JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-07-25
Paa Gaarden Sandnæs udi Tromsøe Sogn under Sen jens og Tromsøe Sorenskriverie Finmarkens Amt, er ved Døden afgaaen Christian Lindegaards Hustrue Anna Kirstine Berg og Stervboet taget under Skiftebehandling af mig som p. t. constitueret Sorenskriver; thi indkaldes herved 3de Gange efter hinanden Stervboets Credi= og Debitorer at indfinde sig hos mig inden lovbefalet Tid. Brevig i Sensen, den 28de Martii 1794. Kolderup,
Berlingske Tidende, 1794-07-25
Som constitueret udi Auditeurog Sorenskriver Hammers Forfald. Da Enken efter afgangne Kiøbmand Christian Kirkgaard, Anne sal. Kirkgaard, er den 31te Maji sidstleden død i Bragernæs og hendes Stervboe derefter af os, som Stedets SkifteForvaltere taget under Behandling, saa bliver herved alle de som i dette Stervboe have noget at fordre eller anmelde herved indkaldet, inden lovbefalet Tid at indfinde sig med den fornødne Beviislighed. Bragernæs, den 5te Julii 1794. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1794-07-25
Efter Anmeldelse er Styrmanden Jmer Wilhelm Rødder, fra Bragernæs paa sin Reyse til Frankerig ved Døden afgaaet og da hans efterladte Stervboe er taget under Skifte=Behandling, indkaldes herved den Afdødes Creditorer med deres havende Fordringer, inden lovbesalet Tid at indfinde sig forsynet med fornøden Beviislighed hos os som Stedets Skifte=Forvaltere. Bragernæs, den 5te Julii 1794. Strøm. Winsnes. (5450) J Følge et imellem nu afg. Otte Christian Brasch og efterlevende Enke Agnethe Brasch fød Eng haven den 5te November 1788 og den 30te November 1792. allernaadigst confirmerede Testamente, haver Enken, som nu agter at indlade sig i nyt Egteskab, til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdøde Mands Arvinger 10 Rdlr. Thi indkaldes herved med lovlig Varsel bemelte afdøde Otto C., istian Brasches Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at modtage hvad dem kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr. (7519) De som maatte have noget at fordre udi afg. Tiener Henrich Herman Mous Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (175) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Kudsk Rasmus Hansens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (7 1/5) De som maatte have noget at fordre udi afg. Huusholderske Anne Cathrine Thourups Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet, De, som maatte have noget at fordre udi afgangne (4 Gaardskarl Jacob Jacobsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Genua, den 5te Julii. Fra Niza har man faaet at vidt, at alle søefarende Fol ere sammestæds den 20de Junii blevne anholdte. Man lod kun saa mange blive tilbage paa Skibene, som vare absolut nødvendige; de andre 700 i Tallet, af alle Nationer bleve under en stærk Bedækning sendte til Toulon, for at bemande 2 Skibe og 3 Fregatter, som sidst i Junii skulde løbe ud.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Mayland, den 5te Julii. Efter en tilforladelig Beretning have 22 Landskaber i Piemont Mand for Mand grebet til Vaaben, hvilke med den østerrigskesardiniske Linie udgiøre en Armee af 60000 Stridsmand, som commanderes af General de Vins.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Warskan, den 13de Julii. Forrige Fredag bragte en Coureer, under Forriden af 6 blæsende Postillioner, den Efterretning hertil, at vore Tropper have indtaget Staden Liebau og underkastet sig det hele Hertugdømme Curland, hvilket derpaa har erkiendt Kosciusko for Øverst= og Hr. Mirbach for Undercommanderende. - Vor Stads Skjebne maae nu snart blive afgjort. Maatte det dog gaae af uden stor Ulykke. Man over sig bestandig i Vaaden, mende meest Behiertede selv synes at have tabt Haabet om et lykkeligt Udfald. De fremmede Tropper rykke os bestandig nærmere, og Kongen af Preussens Hovedqvarteer i Ockonze 1 1/2 Miil fra os. Kosciurko har trukket sig endnu nærmere til os. Man har her den Efterretning, at Preusserne ere trukne ud af Cracau, og at samme derpaa er bleven besat af Østerrigerne, der nu virkelig have indtaget Voivod skabet af samme Navn, tilligemed det Sendomirske og Lublinske.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Fra den preussiske Leir ved Ozalin, den 15de Julii. Vort Hovedqvarteer er nu en Landsbye, 1/2 Miil fra Warschau. Kosciusko har forenet sin hele Magt i Fæstningsværkerne og Egnene ved denne Hovedstad. Den fornuftige Deel af Jndbyggerne har villet overgive Staden til de preussiske Tropper, men den ringe Pøbel og Ophavsmændene for Oprøret have beholdt Overhaand, og der skal være forefalde nye Mordscener. Den eneste Betænkningstid, som man endnu vil give Jnsurgenterne, er, den, som udfordres til at skaffe det svære Skyds fra Wyssogrod. Det skal være her inden 4 Dage, og dersom Modstanden da endnu vedvarer, ville vi uopholdelig lade vore Mørsere spille. Centrummet at det Corps, som beleirer Warschau, commanderes af Kongen selv. Prindsen af Preussens Corpt staaer paa venstre Side op til Skoven Bielino. Russerne under General Fersen udgiøre den høire Fløy indtil Eiernichow. General Schønføder gaaet over Narew og staaer ikke langt fra Jablonna. Om Franskmændenes Angreb den 13de d. M. paa de preussiske Biergposter ved Rhinen og især paa General Kleistes Post ved Johanniskrenz, indeholder Officialberetningen følgende: "Under Beskyttelse af en stor Mængde Defileer, hvilke alle man formedelst den desuden vidtudstrakte Stilling i det bierg fulde og skovrige Terrain umuelig kunde besætte, giennem Dale og Veie, som man aldrig har holdt for passable, kort under de sværligste Anstrængelser, som kun kunde avles af denne Nations Aand og iværksættes ved Raserie, lykkes det nogle 1000 fiendlige Tirailleurer at snige sig frem giennem den tykke Skov lidt efter lidt ind i Grunden indtil Forhugningerne af General Kleistes Post. Pludselig saae denne sig paa en Gang fra alle Sider omringet af nogle Batailloner, som en efter den anden og tildeels paa alle fire vare klavrede op under Forhugningerne. De Kiøde i Begyndelsen Hestene ihiel for nogle Kanoner, saarede Officererne og trængde med en grændseles Rasenhed ind paa Tropperne. Det var Regimenter, som siden deres Oprettelse have i alle Krige erhvervet sig udødelig Roes og Ære. Knobelsdorf og Kleist og deres Anførere, Mænd af sielden og stor Fortieneste. Men Tapperhed og Disciplen maatte her et Øyeblik vige for den blinde Bisterhed og en overlegen Mængdes drukne Raserie. Efterat mange af disse tapre Tropper vare faldne, og adskillige Officerer saarede og dræbte, og man ikke kunde vente nogen Understøttelse, trak Tropperne sig i bedste Orden og under bestandig Fegtning tilbage, men General Kleist rykte snart frem med friske Tropper, kastede Fienden tilbage og beholdt sin hidtil havte Stilling, indtil Feltmarskallen befalede at rømme, Biergposterne om Natten. Fiendens Forliis var uendelig stort, da vore Tropper gjorde den roesværdigste Modstand, men Fienden med det afsindigste Raserie havde styrtet sig mod den frygteligste Carterskild.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Mannheim, den 17de Julii. Om Tildragelserne den 13de, 14de og 15de hujus i Egenen af Lautern har man vel ingen officielle Beretninger; men saa meget veed mandog, at General von Kalkreuth blev den 12te angrebet i Egnen af Kayshoven, Weselberg a., og at Kanonaden varede indtil om Aftenen. Forliset paa begge Si det var betydeligt. Om Midnat trak Generalen sig over Landstuhl tilbage paa Kaisersberg og Galgenberg for Lauterne Samme Nat gik Feltmarskal Møllendorfs Armee til Trippstadt. Den 13de gjorde de Franske Angreb sammestads, og borttoge, Preussernes forskrækkelige Jld uagtet, Batterier, ne. De preussiske Kanonerere kunde neppe redde sig. Baggagen og en Deel af General von Kalkreuths Armee gik mod Winuweiler. Den 14de satte Møllendorf sig i Slagorden, paa Kaisersberg, lod Vagasinet i Lautern tømme, og Bagagen strax derpaa brække opmod Winnweiler. De Franske sendte saasnart de vare blevne Mestere af Tripstadt, Patrouiller mod Lautern. Den franske General skal under sit Hoveds Forliis have lovet, at have Lantern inden den 16de. Den franske Armee iagttager den strengeste Disciplin; den, som begaaer det ringeste Tyverie, bliver ihielskudt. J Weselbere, tog de Hornqvægenbort og slagtede det strax for Armeen. En Rytter, som uden Nød gallopperer, bliver strax stukket ind under Jnfanteriet. Mange Deserteurer sige, at Mandskabetivægre sig ved at gaae mod Lautern, fordi dette Sted af lerede har kostet saa mange Franskmænd Livet. - J Forgaars angrebe de Franske Preusserne og Østerrigerne fra Neu adindti Rhinen angs Rehbach. Om Natten gik den østerrig ske Armee paa en ny slaget Broe over Rhinen, og var i GaarMorge bag Manheim paa den venstre Side af Neckar. Der preussiske Armee under Prindsen af Hohenlohe gik fra Mus bach til Dürkheim, og staaer nu i Wachenheim og LambsheimPaa denne Side af Rehbach have de Franske endnu ikke foretaget noget. Ser Batailloner Østerrigere staae paa den venstre Side af Rhinskandsen med meget Artillerie; deres Forposter gaae til Oggershelm og Mundenheim.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
London, den 18de Julii. J Mandags er igien ankommen en Paketbaad hertil fra Jamaira, som var afsei et fra bemeldte Øe nesten paa samme Tid, som den i forrige Uge derfra ankomme. Den havde ogsaa lagt ind ved St. Nicholas paa St. Domingo. Ved dens Afreise derfra ere 1800 Mand Landtropper blevne udskibede i Portran Prince, som vare bestemte til Forstærkning for Belerings Tropperne sammesteds. J Forgaars er Oberstlieutenant Whiclocke ankommen, som Expresser hertil med Depecher fra Generalrigader Whyte, hvilke indeholdte den vigtige Efterretning, at bemeldte Stad og Fæstning er den 4de f. M. bleven indtaget ved Storm af vore Kongel. Tropper. Vi have derved eroberet 131 Kanoner og 45 Skibe, af hvilke 22 vare rigt laddede. - Denne Erobring har ikke kostet os meer end 1 Capitain og 8 Gemene af Døde, og 1 Capitain og 2 Gemene af Saarede. Dette var den vigtigste og sidste Eiendom, som Franskmændene havde i Vestindien, og deres Navn er saave i denne Verdensdeel som i Ostindien, saa got som ganske udslettet. - Vare=Magasinerne i Portan=Prince ere saa opfyldte med alle Slags Producter, at der ikke ere Skibe nok for at bringe dem til Europa. - PaaBloyds Kaffehuus har man i Forgaars udspredt, at fransk mændene igien havde erobret Guadeloupe, og i Følge det grumme Convents=Decret myrdet alle Engelændere. Videre har man sagt, at de franske Jndbyggere paa St. Lucia havde rebellert, og taget Forterne i Besiddelse, hvorved General Thomas Dundas havde mistet Livet, men begge Rygter ere ugrundede.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Mannheim, den 18de Julii. Siden i Gaar Morges have de Franske besat de selvsamme Poster, som de havde for 2 Maaneder siden, førend den for enede Armee under Hertugen af Sachsen Teschens Commando var gaaet over Rhinen, og Preusserne havde besat Lautern. J Egnene af Mannheim staae begge Parters Skildvagter imellem Mandach og Mundenheim. Den franske Armer er bag Skoven paa Veien fra Mannheim til Speyer og Neustadt. Siden i Gaar have de ingen Bevagelse gjort. Mand veed endnu ikke, hvad der den 14de og 15de er gaaet for sig i Lautern; man veed blot, at i Gaar var ingen Preusser meer i Egnene af samme Stad. Efter indløbne Beret, ninger var Grev Kalkreuths Armee den 15de i Winneiler, og rettede sin March til Meisenheim eller Kreuznach; i Gaar Morges var Grev Møllendorfe Armee ikke langt fra Kirch, heim=Poland; og Prindsen af Hohenlohes Armee er i Dag imellem Lambeheim og Worms. Der siges, at de nylig ved den franske Armer i Egnen af Lautern ankomne Forstærkninger fornemmelig bestaae af Folk fra Bretagne og Provence, som i Vinter have ført Krigen paa Alperne, og med en Lethed og Dristighed, hvorover Preusserne falde i Forundring, klavre op af Biergene og Retranchementerne. - Fra Mosel meldes under 10de, at de Franske have ikke gjort nogen alvorlig Bevægelse mod Trier. Man føier til, at de Meel magasiner, som Preusserne have sammestæds, blive nedførte til Coblenz, hvorfra derimod megen Forraad for de østerrigske Magasiner ankommer til Trier og Luxemburg. - Man vedbliver at forskandse Montroyal hos Mosel ved Trarbach.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Frankfurt, den 19de Julii. Af den keiserl. kongel. Armee staae endnu kun 6 Batailloner Granaderer paa hin Side Rhinen i den Manheimske Rhinskandse; Den øvrige Deel af Armeen har, for ikke at blive afskaaret fra Rhinen trukket sig tilbage over denne FlodOggersheim er atter bleven besat af de franske, og altsaa er Passagen fra Mannheim over Worms til Maynz igien spærret. - Det i Trippstadt staaende preussiske Magasin blev ved Tilbage marchen hverken antændt eller ødelagt, men ufortætret overladt til de Franske; dog var det ikke meget betydebligt. - Det kalkruthske Corps, som nu staaer ved Kirch, heim Poland, trækker sig mod Meissenheim, hvorhen Hovedqvarteret skal blive forflyttet. Sandsynlig skal den preussiske Armee indtage sin forrige Stilling igien ved Oppenheim for at dække Mayns.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Hallbronn, den 21de Julii. De Emigrerte fra Rigsstaden Speyer, hvilke opholde sig her i Egnen, kunne ikke noksom beskrige den Jammer og Elendighed, som de nylig have sundet sammesteds. - Siden i Gaar vil man have Efterretning om en Vaabenstilstand, og giør sig deraf videre Haab. - Rundt omkring os ere Lazaretter og Sygdomme, som udbrede sig blandt Landalmuen.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Weselen, den 20de Julii. Man vil her have den tilforladelige Efterretning, at de Keiserlige Tropper ere fortrengte fra Lorwen og deres Communication med Engelænderne og Hollænderne derved blever afskaaren, hvorpaa de den 16de skal have trukket sig tilbage paa Høyden af Neerwinden og forlagt Hovedqvarteret til Flandern. Da man den 16de erfarede dette nye Tilbagetog i Rüermonde, har Gouvernementet gjort sig reisefærdig og Grev Metternich med det meste af Personalet er den 18de af gaaet derfra til Düsseldorff. Helstager den 28de Julii.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Fra den 25de hujus til i Dag ere 155 Skibe passerede Sundet. Den 21de gik sidstmeldte engelske Fregat og Kutter Brig til Nordsøen. Den 25de ankom fra Østersøen en svensk Fregat, Ulla dersen kaldet, Capit. Tørnqvist. Samme Dag ankom den danske Ostindiefarer Disco, Capit. Winter, fra Ostindien.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Kiøbenhavn, den 28de Julii. Kongelig Bekiendtgiørelse. J at erkiende, med dyb Følelse af Taknemmelig hed, den Naade, med hvilken Forsynet hidindtil har velsignet Vore uafladelige og ivrige Bestræbelser, tilat fremme Statens Held, ved at haandthæve Borger Sikkerheden i Landet og Freden i Norden, kunne Vi ikke forbigaae herved offentligen at bevidne Vore kiære og troe Undersaatter, at Vort landsfaderlige Hierte er inderligen rørt, ved at erfare den varme Deeltagelse og nidkiære Understøttelse, med hvilken saa mange ædle Borgere have udmerket deres trofaste Hengivenhed for Os og Fædrenelandet, ved frievilligen at tilbyde anseelige Summer, som Biedrag til Vor afbrændte Boeligs Opbyggelse og Orlogs=Flaadens Rustning, paa hvilken sidste, som den vigtigste Gienstand, Viallerede have lagt virksom Haand, da Nødvendigheden kræver at Vi bevæbne Os, for at betrygge Vort Flags Ære, Statens Selvstændighed Vor Regierings Uafhængighed og Skibsfartens Sikkerhed i Overeensstemmelse med Folkeretten og de Regler, som udtrykkeligen ere fastsatte i Vore Forbund med fremmede Magter. - Disse utvungne Gaver (hvoraf en stor Deel allerede er indkommen, og hvortil, Vi vide, at der endnu dagligen indkomme Subskriptioner) imodtage Vi med Taknemmelighed, til Fædrenelandets Bedste, og Vierklære, at de skulle blive troligen anvendte til at hegne om dets Fred og værne om dets Hæder. Jøvrigt ville Vi, at Subskriptionernes specielle Beløb, naar de allevegne ere blevne tilendebragte, skulle bekiendtgiøres ved Trykken, paa det at Aarbøgerne kunne bære Vidnesbyrd derom, til Erindring og Exempel for Efterslægten." - Skrevet paa Vort Slot Frederichsberg den 23 Julii 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Cunisria R. (L. S.) Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Af Dato Frederichsberg Slot den 25de Julii 1794 er udkommet en Placat, som ophæver den under 28de Nov 1793 udstedte Placat om algier ske Søepasser Erhvervelse for de Skibe, som passere forbi Dower og Calais eller Ørkenøerne.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Tvende af Kiøbmand Hr. Niels Jacobsen paa Fanøe til Grønland paa Hvalsaugst expederede Skibe, nemlig Jacobs havn og Prindsesse Marie, tilhørende det Fanøeske Jnteressentskab, ere lykkelig hiemkomne med 92 1/2 Cordeler Spæk.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Den 26de og 27de hujus lagde Orlogskibene Mars og Dannebrog ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
I Gaar kom det asiatiske Compagnies Skib Disco, Capit. J. Vinter, og Skibet Minerva, Capit. D. Caulhardt, for privat Regning fra Ostindien med ostindiske Vahre.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Barom. Therm. i Vinden. 21 Julii. 128. 2. 2. 20, Varme. S. V. N. V. N. V. S. V.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Vexel=Cours, den 25de Julii. kondon 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 33 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bes 2 M. Dato, 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Mann. Dato 111 1/4 14 Dages Sigt 112 1/2 pr. Cent. Hamburg 2 Maan. Dato 121 3/4 14 Dages Sigt 122 1/2 Specier Coursen den 28de Julii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Specier 27 1/2 pr. Cento. Avlin TaskæNB.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
min Glæde blev mig med et berøvet ved den haarde Skil ne, at min høistelskelige og uforglemmelige Kone, Giertrud Sophie Wentzel, fød Bidstrup den 23de April h. af omvexlede Tiden med Evigheden, da hun, i Haab at frenbringe Liv, tilsatte sit eget. Haarde og tunge Skibne, den maae jeg med største Bedrøvelse bekiendtgiøre hendes respective Familie og Venner, som sørge med mig i min bittre Sorg. Færøe, den 30te Junii 1794. David Wengel, Sognepræst paa Waage.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
At det har behaget den Allerhøieste, udi Meslingerne de 3de d. M. ved Døden til sig at kalde vores yngste og kieDatter, Catharina Vilhelmina, i det 17de Aar, det har jeg ikke villet undlade, efter nu brugelig Maade, herved at bekiendtgiøre for Slegt, Venner og Velyndere, forsikret om deres Deeltagelse i denne min og Kones Sorg, uden Bevidnelse. Holmegaard, den 5te Julii 1794. Knoph, Justitsraad og Laugmand.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Et det har behaget Livets og Dødens Herre den 27de Juli, i om Aftenen Kl. 10, at bortkalde til et bedre Liv min høi elskelige Fader, Maskinmester C. Nielsen, efter 8 Ugers udstanden haard Smerte, i hans Alders 68de Aar, dette bekiendtgiøres hans og mine Venner. Overbeviist om enhvers oprigtige Deeltagelse i denne min store Sorg, frabedes al skriftlig Forsikring, der kun vilde forøge min Smerte mere. F. C. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
At det har behaget Livets og Dødens Herre efter en langvaTrig, smertelig og udtærende Sygdom, Løverdagen den 26de hujus, at bortkalde fra dette jordiske til et b. re Liv min dyrebare og uforglemmelige Mand; Malermester Jens Jensen; det giver jeg mig den Frihed herved sørgeligst at bekiendtgiøre for nærværende og fraværende Slægt og Venner, overbeviist om deres oprigtige Deeltagelse i min Bedrøvelse. Christianshavn, den 28de Julii 1794. Johanne sal. Jensens.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Nogle store og smaae Capitaler forlanges til Laans strax al eller i 11te December Termin førstkommende, imod sikkert Pant i Siellandske Jordegodser eller andre gode sikre Eiendomme, hvorom handles med Johnsen ved gamme, Strand No. 259.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Et godt og complet Jordegods i Sielland er tilkjøbs og & kan det meeste af Kiøbesummen deri blive staaende. Jordebogen og Conditionerne derover faaes til Eftersyn hos Johnsen ved gammel Strand Nr. 259.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, de Dato 25de hujus, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring i Boet efter forrige Borger og Handelsmand her i Wiborg, afg. Jens Abildschou i hvorfra samme end maatte Drivere, Jntet i nogen Maade undtagen dermed at melde sig inden forskrevne Tids Forløb, hos os underskrevne, som Executore Testamentii, og Skifte Commissarier Boet, og samme beviisliggiøre. Wiborg, og 27de Julii 1794. Christen Wad. Jens Dinesen. residerende Capellan i Wiborg. Examinatus Junis.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
J Følge høie Ordre bliver i Arsenalerne i Holsteen endeel gammelt Jern, bestaaende i casserede og sprungne Kanoner. samt ubrugelige Bomber og Granater, stillet til offentlig Auction paa følgende Dage og Stæder, saasom: i Rendsborg, Mandagen den 1ste Septbr., om Formiddagen Kl. 9, over 148133 Pd. i Kanoner og 62849 Pd. i Bomber og Granater, hvor tillige paa samme Sted bortsælges det i Friderichsort værende: 773 a 4 Pd. i Kanoner og 18236 Pd. i Bomber og Granater. J Glückstad, Mandagen den 25de August, om Formiddagen Kl. 9, over 157316 Pd. i Kanoner og 419719 P. Bomber og Granater, alt efter de paa Stæderne bekiendtgiørende Conditioner, samt nærmere forventende Approbation og tilstrækkelig Caution, og kan bemelte Jernsorter forinden Auctionen paa anførte Stæder af de tysthavende daglig tages i Øyesyn. Frieboe, Deres Kongel. Majests til Dannemark og Norge a. bestalter Oberstlieutnant og Commandeur, ved det Holsteenske Artillerie Ditachement.
Berlingske Tidende, 1794-07-28
Natten imellem den 9de og 10de Julii er af det Jydske Regiments Dragoners 1ste Escadron, Dragon Jsach Halvorsen heraf Garnisonen undvigt, ved Undvigelsen var han iklæd en gren stribet Nankins Kiole og Buxer, en Sirtses Vest, et Par gulkravede Støvler og et Par store Sølv Spører, samt en rune Hamed en Guldtreffe om Pullen paa Hovedet, og en Paille NankinOverkjol. Han er fød i Sverrig, taler Svendsk og noget Dansk og meget sagte, er 68 danske Tommer høy, brun af Haar og Naar af Øyne, bleeg af Ansigt, vel proportionert af Skuldre og Been; efter hans Bortgang erfares, at han haver medtagen endeel Sølvtøy fra den Officeer, som han tiente, som Tiener. Han efter yses altsaa herved offentlig, med Begiering, at hvo som maatte antreffe ham, da at anholde og arrettere ham, da alle muelige Omkostninger, saavelsom Opbringer Pengene, naar hans Arrest mig hertil Randers bliver tilkiendegivet, ufortøvet ved hans Afhentelse skal vorde erlagt. Randers, den 25de Julii 1794. v. Sundt, Ritmester og Escadrons=Cheft.