JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-18
Til enhver af disse Æble aflægges herved min hierre ligste Taksigelse. Over-Mølle, den 12te Juni 1813. Erhard J. West.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Udenlandske Efterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Fra Krigsskuepladsen i Tydskland haves med Dagsposten ikkun faa Efterretninger, hvoraf følgende ere de væsentligste: Keiser Napoleons Hovedqvarteer var endnu den 6te Juni i Liegnitz, hvorfra det med det første skulde forlægges til Dresden, hvorhen allerede den gamle Garde var afgaaet. Hertugen af Treviso (Mortier) forlægger med den unge Garde sit Hovedqvarteer til Glogau, der nu er provianteret for et heelt Aar. De forskjellige endre Armeekorpser ere opbrudte for at drage i Leir i deres nye Positioner ved Goldberg, Løwenberg, Bunz lau, Liegnitz, Sprottau, Sagen a. Fyrsten af Moskwbefandt sig vedvarende i Breslau, hvorfra de dertil fra Berlin ankomne preusiske Prindsesser ilsomst have tagne Flugten videre fremad. Den Kal. danske Minister Greve v. Kaas er bleven modtagen i Dresden af Hertugen af Bassano. General Hogendorp er udnævnt til Gouverneur i Breslau. Denne Stad, frembyder store Hielpemidler, og dens Jndvaanere ere fuldkommen rolige. For General Laurisions Jndrykkelse i bemeldte Stad blev en preusisk 6 til 7000 Mand stærk Division, der, ved at holde Overgangen over Lohefloden besat, dækkede denne Stad, kastet ved Landsbyen, Neukirch og slagen paa Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Jfølge et Keiserl. Dekket, fra Valpladsen Würscher, af 22de Mai, skal der paa Bierget Conis oprettes et Mindemærke hvortil der er bestemt 25 Millioner. Paa den Side af det som vender mod Paris skulle indgraves Navnene paa alle Kantoner af Depart menterne paa denne Side Alperne, og paa den Side som vendes mod Malland Navnene paa Kantonerne hiinsides Alperne. Det Sted af Støtten som meest falder i Øinene skal være følgende Jndskrift: "Keiser Napoleon, har paa Würschens Kompplads befalet at opreise dette Mindemærke til Beviis paa hans Taknemmelighed mod Sine Folk af Frankrig og Jtalien, og for at overlevere den sildigste Efterverden Mindet om denne navnkundige Epoke, da inden trende Maaneder Tolvgange hundredetusinde Mand ilte til Vaaben for at værne og Rigets Gebeets og dettes Allieredes Jntegritet." - Ligeledes har Keiseren i et Dekret fra Dresden af 14de Maj. for at give Vicekongen et Beviis paa sin Tilfredshed, skienket dennes ældste Datter Palladset i Bologna og Gallieras Gebret, hvilket er blevet ophøiet til et Hertugdømme, under Navn af Hertugdømmet Galeira, til Eiendom og Arv paa hendes mandlige Efterkommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Fra Spanien meldes blot noget omstændeligere om Fortet Castro's Jndtagelse. Et af Batterierne havde Navn af Kongen af Rom Batterie. Ved Stormen bleve alle de Soldater, som man traf i Gaderne, ihielstukne med Bajonetten. Endeel flygtede til Slottet, og fyrede nu derfra ind i Staden; men dette blev om Morgenen stormet, og alle dræbte eller styrtede i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Det engelske Blad Morgenkrøniken indeholder blandt andet følgende Brudstykke: Napoleon vedbliver at skride hurtigen frem paa sin Seiersbane, og sikkerligen vil han ikke holde inde for han har sikret sin Armee den ustridige Besiddelse af heele det Gebret som strækker sig lige til Oderen, om ikke endogsaa lige til Weichselen. Da kan Kongressen i Prag forsamle sig. Hvor krænkende for en Engellænders Hierte, naar man tænker paa de Beraadslagninger og Forholdsregler, der have bevirket en saadan Tingenes Tilstand, Havde man efter hvad der forefaldt forrige Vinter, efter det uhyre Tab den franske Armee havde lidt, vel skuldet troe, at Napoleon blot med Frankrigs Hielpemidler saasnart havde kunne tilveiebringe en Magt, der var istand til at understøtte Udførelsen af en dybt giennemtænkt politisk Plan, som Kongressen i Prag er, En Plan, som hans Vaabens Magt og hans Feldtog lykkelige Begyndelse sætte ham istand til at forfølge med nye Fordeele. Hvilken besynderlig Rolle vil en engelsk Minister ikke spille paa denne Kongres. Først nu indskiber man de Hielpetropper som vi for længe siden have lovet. Vore Kanon schalupper, der vare bestemte til Elbens Forsvar, ville først da kunne ankomme, naar Jndløbet i denne Flød er spærret for dem, og vor Troppebrigade vil blot ankomme for at bringe vor Prinds i Sikkerhed. Jngen Deel af Understøttelserne, som vi have lovet for den sæl les Sag, vil naae sin Bestemmelse. Blot vore Ministres overdrevne Løfter, og de af deres Tilhængere bortødslede Jnjurier vil naae den. Sandelig, naar Jnjurier vare tilstrækkelige til at bringe Keiser Napoleons Projekker til at strande, ville ri forlængst have steret; men Seier udfordrer andre Vaaben, en anden Politi og et andet Gennie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Af ovennævnte Blade.) Den 20de d. blev paa høiere Befaling nogle og tredive af Hamborgs anseeligste Kiøbmænd førte over Elden, som Gidsler for den paalagte Straf KontributionsBetaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
I Paris afsynges Søndagen den 15de Junii et almindeligt Tedeum over Seiren ved Würschen. Hertugen af Friauls (Duro) Liig er indtil videre bleven blsat i den Mainzer Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Den russiske Regiering har paa nye - men noget vel sildig - tilladt Kornudførsel fra Archangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Hamborger Korrespondent meddeler et kuriøsk Brev fra Tettenborn til Regieringen i Stade, som opfordres til at afsætte den franske Marskal, fordi denne har understaaet sig at modsætte sig Landmændenes Bevæbning mod Fædrelandets Fiender ; han lover endvidere deri at ville lade alle dem skyde, som modsætte sig hans Forholdsregler
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
I et Bulletin fra det svenske Hovedqvarteer, udgiver i Feldttrykkeriet i Stralsund, og i den Rostokker=Avis findes, blandt andet, indrykket, at efter Præsident Kaases Ankomst i det franske Hovedqvarteer i Harburg, var en hemmelig Overeenskomst af ham bleven truffet med den franske befalingshavende der, ifølge hvilken de danske Tropper, i Forening med de franske, skulle anfalde og besætte Staden Hamborg, og at derfor de svenske Tropper, som vare indtrufne i og omkring Staden, havde maattet sættes i Sikkerhed og drages tilbage, fordi de vare blotstillede. - Endvidere anføres i samme Bulletin, at Præsident Kaas paa samme Tid, da han underhandlede med Prindsen af Eckmühl, lod sige den russiske General Tettenborn og den svenske General (hvil ten 2 siges ikke), at Kongen af Dannemark var bered til at forene 25000 Mand af de danske Tropper med den svenske Armee for at tilveiebringe en almindelig Fred og formindske Napoleons Vælde - Der kan med fuld kommen Kundskab om Maalet for Præsident Kaas'es Sendelse, som var at begive sig i et Kongl. Ærende til Keiser Napoleons Hovedqvarteer, og om hans Foretagender i Altona og Harburg, forsikkres, at han ingen hverken hemmelig eller offentlig Overeenskomst havde at underhandle i Harburg, og at han langt mindre har giort et Tilbud som det der anføres i det svenske Bulletin, hvilket vilde have været ligesaa stridende mod Kongens Hensigt og Værdighed, som mad det Forhold den svenske Regiering har sat sig i til den danske, ved at giøre Fordringer, der sigte til at sønderrive de Baand, som forene Tvillingrigerne. Præsident Kaas undslog sig for at indlade sig med dem, der fra svensk Side vilde forebringe Forslag, hvoraf Hensigten var bekiendt. Da hans Vægring betog Anledning til med Grund at kaste Skygge paa hans Regierings Opførsel, saa, da Hensige ten var at opvække Mistanke mod den danske Regiering, har man i Haab om at opnaae Maalet, paadigtet Præsidenten en Viering, hvortil ingen Anledning var i Tingenes Stilling paa Grændsen og hvoraf endogsaa under ingen forudsætninger var nogen Frugt at høste for hans Regiering. Thi naar de franske Troppers Jndrykning i Hamborg blev lettet ved de Danskes Medvirkning, fordi de ængstede Jndvaanere anholdt om disses Mellem komst, saa faldt al Aarsag af sig selv bort til at støde til de bortdragende Svenske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Fortsættelsen af det svenske Brev See No. 74.) Ulykkeligt vilde det være, om vore hæderlige Naboer, skulle ryge i Krig med os, det vil sige: om Fortninger, ei kunde gaae for sig uden et Landsebrud. Men tving omstændighederne vore Armeer til at slaaes, skal i det mindste det skee paa en Maade, som egner to oplyst Nationer. 35) Vi skulle kanskee paa begge Sider sende Evigheden nogle tusinde ulykkelige Offere 25) for Fuldbyrdelsen af en politisk Omvæltning, der er nødvendig for begge Nationers fælleds Vel i Fremtiden; men aldrig skal denne Krig vække Bitterhed imellem selve Nationerne, derom er jeg overtydet 37) 15) Leed er Din Sang, Du giftige Trold!" Zinklars Vise af E. Storm, 16) Den, som har vænnet sig til, med roligt Hierte af ste følende Væsner vaande sig i Smertens brændende Angest, skal efterhaanden savne den ømme Medlidenhed, Menneskeheden har den mest drivende Trang til at finde, især hos de Største paa Jorden. Leopold. 17) Hvo søgte nogensinde Trøst eller Hielp hos fine Fiender, Hvo kaldte Døden sin Ven og smitsomme Syger sine Yndlinger, hvo bad til den Jld, som See saa, min Hædersven! Nu har jeg vidt og bredt, omtalet, hvad jeg med Sikkerhed veed og kiender. Jeg har gjort det, fordi jeg af flere Dine Breve, men især det sidste, mærker: hvor forbandet besat J politisere i Smaastæderne, og fra hvilken bagvendt 33) Side J see Tingene. Nu derimod har du en Nøgel 32) for dine Bedømmelser; og jeg haaber, at Du herefter bliver lidt mindre andjunkermæssig 20) i dine Slutninger, især siden Du nu har faaet Kundskab om de Garantier 1), som ere officielt givne af England, Preusen, Rusland og Østerrige, samt siden Du har faaet Begreb om de første Operationer, vor Hovedarmer kommer til at foretage fra Pommern af. havde brændt hans Hytte af, slugt hans Qvinde og hans Barn, Hvo bevarede, som et dyrebart Kierlighedspant den Dolk, der dræbte hans Broder, Kun den, der opgav Haabet og Skjebnens Retfærdighed og ventede af Fortvivlelsen Hielp, til at see sig hævne Veit Weber. 33) Dette Ord betyder blot, ikke svensk, ligesom Or denne forbandet besat betyde: dansk og norsk. 32) Derved menes: en Hængelaas. 4) Eensbetydende med patriotisk. J den svenske Kellgrens ypperlige Philosophen paa Landeveien hedder det, i Rubrikken Had og Kiærlighed paa Landet, saaledes: "paa afsidesliggende Steder paa Landet blandt ringe Folk kan man endnu finde en Ven i Fare og en Fiende til Døden; men i Hovedstædernes ypperstbelevne Verden har man Jnger at slaaes for og Jngen at slaaes med. Brevet bærer Hovedstadens Præg. 1) Betyder: Kundskab om at Dit Fædreland er underbaanden foræret bort. 4) Betyder: Begreb om det Blod, der paa Dit Fædrelands Broder-Alter skal udgydes, Dig og Dine Landsmænd, haabe vi, til en Velbehagelighed. (Slutningen i Tillægget.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Til Helsingøer indkom den 9de et Fregatskib med spansk Flag, som i flere Aar ikke var seet der paa Rheden. Den var ladet med Viin og og Kork; men da den kom sidst fra Dublin, var man den 20de seilet op med den til Kiøbenhavn. Nogle Fartøier baade Nord og Sydfra ere i de sidste Dage passerede Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Prof. Schuz og Frue giver i denne Tid dramatiske og mimiske Forestillinger i Altona. De Trængsler, Norge i Øieblikket lider, ere - som Budstikken bemærker - ei allene Følger af den Søkrig, i hvilken den dansk norske Stat uforskyldt i flere Aar har været indviklet, men især af senere uventede i politiske Forhold, samt af det haarde afvigte Aar, 4 og den derved foraarsagede næsten over hele Norges 6 Land totale Misvært. Dette sidste Uaar var det haard deste Slag, som Norges Land i Mands Minde har af modtaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Paa nogle Steder i Norge har man forsøgt at bage Fladbrød af malede vælske Bønner, som er lykkedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Natten imellem den 10de og 11te fortærede Luerne en af de sidste og herligste Levninger fra den store Absalons Dage Ridderakademiet i Sorg med dets tilhørende Bygninger, Bibliothek, og Jnstrumenter, Lykkeligviis er dog Kirken, dette herlige Bygnings konstens Mindemærke fra det 12te Aarhundrede, som hvælver sig over den Adsalonske Families, over Holbergs og over Dannerkongernes Kristoffer den 2dens og Valdemar Atterdags Grave, bleven sparet. Jlden udbrød i 3 Fløie paa engang, Torsdag Not Kl. 1, da Alle laae i den tryggeste Søvn. Til Lykke kom just en Staffet ridende udenfor Byen som giorde Allarm. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Kammerherre Amtmand Sterman, som beboede en Fløi af Akademiebygningen, har af hele sit betydelige Boe ikke faaet andet end noget ganske Ubetydeligt reddet; ti Minuter efter at han med Familie havde forladt Boligen, flyrtede Trapperne sammen. Archivet derimod blev, paa Dokumenterne fra 1811 og 1812 nær, lykkelig reddet, ved den brave Stermans ufortrødne Omsorg - - Sorø Klosters Anlæggelse skeedte i det 12te Aarhundrede, Absalons Fader Asser Røg begyndte det, Esbern Snare fortsatte, og Absalon fuldførte det. Han anordnede og, at Bernhardinermunkene skulde sysselsætte sig med at arbeide i Fædrelandets Historie. Efter Reformationen blev Klosteret sækulariseret, men indrettedes 1623 af Kristian 4de til et adelige Akademie, paa hvilket hans egen Søn Frederik 3die studerede, og som i den Tid havde de store Lærde Meursius, Stephanins, V. Bering o. fl. Efter adskillige Forandringer, blev Akademlet fornyet af Kristian 6te, og Frederik 5te gav det 1747 en nye Fundats. Ved denne Tid var det, at vor store Holberg - Sorges anden Absalon - gav sit hele Baronie, sit Bibliothek, og 12,000 Rd. i Penge til Akademiet, som derved blev en af de rigeste videnskabelige Stiftelser i vort Fædreland. J dette forløbne Aarhundrede levede paa Sorø de store Lærde: J. S. Sneedorf, J Kraft, A. Schytte, Schønning, Erichsen a. - Efter i nogen Tid at have lagt i Dvale, hedte det, at denne ulterære Stiftelse nu snart igien skulde sættes i Virksomhed, Fædrelandet til Gavn og Prydelse; maatte det indtrufne Uheld saa lidt mueligt forfinke denne herlige Plans Udførelse!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
At her i Aarhuus sørges ligesaavel for den opvoxende Ungdoms korporlige som intellektuelle Dannelse, godtgiøres ved et af Hr. Melbye nyeligen oprettet gymastisk Jnstitut, hvis Formaal er at undervise Ungdommen i Voltigeren, Bryden, Huggen, Fægten o. s. v. alt under Hr. Melbyes Jnspection og Veiledning. Skade, at Gigt forbyder ham selv at gaae i Vandet, ellers skulde der ogsaa undervises i Svømning: dog haaber han der at kunne tilbyde sin Veiledning uden at behøve at flytte Foden fra det tørre Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Befordringer og Afgang i Aarhuus Stift. Under 11te Juni er Cand. Theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Aarhuus, A. J. F. Bastrup, udnævnt til Sognepræst for Rørdig, Løvel og Pederstrup Menigheder i Wiborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Telegraf-Efterretninger. Den 13de Juni signaleredes fra Hirsholm : i GaarEsmid. Kl. 5 krydsede 3 fiendtlige Brigger imellem Fladstrand og Skagens Pynt, og tog et Coffardieskib fra os. Den 16de, fra Skagen: i Gaar passerede to fiendtlige Flaader, ialt 146 Seilere, ind af Kattegat; fra Sam de imellem Refsnæs og Samsø liggende fiendtlige Skibe have udsat Barkasser som gik syd efter og tog en dansk Jagt ved Odense Fiord. Den 17de, fra Hals: en fiendtlig Freaat krydlede i Gaar Eftermiddags imellem Steennes Læss og Liimfjorden; den er nu ude af Sige Den 18de fra Fornæs: et fiendtlig Rangskib krydser, imellem Anholt og Fornæs, fra Fladstrand; to fiendiFregatter krydse imellem Fladstrand og Skagen; fo Skagen: en fiendtlig Flaade, bestaaende af 3 Brigger og 73 Coffardieskibe, er passeret Skagen ind af Kattegat; fra Anak: en fiendtlig Brig har ankret, sees nordlig at have udsat 3 Barkasser. Den 19de, fra Refsnæs: et Rangskib og to Brigger komme op fra store Belt og ankre i Nærheden af Roms; fra Anak: den til Ankers liggende Flaade har lettet og gaaer syd efter af store Belt fra Fladstrand; imellem Skagen og Fladstrand sees en fiendtlig Flaade, fra Anak: et fiendtlig Rangskib og 2 Brigger have ankret; fra Samss: et fiindtlig Rangskib og 2 Brigger have ankret ved Hielmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Bekiendtgiørelser. Fra Niels Rasmussen i Panderup, Trige Sogn, er Natten mellem Løverdagen og Søndagen bortstiaalet 2 Stkr. bleget Blaarlærred af 30 til 40 Al. Længde, samt noget Traad og et lidet Stk. Bolster. For Opdagelsen betaler Eieren en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
En Tegnebog med Penge i er i Dag fundet paa Gaden og indleveret paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
En Frikarl, som vil gaae i Hs. Majestæts Tieneste for en anden, kan paa fordeelagtige Vilkaar blive antagen, naar han melder sig paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Et Fruentimmer som kan spinde Bomuld, fiint og givt, anbefalet sig enhver som ønsker Bomuld spundet. Hun er at finde paa Hiørnet af Middelgaden og Graven No. 117. 700 Rigsbankdaler. kan bekommes paa Vexelobligation. Adresse kontoiret anviser. Ser fortrinlig gode Gaards=Avling, beliggende i Marken i begge Vange, hvoriblandt en ypperlig Eng, er tilkiøbs; om forlanges kan det Halve blive staaende i Jorderne. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
En ny og meget svar beslagen Arbeidsvogn er at bekomme tilkiøbs hor Grovsmed Bech paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Hos Undertegnede er en god Reisevogn med to Age stole tilkiøbs for billig Priis. Aarhuus, den 20de Juni 1813. Christopher Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Førstkommende Onsdag den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Hasle med flere Herredets Tingsted i Aarhuus, paa nærmere Approbation, foretaget offentlig Licitation over Opførselsen af en Steenkiste paa Randers Landevei over Liisberg Mark, en pikket Rende paa samme Vei, af en dito paa dito Ve over Spørring Mark, over Reparation af en Steenkiste paa samme Vei over Triege Mark, over Opførelse af en Steenkiste over den saakaldede Bukbek paa Veien til Zeuthen over Ølsted Mark, over en dito over den saakaldede Volbek paa Veien til Lyngbyegaard, og over Reparation af Sabroe Møllebroe. Konditionerne erfares paa Licitationsstedet. Aarhuus, den 19de Juni 1813. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Jfølge Reqvisition af Prokurator Christensen paa Boller bliver den Hr. Etatsraad Pipers Concurs-Bo tilhørende Gaard Testrup i Kattrup Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, stillet til en eneste offentlig Auktion til absolut Bortsælgelse paa Gaarden selv, Tirsdagen den 27de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Bygninger ere særdeles gode og velindrettede til Beboelse af en honet Familie, dens Hartkorn er 8 Tdr. 2 Fdkr. Skovskyld 2 Album, hvortil er et overordentlig store Areal fortrinlig gode Jorder, hvis Afgrøde kan fodre og græsse en Besætning af 8 Heste, 50 Fæe Kreatur og 30 til 40 Faar. Paa Eiendommen er en saare betydelig og skiøn Skov af Eeg, Bog og Esk. Gaarden er bortforpagtet til 1ste Mai 1814, til hvilken Tid den kan tages i Besiddelse af Kiøberen, og den Forpagteren overleverede Besætning og Jnventarium, samt de i Vaaningshuset værende Jern Kakkelovne, kan følge i Kiøbet: Videre at beskrive denne gode og skiønne Eiendom vi være overflødigt, da Liebhaverne, ved at tage samme i Øiesyn, selv bedst vil kunde erkyndige sig om sammes Godhed. Auktions=Conditionerne, som paa Auktionsstedet vil vorde bekiendtgjorte, kan strax, tilligemed Kartet over Jorderne, faaes til Eftersyn hos Reqvirenten, der tillige paa Forlangende lader Eiendommen forevise. Horsens, den 19de Jani 1813. H. F. Carøe, konstitueret Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
(Hermed et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
J Øvrigt troer jeg: at Normændene vilde just blive fornøiede med vor Kronprinds. Han er opfødt under den franske Frihedsperinde og har vedligeholdt alle de Følelser for almeen Menneskeret, han da vænnedes til at elske og øve. Han er desuden i Vane med at befale og alvorlig i sine Foretagender, uden at være tvær og gnadrig ved Berraadslaaelser 5). Og du veed, at vi Nordens Jndbyggere, saavel Normænd som Svenske, taale godt en vis Portion af Strænghed og Alvor i Marskal og fransk Prinds, han blev svensk Prinds, vilde Orden: gaaen over, have passet tre, ende stegen ov. Man tilgive denne Anmærkning over ubetydeligheder. 47) Kan man da vinde Tiltro hos den, man vil forlede til Utro, Bryder man sig da stort om dens Hierte, hvis skiønneste Egenskab, Hengivenhed, man vil forvandske, 10) Du spilder for døve Mands Øre, Da Smiger, o Mand, Jeg misttor, belært af Erfarenhed, smigrende Ord. Men Kongen Du med Spot turde nævnt Hvi kan jeg ei hævne: forhaanende Ord mod min Konge! Kiend ham og lær: at han eier i fri og lyksalige Undersaats Bryst, en Skat, som alt Guld ikkun fierlet opveier, hvis Værd han erkiender, tør skue med Lyst, Behold Du Dit Sværd og læg Staal i dets Eg ifald uforsigtig den nordiste Kriger, Du vover at tringe til Kæmpernes Leeg! Skiøndt rustet, mit Sværd mig til Kampen ei sviger!" Prams Stærkodder. 11) hver ærlig Dansk vil studse over, hvor netop Alt paa dette netop passer paa vor slette Frederik, det blot tilegner sig det Fortrin, ogsaa at have befalet før den franske Frihedsperiode, Land og Rige, et stort Fortrin!!!at Stattstyrelsen, saasom vi have en Smule Hæng til Selvraadighed, der et staaer til at forene med Skik og Orden 32). Jeg kiendte ikke stort til Prinds Carl August; men jeg er af den Mening, at jeg burde kunne sammenligne deres Characterer, for rigtigt at bedømme deres øvrige store Egenskaber. Dertil skal man have større Kundskab end jeg. Derimod har jeg ikke taget det i Betænkning, saaledes iforveien at udvikle for Dig de Hændelsen som forestaae *); thi aldrig har du misbrugt min Fortrolighed 5); og vær Du kun trangal. Nu min Æ bødighed for Din Fru Friherinde, Din Søn var hos mig i Løverdags. Du bør være alad over det gode Haab, denne ypperlige Dreng giver 35). Altid Din troe Ven! J P. S. 32) Naar toge da Normændene, Folket, sig sidst tilrette selv imod deres Konger, Naar Brevskriveren, frygte ei for den Tid, han maa anvende paa Opsøgelsen af de fierne Exempler, der skulle bevise dette tomme Udsagn af ham; thi den Tid vil han gienvinde, naar han derimod gaaer til sit eget Folks Historie. 13) J Sandhed, hver en Christen burde vide, at der er Jngen mægtig uden Gud. Han ene mægter Jord og Hav at tvinge. 34) See forud den 4de Anmærkning. A. Ochlenschlager. 35) Da hiin Philip tykkede videre og videre frem i sine Planer paa at underkne Grækerland, fortsatte sine Crobringer i Thracien, sendte Tropper til Eubeca, underaagede dens fornemste Stæder, og gik imod selve Bygantium, udtalede Demosthenes i sin tredie Philipper tale disse mærkelige Ord: Og, billigede endogsaa alle Jordlodens Folkeslag, Eders Underkuelse, da maae, Atheniensere, J ligefuldt kampe for Friheden!" Kobberstykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-22
Løverdagen den 26de Juni førstkommende bortsælges ved Auktion, som holdes paa Viborg, Raadstue om Formidd. Kl. 9, en fielden og betydelig Samling af Portraitter og andre Kobbere, henhørende til den danske Historie, i Folio, Qvart, Octav og mindre Formater. Samlingen, der med stor Flid samlet af sal. Hr. Etatsraad A. R. de Lasson, indeholder over 1000 Kobbere i 7 Bind, heftede paa Kardus papiir. Fraværendes Commissioner, naar Prisen opgives, paatager sig Hr. Kammerraad Just i Viborg, naar han i portofrie Breve derom anmodes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-25
Udenlandske Efterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-25
J Staden Gitschin, 10 Mile bag Papaa Veien til Schlesien skal en Sammenkomst have funden Sted d. 6te Juni mellem den franske og østerrigske Keiser. Hvad Resultatet af dette Møde vil vorde, vide vi ikke; dag synes den østerrigske Keisers Frihedskierlighed at giennemglimte Planernes mørke Dække: beredt synes han at være at kiøbe Freden med Kamp og Blod; Bøhmen tæller han en Hær af ikke mindre end 100,000 Hoveder, der paa Keiserens Vink ere beredte at drage Sværdet for at knuse Fredens Fiender. Saavidt er det kommen, at den gyldne Fred skal trues og tvinges tilbage paa Jorden! Ogsaa med Keiser Alerander skal Napoleond. 3de Juni have holdt en Sammenkomst i Breslou.