JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
J "Den Frisindede læses nu en Artikel med Overskrift: "Eget Kjøretøi og Kongens Heste og Veene, der indeholder saa høist graverende Beskyldninger og Jnsinuationer mod Slotsgartner Wulff paa Frederiksberg, at det neppe er nogen Tvivl underkastet, at den jo maae give Anledning til alvorlig Undersøgelse og Sags Anlæggelse enten imod den beskyldte eller imod Artiklens Forfatter. Denne paastaaer endog, at der allerede i Aaret 1830 eller 31 er klaget for Hesmarschallatet over, at Gartner Wulff har udleiet de ham til Havens Brug anbetroede kongelige Heste, hvilket paadrog ham en Jrettesættelse, der imidlertid frugtede saa lidt, at han endnu som tilforn kjører for Høie og Lave, ja endog for den Sælgekone, ver sidder udenfor hans Port og sælger Frugt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
J Kiøbenhavnsposten oplyses i et Brev til Studen Nis Hansen, paa hvilken løierlig Maade Man er paae frem i Nørreherred paa Als, for at tilveiebringe en Petition om det tydske Sprogs Jndførelse i de danske Skolers Underviisningsgjenstande. (Petitionen er den samme, som Hertugen gjorde saa megen Ophævelse af i Stændersalen.) Den ivrigste Befordrer af dette Værk, Herredsfoged Steffens, havde imidlertid - saaledes hedder det i Brevet – opaa sin Omreise det Vanheld, at han ved Svenstrup Kro faldt af Vognen og beskadigede den ene Arm saa betydeligt, at han maatte kjøre tilbage til Nordborg: det var, som om Himmelens Hævn her skulde fælde Synderen i frisk Gierning."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
For nylig faldt i Høiesteret Dom i den tidligere omtalte Sag imod Secretair H. Appello Klemp. Fuldmægtig i Zahlkammeret, (for bedrageligt Forhold) hvorved han blev dømt til Embedsfortabelse. Samme Dag begyndte Sagen imod Commissionstidenden, i Overværelse af et talrigt Publikum; den fortsattes næste Dag uden at endes. Det var temmelig dristigt, at der denne Dag i Høiesterets eget Locale, blev stiaalet en Pengesum af 25 Rbd. (Aarh. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
J Maribo har Byefogden dømt en Snedkersvend til at bøde 6 Rbd., fordi han forrige Vinter, da han var kommen til Byen for at bivaane sin Faders Liigfærd, havde forfærdiget sig noget Værktøi og andre Smaaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Fra Odense skrives: Under 22de Ocorber d. A. har Hs. Majest. allernaadigst beskikket: 1) hidtilværende Sognepræst for Rye Menighed under Aarhuus Stift, Hr. Frederik Wilhelm August Kjerrumgaard, til Sognepræst for Frue Menighed i Svendborg; 2 hidtilværende fordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg, Hr. Frederik Nicolai Severin Michelsen, til Sognepræst for Øster- og Vester-Vandet Menigheder under Aalborg Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Under Overskriften En Redacteurs Skjæbnet læses i Søndagen": En Redacteur kan neppe skrive et Ord uden at træde den Ene eller den Anden paa den omme Taa. Siger han sin Mening uden Frygt og Forstillelse, er han anmassende. Vil han gaae forsigtigt til Værks og skaane Enhver, siger Man, at han er uden Characteer og ikke duer til Redacteur. Meddeler han ikke bestandigt noget Nyt, hedder det, at han er tør Meddeler han meget Nyt, er det Halve kun sandt. Den Ene mener, at Bladet er for langt, den Anden at det er for kort; den Ene at det er alt for theoretisk, den Anden at det er alt for praktisk, den Ene at det er for literairt, den Anden at det ikke er literairt nok. Enhver Abonnent har sin egen Mening om, hvorledes Bladet skal være indrettet, og det vilde være langt mere end et herkulisk Arbeide for en Redacteur at tilfredsstille Alle. En Madame Klart foreviser i disse Dage i Haderslev en Elephant, som er paa Reisen til Kjøbenhavn Den er halvsjette Alen høi, og meget velafrettet. Den fortærer daglig 150 Pd. Hr. 40 Pd. Brød, en SkjeppeHvedeklid eller Gulerødder, samt 13 a 14 Spande Vand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Af en Oversigt over Bankcontoiret i Aarhuus, dets Virksomhed i Bankaaret 1ste Juli 1838 til 30te Juni 1839, erfares, at Contoiret har disconteret Vexler, trukne paa Kiøbenhave til et Beløb af 541,609 Rbd. og af indenbyes Veile, 286,615 Rbd. Af Bancovexler har Contoiret kjøbt eller disconteret en Sum af 924,191 Mk. Hamb. Banco, af hvilke Vexler igjen er afbenyttet en Sum af 392,000 Mk. Banco til uden og indenbyes Handlende. Contoirets Virksomhed med Hensyn til Udlaan androg omtrent 425,000 Rbd. Beløbet af samtlige Udlaan udgjorde ved Slutningen af Bankaaret 55, directe og 128 indirette Laan, i Alt 923,702 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Det mullerske Skuespillerselskab er den 31te Octbr. indtruffen til Aarhuus, directe fra Nyborg, og ville i Søndags Aftes aabne sine Forestillinger. Om faa Dage ventes Hr. Printzlau samt Hr. og Madame Levin dertil. En ny ung Skuespillerinde, Jfr. Nielsen vil førstegang optræde der. Blandt Selskabets ældre fortrinlige Medlemmer kan nævnes: Hr. Lange og Wimmer, Hr. Nielsen og Kone (forhenværende Jfr. Olsen) Hr. og Mad. Phodenphant, og derhos Directeuren selv, Hr. Müller, hvis mangesidige Talent er Publicum bekjendt. Der enskes ham og Selskabet megen Lykke der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Det fra Aarhuus af sin Familie, efterlyste unge Menneske, som, i en sygelig og sindsforvirret Tilstand, var gaaet bort derfra, er fundet ved Christrup, nærved Randers, i en høist sørgelig Tilstand, og indbragt til Aarhuus i Onsdags Aftes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Hos Viborg Byes første Manufacturhandlende er i disse Dage begaaet et betydeligt Tyverie. Et ungt Menneske circa 21 Aar gammel, der kun i 2 Maaneder havde været i den omtalte Kjøbmands Tieneste, har i dette korte Tidsrum bestiaalet sin Principal for Vare til et Beløb af circa 1100 Rbd., foruden et ukjendt Beløb i Contanter. Varene skal han have solgt til en Handlende paa 1 1/2 Aars Credit. Skjøndt Principalen har viist den Godmodighed at lade Tyven slippe ustraffet bort, var det dog ønskeligt, at Politiet vilde tage sig af Sagen, hvori udentvivl flere Hælere, hvis Afstraffelse maaskee var end ønskeligere end selve Tyvens, have været im(Aalb. Av.) plicerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Fra Kjøbenhavn skrives under 29de Octbr.: Det er i de sidste Dage stille med Kornvarer, Speculation til de seneste Priser findes ikke, og ihvorvel Sælgerne holde godt imod, ville Priserne ved de smaae Omsætninger ikke holde sig. Der er solgt i disse Dage, Hvede 7 Rbd. 80 s.a 8 Rbd., her. Rug 4 Rbd. 48 s. a 5 Rbd., her. 2rad. Byg, 110 Pd. 4 Rbd. 32 s.; do. 100 Pd. 4 Rbd. 1624 s.; do. 108 Pd. 4 Rbd. ombord i Provindserne. Havre 3 Rbd. a 3 Rbd. 32 s., der. Ærter 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. her. Raps uden Omsætning; Prisen omtrent 7 3/4 Rbd. pr. Td. i Partier ombord i Provindserne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Paa Qvægmarkedet i Altona var den 21de October tildreven 1110 Stykker Hornqvæg, hvoraf blot 250 bleved usolgte. Priserne vare uforandrede 372a 10 Rbd. Til Berlingik 40 Stykker Husum var den 16de Octbr. tildreven en 650 Stkr. Qvæg, broraf kun 60 (Hus. Uge.) Stkr. bleve udsolgte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Forlangt Jndrykkelse.) Som Beviis paa Toldvæsenets Aarvaagenhed og Paapassenhed her i Byen, kan anføres, at forgangen Dag maatte et Almisselem, der havde paa Landet sammentigget 3 Potter Øl, deraf efter Portbetjentens Forlangende erlægge 1s i Consumtion.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Kjøbenhavns Børs den 29de October 1839. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197 1/2: Species, 200; (Specier solgtes til s.) B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 1/2 a 175 - i Sedler; sv. Sedl. pr. 1 Rigsgjæld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs Teen; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 a Sedl.; Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Kjøbenhavns Havnepriser den 26de Octbr. 1839. Hvede, sjællandsk 73 Aars Hvede holsteensk. 7ssalsk Rug, fra Provinds. 4 - 3 - saa Am Byg, toradet 4 a 28 sk. Dito, serradet sam Havre. . . . . . 3 RaksÆrter, . . . . . . 3 slesk Smør, jydsk. . . . . - 8 - sa. - - sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Døde. Roeskilde, Fuldmægtig paa Contoiret Hals Jakob Kryssel, 26 Aar. - Odense, Christian Emilius, Fahrenholtz, 14 Aar. - Morsgaard: Frue Frederikke Louise Paludan, f. Grodischilling, 50 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Nye udkomne Skrifter. Forklaring over Pauli første Brev til de Corinthier, nærmest for yngre Præster, af Biskop Dr. theol. R. Moller, 1 Rbd. - Hofconcerten og Debutantinden. 2 R. - Den gamle Richards Kunst at blive riig og lykkelig, tilligemed til nyttige Huustavler og en sandfærdig Historie. En Lommebog for alle Stænder, af Benjamin Franklin. 3die Udgave. 1 ½ - Beretning om det kjøbenhavnske Asylselskab og dets Virksomhed. (Siden 1ste Decbr. 1833.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
da det første Asyl blev aabnet i Kiøbenhavn, hvor der nu haves ikke færre end 4 have 785, Born afbenyttet Samme.) – "Dr. Fr. Schleiermachers ni Prædikener og det christelige Huusliv, oversat af Chr. Winther, 1 Rbd. 24 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet Kiøbenhavnsposten J. P. Grune, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefiheds-Lev givningen med Hensyn til en i bemeldte Blad indført, Artikel. Det Kongl. danske Emilie den 221, Haand. Ats Boet efter afgangne Pastor Friis af Kir rup foretages til Slutning her paa Contoirer den 19de denne Maaned om Formiddagen Kl. Opbekjendtgjøres herved med Bemærkning, at Udbetaling til Boets Creditorer da vil finde Sted. i Han-Herredernes Contoirpaa Skjerninggaardden 2den November 1839. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Ao. 1839. No. 134. Ve Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 6te Rovember. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Blandinger. Om de krigsførende Partiers Stilling i Spanien, anfører J. des Debats, (som paastaaer at være godt underrettet, følgende: "Operationerne mod Cabrera drage sig ud i Længden. Esparteros Armee, som den 8de var opbrudt i 3 Colonner fra Saragossa, har efter 4 smaae Dags marscher gjort Holdt ved Foden af Bjergene, og har fra 12te til 20de, ikke gjort noget Skridt, fremad. Vi dadle imidlertid ikke den spanske Hær førers Betænksomhed og Sindighed, thi det var derved at det lykkedes ham at tilintetgjøre den navaresiske Jnsurrection. Men foran ham staaer nu en ny, ham aldeles ubekjendt Fiende, og Kamppladsen er i en Egn, som Generalen ikke er aldeles bekjendt med, og Fiendens Anfører, er forsaavidt en farligere Modstander, som han nøiagtig er bekjendt med Krigen i det smaae, eller Guerillakrigen; en Feil begaaet ligeover for Cabrera, ville blive haardt straffet, thi denne forstaaer at foretage en forceret Marsch paa 18 Timer, for at afskjære en Bataillon, eller Convoj. Først den 21de October have Esparteros Colonner gjort en Bevægelse fremad mod Segura og Montalhan, den 8te Dages Stilstand i Operatiotionerne, anseer man at være en Følge af Underhandlinger med Cabreras Underbefalingshavere, hvoraf man ventede sig et gunstigt Udfald. Cabrer synes at have besluttet at ville gjøre en haardnakket Modstand; langt fra lig Navareserne at lade sig indslutte i en snæver Kreds, har han i sine 8 Fæstninger og respective Forter lagt sikkre Garnisoner, og har besluttet at forurolige sig Fiende, snart i Flankerne og snart i Ryggen, ved Hjelp af 3 modile Colonner, der ere anbetroede til hans bedste Underbefalingshavere, og uden at bryde sig om den frygtelige Magt, der rykker frem mod sig, har han detascheret Boscomed 3000 Md. til Provindsen Guadalarara, hvor de røvede og plyndrede den 18de og 16de October. J de af Cabrera besatte Districter, circulerer et Brev fra biskoppen af Leon, hvori han fortæller den Usandhed, at Don Carlos er reisk til Frankerig, for derfra at vende tilbage med 100,000 Md., som Kong Ludvig Philip skulle have lovet ham, mod at Prindsen af Asturien formæledes med Prindsesse Clementine. - Fra Madrid skrives at Ministrene for det indenlandske og for Marine Departementet have taget deres Afskeed. Dronningen havde den 20de Octbr. bivaanet en Revue over Hovedstadens hele Nationalgarde. Senatet har den 22de f. M. antaget Lovforslaget angaaende de Fueros med 78 mod 6 Stemmer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Fra Alexandrien skrives under 6te October, at af den tyrkiske Flaade ere allerede 2000 Md. døde og 1600 ligge paa Hospitalerne. Den 19 Septbr. havde Vicekongen uagtet han var upasselig modtaget de fremmede Magters Consuler, og Depescher fra Marskal Soult skulle have tilraadet ham, at være moderat i sine Fordringer og give Flaaden tilbage, hvis han ville undgaae den Fare, der truede ham; men Mehemed Alt vedbliver sin Vægring saalænge ikke Ægyptens og Syriens Arvelighed tilstaaes. J Constantinopel taltes den 7de Octbr. meget om Underhandlinger, som Mehemed Ali directe skulle have indledt med Porten, uden Jndblandelse af de 3 Magter. Det synes, som at Erkebispen af Posens Reise til Posen kun har været beregnet paa at sætte Gemytterne i Gjæring, saaledes er der lagt en Kirkesorg eller et Jnterdict paa det hele Erkebispedømme, alle Klokker og al Kirkemusik er ophørt og alle Kirkehøitideligheder forbudne, kun stille Messer blive hver Dag læste, Skriftemaalet er tilladt, men Communionen meddeeltes kun de Døende. Jngen Vielse fuldbyrdes, alle høitidelige Begravelser ere forbudne; overalt skal enhver Præst, der forseer sig mod Jnterdictet, være skyldig i en stor Forbrydelse mod Kirken, og kun Paven kan tilgive en saadan Forseelse; tillige har Erkebispen, suspenderet Functionen af begge Capitler i Posen, og Gnesen, saa at den verdslige Magts Anmodninger ere frugtesløse. Man kan heraf slutte sig til hvor stor Oppositionen mod Staten kan blive. Erkebispen Dunin er ved en Cabinetsskrivelse opfordret til selv at drage Omsorg for hans Dioceses Bestyrelse. Velunderrettede ville vide, at paa en af Ærkebispen forfattet Forsvarsskrivelse for hans Undvigelse fra Berlin, skal en høist naadig Cabinetsordre være udstædt, hvori det overlades til ham, at opholde sig paa hvilket Sted i Riget han vil, med Undtagelse af Storhertugdømmet. Posen Stokholms Statstidende melder fra Hamburg, under 19de October, at den franske Regjering skal have gjort det danske Cabinet Forestillinger mod de overdrevne høie Toldafgifter i Sundet, som efter hiin Regjerings Anskuelse ikke meere skulle staae i Overeensstemmelse med de europæiske Stats rettigheder. Frankerig skal ogsaa have yttret sit Ønske for det danske Cabinet, at see de Tvistigheder bilagte, som existere mellem Danmark og Stæderne Hamburg og Lübeck med Hensyn til Transithandelen, for at forebygge den skadelige Virkning, som deraf vil opstaae for Frankerigs Handel i Norden." Fra Paris fortælles: En Podagrist skre, da Smerten en Dag plagede ham altfor voldsomt: "Gid dog Satan vilde hente mig, at jeg idet mindste kunde vorde fri for denne Qval!" Samme Øieblik farer en lille Skorsteensfeierdreng, som har forvildet sig i en Sidegang, gjennem Kaminen ind i den Syges Værelse, og løber, idet han undskylder sig, hurtigt ud af Stuedøren med de Ord: "Min Mester vil strax være her!" Gruelig forfærdet springer den Syge op, og løber, fuld af Frygt og bange Forventning, ud af den modsatte Dør. Men Smerterne vare med Et ganske forsvundne, og vendte lykkeligviis ikke tilbage, saa Diævelen havde taget, om ikke Manden, saa dog hans Podagra.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
To Forelskede i Paris vare komne i Uenighed, og Elskeren mistede Adgangen til sin Tilhedtes Huus. Han kunde ikke udholde denne Adskillelse, og gjorde alt muligt, for igjen at bringe en Forsoning tilveie. Forgiæves, Alle sine Breve fik han aabnede tilbage, og han selv blev eengang for alle afviist. Den fortvivlede unge Mand besluttede endelig at gjøre det sidste Forsøg. Han overraskede den Haardhjertede paa en eensom Spadseretour, kastede sig for hendes Fødder, græd og jamrede sig; men den Grusomme forblev ubølelig. Da forvandlede den forsmaaede Kjærlighed sig pludselig til Raseri. Men endogsaa i dette frygtelige Øieblik skaante han sin skjønne Plager inde; hele sit Raseri vendte han imod sig selv og, halv afsindig, beed han sig i Mellemfingeren paa den ene Haand. Den følgende Morgen var ikke alene Fingeren, men ogsaa Haanden og hele Armen opsvulmet. Han leed heftige Smerter, fik Krampetrækninger, og tilsidst viste der sig alle Symptomer til Vandskræk. Den unge Mand er død i det skrækkeligste Raseri.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Den 15de September tog to Herrer og to Damer tilbage fra en Landsby til Paris, men bleve overfaldne paa Veien af en heftig Tordenregn, der ledsagedes af Torden og Lynild. De havde kun en Paraply med, og den betiente de sig af Allesammen, saa godt de kunde. Tordenveiret nærmede sig meer og mere, og endelig traf en Lynstraale Paraplyen, hvorved den ene Person, en Læge, blev truffet, og hans Næse saaledes spaltet, som om den var opskaaret med en Kniv. Jngen af de andre 3 Personer kom til nogen Skade, men Paraplyen forsvandt, og man saae ikke noget Spor af den mere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Indenlandsk. Høiesteret har Onsdagen den 30te Octbr. stadfæste, Lands=Over- samt Hof= og Stadsrets=Dommen i Sagen mellem Kjøbenhavns Adressecontoirs Jnteressenter og Udgiveren af Commissionstidenden, saaledes: "De Jndstævnte N. Larsen og Candidatus theologiæ P. Larsen bør være uberettigede til at holde et Contoir, hvor der modtages og hvorfra der gives Adresser om Leie, Leiesogende, Tjenestesøgende, Tienesteledige, bortkomne og fundne Sager, Varer og Boger, som bydes tilfals, Auctioner over Meubler, Bekjendtgjørelser, Proclamata, Auctioner over Huse og Gaarde, Actier og Skibe. Saa bør de og være uberettigede til, i den af dem under Navn af Kjøbenhavns Commissionstidende udgivne og udgivende Avis at optage Avertissementer om de nysnævnte Gjer stande. Endelig bør det paastævnte Forbud, forsaavidt Samme er nedlagt mod Jndstævnte N. Larsen som Redacteur og Indstævnte Candidatus theologiæ P. Larsen, som Forlægger af bemeldte Commissionstidende, ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
"Fyensposten meddeler følgende Notitser om en i Aviserne oftere omtalt dansk Mand, ved Navn Rüdiger, deri Egenskab af Oberstlieutenant i den russiske Armee under Diebitsch deeltog i Feldttoget imod Tyrkerne: "Lauriz Buch Rüdiger er fød 1788 i Randers, hvor hans Fader var Stadsmusicus, Efter Faderens Død flyttede hans Moder til Viborg, hvis lærde Skole vor Rudiger freqventerede. Han var alt moden til at dimitteres, da hans Tilbøielighed til Krigstanden rer ham bort fra Minervas Tempel. Han gik ind under Landeværnet og blev Lieutenant ved Artilleriet. Han bivaanede Slagene ved Bornhoved og Sehested. 1812 blev han Ridder af Dannebrog. Efter Fredsslutningen 1814 tog han sin Afskeed fra dansk Tjeneste og drog samme Aar med General Benningsen fra Hamborg til Rusland, hvor han strax blev ansat i Armeen. Han avancerede hurtigt, og giftede sig 1816 med General Lambers Søsterdatter, en Comtesse, med hvem han erholdt betydelig Medgift. Ved Keiser Nicolais Kroning blev han ophøiet til Baron. Hans i Odense boende Moder, Enke=Pastorinde Thorup, har nu, efter flere Aars Forløb, i disse Dage mødtaget en Skrivelse, hvori hendes Søn, fornævnte Baron v. Rüdiger, meddeler fuldstændig Underretning om sin Stilling. Af denne Skrivelse sees, at han i Aaret 1830. udtraadte af den active Tjeneste, for at overtage Bestyrelsen af sin Svigermoders Godser. Han fører nu et meget lykkeligt Familieliv paa sit Gods Katrinoska ved Alexandria, i Gouvernementet Cherson."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Under 19de October d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Sognepræst til Grundhoff i Flensborg Provstie, Georg Jacobsen, til Ridder af Dannebrogordene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
J en Anmeldelse af en nylig udkommen Oversættelse af den franske Forfatter Emille Souvestres Rug og fattig, hedder det i Kjøbenhavnsposten: J denne Roman, der paa en hæderlig Maade adskiller sig fra den forkastelige Retning, som den franske Æstbetik i de sidste Deeennier har taget, skildres og tugtes med stærke gribende Træk Manglerne i det selskabelige Livs Forhold. Den viser den Fattiges Kamp mod de sociale Former, mod Rigdommens Overvægt –, viser, hvorledes Manden, der sætter sig op imod det Aag, hine Former paalærner ham, dag tilsidst, skjøndt seirende, maa bukke under for den udre Virkelighed. Hele Romanen er et med tilsoneladende faa Midler fuldendt Kunstværk, hvoraf hvert Blad vidner om Forfatterens Kundskab til den merneskelige Sjæl og hans dybe christelige Moral, og endskiøndt man maaskee vil finde, at Slutningen er for afbrudt, at Maleriet ikke gandske er fuldende, saa viser sig dog netop heri Forf.s Takt og Kunst, idet han bag hiint Tæppe, som han ruller ned for Tilskuerne, lader skimte en Fremtid, hvori der rører sig et eget, langt glædeligere Liv, end det allerede skildrede, og saaledes udbecker et isere Skiær over det i og for sig morke Maleri. – Man maatte ønske, at den danske Literatur blev beriget med de senere af denne Forfatters Skrifter, blandt hvilke Intet skal staae tilbage for det her anmeldte. Hr. Davidsens Oversættelse kan kaldes vellykket, Sproget er simpelt og smukt. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Fra Nytaar af vil vor Journalliteratur blive forøget med et nyt Folkeblad, for at man ikke skal antage det for at repræsentere noget bestemt politisk Princip, allerede paa Titelen betegnes som et Folkeblad uden Farve". Det vil udkomme i Randers og redigeres af den forhenværende Borgermester Neckelmann. Hensigten med dette farveløse Folkeblad betegnes at være: "at udbrede saadan Kundskab i Skitzer og bemærkninger, betræffende Danmark og de dermed forbundne Lande, at det vil tjene til at forøge Statsborgernes Jnteresse og dets statsborgerlige Selskabs moralske Kraft. Jkke mindre vil det være Bladets Tendents at yttre sig om Statslivet, og dets Functioner ved Statens Orga er, samt om de Begivenheder og Facta, som dermed staae i Forbindelse, at gjøre Kjøbstædernes Communalforfatning og Forvaltning til særegen Gjenstand for Behandling og frimodige Yttringer; samt at meddele Efterretning om Hvad der forøvrigt maa antages at interessere det læsende Publicum ofv. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-06
Det qvindelige Velgjørenheds-Selskab i Kbhvn. har paa Hds. Maist. Dronningens Fødselsdag uddeelt 40 Præmier til Beløb af 964 Rbd. til 40 Tjenestepiger, der for lang og tro Tjeneste ere blevne anseete for de værdigste hertil af de 1380 Supplicanter. Jblandt hine Piger tælles 5, som have tjent i samme Familie over 50 Aar, og 13 over 40 Aar. Jøvrigt seer man af den offentlige Bekjendtgjørelse, at siden Selskabets Oprettelse i Aaret 1817 ere 391 Tjenestepiger af det belønnede med Præmier.