JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Udenlandsk. Frankrig. Paris, d. 24de Novbr. Endnu beskieftiger begge Kamrene sig næsten ganske med Finantssagerne. De Gamles Raad har paa Directoriummets Forslag antaget, efter at det først var decreteret af de 500des Raad, at adskillige Ministre maae overleveres 2 Millioner, enten i rede Penge eller udenlandske Vexler. J de 500des Raad bliver der ofte saamange Deputerede borte, at man, for at tvinge dem til mere Orden, og for at faae at vide, hvem som udebliver, har besluttet et Navneopraab. Til Dunkirchen og Ostende er siden en kort Tid indført 20,000 Centner Korn. Fra Calais har man Efterretning om de 3 det strandede Skibe med Emigrantere. Det første Skib blev slaget i Stykker og man har kun deraf kunne redde 200 Mand; næsten ligesaa mange fandt deres Død i Havet. Fra de 2 andre blev Menneskene ræddet. Jblant disse Emigrantere befinder sig Hertugerne af Choiseul og Montmorency. De ere alle bragte i Fængslerne. J en Skrivelse fra Fontenayle Peuple, skildres Vendees Tilstand, siden General Hoches Ankomst dertil, saaledes : Imedens den Engelske Flode opfordrede Noirmoutier, angreb Charette med 12000 Mand Posten St. Cyr, hvilken af 300de Republicanere blev saa godt forsvaret, at Charette maatte vige med Tabet af sin beste Officeer og mange Folk. Strax derpaa blev han angrebet af en republicansk Colonne, fra Lucon, i hvilken Fegtning han mistede 400 Mand og maatte flygte. Havde han erobret Lucon, kunde han let have trængt sig frem til Kysten; men heele Kysten var got bevaret, hvorfore Emigranterne ikke kunde komme til at lande. Derpaa marscherede General Hoche til det Jndre i Vender, som er bekiendt under Navn af Bocage. 2 Aar havde Jndvaanerne der ikke seet nogen Republicaner. Denne Egn, udgjorde Charettes Kongerige hvor han herskede despotisk. De traf Carette ver Beleville, men han flygtede ind i de ham bekiendte Sko os, og man fandt ikke en levende Stet til Belleville, Denne Marsch havde den dobbelte Hensigt, deels at slaae Rojalisterne hvor man fandt dem deels at recognoscere Landet, og de Poster som vare værd at besætter, Man besadte Lecroix, Clisson, Montaine, Herbieres, Pouringes, Chanevaar, Larorhertur=Poungs de. Naar man beseer Landkorekt, vil man finde, et Landet ves disse Poster er meget stærk indsluttet. Hohe lader Proclamationer udstæde over hele Landet, hvori Jndbyggerne indkaldes til deres Hiem, hvilket og skeer af mange. De engelske Skibe har forladt Kysterne efter først at haveskastet, 280 Heste i Søen, Greven af Artvig tilligemed Emigranterne, er endnu paa Øen Dien, hvortil Engelænderne bringer dem Levnetsmidler og andre Nødvendigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Holland. Den 26de November, har Generalskaterne med den lille Fløerhed af 4 imod 3 Stemmer besluttet, at Nationalconventet virkelig skal sammenkaldes til den 1ste Februarii, og at der skal nedsættes en Commission som skal søge at berigtige alle desaarsag opkomne stridige Puncter. Clubberne og Centralforsamlingen, glæder sig forskrækkelig derover. Fra London meldes, at de Hollandske Ostindiske Skibe der, ere solgte til følgende Priser: Nagelboom for 7050 Pund Sterling, Delst for 5500, Enkuhizer Maag 6600, Schelde for 3300, og Blitterswyk for 2300. J Amsterdammer det ellers nu meget rolig. Alle Wykforsamlinger har nu erklæret sig imod de urolige Clubister, med det Tillæg : At de paa første Vink, ere færdige til at standse og afvende al Fare som truer deres retmæssige Øvrigheder. For at skade de engelske Manufacturer saa meget som muelig, har Generalstaterne forbuden, al Jndførsel af bomuld, Silke og halvsilke Strømper fra Engeland, Skotland og Jrland. Dette Forbud tager sin Begyndelse den 20de December og den 20de Febr. maa ingen Kiøbmand have noget af disse Vare i sine Boed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Tydskland. Rederelven, den 3die Decbr. Efter Beretninger fra Oberrhiin, seer man fra de Keiserlige Generalers Side en Vintercampagne i Møde. Grev Wurmser, har strax efter Manheims Erobring, ladet en Deel af sin Armee sætte over paa den venstre i Rhinbredde imedens en Deel af den Clairfaitske Armee, vendte sig imod Mosel og marscherede til Trier. Østerrigerne smigrer sig med at Coblenz, Cöln og Bonn, snart vil overgive sig. J den 6te Artikel, af Man heims Capitulation, havde den Franske Commandant forlangt: At hverken Regieringen, Magistraten eller Jndvaanerne maatte blive indtrukken til Undersøgelse paa hvad Maade Staden ved Capitulation var bragt i Franskmændenes Hænder, men Grev Wurmser svared, derpaa At en saadan Punkt hængte alene af Keiserens Villie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Frankfurt den 27de Novbr. Det lader til at Grev Clairfat vil forfølge sin Seir paa Hundsracen, og at har et vil trække sig mod Trarbach, for at bemæstre sig Coblenz. Man kan mærke paa Franskmændenes Anstalter, at de alt forud har skiønnet dette ligesom at de ikke agter at sætte sig meget stærk herimod. J Coblenz har de allerede udsøgt sig Gidseler, og paalagt Staden en Contribution af 3 Millioner, hvoraf den ene skal betale søgende Myndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
De Keiserlige vil saa meget deslettere kun forsætte deres Prødresser paa den venstre Rhinbredde, som Landet endnu ikke er saa gandske udædt, da Franskmænden neppe havde troet saasnart at blive forlaget derfra, og altsaa nu ikke har havt Tid til at skaffe Forraade bort. J vores Posttidende, har vi følgende Ryste om den Franske Armee, General Folledans Armee, er, siden den Tilbagetog yderst misfornøiet, og forellige Torps deraf forlanger at vende tilbage til Frankrig. General Pichegrus Armee har og tabt Modet. Ved denne Armee hersker den almindelige Meening, at alle Operationer, som siden den 15te er foretaget, har været imod denne Generals Villie. Merlin af Thionwille skal siden 2 Maaneder være Skyld i al Ud hæld. Vist er det, at Franskmændenes Tab er forskrækkelig, naar tillige man betænker hvor mange der i Aug og Sept. er død af ondartede Sygdomme. For Maynz og Mannheim, har de vist med Fangerne iberegnet, mistet, 22000 Mand, og hvor mange har de ikke mistet paa deres besværlige Tilbagemarsch fra Pfriemtil Qurich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Den i sidste Avis omtalte opfangede Depesche fra General Pichegre til Jourdan, lyder saaledes: "Jeg har bestandig givet dig Efterretning om de Tilbagemarscher, som vi har været nødt til at giøre, og har hver gang skreven dig til i Dupletter, deels ved Courerer deels ved Partier. Du vil vist paa en eller anden Vei have faaet alle mine Breve. Jeg begriber derfor ikke ved hvilken Fatalitet jeg ei siden den 13de har havt nogen Efterretning fra dig. Efterat vi saa meget muelig har kiempet imod en meget overlegen Magt, befinder vi os nu bag Linierne ved Queich, hvis Styrke dog ikke vil kunne give min Armee Kræfter nok til at holde mig længe der, om jeg bliver angreben. Men min Hensigt er dog her at oppebie Fienden. Det er Tid at Gouvernementet sender Forstærkning, eller og at virkelig erholdte Fordeele, befrier mig fra en Deel af den overlegne Magt der forfølger mig paa hvert et Skridt. Pichegre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Fra Oberrhin, den 25de November. De Franskes ridendende Artillerie skal være ganske ødelagt. Officerernes og de Gemenes Misfornøielse er stor. De forlanger Fred og ønsker at komme Hiem. General Hartei vilde føre 4000 Mand til Luxemborg, de ville ikke derind, men lod Generalen staae ved Prum og gik fra hinanden. De Luxemborger Bønder søger og at hindre de Franskes Opperationer. De fordærver Veiene og vil ikke levere noget i Festningen. Ved Echternach itideligholdt Borgere og Bønder de Keiserliges Seir i Biesynet af nogle Franskmænd, og tvang dem til at udraabe: Keiser Frans leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Tyrkier, den 25de October. Den Russiske Gesandt von Kotschuben, har i en særdeles Conference med Reis-Effendi, forelagt ham de Grunde, der have bevæget hans Monarkinde i Forening med Hofferne i Wien og Berlin, til at deele Polen, samt lagt til, at denne Begivenhed ikke vil have nogen fornærmelig Jndflydelse paa den nærværende gode Forstaaelse, som har Sted imellem Rusland og Porten. Dagen derpaa har den Franske Gesandt Verning forestillet og paastaaet denne Deling fra en ganske anden Synspunkt, at Storherren umuelig kunne ansee dette med Ligegyldighed, uden, ganske at forglemme hvad han skylder sig selv og sit Folk, thi dersom Porten ikke modsadt sig dette ville Rusland snart giøre Fordring paa Moldau og Waltachiet. Men til i Dag, har den Franske Jnsimation endnu ikke gjort noget Jndtryk paa Porten. Den er og heller ikke bleven understøtet af nogen anden Europæisk Gesandt, uden af den Hollandske, hvis Credit for nærværende Tid just ikke er af stor Betydenhed, Man vil og nu vide at Feldmarschal Sulvarows Reise til Petersborg, har en nye Commando til Hensigt, som han skal erholde paa Grændserne af Persien. Den 73. Aars gamle Prinds, Heraclius, hvis Fyrstendom ligger imellem Rusland og Persien, og som af Persiens nye Usurpateur er overfaldet, er nu ankommen til Kuban, for at ansøge Ruslands mægtige Beskyttelse, efter at han alene har reddet sig med Flugtest. Hans Efterfølger i Regieringen, er tilligemed sin talrige Familieført fangen til Persien, og maaskee myrdede. Keiserinden Aar derpaa beordret et talrig Corps at trække sig sammen paa Grændserne, seierrige Grev Suwarow skal commandere. det tioner
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Adskilligt. Den Opdagelse, at den tilkommende Dronning i Sverrig, skal stamme i lige Limesned fra Gustav Vasa, og egentlig fra hans Datter Catharina, som blev formælet med en Greve af Ostfriesland; har i Stockholm gjort en lykkelig Sensation. Det besynderlige derved er, at hun ligesom vor Konge nedstammer i 8de Grad fra ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
J nogle Franske Blade læser man: J Calais har man ved at visitere en Paqvetbaad iblant andet funden en Deet Harer; man aabnede adskillige af disse, og sandt at de vare opfyldte i Bugen med Guld og Sølv. J andre fandt man 206 Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Den 21de Novbr. ankom den Keiserlige General, Fyrst von Gavres til Basel, som skal imodtage den Franske Prindsesse. Den 25de vil hun indtreffe i den sidste Franske Bye, Bourg lihre, en Miil herfra, og de franske Fanger skal da ligeledes indtreffe til det Østerrigske, Grændsestæd Horn, en halv Miil herfra. Deres Ankomst skal ved Courerer blive meldt, da der saa herfra bliver givet Ordre til deres Afreise ind paa den neutrale Grund i Schweitz, Efter Sandsynlighed vil Prindsessen og de franske Fanger faae hinanden at see i Basel. I Arsenalets Souterraln i Warschau, har man nyelig fundet er betydelig Qvantum af Skydegevæhrer og andre Vaaben, som endnu har været giemt der siden Revolutionen. Dette er nu altsammen transporteret bort Efter Beretning fra Paris, gik sidst i Novembr det Rygte dennat Gesandten Barthelen var hiemkaldet, eller dog at Ordre med det første skulle bortsændes. Jblandt de med Calais strandede, Emigrantere skal og befinde sig en Prinds af Rohan og en Grev Damas. Det Stykke af Polen og Litthauen som tilfalder Preussen, bliver regnet paa 800 Qvadrat Mile. I Ungern hverved flere nye Friekorns og de patriotiske Jndvaaneres Jver for Krigens Fortsættelse bliver ger Dag stærkere. stræde. Paa en vis høi Persons Forestilling, er den vedden franske Revolution bekiendte Grev Allexander Lameth, som i Begyndelsen af Campagnen var taget fangen af Preusserne, og sadt fangen paa Festningen Maade. Tableven skil et singsrihed. -at da en Bakiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Den retskafne og gudfrygtige Bonde, en lærende Fortælling for Almuen paa Landet, Christian Frederich, Jngerslew, Præst i Gylling, stor 11 Ark, har nyelig forladt Pressen, og faaes her paa Adresse=Contoiret af Subskribenterne for 22 sk. Exemplaret. De Herrer Provster her i Stiftet samlet Subskribentere paa denne Bog, bedes jo jo heller, naar Leilighed gives, behagelisamme afhente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Tirsdagen den 1te December, blev optaget paa For der hos Søren Mortensen Gaardmand i Aabye ved Aarhuus, en halv gl. sort, fiernet Hoppe, med klippe paa Lænden S. R. S. og et andet ukiendelig Bogstav, som herved til Eierens Efterretning bekiendtgiøres og kan faaes imod dette Avertissements Bekostning, og andre paagaaende Omkostningers Erstattelse. Ved Skiftet efter een her i Byen bortdød Kone, navnlig Maren Nielsdatter, er det angiven, at hun skal have været gift med en Tømmermand ved Navn Danniel Torning, hvis seeneste bekiendte Opholdsted for 12 a 14 Aar siden var i Kiøbenhavn, hvor han ligeledes efter al Formodning er bortdød, men da dette Boes Jndtægt er af meget ringe Beløb og det altsaa ikke formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama, saa bliver bemeldte Daniel Torning, hvis han endnu maatte være i Live, hermed i følge allernaadigste Placat af 26 October 1792, trende gange efter hinanden indkaldet udi den Kiøbenhavnske Berlinske Avis og Aarhuus Stifts i Tiidender for at møde eller møde lade ved Skiftes videre Foretagelse her paa Byens Raadstue den 13de April 1796 om Eftermiddagen Kl. 2 slet, hvor det tillige ned lykkede Beviser maae prigtiges at han er den der afdøde Kones Mand. Randers den nøde DecemCardenne Stadseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Da afgangne Kiøbmand Ulvs Gaard og Eiendomme, i og ved Varde under Haanden er bortsolgt, saa bliver den derover publerede Auction til den 19de d. M. herved tilbagekaldet. Ride, den 2den December, 1795. 14 og J. Lund, en Enkens Laugværge. En Capital, stor 171 Rdr. 3 Mk. 6 syrfemtendedeel s Umyndiges Midler, henhørende under Sønder Herred geistlige Overformynderie, er, imod anordningsmæssig Sikkerhed og aarliggentes Svarelse, strax til Laans at bekomme hos undertegnede Herreds ProdAalsøe Præstegaard pr. Ebbeltaft, den 5te December, 1495. 13 Conimismed Malis P. Worsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Da Christen Christensen Sløkrogs Opbuds Bod her i Byen, som af 53 er taget under Behandling, befindes af være af saa tinge Beløb, at det, naar de prioritetede Fordringer fradrages, aldeles ikke kan formaae at bekoste noget Proclama, saa blivet bemeldte Opbuds Boes Credito i Sølve allernaadigste Plat af 26de October 1782 dermed, 3 Gange efter hinanden med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato indkaldet udi den Kiøbenhavnske Berlingske Avis og Aarhuus Stifts Tidende, for at anmelde og beviisliggiøre deres til Boen havende Krav. Iøvrigt tiener det til Vedkommendes, behagelige Efterretning, at den 13de April 1796, bliver udi bemeldte Boe foretagen en Skifte=Samling herpaa Byens Raadstue. Randers, den 8de December, Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
J næste Maaned bliver paa Aarhuus Byetingsstue foretaget offentlig Auction over endeel Adskilligt; Desom maatte have noget derved at lade bortsælge, ville behage at levere saadant til mig eller PolitiebetienAnders Thomsen, inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus den 3die December, 1795. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
En sort i Mærplag 1 a 2 Aar uden Aftegning, er optaget paa Forder i Holme Bye, Draaebye Sogn. Schiersøe Gods; Eieren heraf vilde melde sig det snareste muelig for at modtage samme imod alle medgaaende Omkostningers Erstattelse. Schiersøe, den 3die December 1795. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Af Selveier Gaardmand, Søren Jensen Degn, i Drastrup Bye, Essenbech Sogn, er den 20de November, sidst bleven indtaget paa Foder, en gammel sort Hoppe, med en hvid Plet paa Ryggen og Feder paa Næsen, som kan, naar dens retmæssige Eier indfinder sig, blive udleveret imod Betaling af Foderløn og dette Avertissements Bekostning. Den ved Forordning af 10de Julii allernaadigst befalede For liigs-Commission foretages for Thørsting og Wrads dertiden paa Silkeborg hver Mandag Kl. 10, saa der ere Forretninger. De Klagende ville Tiirsdagen for udi skriftlig eller mundtlig afgive deres Klager til een af undertegnede Commissairer. Silkeborg og Logagger, den 28de November 195. i omle Host. C. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
kandsdomme. Thelst hiemkomne Citroner, Pomerantser, Viindruet Cathrine Blommer Krakmandler torre Kirsebær og en deel Flasker beste Kirsebær Viin, samt store og smaae consket Figner faaes tilkjøbs paa Svane Apotheket i Aarhuus hos P. Lystager ge som udi 5te Classe at det 42de Kongl. Kiøbenhavnske Classe Lotterie, under min Collection her i Randers haver vunden nogen Gevinst og et allerede har erholdet samme udbetalt, vige behage med første at lade disse affordre imod Original Gevinst-Lodderne. Saa er og daglides mig, at bekomme nye Kiøbe=Lodder til 1ste det 43 Lotterie, samt udleveres Frie Lodder, til samme Classe ifølge Planen af J. H. Stabell. Randers Post, Contoir den 3die December 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Hos Apotheker Kold paa Løneapotheket er nyelig hiem ne Pomerantser og Citroner at faae tilkjøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Fra Fæstebondest Niels Erichsen J Odder, er bortkommet en sortstiernet Mærslag i 3die Aar med lang Mann, Hvem om samme ka Oplysning, bedes at melde sig enten til Forvalter Schou paa Rodsteenseie pr. Aarhuus eller mig Undertegnede, som besørger Plagen afhentet og betalet paagaaende Omkostninger. Odder, d. 30de November, 1795. Niels Erichsen. Tieneste ledig. Hos et Herskab paa Landet i Mærheden af Randers, er til 1ste Maii 1796, een, meere end i en Henseende god Kammertiener Tieneste ledig, for en skikkelig Karl, som forstaaer at har ere og opvarte m. v. Den Søgende melder sig med første paa Adresse=Contoiret, hvor nærmere Efterretning kan faaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Hos Thøger Kjersgaard paa Meilgade er nyelig hiemkomne Citroner at bekomme for billigste Priiser. Da Madame Winther, Enke efter sal. Forpagter Christen Winker, ved Døden er afgangen paa Schier vad under Grevskabet Scheel i Nørre Herred, Randers Amt, den 1ste d. M. saa indkaldes herved alle Arvinger efter bemeldte Afdøde, til at møde paa Schiervad, den 30te d. M. for at overvære i Boens Registering og Vurdering. Scheel den 3die December 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-09
Paa Skifte Forvalterens Hr. Greve og Kammerherre Scheels Vegne. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-12
Andenlandsk Kiøbenhavn. Den 7de December Kl. 7 Slet, om Aftenen, behagede det den Allerhøieste ved Døden at bortkalde Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Louise, af smaae Kopper, i en Alder af omtrent 1 Maaneder. Aar.Af Nærhuus Stift, saavel fra Kiøbstæderne som Landet er indkommen til fattige Brandlidte i Kiøbenhavn, saaledes som følger: 4. Fra Kiøbstæderne. 2. Horsens dige, 9 Rd. 1 Mk. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-12
Aarhuus. Frid. 43. Dircat for Rdr. ) 3 Randers. Greenage, Mariager 44. gammel og undt den gen, som er anført under NørreherCheltoft Hobroe 57 e 1 . . . Schander, en Fra 1 3/2 Pd. 3 Mk. Mang b. Fra Landet. 1. Bierge Herred, 496 R. - 5 s. 2 Framlev . . 171. 3 a 6 man, nog Galthen . . 226 3de i den memann. Gjerlev . . 148. - 12 - 5. Giern . . . . . . 10.6. Hads . 68. . . 6. Hør, og 7. Hasle . . 200 - 1 12 .L. Hatting = = 221 . . . 2 H. Hids . . . 12 . . . . . . 16. Hielmslef - 10de. 21 11. Haulberg : 286 - 2 - 6 - Da Lysgaard i 174. 1 11. Niis . . 95 - . . . 12 Mols . . . 163 - 4 - . 16. Nørre raad : A. 10 . 15. Nina . . 221. 5. 5.1. Nørrehalde hans ***F. Onsild . 18 An ko. Østerlisberg : Aars me saa 20. Roudsøe i 151. 8. 21. Sabro og Mesterlisberg 120 . . . . . . 22. Samsse . 420 2 : 6. . 23. Sønder = 28. . . . . . 24. Sønderhald i 30 - 1 - 12 . 25, Støvring. 164 - 3 - : - 6 Thyysting 5 lagt 3 3 Mk. 27. Wor = 46651 12 28. Wrads 144 - 1643 Rd. 13 s. Summa. 9456 Rdr. 4 Mk. 4 s. Siger Ni Tusinde, Fire Hundrede Halstredsstive og Ser Rixdaler Fire Mark og Fire Skilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-12
Paa det borgerlige Ball paa Raadstuen den 18de dennes er indsamlet og mig tilsendt 7 Rdr. 3 Mk. til de Fattige, for hvilken ædelmelig Gave paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Aarhuus, den 11te December, 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-12
Udenlandsk. Frankrig. De 500des Raad holdt endnu den 23de hemmelig Forsamling over Finantssagerne Genieur og Royer erklærede sig høit derimod, men fik til Svar: At det vilde blive forhunden med Fare, om de Forslage, som hidtil vare holdte hemmelige, nu blev bekiendtgjorte, da man derved kun vilde give Aagertarle og Skielmer Vaaben i Hænderne, til at formere Statens offentlige Nød, isteden for at afhielpe denDen 27de November blev det samme Raad forestillet, at en Mand ved Navn Fabre, som havde lovet at forfærdige Salpeter af Tobak, var for 10de Delens Værdie kommen i Besiddelse af det skiønne Slot Chesy, som før har tilhørt den henrettede Banqvier la Borde, og at han desuden havde faaet det overordentlig prægtige Menblement oven i Kiøbet. De 500des Raad casse, rede strax det Decret, hvorved Velfærdsudskuddet havde sadt denne Mand i Besiddelse deraf. Man forundres sig ellers her meget over, at Directoriummet ikke giver os nogen Efterretning om vore Armeer ved Rhinen. Man hører og almindelig Klage over den store Mangel Brød til hvert Hoved. Vouland, en af de forhenvæpaa Levnetsmidler, da her kun daglig uddeeles 6 Unzer tende Biergdeputerede, er bleven Secretair hos Directeur Carnot. Jacobineren Duhjem, er bleven Læg ved Maat= og Samprearmeen. Jamboe St. Andres ket paa Mission, for at skynde paa Levnersmidlers Tilgaaer som Gesandt til Genua. Leonard Bourden er skik førsel, og Vadier, Thuriot og Camon beleiver Directoriummet daglig for at blive anbragt. Hvor hemmelig man endog holder Prindsessens Udvexling her, saa anseer man dog hendes Afreise som nær. Et af vor Blade siger: Vi har over denne Lykke Anledning, at læse et skiønt Digt, hvoraf vi kun vil tage følgende: Det længe fængslede Kongebarn, forlod sit Fængsel, og sang, ved at forlade det, med klagende Stemme: Lev vel, Franskmænd, egensindige Folk, forhen saa Ærekiere. Langt fra en barbarisk Himmelgegn, vil jeg begræde Eders Forbrydelse og min Ulykke. Bladet bemærker, i Anledning heraf, at Forfatteren vis nok ikke er en varm Republikaner, men at man maae være befielet af en meget skummel Patriotisme, naar man ei vil høre en uskyldig Klagesang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-12
Der herværende Thretien Kaffehuus, er nu Hovedvarterret, for de, som ikke kan lide den nye Constitution. Babeuf, Lebois og Carl Dubois er deres fornemste Talere. De paastaae dristig, at vi har en Monark i 5 Personer, der alt har erholdet en Civilliste af 3000 Millioner i Assignater og 21 Millioner trede Penge og at det Gamles Raad er et blot Patriciat under et nyt Navn. Paa en kort Tid skal der med Posten være kommen hertil flere Louisdorer end i de 4 foregaaende Aar. Bladet, Coureer Universel, spotter i disse Dage over Pariserne med følgende Ord: "Man klager, man skriger, man knurrer, man raser, men man lever dog. Hver Norgen bliver Levnetsmidlerne dyrere, men man lever dog. Enhver taler om en Afgrund, hvori man vil styrte os, og ingen seer nogen. Jeg seer blot Franskmænd der bevæger, martrer og bedøver sig, for at vise sig i en snever Cirkel af Daarligheder, Frivolitæt og Galskaber. I Gaar saae man ligesaa stor en Mængde Mennesker gaae til Operahuset, forat see Baletten Plyche, som man nogensinde har seet for Bagerboderne. Man betalte Savoyarderne paa Garderne 500 Livres for en Entrebillet. Hvad skal man tænke om et saadant Folk, der saa rasende søger en forfængelig Fornøielse, medens ind- og udvortes Krig, Hangersnød og Banqverot beleirer dem." Hvem som nu ikke i der ringeste har en Million i Lommen, er en fattig Diævel. En Reisende, som ankom hertil, gav den første Dag han var her for følgende Gienstænder 45400 Livres ude. For en Rottinget, med Vest og Beenklæder 18650 Livres. Ser Par Silkestrømper 9000; 2 Hatte 3000, 2 Par Støvler 6000, et Sølv Uhr 12000, Middagsmad 5000, en Kop Caffe og et Glas Liqveur 30, for at bruge en Kareth i 2 Timer 200, og et Skivertøy, Papiir, Penne, Lak og en Voxstabel 2500 Livres.