Berlingske Tidende, 1827-10-22
Den 11te October. Folkemassen i Navarro viser liden Lyst til at begunstige Juanito og Agraviaderne overhovedet; Folkene ere tilfredse med deres Lands særegne Forrettigheder. Flere af Agraviaddernes Anførere bekjendtgjorde strax ved Proclamationer Kongens Ankomst i Tarragona, men berettede derhos, at Hs. Majestæt var kommen for at gjøre fælleds Sag med dem. Tidligere havde Caralt vel kundgjort det Kgl. Decret, som forkyndte Hs. Majestæts Ankomst, men med tilføiet Advarsel, til Catalonierne, at ansee Alt, hvad Kongen maatte udstæde, saalænge han var i "Frimurernes Magt, som ikke udstædt, han erindrede dem om, at Kongen 1822 ligeledes havde erklæret Medlemmerne af den Urgelske Regjering for Forrædere af Fædrelandet, men siden stadfæstet Regjeringens Decreter, og belønnet sin troe Tjener. Kong Ferdinands Ankomst til Tarragona forhaledes 24 Timer derved, at Rebellerne havde besat Passet Bellagner, igjennem hvilket Kongens Tropper maatte med Magt bane sig Gjennemgang, Journal du Commerce siger: "Saasnart Grækerne havde ere faret de forbundne Flaaders Ankomst, og Admiral Codrington havde tilkjendegivet dem deres Bestemmelse, at holde al Tilførsel borte, som tilsøs maatte komme til Jbrahim, ilede de med at afsende deres bedste Tropper under Church og Fabrier, for at bemægtige sig Landtungen ved Corinch og de Poster, som dække Halvøen fra Landsiden (skal vel betyde: at forstærke Tropperne der, thi de have stedse været i Besiddelse af denne Position). Denne Foranstaltning kunde ikkun grunde sig paa deres fuldkomne Tillid til Admiralens Løfter; thi, dersom de endnu havde næret blot den ringeste Bekymring for den Alexandrinske Expedition, saa vilde den simpleste Menneskeforstand have raadet dem til at concentrere deres Stridskræfter til Forsvar for Egnen om Nauplion, at hindre de fiendtlige Troppers Forening, og, om muligt, slaae dem hver for sig, førend de bleve sammentrukne. De forbundne Magter have saaledes sat deres Ære i uigjenkaldelig Pant for, at de ved nye Forholdsregler og aabenbar fiendtlig Stilling ville sikke Fuldbyrdelsen af Londons-Tractaten. Den 13de October. Briggen Faune, som den 10de er ankommen til Toulon, bringer følgende Efterretninger: Den 4de var Hr. Collet ved Dagens Anbrud syv Mile Nord for Algier med Skibene Amphitritte, Galatthea, Fanne, Criogne og Champanoise, og saae elleve Krigskibe løbe ud af Havnen, hvoriblandt en stor Fregat med Attenpundinger, fire Corvetter paa 20 til 24 Attens pundinger og sex Brigger eller Goletter paa 16 til 18 Tolvpundinger, som alle toge Retningen mod Vest nær Kysten. Vinden var stærk, og blæste ind paa Land. Jmidlertid holdt Hr. Collet strax ind paa Fienden, som mandevrerede saaledes, for at kunne holde sig i Nærheden af Kystbattterierne. En halv Time efter Middag begyndte en levende Fægtning, og Fienden maatte to Gange aldeles vige. Kl. 2 1/2 begav Fienden sig under Skytset af sit Fort, og ved Nattens Jndbrud styrede han til Havnen; hvorpaa Hr. Collet tabte ham af Sigte. Den 5te hindrede Vindstille og høi Sø Divisionen at komme nær til Land. Den Algierske Fregat og to svære Cornetter have lidt meest. Paa en af dem vailde en Stormands Flag. Hr. Collet siger: at, naar den høie Sø og Kysternes Nærhed ikke havde været, vilde han have fuldkommen tilintetgjort hiin Division; han haaber i Fremtiden at kunne være lykkeligere, og benytte den Jver og overordentlige Uforsagthed, som Officererne og Mandskabet ved denne Leilighed viste. Han har siden overtydet sig om, at de elleve Algierske Skibe alle ere vendte tilbage i Havnen, og Jntet har kunnet undslippe for at krydse imod vore Handelskibe.