Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1819-12-07
Fædrelandet. Stats-Anliggende. (Fortsættelse af den i Stokholm sluttede Konvention No. 160 og 161) For at tilendebringe enhver anden Liqvidation, der er bleven i en Følge af den 6te Artikel i Kieler=Traktaten, ere de høie kontraherende Parter komne overeens om følgende Principer: a) at da Norge allerede har paataget sig at tilsvare den Masse af den forhenværende fælleds Banks Sedler, som var i Omløb i Norge paa den Tid, J samme blev adskilt fra Kongeriget Danmark, hvilken Summa er mellem Kommissarierne paa det nærmeste anslaaet til 6 Millioner Rbdlr. Navneværdie, saa ansees Kongeriget Norge for at have fuldeligen erlagt sin forholdsmæssige Andeel af den fælleds Banks Passiva, saaledes at ingen videre Paastand i denne Henseende skal kunne gjøres til samme hvorimod Norge uden Undtagelse beholder alle Adkomster til Gjeldsfordringer, som denne Bank maatte have i Norge; b) at den Summa: 1032,640 Rbdlr. 37 s. Species, som Kongeriget Norge efter Storthingets Beslutning af 4 Juni 1818 har overtaget af den fælleds Statsgjeld, bliver at ansee for den eneste Gjeld af dette Slags, som Norge har at tilsvare. Derimod beholder Norge uden nogen Undtagelse alle den forhenværende fælleds Kongelige Regjerings direkte Gjeldsfordringer i Norge. De dertil fornødne Adkomstbreve skulle uden Forbehold udleveres, forsaavidt de maatte befindes i den Danske Regjerings Værge. bere) At Norge tilsvarer den forrige Regjerings Gjeld i løbende en Regning til Norske Undersaatter. Den Danske Regjering, Loverdrager derimod samme dens Tilgodehavender i Norge i løbende Regning, saaledes at den Norske Statskasse beholder alle saadanne Fordringer paa dette Riges Jndvaanere, og bliver ansvarlig for enhver Gjeld af dette Slags, som hidtil ikke er bleven afdraget; hvorimod den Danske Statskasse beholder alle andre Gjeldsfordringer og bliver ansvarlig for alle andre Gjeldsposter af denne Art, som ere enten at indkræve eller at afdrage andensteds end i Norge, d) At til i det Tilfælde der maatte forlanges en Balance, for at berigtige hvad der er forhandlet mellem Banken i Kjøbenhavn og den Christiania indtil Udgangen af Aaret 1813, skal det Ansvar, som derved muligen kunde opstaae for den ene eller den anden af Parterne, ansees hævet, og ingenlunde forpligte til nogen Betaling i rede Penge. Dog undtages i herfra saadanne Krav, som grunde sig paa løbende Regninger mellem begge Bankerne i Christiania og Kjøbenhavn, naar disse Regninger endeligen sluttes og opgjøres. e) At med Hensyn til de Fonds, som i Særdeleshed tilhøre visse offentlige Kasser og Indretninger, skulle alle saadanne, som udelukkende vedkomme Norge, udeelte tilfalde dette Rige, med de derpaa hvilende Forbindtligheder og Forpligtelser, og endvidere skal Norge have en forholdsmæssig Andeel, med de dertil svarende Forbindtligheder og Forpligtelser, i de Fonds, hvortil de af dets Jndbyggere, som allerede vare dette i Aaret 1814, have bidraget. Som færegne Fonds, der udelukkende tilhøre Norge, ansees: 1) Den Norske Krigshospitals=Kasse. 2) Brændeviins Afgifts i Kassen i Finmarken. 3) Fondet for norske Lodser, som befinde sig i Norge. 4) Det Nordlandske Kirke= og Skole Fond, (forsaavidt samme er egen for Norge). 5) Den Summa 100,000 Rbdlr. Sølvværdie i Danske Statsobligationer, som Hs. Danske Majestæt i 1811 har givet til Fondet for Universitetet i Christiania, og som skal erlægges umiddelbar efter at Ratifikationerne af nærværende Konvention ere udvexlede. Følgende ansees som Fonds, hvortil Norges Jndvaanere have bidraget, og som følgelig skulle deles forholdsmæssigen, efter en nærmere Overeenskomst mellem de gjensidige Kommissarier, ifølge disse Fonds særegne Beskaffenhed: 1) Fondet for de Saarede og Faldnes 1 Efterladte af 22 April 1801. 2) Det militaire Hjælpefond, oprettet ved Plakaten af 8 Juni 1803. 3) Den almindelige Enke=Kasse. 4) Søe=Qvæsthuus-Cassen. 5) Fondet ad us publicos. 6) Justitsvæsenets Fond, ifølge Forordningen af 25 Januar 1805. 7) Kancellie-Fondet. 8) Den forrige Dansk-Norske Armees almindelige Rente og Pensions-Fond. 9) General-Toldkammerets Extra ford til Understøttelse for trængende Betjente. Det følger af sig selv, at den her antagne Grundsætning skal være anvendelig paa hvilkensomhelst anden Kasse eller Fond af samme Slags, som ikke navnligen er indbefalet i ovenstaaende Optegnelse. f) At da Indskuddene i Tontinerne ikke kunne deles, ifølge disse Indretningers Natur, saa forbeholdes de Norske, som deri ere Deeltagere, de dermed forbundne Fordeele efter et billigt Forhold. Forsaavidt Overskuddet af disse Tontiner, efter Livrente=Besiddernes Død, befindes at være, ifølge Fundationerne, den Danske Statskasse forbeholdt, skal Norge i et billigt Forhold nyde sin Andeel af det forbemeldte Overskud, som i ovennævnte Tilfælde maatte tilfalde den Danske Statskasse. (fortsættes).