JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-21
Mortifications=Stævning. Ved Mortifications=Stævning, indført i denne Tidende Na 95, er Jhændehaverne af en bortkommet Obligation fra afdøde Skipper Mathias Christophersen i Stubbekjøbing til Overformynderiet sammesteds, dateret 29de December 1814, tinglæst den 7de Februar f. A., stor 50 Rbd. S. V., hvorfor er givet 1ste Prioritet i Huset Brandf. M. 37, Matr. N. 35 paa bemeldte Byes Grønnegade m.v., indkaldt til at møde inden Stubbekjøbings Byeting den første Tirsdag i December Maaned 1841, Formiddag Kl. 10, for at fremlægge Obligationen, og bevise deres Adkomst til samme. Stubbekjøbings Byefogedcontoir den 13de August 1840. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Lollands Falsters StiftsTidende. No 90.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Søndagen den 25 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Jndenlandske Efterretninger. Angaaende Kongens nu for en Deel tilendebragte Reise gjennem Provindserne hedder det i den berlingske Tidendes Søndagsblad. Det var altsaa forgiæves, ethvert Forsøg, som man, endskjøndt under skjulende Former, forinden Kongens Reise, gjorde for at fjerne Folket i Taushed og Ligegyldighed fra sin Konge; forgiæves foregav man, at slige offentlige Hyldinger ikke udgaae fra Folkets egen Aand eller Stemning, men fremkunstles af Embedsmænd, af hvem hiint skulde lade sig lede og styre, – og hvor foragteligt er det ikke, at nære, eller blot maaskee udgive sig for at nære saadanne Tanker og et frisindet, høihjertet Folk, som om det villieløst og trællevornt leed under en herskesygEmbedsklasses Tryk. - Nei, i Sandhed, neil saaledes var det ikke, at det danske Folk nu modtog sin Konge! Langtfra; thi midt under den Jubel, hvormed det modtog Ham, midt under Udtalelsen af den Ærefrygt, som det vidste at det skyldte Ham, i mundtlige Adresser, skjulte Folket jo ingenlunde, hvad det ellers, med Hensyn til ønskelige Forbedringer, havde paa Hjertet; men, uden Tilbageholdenhed, og just saaledes som det sømmer et tillidsfuldt og ærligt Folk, henvendte man sig til Kongen, af hvem man med Fortrøstning venter enhver Brøst afhjulpen, hvorunder Landet meentes at lide. Saaledes var det, at Folket modtog sin Arvefyrste og denne oprigtige Modtagelse vil være ligesaa dyrebar og uforglemmelig for Fyrsten, som den Fortrøstning og det Haab for Fremtiden, Han indgjød Sit Folk, vil være for dette."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Hvad forstaaer man ved det unge Danmark, – Saaledes spørger Hr. Fr. Barfod i Kbhpst for 20de dennes. Jo længer Danmark staaer - siger han - des ældre bliver det, og dog taler man i de sidste Aar evig og evig om det unge Danmark. - Jeg ansaae det i Førstningen - vedbliver han – for et smukt billede, laant fra Fuglen Phønix, og tænkte mig derved: det sig gjennem Tiderne uafbrudt foryngede Danmark, der maaskee netop var i Færd med paa ny og forherliget at fremstige af sin Aske, og med Hensyn til Asken var jeg heller ikke i synderlig Forlegenhed, saasnart jeg mindedes 1807. Men nu – ja nu er jeg i Vilderede; thi ikke alene seer jeg forleden i Bladene, at en gammel Oberst blev angst for sig selv, da han havde udbragt en Skaal for det unge Danmark, og tog sine Ord igjen i sig; men forleden efter et Gilde, ved hvilket der rigtignok var drukket tæt, udbragte en Flok Præster, iblandt hvilke der var en Theol. Dr., først et trefoldigt Hurra for det gamle Danmark, og saa – et Pereat for det unge Danmark. - Det unge Danmark skulde altsaa dog ikke være det igjenfødte gamle Danmark, Det skulde rimeligviis endog være en slem Modsætning dertil, Noget man, reverenter talt, maatte ønske sad paa Sprog, eller paa Bloksbjerg, eller et andet lignende Sted? - - Men hvad er da det det unge Danmark. – De, som drak det fulde Pereat for det, maa dog vel vide det, og af dem er det at jeg herved udbeder mig en velvillig Underretning, for at det saaledes kunde blive muligt for alle skikkelige Folk, at vare sig for det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Fra en Postkarl fra Landet læses i det sidste Nummer af Jyllandsposten, følgende Opfordring: Fredag Formiddag i forrige Uge passerede følgende Tildragelse. Rekruterne ved det aarhuser Dragonregiment vare paa denne Tid ved at indøve sig i de almindelige til Exercitien henhørende Færdigheder paa Byens Exerceerplads udenfor Ridehuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Een af Rekruterne, som mulig havde begaaet en Feil, blev af Underofficeren tilraabt at skulle gjøre Holdt." Dette skete. Underofficeren traadte nu hen til ham, greb Rekruten ved Halsen og smed denne i et Nu fra Hesten mod Jorden, hvor han blev yderligere mishandlet. Oprørt over denne skammelige Behandling, raabte jeg til Underofficeren, at det var umenneskeligt, saaledes at behandle den arme Karl, men jeg fik kun det grove Svar: Hvad kommer det ham ved, Hæ. Jeg opfordrer derfor Regimentets Øverste til at undersøge Vedkommendes Handlemaade, i det jeg er overbeviist om, at den fornødne Afstraffelse ikke vil blive tilbageholdt, ligesom det meget vilde glæde mig, om Regimentets ærede Chef offentligen vilde forbyde saadanne Afstraffelsesmaader, som den, at kaste Rytterne fra Hestene mod Jorden, da Knækningen af Arme og Been vanskeligen bag efter lader sig erstatte. J Slesvig hændtes den 16de dennes et beklagelsesværdigt Tilfælde da Fakkeltoget bragtes Kongen. En Kanon sprang, og Borgemester Claudius fra Eckernforde blev dødelig saaret af et af Stykkerne, der foer til alle Sider. Flere Læger, ilede strax til, men erklærede, at alt Haab var ude. Ogsaa Kongen traadte til den Saarede og udtalte i hjertelige Ord sin Beklagelse. – Paafaldende er det imidlertid, at, da den Forulykkede stod flere hundrede Skridt fra Kanonen, ingen af de nærmere Staaende blev beskadiget. (Kieler Correspbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Aalborg Avis beretter, at den sidste Orcan, har, ledsaget af Høivande og Regn, desværre anrettet bedrøvelig Skade, saavel paa Bygninger og Kreaturer som paa Jordafgrøden. Jfølge paalidelig Beretning fra Hanherred har alene den lille Ø Ølands Beboere fristet den haarde Skjæbne at miste 300 Faar, 46 Fækreaturer og 1 Hest, hvilken sidste med knuste Laar var dreven op paa Landet. Broust Sogn er alene blevet berøvet 40 Faar. Denne der lidte Ulykke tilskrives væsentligt Høivandet forenet med de nedstyrtede Regnstrømme. J Skræm, Kollerup Kjettrup, Gjøttrup, Aggersborg og Beistrup Sogne i Øster-Hanherred har Orkanen omstyrtet ikke færre end 20 Huuslængder, for en stor Deel af nyopførte Bygninger. Den Markerne tilføiede Skade vil neppe være saa stor, da Regnen afbødede Stormens Virkninger. Dog er en Deel Rug og Byg afveiret og meget Korn nedslaaet, hvilket sidste imidlertid forhaabentlig vil kunne reise sig igjen ved bedre Veirlig. Derimod er der paa de Marker, hvor Rapsen endnu ei havde kunnet ind bjerges, anrettet megen Skade. Saaledes skal paa en Herregaard i Øster-Hanherred, hvis Eier havde Haab om et Udbytte af 400 Tdr. Raps, den halve Deel være gaaet tabt i Stormen. Desværre er det kun at befrygte, at flere Ulykker endnu ville spores, end de, der allerede ere komne til vor Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Uddraget af Helsingørs Borgerrepræsentanters Forhandlinger fra 1838 til Juli 1840, hvis Offentliggjørelse ved Trykken flere af vore Blade end ikke have bemærket, findes hæderligen anmeldt i Fædrelandet. Jdet vi henvise til denne Anmeldelse, deele vi med samme det Ønske, at man overalt vil følge nærværende Exempel paa Offentlighed, og at Communerne ville tilstille hverandre Beretninger om deres Forhandlinger. (Herfra er Uddraget bleven tilsendt flere Kjøbstæders Borgerrepræsentantskaber. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Thorvaldsen siges allerede i Slutningen af denne Maaned eller muligt noget senere at ville vende tilbage til Jtalien og agter da at lægge Reisen over Berlin. Det nordlige Clima skal, efter hans mangeaarige Ophold i Jtalien, ikke saa ganske ville tilsige ham, og nærmest have foranlediget hans Bestemmelse, at vende tilbage til Syden, saa kjært man end fra alle Sider havde søgt at gjøre ham hans nærværende Ophold. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Vor bekjendte duelige Maler, Hr. Monnies, agter, efter Forlydende, at forlade Hovedstaden og tage Ophold i Udlandet. Hans Reises første Maal. skal være Stockholm og St. Petersborg. Flere af vore øvrige meest rennomerede Malere siges ligeledes, dog forhaabentlig kun paa en Tid, at ville forlade Kjøbenhavn, hvor det private Kunstner-Erhverv i den senere Tid skal have forringet sig me(Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Man vil vide, hedder det i Aftonbladet af 11te dennes at det engelske Cabinet har erklæret, at ville gjøre fælles Sag med Sverrig i Spørgsmaalet om Sundtolds-Reductionen, i Overeensstemmelse med den Christianopolske Tractat."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Medens de aarligt stigende Jndtægter af Øresundstolden udgjøre en ligesaa betydelig Post i Budgettet som et aldeles uundværligt Hjelpemiddel til Opnaaelsen af den attraaede Ballance mellem Statens Jndtægter og Udgifter, maatte det naturligviis i høi Grad interessere enhver Statsborger at erfare noget om de vistnok ikke uvigtige Forhandlinger, hvortil Erlæggelsen af denne Afgift til Danmark for Passagen gjennem Sundet allerede i længere Tid har givet Anledning, navnlig fra svensk og preussisk Side. At dette for Danmark saa høist vigtige Spørgsmaal alligevel ikke her giver Stof til nogen offentlig Discussion er vel nærmest en Følge af dets politiske Natur, men tillige et Beviis for at der i Danmark ikke existerer nogen politisk Presse, hvorfor ogsaa den Taushed, vore censurerede politiske Blade i saa Henseende iagttage, er let forklarlig, saameget mere som der hos dem hverken i dette eller andre Tilfælde er Tale og vore politiske Forhold til andre Magter. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Kunstberider Hoffmann, der fortiden giver Forestillinger i Thisted, bekjendtgjør i Byens Avis. at da han aldeles ikke har været i Dyrehaven i Sommer, saa har han heller ikke, som Aviserne beretter, kunnet slaaes der med en Hr. Eichmüller, hvem han desuden ikke har den Ære at kjende det Mindste til. Den ved sin Virksomhed for og ved de kjøbenhavnske Asyler saa hæderlig bekjendte theologiske Candidat Rørdam siges at være udnævnt til Præst i Nidløse Sogn i Sjælland. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Ved Auction ere Logerne paa det kongelige Theater iaar solgte for 64,527 Rbd. 1 Mk., hvilket efter Dagen er c. 500 Rbd. mindre end i forrige Saison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Den 18de dennes afsagdes Hof= og Stads=Rets Dom i en Sag, anlagt mod Hr. Cl. Rosenhoff for nogle i No. 9, 12 og 16 af den Frisindede, indrykkede Artikler. Redacteuren idømtes en Mulct af 300 Rbd. og 2 Aars Censur, at regne fra Udløbet af den ham den foregaaende Dag idømte eet Aars Censur. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Det Rygte, at Cand. Orla Lehmann skulde være gaaet til Nordamerica, som er meddeelt i en Avis, er ganske ugrundet; han er reist til Holsteen, og Hamborg, og kommer nok tilbage om et Par Maaneder. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Udenlandske Efterretninger. England. Ønsket og en vedvarende Fred siger Bladet "Times" – er, som vi troe, almindelig udbredt blandt alle Classer; men vi kunne ikke lægge Skjul paa, at en krigersk Tilbøielighed paa den ene Side er tilstrækkelig til at frembringe en Kamp mellem 2 Nationer. Beboedes England alene af Vise og Philosopher, saa vilde al deres Viisdom dog ikke formaae at afværge en russisk eller fransk Udrustning ved noget andet Middel end ved Tropper og Skibe. Ere vi fast forsikkrede om, at den bittre Tanke og Waterloo er saa ganske udslettet af vore nærmeste Naboers Hukommelse, at de ikke, naar de faae sig istand dertil, vilde blokere Themsen, Er Rusland, der imellem sin Ærgjærrighed og Herredømmet i Asien kun seer een Hindring - Brittaniens Magt – er Rusland en saa tro Ven, at ingen Udsigt til at bortrydde denne Hindring formaaer at svække dets venskabelige Sindelag?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Frankrig. Dronningen af Englands Thron tale har i Paris gjort et dybt og ubehageligt Jndtryk, og Mange ville endog deri see en Krigserklæring mod Frankrig. De betydelige Udrustninger, som Regjeringen af al Kraft paaskynder i Toulon, synes ogsaa at bestyrke denne Mening. I Linieskib paa 100 Kanoner, 6 andre paa 90 Kanoner, 2 paa 74, et Krigskib paa 60 og 3 paa 58 Kanoner ville saaledes om kort Tid være færdige til at stikke i Søen. - Prinds Ludvig Napoleon er Natten til den 12te dennes ankommen til Paris under Escorte af et stærkt Detaschement Municipalgardister. Han blev henbragt i Conciergeriet, hvorfra han om nogle Dage vilde blive ført til Luxemburg. Den levende Ørn, som man havde ombord paa Edingbourgh Castle", var bestemt til et heelt theatralsk Coup. Flere Maaneder havde man øvet den stakkels Ørn, der var bestemt til at drage i Feldten mod den galliske Hane, i at tage sin Føde af Ludvig Napoleons Hat. Naar dette Kunststykke var lykkedes, saa skulde Ludvig Napoleon i Troppernes og Folkets Paasyn bestige den af hans store Slægtning opreiste Søile i Boulogne; paa et givet Tegn skulde Ørnen da stige op fra Skibet, og derpaa dale ned paa Prindsens Hat, for der efter Sædvane at søge sin Føde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Man skal ogsaa virkelig i Overdelen af Prindsens trekantede Hat have fundet en lille Stav, hvorpaa et Stykke frisk Kjød var befæstet. Opfinderen af dette Kunststykke var Oberst Bouffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Spanien. Roligheden er her i det Hele taget atter oprettet, men det indgroede Partihad lader dog befrygte, at denne Rolighed ikke vil have nogen Varighed. Madrid er for Øieblikket saa at sige uden Regjering; dog gaae Forretningerne imidlertid deres sædvanlige Gang. Partierne forholde sig endnu rolige, i det de gjensidigen iagttage hin anden. Reparationen af Residentslottet i Madrid foretages med en Virksomhed, der giver grundet Formodning om Deres Majestæters snarlige Tilbagekomst. - Rygtet om, at Regentinden har villet flygte til Frankrig, men var bleven forhindret deri af Espartero, blev af Eraltados den 28de f. M. udbredt overalt. En Skrivelse fra Barcelona yttrer Haab om, at Espartero vil benytte sin erhvervede Jndflydelse, sin Popularitet og Magt til at forsone de Liberale af begge Farver, og saaledes forberede en bedre Fremtid; men denne Opgave overstiger i alt Fald for Øieblikket Esparteros Kræfter. - J Murcia og Sevilla har man forsøgt at tilskynde Folket til Oprør, men uden at opnaae Hensigten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Tydskland. Som man sikkert vil vide, hedder det fra Berlin af 14de dennes – har Kongens sidste store Statshandling, forinden hans Afreise, været at udstede den saa længe ventede Amnestie for Alle, der paa Grund af politiske Forseelser have været hæftede eller tiltalte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Blandinger. Hvad man længe har betvivlet – en Maskine der kan erstatte Sætteren i et Bogtrykkeri, skal nu omsider være opfunden. Joseph v. Kliegel i Presburg har nemlig construeret en Dobbeltmaskine, der baade kan sætte og aflægge Lettrene. Uagtet den kun endnu er udført i Modeller, saa gjøre dog disse overordentlig Opsigt, og under Grev L. Batbygnis Bestyrelse har der alt dannet sig en Actieforening, der giver Haab om, at man efter 1 1/2 Aars Forløb vil see Værket færdigt. Hr. v. Kliegel er bleven forpligtet til først at bygge Aflægningsmaskinen. Denne vil i mindre end 1, Time kunne aflægge et Ark Ciceroskrivt. Maskinen behøver slet ingen menneskelig Hielp og arbeider Dag og Nat som et Uhrværk. Den kan lægge 16 Ark af om Dagen. Med denne staaer Hurtigsætteemaskinen i nøieste Forbindelse; thi Skrivtkasserne tages bestandig bort fra hiin og bringes under denne, for strax at afbenyttes. Sorteermaskinen bevæges ved et krumt Haandfang; Sættemaskinen derimod har et Klaviatur, lig Pianoet, der maa spilles af Sætteren. Der kan sættes næsten ligesaa hurtig som man taler. Selv en langsom nøvet Sætter kan sætte et Ark Cicero i 1 1/2 Time, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. og behøver ingen anden Medhjælper end et Barn der bestandig tager den færdige Sats ud af Maskinen. Opfinderen bygger først en Maskine fordet ungerske Sprog, dernæst en for det tydske, thi hvert Jdiom kræver en ringe Forandring i Constructionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
J en Landsby i Nærheden af Livorno leve fire Brødre, som man har kaldet de fire Elementer, eller Elementar-Brødrene, fordi de ernære sig hver af sit Element. Den Ældste er nemlig Grovsmed og lever altsaa af Jlden; den Anden er Fisker, og henter sin Føde af Vandet; den Tredie er Gartner, og dyrker Jorden, og endelig er den fjerde Broder, efter længe at have været en Døgenicht og Vindbøitel, bleven Bælgetræder, og lever følgelig nu af Luften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
paa den Brusseler Jernbane tildrog sig den 15de Juli følgende Ulykkestilfælde; en døv Bonde gik over Banen i samme Øieblik som et Vogntog nærmede sig, og var, da han ikke kunne høre Advarselspiben, i den største Fare for at blive radbrækket. Dette bemærkedes af en tætved staaende Arbeidsmand, som sprang til og gav Bonden et Stød, saa han fløi ud over Banen og undgik Døden. Men imidlertid havde Dampmaskinen naaet hans Livsfrelser, og knuste ham paa Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Ved Tallotteriets 1327 Trækning i Wandsbek udkom: Nykjøbings Skibsliste fra 15de til 22de August 1840, Jndklarerede: Skipper D. C. Schrøder af Vordingborg, fra Præstø med Kalksteen; H. J. Hansen af Marstal, fra Nysted med Egetømmer; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Skipper H. J. Hansen af og til Marstal med Brænde; Chr. Møller af Nykjøbing til Bergen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
AVERTISSEMENTS. En engelsk Tærskemaskine af 3 Hestes Kraft kan strax erholdes tilleie paa Westensborg ved Nykjøbing mod en Betaling af 2 Rbd. om Dagen. J samme Betaling medfølger en Maskinekarl. Det bemærkes, at Maskinen daglig kan udtærske mellem 20 og 26 Tdr. Vinterkorn og imellem 30 og 40 Tdr. Vaarkorn, naar det ikke er altfor slet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Porcellainsklinker Schmidt logerer i nogle Dage hos J. Bahnsen i Nykjøbing og anbefaler sig med at klinke alle Sorter Glas, Porcellain, Fajance og Steentøi med indvendige eller udvendige Klinker; ligeledes fastsætter jeg Hanke, Knappe og Tude a. med Skruenagler eller loddede Ragler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-23
Til 1ste Novbr. d. A. kan en confirmeret Dreng blive antaget hos mig i Handelslære. Maribo den 15de August 1840. J. G. Lorenz Rettelser. I denne Tidendes No 95, Side 384, 2den Spalte, Linie 16 fra neden staaer uendelige Tider, læs umindelige Tider, og i den paafølgende Linie, Gierninge, læs: Gjæring. Na 96, Side 390, 1ste Spalte (Artiklen og Forandringer i Armeen); kun saameget bør ansees som afgjort, læs: kun saameget tør ansees som afgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Lollands Falsters ift Tivende. No 99. Tirsdagen den 25 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Jndenlandske Efterretninger. Af de ankomne Stændertidender skulle vi foreløbigen fremhæve, at Præsidenten i Stændernes Møde den 14de dennes anmeldte at have modtaget ved den Deputerede for Hovedstaden; Gross. Hansen, en Petition fra nogle Handlende i Kjøbenhavn og en ny og omfattende Handelsanordning, om Nedsættelse af en Commission til at drøfte vore Handelsforhold til fremmede Magter, samt omØresundstoldens Ophævelse mod fuldstændigt Vederlag. Præsidenten i Gen. Toldk. og Com. Collegiet, Hr. Kammerherre v. Lowzow, Stk. a. D. m. m., bereiser i denne Tid, i Forening med Overcontrolleurerne, Jylland for at gjøre sig bekjendt med forskjellige Told-Forhold og Localiteter, og opholder sig i disse Dage i Aalborg. Udentvivl vil Hr. Kammerherren, som Chef for Commerce-Collegiet, ikke mindre undersøge, hvad der paa de forskjellige Steder kan tjene til Handelsforholdenes Lettelse, end hvad der, paa Toldkammerets Vegne, kan tjene til at forøge og sikkre Landets Toldintrader. Provindsens Handlende ville vistnok ikke mindre forsømme Leiligheden til at fremkomme med Forestillinger, Handelens og Toldvæsenets forenede Tarv vedkommende, som vistnok hos Told- og Commercevæsenets for sin Humanitet bekjendte høie Præses ville finde villig Gehør, da det naturligviis ogsaa maa være et af Maalene for Hs. Hobhds. Reise, at gjøre sig, saavidt muligt, bekjendt med de indsigtsfuldere Handlendes Anskuelser og Told- og Commercevæsenets Mangler og de Maader, paa hvilke disse formenes bedst at kunne udbedres. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Mag. Lindberg vedbliver at holde politiske Taler i – Adresseavisen, om med eller uden Virkning kjende vi ikke. En af de sidste Texter er: Kjøbenhavn 1660 og 1840. Jdet Taleren udhæver Hovedstadens Borgeres Forhold i førstnævnte Aar, yttrer han, iblandt mere: Den Frelsning de havde forberedt ved deres Heltedaad paa Volden, kronede de ved deres Tillid til Gud og Kongen, og skabte den Statsforfatning, der vel først for faa Aar siden fik sin rette og fulde folkelige Betydning (Fdn. 28de Mai 1831), men som dog virkelig har ført Danmark en sand og fuldstændig borgerlig Frihed nærmere." – Det kan man kalde en politisk Saltomortale. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Da Redacteuren af Kjøbenhavns Adresseavis har nægtet Hr. Student Frederik Barfod at optage for Betaling et af ham forfattet Stykke betillet Kjøbenhavn 1660 og 1810, der indeholder en Gjendrivelse af et med samme Overskrift forfattet og i Adresseavisen, indrykket Stykke af Magister Lindberg, saa læses denne Afhandling nu i et Følgeblad til Folkevennen, og kan desuden gratis afhentes hos Dhrr. Boghandlere Høst og Reitzel. Tillige erklærer Hr. Barfod i Folkevennen, at da Redacteur Jetsmark ogsaa har nægtet at optage denne Erklæring, vil han nøiere overveie, hvorvidt han maatte finde det efter Omstændighederne rigtigt at drage pr. Jetsmark til Ansvar for saadan Retskrænkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Om de ved Stormen Natten mellem den 14de og 15de dennes anrettede Ødelæggelser, meddeles af et Brev i Thisted Avis følgende Privatefterretning: Saavidt kan skjønnes, er der 6 Gjennembrud paa Klitten mellem begge Kanalerne, hvorved omtrent 6 a 800 Alen er gaaet bort, dog kan med Bestemthed Jntet herom siges da Passagen over den lille Kanal hidtil har været standset. Paa denne Side af den lille Kanal findes 5 Gjennembrud omtrent til ialt 300 Alen, af hvilke 2 ere skeete netop der, hvor Klitten var stærkest (den var der over 20 Alen bred og 2 Alen høi.) Trædæmningen over den lille Kanal, der nylig var fuldført, er saa godt som væk og Fyldingen bortskyllet. Flere af Aggerboernes Baade ere ituslagne. Den forliste Skipper Peder Klovborgs Liig er dreven i Land tilligemed et af Lodsernes (da Skipperen Aftenen for havde faaet Lods ombord fra Kanalen.) - Paa Thyholm er ogsaa flere Lader faldne, og Kornet paa nogle Steder slaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
En Jndsender, der anseer det for sin Pligt at yde Naadessecretariatet Hjælp til i paakommende Tilfælde bedre at kunne vurdere de Søgendes Competence, meddeler i Fædrelandet, at der i en af Landets fjerne Egne lever en høi Embedsmand, som i aarlig Gage har circa 3000 Rbd. Jfølge den Yndest han nød hos Regjeringen, har han jevnt hen erholdt store Naadesbeviisninger, iblandt hvilke at hans 3 Sønner, uden at have nogen sær Adkomst, ere blevne anbragte i indbringende Embeder, og at for meer end et Decennium siden en af hans Døttre har faaet en Pension af 400 Rbd. aarlig. Med Guds Hjælp er dette det eneste Exempel i Landet paa, at en Fader i levende Live og med en stor Gage har belastet Staten med den ham selv paa hvilende Forpligtelse, at underholde hans Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-25
Licentiat Hermannsen, der ifjor reiste til Orienten, paa de orientalske Sprogs Studium, opholder sig nu for Tiden i Rom, hvor han agter at forblive i længere Tid. Det theologiske Facultet i Kbhvn. har nylig decreteret ham en Understøttelse, for at han ved Universiterne udenlands kan studere den rene evangeliske Lære. (Aarh. Av.)¬