JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Tyrkiet. Allevegne fra høres idel Gjentagelser af Beretningerne om det Tyrkiske Admiralskibs Brand, ved med endeel Forandringer, men i det Væsentlige der, overeensstemmende, at den Tyrkiske Orlogsfløde er næsten tilintetgjort, mange af dens Skibe opbrændte, andre tagne af Grækerne, atter andre strandede og nogle faa flygtede. Grækernes Flode er derpaa seilet sydefter for at opsøge den combinerede Egyptisk, Algierske Flode og tvinge den til Slag. Stadfæstelserne paa disse Sejerstidender mangfoldiggjøres i det samme Forhold, som Correspondenterne paa de forskellige Pladser indbyrdes efterskrive og Avismagerne eftertrykke hinandens Beretninger med smaa Forandringer og Tillæg; men undersøger man dem nøie, findes de at flyde fra een og samme Kilde, nemlig fra Oprørerne paa Archipelagets Øer, og vinde saaledes aldeles ingen Stadfæstelse ved at gjentages aldrig saamange Gange og saamangestedsfra. Tværtimod godtgjøres disse ække Skryderiers Ugrund tilstrækkeligen ved et under en neutral Stat sorterende, Øjevidnes pligtmæssige Jndberetning desangaaende. Den K. K. Consulat-Agent i Scalanuova var nemlig den Tid paa Chios, hvorhen han var reist for at fordre Erstatninger hos Storadmiralen (Capudan Pascha) for ham ved Urolighederne i Stalanuova tilføjet Skade, og han har under 21 Juni indgivet Rapport om Tildragelsen til General-Consulattet i Smyrna, som igjen har indsendt samme til Vien. Den 19de Juni (ikke den 20de, som Skippertidenderne udbredte) vare to Græske Brandere slupne forbi 11 Tyrkiske Orlogsmænd i Chios-Sundet og komne i Nærheden af Admiralskibet, til hvilket den Ene hagede sig fast i Hundevagten under Bagbordsiden og udi blev dog strax los af Skibsmandskabet og søgte da at drive ind paa Capudana Beys (Viceadmiralens) Skib, af hvilket den blev skudt i Sænk. Den anden Brander var imidlertid heldigere. Imedens man havde travlt med at faae den første fra Borde, lagde den sig ind ved Admiralskibet. og fik Jld i det. Efter tre Fjerdedeelstimers Brand kom Jlden til Krudkammeret og Skibet fløi i Luften.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Storadmiralen, som var haardtsaaret, var imidler lertid noget iforveien reddet ned i en Baad af nogle troe Mænd, men en styrtende Mast traf ham paa Hovedet og gav ham Banesaar. Baaden kantrede ved denne Leilighed, men han blev paa et Vragstykke bjerget iland paa Chios, hvor han døde efter en Times Forløb og blev næste Dags Morgen Kl. 10 begravet paa Castellet. Skibets Besætning var 2286 Mand i Alt, af hvilke neppe 200 bjergede sig. To andre Linieskibe og en Fregat bleve meget beskadigede. Vinden drev Branderen midtigjennem den Tyrkiske Flaade, men denne gav hurtigen Plads for den, hvorpaa den drev hen til Cap St. Elena paa Chios, kom der paa Grund og blev om Morgenen, fortæret af sin egen Jld. De Græste Branderes Mandskab flygtede i deres Baade igjennem Tyrkernes Flode og undkom. Paa Jpsara, hvor de meldte deres forehavendes lykkelige Udfald, vedvarede Glædes=Kanonaden i en Time, og kunde høres paa Chios. Om Natten til den 19de vilde Tyrkerne hævne sig ved at angribe Consulaterne paa Chios, men det blev dog forhindret, men den 19de maatte Mastixbyernes Jndbyggere bøde. Den 20de saaes 12 Græske Skibe at styre hen mod Cap, St. Elena, men da de saae, at Tyrkernes Flode satte sig i Bevægelse, trak de sig til Jpsara. Den 21de Kl. 12 Middag var den Tyrkiske Flode paa Høiden af Cap Baba og styrede hen mod Post Oliveto med en stiv kan tilføies, at Branderne hverken tonede Østerrigsk Flag eller fremviste noget somhelsk Slags Papirer, som først berettedes, men at de blot listede sig frem i al Stilhed. - Tyrkerne tage sig dette Tab ikke saanær, som mange havde troet, der ikke vide, at det er Karaktertræk hos Tyrkerne at finde sig med Hengivenhed i det, som ej staaer til at ændre. Rigtignok kunde endeel Udsvævelser af Janiskarerne og Pøbelen i de store Stæder have været at befrygte i denne Anledning, dersom ikke Storherren allerede forhen havde spæget disse urolige Hoveder ved den strenge Justits, han lod holde over Formændene for og Deeltagerne i de sidste Uroligheder i Constantinopel. Femtusinde Janiskarer, som have gjort sig skyldige i Ran, Myrden, Mordbrand og Mytterier, bleve paagrebne, 500 af dem ere druknede, Andre paa anden Maade henrettede og Mange straffede paa Kroppen og med Forviisning til Fæstningerne i Asien. Fem hele Regimenter af dem skulle have været opløste, dersom de ikke have selv udleveret deres Ledere. Ja niskarernes General (Aga) har for sit ved denne Lejlighed udviste gode og kraftfulde Forhold faaet Titel af Aga Pascha.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Moldau og Vallakiet forlades nu af Tyrkernes HænHospodarer ere af Storherren udnævnte til at bestyre disse Provindser.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Spanien. Det er nu temmelig roligt paa alle Kanter undtagen i Catalonien og Navarra, hvor Oprøret endnu ikke er ganske endt. Queseda er bleven ueens med Egnia og kalder ham en Kryster, men kaldes af ham igjen en Galmand. Queseda faaer betydelige Førseler af Vaaben og Munition fra Frankrig. - J Bartelona skal nu igjen være udbrudt Gulfeber. - Ti Cadiz er ankommet en meget betydelig Convoy fra Havana og et meget riigladet Skib fra Manilla Alle Vestfarere, som komme til Spanien, underkastes meget streng Kvarantine ved Port Mahon.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Blandede Efterretninger. Den bortrømte Bisp af Clogher skal tiltales for en Bisperet til Afsættelse og af Generalfiskalen ved hans civile Værnething til Dødsdom at lide for hans begangne Misgierninger, hvis Navn ikke bør findes i offentlige Blade eller høres i anstændigt Selskab.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Ved Undersøgelse er befundet, at 119 Medlemmer af det Britiske Parliaments Meniges Huus ved Embeder eller Pensioner staae i Kronens Sold og ere afhængige af Ministrene.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Kjøbenhavn, den 9de August. Mandagen den 12te August begive Deres Majestæter sig til Sommer-Residentsen Frederiksberg. i Slot. Hans Høihed Prinds Frederik Carl Christian ankom med Dampskibet til Kiel den 7de i bedste Velgaaende og agtede næste Dag at afreise til Altona. H. H. Prindsen reiser for at tage imod sin Fader H. H. Prinds Christian Frederik af Danmark.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 9de Juli er Rector ved Metropolitanskolen, Professor N. L. Nissen, forundt Rang efter Rangforordningen af 14de October 1746, 4de Classe No. 3. Den 23de f. M.: Mag. H. F. J. Estrup, Literatus B. S. Jngemann, Literatus O. V. Kielsen, Overlærer ved Herlufsholms Skole, Licentiatus Theologi N. Fogtmann, Lieutenant L. A. Rothe, Overlærer ved Nakskov lærde Skole C. F. Molbech, og Literatus P. Hjort beskikkede til Lectorer ved Sorøe, Academie, sam, Cand. Philos. C. Lütken, Cand. juris C. F. Wilster, Cand. Theol. J. B. Daugaard og Cand. Theol. J. O. Kaalund til Adjuncter ved Academiets Skole.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Den 17de Juli, er Landinspectør N. Juul i Frederikshavn, samt S. W. Bergen, udnævnt til Medlemmer af Tiendekommissionen for Horns=, Venneberg- og Børglum Herreder i Hjøring Amt. - Den 19de f. M. er residerende Capellan ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn J. L. Paludan, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte hans Embede. - S. D. er Examinatus juris N. Westenbye beskikket til Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
J Sagen anlagt af Justitsraad og Amtsforvalter Selmer contra Landsdommer, Dr. juris og Birkedommer Gustav Ludvig Baden, for verbale Jnjurier, ere de af den Sidste brugte skammelige og ærenærgaaende Udtrykke og Beskyldninger ved Hirschholms Birketingsret mortificerede, og Dr. Baden, for sit derved viiste skammelige Forhold, idømt en Mulkt til Frederiksborg Amts Fattigkasse af 1000 Rbd. Sølv samt betale alle Omkostninger, hvorimod Hoved Citanten, for det af Birkedommer Dr. Baden anlagte Contra-Søgsmaal og derunder nedlagte Paastand, bør aldeles frie at være.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Mariboe, den 2den August. Ved at sammenholde nogle sønderrevne Stumper, af et Reise-Pas, som forefandtes i den Grøvt, ved hvilken den Ulykkelige hængte sig selv afvigte Tirsdag i Mariboe Østermark, erfarer man, at han hedte Jochum Heinrich Düncher, og er omtrent 28 Aar gammel. Bemeldte Pas er udstædt fra Burg, paa Femmern i Novbe 1821 til Hardenberg, og foreviist. i Rødbye den 30te Novbr. 1821 for Herr C. G. Kriger. - J Gaar lynede og tordnede det atter med en paafølgende Hagelbyge.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Kjøbenhavns Børs, den 9de August. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Specier 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1822) 75 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 99 1/2 a 100 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126. Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 11. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 PC. Noget om Aalborg. Fra ældre og nyere Tider. (Aalborg i vore Dage.)(Sluttet.)De Dødes have eller Almeenkirkegaarden har og saa sine Spadserende, ei allene fordi at Faderen den finder sin Søn, Moderen sin Datter, Elskeren sin Elskte, ei allene derfor, at de kunde væde Granzypressen med deres Taarer og ved Minde om Fortidens Glæder søge Trøst mod den nærværende Tids mange Sorger; og nei, ikke allene derfor, skjøndt vel den fortrinligste Aarsag; men ogsaa her modtages man af kjølende Skygger. Mange nye Alleer ere anlagte, i Særdeleshed ved den brave Kirkeværgers HerWs Omhue, og denne værdige Mand har tillige skjænket et lille nydelig Marmorminde, der hæver sig i Midten af Kirkegaarden.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Jkke langt fra disse her omtalte Aalborg offentlige Spadseregange, træffer man den saakaldte Skovbakke. Det her begyndte Plante-Anlæg, har en særdeles Anledning at takke for sin Tilværelse.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Skjøndt det nærværende Aar har været det uheldigste for nogen Plantestole, seer man dog allerede at Vedkommendes Møie, Omhue og Bekostninger ikke har været omsonst. Maatte det dog lykkes og maatte Anlægget finde Velyndere der ligesaavel som Hine kunde biedrage til dets Opkomst! Dobbelt behagelig maatte det være for Aalborgs Jndvaanere at see en Lund hæve sig paa denne Bakke, hvor der i gamle Dage prunkede en stolt Hasselskov, der som Historien fortæller, i Feidetid er ødelagt af Svensken, Udsigten er iøvrigt fra dette Sted den skiønnest man kan tænke sig. Til alle Sider frugtbare Marke, venlige Steder, og ved Foden den gamle Cimbristad med sine Taarne, sine røde Tage, den blanke Flod og de kneisende Master. Om Søndage i Særdeleshed besøges Anlægget ikke af faa Spadserende og Vedkommende have sørget for Anskaffelsen af endeel Mængde Nøgler som Enhver for en betydelighed kan erholde.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Om Aalborggensernes Skikke, vilde vi til Slutning blot endnu anføre nogle enkelte Strøg. Saaledes, naar et ungt Par har Bryllup (og især hvis 1) See Blomsterkurven Pag. 60. og i nogen af de Elskende ere af en anseet Familie, løsnes ikke sjelden enkelte Kanonskud. Om Aftenen ere alle Vinduer hos Naboer og Gjenboer illuminerede endogsaa undertiden decorerede med Krandse. J Sandhed, en fremmed Reisende maatte foranlediges til at troe man fejrede een eller anden vigtig National- fest. Indsenderen finder Ovenanførte meget nydelig, meget høitidelig endogsaa, dog kunde man med Føje ønske: at Skikken enten var almindelig eller ganske oprørte, thi naar en fattig, forresten ærlig og dydig Pige ikke paa hendes store Høitidsdag hører nogen Kanonskud, ikke seer nogen Jllumination, hvor let hæver sig da ikke nogle mørke Taager over hendes Bryllups=Aften. Naar Jndvaanerne begrave deres Døde udføres de fordet Meste i Liigvogn, hvoraf Byen ikke har mindre end 3 a 4 Stykker. Det er en almindelig Skik naar et Liig er nedsænkt og Følget træder om den aabne Grav, at nogle Vers særskilt fra Psalmebogen aftrykte paa fiin Papiir, vorde afsjungne, saavel for som efter Ceremonien. Hvor opløftende, hvor høitidelig, naar Sangen toner, naar de Efterladtes Taarer flyde og man hører de hule Dump paa den Hensvundnes Kiste, Aalborggenserne ville gjerne have smukke Gravsteder. Saaledes hæver sig hist og her et Monument omgivet af Buskvært, et Marmorkors eller hvad andet Minde Ideen indgiver, Vee den vanhellige Haand der ødelæggende berører disse de Afdødes Hvilesteder! Man skulde ikke troe andet end at de Døde jo maatte hvile i Fred - at ingen fjendsk Dæmon skulde af brække Blomsterne paa de opfyldte Grave, og ødelægge Minder som Venskab og Kjerlighed fatte, og dog kan man herpaa, selv i vore Dage, fremvise de skjændigste Exempler.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Om Aalborg i Nutiden kunde der, som let at indsee, endnu være uendelig meer at sige. Forfatteren af det Nærværende blev anmodet om at levere Samme til offentlig Jndrykkelse i et Avisblad, og efter saadan Bestemmelse vilde en vidtløftig Plan kun have været lidet passende. Jmidlertid hvis Planen lykkes har han ifinde at udarbeide en mere udstrakt og vidtløftigere Beskrivelse af Aalborgs Old og Nutid, hvis Offentliggjørelse dog meget vil beroe paa Omstændighederne, da et sligt Arbeide baade vil vorde vanskelig og møisommelig. De simple Strøg Forfatteren her har fremsat har han ikke uden Glæde seet aftrykt i offentlige Blade, hvis Redactioner sielden eller aldrig tog Feil i deres Valg.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Bekjendtgjørelser. Extra god fransk Viinædike faaes til bil Hos Undertegnede kan fra Dags Dato bekommes Skafte havre tilkjøbs, som er udmærket af Kjerne og reen af Straa Aalborg, den 12te August 1822. J. Heiberg, uden Vesterport. Til Stiftsbogtrykkeriet er indlagt en, paa Nyetorv funden sølv Spiseskee, hvilken Eieren kan erholde imod at opgive Navn og øvrige Kjendemærker, samt betale dette Avertissenent og en passende Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Fortegnelse. over de nindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i Julii Maaned 1822. No. Rbs. 1 Peter Aler Sindberg Skovridder ved Dronninglund i i Vensyssel pr. Aalborg fra Aarhuus 10 2 Christen Jensen i Dorfsmølle, Dronninglund Sogn, Adresse Ørsøe Kroe pr Aalborg fra Wiborg franco 3. Chr. Thygesen i Aalborg fra Kjøbenhavn 26 4, Henningsen et Rubsahm i Dito fra Altona 36 5. Dito i Dito fra Helsingør 6. Chr. Sødring i Dito fra Dito 2 Marie C. Ernstdatter conditionerende i Mou Præstegaard pr. Aalborg fra Kjøbenhavn 3. Jacob Kjellerup i Aalborg fra Hamborg J Sognefoged Lars Ottesen Gnigsholm i Dronninglund Sogn, Hjøring Amt pr. Aalborg fra Lübeck ra Søren Christensen Sidrup, Adresse Jens Jensen i Søndergaards Kjælder i Aalborg fra Ribe 11, Christen Jørgensen Lille Kraghede i Ørum Sogn, Addresse Hjallerup Kroe pr. Aalborg fra Aarhuus franco 12 Mads Peder Sørensen, Adresse Jørgen Andersen, boendes i Kirkegyden i Aalborg fra Frederikshavn 6. 13 Skomagermester Otto Møller, Addresse Toldbetjent Poul Pedersen i Hals pr. Aalborg fra Khavn franco 14 Claus Braun boende paa Johanideroth pr. Aalborg, fra Preetz 13. Justitsraad Kjellerup i Aalborg fra Kjøbenhavn 26 16 Henningsen et Rubsahm i Dito fra Hamborg, 17 Peder Larsen, Addresse Kjøbmand Kjellerup i Dito fra Aarhuus 18 Ph. Levin fra Horsens i Dito fra Svendborg, 19 Dito fra Dito i Dito fra Aarhuus 20 M. D. B. Arestforvarer boende i Brødregyden i Dito fra Wiborg, 21 Uhrmager J. H. Levy i Dito fra Altona 36 22 R. Hilligsøe i Dito fra Dito 23 Jacob Kjellerup i Dito fra Hamborg, 24 Dito i Dito fra Dito 23, denningsen et Rubsahm i Dito fra dito 3 26 J. P. Kjeldberg i Dito fra Dito 2 Thomas v. Spreckelsen i Dito fra Dito 28 Niels Hilligsøe i Dito fra Kjøbenhavn 29. Chr. Thygesen i Dito fra Dito 30 Henningsen et Rubsahm i Dito fra Dito 31 Jacob Kjellerup i Dito fra Dito; Ph. Levin fra Horsens, Adresse Carsten Nielsen i Dito fra Svendborg. 133 Styrmand Andreas Hansen, Adresse Skipper Lorens Bune i Dito fra Flensborg 134 Philip Levin fra Horsens i Dito fra Aarhuus 35 N. Schade paa Kistruphold, Dronninglund Sogn i Vensyssel pr. Aalborg fra Kolding. 13. Herskind et Værens i Aalborg fra Hamborg, Skibscapitain Berg, Adresse Trykker Berg i Dito fra Dito 33 Hend. C. Juul i Dito fra Dito (Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Auction. Da intet antagelig Bud skeete, paa de fleste af de faste Eiendomme, ved de afholdte 3de Auctioner, som ere anførte i Herr Wandals Avis, No. 70, 71 og 72, tilhørende, Herr Pastor Hübertz Opbudsboe i Schivum; saa bliver 4de og sidste Auction igjen foretaget i Opbudsboet i Skivum, den 19de Septbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12 slet. Liebhaverne indbydes. Løgstøer, den 14de August 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Bekjendtgjørelser. Nylig har forladt Pressen:
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Det moersomme Gravspil, med de sædvanlige Figuerer, samt Underretning om den rigtigste Spillemaade; samme sælges hos undertegnede Forlægger, for 1 Mk. - Sammesteds faaes : Udtog af Reglementet af 18de Decem1819, betræffende Infanteristens Bepakning, marschfærdig Stand paa Krigsfod, hefter 6 s. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 5te August 1822. P. F. Wandall. Nyt Schema til de aarlige Udtoge som indgives ved Sessionerne, bliver om nogle faa Dage hos mig at faae tilkjøbs. Enhver som maatte ønske at erholde samme ville behage snarest mueligt, at underrette mig om hvormange Ark, de deraf maatte ønske. Aalborg Stifts-Bogtrykkerie, den 5te August 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-08-14
Hos Bogtrykker Wandall faaes følgende Bøger for vedsatte Priser: 1 Ryttige Breve til Renigmand, af Forfatteren til historisk, geografisk Læsebog for Landsbye skolerne, indbunden 4 Mk. 2) Om Ovelskning af Birketræer, og disses Fortrinlighed for andre Træarter, i Særdeleshed i skovløse Egne, at C. P. Laurop; oversat af J. Bang, Skovridder, ved de Kongel. Skovanlæg paa Alheden, heftet 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Portugal. H. K. H. Kronprindsen, der befinder sig ovre i Brasilien som Prinds=Regent, fik for nogen Tid siden, som bekjendt, befaling fra Regeringen i Lissabon, at han skulde komme hjem til Portugal, men saasom Brasilianerne modsatte sig hans Bortreise fra Rio=Janeiro, og samme ustridigen vilde havt farlige Uroligheder til følge, besluttede han at give efter for Omstændighederne og forlænge sit Ophold i Brasilisen. Europæiske Tropper, som vare sendte did, bleve med Prindsens Samtykke skikkede tilbage. En Faction fordrede, om ikke reentud Adskillelse fra Moderlandet, saa dog Uafhængighed i Henseende til Lovgivning og egen Bestyrelse, og vilde til dette Øjemed have egne Stænder sammenkaldte i en Brasilisk Stad, hvilket og fandt Prindsens bifald. Denne Prindsens Handlemaade kunde ikke finde ubelinget bifald ved Regeringen i Portugal, og da Sagen nylig kom til Drøftning i Stændernes Forsamling, spændte disse Forhandlinger Nationens Opmærksomhed i højeste Grad. Det blev ved Stemmeflerhed, at Prindsen indtil Videre forbliver i Brasilien; at hans Ministre i Rio, en Junta fra S. Paulo og fire andre Personer, som have underskrevet en Forestilling til ham af 1ste Januar, skulde sættes under Justitiens Tiltale; at Kongen har at sende ham fire Ministre, som skulle være ansvarlige for alle hans Handlinger og endogsaa contrasignere den loffentlige Brevvexling, men at Jngen skal kunne drages til nogen Straf for det allerede Forefaldne, uden allene de forommeldte Personer. Stemmerne vare ved disse Forhandlinger meget deelte, endog til 59 imod 58. Der være 44, som stemmede for at Prindsen skulde ansees for en Oprører, men 63 erklærede ham for en uerfaren Yngling, eller efter Herr Monteiros Udtrykke, et ungt Menneske, henrevet af Nyhedsyge og en umættelig Attraae efter at gjøre Figur, vaklende i Grundsætninger, uovereensstemmende i Handlinger, sig selv modsigende i Ord; hvem Oprør og Lydighed, Tilsidesættelse og Opfyldelse af Pligter, Bedrageri og Sandhed, Despotisme og Constitution, efter den Lethed at dømme, med hvilken han billiger og forkaster Alt, ere ligegyldige eller ukjendte Sager.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Kongen har forbudet Jndførsel af alskjøns Krigsfornødenheder i Brasiliens Havne udenlandsfra.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Lissabon var illumineret tre Aftner i Anledning af den Spanske Friheds Seier over Trælsindet, som man i de Lande pleier at kalde det.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Kongen skal have erkjendt den nye Sydamericanske Columbiens Uafhængighed.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Alle Portugisiske Generalconsulater ere afskaffede og Forretningerne overdragne til Legationssecretærerne hver paa sit Sted.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Spanien. I Hovedstaden hersker en fuldkommen Stilhed, men den er - siger man - lig den, som gaaer forud for et Uveir eller Udbruddet af en Vulcan. Mange Officerer af Anseelse ere arresterede for Deelagtighed i Gardens Oprør, og iblandt dem Anføreren Marquis af Torre alta, som blev greben forklædt paa Flugten til Frankrig. - Jnfanten Dof Carlos synes at have havt formegen Deel i Urglighederne, og der tales i Madrid om at fratage ham hans Arveret til Spaniens Throne. Han har været indkaldt til at møde for Undersøgelsescommissionen, men har nægtet at give Møde.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
J Navarra har Quesedas Corps deelt sig i mange smaae Hobe, som oversvømme hele Landet og hjemsøge Landsbyerne med Plyndring og Brandskatning.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
J Catalonien har Trappisten en 3000 Mand under ske Stad Vich, men blev slagen tilbage. Samtlige Munke paa Bjerget Montserrat ere henførte til Forvaring i Fæstningen Montjoui, efter Sigende for at have gjort Patroner til Oprørerne og paa anden Maade understøttet dem. Kongen har i Anledning af denne Feide erklæret hele Catalonien i Krigstilstand og befalet sammes Besættelse at en Operations-Armee, til hvis Chef han har udnævnt Don Francisco Espos y Mina paa Grund af hans mange store Fortjenester, hans Krigskundskaber og hans brændende Jver for Fædernelandets Sag.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Den Efterretning, at Gulfeberen igjen er udbrudt i Barcelona, stadfæstes ved officielle Jndberet, ninger fra Frankrigs Consulat, men modsiges dog af senere private Efterretninger. Denne Spanske Sygdom giver Frankrig Anledning til at holde en Armee ved Spaniens Grændse, hvilken Hær nu allere, de er voxen til 60000 Mand og faaer idelige Forstærkninger. Underrettede Statsmænd, f. Ex. Ministrene i England, troe imidlertid, at denne Armee ogsaa staaer der for at holde den politiske Smitte fra at snige sig over Pyrenæerne ind i et Land, hvor der er alt formegen Fangestof.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Den til Cadiz fra Havanna ankomne Convoy havde 100 til 110 Millioner Realer med til Privatmænd i Guld og Sølv, og desuden store Partier Cochenille, Jndigo og andre kostbare Varer.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Storbritannien.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Parliamentet blev for denne Sommer opløst den 6te Dennes af Hans Majestæt selv ved en Tale, som blot handlede om fredelige Udsigter i Europa, Tal til de Menige for Pengebevillinger og om den nu aftagende Nød i Jreland.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Orlogskibet Jphigenia, som krydser ved Vestkysten af Afrika, taget følgende Slaveskibe og strax sat alle Slaverne i Frihed, nemlig: Conde da Villa Flora, med 173 Slaver, Des de Fuero 10, Esperanza felix 187, Zeuman 380, Viena 324, Le Vigilant 347, La petite Betsey 216, La Vigute 218 og Don Pedro med 110 Slaver. Et andet opbragt Slaveskib er kantret, hvorved 18 Britiske Sømænd, og 150 Slaver omkom i Bølgerne. Ved den Modstand Slaveskibene gjorde, blev 1 Mand paa Jphigenia dræbt og 2 haardt saarede.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Blandede Efterretninger. Den 10de Juli sporedes Jordskjælv i Lissabon, samme Dag i Ancona og næste Morgen ved Daggry begyndte Vesuv at udspye Jld og Lava.
Jyske Efterretninger, 1822-08-17
Den 1ste Juli afbrændte 140 Huse og Gaarde i Haugsdorf og den 4de 50 i Strebersdorf i det Østerrigske; den 25de ligeledes 299 i Lehesten i det Coburgske og kuns 24 bleve staaende.