Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
J Paris sammenrottede sig sidstleden 10de og 11te en Mængde Arbeidsfolk, som forlangte Beskieftigelse, men bleve sprængte fra hinanden af Rytteriet. Ogsaa Bordeaux, Marseille og Rennes har der været urolige Optrin. Dog haaber man, at disse ikke ville være af videre Følger. - Jmidlertid lader den franske Regiering dog sammentrække mange Tropper i Egnen af disse Stæder. - Henved 20 Senatorer, hvor landt Cambaceres, Føuche og Sieres, have nedlagt deres Embeder, og flere ville sikkert følge efter - Om de allierede Souverainers Reise til Engelland høres nu slet intet mere. - Efter den skeete Regieringsforandring er en stor Mængde Smaaskrifter, som man kunde vente, udkommet i Paris, hvoraf Alt. Merk, giver i Korthed en almindelig Oversigt. De ere dog ikke saameget imod Napoleon som imod Senatet og den nye Konstitution m.v., da Politiet vaager over, at man ikke overskrider visse Anstændigheds Grændser. Et af de udkomne Skrifter vil have den i 1400 Aar bestaaende Konstitution vedligeholdt, uden at betænke, at den Gamle, som er afskaffet, ikke meere kan vende tilbage af den simple Grund, fordi den Nye har været der. Et andet udlader sig saaledes: "Den engelske Forfatning, hvoraf man har taget Grundprinciperne for vor nye Konstitution, er for lang Tid siden udartet og kommet af Brug, og dens Plads erstattes af Monarkens Privatkabinet, der leder Anliggenderne efter Godtbefindende." Mellem de royalistiske Stemmer lade ogsaa republikanske sig høre. Senatoren Gregoire i sin Kritik paastaaer, at Konstitutionen ikke tilstrækkelig sikrer Friheden, dadler Senatets Arvelighed, og mener, man ikke burde have valgt Ludvig den 18de, men en anden Bourbon. En anden bringer Folkesouverainitet paa Bane. En har gjort Plan til en nye Statskonstitution, som han allerede 1809 skal have havt færdig og tilsendt Jefferson en Afskrift af. Et af Skrifterne mod Napoleon fortæller en Fabel: at Elefanten blev stødt fra Thronen af Krokodillen, men tog sin Tilflugt til Leyparden, som i Forening med Løven og Ørnene angre og ødelagde Krokodillen, og Elefanten kom igien til Regieringen. En anden poetisk Forfatter har den upoetiske Jder at lade Napoleon fra en Pyramide styrte sig i et Blodhav, hvori han bader sig, o. s. v. Freden. er endnu ikke, som det hed, undertegnet i Paris. Man mener at de forbundne Herskere selv ville underskrive den for deres Afreise, der sagdes at skulle find Sted mod Enden af Maj. Dens Hovedpunkter skulle være følgende: Frankrigs Grundgebeet skal vorde som det var 1ste Janv. 1792, dog skal det ved Definitiv traktaten erholde en betydelig Udvidelse: det beholder Øen Bourbon, to Contoirer i Ostindien, Øerne St. Domingo, Martinique, Guadeloupe og de øvrige franske Antiller. Halvdelen af det Skyts og Krigsforraad, som findes i de Fæstninger udenfor gammel Frankrig, som ere rømte af de Franske, ligeledes Halvdelen af de Skibe der befinde sig i Antwerpen, Genua, Venedig a. skal gives Frankrig tilbage. - Frankrig, træder saaledes tilbage i store Staters Række, uden at vorde en erobrende Magt: Europa erholder en Fred grundet paa de europæiske Staters politiske Ligevægt, og enkelte Staters Existents vil ikke vorde afhængig af een enestes Villie. - Kongen skal allerede have begyndt Fredsstipulationernes Realisation med at reducere Flaaden og Armeen. Fredstraktaten selv bliver ikke offentlig kundgjort, før Prindsregenten har ratificeret den i London. - Man taler om at Sachsen skal deles mellem Østerrig og Preussen.