Berlingske Tidende, 1782-03-01
Forelæsningerne i disse Videnskaber skulle for det første sammenføres saaledes, at 5 Professores kunde være nok. Professor Theologi læser altsaa, foruden Theologien, og ver Kirke=Historien, Professor juris civilis læser over jusuniversale privatum, saavelsom den danske, norske, romerske og tydske borgerlige, samt protestantiske Kirke=Ret, hvorimod Professor juris publici & politices læser, saavel over jus publicum og Gentium universale, som over Stats Forfatningerne, Folke=Retten grundet paa Tractater, samt de politiske Videnskaber, og deriblant Oeconomie=Commerce= og Kammeral=Videnskaberne indtil Omstændighederne maatte tillade, at en egen Professor for sidstmeldte Videnskaber, samt Natur=Læren og Natur=Historien kan blive anordnet; Han læser og eengang om Maaneden over Aviserne, til hvilken Ende nogle af de beste holdes for Akademiets Regning, og foredrager de Studerende det fornemmeste og vigtigste deraf med korte Anmerkninger over det offentlige System, samt Staternes Tilstand, Jnteresse og Forbindelse. Men indtil en egen Profession for Oeconomie=Commerce= og KammeralVidenskaberne kan vorde stiftet, læser Professor Philosophie over de egentlige saa kaldte philosophiske Videnskaber, Natur=Læren og Natur=Historien iberegnet, saavelsom de samtlige mathematiske. Professor eloqventiæ & historiarum, læser over de skiønne og de historiske Videnskaber, i Hensigt til hvilke sidste han i Særdeleshed maae indrette sine Forelæsninger over den nyere Europæiske, samt Hs. Majestæts Staters Historie saaledes, at Professor Juris publici & Politices kan lægge den til Grund i sit Fag, til hvilken Ende de i Forveien begge med hverandre maae overlægge, hvorledes disse Forelæsninger best kunde indrettes til dette Øyemerke. Til en fuldkommen cursum academicum paa Sorøe for dem, som der begynde samme, fastsættes 4 Aar. Men om nogen skulle findes at være uskikket til Studeringer, bliver saadant, saasnart det kan bringes i sikker Erfaring, fra Akademiets Side, at tilmelde hans Forældre eller Venner paa det han i Tide kan hiemkaldes. Og skulle nogen udvise enten Efterladenhed i sine Studeringer eller hengivenhed til andre Laster, haver Overhofmesteren med Collegie Professorum betimelig at anvende alle de Midler, som efter Forseelsens Grad og andre Omstændigheder kunne agtes at være de tienligste til den Skyldiges Forbedring, hvilken om ikke derved kan opnaaes, blive de herved allernaadigst bemyndigede til at tilholde saadan en Persons Forældre eller Formyndere, ufortøvet at kalde ham fra Akademiet, og om det ikke efterkommes, da selv at give ham consilium abeundi, hvorefter han ikke kan vente Adgang til Hs. Majestæts Tieneste. De offentlige Forelæsninger inddeeles saaledes aarlig, at enhver Professor derudi kan forklare i det mindste nogle af de Hovedvidenskaber, som høre til hans Fag. Dette Slags Videnskaber bør altid ansættes til de offentlige Forelæsninger, og Jndretningen dermed giøres saaledes, at hver Professor i den til cursum academicum fastsatte Tid kan have igiennemgaaet dem alle. Ved Underviisningen selv bliver at lagttage, at samme en allene er tydelig, ordentlig og grundig, men og i den Grad udførlig som Øyemerket udkræver, samt i Særdeleshed stillet paa at vise hver Videnskabs Anvendelse og Nytte i det borgerlige Liv, som noget hvorved de Studerende ey allene naturligviis maa fatte saa megen større Lyst til at lære, men og Lærdommen selv saa meget vissere kunde danne dem til duelige og brugbare Mænd. Og paa det de Studerende ikke alt for meget skulle opholdes ved at tegne Professorernes Forelæsninger i Pennen, skal det ey allene staae enhver af disse frit for at udgive Læsebøger over de Videnskaber, som høre til hans Fag, men Hs. Majestæt vil endog ansee saadan deres Flid med allernaadigst Velbehag. Jmidlertid bør enhver af dem udvælge til Grund for sine Forelæsninger en eller anden af de allerede trykte Haandbøger, hvilket og indberettes til Directionen. Og for at der kan haves des større Forviisning om, at de Studerende rigtig fatte hvad de have hørt, samt efterhaanden øve sig i at tænke det efter, vil Hs. Majestæt allernaadigst, at hver Professor engang om Ugen skal holde en Examaniations=Time, over hvad han har læst i de øvrige Timer, hvilke Examinations=Timer de Studerende skulle være pligtige til at bivaane med den samme Flid som Læse=Timerne selv, da de desuden ved Leylighed af saadan Examination baade kunde bespørge sig nærmere om et eller andet, som de ikke fuldkommen maatte have forstaaet ved Forelæsningerne, samt fremsætte de Tvivlsmaale, som de mueligen maatte have fattet ved en ller anden Sætning. Skulle nogen forlange Collegia privata, eller privatissima enten i nogen af de Hoved=Videnskaberne selv, hvorover publice læses, eller i en eller anden af de derhen hørende Deele, tillades dette Slag Collegia mod billige Honoraria, dog at den offentlige Underviisning derved i ingen Maade forsømmes.