Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-10
Krigsministeriet var i en overordentlig Virksomhed, og man ventede en Ordonnants, ved hvilken en Hær af 100000 Md. skulde kaldes til Vaaben, for saaledes paa een Gang at gjøre Ende paa Jnsurrectionen i de nordlige Provindser. Estremadura havde ikke oppebiet Ordonnantsen, men organiseret et Corps paa 10000 Md., af hvilke Fortropperne, 2000 Md., allerede vare paa Veien til Madrid. Dette Exempel blev efterfulgt paa andre Steder. I Gallicien havde en Bevæbningsjunta dannet sig; Nationalgarden i Carthagena havde i en Addresse tilkjendegivet Regjeringen, at den af sin Midte havde udtaget 3 Compagniet, som vare færdige til at rykke mod den fælles Fiende; Juntaerne i Jaen og Cadix virkede nu alene for Folkevæbninger, og man haabede, det var det samme Øiemed, der afholdt Juntaerne i Malaga og Granada, om hvis Underkastelse man iøvrigt endnu ingen Efterretning havde, fra at opløse sig. Fra alle Kanter - hedder det i en Skrivelse fra Madrid, som tillige beretter, at 7000 Portugisere have betraadt spansk Grund - rykke Troppemasser op imod Norden, og flere af de i Madrid garnisonerende Regimenter ere dragne af samme Vei. Ved et Decret af 22de October har Regentinden anordnet, at for alle de Soldatet, som deeltage i Kampen mod Carlisterne, skal Tjenestetiden regnes dobbelt. Ved et andet Decret ere de Personer, som for Smugleri vare dømte til Galleierne, benaadede, og det er dem tilladt, som Frivillige, at tage Tjeneste mod Carlisterne. Endnu et tredie Decret bemyndiger Generalcapitainerne til, i Nødsfald, at erklære Districter, ja hele Provindser, i Beleiringsstand. - Under disse Omstændigheder maa man vel vente snart at høre vigtige Nyhedet fra Krigsskuepladsen i Norden. Antallet af Dronningens Tropper i de nordlige Provindser, med Jndbegreb af de engelske Hjælpetropper under Evans og Fremmed legionen, anslaaes for Øieblikket til 50000 Md. Den franske Legion under Oberst Suarce (Schwartz) har ført sig saa ilde op, at man har maattet ladet den afvæbne af Fremmedlegionen; Regjeringen har overladt Mandskabet Valget imellem at indtræde i Fremmedlegionen og at reise hjem. J Catalonien have Dronningens Vaaben i den sidste Tid havt bedre Lykke. Den 21de f. M. ankom Mina til Barcellona, hvor han blev modtagen med almindelig Jubel. - J Madrid er en Commission nedsat, som skal overveie og foreslaae Midler til at gjenoprette den gode Forstaaelse mod de sydamerikanske Fristater. Blandt denne Commissions Medlemmer bemærker man dhrr. Gilde la Quadra, Arguelles, Sancho og OrtigosaAf en ministeriel Cortespondents=Efterretning fra Madrid seer man, at den engelske Gesandt, Hr. v. Villiets, som den, "der Jntet har forsømt, forat være Hr. Mendizabal behjælpelig i at opflamme alle Spanieres patriotiske Jver for Dronningens Sag", staaer paa den fortroligste Fod med Regjeringen og har en særdeles stor Jndflydelse, uden at dog derved den, om end ikke fortrolige, saa dog venskabelige Forstaaelse med med Hr. v. Ravneval forstyrres. Den samme ministerielle Beretning holdet stor Lovtale over Hr. Mendizabal og - mærkeligt nok - berømmer ham i Besynderlighed for, at han ingen Concessioner har ladet sig aftvinge. "Man har kaldt ham en Concessionsminister" - hedder det - "man har bebreidet ham svag Eftergivenhed: man vise os dog, hvori han har givet efter, Næsten alle Juntaer forlangte constituerende Cortes: den Begjering har han modsat sig. De forlangte Embedsmændenes Afsættelse i Masse: han har beholdt de Embedsmænd, han forefandt. De anmassede sig Regjeringens Magt: han har stedse vægtet sig ved at anerkjende den hos dem. Kort han har ufravigelig holdt, hvad han ved sin Embedstiltrædelse lovede, at ansee det kongelige Statut for Grundvolden, hvorpaa der skulde bygges videre." De franske ministerielle Blade, som hidtil netop have angrebet Hr. Mendizabal, som en Concessionsminister, istemme nu, da hans Bestræbelser krones med Held, den samme Tone og tillægge ham særdeles Roes, medens derved National erklærer, at den aldrig har tillagt Mendizabal andre Hensigter end dem, hvorfor han nu roses; at den altid har anseet hans Stilling for falsk og fordærvelig, altid har meent, at han kun søgte at vinde Tid og sætte Nationen Blaar i Øinene, hvorfor der nu er Syn for Sagn. De, der ere af samme Mening, som National, sætte deres Haab til de nye Cortes, medens Andre have bedre Tanker om Hr. Mendizabal og mene, at han slet ikke vil lægge an paa at fortjene den Roes, som hine Blade tildeele ham. Frankerig. J Moniteuren af 1ste d. M. bliver det bragt til almindelig Kundskab, at Pairsretten skal samle sig d. 16de, for at høre Beretningen omFieschis Sag, og derefter beskjeftige sig med de endnu tilbageværende Aprilanklagede - Pressen har dog atter vundet en Seier, idet Bladene Bons Sens og Quotidienne, som begge vare beskyldt for at ville vække Had og Foragt mod Regjeringen, ere af Jurven blevne frikjendte. - Angaaende Stridighederne med Nordamerika har det længe været stille. Journal des De hars fortæller, at ved en Afskedsfest, som i Washington gaves den bortreisende engelske Gesandt, Sir Charles Vaugham, og i hvilken ogsaa den franske Chargsd'Affaires deeltog, blev en Toast udbragt for denne, med det Ønske, at det maatte gaae Frankerig og Amerikeligesom to unge Elskende, der fra en kort Tvist vende tilbage til endnu inderligere Kjerlighed. - Saalænge imidlertid General Jackson repræsenterer den ene Elskende, gaaer Ønsket næppe i Opfyldelse.