Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-28
Befordringer og Afgang. Garnisons-Auditeur ved Kjøbenhavns Fæstning, Overauditeur C. N. Petersen, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Byfoged i Holstebroe og Herredsfoged i Hjerm og Ginding Herreder, Herredsfoged og Skriveri Meerløse og Tudse Herreder, Justitsraad D. T. Lavæt, til Borgemester, Byfoged, Bye og Raadstueskriver i Nestved, samt Herredsfoged og Skriver i Thybjerg Herred; hidtilværende Diaconus i Apenrade, D. Davidsen, beskikket til Sognepræst for Aller og Taps Menigheder under Haderslev Provstie; Toldcontrolleur i Kiel, A. F. J. Behrens, beskikket til Toldforvalter i Duerkathon; Fuldmægtig under Collegiet, J. Drechmann, til Toldforvalter i Wandsbeck, constitueret Grændsecontrolleur Th. C. Meyer i Ahrensbock, til Toldforvalter i Stockelsdorf, Toldassistent C. Petersen i Neumünster, til Toldforvalter i Büsum; Kammerskriver under Generaltoldkammer og Commerce-Collegiet, 45. A. Gether til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Trittauz constitueret Toldcontrolleur i Glückstadt, J. F. A Friese, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetient i Rembeck; Kammerskriver under Collegiet, J. Groth, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Eichede; Toldassistent V. Th. Mussmann til Toldcontrolleur i Grande; Toldassistent C. B. Süchtig, til Toldkontrolleur og Oppeborselsbetjent i Kløin=Wesenberg for Trafikken tillandsconstitueret Grændsecontrolleur i Oldesloe, A. Johannsen, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Klein-Wesenberg, for Trasikken paa Trade; Toldassistent C. H. Reimer, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Ahrensfeld paa Godset, Trenthorst; Told Fuldmægtig Wahl, til Toldcontrolleur, og Oppebørselsbetjent paa Nordstrand, samtlige fra 1ste Jan. 1839 at regne; Told- og Consumtions=Casserer i Nysted, D. N. Winding, til Told- og Consumtions=Casserer i Nakskov; constitueret Consumtions=Forvalter i Lemvig, A. Bang, til Told- og Consumtions-Casserer sammesteds; Toldcontrolleur i Rendsborg, Krigsassessor L. Gandil, til Toldcontrolleur i Kiel, fra 1ste Jan. 1839 at regne. Forlangt indrykket. Forinden en annonom Forfatter, ved tillige at opgive hvo han er, sætter det Publikum for hvilket han skriver, i Kundskab om, hvorledes det, efter hans logiske Begreber, vil blive muligt, at nogle ved en given Leilighed retteligen brugte Udtrykkes ondskabsfuld foregiven - Uforstaaelighed kan gives Forstaaelighed, uden at forøge Uforstaaeligheden end mere; kan der neppe heller ventes Svar paa en vis drænge agtig grov og kaad Opfordring, hvormed en Lægmand ufortjent er bleven overfuset, fordi han, i et Rets=Anliggende, har benyttet sig af, i sig selv sprogrigtige, og i Lov- og Retsproget forlængst overgaaede, Udtrykke, som, foruden at de Jngen fornærme, nu til Dags læses og forstaaes af Enhver, som vil forstaae dem og just ikke hører til det raarste eller sletteste Pøbel, for hvilket der ordentligviis ikke skrives. Naar en Tale forstaaes af den, for hvem den især er skreven, er dette nok, og den raae Mængde har ikke i saa Henseende noget Krav, men maa søge Belærelse hos Andre. At iøvrigt tvetydige Udtrykke der, som bemærket, i det givne Tilfælde ikke ere brugte – kan gives mere Forstaaelighed; det lader sig høre; men, at give, ikke selve Sproget, men dettes Uforstaaelighed: Forstaaelighed, anderledes end som antydet – er, mildest talt, utaalelig meningsles Brovl, og det af En, som, affecterende Læg, griber Pennen offentlig imod nogen, og det geraader Fyren endnu mindre til Ære, at han offentlig, oguden allermindste Føie, eller given Anledning, perfiflerer eller spotter sagesløs Mand, der endog kan have ladet skrive ved Andre.