Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Fra Paris berettes under 1ste Marts, at Hr. Cabets Proces er endelig afgjort, og havde, som man kunde vente det, denne Deputeredes Domfældning til Følge. Regieringen havde taget overordentlige Forholdsregler for at betrygge den offentlige Sikkerhed; hele Garnisonen var under Vaaben; Landsenerene holdt Louvre besat, Dragonerne Møntens Gaarde; i Hotel de Ville vare Detaschementer af Linietropper og Nationalgardere placerede, ved Politie-Præsekturet stod Municipalgarden til Fods og til Hest. Justitspalladset var opfyldt med Tropper af det 61de, 58de og 32te Linieregiment, i Slottet vrimlede det af Soldater; imidlertid blev den offentlige Rolighed ikke forstyrret; men der vare mangfoldige Mennesker tilstæde ved Forhandlingerne. Den Deputerede Cabet, 45 Aar, født i Dion, var bleven anklaget for to Artikler i sin Journal: Folkets Sag, hvoraf den første havde den Overskrift: Republiken i Kammeret, og den anden: Kongernes Forbrydelse mod Menneskesamfundet. Den Anklagede erklærede: at han vilde ved Vidneforhør bevise Rigtigheden af sin Sætning: at det Onde har en anden Aarsag, at det kommer fra Ludvig Philip; men det blev ham ikke tilladt. - General-Procureuren Persil holdt en energisk Tale imod Anarchisterne og giorde opmærksom paa, at man under Republiken straffede alle dem med Døden, som vovede paa at tale om Monarkiet. Skulle da, spurgte Hr. Persil, Lovene sove, skulle vi lade Sammenrottelsen, ustraffet organisere sig, skulle vi tillade, at det ophøiede Overhoved, som Frankerige har udvalgt sig, saavel formedelst hans private Dyder, som formedelst hans krigerigske Hæder i hans Ungdom, skulde giøres til en Gienstand for den bitterste Haan og de ækleste personlige Udfald, General-Procureuren paastod, at Civillisten, som man søger at stille i et saa hadefuldt Lys, bliver fortrinligen anvendet til den arbeidende Klasses Bedste, og netop fra denne Klasse, som Bladet Folkets Sag søger hver Søndag at opbidse, er det eenstemmige Ønske udgaaet: at Hr. Cabet bliver anklaget for sin Dristighed. Hr. Bersil indlod sig paa et omstændeligt Forsvar for Kongen og hans System, og gik derpaa over til et heftigt Angreb paa Folkeselskaberne. Derpaa tog han et Blad frem, og oplæste det Sted: Dette Menneske bestræber sig for at stille sig blot for Republikanernes Dolke. Ja, vedblev General-Prokureuren, Dolke ere slebne mod dem, som imod mig. (Tumult og Piben.) Veed De hvad man har fundet hos de Arresterede i de sidste Dage? Dolke, Dolke! – Fra alle Sider reiste sig nu en frygtelig Tumult, Præsidenten søgte forgiæves at paabyde Taushed. Forvirringen blev endnu større da Politiets Agenter uddeelte Prygl. - Det kostede Hr. Persil Møie inden han kunde komme til at forsætte sin Tale. Med Hensyn til den Bebreidelse, at Ludvig Philip ikke har omgivet sig med republikanske Jnstitutioner, svarede han: at en Konge maae fremfor alt være Royalist, han kan, han maae kun regiere monarkisk Bebreider man Ludvig Philip, at han har forbundet sig med Kongerne mod Nationerne, saa har han vist nok gjort det; men kun mod Roligheds Forstyrrerne i alle Lande, kun mod de Mennesker, hvis eneste Element er Oprør. Tilsidst paastod han, at Hr. Cabet og hans Tilhængere blot ønske Kongens Død. J 1790 havde man ikke tænkt paa at dræbe Ludvig den 16de; men tre Aar derefter var hans Hoved faldet paa Skafottet, og efter hans flere Tusindes. Den Anklagedes Sagfører, Hr. Marie, førte et temmeligt moderat Sprog, og spurgte de Eedsvorne om de vilde opretholde det constitutionelle Monarkie, thi saa maatte de beskytte begge Elementer, saavel Folkesouverainitens som det monarkiske, hvilket sidste søger at undertrykke og opsluge det første. Ogsaa Hr. Garnier Pages talte nogle Ord til Hr. Cabets Forsvar, og sagde at denne var Ludvig Philips Ven, da han advarede ham for en Afgrund. Hr. Cobet forsvarede tilsidst sig selv, beraabte sig paa at Hertugen af Orleans havde i August 1830 sagt til ham, at han meente at et republikansk Monarkie er den fuldkomneste Statsforfatning, og sagde at han havde tilskrevet ham et Brev kort efter og opmuntret ham til kun at modtage Kronen af Nationens Hænder. De Eedsvorne dømte Hr. Cabet skyldig i Fornærmelser, mod Kongens Person, og derfor til to Aars Fængselsstraf, til en Mulct paa 4000 Franker og til en toaarig Suspention af alle hans borgerlige Rettigheder. Cabet vil appellere til CassationsRetten. Mange Republikanere have aflagt deres Besøg hos ham, og Addresser fra alle republikanske Selskaber i Frankerige forventes. Grenoble er holdet en høitidelig Sørgefest for Reebslageren Borel, som blev skudt formedelst hans Deeltagelse i Romarinos Tog til Chambery. 2000 Republikanere vare tilstæde; man har Franske og Jtalienske trefarvede Faner og holdt Friehedstaler. - Uagtet man af denne sværmeude Folkestemning maae erkiende at Lovene imod Associationerne er høist nødvendig, saa erkiender man dog tillige at den er vanskelig at exeqvere; da dens Jværksættelse udkræver en inqvisitorisk Fremgangsmaade af Politiet, som let kan lede til Spektakler; thi saa maae ethvert Selskab af over 20 Mennesker underkaster sig dets Undersøgelse. Fra Strasborg skrives, at disse politiske Associationer ere udbredte saavel i denne Stad, som over hele Elsatz.