JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Ved en anden Samtale talte Napoleon med mig om Phystognomiken, og spurgte mig, om jeg forstod noget deraf, og om jeg havde læst Lavaters Værker, – paa mit Svar, at jeg havde læst nogle Udtog deraf, spurgte han videre Kan De af Menneskets Ansigtstræk bedømme dets Caracteer?" – Alt hvad jeg kan sige herom, sagde jeg er, at jeg er mig bevidst, om et Ansigt behager mig eller ikke. – "Det er det Sande; De har truffet det; Har De betragtet Gouverneuren Sir Hudson Lowes Ansigt? Ja. – Og hvad forkynder det?" – Naar jeg skal sige Sandhed, saa behaget Lady Lowes Ansigt, mig bedre. – Smilende anstillede Napoleon nu en Sammenligning imellem sin sidste og nu værende Væg Naar Napoleon gjør sig en Bevægelse til Hest, tager han sædvanlig sin Vei igjennem et med Væxter begroet stort Dob. Veien er snæver og Pladsen eensom, hvorfor han i et følsomt eller poetisk Øjeblik har kaldet det Faushedsdalen. Paa en af dette snævre Passes skraae Sider overraskes Øiet af en Forpagterbolig. Her satte Napoleon et Maal for sin første Ridetoir, og fik i Sinde at aflægge et Besøg i dette Huus. Forpagteren, ved Navn Lega, en jevn ærlig Landmand, kom ham imode ved Døren, han steeg af, og, ledsaget af Grev de Las Casas, trandte han ind i Huset. Efterat han fortroeligen havde taget Plads, begyndte han, som sædvanlig, sine Spørgsmaale. Han erkyndigede sig om Forpagterens Familie om Størrelsen af hans Forpagtnings sum, fordrede en Drik Vand og forlangte at see Forpagterens Kone og Boen. De kom frem og efterat han havde modtaget et Glas Capsviin, som blev ham budt, endtes Besøget. Den gode Mand og hans Familie havde deres uventede Gjæst's høflige Adfærd behaget saa vel, at de ved hans Besøg slet ikke fandt sig uleiliget og at selv de smaae ofte pleiede at spørge deres Moder: "Naar vil dog Boney besøge os igjen?"(Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Børsenh. og Polit. Journ.) Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Man har opdaget et nyt Kiendetegn, som Napoleons Tilhængere her betjene sig af, i Stedet for Nellikerne. Det er en sort Knappenaal, Adskillige, som bare dette Mærke, ere blevne attesterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Jtalien. Hans Hellighed Paven har udgivet et strængt Mandat mod det ogsaa i Kirkestaten overhaandtagende Kornpugerie. Aldrig saasnart havde Østerrigerne forladt Kongeriget Neapel, før Landeveiene igien bleve høist usikre, Hertugen af St. Arpino blev morderisk overfaldet og plyndret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Naturbegivenheder. J Tyrol – ligesom i Schweiz - har den smeltede Snee paa Alperne atter ved Oversvømmelser for voldet stor Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Adskilligt. J den nye Lovbog, som Carl den Fjerde vilde indføre i Bøhmen, forbød Kongen de Geistlige at restamentere deres Formue til deres Bolersket, som de for plejede, fordi Kongen, efter en gammel Vedtægt, skulde arve dem. – Jfølge en anden Paragraph i samme Lov skulde Baronerne beholde al Magt og Myndighed over deres Undersaattere, dog maatte de ikke, som de for havde gjort, stikke deres Dine ud, skjære Næsen af dem, hugge Hænder og Fødder af dem; i modladt Fald vilde Kongen gjøre Giengieldelsesret gjeldende mod dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Fallissementer. J Hamborg: Den 4de September: Heinrich Gabriel Willhöffes Enke, med 15,418 Mk. 14 s. Courant – Den 6te September: Johannes Suhr, med 63,545 Mk. Banco og Courant. – Den 9de September: Wolff Moses Goldschmidt, med 20,659 Mk. 8 s. Banco og Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Udgiveren.) Den 8de September er i Peblingesøen fundet en ubekiendt druknet Mandsperson, nogle og 30 Aar gammel. Det Mærkelige ved denne sørgelige Livs fort er, at han ikke skylder Noget paa de Steder, hvor han sidst har tjent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Paa Julielund i Veilbye Sogn ved Randers er død den saare agtværdige theologiske Candidat og mangeaarige Huuslæret hos S. T. Hr. Kammerherre, Amtmand Ridder Føns, Boss Bossen, 80 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
J Aarhuus Avis af 12te September læses følgende: (Jndsendte Spørgsmaale.) – 1) Hvilken Dag indtræffer den første Søelformørkelse, som den danske Almanak forkynder for Aaret 1818. Hvorledes skal det forstaaes: at den ringformige Formørkelse vedvarer for den hele Jord 3 Timer 18 Minuter, og i Kiøbenhavn, som dog nok ogsaa hører til den hele Jord, varer den hele Formørkelse kun 2 Timer 3 Minuter, da den begynder 6 Timer 51 Minuter Morgen, og endes Klokken 8, 54 Minuter, – 3) Bogstavet T. skal vel være det samme som Kl., men er ikke tydeligt nok for menige Mand. Hvormange Tommer forestilles Golens Diameter, at holde, Skol 5 Tommer være det samme som 3/4 Dele af Diametten? – – – Den 1ste Januarii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
dette Aar viser Almanakken Formiddag og Eftermiddag lige lange paa 4 Minuter nær. Den 29de Januarii vises Formiddagen næsten 1/2 Time kortere end Eftermiddagen. O! Du gode gamle Soel, har da ogsaa Du forladt den rette Bane og vandret efter eget lykke, Eller er det Dig, Du klære Almanak, som ogsaa rives hen af Nutids Meeningstrøm udi Modsigelsers Svælg, Stakkels Middag, og aa Duhar ikke Uret, naar Du klager: Udi denne tyvagtige Tidsalder har da ogsaa mine tvende Børn lært at bestiæle hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Priser paa adskillige Torvevarer i Kjøbenhavn. Rug, Tønden, 22 Rbd. Hvede, Tønden, 30 Rbd. Byg, Tønden, 13 Rbd. Havre, Tønden, 10 Rbd. 3 Mk. Røget Flæsk Lispundet, 7 Rbd. 4 Mk. Smør, Pundet, 4 Mk. 4 s. Æg, Snesen, 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 16de September. Major og Ridder v. Scheel, Jnspectent ved det Kongelige Classelotterie, har bekjendtgjort, at det Kongelig Rentekammer har befalet: at den paabegyndte 5te Flasses Trækning af det Kongelige Kjøbenhavnske Classelotterie, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, skal standses indtil videre. Paa Grund heraf fortsattes samme ikke i Gaar (den 15de September.) Naar Udtrækningen igjen begynder, vil vorde bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Hempels Avis.) Odense, den 12te September. Det er en aldrende Bondekarl i en Landsbye ved Odense, som Lykken har været saa gunstig at tildeele den hos Hr. Hansen her i Odense i Classelotteriets 5te Classe udkomne Gevinst paa 10000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Kjøbenhavn, den 13de September. Henimod Klokken 12 i Nat ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen i allerhøieste Velgaaende til Frederiksberg Slot. Jubelen og Glæden var almindelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
De Kongelige Herskabet have været 7 Timer paa store Belt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
J Morges Klokken 8 1/2 kom Kongen til Staden for at modtage alle Militaires Cour, og derefter at udgive Parolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
(Af Randers Avis.) Randers, den 12te September. J Torsdags Aftes indtraf her det sørgelige Alfælde, at en Enkes eneste Søn fra Aalhusene, 24 Aar gammel, som havde været her med Fisk, faldt paa Hjemreisen udaf Baaden og druknede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Den 16de September solgtes Specier paa Kiøbenhavns Børs til 28 Rbmk. 8 s. - For Committee sedler blev givet (med Rente) 106 1/2 pr. 100. - Obligationer 92 1/2. - Norske Rigsbanksedler 28. – Norske Speciesedler 22 a 21 1/2. - Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. - Disconto 10 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Bekjendtgjørelser. Ved Farver L. S. Theisens Død. Jkke formager jeg, salig hensovede Ven, at slaae Harpen til Din Priis; dens Toner lyde lifligst for Dig i Englecher blandt salige Aander. Hvad Du var som Menneske, Borger, Mand og Fader, vide Alle, som kjendte Dig. At virke og gavne, var Din Jd, at hielpe og understøtte den Fattige og Trængende var Din Lyst; at see muntre og lade Venner om Dig var Din Fryd. Fra hvad Side man betragter Din Vandel og Dit Forhold, bliver Du lige elskværdig og stedse et Mønster til Efterligning for enhver, der ønsker at kaldes en god Borger. Jkke vandter Du mere iblandt os, men Dit Navn lever og vil længe mindes med Agtelse. Ophøjet over al Jordens Kummer skuer Du glad ned til Dine ædle Venner, og smillet roelig ad mørke Skumlers Avind, der stundom end ikke i Døden kan glemme sit lumske Had. Du efterlader Dig en elsket Ægtefælle, en agtet Moder og Svigermodet, og atten tildeels uforsørgede Børn, hvilke alle med Kjærligheds Laarer velsigne Dig, og søge i deres dybe Sorg over Din altfor tidlige Bortgang at berolige sig ved den søde Tanke, at de tør haabe engang igjen at samles og forenes med Dig i hine Fredens Boliger, hvor Du nu blandt hedenfarne Venner nyder den Sallighed, som Himlen skjænker den oprigtige og sande Christen. Vor Vandel og Daad være som Din Fred med Dit Støv, Venskabs Minde. Paa Grund af Omstændighederne seer jeg mig beføiet til at bekjendtgjöre: at der angaaende Bestillinger af trykte Sager, behagelig maae corresponderes med mig, ligesom og at Enhver, der önsker Bekjendtgjörelser indrykkede i Avisen, ville behage at tilstille mig samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Mariboe Addresse-Contoir, den 19de September 1817. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Mandagen den 29de September og fölgende Dage afholdes den offentlige Examen i Nyekjøbings Cathedralskole, og indbydes herved ærbødigst Disciplenes Forældre eller Værger, samt enhver Videnskabelsker eller Skolens Velynder til at bivaane samme. Den 11te October, Formiddag Klokken 8. anmodes de til Optagelse i Skolen Anmeldte at indfinde sig, for at underkaste sig den fornødne Prøve. Nyekjøbing, den 16de September 1817. Trojel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Natten imellem den 7de og 8de denne Maaned, omtrent Klokken 1 1/2, udbrød pludselig her i Stubbekjøbing en heftig Jldebrand, der greb saa voldsomt om sig, at Luerne inden een Times Forløb ødelagde 5 smaae Huse, foruden en stor Lade, hvori i det Mindste 200 Traver Rug og Hvede af dette Aars Høst vore henlagde, tilhørende vor almindeligen elskede og agtede Byefoged, Hr. Kammerraad Rousing, som ved denne Leilighed har lidt et næsten nerstatteligt Tab. Næsten syntes al Redning umuelig for de øvrige 3 Længder, hvormed Laden var forbunden. Dog lykkedes det de mange Ædle, der ilede til Hjelp, i Forbindelse med Byens eget Brandvæsen, at redde disse 3 Længder og derved det Meste af Byen fra Ødelæggelse. Omtrent Klokken 5 om Morgenen var al Fare forbie. Fem Familier ere ved denne skrækkelige Brand berøvede Huus og alt, hvad de ejede, og for vor lille Bye vil det blive umueligt blot nogenlunde at erstatte det store Tab. Undertegnede vover derfor ved denne Kundgjørelse at indbyde til Hielp for de Beklagelsesværdige, hvis Forfatning hvert ædelt deeltagende Hjerte vil føle. De indkommende Bidrag i Korn eller Penge skulle efter bedste Skjønnende eller efter Givernes specielle Bestemmelse, vorde fordeelte. Hr. Pastor Smith i Saxkjøbing og undertegnede Embedsmænd her i Byen modtoge med Taknemmelighed, hvad deeltagende Menneskevenner ville Stubbekjøbing, den 11te September 1817. W. L. Blædel, H. Hansen, Sognepræst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Toldrasserer. Til Mikkelsdag ønsker Undertegnede sig tvende Grøvtegravere, som kunde faae Arbeide fra den Tid af og indtil næste Aars Foraar. De, som vilde paatage sig dette Arbeide, vilde behageligen henvende dem enten til Capitain Bergstædt i Nakskov eller til Undertegnede. Siunkebye, den 13de September 1817. Jens Nyemand, Gaardmand i Siunkebye. Jeg finder mig beføjet til at anmode Enhver, som behøver Musik-Opvartning, at de nogle Dage forud bestiller saadant; thi jeg haaber, at enhver Retskaffen ynder god Orden, og vil forekomme hvad det Modsatte føder. Mariboe, den 12te September 1817. Ole Hilde, Musikantsvend.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Hos Kjøbmand Lunddahl i Mariboe er godt Malt at faae for 18 Rbd. pr. Tønde, samt Vindovne og Bilægger Kakkelovne for 55 Rbd. pr. Stkr. Hos Undertegnede er indleveret til Forhandling: Jntet Stridsskrivt imod Etatsraad Ørsted, men anden Mening, end hans Mening, om vort nuværende Pengevæsen, især med Hensyn til Jndulten og Sølvværdiesystemet, ved Erik Møller, Capitain og Eier af Møllerup og Taarupgaard. Første Bind. Viborg 1817. Prisen er 1 Rbdlr. N. V. Mariboe, den 18de Sept. 1817. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Hos Undertegnede faaes Kornsolde, indrettede til at rense Vinterkorn for Klinter og Heire, for 8 Rbd. Stykket. Pederstrup, den 13de September 1817. Wenzel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Paa Addresse-Contoiret faaes. Veiledning til Hovedregning eller mental Regnekunst, af Th. Jensen og K. Lindholm, Skolelærere, Kbh. 1815. 8 Rbmk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Auctioner. Onsdagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 10, slet, bliver det paa Langøe for Kongelig Regning under Krigen i Aaret 1810 opførte Lods-Huus, bestaaende af 7 Fag Bindingsværk og indrettet til Dagligstue, Sengekammer, Spisekammer, Kjøkken og Stald bortsolgt ved offentlig Auction til Nedbrydelse. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede og Auctionen afholdes paa Stedet. Nakskov den 13de September 1817. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-19
Onsdagen den 1ste October dette Aar om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Kjøbmand og Gjestgiver J. C. Krøyer, formedelst Boetflytning til sin tilkjøbte Landeiendom, afholdt offentlig Auction over hans tilhørende Eiendomme her i Byen og dertil hørende Jorder, nemlig: a) En Gaard paa Byens almindelige Torv, bestaaende af 11 Fag Forhuus, 2 Etager høit, og 11 Fag Sidehuus, hvori er 13 Værelser til Boepæl og Gjestgiverie, samt Boutik, Kjøkken og Kieldere; endvidere i Gaarden omtrent 33 Fag Huus, indrettet til Stald, Loe, Lade, Vognremisse og Brænderie, hvori er en Moltkjøllne og et Brændeviinsværk, circa 7 1/2 Tønde stort, med tilhørende Redskaber, som alt følger med denne Eiendom, tilligemed Gaards- og Haugeplads. b) Et næsten nyt Kornhuus. 18 Fag og to Lofter høit, som støder til Gaarden og vender ud til Byens Tillegade, og hvormed tillige følger god Gaardsplads og 11 1/2 Fag Baghuus med Portrum. c) En af Fælledskab udskiftet og tæt ved Byen beliggende Jordlod paa 5 Tønder Land. Samtlige disse Eiendomme blive enten særskildte eller samlede bortsolgte ermeldte Dag, dersom antageligt Bud skeer, efter de paa Auctionsstedet, i Gaarden paa Torvet, bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan erholdes til Eftersyn hos Sagfører, Schrensen her i Byen. Nakskov, den 17de September 1817. Schwensen, Auctions-Directeur,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Lollands Falsters Stifts No. 74. 11te Aargang. Sal privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 23de Septbr. 1817. Tirsdagen Redigeret, trykt og forlagt af Pastorbemeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
(Af Slagelse Avis.) Spanien og Sydamerica. (Fortsat; see No. 32.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Det er allerede bemærket, at ved disse Caperier som foretages i en Strækning af over 1000 Mile, maae Republikken erholde en stor Mængde øvede Søefolk, og uddanne sig til en frygtelig Søestat eller efter Formodning blive efter Fredens Erholdelse, hvad Holland blev, efterat det havde tilkjæmpet sig ved sin Friheds Krig, Fred med Spanien. Det er vel sandt, at mange fremmede Søfolk, bær nordamericanske, tjene paa de sydamerranske Capere, men tillige ogsaa mange Jndfødde. De blive desuden disses Lærere i Søevæsenet, og mange af dem blive Borgere i den nye Republik. Denne har ogsaa allerede aflagt mærkværdige Prøver paa sin tilkommende marineriske Storhed. Vi ville allene erindre og dens Admiral Browns Krydstog i Sydhavet paa Kysterne af Chili og Peru. Vel forlod denne Mand Republikens Tjeneste, enten fordi han frygtede for et andet Partie, som i den havde faaet Overvægten eller fordi han vilde beholde det paa sit Krydslog, erobrede Bytte for sig selv, og tog sin Tilflugt til de vestindiske Farvande, hvor han blev opbragt af de Engelske paa Øen Antigua, og hvor hans Skib Hercules, blev først condemmeret men siden friegiver (denne Begivenhed er dog aldrig bleven ret opklaret) men Republikken har dog faaet sig en anseelig Flaade og en nye Admiral, i Nordamerikaneren Taylor, i hans Sted. Og endskjøndt Republiken ikke endnu har Orlogskibe, saa har den dog store Fregatter, f.Ex. Conseqvenzia paa 42 Kanoner. Hvormeget Republiken føler allerede sin Styrk paa Havet sees bedste deraf, at da Pethion paa St. Domingo havde borttaget og solgt en Deel Skibe som tilhørte Republiken, saa har denne i Aar afsende bemeldte Admiral Taylor med 14 Krigskibe til Vestindien, for at forstyrre al Pethions Handel eller at affordre ham 2 Millioner Dollars i Skadeserstatning: hvilken Eskader har allerede paa sine Krydstog borttaget 12 spanske Skibe. Kan denne unge Republik paa samme Tid som den udruster een Armee til Chili holder en anden til at føre Krigen i Peru opstiller en Tredie for at have Øje med Brasilien, endda efterat den nyelig et sluppen ud af de indvortes Uroligheders Tummel, foretage saa bortfjærnede og kostbare Søeexpeditioner, hvad vil den da ikke kunde udføre i Tiden, naar den først har nydt Fredens Ralighed noget Faae derfore to saa mægtige Stater som Basilien og Republiken Buenos Ayres, ved Sølvfladen Roe til at opblomstre ved Bredderne af der Alantiske Hav og paa den halve Vei. Enropa til Ostindien; hvor vil da dette lidet Europa kunde haabe at beholde Handelen paa Ostindien og paa den sydlige halve Deel af Jorden for sig selv, dersom det ikke over det røde Hav søger at aabne sig en nærmere og sikkrere Vei dertil, Mørke Fremtid, Hvilke store Fødsler bærer Du ikke i Dito Skjød, Vi kunne frit sige: at uagtet vi have oplevet en høist mærkværdig Tidsalder, saa er dog den nærværende Tidspunct den vigtigste af alle i politisk Henseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Ved den fuldstændige Beskrivelse, som er leveret i dette Blad om Republiken Buenos Ayres Anseelse, Magt og dristige Foretagender, staaer endnu tilbage. at beskrive de nyeste Begivenheder, som den fører med Kongerigerne Chili og Pern, for aldeles at fordrive Spanierne fra disse til den stødende Lande, og for derved at blive saameget bedre istand til at betrygge sin Uafhængighed; den har tilendebragt den første af disse Krige ved een af de meest fropperende og følgerigste Seiervindinger, som nogensinde er bleven bunden og som er den mærkværdigste og meest afgjørende Begivenhed, som har tildraget sig i den hele spanske Colonialkrigs Forløb; hvorved Udsigterne ere tillige nu aabnede for den til at tilendebringe den anden af disse Krige med samme Hold. Jnden vi nærmere beskrive Erobringen af Kongeriget Chili selv, bør vi først gjøre os bekiendte med den Helt, som udførte dette store Foretagende. Hans Navn er General Saint Martin, han er fød i Paaguay; var først Officier i spansk Tjeneste, hvor han i Reigen mod de Franske blev udnævnt til Adjutant hos Generalcapitainen af Andalusien og Gouverneuren i Cadix, Solano; herpaa blev han Adjutant hos General Capizny, under hvilken han udmærkede sig meget i Slaget ved Baylen; og derefter hos General la Romanal J Krigen mod de Franske tjente han med Hæder indtil Aaret 1811, da han erfarede Sydamericas (sit Fødelands) Kamp for Friheden, i hvilket Aar han som spansk Oberstlieutenant afseilede fra Landon til Buenos Ayres. Her destinqverede han sig meget i Krigen mod Montevideo og Peen, avancerede hurtigt til Generallieutenant, og blev endelig i Begyndelsen af dette Aar overdraget Commanden af en Armee, som var bestemt til at erobre Chili, hvilket Tog han udførte med en ligesaa henrivende, som beundringsværdig Capperhed. Det var imidlertid ingenlunde let at udføre, thi fra Buenos Ayres og til St. Jago, Hovedstaden i Chili, er en Afstand af 150 geographiske Mile altsaa omtrent saa langt som fra Hamborg og til Rom, og Veien dertil gaaer først igjennem de moradsige, skov fulde og øde Egne i Øst-Chili; derpaa skulde de høie Andiske Bjerge overstiges, for at komme til Vest Chili, og endelig skulde et Land paa over en halv Million Jndvaanere, og hvoraf Hovedstaden St. Jage allene har 50,000, erobres af en Hær paa 4000 Mand, og som tildeels bestod af uvede Krigsfolk men hvorved Republikanerne kunde igjen gjøre Regning paa en stor Mængde Tilhængere i Landet selv. (Fortsættes.)(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Napoleon. (Sluttet; see forrige No.)¬ J Naboelauget boer endnu en anden Forpagter, ved Navn Robinson, som har en meget smuk Datter paa 17 Aar. Denne besøgde Napoleon saa ofte at den gode Forpagterfamilies Slægtninge raadede til at bruge Forsigtighed i Henseende til Datteren, som siden ikke maatte lade sig see, naar Napoleon beærede Forpagterboligen med sit Besøg Snart mærkede han denne Omstændighed, og kom der ikke mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
En anden Gang fortæller Forfatteren lod Napoleon ham kalde til sig i Haugen. Ved min Ankomst - siger han - fandt jeg ham omgiven af sit hele qvindelige og mandlige Følge. Han vilde kjøre ud; Vognen var kjortefrem; saalede Heste sio de derhos og alting var færdigt til at tage bort Min Ankomst forandrede hans Forsæt noget; thi istedet for at stige i Vognen vendte Hovedpersonen sig til mig, og efter en Samtale af omtrent 20 Minuter, førte han Madame Bertrand i Vognen, og ind bod mig til at indtage en ledig Plads deri; en Jndbydelse, som jeg naturligviis modtog. Jeg forsikkrer at der paa et ilands Landpartie til en Landsbye Skjønhed ikke kunde have hersket mere Munterhed; Utvungenhed og Snaksomhed. Vognen kjørte temmelig hurtigt fremad, og Napoleons Spøgefuldhed syntes at holde Skridt med den. Han begyndte at tale Engelsk, og gjorde alt for at opmuntre Madame Bertrand, som i nogle Dage ikke havde været vel; kort, han var Sjelen i den selskabelige Underholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Den 19de Junii om Morgenen faae man fra St. Helenas Høje Skibene Newrastle og Orontes ankomme. Min Glæde derover var ubeskrivelig. Jeg begav mig strax til Longwood, hvor jeg indtraf Klokken 10 om Formiddagen, og blev strax indbudet at spise Frokost med Napoleon i Haugen. Udentvivl er De kommen for at tage Afsked, tiltalte han mig. Da jeg dertil svarede Ja, bad han mig at sidde, og begyndte en Samtale, der, foruden nogle enkelte Omstændigheder af hans Kriger Liv, meest angik litteraire Sager. Dette var det sidste Besøg jeg aflagte hos Napoleon. Da jeg tog Afskeed med ham reiste han sig fra sit Sæde, ønskede mig Sundhed og Velgaaende og en lykkelig Hjemfart. General Grev Bertrand, Grev de Las Casas, og Napoleons hele øvrige Følge havde stedse behandlet mig med agtelsesfuld Godhed og udmærket Fortrolighed, saa at jeg ikke uden Bevægelse kunde skilles fra dem. Aldrig saae jeg en elskværdigere ved den inderligste Kjærlighed forenet Familie, end General Grev Bertrands."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Efter en Skrivelse fra St. Heleng i Junii Maaned, var Generalinde Bertrand bleven forløst med en Søn. Da Napoleon kort derefter besøgde hende, sagde hun til ham: "Sire. Jeg har den Fornøielse at vise dem en stor Sjeldenhed, den første, som uden Gouverneurens eller StatssecretairensTilladelse tør nærme sig dem." Napoleon loe ret hjertelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
(Af Børsen og Polit. Journ.) Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-23
Da der endnu herske Uroligheder i Egnen omkring Lyon, saa har Regieringen besluttet at sende den for Energle og Sindighed bekjendte Marschal Marmont derhen som Gouverneur, med meget udstrakt Fuldmagt.