JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Som en af Aarsagerne til Fattigbidragets bestandige Stigen i flere Egne af Landet peger i Folkebladet, Hr. Skolelærer Larsen i Broust, og det vist ikke uden Føre, hen paa den Omstændighed, at der i flere Sogne gives et uforholdsmæssig stort Antal aldeles jordløse Huse, disse Jammerens Boliger, der ei blot huse Fattiglemmer, men og befolke Sygestuer, Arrest= og Tugthuse."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Ved Høiesteret ere Told- og Consumtions=UnderbetjenPeter Ludvig Rongsted samt Roerkarlene Jens Hanse, Jensen og Niels Christian Jensen, alle af Skielsker, dømte, den første (for at have afgivet en urigtig Rapport og med samme stemmende Forklaring i Retten) til 4 Gange 5 Dages og de to Sidstnævnte (for at have afgivet urigtig Forklaring i Retten) hver til 2 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød, saa skulle og samtlige Tiltale in solidum udrede i Sagens Omkostnin- Denne Sag er, forsaavidt den staaer i Forbindelse med og nærmest har foranlediget en anden og betydeligere, af en sørgelig Mærkværdighed. Den nævnte Toldbetjent Rongsted havde nemlig i den omtalte urigtige Rapport berettet: at han tilligemed de to Roerkarle, paa en Krydstour i Agersøe Sund havde truffet nogle Smuglere, der kom fra Møllergaarden paa den lille De Helholm i det store Belt; at disse Menneskeer ikke havde villet respectere Kongeflaget, som han heisede, saa at han maatte forfølge dem omtrent to Miil, samt at handa der vel vare indhentede, men ikke vilde overgive ham deres Ladning (2 Tdr. og 6 Ankere Brændeviin, maatte kæmpe med dem, men at han og Roerkarlene tilsidst ikke kunde modstaae deres lange Knive. - hvilket Altsammen senere erfaredes i det Væsentlige var aldeles usandt, da Rongsted tvertimod var gaaet paa Accord med Smuglerne om, at lade dem slippe med 3, siden 2 og tilsidst i Anker Brændeviin. For imidlertid dette opdagedes, foretoges Undersøgelser paa Helholm og her fandtes paa et Sted ved Strandkanten nedgravet et Oxhoved og en Tønde Brændeviin. Adspurgt om, hvis det paa Den fundne Brændeviin var, svarede Molleren, at han ikke vidste det, ligesom han og Konen benægtede, at de havde talt med eller kjendte de Smuglere, der havde været iland paa Helholm og som senere havde strid med Rongsted. Denne Forklaring beedigede, de Begge tillegemed Konens Brodersen for Retten, blandt andre Grunde især af den, at der paa Smuglerne hvilede den haarde beskyldning, at de havde taget igien paa Toldbetienten eller Kongens Embedsmand; men Molleren forekom det en gruelig Synd, at bringe Nogen i Ulykke, mindst for en saadan Sags Skyld. Smuglerne bleve imidlertid grebne i Nabojurisdictionen og vedgik, at de havde været paa Helholm - Mølleren, hans Kone og hendes Brodersøn vare saaledes Meenedere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Ved Høiesteretsdom af 22de Marts f. A. bleve 4 af Dragøe Byes Embedsmænd, nemlig Lodsbogholder Peter Jepsen, Fogden Mathias Riber og Underhavnefoged Pitter Pouis, samt nuværende Overhavnefoged Hans Olsen Wass, ansete deels for det af dem ved Biergningscontracters Afslutning i flere Henseender udviste misligge. Forhold, deels for at have verificeret urigtige Copier af saadane Contracter og derefter at have benyttet disse Copier som bilage ved de af dem aflagte Regnskaber med videre. Af de nævnte By-Embedsmænd bleve de tvende førstnævnte (Jepsen og Riber, hver især tilfundne en Mulct af 50 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse; hvorimod de tvende sidstnævnte (Pouls og Wass) bleve frifundne for videre Tiltale. - Skipper J. J. Hein fra Dragø spørger nu i Kjøbenhavnsposten 1) om det et synes stemmende med Lovgivningens Aand, at de nævnte By-Embedsmænd uden videre afskediges fra deres Bestillinger; og 2) om det Valg der traf paa Hans Olsen Wass til Overhavnefoged, efter at han var frifunden for videre Tiltale, bør ansees som gyldigt, eller ikke. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Af den bebudede Historisk-statistiske Maanedstidende for Ribe Stift, redigeret af Adjunkt Adler, er første Heelfark for Januar udkommet og indeholder: Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie, af Stiftsprovst i Dr. Frost, R. af D., om Præstekalds Besættelse i det 7 Aarhundrede og om Kystfarten paa Jyllands Vest n kyst, begge Dele af Redacteuren. J den sidstnævnte Afhandling udleder Forf. Seiladsens større Farlighed paa i Jyllands Vestkyst især deraf, at denne ikke som Østrysten er gjennemskaaret af Fjorde, som danne brugbare, naturlige Havne, at Kysten er særdeles flad og lidet bebygget og kun frembryder faa Landkjendinger, samt at der falder jevnlig Taage; at der ikke af Menneskehænder er anlagt en Havn, skjøndt Naturen flere Steder har anviist Leilighed dertil, som ved Hjerting; at der fra Helgoland til Skagen ikke findes et eneste Fyr, ligesom og at der er aldeles Mangel paa Lodser, Fra Odense skrives under 11te De Frosten vedvarer endnu med forøget Strænghed og en skarp bidende Sydostvind. Jnat og idag er der falden saamegen Snee, at vi nu har godt Kaneføre, der vist ikke vil blive ubenyttet, saasnart det holder op med at snee. Formedelst Jis imellem Spodsbjerg og Taars, gaaer Lollandsposten ogsaa om Torsdagen over Sielland til Fyen. Fjorden ved Nyborg er aldeles tillagt med Jis, og Posterne iland sættes ved Slipshavn. Hamborger Brevpost maatte igaar, formedelst. Storm og Modvind, gaae over Colding og Middelfart, og ankom først hertil igaar Aftes Kl. 5 1/2. Kjøbenhavnsposten indtraf derimod til sædvanlig Tid. Hamborger Brevpost for idag ankom ved Avisens Slutning Kl. 1 1/2. - Flere sørgelige Uheld have i de sidste Dage af det gamle og de første Dage i det nye Aar funden Sted her i Byen og Omegnen. Saaledes blev en Karl paa Hindsholm ved Vaadeskud saa farlig saaret i Benet, at han maatte indbringes hertil paa Hospitalet, hvor Benet idag skal afsættes. En Bonde fra Udberup faldt her paa Gaden og brak sindene Arm. En Skomager her af Byen er ved Overfald paa Gaden af nogle Haandværkere blev ven saa forslaaet, at han ligeledes maatte indbringes paa Hospitalet, og en Bonde fra Høime har formegelst Koldbrand i Armen, maattet lade denne afsætte. (Hp. Av.) Fra Nyborg skrives under 12te De Vinteren har ret taget fat her. Siden i Mandags have vi her med No. og SO Vinde havt en meget stærk Frost. Hele Fjorden er nu tillagt, saa Overfarten ikke engang skeer fra Slipshavn, men med Iisbaade fra Knudshoved; Sie den i Mandags har ingen Overfart formedelst den stærke Storm og Sneefog kunnet finde Sted til Korsøer. Saavel Personposten fra i Onsdags, som Hamborgerposten fra i Gaar, ere imorges tilligemed 21 Reisende i 5 Jis baade, afgaaede fra Knudshoved for at forsøge paa at naae Korsøer. Vinden er endnu. S. og det begynder igjen at snee. J Beltet skal allerede være en Mængde(Th. Av.) Ved Aarhuus er Havet, saa langt som man kan øine, tillagt med Jis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Af et Brev, dateret Rom den 4de Decbr. 1837, ne fare vi, at Thorvaldsen paa sin Fødselsdag (18e Revember) har modtaget talrige Lykønskninger af Venner og Beundrere. Den store Kunstner overraskede dem Alle ved at vise dem en ny componeret Basrelief, som Jngen endnu havde seet for. Det forestiller Agam og Eva med Abel og Cain som smaae Børn, og gjør megen Lykke. Vore Landsmænd, Kobberstikkeren Eckersberg og Maleren, Roed ere komne til Rom. (D. Kbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Secretariatet for bort gaaende Reisende ved det Kjøbenhavns Politie underlagte Pascontoir. For Oppebørselerne stilles til Sikkerhed er Beløb af 1000 Rbd. Sølv i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligationer. - Controlleur-Embedet ved samme Contoir med en aarlig Gage af 500 Rbd. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Rønninge og Rolfsted Sognekald i Fyen, 400 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Ferslev, Dal og Volsted Sognekald i Viborg Stift, 100
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Under 23 December f.A. er Byfoged og Byskriver i Skjelskor samt Herredsfoged og Skriver i Vester=Flakkebjerg Herred, Secretair S. C. Topsøe udnævnt til virkelig Cancellieraad. Den 6 Januar d. A., hidtilværende Sognepræst for Rønninge og Rolfsted Menigheder i Fyens Stift N. O. Münster til Sognepræst for Baarse og Beldringe Menigheder i Sjællands Stift; hidtilværende Sognepræst for Fersløv, Dal og Volsted Menigheder i Viborg Stift C. C.H. Gjerløff til Sognepræst for Aardestrup, Budderup, og Gravlev Menigheder i samme Stift; Capellan Pro persona hos Amtsprovsten for Lunde med flere Herreder under Odense Amt C. S. Jacobsen til Sognepræst, for Harboere og Engberg Menigheder i Ribe Stift; forhenværend Capellan pro persona for Brenderup og Ore Menigheder i Fyens Stift Wessel Brown til Sognepræst for Hellenæs Menighed i samme Stift; Cand. theol P. Scharling til ordineret Catechet og 1ste Læ ter ved Borgerskolen i Storehedinge, samt Cand. theol. T. N. L. Jørgensen til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Lemvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Kjøbenhavns Børs den 9de Januar 1838. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 200 1/2; Species 202, (Specier solgtes til 12 a 1 1/2 s.;) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 174 a 174 1/2 i Sedler; sv. Sdl. pr. 4 Rigsgjæld 46 a Rbs Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 90 a 90 1/2 - Sedler.; Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Nye udkomne Skrifter, Qvinderne, en Fortælling efter det Svenske. 2 Deele. 4 Mk. - Euphrone, Nytaarsgave for 1838. 1 Rbd. - Ny=Ossian, Samling af Noveller af den nyeste og bedste tydske, franske og tagelske Literatur. 1 Rbd. - Systematisk Fremstilling af den danske Procesmaade af P. G. Bang og I. C. Prof. juris. 1ste Deels 1ste Hæfte, 1 Rbd. - Pastor N. F. S. Grundtvigs Skrift til Normænd, om en norsk Høiskole. (Christiania 3837.) 1 Mk. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Søndagsgjæsten No. 1, et Ugeblad af blandet Jndhold, redigeret af Fr. Schaldemose. (Hver Uge udkommer et No. som koster for Abonnenter 1 Mk. maanedlig.) Ved Tallotteriets 1282. trætn. i Wandsb. udkom: 30, 81, 55, 58, 1.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
AVERTISSEMENTS. I Anledning af Hans Majestæts höie Fødselsdag bliver Spiisning og Bal i Klubbens Locale for Enhver, som vil deeltage i denne Folkefest; Billetter maatte forinden Torsdagen den 25de Januar förstkommende Aften Kl. 7 afhentes hos Hr. Amtstuefuldmægtig Ovesen. Thisted den 18de Januar 1838. Klubdirectionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
Torsdagen den 25de d. M. om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Foranstaltning af Skifteretten i Boet efter afgangne Pastor Friis af Kjærup afholdt offentlig Auction i Kjærup Præstegaard over Halvdelen af den til Præstekaldet for Lild og Tømmerbye Sogne hørende Præstetiende for Aaret 1837, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Hann Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 17de Januar 1838. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-20
En Bondegaard i Aannerup af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. kan faaes tilkjøbs hos Proprietair Tøttrup til Dueholm og tiltrædes til 1ste Mai d. A. 5 Tdr. Land er besaaet med Raps og 9 Tdr. med Rug, ligesom der endvidere kunne faaes 20 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre. Høebjergningen er god. Paa Gaarden, der kan drives med 4 Heste, kunne holdes 18 Stude, 8 Køer og 50 Faar. Paa Grund af Jndkjøb af en anden Gaard heri Byen, er mit, uden for Øster=Bom, iboende Sted nyt og af Grundmuur, tilligemed Gaards og Haugeplads, at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes til 1ste Mai. J Mangel af Salg kan det erholdes tilleie. E. J. Brinck, Guld= og Sølvarbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Ao. 1838. No. 9. Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 2de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Blandinger. J Marseille har for kort Tid siden en georgisk Fyrste, der overalt var bedækket med Kors, opvakt stor Opsigt. Hans Paaklædning var ogsaa mærkværdig, Kraver og Opslag vare broderede, som de franske Militair=Intendanters, hans Ærmer og Kraver var fra Middelalderen, han har en tyrkisk Sabel, russiske Støvler, og en Kosakhue fra Astracan. Han synes ikke at være lidet indbildt af sin høie Værdighed, men spankede stolt omkring i Staden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Ved Floden Guianas har man opdaget en Blomst af sjelden Skjønhed. Det er en Vand plante og ligner Ægypternes hellige Lotus, dens Blade holde 6 Fod i Gjennemsnit; man har opkaldt den efter den unge Dronning af Engeland, og givet den Navn af Victoria regina.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Den 29de Novbr. fandt en skrækkelig Tildragelse Sted ved den første Opførelse af Balletten, Hector Fieramosca, da den Dandser, der skulle udføre Fieramoscas Rolle og styrte sig ned af et høi Bjerg, istædet for at beregne sit Spring, sprang over Buskene, og slog Hovedet mod Hjørnet af Soufleurkassen, saa Hjernen sprøitede ud paa Theatret. Flere af Tilskuerne ilede til for at hielpe den ulykkelige Konstner, men denne havde allerede ophørt at leve. Endnu i Theatret blev der foranstaltet en Subscription for den Ulykkeliges Enke og Børn. Man er kommen paa den Formening, at han har ville ombragt sig selv, da han i længere Tid havde havt det i Sinde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Efterretninger fra Alexandrien af 7de Decbr. sige, at Vicekongen befinder sig med en stor Deel af sine Statsofficianter og Favoritter i Cairo, og tænker kun uafladelig paa Midler til at forskaffe sig Penge og Mennesker, for at oprette de Tab, hans Vaaben have lidt i Heschas, og paa at kunne sende Forstærkninger til Syrien og Abyssinien. Et Corps paa 3000 Md. Jnfanterie og 2000 Md. Artillerie, ligesom en stor Mængde Vaaben, og Munition af enhver Slags, skal være afsendt til Syrien. Vicekongen skal her nære vidt omfattende Planer, og man troer at Jbrahim Pascha igjen vil angribe det tyrkiske Gebet ved Ada na, eller ogsaa angribe Paschaen af Bagdad. Recruteringer, forenet med de skrækkeligste Grusomheder, foretages i denne Tid i Syrien, og Utilfredsheden blandt Jndvaanerne der, skal være steget til det høieste. De ægyptiske Embedsmænd i Seida havde saaledes om Natten foretaget Conscriptionen, og medens Befolkningen laae i den dydeste Søvn, sloge de Vinduer og Døre i Stykker, og begik de skjændigste Udsvævelser; de velhavende Jndvaanere bleve tvungne til at løskjøbe deres under Tumulten flygtede Slægtninge med en firedobbelt Sum; man indsperrede og mishandlede dem paa det Grusomste, indtil de havde betalt de fastsatte Løsepenge; flere døde af deres Saar, og den nordamericanske Viceconsul, der tog til Gjenmæle for de Ulykkelige, blev med Gevæhrkolden slagen til Jorden, og saaledes mishandlet, at man tvivler om hans Liv. Man venter hver Dag at see et Oprør udbryde paa Libanon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Det engelske Blad Times indeholder i et af dets senere Nummere en lang Artikel om den krigerske Stemning i de forenede nordamericanske Stater. Forfatteren tager Anledning af den i Talen ved Kongressens Aabning omtalte Forøgelse af Land og Søemagten, at tillægge Nordamerica den Hensigt, at ville angribe Engeland i Canada. At Regjeringen i de nordamericanske Stater har vægret sig for at antage Hollands Mægling i Grændsestridighederne, anseer man som et fjendtligsindet Fif af Statsklogskab. (N. 31.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Staden Florenz er kommet i stor Bevægelse over et der begaaet Snigmord paa Hr. Zorelli, en af Jtaliens meest udmærkede Sangere. Den uskyldige Anledning dertil var en Sangerinde, Madame P., hvis Skjønhed havde gjort Jndtryk paa en ung Adelsmand, Grev Baccheroni, som formedelst sine frisindede Jdeer stod i megen Gunst hos Folket. Denne Herre havde forgiæves gjort den skjønne Mad. P. de meest glimrende Tilbud. Han greb derfor til den lave Hævn, at pibe hende ud. Da det var skeet, traadte Sangeren Zorelli ind i Grevens Loge og sagde: "De har krænket et værgeløst Fruentimmer, fordi hun ikke vilde føie sig efter Deres Ønsker. Jeg fordrer paa hendes Vegne, Satisfaction!" Greven og hans Venner stødte Sangeren ud af Logen, og sagde: at ingen Cavalier sloges med en Comoediant. Derover blev Sangeren saa opbragt, at han slog Greven i Ansigtet. Baccheroni blev rasende, og kunde neppe holdes tilbage. Nu antog han Sangerens Udfordring; de skulde næste Midnat, ved Maaneskin, mødes ved Porten San Galland, uden Secundanter. Begge mødte, men neppe have Zorelli lagt ud, før han saae to Personer nærme sig, og i et Nu sad hans Kaarde i Grevens Bryst. Men i samme Moment strakte ogsaa de to leiede Morderes Dolk Zorelli til Jorden. Grevens Liig blev baaret bort, men Sangerens blev næste Morgen paa det afskyeligste mishandlet af Pøbelen. Det er vanskeligt at beskrive – meldes der fra Odessa under 17de December - den Bestyrtelse som har bemægtiget sig denne Stads Jndvaanere. Man havde hidtil næret det Haab, at det vilde lykkes Øvrighedens Anstrængelse, at sætte en Dæmning for Udbredelsen af den udbrudte Pest, men desværre maa man nu her opgive dette Haab, og overlade det til dem som befinde sig paa den anden Side af den omkring Odessa trukne Troppekordon. Alle de kraftigste Foranstaltninger have været frugtesløse, og alle anvendte Forholdsregler uden Nytte. Selv Soldaterne, der bruges til Afspærring, ere nu blevne angrebne af den frygtelige Smitsoet, den skrækkeligste af alle mulige Sygdomme. Jgaar døde to Soldater deraf i Jngenieur=Kassernen, og dette har udbredt stor Bestyrtelse blandt den fattige Folkeklasse, som staaer i megen Forbindelse med Soldaterne. Af eet Huus, Overauditeur Jarkows, blev der ligeledes i Gaar bragt 17 Personer til Pesthospitalet, hvor inden Aften det halve Antal allerede var reperet. Samme Dag, en stor Ulykkesdag for vor Stad, døde to Personer af denne skrækkelige Sygdom i Moldawankahospitalet. Jndtil dette Øieblik ere her i Staden døde over hundrede Mennesker af Pesten. Det er et stort Mirakel at Nogen reddes som bliver angreben deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Baltimore har været hjemsøgt af en skrækkelig Oversvømmelse, forvoldet af en Skypumpe. Regnen strømmede saa voldsomt ned, at man slet ingen Draaber kunde skjelne, og det under en Storm, der brølede som en fjern Torden. Dette Uveir varede ved i halvtredie Time, og udstrakte sin Ødelæggelse over en Strækning af 16 Mile. De i Bayen udløbende Flode steger 40 Fod over sædvanlig Vandstand. 20 Personer druknede og 30 Huse, samt 200 Magaziner ødelagtes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Engelske Dykkere have af et i dette Efteraar, i Nærheden af Bologene suremer forliist Skib, der var bestemt til Huset Rothschild med 800 Dunker Qviksølv, allerede bjerget 336 Dunke, af 200,000 Frankers Værdie. Skibet ligger kun paa 15 Fod Vand; men Vandet er nu saa koldt, at Dykkerne ikke kunne holde ud at arbeide der længere end 2 Timer af Gangen. De bære Kobberhjelme med Crystal-Glugger, en Dragt af Gummi=Clasticum, og igjennem et Rør tilføres dem idelig frisk Luft, ved Hielp af en Pumpe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Midt i Mai Maaned afvigte Aar indtraf den spanske Brig la Fama fra Sincapore til Manilla, med en Ladning engelske Manufacturvarer af 200,000 Dollarers Værdie. De indiske Matroser ombord paa Briggen havde underveis myrdet baade Capitainen, Styrmanden og Baadsmanden, i den Hensigt at føre Skibet til en anden Øe og der sælge Ladningen. Nogle af Matroserne havde imidlertid været imod hele Mytteriet; men kunde Jntet udrette med Magt. De toge derfor deres Tilflugt til List, foranstaltede en Smans ombord, hvorved de drak Morderne fulde, og bandt dem i denne Tilstand. Derpaa seilede de med Skibet til Manilla, hvor de Skyldige bleve hængte Den 27de Decb. har en ubekjendt, men efter Sigende en tydsk eller polsk Flygtning, styrtet sig ned fra det høie Münstertaarn i Strassborg, efter først at have indtaget en Flaske stærk Øl til Ballast. Den 21 Decb. løsnede sig den Klippe, hvorpaa det franske Slot Cadenet (i Departementet Vancluse) er opført, tildeels fra sin Grundvold og styrtede over den nedenunder liggende Landsby. 2 Huse bleve derved knuste, og 9 Mennesker i Samme ihjelslagne. 3 drog Man endnu levende ud af Ruinerne. Over 50 Mennesker vilde upaatvivlelig have sat Livet til, naar ikke et 7-aarigt Barn havde bemærket Faren og advaret sin Moder, hvorved hele Landsbyen blev allarmet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Den 28de Decbr. tildrog sig i Nærheden af Gotha den Ulykke, at en Klippekjælder, det saakaldte røde Steenbrud, i Nærheden af Staden, formedelst Mangel paa tilstrækkelig Støtte, styrtede sammen, og begrov 7 Murere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Da man forleden Dag erfoer i Leipzig at Professor Dahlmann var kommen dertil, strømmede en utallig Mængde Mennesker, uagtet det var en Skylregn, til Hotel de Saxe, hvor han logerede, for at bringe ham et jublende Vivat. (Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Indenlandsk. Det kongelige Patent for Nørre-Jylland, hvorved Stænderne sammenkaldes, lyder saaledes: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Kongen til Danmark &c. Gjøre vitterligt: Efterat de Arbeider, der i Særdeleshed med Hensyn til Vore troe Provindsialstænders Forhandlinger i Aarene 1835 og 1836, vare fornødne, ere bragte saavidt, at Vi see os i Stand til at beramme en ny Forsamling af disse, have Vi allernaadigst besluttet, at lade de raadgivende Provindsialstænder for Vort Land Nørre-Jylland træde sammen den een og tyvende Mai førstkommende. Det er derhos Vor Villie, at deres Forhandlinger i det Seneste skulle være sluttede inden 3 Maaneder fra den Dag, da de, som ovenmeldt, tage deres Begyndelse. Jdet Vi herved kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og tro Undersaatter i fornævnte Provinds, befale Vi tillige samtlige Medlemmer af Vore tro Provindsialstænder for Samme, saavel dem, der af Os dertil ere udnævnte, som dem, der enten ere valgte til Deputerede, eller som ved Valgene ere blevne Suppleanter men allerede anordningsmæssig ere indtraadte i de valgte Deputeredes Sted, at de til ovenmeldte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad Viborg, for at samles i det i Vor Anordning om Provindsialstændernes Jndførelse af 28 Mai 1834 og Vor Forordning angaaende Provindsialstændernes Indretning, forsaavidt Norde=Jylland, angaaer, dateret 15 Mai 1834, betegnede Øiemed, og navnligen at fornemme, hvad Vi gjennem Vor Commissarius vilde lade dem forelægge til Raadgivning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Ligesom Vi iøvrigt ville have dem henviste til Jndholdet af bemeldte Vore Anordninger, saaledes giøre Vi og Regning paa, at samtlige Medlemmer af Stændernes Forsamling stedse ville erindre sig Vore landsfaderlige Hensigter, lader disses Opnaaelse være sig magtpaaliggende, dertil efter bedste Evne bidrage, og saaledes svare til den dem viste Tillid. - Til Vor Commissarius ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling have Vi allernaadigst fundet for godt at udnævne Vor Generalpomreur for Danmark, Conferentsraad Ørsted. Hvorefter alle Vedkommende sig allernaadigst have at rette."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Kammerherre Grev Christian Rantzau, Verbitter ved det adelige Convent i Itzehoe, til Gouverneur og Landdrost, i Hertugdømmet Lauenborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Af St. Thomæ Avis erfares, at den paa Øen aabnede Subscription til Understøttelse af de meest Trængende efter Orkanen i August Maaned har indbragt 7152, Piastre paa St. Thomas og 2986 Piastre paa St. Croix. (Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-01-25
Helsingøers Efterretninger, siger i Anledning af Kjøbenhavnspostens" Artikkel om de fra Landets Kjøstæden, indsendte Regulativers Confirmering: Hvad vi ved denne Artikkel formene at burde erindre, et at Man ikke saalige kan indsee, hvorser Communerne her skulle complimenteres paa Autoriteternes Bekostning; thi det bliver dog vel egentlig disse, der havde udarbeidet Regulativerne og - vel sandt efter Ordren snarest muligt." – have fremskyndet disses Indsendelse. Herfra skal i Sandhed intet stort, en sige det bedste Beviis hentes for Communernes Modenhed til at frigjøres fra Autoriteternes Vedebaand. Paa den anden Side bor Man ikke glemme, at der ere mange baade Over= og Underøvrigheder, som mene det saare godt med Communerne, og som af Hjærtet ønske Borgerne en fri og selvstændig Forfatving.