JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Her blev den 17de Mai høitideligholdt med den Enthousiasme, enhver sand Nordmand skylder Erindringen om Forsættelserne fra Eidsvold. Jngensomhelst Uorden fandt Sted, thi ellers vilde vist Politiemesteren, som den Dag var særdeles aarvaagen, have draget al Omsorg for at faae den eller de Skyldige afstraffet. Aldeles ikke af Letsindighed eller Ubetænksomhed blev Dagen her feiret, men efter modent Overlæg og med en saa hjertelig Glæde, som om Alle erkjendte denne Dags Værd fremfor enhver anden i Norges nyere Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Af den i Hr. Consul Durie's Skrivelse af 6te Dennes indsluttede Gjenpart af en Depesche fra det udenlandske Departement i London vil erfares: at den Svenske Regjering har anholdt om min Entledigelse, at Lord Aberdeen har troet, ikke at kunne fritage sig for at efterkomme denne den Svenske Regjerings Anmodning, og at han i Følge deraf paalægger Hr. Consul Durie, ikke længere at benytte min Tjeneste som Brittisk Vice-Consul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Hr. Consul Durie finder, det ikke anstaaer ham, at yttre sin Mening om det Passende eller Upassende af min Entledigelse. Hvad mig angaaer, da overlader jeg til Enhvers Bedømmelse, hvorvidt den Svenske Regjering og Lord Aber den ved denne Fremgangsmaade have forøget deres Hæder og vundet i almindelig Agtelse. At jeg intet derved kan tabe i enhver Rettænkendes Omdømme, føler jeg og har allerede derom modtaget meget kjære Beviser af mine Medborgere, Daarens Dom har jeg længe vidst at foragte. Skulde ogsaa Vedkommendes Hensigt ved denne deres Foranstaltning have været, at volde mig Skade eller Krænkelse, da kan jeg herved forsikre, at Øiemedet i ingen Henseende er opnaaet. N. H. Knudtzon. jun. Christiania 18 June 1818. Sir, T am extremely sorry to hear by report as well as from other sources of information, that ou in vour capacity of His B. M. ViceConsul, had not strict, complied with His Majesty's Royal Proclamation of the 7 May last, but on the contrary, had taken a very active part in celebrating the 17 May in direct opposition to His Majesty's wishes. I have had a conversation with his Excellency Count Wetterstedt on the subject of Jour suspension from your official Office, which I could not assent to, untill I had Instructions from my Government tho that purpose. As 1 understand, the whole business connected whit those proceedings are reported to the Secretary of State for Foreign Affairs, who will no doubt cause some enquir, to be made, 80 as to ascertain how far von are to blame or not, therefore I will thank vou to give me some explanation, 80 as 1 may Know, whether the reports that I have heard are ill or well grounded, as I should be very sorry that any thing arising from this transaction, should be the means of depriving me of Jour faithful service, of which i have upon all Occasions taken particular Notice.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Tremain &c. &c. signede,) Charles Durie. N. H. Knudtzon Røgre. &c. &c. Christiansund. Christiansund 1 July 1828. Sir, I had the honour last Post to receive Your much estemed letter of the 13th Ulto and feel myself as highly obliged for our kind Communication as was surprized at the Contents thereof. Allow me to give Jou a candid explanation of this Affair, and von will be convinned, reports to my prejudice have been ungrounded, not to use the term false. It is not in my Capacity of His Britannie Majesty's, Vice-Consul, that 1 took part in celebrating the 17 May, this year like the preceedingones, byt I did so as Norwegian, feeling varm for the prosperity of my Country, its libert, and natural right, restored the 17 May 1814, when our present Constitution was founded & with some trifling Modifications ratified the 4 Novb. 1814. In Remembrance there of the 17 May was celebrated here also this year, but no disorder took place, no offence was committed, on the contrary, joy for the hope of our present Constitution, due regard for His Majesty our King and the Union with Sweden, were the feelings generally prevailing, and not a Word heard, not a Toast given in Opposition thereto. Toconvince on thereof, I beg leave to inclose af Copy of the tost and the song The Royal Proclamation of the 7 May contained an Order to the Authorities of Norway, severely to punish every Action which might be committeed the 17 May contrary to the Law & to god Order, but they had nooccassion to do so here, the general Conduet being highly commendable, and ever, report representing the same otherwise, is inconsistent with truth. In Consequence there of I am at a loss to conceive the motives of His Excellency CountWetterstedts wishes for my Suspension from my Consular Office, Having the gratification to see, that my services have merited Jour approbation, as testifted in Jour respacted letter, & having employed my most gealous endevours to fulfil my functions faithfully, I rest assured, that our Government, whose Principles & Actions are guded by Justice, will not con sent to my Suspension. Should such an event notwithstanding take place to accommodate Count Wetterstedt er some body else, Ishalbe under the necessity of Justisning my Character, to suspend any doubt that may arise regarding my Conduct. I remain &c. &c. (signed: N. H. Knudtzon jun. Charles Durie Esqr. His Britannie Majesty's Consul in Norway, &c. &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Christiania. Frankrig har 660 Bogtrykkerier, af hvilke 81 i Paris. De herved sysselsatte Presser regner man til noget over 1500. Af disse kom paa Hovedstaden 850 (indbegrebne 80 i det kongl. Bogtrykkerie), altsaa for de 85 Departementer 650 Presser. De periodiske Skrifters Antal 176 for Paris allene. (Af en statistisk Oversigt over den periodiske Presse, af Jsidore Lebrun i Journ. d. royages, og derfra i n. geogr. Ephem. 1828, XXVI. 314 o. f.) J Danmark, siges sammesteds, udkommer 80 Tidsskrifter, af hvilke 71 i det danske Sprog; 25 af dem ere for Videnskaberne, 22 for de skjønne Videnskaber, 23 politiske. Balbis Beregning, som Anmelderen ikke har ved Haanden, er vist nok lagt til Grund for denne Anførsel, ved hvilken noget er at bemærke, hvorom en anden Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Kongeriget Würtemberg havde i Aaret 1827 et Areal af 361, 80 Qv. Mile og en Folkemængde af 1,535,403 Mennesker, 132 Stæder, 1201 Sognebyer, 6834 andre Byer og Samlinger af Huse. Lutheranernes Antal var 1,042,016, Katholikernes 465,841, Mennoniter etc. 307, Jøder 9,721. J Stutgart var Folketallet 24,661, i Ulm 11,888, i Tubingen 7,107, i Hall 6,519, i Ludvigsburg 6,004 Mennesker, i Canstatt 3,852 Mennesker. (Efter N. F. Eph. 1828. XXVI. 289, grundet meest paa den Würtembergske Hof og Statshaandbog 1838.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Over Berlin og sammes Mærkværdigheder har man en god Haandbog (Die Berliner Nachweiser 1828) af J. Chr. Godike. Antallet af Huse er 7,30, og af Indbyggere, de Militære medregnede 220,27, Mennesker. (N. J. Eph. 1826. 399 o. f.) Man har en Mængde Grundtegninger over Berlin, blandt hvilke den som 1827. er udgiven af det kongl. preussiske lithographiske Jnstitut er fortrinlig (ibid. 345.) Paa Fernando Po have Britterne nu en ny Koloni, Clarence, som skrider raskt frem. Clarencebugten er ved en Barre sikret mod alle Storme. Den Plads hvor Kolonien er anlagt var i Nov. 1827 tæt besat med Skov og Buske, men allerede i Marts 1828 for største Deel ryddet og besat med nogle Huse. (ibid. 350.) Det er en uhyre Tilvært, Blodigelforbruget i Frankrig har faaet. 1820 udførte Frankrig 1,157,900 Blodigler; 182, derimod blev indført 33,624,494 Stykker, og det hele Forbrug var 52,624,494 Stykker. Den største Deel af de Jgler, som i de franske Officiner bruges, kommer fra Ungarn; men en stor Mængde leveres ogsaa fra Westphalen og Rhinprovindserne; man har ogsaa nu i andre af Tydsklands Lande saasom i Würtemberg lagt sig efter Blodigel-Avl. (ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Kjøbenhavns Børs d. 8 Marts 1838. Hamburg 2. M. a vista 2. Species 289 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 50 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . 85 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-31
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1823) 102 1/2 Rbd. r. 6. Dito Dito. . . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 1064 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 97 97 1/2 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. - Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 62, L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Den aarlige højtidelige Forsamling, som det kongl. Konstacademie paa dets Stiftelsesdag den 31te Marts efter dets Fundats skal have, blev i Tirsdags holdt under Forsæde af dets høje Præses Hs. kongl. Høihed Prinds Christian Frederik, og blev bivaanet af Deres kongl. Høyheder Prinds Frederik Carl Christian, og Prinds Frederik Ferdinand, en Beretning om hvad ved Academiet i det forløbne Aar er virket blev oplæst og Sølv medailler uddeelte til de Elever, hvis Arbeider ere af Academiet erkiendte værdige dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Udstillingen tog sin Begyndelse igaar den 3 April og vedvarer til 6 Maj. Adgangen fra 9.12 og 36 koster 24 s. for hver. Fra 12 1/23 3 Mk. Fortegnelsen, som faaes ved Indgangen betales med 12 s. Fortegnelsen har i alt 191 Nr., af hvilke 108 Stykker i Malerkunsten, 26 Tegninger, 2 Kobbere, 11 i Bygningskonsten, 6 i Billedhuggerkunsten, 1 i Stempelskjærerkunsten, 3 i Ornament faaet. Fremdeles 8 Malerier, og 9 Kobbere af fremmede Kunstnere, tre Mosaikstykker, og 14 nye Gibsafstøbninger i Figursalen og de dertil hørende Gallerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Ved forskjellige af Danmarks lærde Skoler ere de Jndbydelser, som til offentlige Skole-Examiner eller ved flere Leiligheder udgives, anvendte til Efterretninger om Skolerne. Saaledes er udkommet en Række af Indbydelsesskrifter under Titel: "Blandede Efterretninger angaaende Ribe Cathedralskole. Den første udkom i September 1823, af P. T. Hansen, Adjunkt. Fem Fortsættelser ere siden udkomne, den anden af Hr. Hansen, de øvrige af Rectoren, Hr. Prof. Thorup, alle trykte i Ribe i 8. Her gives Efterretninger om Legaterne til Skolen, om Skolens Jndtægter og Udgifter, om de Mænd, som fra Skolen ere udgaaede (hvori Bidrag til Litteratur-Lexikonnets Forøgelse) etc. Da Kong Christian 5te ved sin Nærværelse i Ribe Skole spurgte daværende Rector Fog, hvorledes det gik til, at der kom saa mange lærde Mænd fra Ribe Skole, svarede Fog: Det skal jeg sige Deres Majestæt. Her er en skjøn Birkeskov ikke langt fra Ribe; den gjør gode Disciple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
J Viborgs Avis Nr. 38 læses følgende: Hverken St. Peder eller St. Povel, hverken de 40 Ridderes Nat med Tø (9 Marts) heller ikke Geertruds og Benedicts Slagsmaal om Veiret 17de og 21 Marts) har mildnet den langvarige Frost. Vor Fruedag (25 Marts) heller ikke. Vindene holde sig i Nord, Nordvest og Nordost med bidende Kulde. Det er utroligt, hvormegen Brændsel der i denne Vinter bruges. Hvor der ere store Lyngheder, kunne de Fattige dog ruske Lyng, og bære et Bundt hjem, hvorved de kunne opvarme sig og Børn paa 1 til 2 Dage. Da intet Markarbeide kan begynde uden Gjødskens Udkjørsel, kan mueligt Fodertrangen endnu vise sig under Havre og Bygsæden, uagtet den usædvanlige gode Høst ifjor af Hø- og Straafoder. Den temmeligen dyre Tid paa Kjød, Flesk, Smør o. s. v. føler den Fattige dobbelt, da Fiskeriet først ved Vandenes Aabning kan ventes. Af Sild fra Salingsund kommer ikke noget i de sidste 10 a 12 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Man læser i Preuss. Staatseit. Nr. 62 om Dampskibsforbindelsen. følgende Beretning imellem Kjøbenhavn og Tydskland, samt Sverrig, Norge, og den nordlige Deel af Jylland; Antallet af de i de 6 Sommermaaneder 1828 fra og til Kjøbenhavn befordrede Personer har været: 1) Med Caledonia fra Kjøbenhavn til Kiel eller omvendt. 2) Med Princesse Wilhelmine fra Kjøbenhavn til Lübek eller tilbage. 3) Med det norske Dampskib Prinds Carl fra Gottenborg til Kjøbenhavn og tilbage. 4) Med Dania, farende ugentlig fra Kjøbenhavn afvexlende til Aarhuus og Fredericia. i alt 71800.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Hr. Joh. Arn. Lytz har faaet Tilladelse til at forevise et af ham selv forfærdiget saakaldet naturligt Mineralprospect, der er givet det Navn: Perspectiv Bjerget eller det glimrende Slot. Konstværket, som er eget i sit Slags, og af en Landsmand, der aabenbart herved har lagt megen Flid for Dagen, og skal have brugt et Par Aar dertil, har været de høikongelige Herskaber forevist. Det er egentligen en Forestilling af et Bjerg, hvori er anbragt en Mængde Grotter, underjordiske Gange, Templer, Pragtsale, et glimrende Slot etc., i forskjellige, omtrent 30, fordeelte smaae Grupper, saasom efter Plakaten: 1) En Engel paa et Altar, lykønskende Hs. M. Kongen paa Hans Fødselsdag. 2) Et Ære-Tempel imellem Klippestykker, opreist i Anledning af K. Høiheder Prinds Frederik Carl Christians, og Prindsesse Wilhelmines Formæling. 3) En pragtfuld Kirke. 4) En underjordisk Gang med et Offeraltar. 5) Et Helgenbillede paa et Marmor stykke, pantik Figur fra det 16de Aarhundrede." 6) En Grotte med nogle andægtige Christne. 7 og 8) Andre Grotter; 9) Et Gravsted. 10) En stor Sal med,22 antike Malerier fra 1508 henhørende til Christi Historie. 11) Til venstre i den forrige Gruppe en Hvælving med antike Sager. 12) Et landligt Prospect. 13) En Ridder, som tager Afskeed med sin Trolovede for et brændende Altar. 14) Døden, der i en blid Engels Skikkelse nærmer sig en Eneboer. 15) Et Tempel, hvor 3 gyldne Slanger bevæge sig om deres Stave. 16) en lignende Gruppe. 17) Et Gravmonument. 18) En Steengrotte. 19) Det glimrende Slot; 20) En Pragtsal i Slottet med flere forskjellige Grupper. Kunstneren havde haabet at have sine Grupper færdige til den høje Formælingsfest, i hvilken Anledning nogen Decoration er skeet, men væsentlige og uventede Hindringer forbøde det. Det forevises i Viingaards strædet Nr. 1 første Sal, hver Søgnedag fra Kl. 101, 35 ubelyst a 2 Mk. - og om Aftenerne fra 79, Søndagen ogsaa, a 3 Mk. Billetten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Blandede Efterretninger. Den berømte Luftsejlerske Mademoiselle Elise Garnerin er i Hamborg, og vil yde denne Stad og Nabostaden Altona det Skue at see hende opstige i en Ballon. Hun har derom tilskrevet Redactionen for Liter. Blatt, der Børsenhalle et Brev af 25 f. M. Det, hvorved hendes Luft fart udmærker sig frem for alle Andres, og som ei forhen der er seet, er hendes Nedstigen. Efterat hun majestætisk har hævet sig i de høje Skyer, skiller hun sig fra Ballonen, som førte hende did og betroer sig til den saakaldte Faldskjerm (Parachute), som man seer at udvikle sig ved den blotte Modstand af Luften over hendes Hoved, og som da, bærende hende, langsomt synker og sætter hende sagte ligesom en Fugl, der vil udhvile sig, ned paa Jorden. Hendes Farbroder Andre Jacques Garnerin viste førstegang dette beundringsværdige Forsøg den 28 October 179, i Paris, og Astronomen Lalande gav Videnskabernes Akademie en Beretning derom. Hun har, skriver hun, stedse havt saa stor Tillid til denne hendes Onkels, af hendes Fader (Professor i Physiken, Jean Baptiste Olivier Garnerin) forfuldkommede Maskine, at hun allerede meget ung begyndte Forsøg med den, har allerede 34 Gange med lige Held igjentaget den, og stedse givet den Fortrin for den ellers sædvanlige Maade at ende en Luft skibsfart, og hun er hidtil den eneste Aeroporist, hvilket vidner om Mod og Uforfærdethed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
J Aaret 1826 iværksatte hun i Venedig sin 28 Luftfart, og Nedgang i Faldskjermen, uden at lade sig afskrække ved den uundgaalige Nødvendighed at maatte gjøre det midt imellem Vande. Dette vil ligeledes blive Tilfældet i Hamburg, og det vil blive den fjerde Gang hun, ved det af hendes Fader udfundne, efter Anseelse simple Middel, Svømmeren (slotteur), vil kunne uden Fare, gjøre det, om det end bliver paa Havet at Nedstigelsen skeer. Hendes skjønne og rummelige Maskine har dagligen, fra 26 Marts, fra Kl. 11 Formiddag til Aftenen, været udstillet i Apollo Theatret. Hun agter at foretage sin 35 Luftfart i en af de første skjønne Dage, og dersom hun kan bekomme et tilstrækkeligen rummeligt Lokale, vil hun dermed forbinde en Hesterenden de Bar bert, som hun med meget Bifald har indført fra Jtalien til Frankrig. Til den af Hr. Knudtzon jun. i Christiansund, bekjendtgjorte Brevvexling hører end videre følgende: Christiania 6 Decbr. 1828. Dear Sir, By the last Mail 1 received a dispatch from the Foreign Office of which the enclosed is a Copp, which I send for Jour information. In making this communication I do 80 with much regret and take this Opportuuity to express how much i feel upon the Occasion, as it deprives me of a very active nealous and faithful Agent, where the British Interest is concerned, of which i have experiensed many proofs. I does not hovever becomme me tog give any opinion upon the propriety or impropriety of Jour removal from the situation of His B. M. Vice-Consul at the port where vou reside (a situation von have filled for these twelve years past to my Satisfaction). My Government having been furnished with all the information in my pover to give, as well as af remonstrance from the Swedish Government, Lord Aberdeen has decided as yon will observe, that von are no longer to consider Fourselsk as the Agent of the British Government at the port of Christiansund. I remain &c. &c. (signed) Charles Durie. N. H. Knudtzon Esqr. &c. &c. &c. Christiansund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Cop. Foreign Office 21 Novbr. 1828. Sir, I am directed by the Earl of Aberdeen to acknowledge the receipt af Four letter of the 23 Ulto in Answer to Mr. Bidwills letter of the 29 Septbr. in which von were called upon to explain to his Majesty's Government the cause of a request, which had been made by the Swedish Government for the dismisal of the British Vice-Cousul at Christiansund from his Situation. It appears to Lord Aberdeen, that there is nothing in the statement contained in Jour let ters on this subject, which would warrant him in delining to accede to the abovementioned request of the Swedish Government, I am therefore to direct, that von will cease to employ Mr. Knudtzon as Britisk Vice-Consul at Christiansund. I am Sir &c. &c. (signed.) Dungless. To Charles Durie Bogre. His Majesty's Consul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Staden Sincapore har havt en overordentlig stor Fremgang. 1815 talte den kun 150 Beboere men 182, derimod over 20,000 af alle Nationer. Værdien af Ind- og Udførslen beløber sig til over 30 Millioner Piastre, en Følge af den Handelsfrihed, som den brittiske Regjering har tilstaaet denne velanlagte ostindiske Havn. (ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 April 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ........ Nationalbank-Obligationer. 102792 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 106 3/4. - i Sedler. Dito Dito. ..... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 190 – r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 106 100 i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 624 – L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-04
Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-07
Nyeste kilderie¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-07
Ved denne Tid kom en af min Faders Fættere fra Tydskland til Florentz, og tog sin Bolig i vort Huus. Det var en lang, mager sortebrunnMand, imellem fem og fyrgetyve og halvtredsindstyve; hans Udvortes var ubehageligt og opvækkede kun liden Tillid. Hans Karakteer var kold og mørk. Han talede ikke om andet end sin Adel og havde sin hele Livstid anvendt den Smule Forstand, Himlen havde tildeelt ham, alene til at studere og lære uden af Stamtavlerne af hele Europa. Han vidste paa det nøjeste Aar, Maaned og Dag af alle de Ægteskabs Forbindelser, som vare forefaldne i Tydskland siden det Romerske Riges Undergang. Han kjendte Kurfyrsternes og de Polske og Ungerske Magnaters hele Slægtregister, og for at udfylde sin ørkesløse Tid, havde han i nogle Aar været sysselsat med, at bringe den ottomaniske Ports Titulatur i Rigtighed; til den Ende havde han eftersporet alle Descendentere indtil den fire og tresindstyvende Generation, en Forretning, der efter hans egen Forsikkring havde været ham overordentlig besværlig, fordi Tyrkerne ihenseende til Misallianser besad megen liden Delicatesse, og havde optaget en uhyre Mængde Sultaninder i den regierende Familie. Denne Fætter kaldte sig Grev Heraldi. Strax den første Aften efter hans Ankomst erkyndigede han sig over Bordet hos min Fader om alle gode Huse i Toscana, endelig spurgde han temmelig ligegyldig, hvor en vis Marquis Orsini boede. Min Fader, svarede fortrædeligt, han vidste det ikke. Jeg maa endeligen have det at vide, sagde Heraldt, thi da jeg for tre Uger siden reiste igjennem Wien, spiste jeg hos General Landon paa samme Dag som hans Niece blev formælet med en Søn af denne Marquis Orsini. Jeg maatte love Brudgommen, som jeg fandt meget elskværdig, at overgive hans Fader et Brev fra ham, og at give ham omstændelig Beretning om denne Formælings Høitidelighed, og de Nygivtes Lykke. Ved at høre dette blev jeg mere død end levende. Min Fader rynkede Panden uden at svare derpaa, min skjælvende Moder saae paa mig; og den grusomme Heraldi fortalte fremdeles, at den unge Dame havde med den heftigste Lidenskab forelsket sig i Orsini, Keiseren selv havde interesseret sig for dette Givtermaal, og Landons Niece havde faaet et Regiment til Medgift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-07
Hvorledes kunde jeg nu mere tvivle om Octavios Utroskab. Hvor meget jeg end søgte at skjule min Uro, saa betog dog Visheden om min Ulykke mig al Kraft, og jeg besvimede i min Moders Arme. Da jeg kom til mig selv, befandt jeg mig i min Seng, og min Moder grædende hos mig. Jeg faldt i en hidsig Feber, der forandredes til en langvarig og smertefuld Sygdom. Mit Liv var i Fare. Min Moder forlod mig intet Øjeblik. Selv min Fader viisde den ømmeste Omhue for mig i min Sygdom. Al hans Strenghed havde ikke formaaet, at rive mig løs fra ham. Jeg var saa rørt over igjen at have vundet hans faderlige Kjærlighed, at jeg i det Øjeblik han tog mig ved Haanden, og med Taarer i Øjnene spurgte mig, hvorledes hans gode Valerie befandt sig, ikke var min Glæde mægtig. Mine Arme slyngede sig om hans Hals, mit Ansigt bøiede sig til hans mine Taarer vædede hans Kinder. Ja min Fader, raabte jeg, ja, jeg er Deres Valerie, og lydigste Datter. Mit Hjerte skal fra nu af ikke kjende anden Følelse, andet Ønske end at lyde Dem. - Denne Scene gav mig Livet igjen.