Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Torsdagen den 29. Mai 1845. Uddrag af Forhandlingerne i Amtsraadets Møde den 6te Mai 1845. Samtlige Medlemmer vare tilstede, og iblandt disse det udvalgte nye Medlem af Sognedistricternes Valg. klasse, Procurator Aagaard, som tiltraadte sin Function. Følgende Sager bleve foretagne: 1. Overeensstemmende med det i forrige Mød Besluttede, havde Justitsraad, Herredsfoged Fasting, indgivet nærmere Beretning og Forslag med Hensyn til Grundforbedringen af en Veistrækning i Græshauge, Sogn ved Hjælp af de tilgrændsende Sogne, efterat han først havde omventileret Sagen med vedkommende Sogneforstanderskaber og søgt at formaae Besidderne af det frie Hartkorn til Deeltagelse i dette Veiarbeide hvilket var lykkedes med nogle enkelte Undtagelser af mindre Betydenhed. J Henhold hertil vedtoges det at indstille til Rentekammeret, at det maa paalægges Beboerne af Dannemarre, Gloslunde, Landet og GurrebSogne at deeltage med Græshauge Sogn i det omhandlede Veistykkes Jstandsættelse ved Naturalarbeide saaledes at den tilbudne Hjælp ydes af det fri Hartkorn. 2. Peder Hansen Ringsing med flere Beboere af Thoreby Sogn havde indgivet en Besværing over Misligheder, hvori nogle Entrepreneurer af Gruus leverance til Hovedlandeveien skulle have gjort sig skyldige, ved at tage Gruset fra et andet Sted end det bestemte. Da denne Sag, som vedkommende Hoved landeveiene, ligger udenfor Amtsraadets Virksomhed, og Bestyreren af Hovedlandeveisarbeiderne, Jngenieurcapitain Dreyer, til hvem Andragerne tidligere havde henvendt sig, ikke havde fundet deres Besværing grundet, besluttedes det at tilkjendegive dem, at man ikke derpaa kunde indlade sig. 3. Sogneforstanderskabet for Nørre Vedby og Nørre Alslev Sogne havde andraget paa, at det maatte paalægges sidstnævnte Sogn, der har meget faa Biveie at istandsætte og vedligeholde, at komme førstnævnte der er ulige meere bebyrdet, til Hjælp ved Veiarbeidet i indeværende Aar, for at en ligeligere Fordeling af Byrden kan tilveiebringes. Da Amtsraadet tidligere havde afslaaet et lignende Andragende fra samme Sogneforstanderskab, og den attraaede Foranstaltning ikke finder Hjemmel i Forordningen af 29de September 1841 §28 som kun ved enkelte extraordinaire Veiarbeider tilsteder Byrdens Fordeling paa flere Sogne, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at Amtsraadet ikke kunde fravige sin forhen afgivne Resolution. 4. Sogneforstanderskabet for Halsted og Avnede. Sogne havde indgivet Begjering om, at Halvdelen af Omkostningerne ved den nødvendige Opførelse af en ny Bro over det store Vandløb ved Halsted Mølle, som efter den afholdte Licitation, udgjøre 150 Rbd., maae udredes af Amtsrepartitionsfonden, da Byrden af disse Omkostninger er for stor for Halsted Sogn, og den Bivei, til hvilken Broen hører, er en vigtig Communicationslinie imellem Hovedlandeveien og den mindre Landevei fra Nakskov til Rødby. Ved at forelægge Rentekammeret denne Sag til Afgjørelse, vedtoges det at indstille, at der af Amtsrepartitionsfonden maatte ydes et Bidrag af 50 Rbd. til den omhandlede Broes Opførelse. 5. Formanden meddeelte, at vedkommende Entrepreneur af Gruusleverancen til den mindre Landevei, imellem Ønslev og Guldborg har underkastet sig den i forrige Møde bestemte Afkortning i Betalingen, formedelst Accordens Misligholdelse, men ikke selv vil besørge det manglende Arbeide, hvilket derfor er foranstaltet udført for det dertil tilbageholdte Beløb. 6. Nogle af Errindlev Sogns Beboere havde, paa egne og øvrige Sognemænds Vegne, anket over, at en Veistrækning af 480 Favne i Thorslunde Sogn, er dem anviist til Vedligeholdelse og forespurgt, om de ere pligtige at forrette dette Veiarbeide, uagtet Arbeids pligten efter Forordningen af 29de September 184 § 28 ikke strækker sig udenfor Sognets Grændser. J denne Anledning var Erklæring bleven indhentet fra Sogneforstanderskabet for Taagerup og Thorslunde Sogne, hvori Medlemmerne fra sidstnævnte Sogn havde paastaaet, at Veiinddelingen, hvorved den omhandlede Veistrækning der i Sognet tilfalder Errindler Sogn, bør staae ved Magt, medens Medlemmerne fra førstnævnte Sogn havde været af den modsatte Mening og ligeledes forlangt at dette Sogn skulde fritages for en Veistrækning af 275 Favne paa Olstrup Sogns Grund. Formanden for Sogneforstanderskabet havde, som Forvalter ved Baroniet Sønderkarle, særskilt yttret sig over Sagen og oplyst, at den omhandlede Veistrækning henhører til en almindelig Skibevei for nysnævnte Baronies Bønder fra Høibygaard over Lungholm til Landeveien imellem Nysted og Rødby, som i Fortiden er grundforbedret ved Errindlev og Olstrup samt Taagerup og Thorslunde Sognes fælleds Kræfter og derpaa efter deres Hartkorn fordeelt imellem dem til Vedligeholdelse, uden Hensyn til Sognegrændserne, hvilken Fordeling i sin Tid er approberet af Stiftamtet, ligesom den ved Forfattelsen af Regulativerne for Biveiene i Aaret 1842 blev vedtaget som gjældende af Sogneforstanderskaberne. Ved en Clausul i Fæstebrevene ere Bønderne paa Baroniet derhos forpligtede til at forrette det Veiarbeide, som er dem tilmaalt og som uforanderligt skal følge med Gaardene. I Henhold hertil havde han formeent, at Errindlev Sogns Beboere ikke ere beføiede til at klage over det Veiarbeide, som efter denne Fordeling paahviler dem, og henstillet, om ikke Fordelingen, saaledes som den nu er forandret efter den nye Matriculs Hartkorn, burde indsendes til Rentekammerets Approbation. Førend denne Sag videre fremmes, vedtoges det ogsaa at erhverve Errindlev og Olstrup Sogneforstanderskabs Erklæring, og herefter blev Sagen udsat til næste Møde. 7. Formanden meddeelte, at han i Anledning af et fra Sogneforstanderskabet fra Utterslev Sogn modtaget Andragende om at en Skovvei fra dette Sogn maatte foranstaltes istandsat af Horslunde Sogn, forsaavidt den strækker sig derigjennem, havde, efter forud indhentet Erklæring fra Vedkommende, tilkjendegivet Sogneforstanderskabet, at det, med Hensyn til at Horslunde Sogn har flere vigtigere Biveie at grundforbedre, ikke kan paalægges det fortiden at foretage en saadan Forbedring af den omhandlede Vei, som er fornøden til dens fuldkomne og varige Jstandsættelse, men at der vil blive draget Omsorg for, at den vedligeholdes som Jordvei, indtil den, efter sin Tour, kan erholde den fornødne Grundforbedring. 8. I Henhold til det i Amtsraadets Møde den 26de November f. A. Besluttede var Erklæring indkommet fra Kjøbmændene Krøyer og Lunddahl i Maribo, hvori de havde frafaldet al videre Erstatning for den deres Magasiner i Bandholm ved Arbeidet paa den derværende mindre Landevei tilføiede Skade, end den dem ved det afholdte Oversyn tilkjendte af respective 130 og 145 Rbd., medens de dog tillige havde henstillet, om det ikke maatte findes billigt, at de endvidere nyde Godtgjørelse for de Omkostninger, som have været dem paaførte ved de forskjellige til Erstatningens Paakiendelse afholdte Syn og som beløbe sig til over 50 Rbd. Amtsraadet besluttede at indstille til Rentekammeret, at de ovenanførte Erstatningssummer maae anvises af Amtsrepartionsfonden, men kunde ikke indvilge i, at nogen Godtgjørelse for Omkostningerne tilstaaes. 9. Fra enkelte Sogne vare indkomne Fortegnelser over Biveiene til Approbation, hvilke vare sendte til vedkommende Politimestre. Da de nu gjældende Regulativer for Biveiene, med en enkelt Undtagelse, ere approberede for 3 Aar i Slutningen af 1842 eller Begyndelsen af 1843 og Amtsraadet, for at tilveiebringe Enhed, maatte ansee det for rigtigst, at samtlige Regulativer betragtes som gjældende indtil Aaret 1846, vedtoges det at anmode Politimestrene om, i Henhold til Forordningen af 29de September 1841 § 28 at tage under Overveielse i Forening med Sogneforstanderskaberne, hvilke Forandringer der bør foregaae ved Regulativerne fra bemeldte Aars Begyndelse, og derom indkomme med Forslag inden November Maaned d. A., for at de nye Regulativer for Aarene 1846, 1847 og 1848 betimelig kunne blive approberede. 10. Eieren af Fritsholm, Proprietair Bech, havde tilstillet Amtsraadet, for at indsendes med dets Erklæring, et Andragende til Rentekammeret, hvori han anholder om, at der maa paalignes Beboerne af Vestenskov, Kappel og Tillitse Sogne 2 Mk. 8 s. pr. Tønde Hartkorn og af Arninge Sogns vestlige Deel 1 Mk. 8 s. pr. Td. Hartkorn i 20 Aar, og at den indkommende aarlige Sum maa tilfalde ham, som en Godtgjørelse for at han, ved, ifølge allerhøieste Bevilling af 8de Januar d. A., at inddæmme en Deel af Nakskov Fjord, derunder indbefatter deres Torvevei til Nakskov, som nu gaaer igjennem de saakaldte Vaad, og ved disses Udtørring skaffer dem en god og beqvem Adgang, til denne Kjøbstad. Sogneforstanderskaberne for de paagjældende Sogne havde i en medfulgt Declaration givet deres Samtykke til den omhandlede Paaligning, som var anbefalet af Herredsfogden, og da Amtsraadet maatte erkjende, at der ved den tilsigtede Foranstaltning vil opnaaes et saa vigtigt Gode for den Egn af Lollands Sønderherred, hvortil de nævnte Sogne høre, at det foreslaaede temporære aarlige Bidrag i Forhold dertil ikke kan ansees for nogen Opoffrelse, ligesom der i den Bestemmelse, Forordningen af 29de September 1841 28 indeholder angaaende enkelte større Veiarbeiders Udførelse ved flere Sognes forenede Kræfter, findes nogen Analogi for Bidragets Udredelse, besluttedes det med Anbefaling at indstille Sagen til, igjennem det Kongelige Rentekammer at afgjøres ved allerhøieste Resolution, ledsaget af nogle bemærkninger navnlig angaaende Terminen for Bidragets Begyndelse og dets Oppebærelse af Proprietair Bechs mulige Efterfølgere i Besiddelsen af det Jnddæmmede, hvorhos det ansaaes fornødent at erholde en nøiagtig Opgivelse af de Jordeiendomme i Arninge Sogn, som skulle deeltage i Udredelsen. 11. Formanden underrettede Raadet om, at Rentekammeret ved Skrivelse af 29de Novbr. d. A. har approberet Organisationen af Amtets Veibestyrelse overeensstemmende med den i sidste Møde expederede Jndstilling, og at den saaledes fra 1ste April d. A. er traadt i Kraft, idet Jngenieurcapitain Dreyer har overtaget Overbestyrelsen og underordnede Opsynsmænd ere ansatte i de bestemte 3 Districter, nemlig Ditzel paa Falster, Amtsveipiqueur Jessen i Lollands østre District og Mads Jeppesen i Lollands vestre District, med de dem tillagte Lønninger. 12. Efterat Overbestyrelsen af Amtets Veivæsen, var overtaget af Jngenieurcapitain Dreyer, havde han indgivet nye detaillerede Forslag og Overslag til saavel Jstandsættelsesarbeidet paa Nakskov-Taars=Veien, som Bro= og Dæmnings=Arbeidet ved Stubbekjøbings Vandmølle og indstillet disse til Approbation, idet han derhos ansaae det for rigtigst, at Steenslagningen til den førstnævnte Vei accorderes bort underhaanden, da den vanskelig kan erholdes bortliciteret, ligesom han angaaende Brobygningsarbeidet ved Stubbekjøbing havde oprettet Contract med Møllebygger Rasmussen, hvorimod det øvrige Arbeide bliver at stille til Licitation. Amtsraadet approberede de indkomne Forslag, i hvilke de omhandlede Arbeider ere calculerede til respective 2100 og 2915 Rbd., samt den oprettede Contract, og bifaldt, at Steenslagningen bortaccorderes, hvorhos det overdroges til Formanden i Forening med Capitain Dreyer at approbere Licitationsbuddene, naar disse ikke overstige Overslagssummen med mere end 10 pCt. 13. Sogneforstanderskabet for Kippinge og Brarup Sogne havde anholdt om, at der maa tilstaaes denne Communes Fattigvæsen en Understøttelse af Amtsfattigkassen, paa Grund af det store Antal Fattige, den har at forsørge, hvoriblandt 3 Fæstningsslavers talrige Familier, hvortil tidligere Hjælp er bevilget. Da Andragendet ikke indeholdt noget, hvoraf det kunde sees hvilken Byrde der i den ovennævnte Henseende hviler paa Fattigvæsenet og hvor stor en Hjælp det kunde være qvalificeret til at erholde, vedtoges det herom at indhente Underretning, førend Sagen tages under nærmere Overveielse. 14. Da Eieren af Maglebrænde Sogns Kongetiende havde fordret Tiende for Aaret 1844 af den Sognets Skolelærer-Embede tillagte Jordlod, fordi denne i den nye Matricul er ansat til 7 Skpr. 3 Fdkr. 4 Alb. uprivilegeret og altsaa formeentlig tiende pligtigt Hartkorn, havde Sogneforstanderskabet indstillet til Amtsraadets eller eventualiter Cancelliets Afgjørelse, om Forpligtelse til Tiendeydelse kan paaligge bemeldte Jordlod, uanseet Bestemmelsen i Forordningen af 8de Januar 1810 a 32 og Canc. Skr. 1ste Juni 1816 og 21de Mai 1822. Med Hensyn til at ingen Tiende hidtil har været svaret af den omhandlede Jordlod og den nye Matriculs Ansættelse af Hartkornet ikke kan have nogen Jndflydelse paa Tiendepligten, som kun paahviler Jorden og ikke Hartkornet, antog Amtsraadet at ingen Tiende kan fordres af Jordlodden, hvilket det vedtoges at yttre ved Sagens Jndstilling til Cancelliet, idet man forøvrigt maatte ansee Tiendeeieren for berettiget til at søge Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene. 15. Sogneforstanderskabet for Stadager og Nørre Kirkeby Sogne havde forespurgt, om Besidderne af tvende i det sidstnævnte Sogn liggende Fæstegaarde ikke ere pligtige at svare Bidrag til Sognedistrictets Skole- og Fattigvæsen af det under deres Gaarde hørende Hartkorn, som er beliggende i andre Sogne, nemlig Eskildstrup og Nørre Alslev. I Anledning heraf besluttedes det, forsaavidt Skolevæsenet angaaer, foreløbig at erhverve en Afskrift af Skoleplanen, for at see det paagjældende Skoledistricts Omfang, og, forsaavidt Fattigvæsenet angaaer, at henvise Sogneforstanderskabet. til Bestemmelserne i Placaten af 5te Decbr. 1815. 16. Skolelærer Larsen i Freilev havde besværet sig over, at der for indeværende Aar er paalignet ham et Bidrag af 2 Rbd. til Kjettinge og Bregninge Sognes Fattigvæsen, og anholdt om Fritagelse for at udrede dette Bidrag, eller at det i alt Fald maa blive nedsat, samt ligeledes om at fritages for det Bidrag til Amts fattigkassen, som han hidtil har udredet med 24 s. aarlig. Skjøndt Amtsraadet, efter de fra Sogneforstanderskabet. indhentede Oplysninger, ikke fandt Anledning til at gjøre nogen Forandring ved det omhandlede efter Formue og Leilighed paalignede Bidrag, og Afgiften til Amtsfattigkassen, saalænge den efter Plac. af 9de Jan. d. A. endnu bestaaer, ikke kan bortfalde, besluttedes de dog at anmode Sogneforstanderskabet om ved næste Paaligning at tage Andragerens, i Forhold til Sogne districtets andre Skolelæreres, ringere Indtægter i Betragtning. 17. Sogneforstanderskabet for Tingsted Sogn, havde begjært Understøttelse af Amtsfattigkassen til Sognets Fattigvæsen for at bestride Udgifterne ved en Huusmands aandssvage Søns Forsørgelse. Da den imidlertid ikke var meddeelt nogen Oplysning, hvoraf Communens Trang til Understøttelse kunde sees, og den allerede nyder et aarligt Bidrag til en AfsindigsForsørgelse, fandt Amtsraadet ikke Anledning til at bevilge det Ansøgte. Ligeledes blev en Begjæring fra Sogneforstanderskabet for Gunslev Sogn om Understøttelse til dettes Fattigvæsen afslaaet, da man efter de forhaandenværende Oplysninger ikke kunde ansee Communen for trængende dertil. 18. Formanden meddeelte, at han, paa Raadets Vegne, havde indstillet til Cancelliet et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Tirsted, Skjørringe og Veileby Sogne og Tilladelse til at opføre et Fattighuus i Tirsted for Communens Regning efter medfulgte Tegning og Overslag samt om bemyndigelse til deels i dette Øiemed og deels til Bestridelse af en fornøden Reparation paa Fattighuset i Veileby at optage et Laan af 500 eller 550 Rbd. mod Forretning og Tilbagebetaling med 6 pCt. aarlig i 28 Aar, og at Collegiet derefter havde tilkjendegivet, at det paatænkte Bygningsarbeide ikke kunde approberes, førend en paapeget Forandring foretoges ved Planen til samme, ligesom eiheller Laanet kunde bevilges optaget med en saa lang Tilbage betalingstermin. J Forbindelse hermed forelagdes en Begjæring fra Sogneforstanderskabet om at tilstaaes, det attraaede Laan paa 500 Rbd. af en af Amtets offentlige Kasser. J denne Anledning vedtoges det, at Sagen kunde anbefales til Cancelliet, naar Planen, til Fattighuset er undergaaet den paapegede Forandring, med Jndstilling om, at Laanet maatte bevilges af Amts fattigkassen, saasnart dens Forfatning tillader det, mod at afdrages med 50 Rbd. aarlig og forrentes med 4 pCt. 19. Endvidere meddeelte Formanden Underretning. om, at der fra Fyens Stiftamt var indløbet en Regning for den sindssvage Hans Jørgen Bøttgers interimistiske Forsørgelse paa 154 Rbd. 50 sk., hvoraf Halvdelen i Henhold til Cancelliets Resolution af 21. Jan. d. A. udredes af Amtsrepartitionsfonden og Halvdelen forskydes af Amtsfattigkassen, indtil det bliver afgjort, hvor stor en Deel deraf endelig kan tilstaaes Forsørgelsescommunen Hillested Sogn, hvis Forstanderskab, var opfordret til derom at indkomme med Andragende. Tillige har bemeldte Stiftamt meddeelt, at der Jntet er til Hinder for, at den Paagjældende fremdeles forbliver i Odense Daareanstalt mod en ugentlig Betaling af 1 Rbd. 2 Mk. 2 s. foruden 15 Rbd. aarlig til Klæder.