JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Jblandt de mangfoldige Foranstaltninger til Jordbrugets Forbedring, som Danmark skylder Kristian den Syvendes Regiering, er den paa Frederiksborg Ladegaard nu tilsigtede Jndretning unægtelig saare betydelig, og spaaer de meest velgjørende Følger. Allerede for nogle Aar siden er den skeet en total Forandring i Brugen af de vidtløftige Strækninger som ere overladte Stutteriet. Forhen dreves de lidet eller intet, nu er derimod det meste sat under en fortræffelig Dyrkning og alle nødvendige Foranstaltninger ere trufne til en ypperlig Drivt for Fremtiden. Det vigtige spanske Skæfferi vedligeholdes paa Esserom, hvor et fortrinlig godt indrettet Faarehuus er bygget. Paa Esserom Marker skal desuden endnu en Ladegaard eller Avlsgaard opføres. Af Frederiksborgs Ladegaards Jorder er fraskilomtrent 700 Tdr. Land til en Parselgaard, hvor de ockonomiske Bygninger allerede ere opførte, og disse udgjøre uden Tvivl den skjønneste og bedst indrettede Ladegaard i hele Danmark. Paa denne Gaard skal holdes en fortrinlig Qvægstamme til videre Udbredelse og Begyndelsen er allerede gjort dermed. Stutteriet forbliver paa Frederiksborg, gamle Ladegaard, hvis Bygninger nu skulle forandres og ombygges efter en god Plan, ligesom Staldene allerede for en Deel Aar siden ere forandrede og forskjønnede. Ved disse Gaarde haves de bedste nye Redskabet, Tærskemøller og Hakkelsemaskiner. For at give alle disse Jndretninger den størstmulige Nytte er det nu bestemt, at ved disse fire Gaarde skal ansættes 80 Bønderkarle, der foruden Kost og Løn, som de sædvanlige Staldkarle ved Stutteriet nyde, efter visse Aars Forløb kan vente Fritagelse for Militærtjeneste, De udnævnes aarligen ved Landmilitssessionerne, og oplærres praktisk i alle Grene af Landsekonomien, saavel de forskjellige Dyrkninger, som alle Husdyrenes Behandling. Denne høystpriselige Foranstaltning, der, om ikke i Navnet, saa dog i Gjerningen, er en egentlig praktisk Agerdyrkningsskole, skaffer Fædrenelandet en Mængde veloplærte unge Avls brugere, der fordeelte over hele Landet omsider ville ved Exemplet virke nendelig meget til Jordbrugets Opkomst i Danmark gjennem Bondestanden, hvilket dog altid vil være den rigtigste Vey.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Som et langt vigtigere Middel i Mangel af Sæbe end Sæbeurten, der ikke skal svare til sit Navn ogsaa er sielden her til Lands, anbefales nu HestekastanierDenne Frugt kan paa mange Steder faaes i Mængde, Kjernerne befries fra den yderste Skal, samt den indre brune Hud, og stødes jo finere jo bedre. Den pulvirese rede Masse blandes med Vand, og man erholder da et Sæbevand, hvori Linned og uldent Tøj kan vaskes ganske rent Skulde nogle enkelte Fidtpletter ikke ret ville gaae bortderefter, saa kunde disse borttages med Sæbe, ved hvilken Behandlingsmaade en stor Mængde Sæbe kunde spares. Da den her anviste Brug er tilstrækkeligen bekræftet af Erfaring, saa var det ønskeligt at man i Efteraaret, naar Frugten falder, ville samle den. Hvad man ikke bruger strax kan gjemmes udspredt paa et tørt Sted. Cours afdanske Bankosedler mod Spec. d. 6 Septbr. 72 pr. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Befordringer og Afgang. under det danske Kancellie: Den 2 September: er Personel Kapellan P. C. Glahn konfirmeret til Sognepræsefor tilføe og Braabbe Menigheder i Siælland; personer gavelan C. Friis ligeledes til Sognepræst for Marslev og Birkende Menigheder i Fyen; Candidatus Theologi S. Sørensen ligesaa til personel Kapellan for Glumsøe og Bavelse Menigheder i Sjælland. Den 9 Septbr. er Sognepræst for Sjælle, Schjørring og Laasbye Menigheder i Aar pius Stift, P. P. Heie efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed. - Under Admiralitetet. Den 15 August, er Kapit. Lieut. Lund, som Tøi varter, samt Kapit. Lieut. Havn og Lieut. Bøiman, som Art ster, i Naad og med Pension afskedigede: Art. Lieut. Carl sen beskikket til Tolvarteer og Prem. Lieut. Art. Lieut. Høyer avanceret til Prem. Lieut., og forbeholdt sin Anciennetet foran Lient. Carlsen; Over=Kanoneer N. Vilgran avanceret til falt Artillerie= og fungerende Lahoratorie-Lieutenant, samt Over Kanoneer L. Hansen til fast Art. Lieut.; Søe=Krigskommigttaget og Bogholder Jessen beskikket til at være tillige Mynnerskriver i det Holsteenske Søe-Jndrullerings Distrikt. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Under Rentekammeret. Den 2 September, er Kammerherre P. N. Gersdorff, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra næstkommende i Octbr. fra det ham anbetroede Embede som Stiftamtmand for Byens Stift og Amtmand for Odense, Dalum, Ruggaards og St. Knuds Amter; Konferentsraad M. Freithau, efter unsøgning, i Naade entlediget fra Amtmandscrenhedet for Roeskilde Amt, hvorimod dette Amts Bestyrell, venlægges under Amtmandskabet for Kjøbenhavns Amt og den Deel af Horns Herred, som hidtil er bestyret af Amtmanden for Roeskilde Amt, henlægges under Frederiksborg, Amtmandskab. Under General-Toldkammeret: en an August er, Grændse=Kontrolleur F. W. Klausen besittet til Kontrolleur i Tønning, og Kommandeersergeant J. Hultien til Toldbetjent og Visiteur i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Odense Bye=Nyt. Fra den 5te til 12te Septbr. Døbte: Vertshuusholder Rasmus Nielsens Søn, Rasmus, Fadd. Vertshuusholderne Niels Nielsens og Jørgen Nielsen Børres Koner, Møller Hans Larsen i Eibye Mølle, Sigtmester Anders Larsen, Træeskophandler Mathias Mathiasen Aalemose. Skoemagermester C. D. Felsings Datter, Kathrine Margarethe Fadd. Mad. Frydendahl, Jfr. Thelgaard, Kjøbmand Frydendahl, Borgerkapit. J. Dorch, Skoemagermesterne J. Frantzen og P. Breineberg, og Linnedtryker Schray. Handskemagersvend Hans Fønses Datter, G. orgine Hedevig Eleonora, Fadd. Frue Børcher Madam Viberg, Kammerjunker v. Scholten, Kjøbmændene Græss Zolezzi, Bager Hartvig, Blikkenslager Hyltoft. Begravede. Jæger Jens Thomsen. ved det Fyensk Regiments 3die Batallion, omtrent 30 Aar. Møllersvend Jørgen Rasmussen af Eibye Mølle, 34 Aar. Muursvend Niels Jørgensen, 32 Aar. Afskediget Korporal Tønnes Tønnesen, 49 Aar. Bogholder Hr. Larsens Søn, Henrich Christian, 7 Dage. Steenhugger Friderich Hansens Kone, 66 Aar. Jtalieneren Malatchies Søn, Peter, 1 Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Avertissements. Onsdagen den 21de førstkommende om Formiddagen Kl. 9. bliver paa Aalykkegaard foretager Auction over en Deel Tønbestaaende af Dragkist, Klædekist, Sæng, Sængeklæder samt nogle Gangklæder m. m. afdøde Tjenestepige Margaretha Hansdatter tilhørende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Mandagen den 26 Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver efter passeret Forlig og i Følge Vedkommendes Begjæring foretaget 1ste Gang offentlig Auction over Skoemager Johan Carlsen Withs iboende og udi Nødergadelse under No. 673 beliggende Huus, bestaaende af 7 Fag Forhuus til Gaden og 8 Fag Baghuus med tilliggende Gaardsrum, efter de billige Konditioner som paa Auctionsstedet vilblive bekjendtgjort og deriblandt at 2/3 Dele af Kjøbesummen, kan blive indestaaende paa første Prioritet i Huset. Hvilket, herved bekjendtgjøres, saavelsom at 2den Auction foretagen den 3 October og 3die Auction, hvorved Huset absolut bortsælges den paafølgende 10 October Eftermiddag Kl. 3. Odense den 12 Septbr. 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Et Par moderne Mahognie Komoder med Toilet, en Sopha med 12 Stole, et Par Mahognie Spilleborde, en meget god Diabel som hænger i Flædre, med underløbne HjulJernaxler og Malmbøsninger tillige med mere kan faaes tilkjøbs i Vestergade No. 233 lige for det nye Apothek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
J nogle Aar er hos mig begaaet det skjændigste og skadeligste Tyverie, ved at skjære Vøier og Kosteriis, ikke om Vinteren men endog om Sommeren, naar Skoven er i bedste Grøde. Tyven har renset Vøierne, ved den anden Side Grøften, paa Aglykkegaards Grund hvor vi har seet hele Løv og Bark. Skjøndt der gaaer en Karl, med ladt Bøsse at passe paa, lover jeg 10 Rd. til den, der kan angive Tyven. Tarupgaard den 12 Septbr. 1808. M. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-13
Fredagen den 16de September førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver efter Magistratens Forlangende foretaget udi afg Pottemager Rasmus Jbsens Stervboes Gaard i St. Jørgensgade offentlig Auktion over adskillige dets Stervboe tilhørende Effekter bestaaende af Stole, Borde, Skabe, Skatoller, Sænge og Sængeklæder, Tin, Kobber og Messing, samt Jerntøy, saaog endeel brændt og ubrændt Pottemager Arbeide. Katalogus herover er, Dage forinden Auktionen af bekomme hos Jukassator Hr. Prokurator Heilmann; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 5 September 1808. Bendz. Paa Gaden er for nogen Tid siden tabt et Guldsignet med rød Steen, hvori var graveret en Hund. Finderen heraf kan vente en god Douceur, naar han melder sig paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Krigs-Efterretninger. Monitøren af 1 September indeholder nu følgende med Længsel forventede Efterretninger og Begivenhe. derne i Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Denne oprørske Gjæring var en Følge af den forrige svage Regjering. For at ende Uordenerne og gjøre Jndtryk paa de Jldesindede maatte man gribe til Vaaben. Marskal Bessieres lod først adskillige Detaschementsrykke frem, som overalt uden synderlig Møie vandt betydelige Fordeele. General Verdier indtog Logronno, afstraffede Anførerne for Jnsurgenterne, og befriede de fornemste Jndvaanere, som disse havde fængslet. General Frere lod Segovia opfordre; Jnsurgenterne fyrede med Kanoner paa Partamenteren, men sligede iden ved den med Madrid. Hertugen af Rovigo, der efter Stør første Angreb, og lode 30 Kanoner i Stikken. General Lasalle adspredte med 500 Chasseurer til Hest 6000 Jnsurgentere ved Torqvemada, og marscherede, efter at denne lille Bye var stukket i Brand, mod Palencia, der strax underkastede sig, og blev afvæbnet. Herpaa rykkede han mod Valladolid, hvor General Kapitain Cuestaahavde stillet sig i Spidsen for de Misfornøiede. Efter er halv Times Fægtning flygtede disse til alle Sider, og de Franske marscherede ind i Byen iblandt en stor Folkemæng, de, der havde fortjent en alvorlig Straf, men som man hvimodigen nøiedes med at afvæbne. Gen. Ducos besatte St. Ander, og saaledes havde Tropperne under Marskal Bessieres i faa Dage taget 30 Kanoner, og 50,000 Flinte, og tilveiebragt Rolighed i en vigtig Deel af Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Jmidlertid vare Urolighederne ogsaa udbrudte i det sydlige Navarra og i Arragonien. Gen. Lefebure med de Polske Lanzedragere adspredte ved Tudela en Jnsurgenthob, og gik for Sarragossa; ingen Sted fandt han betydelig Modstand. Han forenede sig med General Verdier og indsluttede og beskjød denne Stad. Ogsaa Catalonien, hvor General Duhesme kommandeerte, var Opstanden udbrudt, men Jnsurgenterne uden synderlig Modstand allevegne Slagne og adspredte. Dog - Jnsurektionen lignede en Hydra, hvis Hoveder immer voxte ud paa ny, den var neppe dæmpetetsteds, førden udbrød et andet. Generalerne Goulius, Bessieres og Lerchi maatte snart angribe en ny Jnsurgent masse; de erobrede deres Batterie ved Molinos deel Re, og forcerede Overgangen over Lobrega Floden. Nu begyndte Kongeriget Valencia at insurgere. General Moncey dreev de Misfornøiede for sig lige ind i Hovedstadens Forstæder, erobrede 20 Kanoner og tilføiede dem flere betydelige Nederlag. Men Staden selv kunde ikke tages ved et coup de main: Moncey lerede sig da for samme, samlede sit Beleirings=Artillerie, og var Begreeb med at angribe Valencia, da Tildragelserne i Andalusien gave ham en anden Bestemmelse. Jmidlertid havde Jndvaanerne i Cuenca forgrebet sig paa en Fransk Offficeer og nogle Soldater. General Caulincourt gi imod dem, slog dem, og lod Staden, der var forladt af sine Beboere, plyndre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
General Dupont var allerede i Slutningen af May brudt op fra Madrid til Andalusien, der ogsaa var i Gjæring. Ved den lange Broe ved Alkolen, der blev forsvaret saavel af Artillerie, som Jnfanterie, stødte har først paa Fjenden, slog ham, fratog ham alle Kanoner og og ham ind i Cordovo, hvilken Stad blev indtaget med og Staden Jaen, samt en udenfor samme anlagt forskandStorm. Et Fransk Detaschement borttog ogsaa Slotte, Sierra Morena, og afskaaret Dupont Kommunicatioset Leir. Jmidlertid havde 3000 Kontrebandiers besahertugen af Bergs Afreise førte Overkommanden, afsendte Divisionerne Wedel og Gobert mod disse Bjergegne. At see, angribe og slaae Fjenden, var kuns et Øyebliks Værk, og Dupont trak disse Tropper til sig, og var, saaledes fort stærket, i Stand til, om ikke at underkaste sig hele Provindsen, saa dog at være uden al Fare. Saadan var Tingenes Stilling den 20de Julii, da Kongen af Spanien holdt sit Jndtog i Madrid. Allevegne vare, Jnsurgenterne adsplittede, og Sarragossas Beleiring, havde god Fremgang. Den 4de August i Dagbrækningen, erobrede de Franske to Porte med Storm, og efter flere Dages mordiske Fægtninger vare de Herrer over denne ulykkelige Stad, der ved Bouber og Jldebrand næsten er lagte øde. Man saae her Munke, som Kapitainer og Obersterdat fægte i Spidsen for Jnsurgenterne. For denne Crobring avancerede Brigade General Lefebure til Divisions General, ligesom og en stor Mængde Officerer og Soldater ved denne og andre Leiligheder ere blevne forfremmede, eller have faaet Æres=Legionens Orden til Løn for deres udmærkede Tjenester. Jmidlertid havde den hele Spanske Linie-Armee taget Deel i Jnsurrektionen, og de Tropper, som vare i Madrid, St. Sebastian og Barcellona, vare deserterte, og gaaet over til Jnsurgenterne. De Franske havde biet for længe med at afvæbne dem, og Erfaringen beviiste det Skadelige, i denne Høymodighed. Man erfarede snart, at et Korpdaaf 35000 Mand med 40 Kanoner var samlet ved Bone vente, og at Engelske Kommissarier og Officerer, samt alle Spanske Fanger fra Engelland der vare kjendelige vedde røde Uniformer, Engellænderne havde givet dem, befandt sig ved samme. Med 12000 Mand gik Marskal Bessieres mod denne Fjende, og traf ham den 14de Julii paa Høyene ved Medina del Rio Secco i Kongeriget Leon, og her forefaldt en af de betydeligste Affairer i hele Krigen. General Mouton indtog Meding med Bajonetten; Fjenden blev fuldkommen slagen, tabte alle sine Kanoner, 10,000 Døde og 6000 Fangne. En Engelsk Oberst, der som Kommissair var tilstæde, havde viselig for Slaget salveret sig til Lugo. Ved Forfølgelsen gjorde Bessieres en stor Mængde Musketter, Krudt, Patroner, &c. til Bytte, drog den 20de ind i Zamora og den 26de i Leon, som underkastede sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Ved denne vigtige Seir var det nordvestlige Spanien, bragt til Rolighed, og Forbindelsen med Purtugal sikret i og alle disse Fordele i Forbindelse med Kongens Ankomst til Madrid, lode haabe en lykkelig og hastig Ende paa de Spanske Anliggender, da General Dupont efter en Række af Begivenheder, dem Monitøren ikke vil beskrive saasom de maae vorde en Gienstand for Undersøgelser og Forhører - begik den tredobbette Feil, at han ikke allene lod sig afskjære Kommunicationen med Madrid, men hvad endnu var værre, lod sig skille fra de to Trediedele af sin, ne Magt, der kuns var 6 Lieues borte fra ham, og endelig ortagtig Stilling, efter en forceret Nattemarsch indlod sig i ld=Fægtning med Fjenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Der gives - siger Monitoren kuns faa Exemmebler paa en saaden med alle militaire Grundsætninger restridende Opførsel. Denne General, der ikke forstod at nanføre sin Armee, viiste siden i Underhandlingerne endnu en mindre borgerligt Mod og Duelighed. Liig Sabinus Titreturius lod han sig ved Grillenfængerie drage ind i sin Forokværvelse, og ved en anden Ambiorixis List og Bedrag føre ligthag Lyset; men, lykkeligere end vore Soldater, serdøde de Romerske med Vaaben i Hænderne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Ved denne uventede Efterretning, der endnu fik større vi Vigtighed ved det Mod, den indgjød Jnsurgenterne; ved Be og retningen og flere Landgange, hvormed Engellænderne metruede Galliziens Kyster, og endelig ved den trykkende for Hede, der paa denne Aars Tid hindrede Bevægelsernes fornødne Hurtighed, bevægedes Kongen til at koncentrere get sine Tropper, og opstille dem i mindre heede Egne, end i, paa Liv=Kastilliens Sletter, hvor de tillige kunde aande en net reenere Luft og nyde et sundere Vand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Kongen forlod Madrid den 1ste August se og hele Armeen drog i Forfrisknings=Qvarposterer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Jnsurgenterne vare den 20de August endnu ikke rykkede mt ind i Madrid, og syntes at være geraadede i Uenighed." Kongen var den 22de i Burgos, og udsendte Streifekorvs kunde paa 10 Miles Distance ingen Fjende see. Alle fornuftige Mennesker see med Smerte, at Engel de land erholder den sørgelige Fordeel, at vække en Borgerkrig, en i Spanien, hvis Udfald ikke kan være tvivlsom - Men, er hvad formaaer den høyere Klasses Fornuft og Jndsigt over led et uvidende ved Finatisme, allehaande Konster og udenlle landske Bestikkelser vildledet Folk Videre beretter Monitøren, at General Duhesme lig igjen er rykket ind i Barcellona, for at forsvare denne vigtige Stad; at Engelske Krydsere have kastet nogle Agenter i Land ved Bilbao, som have oprørt denne Stad; hvorpaa General Marlin med 2 Regimenter Jnfanterie og 2 Eskadroner angreb samme, erobrede to Klostere med Storm, og afvæbnede Jnsurgenterne blot med Tab af 3. Døde og 12 Saarede. Havde General Dupant (der efter den Pariser Journals Sigende nu skal være ankommen til Rochefort) holdt sine Tropper sammen, kunde han hvorpaa vare 360 Mand og 8 Officerer, samt en Sum af uden Møye have overmandet Jnsurgenterne, hvis hele Styrke kuns udgjorde 20000 Mand. Deres Hoved=Armee var den, Marskal Bessieres slog ved Medina del-Rio Sec co. J Almindelighed forsvare de sig bag Mure og i Husene, i aaben Mark derimod holde de sjeldent Stand. Til Slut sin ning hedder det: "Alt hvad Engelske Blade have meldet om Begivenhederne i Spanien er falskt og urimeligt. Engelland veed vel, hvad det har at troe deraf, der veed og, hvad der for love sig af sine Anstrængelser; dets Øyemed er, et med den øvrige Trediedeel den 19de Juli i en ufordeel, at sætte Spanien i Urolighed, for siden at bemægtige sig en eller anden Besiddelse, som bedste konvenerer det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Monitøren af 3die September beretter en Deel af de Spanske Troppers Undvigelse fra Danmark med følgende Omstændigheder
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Marquis de la Romana havde i Spidsen for sin Division aflagt Eden til Kongen af Spanien. Han havde ere hvervet sig saavel Prindsen af Ponte-Corvols som de Danskes Tillid i den Grad, at nogle Spanske Kompagnier udgjorde en Deel af Prindsens Livragt, og Øen Fyens Forsvar var betroet til Marqvien selv. Jmidlertid underholdt han en hemmelig Forstaaelse med Engellænderne, og trek 4 Batailloner og 5 Eskadroner, omtrent 4000 Spanier sammen paa Øen. Ved lognagtige Rygter forførte han sine Tropper, og ved at forevise falske Ordrer fra Prindsen satte han sig i Besiddelse af Fæstningen Nyborg, for at overgive samme til Engellænderne. To Danske Brigger, som søgte Tilflugt under Stadens Batterier, fandt sig derved mellem to Jld, og bleve de første Offere for denne udmærkede Troløshed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Den første Efterretning herom fik Prindsen fra den Spanske Gen. Kindolan med Udtrykke af den høieste Afskye, som Anførerne for de Spanske Tropper i Jylland deelte med ham. Prindsen begav sig strax paa Marschen. Da Romana ikke troede sig sikker nok paa Fyen, kastede han en Deel af sine Tropper oven paa Langeland, og indsluttede sig selv i Nyborg, hvor han endnu (?) befinder sig. Af de i Norden værende 12000 Mand Sp. Tropper, ere 4000 blokerte paa Langeland, som have efterladt deres Hospitaler, Artillerie og Heste, Resten er afvæbnet og skal sendes tilbage til Frankerig. Den Division, der revolterte i Sjælland, var alt i Forveien efter Kongens Befaling afvæbnet. Den befinder sig i Kjøbenhavn, og Marquis de la Romangs Forræderie retfærdiggjør dette Skridt." Tillige leverer Monitøren den efter Hs. Maj. Kongen af Danmarks Befaling udstædte Bekjendtgjørelse om denne Tildragelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Den Russiske Flaade under Admiral Chanykow, som bestaaer af 9 Linieskibe, 9 Fregatter o. fl. mindre For tøyer, har alt længe krydset i Østersøen uden at finde den fjendtlige Flaade, der tæller 15 Seilere, hvoriblant 11 Linieskibe. Den 2den August tog den ved Jomfrue=Sundet en Svensk Brig paa 20 Kanoner og 5 Transportskibe, 22,650 Rd. i Svenske Papirpenge. Briggens Flag og Vimpel sendtes til Petersborg til Keiseren. J øvrigt vedvare Troppebevægelserne fra Østen til Ve steen. Af de 3 Polske Regimenter, der træde i Fransk Keiserlig Sold, er alt det ene den 4de Septembr. passeret Leipzig; og en Deel af Besætningen i Rom er opbrudt til Turin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Fra Vien skrives der, at Engellænderne gjøre Mine til at ville bombardere Triest og Fiume og at desaarsag flere Tropper og Kanoner skulde sendes til disse Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
J Persien skal Schaben efter Moniterens Beretning have forladt Theeheran den 3 Julii, og efter noget Ophold underveis i adskillige Leire være ankommen med sin Hær til Leiren ved Sultanie. Paa Marschen førtes 4 bemalede og forgyldte Elephanter i Spidsen; derpaa kom det flyvende Artillerie, hvis Kanoner bleve baarne af Kameler; dernæst Fodfolket, og tilsidst 20,000 Mand af den Keiserlige Hestgarde, som Alt skal have seet meget præg. tig ud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-16
Danske Krigs-Efterretninger. Flaaden, som den 9 Septbr. gik Sundet ud, bestod af omtrent 23 Skibe, under Bedækning af 2 Kutterbrigge, og en Kanonbrig. En større Flaade som saaes under Seil Østen om Hveen, gik til Ankers ved Landskrone. Saavidt fra Helsingøer kunde skjønnes var et stort Skib, en Fregaeller Linieskib, som skulde tjene til Bedækning, kommet paa Grund ved Graaen, og foraarsagede mueligt Standsning i Flaadens Afseiling. Den 10de var dette Skib dog allerede igjen kommet af. Man paastaaer at de ere 2de af de opkomne Konvoyer, som altsaa ikke have været i Østersøen, og man formoder at en Russisk Flaade maae være i Østersøen, og at frygten for samme har jaget dem tilbage. J øvrigt var ved Helsingøer til den 12te aldeles intet Nyt pas seret.