Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-04
Blandinger. Et nyt Frankrige er opstaaet, thi en Borgerkonge er Noget som endnu aldrig har existeret før, hverken der eller noget andetsteds paa Jorden. Holder den ne Forfatning sig i 10 Aar, vil den frembringe en Epoke, hvori Alt bliver nyt, og den nye Konge (der efter, Madame Geenlis's Forsikkring skal være en Mand af store Talenter) gjør denne Nyhed saa pirrende som muligt. Han forbinder Elementerne af det gamle Kongedømme, af Republiken, og af den militaire Berømmelse under Napoleon, med hinanden. J denne politiske Blomsterkost grupperer han de bekjendte Farver saaledes, at de synes som gandske nye, og de kontrasterende saaledes, at de hæve hinanden, og hvad der er ubehageligt for Folket søger, han at skjule eller lader det reent ophøre. Han staaer, Midten af alle politiske Elementer i Frankrige: han til hører Hofferne, som Den der selv nedstammer fra en kal Familie; Borgerne, som Den der engang selv har kæmpet for Borgerfriheden; og Militairet, som Den der selv har været Soldat og seiret i Slaget ved Jemappes Paa denne Bestræbelse for at være en sand Borgerkonge aflægger han dagligen nye Prøver. Den 17de Augbivaante han et Gilde som den polytechniske Skole havde foranstaltet. Og alligevel ere Borgerne ikke fornøiede med alle hans Foranstaltninger. Paa alle Gadehjørner i Paris var nylig opslaaet store Plakater med de Ord: "Jngen Pairsarvelighed undtagen for Kong Philips Sønner, Kun Senatorer paa Livstid, Jngen Frudalitet mere. Det er de Franskes eensstemmige Ønske!" Forekomme Livets Hændelser ofte os Mennesker som en Drøm, saa kan det vist ikke med Nogen være mere Tilfældet end med den gamle Lafavette. Hvilken Skjebne er ikke bleven forbeholdet denne Mand, den store Washingtons Ven og Medkæmper i Nordamerika, da franske Tropper hialp dets Jndvaanere at tilkæmpe sig deres Frihed. Han skulde komme tilbage til Frankrige, stille sig i Spidsen for det misfornøiede Folk, og hjelpe det til en Regjeringsform, som kunde sikre det mod Magtens Misbrug; han skulde være Vidne til hvorledes dette Forsøg mislykkedes, hvorledes Folket, ved at forkaste det Gamle ikke formaaede at finde det Nye, gik over fra den ene Udsvævelse til den anden, indtil det endelig maatte glæde sig ved at en Mand med store Talenter tog Regjeringstømmen til sig. Han skulde endvidere opleve, at denne politiske Kæmpe skulde oversvømme og undertvinge Alt, indtil Stormen, som han selv havde oprørt, blev tilsidst saa voldsom at han selv forgik deri. Derpaa skulde han see, hvorledes den gamle Kongeslægt skulde komme tilbage for at realisere hans Jdeer og af sig selv skjænke Staten den konstitutionelle Kjole som han havde forgiæves prøvet paa at iføre den. Endelig skulde han, efter 41 Aars Forløb være Vidne til, at dette Dynastie, efter mange forgiæves Forsøg paa at faae den gamle og den nye Tid til at passe sammen, skulde gaae tilgrunde i en ny Revolution, hvorved han, efter næsten et halvt Aarhundredes Forløb kom til at staae paa samme Plads som da han begyndte sit Frihedsværk. - Lafayette er nu af sine Medborgere givet Hædersnavnet: "den store Borger Den Deputation, som kom fra London for at lykønske Pariserne, havde blandt Andet sagt de mærkelige Ord: "Jdet vi ønske ved Frihedsaltrets Fod at begrave hver Rest af Had og Strid, erklære vi tillige vor inderligste Overbeviisning om, at Frihedens Sag er hele Menneskehedens Familie=Sag."Man paastaaer i Almindelighed, at Wellington er dybt indflettet i den franske Revolution, og især har virket meget paa den forfængelige Polignac. At han skal have raadet Denne til de ulykkelige Forordninger har han dog tilladt sine Venner at modsige paa det bestemteste. Ogsaa for ham er det nu en ubehagelig Tidspunkt, thi ligesaa enthusiastisk som det engelske Folk yttrer sig for Franskmændenes vundne Frihed, ligesaa ugunstig er Stemningen mod Ministeriet. Ogsaa det er et sieldent Tilfælde, at den Regent som styrtede en Anden fra Thronen, og og ham i Landflygtighed, paa den selvsamme Tid vorder styrtet fra sin egen Throne. Carl den Tiende kan meget muligt om kort Tid blive en Omgangsven af Hussein, Ex Deyen af Algier, da Begge have ifinde, som man siger, at vælge Neavel til deres fremtidige Opholdsted.