Berlingske Tidende, 1783-06-14
For en Prøve af Ruslæder gjort her i Kjøbenhavn i Anledning af Selskabets Jndbydelse tilkjendes Hr. Frederich von Bon horst, en Saxisk Adelsmand, som i endeel Aar har været i Rusland og nu opholder sig her i Staden, en Belønning af den anden Sølvmedalje og desuden 30 Rdlr. Det Stykke Læder, hvormed Prøven blev anstillet er i Forveien bleven forsynet med Selskabets Stempel, paa det man maatte være det vissere forsikret om Prøvens Rigtighed. Skjønt Selskabet. nu ikke herved er bleven Opdagelsen mægtig, har det dog den Fornøiels at see Opløsningen af sit Spørsmaal her i Landet mueligt. 166. J Anledning af Selskabets Jndbydelse til Beredning af Ruslæder har Friderich Jensen Grønberg her i Staden indsendt til Selskabet Prøver af ægte Saffian Skind, som af ham selv ere forfærdigede, efterat han i 2 Aar med megen Umage og, efter hans Omstændigheder, med store Bekostninger, har lagt sig efter disse Skinds Tilberedningsmaade. Selskabet finder dem heel skiønne. Endskiøndt man allerede i de danske Stater har et Anlæg af en saadan Fabrik, anseer Selskabet dog Sr. Grønbergs i denne Henseende anvendte Flid saa merkelig, at det derfor til videre Opmuntring for ham tilkjender ham i Belønning sin anden SølvMedalje og 30 Rdlr. 167. For Læder til Støvleskafter paa engelsk Maade tilberedt og tilskaaret tilkjendes Skoemagermester Peder Wørmer her i Staden den udsatte første Premie at den tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr., nemlig for at have tilberedt og tilskaaret 24 par Kalveskinds saa kaldte Trækskafter, hvoraf han til Selskabet har indsendt 3 Par til Prøve, som fandtes at have alle de gode Egenskaber, som de fra Engeland indførte besidder. De for Bøssesteenes Forfærdigelse udsatte Premie tilkjendes følgende: 168. En ung Person ved Navn Peder Jørgensen i Thomæstrup i Storeheddinge Sogn i Sielland, som har i Aaret 1782 tilhugget 106000 Stykker ved dannede Flinisteene, tilkjendes herfor den første Premie af 20 Rdlr. 169. Steenpikker Bertel Svendsen i Lilleheddinge: Sjelland har i Aaret 1782 af Stevns Klint udslaget og tilhugget 100,000 gode Flintesteene, hvoraf de 28000 allerede ere leverede til Armeen, hvorfor ham tilkjendes den anden Premie af 15 Rdlr. 170. En døv eg stum Mand, ved Navn Jens Jensen, i Weile i Jylland tilkjendes den tredie Premie af 10 Rdlr. for 1500 Stykker gode Flintesteene, i Aaret 1782 tilhugne. 171. Huusmand Christopher Pedersen i Saltofte i Kiærum Sogn, Assens Amt i Fyen, som ligeledes har tilhugget 1500 veldannede Flintesteene, tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 172. For Sælhundefangst omkring de danske Øer tilkjendes Gaardmændene Peder Andersen List og Niels Jørgesen i Jyvre Bye paa Nørland Rømøe under Riber Stift, som ogsaa i Fjor vandt Premie, den første Premie af Selskabets anden GuldMedalje eller 50 Rdlr. for i Aaret 1782 at have fanget 65 gamle og 17 unge, i alt 82 Stykker Sælhunde. 173. Morter, Pedersen Terchildsen i Norbye paa Fanøe under Riber Stift, tilkiendes atter en Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for i afvigte Aar at have fanget 44 Skykker store og smaae Sælhunde. B. Overordentlige Belønninger for andre Fortjenester uden for Selskabets Jndbydelse. 1. For store og ædle Handlinger, som ei alleene viser den kloge Landhuus holders, men og den ømme Menneskevens roesværdige Karaktær. 174. Blandt de sande Ædle, der ved en roesværdig Virksomhed i deres Kreds haver befordret Fædrenelandets Gavn, deres Medborgeres og Efterslægtens Lyksalighed, har Salskabet i Aar den Fornøielse at kunne tælle den brave Hr. Justitsraad Frederich Bagger til Juulschov i Nyborg Amt i Fyen. De Handlinger, hvorved han blandt sine Medborgere har gjort sig saa fortjent, bærer alle det tydeligste Stempel af den rette Patriot og den største Menneskeven. Af hvad der herom er bleven Sælskabet tilmeldet, bekjendtgiøres dog ikkun her det væsentligste. For nogle og 20 Aar siden tilkjøbt Hr. Justitsraaden sig bemeldte Juulschovs Gods, som da bestod af 216 Tdr. Hartkorn, hvilket, foruden at det ligger i en mager og højt matriculeret Egn, laae adspredt i Fælledskab i 9 Kirkesogne. Høebunden paa heele Godset bestod saa at sige kun af store Moradser, hvoraf Græsset med meget Møje maatte fremdrages af Buske og ligesom bæres i Land. Skov= og Gjersel=Hugst var nær ved yderste Undergang, hvilke store Uleiligheder, blandt andre, var Aarsag i, at Godset og dets tilhørende Bønder var geraadede i den elendig ste Forfatning; ja Godsets Tilstand saa slet, at mange ikke troede, at det kunde underholde en Beboer, hvorfor Hr. Justitsraaden og efter Kiøbet af nogle af sine Venner blev spurgt, hvad han vilde med den Sveltegaard? Et Spørs maal, som ingen bedre end han selv har kundet besvare. Th. ved hans grundige Jndsigter og Erfaring i Agerdyrkningen og Landvæsenet og en stadig og utrættelig Flid i at udføre hans fornuftige og vel udtænkte Planer, har han overvundet alle disse Vanskeligheder og sat Godset med underliggende Bønder, i saa god en Tilstand, at det i Forhold til sin Størrelse ikke giver mange andre, der ligger i meget bedre Egne, noget efter. Hans vigtigste Foretagende i Landvæsenet, hvorved denne forbedrede Tilstand tildeels er bleven bevirket, ere: 1. Fælled, skabets Ophævelse. Alle Godsets tilhørende Jorder, hvilke som ovenmeldt, laae adspredte i 9 Sogne, har han faaet samlet tet omkring Hovedgaardens Lykker. Bøndergodser har han formeret fra 216 til 304 Tdr. Hartkorn, og derved forøget Antallet af Bøndergaarde, som alt foraarsager et lettere og mageligere Hoverie. Hans næste Foretagende var: 2. Jordernes bedre Jnddeeling, og i Følge heraf Anstalter til en bedre Drift og længere Hvile for Jorder end forhen muelig 3. Skadelig Vands Afledning. Den heele Egns Høebiering ligger paa mere end 1 Mils Strekning langs med en Aae, som løber til Nyborg Mølle og Fæstningsgraver. Formedelst denne Aae var Grunden saa sumpig og moradsig, at Græsse maatte, som meldt, vades i Land, ligesom Høet deraf kunde jandet end blive slet og magert. Denne Uleilighed har Hr. Justitsraaden afhjulpet ved at lade grave en tilstrækkelig bred, og dyb Kanal igjennem Engen hvorigjennem Aaen nu tager sit Løb, og har derimod forladet sine mange krumme slangeformige Vugter. Herved samt ved at fordybe nogle høje Steder, som standsede Vandets Fart, og ved at forstørre Udløbet af en stor Søe, hvorigjennem Aaen har sin Gang, har Vandet faaet et bedre Fald og hurtigere Træk, saa Engen er derved bleven gandske tør. Ved dette roesværdige Arbeide har Hr. Justitsraaden ei allene gavnet sig selv, men endog heele Egnen for mange hundrede Læs Høe og Torv aarligen. 4. Kløver Avlen, hvortil han har anført sine Bønder, og 5, Skovs Opelskning, har i øvrigt været de store Midler, hvorved han har ophiulpet og aarligen forbedret sit Gods.