænd Skibschefer paa den ægyptiske Flaade. Under Slaget vare mange ulykkelige græske Slaver, fastlænkede til Kanonerne paa de tyrkiske Skibe, og naar der kom Jld i disse, bleve de af deres umenneskelige Bødler givne til Priis for en rædsom Dødsmaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Til Lloyds var den 23de Novbr. kommet den Efterretning, at den allierede Flaade havde, da den løb ud igjen af Navarino's Havn, mistet 3 Linieskibe og 6 Fregatter, som vare skudte isænk af de tyrkiske Batte rier. Skjøndt man veed, at det ikke var noget om, at de allierede Admiraler havde taget Fæstningen i Besiddelse, saa er dog neppe tænkeligt, at de ikke skulde have sikret sig Afgangen, ved at gjøre de tyrkiske Batterier, uskadelige. Times forsikrer ogsaa, at der allerede var kommet Folk til London, som havde været Øienvidner til den forenede Flaades Udløb, og som ikke vidste noget derom. Jmidlertid virkede dette Rygte dog skadelig, paa Statspapirerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
En Reisende giver i et Brev fra Rio Janeiro følgende Notits om Keiseren: "Jeg saae Keiseren, da han, efter sin Tilbagekomst fra Rio grande modtog sine Undersaatters Lykønskninger i Palladset. Han kjørte fra Quinta (hans Landhuus) i en firespændig, himmelblaa Barouche med sin Datter, Dronningen af Portugal; 50 Mand af den ridende Æresgarde, herlige Karle, fulgte ham. Han er en smuk Mand, velvoxen, med lange, sorte Knebels- og Bakkenbarter. Den lille Dronning! er en allerkjæreste Pige, stor for sin Alder, og vel bygget. Mange anseete Herrer og Damer gjorde deres Opvartning. Ved Tropperne synes Farven ikke at giøre nogen Forskjel; en krushovedet Sort kommanderede denne Dag, som Oberst, Slotsvagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Den 6te November havde den spanske Minister ved det sardiniske Hof Marquis af Bassecourt en Søn til Daaben, og begge de sardiniske Majestæter vare Faddere. Som der siges, at kjært Barn harmange Navne, saa blev den Bitte døbt saaledes: Carl Felix Joseph Maria Christina Dionysius Paulus Frands, de Paula Bernhardinus Antonius Raimundus Cajetanus Johannes Nepomucenus Andreas Avellinus Maria de Miracoli Diego Pedro de Alcantara Kong Carl Johan har nægtet at give sin Sanction til et af det norske Storthing gjort Forslag: at der herefter, før ethvert ordentlig Storthings Sammenkomst, skulde udgaae en Opfordring til Alle og Enhver, at den betids maatte indkomme med de Forslag, de havde at forelægge Storthinget, for at de siden ikke skulde see sig skuffede i deres Forventninger, ifald Storthinget maatte afkorte den til Forslags Jndlevering ellers bestemte Frist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Bekjendtgjørelser. J Henhold til de her fra Amthuset forhen skete Jndkaldelser til Mandskab, som har Douceur, og Undermunderingspenge tilgode for Aarene 1813, 1814 og 1815, indvarsles herved alt Mandskab af det kongelige Artilleriekorps, der i de ovennævnte Aar har gjort Tjeneste ved den holsteenske Artilleriebrigades Trainstald, og i saa Henseende maatte have Noget at fordre, til at melde sig ved de, i den tidligere Bekjendtgjørelse af 30te Oct. f. A., forlangte Beviisligheder, her paa Aarhuus Amtscontoir inden 12, siger tolv Uger fra dette Avertissements Publication for at modtage Afregning. De som ikke melde sig inden Udløbet af denne Frist, have tabt al Ret til Krav paa den kgl. Kasse i ovenmeldte Henseende. Sluttelig anmærkes: at Udlevering af Afregningerne skeer her fra Contoiret hver Søgnedag i Løbet af ovenmeldte 12 Uger. Aarhuus Stiftamthuus, den 26de Novbr. 1827. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
J Overeensstemmelse med de herfra skeete Jndkaldelser til Mandskab, som have Douceur, og Undermunderingspenge tilgode for Aarene 1813, 1814 og 1815, indkaldes herved alt Mandskab, som er udskrevet af den Deel af det forrige Aarhuus Amt, der nu udgjør Skanderborg Amt, til det kongelige Artillericorps, og som maatte have gjort Tjeneste ved Trainstalden i Rendsborg eller ved Batterierne og Tropperne i Holsteen, og for de nævnte Aar have Noget at fordre, at melde sig med de i foregaaende Bekjendtgjørelser fordrede Beviisligheder, her paa Amthuset, inden 12 Uger, fra dette Avertissements Publication, for at modtage Afregning, hvorimod Vedkommende efter denne Tids Forløb have tabt al Krav paa den kongelige Kasse. Udlevering af Afregningerne vil skee herfra hver Dags Eftermiddag fra Kl. 3 til 6. Skanderborg Amthuus, den 30te Novbr. 1827. Sponneck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
J Forbindelse med de forhen herfra Amthuset udstædte Bekjendtgjørelser, hvorved er indkaldt Mandskab, som for Aarene 1813, 1814 og 1815, have Douceur og Undermunderingspenge tilgode, indvarsles herved samtlige af Weile Amt til den holsteenske Artilleriebrigade udskreven Stykkudske, som i benævnte Aar have gjort Tjeneste og som Følge deraf have Douceur og Undermunderingspenge at fordre, til, med de i de tidligere Bekjendtgjørelser forlangte Beviisligheder, at melde sig her paa Weile Amtscontoir inden 12, siger tolv Uge fra dette Avertissements Publication for at modtage Afregning. De som ikke inden Udløbet af den saaledes for relagde Frist indfinde sig, have tabt al Ret til Krav paa den kongelige Kasse i ovenmeldte Henseende. Slutte lig tilføies: at Udleveringen af Afregninger skeer hver Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag indtil forbemeldte Tidsrum er forløben. Weile Amthuus, den 24de Novbr. 1827. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Jfølge høibemeldte Bevilling og Forord. 3 Juni 1796, gives intet videre Varsel. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Mariager, den 6te Decbr. 1827. Schiøtz, (L. S.) Simon Christian Schjøtz, Deres kongl. Majestæts virkelige Krigsraad, Byfoged og Byskriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev og Onsild, Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Gjør vitterligt: Efter Begjæring af Procurator Ammittbøll i Randers, som befalet Sagfører for Niels Nielsen af Skrødstrup, og i Kraft af en Denne, under 27de Juli sidst, allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved den eller de, som maatte have ihænde en, under 21de Febr. 1809 af Søren Jensen Bødker, med Pant i et Huus i Skrødstrup Bye, Hem Sogn. Randers Amt, til Oberstlieutnant Arenstorff til Dronningborg udstædt Obligation, oprindelig lydende paa 300 Rd. D., men efter Omskrivning paa 210 Rbd. Sølv, til at møde for Gjerlev, Onsild Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Mariager, den første Mandag i Februari Maaned 1829. om Formiddagen Kl. 9, for der at fremkomme med den nævnte Obligation, der i andet Fald bliver ved Dom mortificeret. Laugdag er afskaffet ved Forordn. 3 Juni 1796. Gjerlev og Onsild Herreders Contoir i Mariager, den 12te Novbr. 1827. Schjøt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Ved Proclama som foranstaltes læst saavel i den kongl. Landsoverret i Viborg som ved Gjerlev=OnsilHerreders Ret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Gaarmand Peder Laursen i Katberg Bye, Mariager Sogn, Onstd Herred, Randers Amt, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mariager, den 8de Decbr. 1827. Schiøt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17 Sentember d. A., som for vedkommende Over- og Underret er tinglæst, vorder herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldte Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring i afgangne Kjøbmand Peter Nørregaards og efterlevende Enkes fælleds Boe, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav at anmelde og bevise inden fornævnte Tids Forløb, for den competente Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 1ste Decbr. 1827. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Ved Proclama af Dags Dato, som for vedkommende Over- og Underret vil blive tinglæst, ere Creditorerne i Stervboet efter Parykmager Johannes Tillegreens Enke, Karen Sørensdatter, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for den competente Skifteret. Med lovlig Varsel ere de Afdødes Arvinger indkaldte til at anmelde og legitimere sig. Aarhuus Skifteret, den 1ste Decbr. 1827. Engelsted." Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Ved Proclama af Dags Dato, som for vedkommende Over- og Underret vil vorde tinglæst, ere Creditorerne i Smaaehandler Christen Jespersens og fraskildte Hustrues Separationsboe, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa Boet, for den competente Skifteret; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 1ste Decbr. 1827. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Creditorerne i efternævnte Stervboer, nemlig: 1. Efter Haarskjærer Jens Peter Tille greens Hustrue, Sidsel Rasmusdatter. 2. Dragon Claus Frederich Koch. 3. Told- og Consumtions-Underbetjent Johan Knudsen. 4. Dreier Lauriz Jellings Enke, Johanne Pannerup. indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer for den competente Skifteret. Arvingerne efter de under No. 2 og 5 anførte Afdøde, indkaldes med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere sig. Aarhuus Skifteret, den 1ste Decbr. 1827. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
Ved Proclama, som læses saavel ved den kongelige Landsoverret i Viborg som ved vedkommende Underret, ere alle De, som maatte have noget at fordre i afgangne Huusmand Bertel Laursens Boe og efterlevende Enkes, Ane Hansdatters, fælleds Boe, af Uggelhusene i Virring Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Samling afholdes i dette Boe herpaa Contoiret, Tirsdagen den 19de Febr. n. A. om Eftermiddagen Kl. 3. Rougsøe a. Herreders Contoir i Randers, den 12te November 1827. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
At der vil blive afholdt Samling i Proprietair Wodschaus Boe her paa Contoiret den 28de Debr., om Formiddagen Kl. 10 slet, og i afdøde Pastor Møllers Boe af Nimtofte samme Dag, om Eftermiddagen Kl. 3 slet, ved hvilke Samlinger disse Boer forventes at kunne sluttes. Dette bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 21de November 1827. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-13
J afdøde Procurator Blichs Boe foretages en Samling, paa Raadstuen heri Byen, Fredagen den 21de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 2, hvorved Boet, om muligt, vil blive sluttet eller optaget til Slutning. - Boets Vedkommende indvarsles herved. Randers Byes Skifteret, den 7de Decbr. 1827. Neckelmann. Rafn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-14
No. 176. Aar 1827. To den 14de December. Fredagen med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst c 6 StiftstidenorAarhuus. Venne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-14
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Det synes næsten som de tre store Magters Gesandter maae være blevne anholdte eller hindrede, i deres Afreise fra Constantinopel, thi sidst hed det fra Berlin, efter en officiel Depesche fra den preussiske Gesandt, at siden Ambassadeurerne havde forladt Tyrkiets Hovedstad, vare den østerrigske og den preussiske, Gesandts Hoteller, de Christnes eneste Tilflugtsted, og nu meldes, at Gesandterne endnu vare der den 14de Nov., men at Porten havde nægtet dem at sende Kourerer bort, saa at al Forbindelse, med Constantinopel nu kun finder Sted ved den østerrigste Minister, thi Porten har lagt Embargo paa alle christne Skibe uden Undtagelse, selv paa de østerrigske. Tre franske Kourerer vare blevne anholdte. Muselmændene jublede, de Christne skjælvede, og kun med uhyre Anstrængelse var det lykkes at frelse disse endnu hidtil. Constantinopel ligner en uhyre Vaabenplads, thi Alle væbne sig, for, ifølge Storsultanens Opfordring, at forsvar Troe og Rige mod de Vantroc. Selv alle Embedsmænd, høie og lave, ere i Krigsmondering. Sultanen, vil personlig kommandere sin Hovedarmee, der samles i ved Adrianopel. Den hele Tyrkemagt, skal deles i tre Armeer. Der afstikkes en Krigsleir, ved Constantinopel. Der udrustes en Flaade paany, den sidste Rest. En uhyre Mængde Tyrker, ere i Marsch paa alle Kanter. Donaufæstningerne faae tredobbelt Garnison. Der siges, at den tyrkiske Armee skal opstilles bagved disse. Moldau og Wallakiet, vil man opgive. Ogsaa Redschid Paska har faaet store Forstærkninger, og tillige den befaling, at han paa det allerkraftigste skal understøtte Jbrahim Paska. "Her rurosser. stes, væbnes og exerceres Nat og Dag, skrives der fra Constantinopel: de Christne bringe deres Kostbarheder, hen i Gesandternes Huse, selv give de sig Gud i Vold. Archipelaget. Jfølge Breve fra Zante skal Jbrahim Paska ottende Dagen efter Slaget ved Navarine have udført den fortvivlede Beslutning: selv at lade opbrænde Resten af fine Skibe. Den allierede Flaade var derpaa seilet bort fra Navarino. Fra Malta skrives: at der blev skudt paa den fra Batterierne, men om det er sandt, at den fik nogle Skibe skudt isænk (see Gaarsavisen) omtales ikke. Den franske Admiral Rigny har med endeel af sine Skibe lagt sig udenfor Smyrna, til Beroligelse for de mange Christne som boe i denne store Handelstad. Desforuden laae derudenfor : 5 østerrigske og Hengelske Krigskibe, samt en nordamerikansk, en hollandsk og to russiske Fregatter. Codrington var seilet til Maltha. Uagtet al denne Beskyttelse havde dog endeel christne Familier indskibet. sig og tagne bort derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-14
Moldau og Wallakiet. Den 15de Novbr. kom der en tyrkisk Koureer til Jassy med et Hattischerif fra Storsultanen, som befaler alle Muselmænd, at staae op en Masse og kæmpe med Portens Fjender. Vores Arvefjende, Russerne - hedder det i bemeldte Hattischerif - skulle ikke undgaae den retfærdige Straf, og enhver Muselmand vil gjøre sig til Pligt at tage velfortjent Hævn over dem." Endnu den 16de havde Hospodaren ikke vovet at proclammere denne Regjerings fordre, af Frygt for den russiske Armee, som havde e trukket alle sine Brigader sammen og ventede kun paa den sidste befaling til at marschere. Grev Worontilzow ventedes hvert Øieblik fra St. Petersborg. Baale de i Jassy og Bucharest hed det, at de tre allierede Maget ters Gesandter vare afreiste fra Constantinopel den 15de Novbr. til Hermanstadt (i Siebenbürgen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-14
Østerrig. Garette de france melder fra Wien den 25de Novbr. at det østerrigske Ministerium skal have erklæret, at Østerrig vil, saafremt det ikke bliver nødt til andet, forblive gandske neutral. Men, til føies der: en saadan Neutralitet kan ei hævdes uden med væbnet Haand, thi naar Divanet befaler en almindelig Folkevæbning, da vorder ogsaa Østerrigs Væbning et næsten udetinget Selvforsvar, ifølge den gamle Sætning: - Naar Din Naboes Væg brænder, staaer Din, i Fare. Jfølge Reisendes Udsagn skal den Armee som opstilles ved de stebenbürgske og ungarske Grændser blive meget betydelig. Fire bohmiske Kavallerieregimenter havde nylig faaet Ordre til at marschere did. Ogsaa hed det, at adskillige permitterede Generaler og Regimentschefer have faaet Ordre til ufortøvet at indfinde sig. Erkeher, tug Ferdinand skal kommandere Observationssarmeen. Paa Grund af ovenmeldte Avisberetning vare de østerrigske Statspapirer stegne lidt igjen, ogsaa vare Kornpriserne stegne. - Portens Stilling vækker megen Deeltagelse i det Østerrigske. En Avisberetning fra Wien udtrykker sig saaledes: "Sikkert har den overordentlige Katastrofe ved Navarino ingensteds gjort et saa dybt Jndtryk og vakt en Deeltagelse som her. Hoffet og Ministeriet som alle Folkeklasser vare lige rørte derover, Enhver som kjender Sorg og Taknemlighed, kan ikke undres derover. Enhver som veed, at den i en Række af Aar bestaaende naturlige Alliants imellem Østerri- og Porten, selv under de vanskeligste Omstændigheder, aldrig krænkedes, maa føle Medlidenhed ved det Uheld som har ramt Porten, og det har virket dybt paa vor Monarks Hjerre. Vel vide vi, at Pluraliteten betragter Grækersagen fra Menneskekjærlighedens Standpunct. Os er denne heller ikke fremmed; men Ret, en høiere Politik og hellige Forpligtelser imod et Nabofolk, hvis Troskab vi have prøvet i Lykke og Ulykke, betegner Veien, vi have at gaae."