JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Nyeyork, den 6 Dec. J Forgaars Middag forsamlede sig de fornemmeste her værende Officerer ved den amerikanske Armee, for sidste Gang at tage Afskeed med deres Commandeur en Chef, General Washington, hvorved de nye Republikaner paastaae: At den menneskelige Naturs Lidenskab aldrig paa en kraftigere Maade haver været sat i Bevægelse, end ved dette interessante Afskeedsoptrin. General Washington, efterat han havde fyldt et Glas med Viin, tiltalte sine Krigskammerater med følgende Ord: Med et af Kierlighed og Taknemlighed opfyldt Hierte tager jeg i Dag Afskeed fra Dem, og sender de varmeste Ønsker for Dem til Himmelen, at Deres tilkommende Levetid maae være saa velsignet og lykkelig, som den forbigangne har været ærefuld og roesværdig. Denne korte Tale satte alle Tilstædeværende i Bevægelse. Officererne besvarede Generalens Ønske i de meest rørende Udtryk, ønskede ham ligeledes et lykkeligt langt Liv, og det Hele var for de ivrige Republikaner en saa pathetisk Scene, at Menneske-Sproget var al for svagt til at udtrykke den. Neppe var den til Ende, førend de Tilstædeværende toge en besynderlig Afskeed. Det lette Jnfanterie havde formeret en dobbelt Række paa Gaden, og Kl. halv 3 begav Hr. Washington, ledsaget af Baron von Steuben, sig igiennem ovenmeldte Soldaterordener til Æhitehall, hvor han gik om Bord til Pauls-Hook, for derfra at gaae til Philladelphia og derpaa til Annapolis, hvor han vilde aflevere til Continental Congressen sit Patent som General en Chef for den amerikanske Armee, og derefter gaae til sit Landgods MontPernen i Virginien, for der som en anden Cincinnatus, kronet med Seier, og overvældet med Ære, igien at leve sin øvrige Tid som en Privatmand. Ragnit, i det preussiske Litthauen, den 26 Jan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
J Gaar havde vi her et besynderligt Optrin, der satte alle Omkringstaaende i Forundring, og frembragte hos dem Medlidenheds Taarer. Mod Middag saae man en slet Bondeslede med 4 Coureerheste for, efter hvilken fulgte en anden at kiøre lige frem for Hovedvagten, hvoraf man saae en i en prægtig Maarskinds-Pæls indhyllet, og formedelst den strenge kulde næsten halv stivfrossen ung Dame, at udgaae Hun var geleidet af tvende tydske troe Hofofficiantere, tvende polske Betientere og en liden Tyrk, og havde under tusinde Dødsangester i 37 Timer tilbagelagt 75 tydske Mile. En grum Forfølgelse af en Forvalters Datter havde allerede for en lang Tid siden undergravet Roelighed i hendes forhen lykkelig førte Egteskab. J et fremmed Land, blottet og forladt af troe Venner, hvor Døden selv i al hendes Kummer og Elendighed nægtede hende sin Biestand, saae samme sig endelig nødsaget, at tage Flugten, og søge en sikker Friestad. Man fandt denne Dame forsynet med en Dolk, og hendes Reiseselskab med nogle Paketer Krudt, for at være i Sikkerhed for al Grusomhed, om de maaskee skulle blive indhentede. Hun aabenbarede sig herpaa for den sammesteds commanderende Husar-Ritmester, der strax tog hende i Beskyttelse, og ledsagede hende til sit Qvarteer. Efter en Times Forløb kom og hendes Gemahl, indhyllet i en Slofrok og en Ulveskinds-Pels, tilligemed tvende Officerer til Ragnitz, efterat han havde ladet sine 30 Ulahner blive tilbage paa Grendserne, og taget Veien til Riga, samt redet en rask Engellænder, til Døde. Her saae han med Veemodighed sin næsten stivfrossen Gemahlinde an, og søgte ved mange søde Ord, at bevæge hende til at vende tilbage. Men da hun meget heller ønskede, med Standhaftighed, at gaae Døden i møde, end at vende tilbage til ham, begyndte han at tale i en haard bydende Tone, hvorpaa den vagthavende Officeer tilligemed Commanden satte sig i Bevægelse, og raadte denne Herre, at flye endog det mindste Skin af Voldsomhed. Hun blev strax herpaa under en Escorte bragt til Tilsit, til den der commanderende General, hvorhen hendes Gemahl ligeledes fulgte med. En tredobbelt Brevvexling kunde ikke bevæge hende til at vende tilbage, saa at hun skriftlig sagde hendes Gemahl et evigt Farvel. Fra Tilsit blev hun ved en Officeer og en Husarcommando ledsaget til Kønigsberg, og sammesteds modtaget med alle de Fortrin, som efter hendes Herkomst, tilkomme hende, hvorfra hun fortsatte sin videre Reise over Belgard til Berlin, efterat hun havde foræret begge Officererne et Gulduhr og en Ring, og blev ledsaget med mange Velsignelses Ønsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Fra Jtalien, den 3 Febr. J Følge Efterretninger fra Venedig udrustes sammesteds ser Krigskibe, som ved Enden af Martii skal være færdige, for at gaae i den middellandske Søe. De ere San Carlos paa 60, Jl Marco paa 40, Jl Dage paa 32, la Venezella, paa 26, Madenna paa 24 og Roma paa 24 Kanoner. Adskillige Kiøbmænd fra Corfu Jstrien og andre Handelspladser udruste ligeledes Galeier, for at giøre Handelen til Levante sikker, som i de 4 sidste Aar har meget tiltaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Paris, den 6 Febr. De Edicter, efter hvilke der skal lægges Afgivter paa Kareter, Portechaiser og Betienter, skal allerede ligge i Parlementet til Indregistering. Af enhver Kareth skal aarlig betales 48, og af enhver Kariol og Portechaise 24 Livres. Regner mannu, at vi her have 18000 Karether, 15000 Karioler og 25000 Portechaiser, saa udgiør dette for Paris aarlig 18 Millioner 96000 Livres. Antallet paa de her værende Betiente regner man til 65000, hvoraf næsten halvdelen er til Overflod, hvis Herrer følgelig enten maae betale en Afgivt af dem, eller og de maae afskedige dem, i hvilket Fald Agerdyrkningen, Handelen eller Soldaterstanden vil erholde tilbage 325000 Mennesker. Afgivten af Betienterne, troer man, skal indbringe aarlig 7 Millioner Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
J tilkommende Martii venter man Kongen af Sverrig, hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
De fra Rochelle indløbne Efterretninger ere meget sørgelige. Den 17de Jan. om Aftenen Kl. 6, opkom sammesteds en heftig Storm, og Kl. 9 fulgte med Lynild og HagelVeir, Jordrystelse. Man troede, at Verdens Ende var for Haanden. De stærkeste Træer ere der omkastede, over 200 Skorstene og nogle Huse indstyrtede, og iblandt adskillige Kirker, Katedralkirken, formedelst Stormen meget beskadiget. Ogsaa i Nantes og Rochefort er stor Skade anrettet. Paa Kysten ere 27 Skibe forulykkede, og man talte den 20de Jan. allerede 318 døde Legemer, som Søen havde tilskyllet. Og mange Baller, Fade og Stykker af sønderslagne Skibe vare drevne til J Brest bliver Fregatten Venus, nogle Kuttere og 3 Korvetter udrustede, og man siger, Hr. von Marigny er med dette Armement bestemt til Kysten af Afrika, for at tage tilbage igien fra Portugiserne de Eiendomme, de der havde taget i Besiddelse, hvortil han har Tropper og Artillerie nok om Bord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Siden Nyeaar er her Selvmord 28 gange bleven igientaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Den 9de Febr. Man fortæller, at en af Hof-Cavalererne i disse Dage har taget sig den Friehed, at sige til Kongen: Hans Majestæt vilde til Foraaret ikke faae saa stor Fornøielse med Jagten, som i forrige Aar, efterdi saameget Vildt er frossen ihiel i Sneen. Herpaa skal Hans Majestæt have svaret: At Han for nærværende Tid, da Mennesker blive et Offer for Frost og Kulde, lidet bekymrede sig om, at forlyste sig med Vildet i Skovene, og han heller vilde, at al Vildtet maatte omkomme, end at endog kuns et eneste Menneske skulde blive til Bytte for det langvarige Vinterveir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Efterat den strenge Kulde lidet har ophørt, sneer det igien stærk, og de store Summer, man i 8 Dage har anvendt paa Gadernes Reengiørelse, maatte ansees for forlorne, dersom de ikke havde skaffet mange ulykkelige Dagleiere Fortieneste og Underholdning, thi Gaderne ere igien saa belagte med Jis og Snee, som om der slet intet var bortkiørt. Den Forsigtighed og Orden, som vort Politie i denne Nødens Tid bruger, er ret beundringsværdig. Den gemeene Mand har og ikke det ringeste knurret, og blot nogle Lediggængere, der ikke vilde arbeide, har man været nødsaget at kaste i Fængsel. Virkelig havde man Aarsag, at befrygte fra den gemene Mands Side større Bevægelser, besynderlig da Kongens godgiørende Hensigter vare bekiente. De gemeene Qvinder have og været noget uregierlige, og forlangt i Kongens Navn ei allene Brød, men og Jldebrand og Klæder, men Mands personerne vare roeligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Fra det Østerrigske, den 9 Febr. J Constantinopel fortsættes imellem den keiserl. Jnternuntius og en Minister af Divanet, under Ruslands og Frankrigs Megling, regulerede Conferencer, og man tvivler ikke om deres gode Udfald i Mindelighed, men haaber meget meer en rigelig Erstatning for de Krigsrustninger, der ere gjorte i Ungarn og anslagne til 11 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
London, den 6 Febr. Jblant andre Gienstande, mod hvilke Hr. Fors nye ostindiske Bill vil giøre Foranstaltning, er dette en Hovedsag, saa overordentlige Summers Bortsendelse til Ostindien. En Sag hvorpaa man ellers ikke havde tænkt, skiønt Nødvendigheden deraf allerede for længe siden var erkiendt. Man har opdaget, at aarlig henved 600000 Pund Sterling i rede Penge gaae ud af Landet derhen til Compagniets Anliggender. Kutteren Faulkner har taget og opbragt et stort fra Dynkirken kommende Snighandelskib, hvis Ladning af Thee, Kaffe, indiske og andre Vare bliver vurderet langt. over 10000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Frankfurt am Main, den 17 Febr. Man vil her fra Paris have den meget besynderlige Efterretning: At Hr. Græve von Bergennes haver med de europæiske Magter af Norden og Østen bragt en Vaabenstilstands-Tractat i Stand. Samme tager sin Begyndelse den 1ste Jan. 1784, og varer til 1788, i hvilken Tid Magterne skulde forene sig, at træffe en fast og bestandig Jndretning. Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Kiøbenhavn, den 8 Martii. Den 25de Febr. d. A. er General=Krigs-Commissair Betieningen udi Hertugdømmene deelt imellem den hidtil værende General-Krigs-Commissair Wodroff, som beholder det holsteenske District, og Etatsraad, Christian Henrich v. Wildenradt, som er beskikket til General=Krigs-Commissair i det schlesvigske District, med Rang med No. 16 i anden Classe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Samme Dag er Capitain Peter Ramshart allernaadigst avanceret til Commandeur=Capitains Caracteer. Det haver allernaadigst behaget Hs. Majestæt, Kongen, at udnævne Hr. Major Christian Frederich Levetzau og Hr. General-Adjutant Scheel til Kammerherrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Den 24de Fbr. er den keiserl. russiske Minister, Hr. Baron von Sacken, af Hans Majestæt, Kongen, beæret med en prægtig med Brillanter besat, og med Hans Majestæts Portrait ziret Daase, som et Beviis paa Allerhøistsammes besynderlige Naade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 27de Februarii: Sr. Ditløw Ditløwsen Lind, Grovsmedmester, og Jfr. Bodel Christine Christensen. Den 3die Martii. Procurator, Hr. Friderich Suhm Kinck, og Jfr. Johanne Maria Henrichsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Kallundborg. Den 14de Febr.: Hr. Capitain og Landmaaler, Hr. Christopher Lønberg, og Jfr. Cecilia Paludan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Jylland. Den 6te Febr.: Hr. Kammerherre Georg, Christopher Hauch, og Frøken Juliane Christine Holk. Døde: Kiøbenhavn. Den 25de Febr.: Sr. Christen Christensen, Bugge, Spekhøker, 52 Aar. Den 20de: Hr. Jens Andersen Horstrup, Brygger, 72 Aar. Den 27de: Sr. Georg Friedrich Preuss, forhen Lysestøber, 83 Aar. Den 28de: Hr. Erich Werdel, Præst i St. Hans Hospital, 64 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Den 1ste Martii. Hr. Premier-Lieutenant Klein ved det danske Liv-Regiment til Fods, 48 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Udi afvigte Uge fra den 28de Febr. til den 6te Martii, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 29. Piger 29. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 21. Qvinder 9. Drenge 13. Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 6. Forraadnelses Feber 3. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Jnflamation 3. Jndvortes Svaghed 1. Krampe 1. Mavesyge 1. Orme=Feber 1. Slag 13. Svindsot 4. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 4. Vattersot 1. Tilsammen døde 49. Altsaa 9 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Formedelst at adskillige af det asiatiske Compagnies Interessentere have begiert, at de til 11te Junii h. a. ellers udbetalende Udbytte-Obligationer, maatte fremdeles mod Rentes Svarelse blive staaende, skulde Directionen tienligst anmode at de, som forlange samme saaledes henstaaende, vilde behage jo før jo heller at tilkjendegive deres Beslutning og i det senelle inden 11te Martii h. a., paa det at man i denne Henseende kunde saavidt mueligt, see at føie deres Forlangende. Farvegaden Nr. 60, sælges casseret stemplet Papiir, heele og halve Riis, Bøger og Ark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
AVERTISSEMENTS. Da min afdøde Farbroder, forrige Borger og Brygger her i Staden, sal. Hr. Jens Andersen Hostrup, ved det af ham under 20de Dec. 1778. oprettede, og af hans kongel. Majestæt den 5te hujus allernaadigst confirmerede Testamente har indsat mig til Universell-Arving, skulle jeg herved tienligst anmode alle og enhver, som hos bemeldte sal. Afdøde enten maatte have noget at fordre, eller til ham noget skyldige, at de behageligst ville melde dem hos mig i No. 49 i Compagniestrædet, forinden 12 Uger fra undertegnede Dato, for i enhver Tilfælde, at afgiøre det fornødne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Kiøbenhavn, den 8de Martii 1784. Jens Michelsen Hostrup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-08
Ved Proclama læst i Hof= og Stadsretten den 1st Martii sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 3die Martii nestefter, er Christine Gietzer, som tiente for Huusholderske hos nu afg. Apoteker Cappel paa Frederichs Hospital, men derfra den 27de Oct. 1883 er undvigt, indkaldet inden Aar og Dags Forløb at indfinde sig hos Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission i Kiøbenhavn for at imodtage hendes beskrevne og forseiglede Eiendele, thi i Mangel deraf, bliver samme paa lovlig Maade behandlet til Creditorers Betaling og Deelning imellem hendes Arvinger. Ligesom og hendes Creditorer og Arvinger til samme Tid og Sted ere indkaldede, for at melde sig og legitimere heres Ret, hvilket hermed yderligere bekiendtgiøres. Tirsdagen den 9de Martii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden og bortsolgt, afg. Brandmajor, Johan Boye Junges Stervboes tilhørende Gaard paa Stadens Vesterbroe beliggende, det hvide kam kaldet, som befindes saaledes: et Forhuus til Broen paa 13 Fag, en Etage hos med Qvist over 5 Fag, alt af Muur- og Bindingsværk, i Gaarden et Baghuus 13 Fag, en Etage høi med Qvist over et Fag af Muur= og Bindingsværk og en Svinestie, Gaardsrummet broelagt, og i samme en Brønd med Opstander og Pomperedskab, derved en Hauge afdeelt i 2de Deele, hvorudi 3de Lysthuuse og 2de Keglebaner. Værelserne 3de Bielæggere og en Vindovn med videre, som Vurderings=Forretningen af 24de Jan, sidstleden nærmere forklarer. Løverdagen den 13de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver Fabriqueur Jørgen Wilde, som har forandret sin Næringsvei tilligemed sin Boepæl, hans tilhørende Huus paa Christianshavn i Overgaden oven Vandet No. 178, 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, for til den Høistbydende at bortsælges; dette Huus bestaaer til Gaden af 5 Fag Grundmuur 2 Etager høit, med Qvist og Kielder, i Gaarden et Baghuus paa 5 Fag Grundmuur, hvori er et Farverie med 2de indmurede Kobber Kiedler, ved Stedet er en Haugeplads, som er indhegnet med 4 og en halv Fag Plankeværk, og hvorudi er et Lysthuus, et stort Gaardsrum, hvorudi er 2de Locumer, samt en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, i Værelserne er i alt 7 Jern-Kakkelovne. Huset med dito øvrige Muur= og nagelfaste Appertinentier, efter Vurderings=Forretningen af Dato 30te Jan. sidstleden, sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, og som forhen kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden Nr. 311. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör herved, at den i Speciel-Chargen ansatte Auction, som skulde holdes i Compagniets Huus paa Christianshavn, den 10de Martii førstkommende, over Skibene Prinds Friderich og Prindsesse Charlotta Amalias fra China hiembragte Ladninger, er udsadt til den 31te i samme Maaned, hvor da tillige paa samme Sted, bliver Bortsolgt, endeel efterstaende og indsatte chinesiske og ostindiske Vahre, som alt 14 Dage forinden Auctionen kan af Liebhaberne tages i Öiesyn i Compagniets Pakhuuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Kiøbenhavns No. Dn. mu Jan, st-Tidende Fredagen, den 12 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Wien, den 9 Febr. Til de allerede meldte Fordele, som Rusland ved Besiddelsen af Crim og Cuban nyder, regner man ogsaa denne, at det med Indbyggerne sammesteds, ligesom med alle andre under russisk Zepter staaende tartariske Nationer, kan stille en Krigshær paa Benene, som kan overfalde enhver fiendtlig Stat med Ødelæggelse, og besynderlig blive det asiatiske Tyrkie, hvis Krigere ikke her ere regelmessige, og meget blødagtigere, høistfrygtelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Alt hvad der nu udbredes om Lande og Pengesummer, som vort Hof skulde faae af Porten, er lige saa usikkert, som en anden Efterretning, efter hvilken en Tyrkekrig endnu meget skulde beroe saa vel paa Keiserens som Kongens af Sverrig, Underhandlinger med de italienske Fyrster. Den store Luftmaskine, som skulde foranstaltes her, er der intet blevet af, da der ikke er fundet Liebhabere nok dertil. Derimod vil Universitetet lade forfærdige en paa sin Bekostning, dersom det faaer Tilladelse at lade sig betale igien af Tilskuerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Den 21de Febr. Beretninger om Keiserens Velgaaende, Sundhed og Munterhed vedblive, at være ønskelige. J hans Miner, skriver man, læse vi den Bevidsthed om sine Bestræbelsers Fremgang, at han vil meget, og derhos formaaer, hvad han vil. Naar han taler, vidner hvert Ord om den høie Aand, han besidder. J hans Omgang hersker keiserlig Venlighed, der aftvinger Ærefrygt og Høiagtelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Fra Bannatet, den 9 Febr. Formedelst det store Antal af de i Belgrad og paa Grendserne forsamlede Tropper, henretter den der værende Bassa, efterat der nu er sluttet Forliig med Rusland, fornemmelig sin Opmærksomhed derpaa, at forebygge hos dette raa brutalle Folk alle farlige Udsvævelser, Voldsomheder og overhovedet al Anledning til Opstand, da det nu sværmer omkring i Ledighed. Under Straf af Confiscation og svære Pengebøder maae ingen lade sig see med Viin, Brændeviin og andre hidsige Drikke i Tyrkernes Huse, ja han har og paa det strengeste ladet forbyde de Handlende Jndførsel af søde italienske Vine, som de rige Tyrker ellers pleie at drikke. De, som holde Kroe for de Christne, ere tilholdte, i al Stilhed at beverte deres Giester, ligeledes uformærkt at anskaffe den nødvendige Forraad, og paa Musselmændenes Efterspørgsel at fornægte alle disse Sorter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
London, den 10 Febr. De nyeste Breve fra Nyeyork melde, at General Washington er reist til Philladelphia, for ved sin Nærværelse at forsøge om han kan stille Uroelighederne sammesteds. Paa Veien vilde han holde en Conference med Kongressen i Princetovn, at beraadslaae sig over de kraftigste Forholdsregler, til at udvirke en almindelig Rolighed i de amerikanske forenede Stater. J Nyeyork skal, siger man, bestandig, eller i det mindste, indtil et tilforladeligt Politievæsen bliver indført, en tilstrækkelig Besætning forblive Den 17de Febr. J Søndags Aftes, den 14de, har Hr. For lidt den største Ydmygelse, der kunde vederfares ham, som Parlementslem og hidindtil Folkets Mand. Paa bemeldte Dag var i Westmünster en Forsamling af de der værende Jndvaanere, som var foranstaltet af Hr. Fors Partie, for at bringe en Addresse istand, som var lige imod den, der nyelig var undertegnet af 2800 der værende Jndvaanere til det nye Ministeriums Fordeel. Hr. For og Sir Cecil Wray ere de Parlementsrepresentanter fra Vestmünster, som vel udgiør en Deel af Staden London, men er forsynet med en besynderlig Jurisdiction. Denne Forsamling skede virkelig i Søndags Aftes. Allarmen og Forvirringen var i Begyndelsen ubeskrivelig, da det kom an derpaa, om Hr. For, eller Sir Cetil Wray, skulde være Præsident i denne Forsamling. Hr. Forstod tilligemed sine Venner paa et Stellads af Træ, men samme indstyrtede og Hr. For havde Lykken at tilskrive, at han slap derfra uden Skade. Herpaa steeg han op paa en Stige, for at tale til Folket, men man kastede Stykker af sønderbrudte Bænke og Skamler efter ham, saa at han ikke kunde komme til at tale, men maatte overlade Valgpladsen til sin Contrapart Sir Cecil Wray, og retirere hen i et Vertshuus, hvor han af Vinduet søgte at tale til Folket, men fandt ingen Gehør. Hans Tilhængere udsprede vel, at der i Vertshuset vare fattede nogle for ham gunstige Resolutioner, men ingen har hørt noget derom, meget mere holdt den store Forsamling, under Sir Ce til Wray's Præsidio; sit Sæde i Westmünster=Hall, billigede fuldkommen den til det nye Ministeriums Fordeel affattede Adresse, og Sir Cecil Wray blev derpaa baaret til sin Vogn, og, efterat Hestene vare fraspendte, af Folket under megen Raaben og Frydeskriig kiørt til sit Huus. Ganske anderledes var Hr. Fors Optog: Saasnart han steeg i Vognen, for at kiøre hiem fra Vertshuset, bleve vel og Hestene, af adskillige dertil bestilte Personer fraspændte, og Vognen trukket af Mennesker, men disse vare ikke talrige nok, til at trække den hele Veien igiennem, og maatte derfore, da det gik op af Banken, hente Hestene hid igien. Da denne sidste Procession kiørte forbie Carletonhause, Prindsens af Vallis Residentz, skede et stærkt Hurraskriig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Fra Jtalien, den 10 Febr. Atter et Beviis paa, at det hos os vilde være nyttigt, at afskaffe piinligt Forhør, giver følgende Begivenhed, der nylig har tildraget sig i en Stad af Kirkestaten. Nogle Skoemagersvende svirede sammesteds sammen, og sloges med hverandre. J Forbittrelse trak en af dem sin Kniv, stak sin Kammerat igiennem Hiertet med den, og løb derpaa med den blodige Kniv uformærkt udaf Stadsporten, der fandt han en af sine Kammerater, som og havde været tilstæde ved Sviren, men var gaaet bort, førend Slagsmaalet begyndte, paa Jorden under et Træe at sove Rusen ud. J dennes Belte stak han sit blodige Mordergevær, og tog igien hans Skoemagerkniv. Jmidlertid blev der gjort Allarm i Staden. Den Dræbtes Legeme blev bragt for Retten, og Raadstuetienerne fandt og den sovende Skoemagersvend med den blodige Kniv, som strax blev bragt i Arrest. Følgende Dag erfarede han først ved sit første Forhør, hvorfor han var en Fange. Han var sig intet Mord bevidst, men Kniven vidnede imod ham, og ved dette piinlige Forhør blev han endelig bragt til at tilstaae en Gierning, som han ikke havde begaaet, og hvorfor ham blev tilkiendt Dødsstraf. Da han blev udført til Retterstædet, befandt den egentlige Gierningsmand sig iblandt Tilskuerne. Denne blev ved den lydelige Bøn af hans Kammerater, og ved Synet af den uskyldiges Ulykke saa rørt, at han flyede hen til Sluffen, aabenbarede sin Forbrydelse, og paa denne Maade befriede den Uskyldige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-03-12
Amsterdam, den 21 Febr. Angaaende Krigskibets, Arveprindsens, Skjebne har man følgende particulair Efterretning: at det formedelst en skrekkelig Storm ikke allene har mistet sine Master, men end- og formedelst en stor Sprække har staaet i Fare for at gaae under. Eqvipagen, som af Mangel paa ferskt Vand var bleven magtesløs, kunde neppe hindre Skibet fra at synke. Endelig saae man et amerikansk Fartøi, og 40 Personer satte sig i 2 Skalupper, for at seile derhen, men neppe vare de 5 Minuter borte fra Skibet, førend det sank med de overblevne 303 Mennesker.