Berlingske Tidende, 1834-03-29
München, den 14de Marts. En Skrivelse fra München i Hannoversche Zeitung indeholder Følgende: "Den 26de Februar døde her en mærkværdig Mand, Albys Senefeider, Opfinder af Steentrykkerkonsten og det saakaldte Mosaiktryk (den Konst at trykke farvede Blade, der ligne Oliemalerier. – Seurfelder, Søn af en Skuespiller, blev født i Prag 1771. – Efter sin Faders Død forlod han det ham forhadte juridiske Studium, og gik til Theatret. Men saavel ved dette, som under det dramaturgiske Forfukkerskab, fristede han alle Livets Bitterheder og Møisommeligheder. Vigtige vare de i Aarene 1794 til 1796 gjorte Opdagelser af den ophøiede og fordybede Maneer i Steentrykket, der fulgte hur ligen paa hinanden, hvorved Schmidt, siden Dechant, besynderligt nok traf sammen med ham i den Konst at ærse paa Steen. - Senefelder, som fra sin Barndom levede i München, var saa blottet for Pengeressourker, at han ikke formaaede at brage noglesomhelst Følger af sin store Opdagelse, ja, han havde endog i Sinde, for en Sum af 200 Gylden, at træde i Stedet for en Anden, som Bayersk Artillerist i Jngolstadt. Academiet i Mun chen gav Senefelder en Understyttelse af – tolv Gylden! Men desto høimodigere understyttede den forevigede Kong Mar Joseph ham, strax ved sin Regjeringstiltrædelse 1799. Han eldstedte et Privilegium, hvorpaa Sensfelder med sine Brødre, Georg og Theobald, oprettede det chemiske Steentrykkerie, overtog ogsaa et Cattuntrykkerie med meget Held, og ansøgte i Paris, London, Berlin og Wien og Privilegier, hvilke han omsider ere holdt. Over-Hofbibliothekar, Baron Christopher Aretin (bekjendt fra den berygtede Feide imellem Syd= og Nordtydskerne) og Geheime-Referender Uschneider, der har gjort sig fortjent i mange Grene af Jndustrie og Agerdyrkning, bragte Senefelders Arbeider i Omløb. – Senefelder blev Jnspector ved Skattebogs-Commissionen. Hans Lærrebog i Lithographien er et Mesterværk i sit Slags. – Jmidlertid har Lithographien gjort overordentlige Freniskridt i München. Den er bleven det skjønneste, hurtigste og billigste Redskab, ved hvilket de af Kong Ludvigs Genius talrigt og kraftigt fremtrædende Konstproductioner bleve uddannede ei allene til et fælleds Gode for hele Tydskland, men ogsaa for fremmede Lande Brødrene Sulp og Melchior Boisserde have ogsaa uforligneligen virket paa denne Konstgreen, og deres Konstydelser have overgaaet lignende Arbeider fra London og Paris. – Strixter, Piloty, Flachenecker, Bødemer, Hobe, Kohler, den udmærkede Portraittegner Haufstengel, kappedes alle i denne Henseende, og den herligt opblomstrende Konstskole i München, der staaer i en bestandig Vexelvirkning med Jtalien og navnligen med Rom, giver Lithographien uophørlig Beskjeftigelse. – Den store billighed og den lettere Myntfod bidrage ikke Lidet til Udbredelsen af Konstsands og en forædlet Smag. J det Tydske Norden kan man for 25 til 30 Athlr. pryde en heel stor Salon med de ypperligste Steentryk af Münchens Konstherligheder, Stykket til 3 Gylden (Rigsværdie 24 Gyldenfod); af det Kongelige og Leuchtenbergske Gallerie og af den udvalgte Spathiske og Kirschaumske Samling; ligeledes Stykket af Boisseres til 5 a 6 Gylden. Ved den hele Samling komme de enkelte Stykker, endnu billigere; enkelte Scener af Folkelivet, de skjønneste Landskaber i det Bayerske Høiland fra 43 Krenzer til 2 Gylden, - De store Gallerieværker skride rask fremnd. Bødener anmelder Skilderierne i den sydlige Residentsfløi, eller den sankaldte Kongeborg, ligesaa billigt som skjønt udførte, hvortil høre Julius Schnores Ribelungen og Digternes Sale, ved Zimmermann, Olivier, Herrmann, Foltz, Lindenschmidt o. s. v. Ogsaa disse yderst billige Blade udkomme rask efter hverandre. – Kong Ottos Afskeed fra det Fædrene=Huus i München, der blev optaget i hele Tydskland med det største bifald, vidner vistnok hæderligen for vor Lithographie. Dette vellykkede billede opvakte her det almindelige Ønske, at erholde lignende Fremstillinger af Bayerns ældre og nyere Historie.