Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-09-03
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Under Debatterne om en Pensionsanordning for kongel. Embedsmænd, see Gaarsavisen, yttrede Kammerherre, Benzon: "Da jeg, som Medlem af Committeen, deler de øvrige Committeemedlemmers Anskuelser om nærværende Sag, skal jeg ikke opholde Forsamlingen med nogen nærmere Udvikling i den Henseende. Kun med Hensyn til, hvad den foregaaende Taler har yttret om, at det har undret ham, at der ikke i Committeens Betænkning eretaget Hensyn til Procurator=Standen, skal jeg tillade mig et Par Ord. Committeen har vistnok, ligesaa meget som han, ønsket at kunne sørge for denne Embedsclasse, som for enhver anden; men da Lovudkastet udtrykkeligt erklærer, at kun de Embedsmænd, som foruden at være udnævnte af Kongen, have faste Jndtægter af Statskassen, og ere pligtige til at gjøre Jndskud i Tontinen for deres Enker, ere pensionsberettigede, og da et andet samtidigt foreliggende Udkast fritager Procuratorerne for den dem hidtil paa hvilende Pligt, at gjøre Jndskud i Enkekassen, saa har Committeen saameget mindre troet at kunne fremkomme med noget Forslag om Pensionsberettigelsen for Procuratorerne, som det jo maa erkjendes, hvad der i Motiverne til Udkastet er bemærket, at de ikke have nogen fast Jndtægt af Staten, og ofte kun ere Procuratorer af Navn; idet der ikke paaligger dem nogen Forpligtelse, hvad de private Sager angaae, til at fungere. Det er vistnok Hovedgrunden, hvorfor Committeen ei har gjort noget Forslag i den paagjældende Henseende, uagtet den kunde 3 September 1846. er. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Blandinger, Odense. have ønsket, at der kunde gjøres Noget for denne Embedsclasse. Maaskee har Committeen tillige taget Hensyn til § 18, hvorved det er paalagt Collegierne at indkomme med nærmere Forslag om de Embedsmænds Pensionering, som ei henhøre under den i Udkastet bestemte Categorie, idet de ei ere pligtige til at gjøre Jndskud i Tontinen; ved hvilken Leilighed der mulig kunde være Anledning til at gjøre noget Nærmere for hiin Embeds classe. Alt øvrigt, hvad der under Forhandlingerne er fremkommet, skal jeg overlade til den ærede Referent, som vist ikke vil undlade at besvare det." Exam. juris Maaløe: "Det har naturligviis været mig ret interessant at høre forklare af den sidste ærede Taler, hvorfor Committeen ikke i sin Betænkning har indladt sig paa det af mig berørte Punct angaaende Pensionsberettigelse for Advocaterne. Den Omstændighed, at der ikke i saa Henseende er optaget nogen Bestemmelse i Lovudkastet, eller at dette udelukker Sagførere fra Pensions berettigelse, har imidlertid ikke kunne fremstille sig for mig som et afgjørende Moment for Committeen til at forbigaae Advocaterne med Taushed; thi, ligesom Committeen har yttret sig om flere andre Puncter, som ikke ere omhandlede i Udkastet, saaledes forekommer det mig ogsaa, at den heelt vel havde kunne berøre dette Punct, til hvilket Resultat den saa end derved var kommet. At Committeen forresten har havt sine Grunde til ikke at gaae ind derpaa, forudsatte jeg allerede i mit forrige Foredrag." - 37te Møde 29 August. Præsidenten tilkjendegav Forsamlingen, at han havde modtaget en Skrivelse fra den 9de Kjøbstaddeputerede, Kjøbmand K. Sidenius, hvori denne, der i nogle Dage formedelst Sygdom havde været fraværende, paa Grund af sin Helbredstilstand udmeldte sig af Forsamlingen. Endvidere anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget Committeebetænkninger over 1) Udkast til en Plakat for Kongeriget Danmark ang, adskillige Forandringer i Toldanordningerne; 2) Udkast til en Plakat angaaende, hvorledes der vil være at forholde, naar Nogen maatte ansee det fornødent over anden Mands Grund at anlægge Diger til Forebyggelse af Stormfloders Jnd trængen over Enge, Kjær eller Agre, og 3) det af Exam. jur. Maaløe indleverede Andr. fra Vends, Baag og Skouby Herreders Landboforening om Oprettelse af et videnskabeligt Agerdyrknings=Jnstitut ved Sorø Akademi, Forinden Man gik over til Dagsordenen, yttrede den gl. Commissarius: "Jeg troer at burde meddele den ærede Forsamling, at Hs. Maj. paa min allerunderdanigste Forestilling har resolveret, at den Deputerede i det kgl. General-Toldkammer- og CommerceCollegium, Grev Sponneck, paa min nærmere Anmodning vil have at begive sig hertil, for, som kgl. Tilfor ordnet, at overvære Forhandlingerne over de Forsamlingen forelagte, Told- og Consumtionsvæsenet vedkommende, Lovudkast. Der er i de over bemeldte Udkast afgivne Commiteebetænkninger fremsat saa indgribende Forslag, at jeg, der selv er fremmed for de paagieldende Forhold, har fundet det at være min Pligt, i Henhold til foranførte aller. Resolution, at anmode den nævnte Collegii-Deputerede om at give Møde under Forhandlingerne, for at han kan sætte Forsamlingen i Kundskab om de faktiske Forhold, som maae komme i Betragtning, og derved yde Bidrag til disse Sagers fuldstændigere Belysning. Jeg antager, at han vil kunne møde i Midten af næste Uge, og jeg skal tillade mig at træffe nærmere Aftale med Hr. Præsidenten om de ommeldte Sagers Foretagelse." - Derefter gav Præsidenten, efter den af Barvn Zeuthen derom gjorte Begjering, Ordet til denne Deputerede, som derpaa yttrede sig saaledes: "Jeg har udbedet mig Ordet, forinden de egentlige Forhandlinger begynde, for kortelig at omtale en i Læsesaalen fremlagt og, som jeg paa Grund deraf maa antage, de fleste Medlemmer bekjendt Klage fra Jndsidder Jørgen Jeppesen, boende i Vallestrup By i Asminderup, Sogn, Holbek Amt, angaaende en ham formeentlig tilføiet uretfærdig Behandling paa min afdøde Faders Gods Sonnerup. Han paastaaer nemlig, i 1813 at have fæstet et Huus i Stedstrup By, men ikke at have modtaget Fæstebrev, men kun Leiecontract, og at han i 1821 blev udsat af Huset og saaledes bedraget – jeg beder Forsamlingen vel at lægge Mærke til dette Ord - for Jndfæstningssummen og for de Penge, han havde anvendt paa Ombyggelsen af Huset. Da jeg i 1821 Jntet havde at bestille med Godsbestyrelsen, og jeg endog var fraværende i Udlandet, saa ere de nærmere Omstændigheder mig ubekjendte; men for at sætte Forsamlingen istand til at bedømme Klagens Sandfærdighed, skal jeg dog bemærke, at der i 1821 paa Tølløse, Søgaards og Sonnerup Godser aldeles ingen Fæstehuse fandtes, hvilket Factum var, saa at sige, ethvert Barn der i Egnen bekjendt, saa at ingen fornuftig Mand blandt de Omboende kunde staae i den Formening, at han kunde fæste et Huus. At det har været vægtige Grunde, hvorfor Klagens Forfatter er bleven sat fra Huuset, derfor borger mig min Faders almindelig anerkjendte Humanitet, og Retfærdighed som Godsbestyrer. Jeg skulde ikke have taget nogen Notits af Klagen, hvis den var bleven fremført i et af de Blade, som have gjort sig det til Opgave at vildlede den uoplyste Deel af Landalmuen, ved at fremstille i et forhadt Lys det, om hvis Gavnlighed for Almuen de hellere burde oplyse denne - især da Klagen angaaer et Factum, som skal være passeret for 25 Aar siden; men det forekommer mig, at Sagen har faaet større Betydenhed og Vægt, idet det høie Præstdium har kjendt den værdig til at bringes til Forsamlingens Kundskab paa den Maade, som skeet er. Jeg troer derfor, at enhver ærekjær Mand vil billige, naar jeg af Præsidenten udbeder mig Oplysning om, hvad der har bevæget ham til at skjænke en Klage fra en, som jeg maa tro, ham ubekjendt Person, og som indeholder fornærmelige beskyldninger imod en afdød, almindeligen, og det med Rette, agtet Mand, saa megen Opmærksomhed." Præsidenten: "Det forekommer mig, at den ærede Deputerede meget let selv maatte kunne besvare det opkastede Spørgsmaal. Den omtalte saakaldte Klage eller Fremstilling af Omstændigheder, hvis Grund eller Ugrund jeg saa lidet som nogen Anden har kunne bedømme, er stilet - ikke til Præsidenten, men til Forsamlingen, og fremsendt til denne, adresseret til mig. Jeg veed nu ikke, hvad der skulde hjemle Præsidenten Ret til at udøve Censur over de Skrivelser, som indsendes til Forsamlingen, eller til at bedømme, hvorvidt de enten maatte ansees værdige til at fremlægges eller skulde holdes tilbage. Jeg troer, at Forsamlingen, om Præsidenten vilde tiltage sig denne Myndighed, vilde have den største Føie til Besværing, Efter den sædvanlige Forretningsgang vilde jeg have foreslaaet, at den Skrivelse, hvorom her er Spørgsmaal, maatte afleveres til Committeen i Huusmandssagen; men, da Skrivelsen, kom mig tilhænde og blev fremlagt den selvsamme Dag Commiteebetænkningen indkom, saa var der Jntet andet at gjøre dermed, end, hvad altid uden Undtagelse er skeet med Hensyn til de Skrivelser, som ere blevne tilstillede Forsamlingen, at fremlægge den i Læseværelset. Forøvrigt er Skrivelsen bleven anmeldt af mig, og saaledes ogsaa anført i Stændertidenden, som, angaaende Huusmandsforholdene", uden nogen videre Opgivelse af Jndholdet. Forsaavidt det indeholder urigtige Data, er der jo givet al Anledning til at berigtige disse. Jeg troer saaledes, fyldestgjørende at have besvaret det til mig rettede Spørgsmaal." Baron Zeuthen: "Jeg kan ikke andet end beklage, at jeg ikke kan dele den af den ærede Præsident udtalte Anskuelse, da det ifølge denne var muligt, at endog rene Skandskrifter kunde blive fremlagte i Forsamlingens Læseværelse." Kherre Neergaard: "Jeg maa ganske være af den ærede Deputeredes Mening, og formener det urigtigt, at det Bord, som er bestemt til Fremlæggelse af de denne Stænderforsamling vedkommende Sagen, skal kunne misbruges til derpaa at fremlægge Skandskrifter, og derved skal blive en Kilde til Jnjurieprocesser." Overretsprocurator Christensen: "Og jeg maa tilstaae, at Præsidenten vilde forbryde sig imod Alt, hvad han skylder Forsamlingen, naar han tiltog sig en saadan Censur myndighed, og stak Noget tilside af, hvad der maatte blive fremsendt til Forsamlingen. Jeg maa ligefrem protestere imod, at en Præsident kan tiltage sig en saadan Ret. Naar forresten Baron Zeuthen har troet at burde give Explicationer over denne Klage, som desværre endnu er mig ubekjendt, saa skal jeg dog rette det Spørgsmaal til ham, om han ikke maatte have andre Oplysninger at give, end den, at hans Fader efter hans Yttringer var en redelig og human Mand, thi den forekommer mig dog at være temmelig utilfredsstillende. Baron Zeuthen: Det er mig desværre for Øieblikket ikke muligt, da Klagen først igaar blev mig bekjendt; iøvrigt skulle de fornødne Oplysninger ikke udeblive, hvis jeg, som jeg haaber, kan erholde dem hos den daværende Godsforvalter." Præsidenten: Der vil, efter den hermed sluttede Discussion, være at gaae over til Dagens Orden. For mit Vedkommende har jeg aldeles Jntet at tilføie til, hvad jeg allerede har erindret." Til foreløbig Behandling foretoges Sagen ang. Udkast til en Forordning, indeholdende nogle Bestemmelser, sigtende til at bevirke Forbedring af Huusmænds og Jndersters Kaar. Den af den nedsatte Committee(Langkilde, Ussing, Kammerraad Petersen, Haastrup, Scavenius) afgivne Betænkning, blev ikke oplæst. Blandinger. Dampskibet, Loch Ryan", Capt. Larkins, er den 26 Aug. afgaaet fra Tønningen til London, med 100 Stkr. Hornqvæg for slesvigske Landmænds Regning. Dette er det første Forsøg af det Slags derfra directe til Engelland, og dersom det svarer nogenlunde Regning, vil der senere skee betydeligere Sendelser.