Aalborg Stiftstidende, 1835-04-25
Det er nemlig bekjendt, at en danskfødt Mand, Carl August Hoffbauer *), i forrige Maaned er bleven transporteret, 1) Carl August Hoffbauer, en Søn af Docter Johan C. Hoffbauer, Saarlæge i Nordhausen i Kongeriget Preussen, og af Caroline Jæger, er født i Hirschholm dens 3die Mai 1810. Moderen er dansk af Fødsel, og Faderen var, paa den Tid Sønnen blev født, bosat her i Landet, og ansat som Overchirurg i den kgl. Sø=Etats Tjeneste. Først i Aaret 1816, da Sønnen var 6 Aar gammel, forlod Faderen Danmark og gik til Nordhausen, hvor han nedsatte sig som Læge. Efterat den unge Hoffbauer der havde fuldendt sine forberedende Studier, gik han i 1829 til Würsburg i Kongeriget Bayern, hvorhan, som immatriculeret Student ved Universitetet, i nogle Aar studerede Medicin og Chirurgi. Efterat den tyske Forbundsdags Beslutninger af 28de Juni 1832. vare blevne publicerede holdt han, efter Opfordring af nogle unge Studerende, i August Maaned f. A. i den saakaldte Guttenberger-Skov ved Würzburg en Tale, i hvilken han i bittre Udtryk dadlede disse Foranstaltninger. Næste Dag blev han imidlertid advaret om, at det af ham saaledes udviste Forhold muligen vilde have betænkelige Følger for ham, af hvilken Aarsag han strax tog Flugten, og begav sig til Strasborg, hvor han haa herfra til Preussen. Denne unge Mand, der i Tyskland er anklaget for en der begaaet politisk Forbrydelse, er bleven bede at finde et sikkert Tilflugtsted. Saasnart hans Fader fik Efterretning herom, reiste han strax til Frank riig, og traf Sønnen i Begyndelsen af October Maaned i Strasborg. Efter flere Vanskeligheder var Faderen saa heldig hos vedkommende Autoriteter at udvirke Tilladelse til at Sønnen der maatte fortsætte sine Studeringer. Jndtil Slutningen af April Maaned 1833 opholdt Hoffbauer sig saaledes ved Universitetet i Strasborg, men paa den Tid, blev han, ligesom alle andre tyske Flygtninge, af den franske Regjering beordret til at afgaae til det Indre af Frankrig, en Forholdsregel, der blev motiveret ved det i Frankfurt stedfundne Attentat i hvilket han dog aldeles ingen, enten middelbar eller umiddelbar, Deel havde taget. Efter dertil at have indhentet Faderens Samtykke begav han sig nu til Montpellier, for at studere der ved Universitetet, og opholdt sig sammesteds indtil September næstefter, da han med Faderens Tilladelse gik til Zurich, for at tilendebringe sine medicinske og chirurgiske Studier under Professor Schoulein, der netop paa den Tid fra Würsburg, hvor han hidtil havde været ansat, var bleven kaldet som academisk Lærer til Universitetet i Zirich. J Begyndelsen af Mai 1834 blev der gjort ham, ligesom alle andre Flygtninge, Vanskeligheder ved længere at opholde sig der. Da Faderen fik Underretning herom, reiste han strax til Schweitz. Han traf Sønnen i Bern og bevægede ham til at forlade Schweitz, i hvilket Land han, paa Grund af den herskende politiske Gjæring, ikke troede, at Sønnen vilde have noget sikkert Opholdsted, og hvor han desuden frygtede for, at denne atter skulde blive indviklet i farlige Forbindelser. Da Faderen, som forhenværende dansk Undersaat og Embedsmand, kjendte Danmark, og vidste at hans Søn, der er født Dansk, i dette sit Fædreland, vilde kunne fuldende sine Studier i Ro, og blive en duelig Statsborger, raadede han ham at reise til Danmark, i den fulde Overbeviisning, at Sønnen i sit Fædreland vilde finde et Fristed. Efterat Faderen havde forsynet ham med de fornødne Penge, fik han et af den franske Chargs d'affaires viseret lovformeligt Pas, lydende paa hans fulde Navn, og han gik derpaa over Paris, hvor hans Pas erholdt Visa af det danske Gesandtskab, til Havre de Grace, og afseilede midt i Juli f. A. derfra til Helsingør, hvor han ankom sidst i samme Maaned. Ved sin Ankomst til Kjøbenhavn lagde han sig strax efter det danske Sprog, og havde allerede begyndt at freqventere medicinske og chirurgiske Forelæsninger, da han af de kgl. preussiske Autoriteter blev reqvireret anholdt og udleveret, hvorpaa han, efter Foranstaltning af det kgl. danske Cancelli, paa Grund af den indløbne Reqvisition blev arresteret af Kjøbenhavns Politi den 11te Septbr. f. A. J sin Arrest er han bleven behandlet med al Humanitet, og efterat der i længere Tid var blevet underhandlet og hans Udlevering og de betingelser, under hvilke man samtykkede i denne, er han i Følge med Hr. Politiassistent Gad den 26de Marts d. A. om Morgenen Kl. 9 gaaet ombord paa et preussisk Skib, bestemt til Stettin, for sammesteds at overleveres til de preussiske Autoriteter. Til disse Noticer og Carl August Hoffbauer, som ere meddeelte Forfatteren fra en paalidelig Haand, ville vi kun fra samme Kilde tilføie, at C. A. Hoffbauer, formodentlig har været indviklet i Burschenschaft, og flere forbudne Forbindelser. udleveret til den preussiske Regjering. Om det er for at domfældes og at lide Straf og Undgieldelse for den ham tilsigtede Brøde, eller om han er bleven udleveret for at forhøres og confronteres med andre i samme Sag Jnd viklede, derom kan der neppe være Tvivl. Thi var det Første Tilfældet, saa beviste det, at Fædrelandet ikke længere skjænker sine Børn den Fred og Beskyttelse, paa hvilken disse synes at have et naturligt og retligt Krav, og hvormed det saaofte har beskjermet Udlændinge, uden Hensyn til deres politiske Meninger, og til hvad de i Udlandet maatte have begaaet og for hvis Skyld de der maatte være forfulgt som politiske Forbrydere. Det er nemlig en uimodsigelig Kiendsgierning, at saa mange for politiske Meninger og Forbryde ser Forfulgte i Slutningen af det forrige Aarhundrede efter Revolutionen i Sverrig og Frankrig fandt et fredeligt Asyls i Danmark, og at Regjeringen dengang fulgte et Princip, som bidrog til at giøre Danmark æret og agtet i Udlandet. Men netop derfor tro vi ogsaa, at Udleveringen af en danske født Mand allene er skeet i den sidstnævnte Hensigt. Forfatteren gaaer nu over til at undersøge, om ikke en saadan Udlevering vilde være mindre uovereensstemmende baade med vor Lovgivnings Aand og med almindelige Folkerets Principer, end en Udlevering til Domfældelse og Straf Lidelse, en Undersøgelse Rummet ei tillader os at optage.