JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 7de Febr. Avlsbruger Chr. Thomsens Dødfødte Tvillinger. Samme Dag paa Cathrine Kirkegaard. Cathrine Thomasdatter 18 Aar gl. Den 13de almisselem Mariane Clemmensdatter, 57 Aar al. Den 17de Almisselem Søren Lauridsen Demler, 83 Aar alEs IISSEm TS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Gjørtler Fredtik Berndom anviser en Deel Parceller af Maturins Legats Jorder paa Slotsmarken, som paa 8te Aar kunne faaes i Leie til Havedyrkning paa billige Vilkaar som erfares hos Bernbom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Hos Undertegnede kan fra Dato af faaes Tællelys tilkjøbs for billig Priis. Ribe, d. 20de Febr. 1835. N. Petersen, Slagtermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Af min forhen heri Byen beboede Gaard er underhaanden at erholde tilkjøbs 20 Fag Ladehuus, Grundmuur og ege Overtømmer. Nørfardrup den 18 Febr. 1835. Hans Tobiasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved Byetingsretten i Ribe og Landsoverretten i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter her i Byen for nyelig bortdøde Candidatus philol. & philos. Rudolph. Frands Theodor Schrum, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til under Tabet af deres Fordringer og inden den nævnte Termins Udløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Stervboe havende lovlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe, d. 18de Febr. 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Creditorerne i følgende Boer: efter afdøde Procurator Jens Madsen af Ribe og efter ligeledes bortdøde Muurmester Jørgen Baastrup ind; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden denne Termins Forløb, under Tabet af deres Fordringer, fo mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres paa foranmelte Stervboer havende lovmæssige Krav. Ribe, d. 18de Febr. 1834. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Under og Over=Ret, ere Creditorerne Boet efter nu afgangne Aftægtsmand Søren Nielsen og forhen bortdøde Hustrue Maren Sørensdatter, af Tveed Bye, herved Ribe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden berørte Termins Udløb, og under Tabet, af deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa dette Stervboe havende retmæssige Krav; endelig ere tillige Arvingerne efter ovennævnte Aftægtsfolk Søren Nielsen og Maren Sørensdatter indkaldte med Aar og Dags Varsel til for mig at documentere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe, d. 18de Febr. 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Ved Dødsfald er en Portion bleven ledig af det under min Bestyrelse staaende, af salig Frøken Søster Frederikke Foss stiftede Legat, for en trængende Jomfrue af Stifterindens Familie. Enhver, der ifølge sin Stilling og Slægtskab til Legatstifterinden, troer sig conpetent til at erholde den varante Portion og attraaer samme, vilde derfor behage, i portofrie Breve, at melde sig hos mig med paalidelige Beviser for deres Trang Stilling og Slægtskabsforhold, og maatte disse Anmeldelser behageligst tilstilles mig inden næstkommende Juni Maaneds Udgang, til hvilken Tid det vil blive decideret hvilken af Concurenterne, der, overeensstemmende med Fundatsens Bestemmelser, maa ansees nærmest berettiget til den ledige Portion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Ribe, d. 18 Febr. 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Publicandum. Torsdagen den 12de Marts d. A. bortsælges i Wodder Præstegaard ved offentlig Auction en Deel Køer og Qvier, Ungevæg, Kalve, Faar, tvende Folhopper og en Plag, samt noget Jnd- og Udboe og tvende Kakkelovne. Lysthavende ville behage at indfinde sig i omtalte Præstegaard benævnte Dag om Formiddagen Klokken 10 slet, hvor Conditionerne kunne erfares. Toftlund i Hvidding Herredsfogderie, d. 13 Febr. 1833. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Hovedparcellen Slumstrup, der er beliggende i Bølling Herred Ringkjøbing Amt 3 Miil sydost fra Ringkjøbing Bye og som har Hartkorn ufrie HovedgaardsTaxt 11 Td. 3 Skp. 1 Alb., kan underhaanden faaes tilkjøbs og tiltrædes enten næstkommende 1ste Mai eller 1ste Novbr. - Den kan holde foruden nødvendige Heste til Gaardens Drivt, 20 Køer, omtrent 30 Stude og om Sommeren imellem 150 og 200 Faar. Bygningerne, der afgive Boepæl til en Familie udenfor Bondestanden, ere Brandassurerede for imellem 5 og 6000 Rbd. og Jorderne, som udgjøre et Areal af circa 400 Tdr. Land Ager Eng og Hede, ere af bekjendt god Bonitet. Den aarlige Udsæd er for Tiden nogle og tyve Tønder Rug, 14 Td. Byg og 40 Td. Havre. - Afhændelses Vilkaarene ville i Forhold til den sælgende Eiendoms Godhed blive saa fordeelagtige for Kjøberen at Man tør antage en virkelig Liebhaver til slig Landeiendom ei vil fortryde at have taget den i Øiesyn. De herpaa Reflecterende kunne behage at henvende Dem til Procurator Jver Lund i Warde som giver nærmere Anviisning og Beskeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Gaarden Kastbjerg i Lintrup Sogn, med dens ikke uvetydelige gode Jordeiendomme, er underhaanden at erholde til Kiøbs hos Undertegnede. Bortsælges den er kan den erholdes til Forpagtning i 8 Aar fra førstkommende 1ste Mai. Det anmærkes at der hidtil har været holdt Kroeri og Høkkeri paa Gaarden, og at der hæves Broepenge af en tæt ved Gaarden værende Broe. Den aarlige Udsæd har været 20 Td. Rug, 12 Td. Byg, 30 Td. Havre og 10 Td. Boghvede, og af Høe kan aarlig bierges 60 Læs. Besætningen har hidtil været 30 Kreaturer og 6 Heste samt 18 Faar. Betingelserne hvorefter Salget eller Bortforpagtningen vil finde Sted erfares hos mig. Jnderbierrum pr. Ribe d. 13 Febr. 1833. Hans Hansen. Hans Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Da der, efterat Auctionen over Ulstrup Hovedgaard med Underliggende den 26de Januar 1835 var afholdt, underbaanden er skeet Overbud paa Eiendommen, er det besluttet at forsøge endnu een Auction over samme. Denne nye Auction, der vil blive afholdt paa selve Gaarden Tirsdagen den 3die Marts 1835 Kl. 10 Formiddag, bliver fremmet aldeles paa samme Conditioner som den forhen afholdte, hvoriblandt den fordeelagtige Bestemmelse for Kjøberen, at de firefemtedele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen. Forøvrigt meddeles til Lysthavendes Efterretning at Approbationen paa det høieste Bud, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, vil vorde meddeelt strax paa Auctionsstedet, saafremt i det mindste den Kjøbesum er opnaaet, som er bestemt i et Godsinspecteuren Justitsraad Bindes bøll tilstillet, med Statsgields Directionens Segl forsynet Brev der først bliver at aabne, naar Hammerslag ved Auctionen er givet paa det høieste Bud. Conditionerne ere som forhen bekjendtgjort, til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsenskontoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg og hos Forvalter Formann paa Ulstrup, der tillige foreviser Eiendommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Da Eiendommen forhen ved 2de i Aviserne indrykkede Bekjendtgjørelser er beskrevet, ansees det overflødigt, her nærmere at angive dens Beskaffenhed, hvorimod Lysthavende henvises til de saaledes tidligere udstædte Bekjendtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Placat. Torsdagen den 26de dennes Eftermiddag Kl. 2 bliver paa Ribe Raadstue Afholdt offentlig Auction over circa 78 Td. Rug, 22 Td. Byg og 3 Td. Havre, tilhørende Ribe Cathedralskole. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 17de Febr. 1835. Tranberg. Regnebog til Brug ved Tavleregningen, af N. L. Høver, Skolelærer i Ribe, anden med flere Tillæg forsynede Udgave, faaes hos Forfatteren indb. med Facitdog og Regnetabeller for 18 s. Samme indeholder: de almindelige Regningsarter efter prattiske Regler, og til Veiledning i Anvendelsen af samme, mange Exempler, hvorved Barnet ledes til egen Tænkning, og øves i at opsætte, ordne og udføre lette Beregninger, som forekomme i Livets forskjellige Stillinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-20
Denne Udgave er gjennemseet af flere høie Skoleforesatte, og af disse anbefalet til Brug i Skolerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. 1 Tde. iis AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 16. Tirsdagen den 24de Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Udenlandske Efterretninger. Storbrittannien og Jrland. Den almindelige Opmærksomhed vender sig mere og meere til London og til de Diplomater, som deels allerede ere forsamlede der, deels endnu ventes dertil. Sebastianis Afreise til London var bestemt til den 12te d. M.; de uafhængige Pariserjournaler frygte det Værste af denne Diplomats bekjendte Føielighed; især vente de, at han vil indrømme det engelske Cabinet Meget; med Hensyn til Algier, og finde det naturligt, at den nærværende Regjering opfylder det Løfte, som Restaurationen i sin Tid gjorde det daværende Wellingtonske Ministerium om at rømme Algier igjen, saasnart som muligt. "Saasnart det diplomatiske Corps i London, er blevet fuldtalligt" - siger den franske Coureer - vilde almindelige Conferentser om de store europæiske Anliggender blive aabnede. Forsædet vil Grev Pozzo di Borgo komme til at føre, ligesom og Conferentser ne ville blive holdte i hans Hotel. Disse Conferentser ville afgive et Modstykke til dem, som tilforn holdtes under Talleyrands og Whigcabinettets Auspicier. Der behøves ingen videre Antydning af den Aand, som vil herske i disse Forhandlinger, ei heller nogen bemærkning om det uhyre Skridt, som den retrograde Politik i det sidste Aar har gjort. Man tør bestemt antage, at det Første, som vil udgaae fra denne Kongres, vil være et Manifest med Hensyn til det spanske Anliggender, hvilket vil udtale sig for Tory cabinettets Jdee: den lille Jsabelles Formæling med Prætendentens Søn. Dernæst ville de orientalske Anliggender og flere andre Continental-Spørgsmaal, navnlig den hollandskebelgiske Sag, komme paa Bane, og man kan let tænke sig, at denne Conferents's Protokol=Beslutninger ville i den hellige Alliances Magter finde villigere Executorer, end de Talleyrandske Protokoller. Vort Hof veed, hvad der vil foregaae i London; men man kan desto værre ikke være i Tvivl om, hvad Rolle det vil spille, naar man seer, hvor ydmygt det nylig har viist sig i de schweitzerske Anliggender. Constitutionel afhandler den samme Materie og forsikkrer, at Sebastiani gaaer til London med ganske andre Jnstruxer end dem, som tilforn bleve Fyrst Talleyrand medgivne, og at han ganske vil gaae ind i den absolutistiske Diplommatiks Aand. "Saa træde vi da udraaber den i denne Anledning - "ind i et ganske nyt System, saa er der da slet ikke meere at tænke paa Nationernes Fremskriden. Vort Cabinet har formastet sig til at afstikke de Grændser, over hvilke Humaniteten ikke maa komme; Civilisationens Fremskriden er det ubeleilig: derfor søger det at standse den, hvad det saa end skal koste."J Dublin er holdt en Forsamling i den Hensigt, at raadslaae om en Petition til Parlamentet, i hvilken Valget af Hr. O Connel og Ruthven skal erklæres for ugyldigt, og derimod andrages paa, at Torpaandidaterne Hamilton og West skulle træde i deres Sted. Der paastaaes overhovedet, at OConnes Anseelse er i mærkelig Aftagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Spanien. Endnu d. 5te d. M. var i Madrid, Jntet bekjendt om Krigsministeriets Besættelse. Jngen vidste, hvem Valget vilde træffe. Nogle paastøde at endnu slet Jntet var afgjort, andre, at GeneralBalanzac var bleven udnævnt, men havde undskyldt sig paa Grund af sin slette Helbredstilstand. Om General Valdez var der vel endnu Tale; men det nævnedes ogsaa andre Canditater, deriblandt GeneralEspeleta, som i den sidste Tid var ankommen til Madrid. Fra Krigskuepladsen haves kun forvirrede Efterretninger. Franske legitimistiske Blade fortælle om Fægtninger, som holdtes d. 4de 5te og 6te mellem Zumalatarregup og Dronningens Tropper under El Pastor, Espartero og Lorenzo, og som endtes med, at Christinerne bleve totaliter slagne og adspredte til alle Sider. Derimod beretter Journal de Paris, at det var Zumalacarreguy, som blev slagen d. 4de som Træfninger d. 5te og 6te taler den Jntet), og at d. 8de bleve tre Navarteser-Bataillioner overraskede og slagne af Brigadeer Ocanna. Jøvrigt meddeler samme Blad en Deel Beretninger baade om Minas og om Carlisternes Troppe-Bevægelser. Efterretningerne om de oprørske Bevægelser i Saragossa, som skulle have været en følge af den sammesteds opdagede carlistiske Sammensværgelse, er bleven stadfæstet; men man hører ellers inter Videre om dem. - Merino er virkelig død d. 16de Januar i Landsbyen Gurioze i Gammel-Castilien. - Man vil vide, at D. Carlos har aldeles afslaaet at indlade sig paa det Forslag, hvorved det nuværende engelske Ministerium tænket at gjenoprette Freden i Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Schweitz. Foruden de tidligere Noter er endnu en preussisk kommen til, hvis Jndhold omtrent ligner hines, idet den af Præsidiet forlanger en bestemt Stadfæstelse af de af sidste Landdag givne Løfter. Overhovedet seer det ud til, som om Magterne atter betragte Schweitz med mistroiske Øine, siden Præsidiet er flyttet fra Zürich til Bern. Man paastaaer at have sporet de samme Tegn, som gik forud for Toget til Savoyen, samt at lignende Forbindelser igjen ere knyttede med Lyon, der betragtes som Hovedsædet forden revolutionære Propaganda i det sydlige Europa. Man har derfor taget strenge Forholdsregler ved Grændserne; ja der berettes endogsaa fra Bern, at Reisende fra dette Canton ere blevne viste tilbage fra den østerrigske Grændse, uagtet de vare forsynede med anordningsmæssige Passer. Rygtet om, at den franske Regjering var aldeles enig med den østerrigske i Anskuelsen af de schweitzerske Anliggender, og at Jnstructioner i denne Henseende vilde blive Hr. Rumigny meddeelte, havde sat Regjeringen i Bern i megen Uro; men den er senere igjen noget beroliget ved Hr. Rumignys Forsikkring, at intet Saadant var skeet, ja at han ei en Gang vidste Noget om de meget omtalte Forhandlinger mellem Frankerig og Østerrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Journal de Paris har ogsaa erklæret den Efterretning, som, denne Sag angaaende, nylig meddeeltes i Allg Zeitung, for at være, idet Mindste, unøiagtig. - I øvrigt seer det betænkeligt ud i Schweitz selv; der tales meget om en over hele Landet udbredt Sammensværgelse, hvis Øiemed skal være at sætte en Reaction igjennem. Jsær skulle de Sammensvorne være virksomme i Bern, og man kan da deraf forklare sig adskillige paafaldende Forholdsregler af Politiet. Stor Opsigt vakte det, at Central-Politidirecteur og Medlem af Statsraadet, Blumenstein, d. 5te blev fængslet; dog skal hans Forseelse slet ikke staae i Forbindelse med Politiken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Blandinger. Tydskland. J Begyndelsen af denne Maaned have mange Egne hertillands været hjemsøgte af Storm, Torden og Lynild, som have gjort betydelig Skade hist og her. Jsær rasede Natten mellem 5te og 6te Februar et frygteligt Uveir, som strakte sig fast over hele Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Engelland. Den engelske Handelsmarine bestaaer for Øieblikket af 24,500 Skibe. Skibbruddene ere i den senere Tid tagne meget til; alene i Aaret 1833 forliste 800 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Tyrkiet. J Constantinopel skal være opdaget en stor Sammensværgelse, hvis Formaal var at sætte Jld paa Staden og myrde de høieste Embedsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Algier. Jfølge Efterretninger herfra ere allerede 10000 Europæer bosatte i denne Stad. Handel og Jndustri begynde at opblomstre, og i Aaret 1834 løbe 700 Skibe ind i Havnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Frankerig. Den afdøde Dupuitren har testamenteret 200000 Fr. til Oprettelse af et Professorat i den medicinskechirurgiske Pathologi, og 300000 Fr. til en Forsørgelses Anstalt for 12 gamle Læger. Hans Liv var ikke lykkeligt; han var vranten, pirren, stolt, ligegyldig ved Ros, omfindtlig ved Dadel og Kritik; han blev misundt og bagtalt og havde huuslige Fortrædeligheder at trækkes med. Han blev 57 Aar gammel og beholdt saa fuldkommen sin Aandskraft til det Sidste, at han meddeelte Raad endnu Dagen før sin Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Indenlandske Efterretninger. Under 7de Febr. har Hs. Majest. allernaadigst resolveret, at der, med Hensyn til deres Embedstilling, Jntet haves imod, at de Mænd af Embedsklassen, som ere valgte til Deputerede eller Suppleanter i Provindsialstændernes Forsamling for Nørre-Jylland, modtage de Poster, hvortil de saaledes ere valgte. Societs frangaise de statistique universelle og Academie de Vindustrie agricole &c. i Paris have valgt Hs. D. Landgreve Carl af Hessen til Protector og Ærespræsident. Førstnævnte Selskab har desuden sendt Hs. D. en ham til Ære præget og med hans Navn prydet Æresmedaille af det saakaldede Guldme, tal, hvilket Landgreven selv har opfundet; det sidste en Æresmedaille af Nyplatina. (Kbhvp)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
"Neue Zeitung" af 17de dennes læses: Jfølge Efterretninger fra St. Thomas havde de af General-Gouverneur von Scholten, for hans Afreise til Danmark, i Forslag bragte Forholdsregler angaaende Slave=Emancipationen, opvakt mangehaande Demonstrationer. Der skulde nemlig først tilstaaes Slaverne, een Fridag, Søndagen, paa hvilken de kunde lade sig, fæste for Løn; derpaa skulde Aar for Aar til den første Fridag endvidere tillægges en Anden, indtil endelig efter syv Aars Forløb Negeren havde fri Disposition over sig selv og sit Arbeide. Den ved Negrene fortjente Arbeidsløn skulde deponeres i Colonial-Fondet, og ved Slavernes fuldkomne Emancipation igjen tilstilles Eierne. (Kbhvp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
J Børsen Halle af 14de dennes læses følgende: "Den engelske General=Advokat, Sir John Becket, erklærer i en Skrivelse til Farmændene for Commissionen af de Jndividuer, der gjøre Fordringer til den danske Regjering, at det nuværende Ministerium vil i samme Grad som dets Forgjænger understøtte deres Reclamationer og, at alle deromhandlende Papirer skulle fremlægges for Parlamentet. Sir Robert Peel har udstædet en lignende Skrivelse. Han bemærker imidlertid, at Finanzamtet aldrig vil forpligte sig til at loveReclamanterne nogen Bevilligelse af Penge som Forskud."(Khp.)"Dansk Ugeskrift, har Prof. H. N. Clausen anstillet nogle Betragtninger over Trykkefrihed og Censur, som vel fortjene at kaldes et Ord i rette Tid, idet har med den Klarhed og Besindighed, som stedse udmærke denne Lærdes Arbeider, viser, "at den Dag, om den nogensinde skulde komme, der berøvede Danmark Pressens Frihed ved Censurens Lænke, vilde bringe Sorg over Danmarks Folk og varsle Ondt for den kommende Tid. - idet han veier deres Mening, som - efterat Landets Regent for 35 Aar siden erklærede, ikke at ville indføre Censur i Landet, fordi den er en ubehagelig Tvang for enhver god og oplyst Mand nu antage det at være den rette Tid til at indføre denne Censur, som Middel for det danske Folk, for Danmarks gode og oplyste Mænd til at luttre og lede Almeenaaden;" - det han paaviser, at en Politik, som i Særdeleshed kan ansees rettet imod Pressens Brug, maatte for Enhver som vurderer dens Frihed høit og vilde sørge dybt paa Fædrelandets Vegne, om den skulde lide nogen Jndskrænkning, være Opfordring til at bruge Pressen, medens det er Tid, bruge den til at værne om dens Brug. uden at oversee Pressens Misbrug, eller de "mangfoldige Udværter af en falskelig, saakaldet Liberalisme, Samlingsstedet for allehaande urene og usunde Vædsker, eller det tomme modbydelige Maskespil, hvor krænket Forfængelighed, glimresyg Egoisme søger sit Skjul under brammende Phraser og fripostige Miner." fremhæver Forfatteren klart dette uægte Væsens Modsætning: "en hos altid Flere og Flere i det Jnderste sig rodiæstende Tænkemaade, som fortjener at kaldes med Liberalismens Navn: en fra det Jnderste fremgaaende, af smaalige Hensyn uafhængig Jd og Tragten efter at gjøre i Menne sket og i Menneskenes Samfund Fornuftens Stemme, gieldende mod Ufornuft og Vilkaarlighed, som glæder sig ved at opsøge, at finde og at understøtte enhver Yttring, ethvert Fremskridt af Fornuftens Liv i den menneskelige Virken og Samvirken." - Den hele Artikel er et herlig Bidrag til Drøftelse af det Æmne, der for Øieblikket især sysselsætter de dannede Kredse. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Kbhvnsposten har følgende Beretning om den Reise, vor agtede, duelige og som saadan med Regjeringens Tillid hædrede, i et vigtig militairt Hverv reisende Landsmand, Hr. Kapitain Ticherning, foretager. - Som bekiendt, forlod Kapt. Ticherning Danmark i Begyndelsen, af Juli 1833 og gik først til Berlin, hvorfra han i August f. A. gjorde en Extursion til Schlesien, bivaanede senere Troppesamlingen ved Magdeburg, og vendte i October igjen tilbage til Berlin. Med Navbr. 1833 tiltraadte han Reisen til Paris og indtraf først i Decbr. i Frankfurt, hvor han imidlertid maatte oppebie nærmere Ordre, der forandrede Reisen derhen, at han skulde gaae til Østerrig og kom saaledes til Wien i Febr. 1834. Her ogholdt han sig noget længere, foretog en Extursion i de keiser, lige Stater, gik senere over Zürich og Bern til Gene hvor han indtraf i Midten af August f. A. J September bivaanede han de schweitzerske Troppesvelser ved Thun, gik i October til Malland ved en østerrigsk Troppesamling og retournerede i November atter til Zirich, som han først forlod i December. Han reiste deref. ter over Gens og indtraf d. 19 Decbr. i Paris. He formoder Kapitainen at forblive til Foraaret, for derfra, ifølge den første Reisebestemmelse, at gaae til England, saa at han, efter der at have opholdt sig 6 a 9 Maaneder, sandsynligen vender tilbage til Fædrelandet, beriget med Erfaring i sit Fag o. M., hvilke, tilligemed de at ham jevnligt indsendte Rapporter, sikkert ville give det Udbytte, der kunde ventes af det vigtige og bekostlige Hverv, hvormed vor agtede Landsmand var hædret af Regjeringen. Overalt paa sin Reise har Kapt. T. mødt særdeles megen Velvillie, saavel af værdige Militaire, som af Andre, til hvilke han har staaet i Forhold. Grosserer M. L. Nathanson gjør i "Kjøbenhavnsposten" opmærksom paa, at Nationalbankens Seddel og Obligationsgjeld den 1ste August 1818 beløb sig til 44,989,510 Rigsbankdaler, hvorimod samme den 1ste August 1834 kun udgjorde 23,040,660 Rbd., følgelig har Banken i et Tidsløb af 16 Aar, afbetalt 21,948,8500 Rigsbankdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
J Berlingske Tidende, der redigeres af Archiaten Schönberg, læses denne Tiraade: "den Tone, hvori ikke alene Personer, men ogsaa Steder og vore offentlige Indretninger i flere Blade, fornemlig da i de smudsige, omtales, har længe været oprørende for enhver Retsindig; og det er kommet saa vidt, at vist Jngen bekymrer sig mere derom. Naar Talen imidlertid er om at betigtige, hvad saadanne ondskabsfulde Vinkelskrivere fremføre om Landets Indte, saa lønner det sig dog vel Umagen. Saaledes har i flere Blade været Tale om den sørgelige Tilstand, der formeentlig skulde herske i Kirkesognet og Flækken Lunden. Den det gjorte Skildring, som beroede paa almindelige og enkelte Angivelser i indenlandske Blade, modsiges nu i den Dithmarsker Tidende af en Mand i Lunden selv, der har navngivet sig o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-02-24
Hr. Cancellieraad Wendelbo, mangeaarig, høiagtet Læge i Sorøe, har havt den Ulykke at miste sin Søn og Amanuensis, der er død som et Offer for sin menneskekjærlige Virken mod de i Sorøe og Omegnen nu herskende Sygdomme.