Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-29
(Jndsendt.) Jfølge Kommunalbestyrelsens Bekjendtgjørelse af 22 d. M. begynder Jngtegning af Vælgere til den forestaaende Rigsforsamling førstkommende Mandag den 31 Juli. Dette er altsaa det første Skridt til at virkelig gjøre den nye Tingenes Orden, som nu skal herske i Danmark. Paa den Rigsdag, hvortil de, der nu opfordres til at lade sig indskrive som Vælgere, skulle sende Deputerede, beroer Fædrelandets Vee og Vel i den kommende Tid; baade vil Forsamlingen komme til at gribe bestemmende ind i Øieblikkets kritiske Forhold, og tillige skal den give Landet den nye Forfatning, hvoraf Alles og hver Enkelts Velfærd vil afhænge. Lykkes dens Værk, kan det blive Kilden til rig Velsignelse; men griber den feil i sine Bestemmelser, maa nye Omvæltninger, ny Uro og Usikkerhed blive den uundgaaelige Følge. Det skal altsaa nu vise sig, om det danske Folk virkeligt er modent til selv at store sine Anliggender. Denne Rigsdagens høie Betydning maa man ønske at enhver Mand vil gjøre sig ret klar, da vil han ogsaa erkjende det for sin Pligt, efter bedre Evne at hjælpe Fædrelandet gjennem denne skjæbnesvangre Krisis; han vil føle det strenge Ansvar, Pligtens Forsømmelse maatte paadrage ham. Denne Pligt, dette Ansvar hviler paa alle dem, Loven giver Deeltagelse i Valget; thi vel er det de Valgte, der skulle opføre den nye Bygning, men Vælgernes Jnteresse, Jndsigt, rene og faste Villie bliver dog dens eneste sikkre Grundvold. Lade vælgerne sig beherske af egne eller Andres Lidenskaber, lade de i sløv Ligegyldighed Valget komme i enkelte Ærgjerriges Hænder, da vil Rigsdagen bygge sit Værk paa Sand og Folket snart see det styrte sammen over sit Hoved. - Derfor er det af største Vigtighed, at Enhver bidrager Sit til et heldigt Udfald af Valgene. Det første Skridt dertil er at lade sig indskrive blandt Vælgerne: thi til denne Betingelse er den Deeltagelse i Valget knyttet, som ikke blot Loven giver Ret til, men som Pligt mod Fædrelandet og Omhu for eget Vel byder at benytte. Den fornemme og den sløve Ligegyldighed, der hidtil have afholdt altfor Mange fra Deeltagelse i offentlige Anliggender, bør nu, om nogensinde, vige for Erkjendelsen af Sagens Vigtighed. Gjælder dette alle Danske, gjælder det især vælgerne i Odense, thi de have mere end noget andet Valgdistrikt en Pligt til og en Jnteresse i at møde talrigt paa Valgdagen, da denne By er den eneste i Provindserne, dekan være vis paa at sætte et Valg igjennem, dersom alle de Valgberettigede gjøre deres Pligt. Man indvende ikke, at da Rigsdagen ikke skal give de organiske Love for de borgerlige Forhold men bestemme Statsforfatningen, behøver Kjøbstædindteressen ikke særligt at repræsenseres; thi da Valglovens Beskaffenhed vil bringe et meget stort Antal af Repræsentanter for Landalmuens Meninger og Jnteresser ind i denne Forsamling, er det netop af Vigtighed, at Kjøbstæderne have saa mange Repræsentanter, som nogenlunde muligt. Kommer der først eensidige Bestemmelser ind i Forfatningsloven, er det for sildigt for Kjøbstæderne at søge dem afhjulpne, naar Trykket begynder at blive føleligt. Den norske Constitutionshistorie kan tjene til advarende Exempel herpaa. - Desuden vilde det i ethvert Fald være lidet hæderligt, om Landets anden Stad ikke fik den Deputerede, den vilde, blot fordi dens Jndbyggere selv havde forsømt at bruge deres lovlige Ret. Der ligger heri en meget alvorlig Opfordring for enhver Mand i Odense, Leier som Eier, Jndvaaner som Borger, den, hvem Loven nu første Gang kalder til Valget, saavelsom den, der tidligere har været stemme berettiget, – til at anstille den lette Undersøgelse, om han er i Besiddelse af de lovbestemte Betingelser. Finder han dette, bør han af intet Hensyn lade sig afholde fra at forlange sig indskreven blandt vælgerne, hvis han ellers med god Samvittighed skal kunne imødesee Afgjørelsen af Landets Skjæbne. Fædrelandets og Lovens Kald lyder nu ikke længer til Grundeierne alene, men til Alle; Jngen bør overhøre eller svigte det. P. M.