JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Reisende fra 24de til 30te Junii. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Propr. Grandjean; udenfor Posterne: Gjæstgiver Thomsen med Kone, Pastor Jessen, Raadmand Jessen, Hestehandler Svabak. Med Caroline Amalie, til Kjøbenhavn: Dr. med. Haderup, Forv. Jacobsen, Forv. Luplov, Bygmesterne Glahn og Mertiins, Hr. og Jfr. Eller, Seminarist Rasmussen, Jfr. Milde, Fuldm. Bode, 3 Dækspassagerer. – Med "Løven, til Kjøbenhavn, Mad. Mariager, Mad. Clemmesen, Kjøbm. Benzon, Mad. Philipsen, til Kiel, Propr. Trummer, Greve Reventlov, v. Berner, Forp. Vibel, Sømand Corfitzen, Organist Hansen, 1 Dækspassag. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten, Fru Stolpe, Jfrne Pedersen, Bagger og Trap, dHrr. Lorentz, Bertelsen, Blom og Beck, Mad. Ahlmann, Hr. Lassen, Postinspecteur Zartmann, med Pakkeposten: Fuldm. Danro, Pastor Hass, udenfor Posterne Forvalter Philip, Fru Michelsen, Justitsr. Møller med Familie, Hr. Rasmussen. - Med "Caroline Amalie, fra Kjøbenhavn: Handelsbet. Fürst, Fru Obelitz, Jfrne Møinicken og Rentzmann, Cancelliraad Petersen, Lieut. Lauritzen, Jfr. Erichsen, fra Flensborg og Svendborg: Hr. Krogh, Pastor Nissen med Kone, Uhrmager Voltelen, Kjøbmand Krøyer, Stiftsprovst Møller med 2 Døttre, Pastor Møller med Kone og Børn, Jfr. Tidemand. – Med "Løven, fra Kjøbenhavn: Jfrne Blicher og Fuglede, Oberstlieut. Glahn med Frue, Stud. Petersen, 4 Dækspassag; fra Kiel. Major Clausen, Kammerr. Schwensen med Søn, Stadthauptmand Sidenius med Kone og Børn, Propr. Schulz, Grosserer Tesdorps, Forv. Suckstorf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
J denne Egenskab har han leveret nogle Forpostfægtninger i Lollands-Falsters Stiftstidende imod Bondestanden og dens Venner, men altid med Tab for sit Parti, og da han skal have indladt sig i disse Kampe uden høiere Ordre, vil han formodentlig blive stillet for en Krigsret, og som mindst blive degraderet en Grad i Armeen. Vil man nu spørge Jndsenderen, om han kjender de Grunde, som have bestemt Hr. Haar til at desertere fra Bonde armeen og begive sig under Aristoeratiets Fane – da han dog hverken skal have faaet Haandpenge, eiheller Løfte om Pension, maa han vel ligefrem svare Nei; men saameget kan han dog sige, at hans individnelle Anskuelse om Tingen ingenlunde falder sammen med Hr. Haars Forsikkringer, at alle hans Manderrer dog gaae ud paa at H. R. ophjælpe Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Aftenunderholdning. Med kongelig allernaadigst Tilladelse agter Undertegnede Onsdagen den 22de Juli, om Aftenen Kl. 8, i Salonen i Hr. Gjæstgiver Thomsens Have, med godhedsfuld Understøttelse at foranstalte en Aftenunderholdning, efter hvis Slutning vil blive afholdt et Bal sammesteds, hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Ærbødigst C. C. Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Førstkommende Løverdag den 11te, Kl. 9 Aften, afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien, hvortil dHrr. Medlemmer herved indbydes. Nykjøbing, den 4de Juli 1845. Directionen. Præmiepløining med Køer paa Falster. afholdes paa Gl. Kirstineberg Mandagen den 13de Juli Formiddag Kl. 10. Man behage at melde sig hos dHrr. Tesdorpf Ourupgaard, Estrup Kirstineberg, Revenberg Holgershaab, Lange Eiegod. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
En duelig Handelsbetjent kan til 1ste November d. A. erholde Condition, naar han desangaaende henvender sig til Kjøbmand J. Wied i Stubbekjøbing. Lønnen er 150 Rbd. aarlig foruden Alt frit i Huset. Brand-Assurance-Foreningen i Altona. For dem, som i TidsAKSko, rummet fra 1ste Juli. 1844 til altimo Juni 1845 have ladet assurere hos Undertegnede, Foreningens Agent, tilkjendegives herved, at Ballance-Extract af Regnskabet for Aaret 1845 hos mig kan erholdes, hvorefter enhver Interessent tilkommer en Præmie Tilbagebetaling af 20 pCt. af den betalte Præmie, der, tilligemed dertil hörende Forpligtelser i anförte Tidsrum, daglig. kunne modtages hos Undertegnede. Assurance imod Brandskade tegnes daglig, de bedste Risico til 1/5 pCt. pro anno, og andre efter Forhold. Nakskov, den 29de Juni 1846. M. Röepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Efter at have erhvervet mig Privilegium paa her i Byen at drive Handel med Modepynt, tillader jeg mig herved at anbefale mig til Enhver, som i denne Henseende vil beære mig med deres Søgning. Nykjøbing, den 6te Juli 1846. F. Lønborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
At Undertegnede idag har er M. C. M. holdt et smukt Udvalg af de efterspurgte Stradella Halvsilke-Dame-Kjoler, foruden flere andre nye Sorter Tøier uden Silke, tilkjendegives herved. Nykjøbing, den 3die Juli 1846. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Oplaget at Støbegods i Sarkjøbing. hos Julins Bøttern. er ved Tilførsel forsynet med: Kakkelovne i flere Facons, Plouge, complet beslaaede og uden Beslag, Stegegryder & Gryder i mange Størrelser, Pander, Kasseroller, Theekjedler, Trefødder, Mor tere, Pressejern, Spyttebakker, Hjul J Drer til Kornrense-Maskiner &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
At jeg fra den 16de ds. (Markeds C. 1. dagen) udsælger endeel forskjellige og gode Instrumenter til betydelig nedsat Priis, saasom Violonceller, Violiner, Alt Violiner, Guitarrer, Klaphorn, Klarinetter, m. m., samt nogle gode Sølv- & Guld-Lommeuhre, undlader jeg ikke foreløbig at offentliggjøre. Det bemærkes, at jeg ikke længere vil have Udsalg af Instrumenter; kun naar de bestilles, ville de blive C. W. Hansen, at erholde hos mig. ved Slotsporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Undertegnede afgaaer sidst i denne Uge til Kjø havn og medtager Fragtgods. N. C. Stylsvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Lyst og stridt Puddersukker, særdeles tjenligt, til Syltning, samt Melis i Toppe, faaes til meget billige Priser hos Nykjøbing, den 6te Juli 1846. J. Olsen. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Paa Vennerslund Gods er Arbeide for 4 Grøftegravere. De, som ønske dette Arbeide, ville behage at henvende sig til Forvalter Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Paa en Spadseretour tæt omkring Nykjøbing er tabt en lille Ring med en sort Steen. Finderen bedes at aflevere den, mod en Douceur, paa Latinskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
114 Rbd. 3 Mk. 2 s. Umyndiges Midler under Saxkjøbing Overformynderi er, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax at erholde tillaans, naar man derom henveder sig til Saxkøbing Kjøbstads Overformynderi, den 3die Juli 1846. C. A. Møller. C. Reinau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Licitation. Torsdagen den 9de Juli d. A., om Eftermiddagen Kl. 4 slet, bliver i Gaabense Færgegaard afholdt offentlig Licitation paa nærmere Approbation over Opførelsen af en ny Reise stald paa 10 Fag ved bemeldte Færgested. Tegning og Overslag, tilligemed Licitationsconditionerne, ere 8 Dage forinden Licitationen til Eftersyn paa det kongelige Administrationscontoir i Egeløv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk i Nykjøbing, den 23de Juni 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Auction. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Kallundborg Raadstue Fredagen den 7de August førstkommende, Kl. 12 Formiddag, bliver Lerchenfeld Hovedgaard, beliggende omtrent 1/4 Miil fra Kallundborg Kjøbstad i Sjælland, med underliggende Bøndergods og Skov opbuden til Bortsælgelse efter Conditioner, som fra den 3die Juli findes til Eftersyn hos Kammerraad Lützhøft og Forligelsescommissair Stub i Kallundborg, i Gjæstgiver gaardene "Skibet og Knabstedsgaard samt i Hotel d'Angleterre, Hotel Royal og Hotel du Nord i Kjøbenhavn, og paa de fleste Post- og Herbeergergaarde paa Routen mellem Kjøbenhavn og Kiel, saavelsom paa flere af de vigtigste Gjæstgiversteder i Rigets forskjellige Provindser. Eiendommen, som agtes bortsolgt, er ansat for Gammelskat 943 Rbd. 2 1/2 s. og bestaaer af: a. Lerchenfeld Hovedgaard, der staaer for ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 51 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk. 2 1/4 Alb.,med et Areal af circa 486 Tdr. Land, som bruges under Hovedgaarden, og circa 24 Tdr. Land, som afbenyttes af nogle Huusmænd. Bøndergods af ufrit Ager og Engs Hartkorn 63 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb., hvoraf den aarlige Jordebogsafgift udgjør omtrent 48 Tdr. Rug, 84 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, 80 Gjæs, 180 Rbd., 3100 Arbeidsdage, 50 Tdr. Lands Høstning, forsaavidt Gangdagsarbeide dertil udfordres, samt endeel Tørveskjæring og Kartoffeloptagning. Brændemosegaarden, som med kongelig Bevilling drives af Eieren, staaer for ufrit Hartkorn 3 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdk. 3/4 Alb., med et Areal af circa 170 Tdr. Land. Fredskoven som staaer for ufrit Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. og Skovskyld 1 Tde 3 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb. med et Areal af circa 16 Tdr. Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Hovedgaarden omgives af, smukke Haver og Plantager af omtrent 12 Tdr. Lands Størrelse. Af Conditionerne bemærkes, at den Høistbydende vil ved et forseglet Brev, som aabnes naar Tilslag er skeet, blive underrettet om hans Bud antages eller ikke, og første Tilfælde kan Eiendommen strax tages i Besiddelse. De til Eiendommen hørende Korter, Jordebogen, med flere Documenter findes til Eftersyn hos Kammerraad Lützhøft i Kallundborg, og Eiendommen forevises af Forvalteren paa Lerchenfeld. Artz og Skippinge Herreders Contoir, den 29de Juni 1846. Gude. ressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing. Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Axnkiel i Gaabense. dermester Tidemand i Nødby, Apotheler Grundtvig i Saxkiøbin
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Maa trykkes. Møller. vaandsesters Stilstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Onsdagen den 8de Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Defensions-Jndlæg og Dom ved Nykjøbings Extraret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
i Trykkefrihedssagen mod Udgiverinden og Redacteuren af Loll. Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Jfølge Stiftamtets hermed følgende Skrivelse af 23de f. M. skal jeg udføre Defensoratet i den mod Udgiveren af Lollands Falsters Stiftstidende, afdøde Bogtrykker Laubs Enke, og samme Tidendes Redacteur, Chr. Jørgensen, efter allerhøieste Ordre af 18de November f. A. anlagte Justitssag for Overtrævelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af den i Nr. 141 af bemeldte Blad for 15de Novbr. f. A. indrykkede Artikel med Overskrift: "Cancelli-Skrivelsen af 8de Novbr., navnligen for den usømmelige og utilbørlige Maade hvorpaa denne Cancelli-Skrivelse i Artiklen er omtalt. Jdet jeg skrider til Opfyldelsen af dette Hverv, maa jeg foreløbigen bemærke, at bemeldte Tidende, ifølge de fremlagte Bevillinger til dens Udgivelse, staaer under den ved Lovenes 221 foreskrevne Censur i Ordets strængeste Forstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Da nu Redacteur Jørgensen har vedkjendt sig Forfatterskabet til den incriminerede Artikel, er det første Spørgsmaal der frembyder sig til Besvarelse: Hvorvidt en Forfatter kan drages til Ansvar for en i et censureret Blad optagen og publiceret Artikel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Det er formeentligen grundet saavel i Sagens Natur, som i Lovgivningens Bestemmelser, at dette Spørgsmaal maa besvares benægtende. Saavist som det nemlig paa den ene Side er, at den i et censureret Blad fornærmede Privatmand, ikke taber sin Ret til at paatale de imod ham i samme fremsatte ærerørige Sigtelser, fordi Censor ikkun har at vaage over det Offentliges Jnteresse, ligesaa vel begrundet er det paa den anden Side, at Forfatteren i sit Retsforhold til Staten bør være ansvarsløs, naar denne ved sin dertil autoriserede Embedsmand har erklæret hans Arbeide for lovligt. Politimesterens imprimatur er en reen og klar, i Regjeringens Navn afgiven, Tilstaaelse for, at Forfatteren som saadan ikke har overtraadt sine Pligter mod denne, og, med denne Tilstaaelse ihænde, maa han være ligesaa kravesløs som den Mand, der med gyldig Qvittering kan godtgjøre, at han har betalt sin Gjæld. Begrebet og Ret kan i en velordnet, civiliseret Stat ikke være eet i Forholdet mellem denne og dens Undersaatter, og et andet mellem disse indbyrdes. Men Staten vilde geraade i Modsigelse med sig selv, og gjøre et Brud paa Retfærdighedens evige og uforanderlige Love, som ikke kan bestaae med dens egen Værdighed, om den, efter først at have tiltaget sig Raadigheden over Borgernes Ord og Tanker, og i sin Magtfuldkommenhed havde erklæret disse for lovlige, dernæst ogsaa vilde have Ret til ved Domstolene at faae dem straffede som lovstridige. Ligesaa stridende mod sund Sands og Fornuft som det vilde være at henregne positivt tilladte Handlinger blandt strafbare Forseelsers Tal, ligesaa forstyrrende vilde det virke paa den hos os ellers saa høitpriste Afsondring af Øvrigheds-Magten fra Dommer=Myndigheden, naar hiins Decreter skunde underkjendes af dennes Præjudicater, og omvendt. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Politimesterens i Statens Navn meddeelte imprimitur er ikke andet end et saadant Øvrighedsderet, der ikke kan underkastes Domstolenes Paakiendelse til Forandring, naar ikke disse RetsJnstitutioners gjensidige Uafhængighed af hinanden skal tilintetgjøres. Vor positive Lovgivning aabner heller ikke Veien for en saadan Vilkaarlighed. Jeg har tidligere bemærket, at Lollands-Falsters Stiftstidende i Et og Alt er undergiven den ved Lovens 221, navnligen ved dens 1ste Artikel, anordnede Censur, der, skjøndt engang hævet, atter er fremtraadt i en anden Form i Frdn. af 27de Septbr. 1799, med Hensyn til domfældte Forfattere. Hiin ældre Lovgivning, hvorefter nærværende Retsforhold altsaa maa bedømmes, foreskriver nemlig kun Straf for det Tilfælde, at et Skrift af forargeligt Jndhold er unddraget Censuren, altsaa kun naar Forfatteren har omgaa et Loven, og forudsætter saaledes som givet, at han i modsat Fald ikke er ansvarlig forsit Arbeides Jndhold. Jeg skal ikke videre udvikle disse, af vore første Lovkyndige med saa megen Grundighed og Klarhed forlængst fremstillede, og ved en langvarig Retspraris hævdede Sandheder, men skal lade det være nok, at henvise den ærede Ret blandt Andet til Geheime-Statsminister Ørsteds Afhandlinger i denne Materie, navnligen til hans Skrivt og Fortolkningen af Frdn. af 27de September 1799 og til flere Præjudicater, indførte i juridisk Arkive 7 Pag. 95-100, i 10 Pag. 213215, Artiv for Retsvidenskaben Pag. 153– 159.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Da det nu er in confesso, at den incriminerede Artikel er passeret Politimesterens Censur, at denne Embedsautoritet har erklæret, at den Jntet har fundet at erindre mod sammes Publication ved Trykken, saa kand der neppe være nogen Tvivl om, at Tiltalte, Chr. Jørgensen, forsaavidt der er Spørgsmaal om hans Forfatter-Ansvar, vil blive at frifinde for Actors Tiltale. Men den samme Ansvars-Frihed formener jeg at der og tilkommer ham i Egenskab af Stiftstidendens Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Foreløbigen fremlægger jeg en mig fra Redacteur Jørgensen tilhændekommen Skrivelse af 2den de, hvori han commenterer over Artiklens Jndhold og hvortil jeg i alt Væsentligt henholder mig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Jfølge Actionsordren actioneres de Tiltalte som sagt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, med Hensyn til Jndholdet af den incriminerede Artikel, navnligen for den usømmelige og utilbørlige Maade, hvorpaa Cancelli Skrivelsen af 8de Novbr. f. A. er omtalt. Det er altsaa for Overtrædelse af Forordningen af 27de Septbr. 1799, og, som Actor bemærker, in Specie af denne Anordnings 10de 6, at Tiltalen er beordret. Men, da ikke alt Usømmeligt og Utilbørlig er injurierende og strafbart efter denne Lovgivning, men kun forsaavidt det Usømmelige og Utilbørlige tillige indeholder en forsætlig Krænkelse af Trediemands Æresret, navnligen forsaavidt det indeholder utilbørlige Beskyldninger imod Statens Embedsmænd for Uretskaffenhed i deres Embedsforvaltning, saa vil det være nødvendigt at undersøge, hvorvidt der i bemeldte Artikel indeholdes saadanne ærerørige Beskyldninger mod det kongelige danske Cancelli, som kunne medføre Straf for Forfatteren efter ovenciterede Anordning. Thi at Placaten af 1ste Novbr. 1837 er uanvendelig i nærværende Tilfælde, hvor der egentligen kun handles om Fortolkningen af en Politiforanstaltning, – og andet er bemeldte Circulaire ikke, –men ikke om Tilsidesættelse af pligtskyldig Opmærksomhed i Yttringer og Rigets Forfatning, Landets Love og Regjeringens Handlinger, som kunde medføre Straf efter den 2den, 3die og 7de § i Fron. 27de Septbr. 1799, behøver vel neppe at bemærkes, saameget mindre, som det Modsatte ikke af Actor er paastaaet. Jeg finder ei heller at Forfatteren in casu har overskreden det Sømmeliges og Tilbørliges Grændser. Hvad Actor lægger de Tiltalte til Last er da indbefattet i disse to Puncter: pro Imo. at Forfatteren har sigtet Justitscollegiet for, at det ved Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. f. A. har givet Leilighed til at fremkalde, foruden flere nævnte Onder, Oprør og Revolution, og pro 2de, at Collegiet ved Jndgreb i Bondestandens Forenings Frihed er gaaet videre med dets Foranstaltninger, end skee burde. J denne Anledning skal jeg tillade mig for det Første at bemærke, at det saavel af Artiklens Overskrivt som af dens hele Jndhold er øiensynligt, at den skylder den da forestaaende Landboforsamling sin Tilværelse, og at Forfatteren har sat sig til Opgave, ved en Fortolkning, der skulde godtgjøre Cancelli-Circulairets Uanvendelighed paa slige Forsamlinger, at adsprede den Misstemning, som efter en langvarig Ro atter umiskjendeligen yttrede sig hos Bondestanden. At virke til et saadant Maal, er ikke alene tilladeligt, men ogsaa fuldkommen loyalt og fortjenstligt. Men idet Forfatteren har sat sig den Opgave, at berolige Gemytterne at klare Begreberne, kort sagt, at yde sin Skjerv til Understøttelse for Collegiet, kan det umuligen antages, at han i samme Øieblik har havt til Hensigt at fornærme det. Han benægter at have havt dette til Hensigt, men hvor Hensigten at fornærme mangler, mangler og Jnjuriens væsentligste Criterium, det, der egentligen stempler denne som saadan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Denne Passus indeholder i Grunden ikke andet end en Fortsættelse af Forfatterens i det foregaaende begyndte Tankegang, at kun Regjeringens og Borgersamfundets Fiender af ovenanførte Grunde vilde kunne glæde sig over en saadan Foranstaltning, men ingen retsindig Borger eller Ven af den bestaaende Tingenes Orden. Forfatteren har kun paaberaabt sig den ganske almindelige, af Erfaring noksom stadfæstede Sandhed, at repressive Foranstaltninger, hvor der allerede gives et brændbart Stof, istedetfor at tilintetgjøre dette, snarere forøge dets intensive Styrke, og gjøre det saameget desto farligere, som det, tilbagetrængt til dets hemmelige Værksteder, gjærer uforstyrret af selv den aar vaagneste Regjerings Paapassenhed. Forfatteren kalder Cancelliets Circulaire en virkelig agiterende Foranstaltning, det vil sige en Collegial-Bestemmelse, som ved sit Jndhold egner sig til at sætte Gemytterne i en smertelig Bevægelse, anderledes vil han, efter sin i Forhøret afgivne Forklaring, ikke have Udtrykket "agitterende forstaaet, og jeg maa i kraftigste Maade protestere imod at deri indlægges nogen anden mod den almindelige Sprogbrug stridende Betydning. Forøvrigt retfærdiggjøres Benævnelsen noksom ved den uhyggelige Stemning, som ved Circulairet fremkaldtes, og som udtaltes i de mangfoldige Petitioner om dets Ophævelse, som fra alle Landets Egne ere indkomne til Regjeringen. Saa meget er altsaa af Ovenstaaende klart, at Forfatteren ikke har beskyldt Collegiet for at det har givet Leilighed til Oprør og Revolution, og end mindre for, at det har tilsigtet at fremkalde disse Onder. Men jeg formaaer i Sandhed ikke at indsee, hvorledes der kan ligge noget for Collegiet Fornærmeligt deri, at Forfatteren, idet han henregner Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. til agiterende Foranstaltningers Tal, Ordet taget i forbemeldte eneste rigtige Betydning, yttrer den Formening, at det, under en given Forudsætning, som han endog udtrykkeligen erklærer at han for sit Vedkommende antager ikke er tilstede, kunde fremavle de af ham paapegede Følger; – en Mulighed, som ikke med Føie lader sig benægte, saalænge den menneskelige Naturs Ufuldkommenheder existere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Nykjøbing Kjøbstads Extraret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-08
Extraretten hævet. Som Vidner: P. J. Philipsen. F. Rossing, Pontoppidan. Udskriftens Rigtighed bekræftes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-09
Maa trykkes. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-09
Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vorsdagen den 9de Juli. No 83.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-09
Jndenlandske Efterretninger. Den i forr. Numer omtalte Rust i Rugen har viist sig paa de fleste Steder i Haderslev Amt, og har udbredt almindelig og begrundet Bekymring blandt Bondestanden. Bemeldte Rust, siger Dannevirke, er en rødlig Giftsvamp, som drager sin Næring af VippensKjerner og udsuger deres Jndhold. Det var af en lignende Svamp, paastaaer man, at Kartoflerne lede ifjor. Der gives kun faa Raad mod Kornrust og slet intet, naar en Vang er angreben. Erfarne Landmænd raade, at man til Sæden bør pløie dybt, at Væxtens Rødder kunne trænge dybt i Jorden, og tidlig at have sin Jord besaaet. Aarsagen til Rusten, som i Almindelighed ellers kun angriber Hveden, er endnu ubekjendt; den viser sig saavel i aldeles fugtige som meget tørre Somre, altsaa under ethvert Veirligt. Da Sædekornets Bestænkning med Beden af Kobberfitriol (Blaasteen opløst i Vand) for Saaningen, har paa Hveden viist sig som den sikkreste Beskyttelse mod Rust, saa bør dette Middel ligeledes anvendes ved næste Udsæd af Rug, at Giftværten ikke skal forplante sig til næste Aars Avl. Da Sygdommen iaar viser sig saa almindelig, saa var det ønskeligt, at de omhyggeligste Undersøgelser foretoges, for at komme paa Spor efter dens Oprindelse, om f. Ex. skjødesløst og grundpløiede Jorder ere mere anstukne end dybtpløiede; om der viser sig nogen Forskiel paa meget eller lidet bemerglede Jorder, om Rusten ikke er hyppigere i Nærheden af Enge, Moser, Kjær, og andre sure Steder, eller om den ikke viser sig i Bælter eller i een Retning, f. Ex. fra Vest til Øst, og saaledes, at Podninger, Banker eller Bygninger have havt Jndflydelse paa disse Bælters Adskillelse; eller om Sygdommen, viser sig uregelmæssig og da maaskee i Pletter, og hvilke Træer, Planter eller Ukrud der i disse Pletters Nærhed, da maatte fortjene den nøiagtigste Undersøgelse." - Ogsaa fra Svendborg Egnen klages over Rust i Rugen, og der, saavelsom i Frederiksborg Amt, har tillige Rapsen taget betydelig Skade baade af Biller og Orme. Endelig beretter Ove Thomsens Avis, at Kartoffelsygdommen desværre atter iaar begynder at vise sig paa en foruroligende Maade i Odense Egnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-09
Ved Classelotteriets 4de Classes Trækning i Mandags ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 7000 Rbd. paa Amben: 60–395, i dito paa 5000 Rbd. paa Amben 49-235, 8 Gevinster, hver paa 1000 Rbd., paa Amberne: 51265, 52244, 79-157, De udkomne Bagtal ere: 113. 116. 138, 154. 157. 176.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-09
Jfølge Skibsefterretning er Dampskibet "Victory af London, Capt. Pedder, bestemt til St. Petersborg, som i Søndags Morges afgik fra Kjøbenhavn, samme Eftermiddag strandet 1 1/2 Miil norden for Rønne i taaget Veir. (Berl. Tid.)