JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
J Conseilet i London den 15de Marts skal Lord Brougham med megen Varme have søgt at vise Nødvendigheden af, at den engelske Regjering maatte antage sig Polakkerne. Der skal virkelig i den Anledning være afsendt to Noter til Gunst for dem til Lord Heytesbury, i St. Petersborg og til Keiseren af Rusland. En i det engelske Underhuus udnævnt Committee raadslaaer i denne Tid om en Bill til at forbinde Liverpool ved Jernbaner med Havnene ved Humberfloden, og paa den Maade Nordsøen med det irske Hav. Portugal. Don Miguel er ikke endnu bleven bedre findet, men vedbliver at være sig selv liig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Paa Grund af et almindeligen udbredt Rygte ventes Carl den Tiende og hans Familie inden føie Tid til Lissabon. Der fortælles ogsaa, at D. Miguel staaer i Begreb med at ægte Hertuginden af Berry. En Deel paa de portugisiske Grændser posterede spanske Tropper ere marscherede henad Pyrenæerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Grækenland. Candiens Jndbyggere, som, efter de allierede Magters Admiralers Tilskyndelse, i hiin skjæbnesvangre Tid maatte underkaste sig Tyrkegaget, maa nu taale alle mulige Paalæg af Paschaen af Ægypten. Han har nemlig erklæret sig for eneste Eier af hele Candien og Alt hvad der er, ikke alene paa hver Ager og hver Eng, men paa hvert enkelt af alt Slags Qvæg og ethvert Frugttræ har han lagt en trykkende Afgivt. Alle Landets Producter opkjøber han for en af ham selv fastsat ringe Priis, hvorimod Producenten, blot tilstaaes en ringe Deel til eget Brug, og naar han derefter mangler, maa han kjøbe i Paschaens Magasiner til meget høie, undertiden fiirdobbelte Priser. Dette rædsomme System, der i Ægypten har forvandlet den agerdyrkende Folkeclasse til en Skare af usle, nogne Trælle, uden Hjælp, ja uden Haab, saa at de, ligesom de Vilde, og ulykkeligere end disse, boe i Grøvter og Huler og jages ligesom Fæet med Svøben til Arbeide, dette System har bemeldte Barbar gjort gjældende paa Candien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Tydskland. J Sachsen vedbliver Spændingen, at være den samme, og Velunderrettede antage, at uden gjennemgribende Forandringer i Bestyrelsen vil det neppe blive anderledes. – Den 17de Marts blev Roligheden, i Dresden atter forstyrret derved, at nogle Vovehalse Kl. 2 om Morgenen angreb Skildvagten ved et Krudt magasin i Friederichstadt, for at skaffe sig Munition; men da Generalmarschen blev slaaet, adspredte alle Uro stifterne sig, saa at der fra den Tid ikke var en Eneste at finde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Hamborg. Alle Fonds dalede her den 1ste April, formodentlig formedelst Efterretningerne fra Belgien og Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Adskilligt. Det er ret mærkeligt, at næsten i 200 Aar ingen Kongesøn i Frankrig har fulgt sin Fader paa Tronen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Breve fra Bologna indeholde Efterretning om, at Greven af St. Leus, Ludvig Bounapartes ældste Søn, er afgaaet ved Døden den 17de Marts i Forli, efter et kort Sygeleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
J Bremen forevises nu en Dreng, der har Fjer paa Hovedet i Stedet for Haar. Fjerene ere regelmæssig puncterede og skatterede, ligesom Perlehønsenes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
J nogle af Sverrigs vestlige Provindser er saadan Kornmangel, at mange Mennesker virkeligen i Ordets egentlige Betydning ere sultede ihiel. J Gothenborg koster allerede en Tønde Rugmeel 22 Rdlr., og Man er vis paa at den snart vil gaae i 25.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Som et ufeilbarligt Middel imod Gigt og Podagra er af en tydsk Professor opgivet: ubrændt Caffe Man tager nemlig 1 1/2 Lod raae Caffebønner, der stødes og overgydes med halvanden Contoir-Theekop koldt Vand; dette sydes ved en sagte Jld til noget over Halvdelen er bortdunstet, hvorefter det afsies og kan drikkes med eller uden Sukker. En saadan Portion tages hver Morgen, eller, i Tilfælde af stærkere Gigtanfald, Morgen, og Middag. En 70-aarig Mand, som længe havde været sengeliggende af Gigtplager, er ved dette Middel, med 4 Dosis om Dagen, bleven helbredet. Man har forsikkret, at ved et længere Brug heraf cureres tillige allehaande Mavekramper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Jndenlandsk. Det ved Læss stationerede Fyrskib Trindelen er den 17de f. M. ankommet paa Stationen, og saaledes fortøiet, at det nu ligger i O. til S. (misvisende) Retning, og i omtrent 1,500 Alens Afstand fra Grunden Trindelen, med Lampefyret heiset til en Høide af 25 danske Fod over Vandspeilet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Den 26de Marts er Landsbyen Aaboll i Tiislund, Sogn, Nørrangstrup Herred, Haderslev Amt, afbrændt, paa 2 Gaarde og et Boelsted nær. Over 20 Familier mistede derved i en Tid af 2 Timer Bolig og næsten alt deres Jndbo. Selv den største Deel af Creaturene bleve et Rov for Luerne, og en gammel Mand tilsatte ligeledes Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
J Løbet af næste Sommer kan ogsaa ventes anlagt en Veddeløbsbane i Nærheden af Hadersleben, hvorfor i Aar vil blive udsat en offentlig Præmie af 250 Sp. Man lover sig betydelig Nytte af denne Indretning, da, som bekjendt, mange Heste optrækkes i Omegnen af Haderslev som i ældre Tider udmærkede sig fremfor alle danske Racer ved deres Størrelse og Form, og da Staden kun ligger 4 Miil fra den jydske Grændse og lige saa langt fra den fyenske Kyst, saa vil denne Bane stifte samme Nytte for den indenlandske danske Hesteavl, som den Oldesloer nu for den nordtydske. Drabsmanden, der har skudt Vognmanden Köster i Rendsborg, er endnu ikke opdaget. Den Dræbte havde nogen Tid i Forveien erholdt en anonym billet, der opfordrede ham til at indfinde sig paa en afsides Plads. Som uforfærdet og haandfast Mand stod han i Begreb med at følge Jndbydelsen, men efterlod det dog paa sin Kones indstændige Bønner. Samme Aften, da har vilde hente sin Kone, der var i Besøg i Byen, var det at Skuddet faldt. Morderen maa have været den Ulykkelige meget nær, thi Krudt-Dampen havde efterladt Spor paa hans Kjole, og de tvende store Rendekugler vare trængte igjennem Kroppen paa eet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Rygtet vil bringe dette frække Mord i Forbindelse med et forhen begaaet Tyveri, i hvilken Sag den Dræbte nogle Dage senere skulde have mødt for at afgive Vidnesbyrd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Den anseete Kjøbmandsfamilie F. i Flensborg bærer i sit Vaaben en halv fyldt Flaske, hvortil en sjelder Ædelmodighed, udøvet af dens Stammefader, skal have givet Anledning. J en af de hyppige Krige imellem Sverrig og hans Fædreneland tjente han som simpel Soldat. Efter et Slag, hvori hans Landsmænd havde seiret, var han udstillet som Skildvagt paa Valdpladsen, Med megen Møie havde han faaet fat paa en Flaske Øl, og satte den just for sin tørstige Mund, for ret at vederqvæge sig, da en døende, begge Benene fraskudt Svensker bønligt anraabte ham om en Lædskedrik. Medlidende ilede F. hen til den ulykkelige, og rakte ham, forglemmende sin egen Tørst, den fulde Flaske; men i samme Øieblik affyrede den lumske Svensker, for endnu i Døden at mætte sit uudslukkelige Nationalhad, en Pistol paa den milde Giver. Dog, dennes gode Engel bevarede ham; Skuddet feilede. Roligt satte nu F. igjen Flasken for Munden, drak den halv ud, og rakte derpaa sin afvæbnede Fiende den, med de Ord: "Nu faaer du ikke Mere, end Halvparten!" En Officier, som var Øievidne til denne Scene, gjorde Anmeldelse derom, og forskaffede den ædle Kriger det Emblem, som hans Efterkommere endnu have.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Beltpassage fra 31te Marts til 6te April 1831. Fra Falster til Sjælland. Jnformator Mortensen med 2 Elever Nyholm; Forpagter Holm; Farver Harder; Skomagermester Kappel; Cand. theol Mourier; Disciplerne v. Jessen, Dons og Krøyer; Bager Cappeln, Jfr. Heilmann. Fra Sjælland til Falster, Forpagter Bonnezen; Hr. v. Bertouch; Greve Raben med Følge; Kjøbmand Stokterforh, Kjøbmand Levenhagen; Bager Cappeln, Jfr. Heilmann; Lieuten. v. Wormskjold; Discipel Rosenkrantz
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Skuespil i Mariebo. Tirsdagen den 12te April opføres: Fire Skildvagter paa een Post, Lystspil i 1 Act af Vogel(Efter en sand Tildragelse.) Derefter: Den Døve, eller: Værtshuset fuldt af Gjæster. Lystspil i 3 Acter af Deforges, ved Bruun. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Hørfrø kan blive renset, og gode Kornrensnings maskiner erholdes strax tilkjøbs for billig Priis hos Snedker Kølle i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Auctioner. Førstkommende Tirsdag den 12te dennes, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen over en Deel Frugttræer og andre Haveværter, tjenlige til Plantning. Betalingen erlægges ved Hammerslaget. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Nakskov, den 7de April 1831. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Førstkommende Fredag den 15de dennes Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction over det Boet efter afdøde Proprietair J. K. Dahl paa Alleenborg i Tjørneby tilhørende Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Sengesteder, Stole, Borde, Kjøkkentøi, en Mahognie Skriverpult, en Kakkelovn, en Deel Bøger, et Guld og et Sølv-Uhr, samt nogle Gangklæder. Endvidere bortsælges en holsteensk Vogn, 2 Heste, nogle Køer og Sviin, m.m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Nakskov, den 7de April 1831. Hammerich Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Hos Kjøbmand H. Reimer i Nakskov faaes gode Spise- og Sæde=Kartofler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Tjeneste ledig. For en Tjenestekarl, der er fri for militair Tjeneste og kan forevise godt Skudsmaal, bliver Condition ledig til førstkommende 1ste Mai. Man melder sig paa Amtstuen i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-08
Tjeneste ønskes. En Gartner, som i enhver Henseende har de troværdigste og bedste Beviser for sig, søger en Condition. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addressecontoirs Efterretninger. Raad. Femogtyvende Aargang. Nummer 29. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Udenlandsk. Russisk polske Anliggender. Et blodigt Slag skal være forefaldet i Nærheden af Grochow den 30te Marts, uden at der haves Vished og Resultatet har været gunstigt for Russerne eller Polakkerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den preussiske Statstidende meddeler nogle Breve fra Kønigsberg, efter hvilke der, grundet paa Efterretninger af 28de f. M. fra den russiske Grændse, er udbrudt Opstand i Gouvernementet Wilna. Der berettes endog, at Oprørerne have bemægtiget sig Geværer, og ere rykkede frem mod Georgenburg, hvorfra allerede mange af Jndvaanerne ere flygtede til det preussiske Territorium. Paa Toget til Georgenburg have Oprørerne deels plyndret, deels ødelagt adskillige Smaabyer i Gouvernementet Wilna og drevet nogle Kosakker tilbage. J Følge Efterretninger fra Tilsit have Jnsurgenterne allerede viist sig i Tauroggens Omegn. Skrivelser fra Danzig og flere Steder synes at bekræfte forestaaende Meddelelse. Dog skrives fra Riga under 20de Marts at de oprørske Bønder fattes det Nødvendigste, nemlig Krudt, Officierer og Soldater. Desaarsag er blot et lidet Detaschement Tropper marscheret derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Endnu den 26de Marts var Feldtmarschal Diebitsch's Hovedqvarteer i Siennica, General Rosens i Wielikie, General Pahlens i Jerusalem og Fyrst Schachowskois i Parizow. General Geismar var samme Tid med Avantgarden i Grochov. Af det i Wolhynien indrykkede andet Armeecorps var General Rudiger med en Division træng frem til uscilug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den russiske Armees Tilstand skildres som fortrinlig Forpleiningen er rundelig og Tropperne besjæles af en god Aand. Fra Hovedqvarteret Siennica heed det den Tirsdagen den 12 April 1831. 21de Marts: "Der er ikke et sandt Ord om de Uroligheder, som skulde finde Sted i Ryggen af Armeen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den polske General Duernicki er hæftigen forfulgt af General Toll og kastet ind i Zamosc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
General Diebitsch skal have udladt sig med, at den polske Krig snart vilde være endt, dersom blot Veirliget vilde tilstæde Operationerne. J Følge Skrivelse fra Warschau af 31te Marts ere med det gunstigere VeirligsBegyndelse ogsaa den russiske Armees Bevægelser fornyede. Der er paa flere Puncter, især ved Stengva og Karezew, af Russerne gjort Forberedelser til at gaae over Weichselen; men dog, som det synes, blot for at bortdrage Polakkernes Opmærksomhed fra et andet Punct, hvor den egentlige Overgang agtes iværksat. J Natten til den 31te Marts sendte Russerne fra Karczew en Brander ud paa Weichselen, formodentlig for at beskadige Broen ved Praga, men Fartøiet kom til at staae fast paa en Sandbanke, hvor det brændte op De keiserlige Garderegimenter vare allerede i Dagene til den 21de Marts rykkede ind i Polen, og det andet Armeecorps, under den yngre General Pahlens Commando, havde Ordre til, ufortøvet at forene sig med dem. Det hedder i denne Anledning fra det russiske Hovedqvarteer: "Feldtmarschal Diebitsch har altsaa Midler at raade over, der ere meer end tilstrækkelige til at udføre de næstfølgende Operationer med tilbørlig Kraft." Det hedder fremdeles, at i Kongeriget Polen selv foretrække Borgere og Bønder de russiske Troppers Nærværelse langt for deres Landsmænd, da disse Sidste fordre alle Fornødenheder uden Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den polske Generalissimus har forelagt Publicum den mellem ham og Feldtmarschal Diebitsch stedfundne Correspondence, hvoraf sees, at der fra Polakkernes Side virkelig er gjort Forslag om Fred, men at samme er forkastet af Diebisch, som fordrer en ubetinget Overgivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Jtalien. Executionerne skulle snart begynde i Modena. En Deel paagrebne Ophavsmænd til Revolutionen, skulle hænges i Galger, som opreises paa Pladsen udenfor det hertugelige Pallads, hvilket har opvakt almindelig Forbauselse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den 23de Marts ventedes Østerrigerne til Florents, paa deres Marsch til Rom, hvis Nabolag de ville befri for Oprørernes Nærværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Hvor taabelig og foragtelig - hedder det i Statstidenden - den italienske Revolution var i sin Oprindelse og Fremgang, skjønnes bedst af følgende Beretning fra Bologna faa Dage for Østerrigerne rykkede ind i denne Stad: "For et Par Dage siden kom nogle Flygtninge fra Pisa hertil, der medbragte den Efterretning, at en Revolution der var undertrykt. Den skulde udbryde i Theatret med Studenterne i Spidsen. – Jtalienerne have kun et Maal for Øine. De vilde gjerne trække i alle Klokkestrænge, dersom de dermed kunde ringe sammen til en ny Vespro Siciliano, Skjæbnen gjorde hidtil Jtaliens Beboere enten til Verdens overmodige Beherskere eller til en Udlændings underdanige Tienere. Denne var snart en Gallier, snart en Germaner, og saaledes skeete det, at Jtalienernes Patriotisme ikke var Andet end Teutomani, naar de beherskedes af Franskmænd, og Gallomani, naar Tydskere vare deres Herskere. Nu er den daarlige Tanke vaa net hos dem, at opvække Oldtidens Roma fra de Døde. Men da de daglig meer og meer maatte erkjende deres Vanmagt, besluttede de, at kalde Franskmændene til Hjælp; de smigrede sig nemlig med det Haab, at disse vilde ile hid gratis! – Uagtet den paniske Skræk, som for faa Dage siden udbredte sig her i Anledning af Rygtet og Østerrigernes Fremrykken, saa at den rebellerende Unions fornemste, ligesaa dumme og feige, som blodsuende og troløse Embedsmænd skyndte sig med at tage Flugten og adspredtes til alle Hjørner som Avner for Vinden, – have Jtalienerne dog ingenlunde opgivet den Jndbildning, at revolutionere hele Jtalien, og, tilbedende Frankrig, at monere sig over Østerrig. De flygtede Modeneser, som kom med Zucchilovede snart at ville føre ham hjem i Triumph; i Henseende til Ferrara efterabe de trodsigen Belgiernes Adfærd med Hensyn til Luxemburg; de ruste sig til en Kamp, hvis nære Udfald ikke kan være tvivlsomt, med eet Ord, de ønske ikke Frihed, eller i det mindste Friheder for enkelte italienske Stater, men de ville Jtaliens Befrielse. – Ogsaa Mynt ville de lade slaae; efter deres Decret skal paa den ene Side staae en flyvende Ørn med Consularfastes i Næbet, og paa den anden, Friheden, krandset med Laurbær!! Da det lovgivende Corps løb bort, lod Præsidenten Zanolini bekjendtgjøre, hvorledes dets Forretninger skulde besørges. indtil dets Medlemmer, disse frygtsomme Harer, krøbe ud af deres Smuthuller eller bleve grebne. - Munderinger for 3000 Mand bleve bestilte, men Leverandenren vilde ikke aflevere dem for de bleve betalte; det mægtede Man ikke, hvilket forsinkedde Feldttoget. De offentlige Kasser vare tomme; alle Besoldninger ophørte; den mobile Nationalgarde kom efterhaanden tilbage fra Romagna, fordi den ingen Lønning kunde faae."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Frankrig. Nogle Pariser-Blade fortælle, at den østerrigske Ambassadeur i Paris har, efter Opfordring fra Hr. Casimir Perier, erklæret, at Bolognas Occupation af Østerrigerne er skeet efter Overeenskomst mellem Østerrig og Rusland, England og Preussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Adskilligt. Den engelske Hoftidende af 25de Marts indeholder Følgende: "Et utroligt Rygte er almindeligen udbredt i London om en Formæling imellem den unge Konge af Neapel og Lady Stachans eneste Datter, Miss Matilde. Denne unge Dames Skjønhed har opvakt en overordentlig Sensation; i Forening med hendes udsigter til en stor Rigdom, betrygger den hende en glimrende Ægteforening, men vil næppe ophøie hende paa begge Siciliernes Trone."J den norske Handelstidende læses en Artikel, hvorefter i Christiania Jntelligentsseddel en Anonym har advaret dem som handle med Spiger (Søm) om, at være forsigtige, da han nyligen, ved at aabne en Kasse Spiger, fandt den fyldt med Smaasteen, i Stedet for med den Vare, den burde indeholde. Da Man imidlertid ikke kan antage, at nogen Producent i Sverrig, har gjort sig skyldig i en saadan Handlemaade, er muligt Bedrageriet skeet under Transporten fra Værket af den Skytsende. Handelstidenden har, ved at optage denne Artikel, villet hendrage den svenske Brugs-Eiers Opmærksomhed herpaa, for at hensigtsmessige Midler, imod saadant Forhold kunde anvendes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Jndenlandsk. Den 30te Marts er Geheime-Statsminister J. S. Møsting, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, efter eenstemmigt Valg af Meenigheden, allernaadigst udnævnt til at være Patron for St. Petri tydske Kirke i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den 29de Marts beærede forhenværende Stiftamtmand i Viborg, og nu Directeur i Rentekammeret, Hr. Schønheyder, Command, af Dr., med sin Nærværelse en festlig Diner, der i Anledning af hans forestaaende Bortreise fra Viborg var foranstaltet af Byens og Omegnens Embedsmænd og andre Honoratiores.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
J Hovedstaden er ved Døden afgaaet Sognepræsten ved den franske reformerte Menighed, Professor F. L. Mourier, hvis Fader og Bedstefader alt siden 1721 have beklædt samme Embede i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
J Kjøbenhavnsposten læses i denne Tid flere interessante Opsatser, der ere forsynede med Underskrivt T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Ved at tale om Handelsmænd gjør Forfatteren Forskjæl mellem den Mand, som ikke bygger sin billige og rimelige Fortjeneste paa sine Medborgeres Udsuelse, men paa deres Velfærds Fremme, ved at skaffe Landets Producter, Afsætning, tilveiebringe Fornødenheder for billig Priis, opmuntre Agerdyrkning og Kunstflid, og sætte mange, mange Hænder i Beskjæftigelse, og den Mand, som troer, at Handelen bestaaer i at knibe paa Vægt og Maal, at give Varene en bedre Characteer, at blande Ondt og Godt, sælge Havareret for Frisk, altid at tage 30 Procent og 100, naar det kniber for den Fattige, at smugle o. s. v. Den Første kalder Forfatteren Handelsmand som et Hædersnavn; den Anden derimod kalder han Varesnyder. Om den redelige Handelsmand hedder det: "Han er som Hjertet, hvorhen alt Blodet strømmer, og hvorfra det igjen løber, endog til de yderste Deele af Legemet, for at give Liv og Bevægelse. Og hvad kan han ikke være for Bestyrelsen, naar hans Raad høres og benyttes, – Paa hans Contoir erfarer Man, sikkrere end i Forgemakker og Collegier, hvorledes det staaer til i Landet og udenfor. Han veed rigtigst at bedømme, hvoraf Staten kan tage sine nødvendige Udgivter, hvormeget, og hvad den maa lade urørt; hans mange Berøringspuncter bringe ham denne Kundskab, hvorfor han har Maalestokken i sin Kasse. Han indseer, at Staten bør have sit, men han indseer tillige, at dette Sit bør være virkelig Valuta og stadigt, ikke blot et Tal paa Papir, som om kort Tid bliver et Nul. - Jndklemmer for alting ikke denne Mand i et Snørliv; hele Legemet lider, naar Hjertet ikke slaaer frit, og Manden taber Mælet af Benauelse. Omsorg for hans egen Helbred vil sige ham, at Fuldblodighed ofte fører til Apoplexi, og han vil med Fornøielse underkaste sig en nyttig Aareladning. – Men, du ædle Handelsmand, søg din Hæder i din agtværdige Stand, og foragt alt fremmed Glimmer, som ikke kan forhøie dit Værd, Nyd Frugterne af dine møisommelige Bestræbelser med anstændigt Maadehold, og søg ikke din Ære i at efterligne den tomme Forfængelighed, hvorved du ofte kan berøve dig Midlerne til din sande Storhed, Jndgyd Børnene Agtelse for og Kjærlighed til den Stand, hvori Forfædrene svang sig op til Hædersmænd, og lær dem at ansee et igjennem mange Generationer ubesmittet Firma som de stolteste Ahner!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Forfatteren meddeler ogsaa adskillige gode Raad til unge Studerende, og slutter ved denne Leilighed saaledes: "At gjøre den nuværende oplyste studerende Ungdom opmærksom paa, at Beskedenhed er Lærdoms største Prydelse; at de altfor tidlig modne Frugter gjerne ere ormstukne, at unyttige Zirater ikke gjøre et slet Meubel bedre, at især Zirater ikke kunne blive Zirater uden at være bragte til Fuldkommenhed; at Tiden er lige lang, men ikke lige nyttig; at en sund Siæl boer i et sundt Legeme, og at Man derfor ikke bør skye de Øvelser, som styrke dette; at Man, eensidig indsluttet i et systematisk Værelse, nok kan samle Lærdom, men ikke Klogskab og Viisdom, at Orden er Sjælen i alle Forretninger; og endelig at Snak er godt Kjøb, og at Apostelen Paulus har sagt en dybere Sandhed i den Sentents: Viis mig din Tro i dine Gierninger: – finder jeg at være ganske overflødigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
J en anden Optegnelse, med Overskrivt "Tatowering, gjøres følgende Forslag: "Om noget Medlem af Kunst academiet vilde gjøre det til Gjenstand for sine Studier, at udkaste de phystognomistiske Træk til Ansigterne for en Dommer, Læge, Præst, Kjøbmand a. a. og sig selv med, saa kunde Tatowering blive et almindeligt Middel til at kjende Kaldsforskjellighed, og spare en Deel kostbare Munderinger."