Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 April 1823. Ligesaa hos os! (Efter Holberg.) Chilian. God Dag, Kammerat, hvor har I hjemme? Trojaneren. Jeg har hjemme i Troja. Chilian. Saa er J vel godt bekjendt der, Trojaneren. Saa temmelig. Chilian. Hvordan Slags Folk ere de Trojanere, Trojaneren. De have rigtig nok Navn for at være hoffærdige; men det er kun onde Mennesker, som sige dem det paa. Man seer de fornemste Mænd laane Penge af Høkere og Øl Det vilde de ikke gjøre, naar de tappere. vare hoffærdige. Chilian. Ligesaa hos os. Men paa hvilken Fod lever man hos Jer? Trojaneren. De fleste over deres Evne, og ingen under sin Stand. Chilian. Men hvor faae de det fra? Trojaneren. Det hører til et Slags Mirakler, som hidtil endnu ingen har kunnet forkare. Ofte fortærer den, som kun har 500 Rdlr. i aarlig Indkomst, 2000. Chilian. Ligesaa hos os. Men hvordan bliver da Udgangen: Trojaneren. Den er meget ulige. Nogle skjøtte kun om at leve, saalænge de kunne leve godt. Chilian. Men de Andre, Trojaneren. De leve deres hele Liv paa Andres Bekostning. Chilian. Men gaaer det an? Trojaneren. Jo, naar man forstaaer tilgavns at tage paa Borg. Chilian. Men vil da den, som giver paa Borg, ikke have sine Penge igjenTrojaneren. Han vil nok, naar han kan; men sædvanligen har man en god Ven, som man forskriver Alt, hvad man eier og har, til, og saa kan Creditor ikke røre det mindste. Chilian. Men holder man sig da ikke til Personen, Trojaneren. Nei, man skjøtter ikke om, at skaffe sig flere Pensionairer paa Halsen, end man allerede har. Chilian. Men naar man eengang har efterladt at betale, saa faaer man vel aldrig betroet noget mere? Trojaneren. Je, saa mæn gjør man saa. Verden er stor og Narrene mange. Vilikke den Ene, saa vil den Anden. Chilian. Det samme er Tilfældet hos os. Men gaaer Aager noget i Svang hos Jer? Trojaneren. Nei, det er skikkeligt nok man tager aldrig aabenbart mere end 4 pC. Chilian. Men under Haanden tager man vel en god Douceur, Trojaneren. Det er lige saa strængt forbubet som Aager; men for hverken at handle mod Loven eller mod sin Samvittighed, giver man, istedetfor rede Penge, Obligationer, som gielde 80, i Betaling for fulde 100 Rd. Chilian. Paa en Prik, som hos os. Er Gadebelysningen ellers noget god hos Jer? Trojaneren. Ja, i Maanskin. Chilian. I tænde jo dog vel aldrig Lys for Maanen? Trojaneren. Man skulde næsten troe det, ihvorvel vi hverken dyrke Sol eller Maane. Chilian. Ligesaa hos os. Men findes der mange Lærde hos Jer? Trojaneren. Flere end vi skjøtte om. Hvert Aar faae vi 3 til 400 nye Chilian. Saa forfærdiges der vel ogsaa mange Bøger hos Jer? Trojaneren. Omtrent 30 til 40 om Ugen. Chilian. Det var meget. Men de ere vel ikke tykkeTrojaneren. Nei, ikke synderligt. Sædvanligen kun et Ark. Chilian. Saa er det ikke Bøger, men Blade. Trojaneren. J kan kalde dem hvad J. en Bog er en Bog, om den er eet eller ti Ark stor. Chilian. Er ellers Jeres Lærde og Forfattere noget oplyste og dannede: Trojaneren. Det er Synd at sige andet, end at de jo skrive nok om Oplysning og Dannelse. Chilian. Men skriver man noget frit hos Jer? Trojaneren. Jo; man skriver baade Øre og Næse af Folk. Chilian. Ligesaa hos os. Hvad er ellers Folks Tidsfordriv. Har I Sørgespil og Operaer, Trojaneren. Ja vist, Men man holder især af Sørgespil, hvori der slaaes brav Folk ihiel. Chilian. Har I ingen Lystspil, Trojaneren. Jkke mange. Naar man vil see et Lystspil, saa gaaer man til et Stykke, som skal udpibes. Det indtræffer gjerne tre, fire Gange om Vinteren. Chilian. Hvorledes er ellers Jeres Skuespilvæsen, Trojaneren. Det gaaer saa an. Det eneste, vi mangle, er gode Stykker, gode Sangere og gode Tilskuere. Alt det øvrige er ganske fortræffeligt. Chilian. Men hvilket Slags Stykker, ere meest i Velten? Trojaneren. De, som have de fleste Nisser, Trolde og Diævler. Vi have nyligen faaet eet, hvori man seer den skinbarlige Satan og en levende Katugle med fordreiede Øine. Den kan Folk ikke see sig mæt paa. Chilian. Det er omtrent ligesaa hos os. Hersker der ellers Orden i Husene, Trojaneren. Der hersker saa megen Orden i alle Kroge, at der ofte bliver Uorden af lutter Orden. Chilian. Men hvorledes enes Folk hos Jern. Trojaneren. Meget godt, thi da de Fleste, ligge fra den Fornemste indtil Skoflikkeren, maa være i en Klub, saa kan J vel forestille Jer, at Alle ere bundne til Enighed, Harmonie, Venskab og Broderskab, at sige, saalænge de ere i Klubben. Men uden for samme hade, misunde er forfølge de hverandre sædvanligen værre end Hedninger. Chilian. Ligesaa hos os. Men ellers ere Folk vel meget virksomme hos JerTrojaneren. Vistnok, ved mange Leiligheder. Der kan f. Ex. aldrig slaaes en Kat af Tønden, uden at jo hele Byen strax ere paa Benene, som om Generalmarschen var gaaet. Chilian. Nei, det er ikke min Mening. Jeg mener kun, om de ere arbeidsomme, og om de frembringe selv hvad de behøve, Trojaneren. Det kan jeg just ikke sige; men I maa vide, Trojanerne have et særdeles godlidende Sind, og holde meget aff, at lade Andre leve med, om det saa var de Halvsorte i Jndien, der væve ægte Shawler. De lade derfor Alting komme udenlands fra, lige fra Synaale og Traad, indtil Læder til Skosaaler. Chilian. Hvad bestille da Jere Fruentimmer: Trojaneren. De læse Romaner, spadsere, aflægge Visiter, spille Kort, gaae paa Bal, Comoedie og Concert, og pynte sig. Chilian. Det er ligedan hos os. Hvad holde Folk meest af hos Jer: Titeler eller PengeTrojaneren. De holde egentligen af begge Deele. Men da det er saa vanskeligt, at forene begge Dele, saa holde de meest af Titeler. Chilian. Saa gives der vel og mange Folk af Stand hos Jer? Trojaneren. Det kan J troe. J mit Qvarteer allene boe 700 Naader, 1600 Fruer, og 30000 Frøkener. Chilian. Accurat som hos os. Ere Trojanerne noget gavmilde? Trojaneren. Meget; men helst naar deres Cavmildhed kan komme til at staae i Aviserne. Chilian. Ligesaa hos os. Ere de ellers høilige i Omgang, Trojaneren. Naar de faae hvad de ville have, saa er der ingen høfligere Folk til i Verden. Om det end var den groveste og meest uforskammede Karl, saa lader han sig bringe til Raison med en Næve fuld af Penge. Chilian. Ligesaa hos os. Ere Tienestefolk let at fornøie? Trojaneren. Jo, det gaaer endda nok an. Naar en Tjenestepige har Lov til at gaae ud og dandse hver anden Aften; at lade sin Kjereste komme til sig hver Dag, og tage 25 Procent i Provision af alt Jndkjøb, saa kan man være viis paa, at hun forretter sin Gierning saa tro og ærlig som Nogen. Chilian. Saaledes ere de ogsaa hos os. Men finder man mange lykkelige Ægteskaber blandt Jer? Trojaneren. Saa temmelig. Chilian. Man hører vel fjeldent til Skilsmisser; Trojaneren. Meget sjeldent; thi de fleste Ægtefolk leve fra Begyndelsen af saa adskilte, at Øvrigheden ikke behøver at skille dem ad. Hver af dem gaaer gjerne sin Vei. Man hører næsten aldrig at de ere skinsyge mod hverandre, og Tamperretten er længst afskaffet. Det er nu ikke som i gamle Dage, da Manden, kunde blive ved paa Konen, naar hun holdt til med Andre, eller Konen paa Manden naar han gik uden om. Chilian. Aldeles som hos os. Men hvad sætter man ellers meest Priis paaTrojaneren. Egentligen paa at spise og drikke. Kommer J paa Gaden, saa finde I. alle Vinduer besatte med Spisevarer. Kommer man i Selskab, saa tales der ikke om andet end om at spise. Kommer J om Sommeren i Skoven, saa træffer J blot Folk, som spise. Den bedste anbefaling for en Mands Huus er, at man spiser der godt. Chilian. Men Folk holde vel ogsaa meget af andre Fornøjelser, F. Ex. Læsning? Trojaneren. Jo af Læsning holde de meget, næst Spiisning; men den maa være dygtig pebret. Læsesmagen er som Spisesmagen saa vant til spansk Peber og engelsk Sennep, at hver Ret, som mangler disse, kun vamler Folk. Adien min Herre, Jeres ærbødigste Tjener. Chilian. J mener vel ikke meget dermed, Trojaneren. Nei, jeg gjør ikke heller. Det er kun saa en Talemaade blandt os. Den fornemste Mand sætter ofte den ene Time Foden paa Nakken af den, som han den foregaaende kaldte sig ydmygste Tjener af Mon man kan vente sig nogen sand Nytte af den lancafterske Methodes Jndførelse i Landsbye skolerne?