Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Continuation af Sagen angaaende den paatænkte Bro over Odense Aae ved Lundegaards Møllelsee Mødet d. 23 Aug. f. A.) Fra Formanden for Verninge Sogneforstanderskab var indkommen Erklæring med Bilage, hvoraf fremgik, deels at hverken Verninge Sogn eller Hjelmerup Bye vil frivilligen paatage sig Vedligeholdelsen af en nye Vei fra Hjelmerup til Aaen, deels at de 2de Mænd, over hvis Jorder Veien skulde gaae, forlange en Godtgjørelse for Jordsafstaaelse af 434 Rbd. 86 s., hvilken Godtgjørelse Sogneforstanderskabet foreslaaer at maatte udredes af Amtsrepartitionsfondet, da ellers ingen Udvei dertil vides. Man vedtog at meddeele Directionen for Lundegaards Stiftelse, at da Amtsraadet ikke hos Communen har fundet Beredvillighed til at deeltage i de af Veianlægget følgende Byrder, og Veien ikke er af den Beskaffenhed, at den kan blive at ansee som mindre Landevei, seer Amtsraadet sig ikke istand til for Tiden at foretage noget Videre ved Sagen. 2. Continuation af Sagen angaaende Grundforbedring af Veien fra Klintebjerg (see Mødet d. 18 Novbr. f. A.) Hans Kgl. Hh. Gouverneuren, hvem Sagen var tilstillet til Betænkning fra Rentekammeret, havde forlangt det sat under Omhandling i Amtsraadet, om ikke Veilinien burde trækkes fra Klintebjerg forbi Østrup til Hjorslev. Endvidere havde Greve Petersdorff til Grevskabet Røepstorff begjært det sat under nærmere Overveielse, om ikke Veien burde trækkes ind fra Otterup Bye, Efterat Sagen var taget under fornyet Overveielse, tilskrev man Hs. Kgl. H. Gouverneuren, at det alt tidligere af Amtsraadet var blevet anerkjendt, at den ommeldte Vei vilde blive hensigtsmæssigere og komme et større District tilgode, naar den kunde anlægges i en nordligere Retning, og navnligen har det i Amtsraadets mundtlige Forhandlinger om Sagen været udhævet, at Veilinien fra Klintebjerg forbi Østrup til Hjorslev kunde i flere Henseender fortjene Fortrinet. Aarsagen, hvorfor Amtsraadet alligevel holdt sig til det af Capitain Recke indgivne Forslag om Grundforbedringen af Vei linien til Daugstrup Kroe, ligger deri, at man holdt for, at Omkostningerne ved denne Linie, hvor man kan følge en allerede bestaaende Vei, vilde især i Henseende til Erhvervelsen af den fornødne Grund, blive mindre, end naar Veien henlagdes ad en nye Retning, hvor ingen offentlig Vei bestaaer. Dertil kom, at ved Anlægget af en Vei directe fra Hjorslev til Østrup vil der for Beboerne af Slettens nordlige Deel, naar de kjøre til Klintebjerg, ikkun vindes en Veiforkortelse af omtrent 1/2 Miil, fremfor naar de fra Hjorslev maatte følge Landeveien, Det var til Daugstrup Kroe og derfor bøie ind til Østrup. imidlertid Amtsraadet bekjendt, at mangfoldige af Beboerne i det paagieldende District have i den senere Tid erklæret dem for Ønskeligheden af, at den omhandlede Vei anlagdes i en nordligere Retning, og Amtsraadet vilde derfor Jntet have imod, at Veien følger den af Hs. Kgl. Høihed paapegede Linie. 3. Andragende fra Sogneforstanderskaberne for Mesinge samt Dalby-Stubberup Sogne om, at Veien fra Odense til Hindsholmen snarest muligt maatte tages under Grundforbedring. Man vedtog at anmode Capt. Recke om at udarbeide et Forslag til denne Veis Jstandsættelse, og et Overslag paa saa stort et Stykke, at Bekostningerne derved ikke overskrider 11 s. pr. Td. Hartkorn, og efterat samme er overveiet med vedkommende Tilforordnede, snarest muligt forelægge samme for Amtsraadet. Fornyet Andragende fra Simon Mortensen af Krogshøigaarden (see Mødet den 16 Decbr. 1843) om at Veien fra Stegsted til Tanggaarden var uretteligen udvidet ind paa hans Lod. Amtsraadet fandt ikke at kunne paa Sagens nuværende Standpunkt foretage noget Videre ved den, men overlod til Amtet, forsaavidt dertil fra det Offentliges Side maatte findes Anledning, at foranstalte nærmere Undersøgelser anstillede om de locale Omstændigheder.