Berlingske Tidende, 1807-11-06
De, som indsende Æskninger for Magazin Studer, maae bevise, at Kuberne ere fuldbygte, paa det deres Vær desvissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premierne askes inden December Maaneds Udgan1807 ; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagne i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev given, vare i god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal, for at kunne skilles fra Sverme, skiønt Æskninger derfor ikke behøver at indsendes førend ved December Maaneds Udgang. Glemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesten og Biernes Overfødning, bliver der paa den hele Æskning ikke agtet. De, som engang herfor have faaes Premie eller Belønning, kunne ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altid bliver at fradrage; og maae det derfor i Æskningen vare anført, saaet Premie for denne Avl. No. Det er bekiendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten blive de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke kunne opstjæres for Vand; Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand som i trende paafølgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag. 1809, paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den som herudi kommer nærmest, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næste Flid og Orden herudi, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Tørvemser forstaaer, Selskabet, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Linie tvers over hele Mosen, saavidt mueligt være kan, at Vandet enten ofledes ved Gravning, Øsning eller ved Maskiner; at enhver Grav nyttes i Dybden paa een Tørv nær; at Grønsvaren, Affald og Smulninger af Tørven igien nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og ny Tørvejords Tilvext i Tiden med videre. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises og endvidere forklares om mender i Eg nen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at somgske med enkelt Mand og Bye med Byen og Æskningen maae indsendes i December 1809. 100 Spille Disse Premier udsattes for Jylland og Fyen, og første for de øvrige Øer. 41. Paa den Tid, da Brændselet er stegen til saa overdrevne Priser, og ethvert Middel til at bøde paa den Mangel, som derpaa haves, eller kan befrygtes, er vigtigt; har Selskabet troet, at det burde giøres Jublikumopmarksom paaet til Brændsel tienligt Naturprodukt, som i Mængde frivillig tilbyder sig, disse Lande. Det er den Tang som aarlig ondriven til de danske Kyster, og sædvanligen der ligger og hensmuldrer eller driver fra et Sted til et andet, ja endog stopper Havne og Farvinde. Vel har Selskabet endnu ingen Undersening bal, hvor stor Nytten af Tang, brugt som Brændsel, ere forhold til Nytten af Brænde eller Torv hefter ikke hvorledes den egentlig behandles, førend den anvindes til Brandsel; men sandsyn ligter det, admas den tækkes høiere op, strax efterat den er kastet paa Landet, tørres, saaes eller bindes sammen Bundter, maae den saaledes beqvemt kunne føres hiem og bruges. Paa den østlige Side af Bornholm, og paa nogle Steder ; i Jsland, har man alt længe anvendt Tang til Brændsel, at hvilket altsaa stadfæster dens Brugbarhed dertil; ei at tale om den Nytte, der kunde haves af dens Aske, der, som bekiendt, giver Potaske. Selskabet har derfor fundet sig foranlediget at opmuntre, i det mindste til Forsøg, til at anvende Tang til Brændsel, og udlover efter Omstændighederne, passende Premier og Brigninger: For dem, som fra Egne hvor Tang hidtil ikke har været brugt til Brændsel, beviisliggjøre, at have paa een eller anden Maade benpitet sig af de største Qvantiteter Tang til Brændsel, samt meddele Selskabet Underretning om Behandlingsmaaden og den deraf erfarede Nytte. De brugte Qvantiteter maatte angives efter Læs, Bøg eller Maal, og med Anmeldelserne, som modtages mod Slutningen af Aaret 1803, følge troværdige Attester, at den opgivne Mængde Tang virkelig er indsamlet og anvendt til Brændsel. 42. Tærskemaskiner begynde nu at blive indførte og med Nytte at bruges paa forskiellige Steder i Dannemark. Dette foranlediger Selskabet til at udsætte følgende Premie, For den Bonde af Lollands eller Jyllands Stifter, som fra denne Listes Datum har været den første, der har anskaffet sig en Tærskemaskine, og beviser, at han har brugt den i et Aar, 50 Rdlr. eller anden Guldme. daille. Premien askes ved Udgangen af Aaret 1808. . 143. For den Borger, som fra en af de danske Kiøbsteder inden Udgangen af Aaret 1807 tilsender Selskabet. den bedste Prove, ikke mindre end 8 Flasker af Ølforter, bryggede hos ham selv af Mastesom hanenten selv har giørt, eller er gjort paa Stedet, hvor han boer, og som maae være brygget for offentligen af sælges: For den bedste Sort og tillige største Mængde, som Nrefer brygger, Selskabets anden Guldme. 12 Duet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, som i skadelig for Sundheden, og alere bestaae af Malt og Hamle, celler et fuldkommen Surrogat) forsiden dets Vand og Lier=Maltspiren maae et heller pare anvendt ved Øllet, hverken ved Maltet, da det derfra børrenses, ei heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil blive bedømt efter den indvortes Godhed mere end efter Mængden, da hiin især paasees, hvor Egenskaber kunde vare i Strid med hinanden. - Mængderne, som maa brygges, bestemmes ikke i fordi det for Nærværende bliver Selskabet meest om Godheden af gistre. Premierne udsættes for flere Aar. Diserter kunne indsendes af Værdie fra 4 Rdlr. til 15 Rdlr Tønden efter enhvers Behag, men Priserne, hvortil de kunne sælges, maae følge med de mærkede, vel forkede, eller med Staaltraad forsynede og numererede, Flesker, hvormed desuden følge Attester, og Prøverne svare til den angivne Mangde, der haves hiemme, eller er brygget til samme Tid. litlaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øl af de stærkeste Sorter kan Lares som Viin, ved Brissel(Huusblas oplost i Viin eller Øl, anvendt i større eller mindre Mængder efter Øllets Styrke, og omklaret dermed, en bekiendt. J Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Stæder, tillige med den der erholdte Priis. Ved Æskningernes Indsendelse ønsker Selskabet sig underrettet, om der ved Brygningen er iagttaget nogen hidtil ubekiendt Brygningsmaade, eller om man har betient sig at Anviisninger, som findes i trykker Skrifter. J første Tilfælde maae Maaden opgives, og i sidste Titelen paa de Skrifter, hvoraf man har betient sig. Slutningen følger) J Følge det høie Rentekammers Ordre bekiendtgiøres served, at det Kongelige 54de Klasselotteries 5te Klasses strækning begynder Onsdagen den 11te Novbr. førstkomnende. De Hr. Jnteressentere, hvilke endnu ikke have brevet deres Lodder til 5te Klasse, ville behage inden den te Novbr. at fornye samme, hvis de ikke vil resiquere at ube deres Ret til Fornyelse. Nye Lodsedler kan bekommes hos alle authoricerede Collecteurer for 20 Rd. Stk., som her paa Jnspections=Contoiret i store Helliggeiststræde No. 153. Kiøbenhavn den 27de October 1807. Kgl. Loterie=Jnspecteur. Bie, ved min elskte Søn Christian Victors Grav. fød den 2den Julii 1806, død den 26de Octbr. 1807. Tunge Vemods Taarer tille Ned paa elskte Christians Grav, Nattens mørkentause Stille Byst hans Barndoms Vindringsstav. Fraget saaret Faderhierte, en Fra et knuset Moderbryst, Stiger Savnets tunge Smerte, Lyder Veemods hule Røst. Op til alle Væsners Fader, Op mod Aanders Jubeichor, Gud, o Gud, at hvi forlader Du los paa den usle Jord? Her er ikkun Kamp og Møie, Jkkun Nødens Strid saa heed, Jngen Lindring fra det Høie Sender du til Støvet ned. Her maa Dyd og Uskyldslide Uden Hielp paauden Trøst; Brødre spotte Veemods Qvide, en Haane Armod Klagerøst. Han den Engel - han den hulde - Han som intet her forbrød - Ogsaa han her martres skulde, Da du Dødens Kalk ham bød. Jngen Lindring i hans Smerte, Ei et Glimt af Haab om Trøst, Nei - hans gode lille Hierte Brast ved Skjæbnens Tordenrøst. Ari forgieves var hans Taare Var hans Suk og Jammerskrig! Ei hans Vaanderaab kan saare Skjebnens strænge Herre dig. .Ja du røved os vor Glæde, Roved os vort Haab og Trøst. - Saae os ved hans Leie græde, Hørte ei vor Klagerøst. Derfor skal vor Taare rinde, Veemods tunge Taare - strid. Paa hans Grav, til helligt Minde Om hans vaandefulde Strid. - Om hans vennehulde Hierte, Om hans lyse Engleblik, Og det Haab vi glade nærte, Før han Dødens Budskab fik Lyd da Veemods bittre Klager Flyd - o flyd min Smertes, Graad - Kan du, Christian, see tilbage. J vort Hierte Smertens Braad? See mit Faderhierte hæve - Hør din Moders Vaandesuk! - Som en Engel du nedsvæve Og vor matte Øie luk! Og til denne sidste Stund, Skal min Smertes Taare rinde - Skal min Roe og Glæde svinde Hen, som du, i Dødens Blun, AVERT. EM.