JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ogsaa i Hannover har der været nogen Bevægelse blandt Almuen, men som kun har indskrænket sig til blotte Pøbelexcesser, en Hob af omtrent 300 Mennesker havde samlet sig den 12te Septbr. om Aftenen, og truede med at opbryde Kornmagasiner, hvilket forhindredes ved den agtværdige Stads-Directeurs Rumanns Bestræbelser, Kl. 11 var Roligheden tilveiebragt og er siden ikke fortyrret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Uroligheder i Mons. Den 19de Septbr. angre Pøbelen, forstærket med et betydeligt Antal af Arbeidere, ved Kulminerne, de bevæbnede Borgere. Jndvaanerne af Forstaden Rirni vilde derpaa storme Porten af samme Navn udenfra, medens Oprørerne i Staden angreb den inden fra. Men Garnisonen værgede sig tappert og erholdt snart Forstærkning. Gen. Major Duvivier drog nu Pøbelen imøde med et stærkt Detaschement og to Kanoner. Da ingen Forestillinger vilde frugte, adsplittede han Oprørerne med Magt, ved hvilken Leilighed flere bleve dræbte og saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Frankrige. J Bourges, Manbranche og la Feuilade ved Periqueur have meget urolige Optrin fundet Sted i Anledning af de inddirecte Afgivter. Flere Mennesker ere blevne skrækkeligt mishandlede, og kun med Møie har Nationalgarden kunnet bringe Rolighed og Orden, tilbage. - De Deputeredes Valg vil finde Sted den 20de Octbr. De to Admiraler Rigny og Duperre ville snart forøge Pairernes Tal i det første Kammer. Jfølge den fra Armeen i Afrika indsendte Oversigt, udgjør Tallet af de Dræbte 248, af Saarede 1856 Mand, 677 Kanoner eller Haubiger, 38 Mørsere af Bronze og 827 andre Stykker Skyts af Jern ere erobrede. Hertil, er ikke det store Skyts paa Søbatterierne regnet. General Clauzel ankom til Algier efter 6 Dages Reise; an begav sig først ombord til Admiral Duperre og derpaa til Hr. Bourmont, der overdrog ham Commanden, som han i 3 Uger havde ført i Henrik V Navn. Ve have funden Hæren i den værste Tilstand. Man forestille sig, at Soldaten ikke har anden Seng, end den her de Jord, og leve af Brød, som vore Tiggere ikke vilde tage imod; dertil kommer, at Ordenen i Hæren er tilintetgjort, thi Bourmont har ikke seet den siden hans Jndtog i Kassauba. Der var dog et uhyre Forraad af Uld og Linned, som man havde kunne gjøre Madratser af, og Landets Korn er fortræffeligt; men Enhver har kun tænkt paa sin private Fordeel. En almindelig Promotion vil finde Sted, for at udfylde Hullerne. Alle Officerer antage, at Skatkammeret hemmeligt er plyndret; Overgeneralen opretter en Undersøgelses=Commission. Canton, nements skulle indrettes for Tropperne, og Høiderne omkring Algier forsynes med Blokhuse til Soldatens Bedækning; da Regntiden nu nærmer sig og Barbarerne myrde vore Folk (for nylig en Oberst) tæt udenfor Portene. Bourmont har ladet rømme Bona, hvor Folket var stemt for os, og ladet Fortene sprænge i Luften, uagtet Jndvaanerne firede vore Grenaderer ned af Volden, i Touge, for at redde dem fra Kabylerne, som forfulgte dem lige ud i Vandet og havde den Kjækhed, at lade sig støde ned paa vore Kanoner. Admiral Duperre har taget Afskeed med General Clauzel; Flaaden var under Seiden 8 Sept. og den 9de var Armeen overladt til dens egen Kraft. Var dette skeet 10 Dage før, kan man ikke vide hvad Følgen vilde være bleven. Nu er Sagen gandske naturlig. Vi faae Flaaden at see igjen til Foraaret; i ethvert Tilfælde blive fire Fregatter og nogle Brigger, tilbage til Krydsning; flere ere ikke heller nødvendige General Bourmont seilede fra Algier den 3die Septbr. ombord paa et Coffardieskib; Admiral Duperre havde afslaaet ham et af Statens Skibe, til at føre ham andetsteds hen end til Frankrige. - Fra Wien og Peters, borg ere Kourerer indtrufne i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Portugal. Arbeiderne ved Tøihuset i Lissabon, som i lang Tid ingen Betaling havde faaet, droge den 4de Sept. i store Hobe gjennem Gaderne og forsamlede sig paa Pelourenho=Pladsen. D. Miguel begav sig derhen og vilde tale dem tilrette, men blev overøst med Skjældsord. Nu trængte Mængden ind i Arsenalet, lukkede Portene og nedrev Værkstederne. Fregatten Perola lagde sig i en truende Stilling for Anker, tæt ved Arsenalet, men Oprørerne betydede Jnspecteuren, at paa det første Kanonskud blev Tøihuset stukket i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Tydskland. Fra Leipzig meldes under 2de Septh.: Den Efterretning, at Folket i Altenburg, havde nedrevet Raadhuset, viser sig at være ugrundet. Derimod har man følgende detailleret Beskrivelse af Urolighederne. Disse stege, Mandagen den 13de, til en frygtelig Høide, da Gaderne fyldtes af den rasende Mængde og flere af Politieofficianternes Huse paa en strækkelig Maade bleve 3delegte. Derpaa strømmede, Mængden op mod Slottet, hvor Hertugen blev nødt til at træde ud paa Altanen og give Løfte om en Forandring, i sit Regjeringsystem og Ophævelse af flere Paalæg Disse Løfter maatte han atter gjentage paa Raadhuset, hvorpaa Stormen lagde sig. Efterretningen om urolige Bevægelser i Gotha viser sig ligeledes at være uden Grund. - J Weimar er den 21de Septbr. følgende Bekjendtgjørelse publiceret: "I Gaar Aftes har man bemærket, hvorlunde et Antal af Børn og Haandværkssvende, forsynet med Stokke, har forstyrret Roligheden, ved Larm og Skrig paa Gaderne. Politiecommissionen finder sig herved foranlediget til at indskærpe Forældrene og Haandværksmesterne, at de holde deres Børn og Svende hjemme naar Aftenen bryder frem, o. s. v."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Urolighederne i Schwerin detailleres ved nærmere Efterretninger. Alle Vinduerne i Møntbygningen bleve slagne ind og Folket gjort Mine til at trække ind af Aabningerne, hvilket lykkeligviis blev forhindret ved Militairet, som ved tvende Salver rensede Gaderne. En fremmed Reebslagersvend blev dræbt og 5 Mennesker, saarede. En Commission er nedsat til at undersøge det Complot, som havde projecteret Møntens Udplyndring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Fra Cassel, den 21de Septbr., meldes: J Grevskabet Hanau og Storhertugdømmet Fulda er en Forordning bekjendtgjort, ifølge hvilken alle Jndbyggerne skulle aflevere deres Vaaben. De Permitterede af de respective Korpser ere indkaldte for at complettere disse, hvilken Forholdsregel neppe vil være til Gavn for Høsten, som i denne Tid giør Krav paa Landmandens hele Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Blandinger. J Neapel er det kommen til blodigt Slagsmaal mellem et Schweitzer=Regiment og et Regiment af Konge garden; det Første havde 27 Døde og 19 Saarede, det Andet 16 Døde og 21 Saarede. Begge Regimenter bleve derpaa fjernede fra Hovedstaden, - der i politisk Henseende er rolig. Beyen af Titerie har i et Oprør mistet Hovedet. Araberne i Afrika trække sig nu tilbage, da Saaetiden nærmer sig. Jndvaanerne i Bonna skulle faae Hjelpetropper modKabylerne. Denne Havn er desuden ved Vintertid fordeelagtigere end Algiers. General Clauzel er beskjæftiget med at efterspore Underslæbene i Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
J den store Sal i Hotel des Invalides i Paris, er 71, Faner fra Algier ophængte. Jkke mindre end 200 Engellændere tjene i den franske Nationalgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Den berygtede Financier Ouprard, som strax ved den sidste franske Revolutions Udbrud flygtede fra Paris til London, er atter hidkommen. Det er bekjendt, at ham ved Speculationer paa at Fonds skulde dale, som en følge af de famense Ordonancer, har samlet en uhyre Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Lissabons officielle Hoftidende - den servileste af alle Statstidender, - som Politiet har sat i Omløb, fortæller, at Carl den 10de sidder rolig paa sin Throne, og at den sidste Revolution i Paris blot har havt til følge, at 200 Oprørere ere blevne henrettede, blandt disse Generalerne Lafayette og Sebastiani.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Den spanske Geistlighed har tilbudt Kongen, at rus 60,000 Rd. paa egen Bekostning, til at underkne Liberalismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
J Aachen er 180 Urostiftere forhørte og deraf 7 dømte til Døden; men man formoder Kongen af Preussen vil skjænke dem Livet. En Kjøbmand har lidt Skade for 100,000 Fr. og hans Handelsbøger ere brændte. Nu har Aachen 3000 Mand Besætning, og 2 Kanoner staae ladte paa Torvet. I Rhinprovindserne staae ialt 250000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
J Kiew i Rusland døde i Malmaaned d. A. Borgerkonen Maria Kalinawsky, 120 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Giftblandersken Gesina Gottfried i Bremen har faaet sin Dom; men den skal indstævnes til Overretten i Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Schweitz oversvømmes af emigrerede Ultras og Jesuiter, Basel er vorden det andet Coblenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Fædrelandet. Under Overskriften: Meddeelt. Af en Reisendes Optegnelser, læses i Randers Avis en fortrinlig Skildring. af Aarhuus og dens paafaldende Fortrinligheder." Følgende Beskrivelse over Domkirken og dens Omgivelser, er især yderst interessant og original, den lyder saaledes: Domkirken er noget nær den største i hele Kongeriget. Dens Beliggende (sic) tilligemed dens Omgivende, (tic) synes at pege hen paa, at denne Stad maa være anlagt kort efter Christendommens Jndførelse, for omtrent 90 Aar siden. Ved Kirkens søndre Side er den skjønne Bisperesidents med en smuk Have. Ved dens østre Ende Latinskolen, ogsaa med en smuk Have. Ved dens nordre Side Stiftsprovstens Residents, ligeledes med en Have, og ved den vestre Ende det store Raadhuus med Hovedvagt o. s. v." Man seer heraf, at de mange haver omkring Kirken, især maae have gjort et levende Jndtryk paa Meddelerens Jndbildningsskraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 28 Septbr. 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ved den 1155 Trækning i Wandsbeck, udkom følgende Nummere: 71. 17. 46. 84. 67.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Befordringer og Afgang. under Landmilitair-Etaten: Secondl. ved det tredie Jydske Jnf. R., A. v. Torp, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, i Naade og med Pension afskediget af Krigstjenesten. Premierlieutn. N. G. v. Sauerbrey ved Siell. Lands. R., udnævnt til Secondritmester, og caract. Premierlieutn. W. T. v. Barner til virkelig Premierlieutenant. Endvidere: caract. Premierlieutn. Ph. J. v. Bornemann, tillagt den høiere Secondlieutenants Gage, og Secondlieutn. a la suite A. C. D. Greve af Moltke indtraadt i virkeligt Nummer paa yngst Secondlieutn. Gage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Cand. juris W. W. Stockfleth og H. Bøysen udnævnt til Auditeurer i Armeen. Den ved Artillerie=Corpset staaende, Major J. Th. v. Lundbye, udnævnt til Over=Tøimester i Danmark og derhos meddeelt Oberstlieutnants Caracteer, dog uden at henhøre til Armeens Detaille. J denne Anledning er skeet følgende Avancement ved Artillerie=Corpset, nemlig: Capt. D. C. v. Fensmark, udnævnt til Major paa yngste Gage og til Commandeur for den tredie Batterie=Brigade, Secondcapt. C. C. v. Krebs til Chef fordet attende Batterie. Caract. Capt. I. C. C. v. Krabbe, Ridder, til Secondcapt. ved Pantonneer- og PionneerCompagniet, og caract. Premierl. I. L. H. v. Geltzer til virkelig Premierlieutn. Secondlieutn. A. F. v. Lassen tillagt den høiere Secondlieutn. Gage, og Secondlieutn. Th. I. v. Jürgensen indtraadt i virkeligt Nummer paa yngst Second lieutn. Gage. Secondcapt. N. B. v. Krossing, placeret, som Commandeur for det tolvte Batterie. Chefen for Nexøe Børgercompagnie, Capt. H. P. Lund, afskediget formedelst Svaghed i Naade, med Behold af de Rettigheder og Friheder, som sædvanlig tilstaaes længe tjente Borger officerer. Premierlieutn. ved det første Artillerie=Compagnie af Bornholms Milice L. J. v. Dam, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, i Naade og med Pension afskediget af Krigstjenesten. Lieutenant ved det tredie Herreds=Compagnie af Bornholms Milice A. H. Møller, meddeelt Afskeed. Secondlieutn. ved andet Liv-Regiment H. E. v. Holten, forsat med sin havende Anciennetet til det Slesvigske Jægercorps, hvor han er indtraadt i det vacante Nummer paa yngst Secondlieutn. Gage. Premier= og Tøihuuslieutn. G. C. F. v. Soelberg i Fredericia er meddeelt. Overkrigscommissairs Caracteer, med Tilladelse at bære den for denne Charge reglementerede Uniform og Armeens Felttegn. Secondlieutn. ved andet Liv-Regiment C. F. S.v. Dorscheus tillagt den høiere Secondlieutn. Gage. Capitainerne: E. W. A. v. Hempel af første Jydske Jnf. R.,F. F. v. Nørager af andet Liv-Regiment, C. R. v. Haffer af første Liv-R. og J. v. Goudover af f. R., forbeholdte Majors Anciennetet. Den ved Livjægercorpset staaende Ma for uden Anciennetet C. S. v. Manger, Ridder, tillagt Majors Anciennetet. Secondlieutn. ved de Vestindiske Tropper C. L. v. Gjellerup, meddeelt Premierlieutn. Caracteer. Secondlieutn. ved Livgarden til Fods S. C. v. Buchwald, efter Ansøgning udtraadt af Nummer og sat paa Aar a la suite ved Garden, uden Gage. Exam. juris I. A. L. Schiøt udnævnt til Krigsraad. Ved Khvns. borgerlige Artillerie er Secondlieutn. a la suite N. C. Plockrofs udnævnt til virkelig Premierlieutn., ligesom Commandeersergeant B. L. Dahl samt Bombarderer C. Lintrup og H. Fise til Secondlieutenanter. Afskediget Guldecorporal P. Koop udnævnt til Krigs=Assessor. Secondlieutn. ved Livgarden til Fods C. F. R. v. Holstein, tillagt den høiere Secondlieutn. Gage, og Secondlieutn. a la suite O. O. v. Oxholm indtraadt i virkeligt Nummer paa yngst Secondlieutn. Gage. Musikdirecteur ved Kongens Regiment F. W. Simonsen, tillagt Rang med No. 5 i flette Classe, af Rangforordningen af 14de Octbr. 1746.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn. Jomfruerne M. Fogh og Finch, Fredrik Henne, Cand. juris Dau, Grosserer Watt, Portraitmaler Sevel, F. v. Stemann, Frøken S. Lunding, Kornskriver Thulstrup, Frøken Faye med Pige, Examinatus juris A. J. Secher, Handelsgartner A. Rudolphi Volonteur Blom, Pastor Wedster, Studios. theol. C. Friis, Jfr. C. Jensen, Justitutbestyrer Schlichtrul med Søn, Contoirist I. Jauasen, Frøken S. Leotzau, Pigen K., Lund, Jfr. W. Kaarsgaard, Student I. Pape. Contoirist. H. Pape, Kammerherre, Stiftamtmand v. Lowzow med Frue og 2 Børn, samt Pige og Tjener; Kammerjunker, Baron v. Dirckink Holmfeld. Fra Fredericia og Strib til Rhvn. Agent Bruun, sammerjunker v. Hoppe, L. Stoubye, Gaardmand J.I Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Bekjendtgjørelser. Efter indgiven allerunderdanigst Ansøgning, ere vi allernaadigst bleven meddeelt følgende Bevilling: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi, efter den af Kjøbmændene Christian Alberth Bün. ger og Frederik Clemmens Døcker af Vor Kjøbstad Aarhuus udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at disse Kjøbmænd, som nu have ophævet den af dem i Aarhuus førte Handel i Fælledsskab under Firma C. A. Bünger & Comp., ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos dette Handelsfirma, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Bünger og Døcker at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kjøbenhavn, den 3die Sept.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Bevilling for Kjøbmændene C. A. Bünger og F. C. Døcker til, ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem der maatte have nogen Fordring paa disse, hidrørende fra den Handel de i Aarhuus have ført, under Firma C. A. Bünger & Comp. I Kraft af denne Bevilling, der vorder læst for vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved subpoena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel paa den foreskrevne Maade, alle dem som formene sig at have Noget at fordre hos os, hidrørende fra den Handel vi i Aarhuus have ført under Firma C. A. Bünger & Comp., med deres Fordring at fremkomme, og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 6te Septbr. 1830. Chr. Alb. Bünger. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Stævning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Extract. J Henhold til den i dette Blad No. 152 indrykkede Hovedstævning og deri paaberaabte Mortefications Bevilling af 22de April 1830, bliver herved indstævnet med Aar og Dags Varsel til Møde inden Tørsting, Wrads Herreders Ret i Brædstrup, den første ordinaire Tingdag i Aaret 1832 Kl. 10 Formiddag, den eller dem, tom maatte være i Besiddelse af - eller have Præsention efter - en af Peder Stephansen i Brande Bye, Theem Sogn, til Ungkarl Ole Pedersen i Eldrup, under 26de Juni 1819 udstædt og den 10de Januar 1821 ved Tørsting Wrads Herreders Ret tinglæst Obligation for 150 Rbd. Sølv, som er bortkommen, for dermed at fremkomme, og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da der ellers vil blive paastaaet og forventet Mortificationsdom paa bemeldte Obligation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds=Segl. Brædstrup, den 7de Septbr. 1830. Wittusen. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
J følgende Boer, under Hads, Ring Herreders Jurisdiction, nemlig: 1) Efter Aftægtskone Mette Kirstine Eskildsdatter i Vibye og forhen afgangne Mand. 2) Efter Pigen Maren Sørensdatter i Starup. 3) Efter Huusmand Anders Jacobsen, Dreier, i Haderup. 4) Efter Gaarmand Jens Sørensens Enke, Karen Jensdatter i Over Fløistrup. 5) Efter Huusmand Niels Nielsens Enke, Ane Palene paa Balle Mark. 6) Efter Tjenestekarl Hans Olesen paa Kron halm. ere Creditorer og Arvinger ved Proclamaer, der tinglæses her ved Retten og i den Kongelig Landsoverret i Wiborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer, samt legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads, Ning Herredscontoir i Aarhuus, den Lanng. 20de Septbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ved Proclama, som er tinglæst ved Hads, Ning Herreders Ret den 4de d. M. og ligeledes vil blive læst i den kgl. Landsoverret i Viborg, er Creditorerne i Stervboet efter afgangne Fæstegaardmand, Eskild Jensen af Stautrup i Ning Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads, Ning Herredscontoir i Aarhuus, den 20de Septbr. 1830. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ved Proclama, som er tinglæst ved Hads, Ning Herreders Ret den 11te d. M. og som ligeledes vil blive læst ved den kgl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorer, og Arvinger i Stervboet efter Opholdsmand Niels Knudsen og Kone Maren Pedersdatter paaLeerdrup Mark, i Gylling Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, samt legitimere deres Arveret for mig, som Skifteforvalter i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads, Ning Herredscontoir i Aarhuus, den 20de Septbr. 1830. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ved Proclama, som læses ved Gjerlew Onsild Herreders Ret, samt ved den kongl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Søren Andersen af HolmgaardsMark, Gienstrup Sogn, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet. Hvilket herved af undertegnede Skifteforvalter endvidere bekjendtgjøres. Herredsfoged Contoiret i Mariager, den 30te August 1830. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter følgende under denne Jurisdiction Afdøde: 1) Niels Nielsens Enke Magdalene Jens datter i Bramstrup. 2) Jndsidder Jens Lassen i Vorup. 3) Tjenestekarl Christian Frederiksen i Mellerup. 4) Anne Nielsdatter i Lindberg. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Samlinger i bemeldte Boer afholdes her paa Contoiret Mandagen den 25de Octbr. og Onsdagen den 15de December, hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 13de Septbr. 1830. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter følgende under denne Jurisdiction Afdøde: 1) Jens Nielsen Bech i Østerrild. 2) Tjenestek. Christen Simonsen i Hastrup. 3) Tjenestek. Johannes Nielsen i Sveistrup 4) Pigen Margrethe Frandsdatter i Halling. 9) Pigen Maren Rasmusdatter i Hvedsteen. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Arvingerne indkaldes ligeledes med lovligt Varsel. - Skiftesamlinger i fornævnte Boer afholdes her paa Contoiret Fredagen den 22de October og Tirsdagen den 14de December d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 13de Septbr. 1830. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
Ved Proclama, som vorder tinglæst for vedkommende Over og Underretter, ere Creditorerne i Dødsboet, efter Strømpehandler og Selveierhuusmand Mogens Madsen af Skræe i Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de Junii 1819, til at anmelde og beviisliggjøre derres havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 3 Septbr. 1830. H. H. Holm. Et complet og betydeligt Jordegods i Sielland til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-01
J Sjellands bedste Kornegn er en stor og udmærket god Hovedgaard, med betydeligt og godt Jordegods, beliggende i Nærheden af en af Siellands største Kjøbstæder, underhaanden at faae tilkjøbs. Til denne Hovedgaard, der er en af Landets største og bedste Avlsgaarde, og som er forsynet med en næsten nye og vel indrettet herskadelig Hovedbygning, meget gode, og for største Deelen nye Ladegaardsbygninger, samt en udmærket skiøn og god Lyst- og Frugthave, hører næsten complet Hoverie, meget Ugedagsarbeide, flere Kirker, betydelige og meget gode Tiender, god Skov, overflødig Tørveskiær, samt Jagt og Fiskerie. Med Eiendommen følger hele dens rige Høst efter 105 Tdr. Vintersæd, meest Hvede, og 210 Tdr. Vaarsæd, dens betydelige Besætning og Jnventarium; Alt paa meget favorable Vilkaar for Kjøberen. Nærmere Underretning om denne udmærkede Eiendom giver Hr. Assessor Neergaard til Vedbye gaard pr. Slagelse.