JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
(Slutningen af Skrivelsen fra en Reisende i Fyen.) Hvad Agerbruget angaaer, da har det ogsaa faaet betydelige Forbedringer, skiønt kun paa enkelte Steder. Fyens korn og græsrige Market synes det at skylde en heldig blandet Jordskorpe og et temmelig blidt Klima; det sidste maaskee en Følge af det første eller hidrørende fra andre Omstændigheder. Fyen har ellers i denne Sommer tabt meget af sin Ynde derved, at alle Skove, Hauger og Pileplantninger ere uden Blade. Disse har en umaadelig Sværm af Oldenborrer fortæret. Den Skade, som denne afskyelige Jnseet afstedkommer, er for et Land, der har Mængde af Frugterer, som Fyen, meget betydelig, da de ikke levne Blomst eller Blade paa Træerne, især hvor der ikke er stor Skov i Nærheden. - Før regnede man at Oldenborrerne indfandt sig hvert 4de eller 8te Aar og aldrig i saa overmaade stor en Mængde; i de senere Tider komme de meget oftere, og ifior Sommer anrettede de samme Skade som i Aar, altsaa to Aar i Rad. J Tider som disse ere indenlandske Frugter dobbelt vigtige for Danmark, man har desaarsag megen Grund til at beklage sig over disse Gjester, der nu saa hyppigen tiltage i Mængden, at man næsten kunde frygte for at de kunde angribe Korn, Græs og andre Jordfrugter, naar Træerne ei langere kunne føde dem. Nogle ville paastaae, at Larverne angribe Kornet, maaske kan vi takke dem for Kornets Svanghed og den Misvext, som undertiden indtræffer. Aarsagen til deres Overhaandtagen angiver man tildeels at være, at Sviin ikke længere, som i Felledskabets Tid, tillades at gaae løse og uringede paa Aarene, men især den alt for store Forfølgelse imod alt Vildt, særdeles Fugle, saasom Navne, Krager, Skader, Alliker, Stærer og meest Viberne, hvis Æg Cybariten graadigen higer efter, medens Jagtelskeren kun tænker paa at tilfredsstille sin ødelæggende Lyst naar han ei har andet bedre Vildt at søge, hvilket skal være Tilfældet i det meste af Fyen, hvor Udstykningen har bragt Jagten i mange Hænder. Da Landets Vee og Vel sjelden pleier at ligge Jægere og Lækkermunde paa Hjertet, saa var et Kongebud imod disse høist nyttige og aldrig skadelige Dyrs Forfølgelse, og haard Straf for Overtrædelsen, det eneste anvendelige Middel, som enhver maae ønske. Kunde disse velmeente Linier virke noget dertil, ville det meget glæde Anmelderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
En Mand her i Staden, som i en Række af henved 50 Aar har anstillet Jagttagelser over Veirliget, troer ved Hielp deraf at kunne uddrage den sikkre Slutning, at det nærværende vaade og ustadige Veie endnu vil vedvare omtrent i 14 Dage, og derpaa afløses af stodig Varme og behageligt Veir. Da imidlertid Naturens Love ikke altid kunne underkastes en nøiagtig Beregning, fa har man vel før seet, at deslige Spaadomme ikke altid ere indtrufne, og dette kunde ogsaa lettelig blive Tilfældet med den nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Ved Auction paa Børsen d. 29 og 30 Julii solgtes: Russiske Formelys 9 Mk. 1 s. a 9 Mk. 16 s. Pd., 10qvarteers Ege Pibestaver 80 Rdlr. a 85 Rdlr. 3 Mk. Skok, Lyneborger Salt 75 Rdlr. a 75 Rd. 1 Mk. F., Buenos Ayras Huder 7 Mk. 15 s. Pd., Hollandske Oste 8 Mk. 8 s. Pd., Holsteensk Honning 4 Mk. 10 s. a 4 Mk. 11 s. Pd., Mentona Citroner 98 Rdlr. a 105 Rdlr. Cassen, Rigaisk Hampefror 40 Rdlr. Td., Pompetræer 15 Mk. Al., svensk fladt Jern 74 Rdlr. a 77 Rdlr. 3 Mk. Skpd., allerbedste Sort. Steenkul 117 Rdlr. 5 Mk. a 18 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Td., hamtede 2 Pots Bouteiller 40 Rdlr. 100de, 1/2 Pots Burgunder, dito 31 Rdlr. 3 Mk. dito, 1/4 Pots Bouteiller 25 Rdlr. dito, Kommen 60 Rdlr. a 60 Rdlr. 3 Mk. Td., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Mariboe, d. 27 Julii. Nyekjøbing paa Falster, d. 23 Julii. Det Brød, som udleveres her engang ugentlig til de Trængende, betales med 3 Mk. Stkt. og veie 7 til 8 Pd. Man haaber at kunde vedblive til efter Rughøsten og ugentligen udleveres over 100 Brød og maaskee 120 til 130. Mangt blive herved - Gud være lovet – hiulpne betydeligen. - Mandagen d. 27 Julii holdtes her i Mariboe den sædvanlige Stutteriebesigtigelse under Forsæde af Hs. H. V. Hr. Kammethert- og Ridder Cederfeld de Simonsen, Hs. V. Hr. Professor og Ridder Viborg og Hs. V. Hr. Stampe. For indbrændte Følhopper bleve 37 Sølv Species uddeelte. Af 18 paa nye for Commissionen forestilte Følhopper bleve 9 indbrændte. Alle 3 af Hs. Majestæt allernaadigst for de bedste Hingster udsatte Priisbelønninger bleve vundne, nemlig Guldmedaillen eller 150 Rdlr. D. C. til Sognifoged Peder Hansen Klinge i Nordlunde. Den større Sølvmedaille eller 50 Rdlr. til Sognefoged Jens Nielsen i Vindebye. Den mindre Sølvmedaille til Arvefæster Peder Rasmussen i Vester Thirsted. De forestilte Hingsters Antal vare i alt 6. 2de vare fra det Kgl. Stutterie. Den ene tilhørte Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Statsminister m. m. Greve af Reventlov og befandtes i en ypperlig Stand. J forrige Aar havde den avlet 28 Føl og i dette Foraar bedækket over 80 Hopper. Den nedstammer fra den berømte vilde moldquiske Hingst Stursa, hvis Navn den bærer. Den anden, Dan kaldet, holdes paa det Kongelige Gods Bodesgaard, og har i forrige Aar bedækket 18 Hopper og ligeledes i dette Aar 18. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
En Regjeringscommission er bleven nedsat til at administrere hele Litthauen. Den bestod først kun af 5 Medlemmer, men H. M. har udnævnt endnu 2 Medlemmer. - Departementet Willna er allerede formeret; der er oprettet 11 Underpræfecturer; til hvert Arrondissement er der sendt Commissairer for at organisere Nationalgarden og oprette et Gens d'Armerie-Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Paris, d. 18de Julii. J Dag Kl. 6 1/2 om Aftenen forkyndte Canonernes Torden Hs. Maj. Keiserindens Tilbagekomst til St. Cloud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Berlin, d. 23de Julii. Vore Tidender indeholde følgende: "J Følge de nyeste Efterretninger fra Storarmeen forfølges den Russiske Arriergaarde af Kongen af Neapel. D. 5te stødte han paa det langs med Dziana (Dziana falder imellem Dziana og Dryssa i Düna. Pelikaw, Widzowi og Tuczay ligge ved Dziana.) i Linie opstillede Cavallerie, og lod det angribe af de Preussiske, Würtemberaske og Polske Regimenter, der udgjøre en Deel af General Mansouths Brigade. Disse Regimenter huggede ind og kastede en af Russiske Husarer og Dragoner bestaaende Linie, og toge 200 Husarer og Dragoner med Heste og Vaaben til Fanger. Efterat Fienden havde naaet den anden Side af Dzianas Bredde, brak han Droen af, i det Haab, at forbyde de Franske Tropper Overgangen. Men 5 Batterier let Artillerie tilintetgjorde Planen og anrettede adskillige Timers Ødelæggelse i de fiendtlige Geleder. - Den Polske Brigadegener. Rousselskal med det 2det Preussiske og det 9de Polske Husarrigiment have sat nogle Mile langt overDziana og have kastet 6 Russiske Escadroner. En Deel deraf blev nedsablet, og 40 Mand, hvoriblandt en Officier, fangen. - Man forsikrer, at Fyrsten af Eckmuhl er rykket ind i Minsk."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Breslau, den 25de Julii. J Følge Efterretninger fra Willna søgte Russerne at fortsætte deres Tilbagetog bag Dina. De havde i adskillige Affairer mistet adskillige 1000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Næsten hele Curland skal allerede være befriet for Fienden. - Keiser Alexanders Hovedqvarteer var, som man forsikkrer, i Wenky, 3 Mile paa hiin Side Dünaburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Kongen af Engelland befinder sig meget slet, og hans sidste Parorysmus varede 50 til 60 Minuter uafbrudt. Han var endog nogle Minuter uden Mæle. - Keiseren af Østerrige har tilbagekaldet sin Minister ved det Russiske Hof, og ladet tilstille den Russiske Gesandt ved det Østerrigske Hof sine Passer. At hver, som elsker sit Fædreneland og ønsker dets Vel, med opmærksom Deeltagelse erfarer og følger de Tidsløbets vigtige Tildragelser, der enten middelbart eller umiddelbart have mærkelig Jndflydelse paa hiint, det er saa naturligt som begribeligt. At derimod den tomme Nysgjerrighed og utidige Meddelelsessyge gaaer saavidt, at alle, være sig blot af Kaadhed eller af urene Bihensigter, opdigtede Efterretninger, hvis Folger, om de vare sande, langtfra ikke vilde være ligegyldige, uden mindste Undersøgelse af Kildernes Ægthed eller selve Beretningernes Rimelighed, finde sine villige Ombærere, der, uagtet lang Erfaring maatte have overtydet dem om, hvor ofte de saaledes ere udsatte for at løbe med Usandheder, dog med en Utrættelighed, den man maatte ønske forbeholden for vigtigere og bedre Sysselsættelse, soge fra Mand til Mand, fra Huus til Huus, at ombringe hvert Rygte, de kunne opsnappe, og at Fleerheden laaner Øre til slige Rygte-Ombærere, det er saa beklageligt som hartad ubegribeligt. At selv i de enkelte Tilfælde, hvor større Grad af Sandsynlighed haves for en eller anden Efterretning af vigtig Jndflydelse, saa yderst saa vise den Eftertanke, som man af de mere Oplyste bør kunne fordre ved saadanne Efterretningers Meddelelse til det større Publicum, der altid er hurtigere til at lade sig sætte i Bevægelse, end til at bruge Overlæg og Omdomme, det er en Erfaring, som, skjøndt kun lidet anbefalende for den Grad af Tænksomhed, der findes og bruges i de Cireler, der gjøre Paastand paa større Grad af Cultur, dog ikke mindre er grundet paa mange Aars Jagttagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Da Vi imidlertid holde Os forvisset om, at ond Villie kuns saare sjeldent, men som oftest blot Mangel paa tilbørlig Eftertanke er Grunden til den besynderlige Letsindighed, hvormed man anhører og ud bringer Rygter og Efterretninger, uden Hensyn til, om deres Bekjendtgjørelse kunde medføre Skade, Ubehageligheder, eller Foruroligelse; saa haabe Vi det vil være tilstrækkeligt til at hæmme denne Uskik, naar Vi herved gjentagende og alvorligen erindre alle Vore tre hengivne Undersaatter i Almindelighed og dem, som i Vor Tieneste ere ansatte, i Særdeleshed, om de Pligter, der i denne Henseende paaligge Fædrenelandets og Kongens Mænd, hvem det saalidet anstaaer at vise enfoldig Lettroenhed ved at fæste Lid til hvert Rygte, som at vise Mangel paa Omdømme og Eftertanke ved selv at deeltage i saadanne Udspredelser, der kunne vække utidig Foruroligelse, eller have andre ubehagelige eller skadelige Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Under de nærværende Tidsomstændigheder, der ere saa rige baade paa opdigtede og virkelige Tildragelser, hvor det desuden noksom viser sig, at Opdigtelser og Usandheders Udspredelser hører med til de uværdige Vaaben, Nogle ønske at bruge, finde Vi en saadan Advarsel dobbelt nødvendig, og ville desaarsag have Vort Cancellie paalagt, derom at bringe det fornødne til Alles Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Siden de Handlende og Andre, som føre Brevvexling paa Udlandet, i Særdeleshed ere i den Stilling, at kunne foranledige utidige Efterretningers Udspredelse, saa maatte Vort Cancellie gjennem Børs commissairen, foranstalte, at denne Vor landsfaderlige Advarsel i Særdeleshed bekjendtgjøres for dem, der besøge Kjøbenhavns Børs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Enhver, som fra sine Correspondentere modtager Efterretninger, der kunne ansees paalidelige og af nogen Vigtighed, vil, ved allerunderdanigst at indsende samme umiddelbart til Os, anbringe dem paa den Maade, der er tjenligst og meest overeensstemmende med en god Borgers Pligter. Befalende Eder Gud! Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 26de Julii 1812. Frederik, Vort Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mee. Niende Aargang. No. 63. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 4 Augusti 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Som Følge heraf bliver Distinctionerne for hver Grad saaledes: Second-Lieutenanterne af Land-Etaten bære en Guld= eller Sølv=Roset paa hvert Kjoleærme, anbragt een Tomme ovenfor Spidsen af Opslaget. Premier=Lieutenanter af Land-Etaten og Second Lieutenanter af Søe=Etaten 2 saadanne Rosetter i Linie med hinanden paa hvert Ærme, een Roset paa hver Side af Opslagets Spidse. Premier=Lieutenanter af Søe=Etaten faae 3 Rosetter satte i en Treangel, saa at den ene kommer ovenfor Spidsen af Opslaget og de andre under Siderne af denne paa hver Side af Opslags=Spidsen. Capitainer af Land-Etaten og Capitain-Lieutenanter af Søe=Etaten faae 4 Rosetter saaledes, anbragte paa hvert Ærme. Capitainer af Søe=Etaten og Majorer af LandEtaten faae den forhen beskrevne Guld= eller SølvTresse og over Spidsen af samme en Roset af Guld eller Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Commandeurcapitainer af Søe=Etaten og Oberst Lieutenanter af Land-Etaten faae 2 Rosetter af Guld eller Sølv, som sættes oven over Tressen, een paa hver Side af Spidsen. Commandeurer af Søe-Etaten og Oberster af Land-Etaten faae 3 Rosetter af Guld eller Sølv, som sættes oven over Tressen i samme Form som ved Premier=Lieutenanterne af Søe-Etaten er beskrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Naar Generaladjutanterne og Generalqvarteermesteren ikke ere Admiraler eller Generaler, da bære de samme Distinctioner som Commandeurerne eller Obersterne, men desuden skulle de vedblive at bære respective et Guld= eller Sølv=Skulderbaand paa den høire Skulder af samme Facon, som hidtil, kun at det maa heftes tæt op til Kjolekraven. Broderiet om Krave og Opslage paa de virkelige Generalkrigscommissairers Uniformer skal efterhaanden som de nuhavende opslides bortfalde og afskaffes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
De virkelige Generalauditeurer og Generalkrigscommissairer bære Oberstes Distinctioner, kun med den Forskjel, at i Midten af enhver Roset bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som deres Opslage have Stadschirurgerne bære samme Distinction som Majorerne, kun med samme Forskjel som sidstomtalte, at i Rosetterne bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af samme Farve som Opslagene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Regimentschirurgerne, Stabsdyrlægen, Under eller Bataillons=Chirurger og Auditeurer bære Distinction lige med de Officierer, med hvilke de rangere, dog saaledes at Rosetterne faae en Aabning i Midten, som udfyldes med Klæde af Opslagets Couleur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Da Regimentsqvarteermesterne bære Regimenternes Uniform, saa er det en Selvfølge, at de bære selvsamme Distinctions-Rosetter som de Officierer, hvormed de rangere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Officiererne af Vor Livgarde til Hest, af HusarRegimentet, af Jæger= og Skarpskytter=Corpserne, skulle paa deres Colletter, Peltse eller Doliman og Trøier beholde samme Besætning paa Ærmerne, som hidtil, og derfor ogsaa samme Distinction paa Ærmerne, som hidtil har været reglementeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Alle Officierer ved Borgervæbninger eller Brand corpser, som af Os udnævnes og bære Armeens Felttegn, skulle, enhver efter sin Charge, bære de for Armeens Officierer fastsatte Distinctioner paa Ærmerne, kun med den Forskjel, at i Midten af enhver Roset bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som enhvers Munderingskjole, har.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Ved alle øvrige Borgervæbnings- og Brand Corpser bærer Chefen for hver Afdeling til Distinetion en mat Guld= eller Sølvtresse, (som retter sig efter Kjoleknapperne) om Krave og Opslage; denne Tresse maa kun være een Tomme bred. De øvrige Officierer bære ingen anden Distinction end det borgerlige Felttegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
De caracteriserede Generalkrigscommissairer og Generalauditeurer bære til Distinction 3 Rader Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf den yderste kun maa være een Tomme bred, den anden 1/2 Tomme og den tredie eller inderste Tomme bred, imellem Raderne af Tresserne skal være 3/4 Tommes Aabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Overkrigscommissairerne, Søe= og Landkrigscommissairerne og Overauditeurerne skulle til Distinction bære 2 Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf den yderste skal være een Tomme bred, og den inderste en halv Tomme bred, imellem Tresserne bliver 1/4 Tommes Aabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Regimentschirurgerne, Auditeurerne og Stabsdyrlægen vedbliver som hidtil at bære en Guldtresse, uden Lahn om Krave og Opslag. Overbefalingsmænd ved Kystmilicen skulle til Distinction bære 2 Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf hver skal være een Tomme bred, og med 1/4 Tommes Aabning imellem hver. befalingsmænd ved Kystmilicen skulle til Distinction bære en Guldtresse uden Lahn, een Tomme bred, om Krave og Opslage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Officianterne ved Kystværnet i Norge bære lignende Distinctioner paa deres Uniformer. Overtelegraphinspecteurerne bære samme Distinction som Overbefalingsmændene, og Telegraphbestyrerne bære samme Distinction som befalingsmændene ved Kystmilicen. Officierer, som afskediges i Naade eller afgaae paa Vartpenge efter 16 Aars Tjeneste og som tillades at bære Uniform og Felttegn, skulle bære den Distinction, som hører til Chargen, hvormed de ere benaadede, paa det høire Ærme af Kjolen, ligesom det før blev dem tilladt at bære een Epaulet; de derimod, som have tjent 24 Aar og efter deres Afgang tillades at bære Uniform, kunne vente at faae Tilladelse at bære Distinctioner paa begge Kjoleærmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Landkadet-Corpserne skulle have følgende Distinctioner:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Kadetterne i første eller yngste Klasse skulle bære en Kjoleknap paa hvert Opslag; Kadetterne i anden Klasse 2 slige Knapper paa hvert Opslag og Kadetterne i tredie eller ældste Klasse skulle bære 3 slige Knapper paa hvert Opslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
De Kadetter, som gjøre Pagetjeneste, vedblive at bære Kadetchacots og 3de Kjoleknapper paa hvert Opslag, samt paa det høire Kjoleærme en Sølv roset, som en Secondlieutenant af Land-Etaten. Da Kadetunderofficererne ere Officierer i Armeen, skulle de vedblive som hidtil at bære de Distinctioner, som nu ere reglementerede for Second Lieutenanter af Land-Etaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
J Stedet for de Belønningstegn, som hidtil ere givne de Kadetter, der udmærke sig ved Flid og god Opførsel, skulle de herefter gives og bære en hvid Fjeder med mørkeblaa Top. Disse Distinctioner skulle forsaavidt de ere anvendelige ogsaa gives Vore Søe= og Artillerie=Kadetter, kun med den Forskjel, at da Underofficierer ne ved disse Kadetter ikke ere Officierer, saa skulle deres Distinction bestaae i en smal Guldtresse uden Lahn paa Opslagene. Underofficererne ved samtlige Regimenter og Corpser skulle i Stedet for Epauletter gives følgende Distinctioner paa Opslagene, nemlig: En Vicecorporal en ulden Snor 1/2 Tomme bred, om Opslaget, den skal være af guul eller hvid Farve (hvilket retter sig efter Knapperne i Munderingen om de ere gule eller hvide. Corporalerne 2 uldne Snore om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Snor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
En Vagtmester og Cammandeersergeant gives 3 Rader lignende Snore om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Rad. Da Guiderne rangere med Corporaler, faae disse 2 Rader Sølvtresse af fornævnte Bredde om Op slagene og Corporalerne ved dette Corps faae 3 Rader Sølvtresse om Opslagene; Vagtmesteren faaer desuden en Knap paa Spidsen af hvert Opslag. Eftersom Tresser paa Opslagene herefter skulle være en Distinction for Underofficierer, skulle Garderne ikke bære samme og desaarsag skulle Tresser ne om Opslagene paa begge Vore Garders Uniform bortfalde; Underofficiererne ved Vor Garde til Hest beholde paa Colletten den nuhavende DistinctionsTresse om Kraven. Knaphullerne af Sølvtresse, paa Opslagene ved Guderne og Underofficererne ved begge Garderne, skulle bortfalde, og naar Garderne faae de spidse Opslage uden Knapper, sættes kun paa hvert Opslag et Knaphul af Sølvtresse i Midten, dog uden Knap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Officiererne ved Garden til Hest og Fods, vedblive til galla at bære de hidtil reglementerede Stads uniformer og disse skulle forblive aldeles uforandrede, saaledes som de hidtil have været, dog skal Garden til Hest's Officierer lade saavel paa deres Stads som daglige Uniformer borttage den over Opslaget siddende Klap eller Patte med Knap, eftersom Distinctionerne der skulle placeres. Naar Officierer ved Garderne lade sig gjøre nye daglige Uniformer, maa de være med spidse Opslage og kun en Sløife paa hver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
De Underofficerer, som til Belønning for Flid og Duelighed have faaet slagne Epauletter, skulle vedblive at bære disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Ved Søe=Etaten skal istedet for de guldtressede Hatte bæres af Officiererne en sort trekantet Hat, kantet med sorte Silkebaand med Officiers=Cordons og en enkelt simpel Guldlisse til Krampe, heftet med en lille Ankerknap og en sort Kokarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Holmens Mestere, Kadetter, Sergeanter og Underofficerer, som hidtil have havt Guldtresse, skulle herefter kun bære en simpel sort Hat med sort Krampe, heftet ved en lille Ankerknap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Alle Generaler, som ikke ere Chefer for noget Regiment eller Corps og altsaa bære en egen Mundering, samt Officiererne af Generalstaben og af Veicorpset, skulle, naar de lade sig gjøre nye Mundering, lade Opslagene ligesom ved den øvrige Deel af Armeen gjøre spidse uden Knapper og paa hvert Opslag kun lade anbringe een Sløife; det samme gielder for Generaladjutanter af Søe=Etaten. Underofficererne af Cavalleriet beholde een Dragon paa venstre Skulder som hidtil, for at hefte Patrontaskeremmen med, men istedet for Sølvtresse faae de en guul eller hvid ulden Snoer paa samme Guide-Corpset og Garden til Hest beholde Sølvtresse paa denne Dragon. Underofficererne af Gaarden til Fods, Jnfanteriet og de lette Tropper til Fods faae paa hver Skulder en slig Dragon, besat med en ulden Snoer, undtagen Garden til Fods, som faaer Sølvtresse, 3. Admiralerne og Generalerne skulle herefter, naar de i Tienesten bære trekantede Hatte, have sorte Strudsfjer inden i samme, istedet for hvide, men naar de ere klædte en galla, skulle de som hidtil bære hvide Strudsfjer i de trekantede Hatte; hvilket det og tillades dem at bære udenfor Tjenesten. 4. Naar Officierer lade sig gjøre nye Over munderinger forinden den 1ste November, da anlægges strax disse her befalede Distinctioner derpaa. 5. Enhver Officier skal fremdeles ligesom hidtil være iført sin fulde reglementerede Uniform i Tjenesten og følgelig ved alle Tjenesteforretninger af hvad Navn nævnes kan, Tjenestemeldninger og Forespørgseler ikke undtagne. Jkke heller maa nogen Officier, da Uniformen er Officierens Hædersdragt, møde anderledes klædt end i sin Uniform, enten ved Vort Hof eller ved Høitideligheder, saavel offentlige som private, f. Ex. Processioner, Liigbegjængelser, Bryllupper og sl. fl., hvortil de Jndbudne af andre Stænder komme i Høitidsdragter. Derimod tillade Vi allernaadigst at Officererne ved enhver anden Leilighed uden for Tjenesten maae fra nu af og herefter lade sig see offentligen i borgerlige Klæder; hvorhos Vi holde Os forvissede om, at ingen iblandt de Officierer, som afbenytte denne Vor Tilladelse, vil misbruge samme til at øve forbudne Handlinger, i det Haab at blive ukjendt, ligesom ogsaa en saadan, ifald dette imod Formodning skulde blive Tilfældet med nogen, maa tilskrive sig selv alle deraf for ham flydende Ubehageligheder. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 1ste August 1812. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Jnden og udenlandske Efterretninger.