JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstid., fyenske og jydske Aviser.) En fra Østersøen kommende engelsk Convoi, som først havde ankret mellem Sverrig og Saltholm, gik derfra af Sundet til, men maatte formedelst Modvind atter ankre og lagde sig mellem den svenske Kyst og Hveen. Den bestod af nogle og tyve Koffardieskibe og var dækket af et Orlogskib, to Fregatter, en Sloop of War og 4 Kutterbrigger. Af denne Convot have vore Kapere, udskaaret 2de Skibe og jaget et paa Grund, men den stærke Bedækning gjorde det ikke mueligt at tage flere. - Convoien lettede den 24 Decbr. om Eftermiddagen henved Kl. 2 og begyndte at passere Kronborg Fæstning henimod Kl. 5 i tykt Veir og Snefog og da den gik saa nær mueligt den svenske Kyst, kunde man fra Kronborg nøyne skimte den. Samme Dage Aften mellem 7 og 8 slet maatte Convoien for Modvind og stærk Storm vende tilbage gjennem Sundet, ved hvilken Leilighed nogle Bomber bleve kastede fra Kronborg Fæstning, men uden Virkning, da Afstanden, var for stor. Den gik atter til Ankers mellem den svenske Kyst og Nordpynten af Hveen. Ved denne Retourfart mistede Convoien et Kufskib, som strandede paa Damsteens Rev og et Brigskib havde mistet begge sine Master. - Den 27 Decbr. Kl. mel 1 og 2 Eftermiddag giorde denne Convoi sig atter feilklar og begyndte at passere Kronborg Fæstning nord efter henved Kl. 4, holdende sig den svenske Kyst saa nær, som Vind, Veir og Grundenne tillode det. Ved saaledes atter at passere Kronborg Fæstning, blev den beskudt af Morterer og Kanoner, men den lange Afstand gjorde, at Virkningen ei var saa betydelig som man havde ønsket ; imidlertid har man dog bemærket, at nogle Skibe bleve trufne af Bomber, ja endog af Kugler. De fiendtlige Krigskide beskiøde i Forbiseiling Fæstningen, men uden Virkning.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Den 11te Decbr. var den festlige Dag, da hele Norge søgde at tolke den bedste af Konger, hvor inderlig det erkiender Allerhøistsammes uskatteerlige Gave, et Universitet i sit eget Skiød. I et af Slotspræst Pavels forfattet Program bleve Hovedstadens Jndvaanere Dagen forud underrettet og Festens Hensigt og Anordning. Kl. 10 Formiddag forkyndte 9 Kanonskud fra Fæstningen, at Høitideligheden tog sin Begyndelse, og efterat Byens Jndvaanere og Embedsmænd, Alle i Høitidsdragt, havde forsamlet sig i Kirken, ankom Kl. 11 Hs. HøifDurchl. Vice-Statholderen, eskorteret af Byens frivillige ridende Korps, og tog Plads i Hs. Maj. Stoel, hvorpaa den første Deel af en Kantate ved det musikalske Lyceums Medlemmer bleve udført. Medens Sangens og Jnstrumenternes harmoniske Toner opfyldte Kirkens Hvelvinger, hævede sig hver følende Nordmands Hierte ved den Tanke: at hans Brødre overalt i Norges, Egne, fra Svinesund til Nordkap, paa samme Dag, maaskee i Avertissement,
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Vinterblomster, Nytaarsgave for begge Kiøn af N. T. Bruun 1812, indb. 17 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
De ved Vacrinations=Forordningens 5 2 befalede Anmeldelser og Koekoppe Jndpodningen i det sidste Aar, beder jeg mig snarest mueligt tilsendte. Dr. Koefoed, Stiftsfysicus.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Onsdagen den 8 Januar Formiddag Kl. 10 holdes Auction hos Hr. Viinhandler Simoni over 500 Tdr. Steenkul, som opraabes i mindre Partier. Aalborg den 4de Jan. 1812. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
En Gaard i Budolphi Sogn paa en reel Gade, vel vedligeholdt, 6 Fag, 2 Etagie med Indkjørsel og Pompevand, er underhaanden at faae tilkiøbs, og kan tiltrædes Paaske Flyttetid. Man behager herom at henvende sig til Hr. Justitsraad Bøggild, som afslutter Handelen. Aalborg d. 3die Jan. 1812. Fra Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor en mørk bliven grøn Mands Rabatkiole, er at faae tilkjøbs for billig Priis. Den 23 Decbr. er paa Gaden funden en Fruentimmer=Lomme; Eieren af samme kan mod at opgive, hvad der forefindes i den, og dette Avertissements Bekostning, erholde samme hos Skipper Niels Møller i Marenturisgade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Den 5 Jan. om Aftenen Kl. 6 blev jeg paa Gaden her i Aalborg, af nogle slette Mennesker berøvet en sort laadden Hue, som de, uden at tale et Ord, snappede af mit Hoved. Sligt Stratenrøverie ønskede jeg gierne opdaget og derfor udloves en Dousør. Oplysningen modtages af Kleinsmedmester C. Brandt, som og Jens Hurop, fra Kanalen En Topseng med Udtræk, ønskes til Leie eller tilkjøbs, saasnart som mueligt. Paa Bogtrykkeriet gives Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Stedet No. 314 i Skolegaden for faa Aar siden af nye opbygt og indrettet til Beboelse for en honet Familie, med Gaardsrum og Hauge til, er at faae tilkiøbs eller Leie, om Prisen accorderes med Kiøbmand Jacob Hoppe.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Fra Undertegnede er bortkommen en liden Hund af Mopsarten, som var guul, med sort Snude og lidet sort paa Ryggen, samt hvid under Brystet; hvem om samme Hund kan give nogen Oplysning kan vente sig en passende Dousør af Geitner, Skrædermester.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Under Aggersborggaards Godses Skifte Jurisdiction i Hiøring Amt, i Aggetsborg Sogn og Bye, er sidstafvigte 19 August ved Døden afgaaet Fæstehuusmand Christen Christensen Holm. Hans Efterladenskaber er ved Registering og Vurdering taget under Skiftebehandling. Efter Forklaring skal den Afdøde have 3de fraværende Børn, nemlig: Christen Christensen 32 Aar gammel, og Morten Christensen 30 Aar. begge opholdende sig i Aalborg, samt Søren Christensen 28 Aar, udkommanderet ved de annecterede Batailloner; og da Stervboets Tilstand ikke formaaer nogen ordentlig Proclammes Bekostning, saa i Medhold af Placaten af 26 October 1792, indkaldes herved den Afdødes ovennævnte Arvinger, med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato at regne, til at møde enten selv eller ved lovlig Fuldmagt paa Aggersborggaards Skriverstue næstk. 14 Marti 1812 om Formiddagen Kl. 9. slet, for at beopagte deres Tarv. Skiftet agtes samme Dag sluttet. Til samme Tid og Sted indkaldes at møde Stervboets Credi= og Debitorer, de første for at bevise deres Krav, og de sidste for at betale hvad de skylde. Til Efterretning tiener, at Boets hele Masse er vurderet til 55 Rd. 2 Mk. 14 s.; og Gielden er angiven at være, foruden Begravelsesomkostninger, 39 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Aggersborggaard d. 21 Decbr. 1811. Paa S. T. Hr. General=AuditeuLindahls Vegne: L. Klinkbye, Forvalter, Jfølge det høi Kongelige Rentekammers Ordre bliver Hs. Majestæt Kongens Jagtrettighed paa samtlige 1 Hals Sogn værende uindhegnede Jorder, Hou Byes Eiendomme undtagen, ved Auction paa Tingstedet i Nørre Sundbye, den 17 Januar førstk. om Formiddagen Kl. 11, opbuden til Bortforpagtning paa 5 a 10 Aar fra 1ste Jan. d. A. at regne; hvilket herved til Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Voerberggaard d. 4 Jan. 1812. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Efter Begjæring bliver Skonnerten Anne Cathrines Takkellage, samt staaende og løbende Redskaber og Jnventarium, samt Vrag og endeel af dens biergede Last, ved offentlig Auction bortsolgt, den 15 Januar næstk., om Formiddagen Kl. 10 slet. Skonnerten var af 7 Læsters Størrelse, og førte gode Seil, et Anker og en Dræg m. v.; iblandt dens biergede Last er en 10 a 11 Qvr. Møllesteen, der endnu ligger paa Flaget, 6 Tdr. Tiære, i Fierding grøn Sæbe, endeel af et Kiøbenhavns Bryggerkar m. v., som er i Land. Samme Tid sælges Vraget og det biergede Takkellagie af en strandet svensk Baad, tilhørende S. T. Hr. Grosserer Springborg i Aalborg. Liebhavere ville behagelig bemelte Tid indfinde sig paa Dronninglunds Forstrand i Gieraae, hvorfra Auctionen begynder. Dronninggaard den 2 Jan. 1812. M. Bang.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Auctions=Placat. Efter Begjæring af Kiøbmand Hr. Jacob Kiellerup i Aalborg foretages offentlig Auction i Fladstrand Onsdagen den 15 Januar, Kl. 10 Formiddag, over 800 Tdr. stort, grov spansk Salt, udlosset af det af Captain Lobbers førte Skib. Dette bliver herved til Lysthavendes Underretning bekiendtgjort. Hiøring den 2den Januar 1812. S. Poulsen, constitueret Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Onsdagen den 22 Januar 1812, om Formiddag Kl. 10, holdes paa Aalborg Raadstue Qvartal Møde i Aalborg Stifts og Amts occonomiske Selskab; hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning. Aalborg d. 27 Decbr. 1811. Efter Ordre, A. P. Meden.
Jyske Efterretninger, 1812-01-07
Hos mig Undertegnede, boende paa Bredegade, kan faaes Ølaftappet paa Flasker a 24 s. Flasken, og i Potteviis til forskiellige Priser. Green.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Engeland. Ved Skibene Argo og Hyacinthesom ere hiemkomne til Portsmouth og Royal Sovereing kommen tilbage til Plymouth fra Middelhavet, har Man erfaret, at Sir Edw. Pellew ved heftige Nordvest Storme er dreven til Port Mahon, og har behøvet 14 Dage til at reparere og proviantere sig. Han tænkte atter at indtage sin forrige Stilling d. 7 Dec.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Man forsikkrer, at det er umuligt for noget Skib i Middelhavet, uden Bedækning, at undkomme Fienden, som alene i Mallaga har 30 Kapere.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Frankerige. Om Batavias Jndtagelse haves nu officielle udførlige Efterretninger fra Generalgouvernøren paa Java, General Jansen. Den længe forventede engelske Expedition viste sig d. 4 August. Dagen derpaa tog Udskibningen sin Begyndelse 3 Mile østlig fra Batavia. Man kunde ikke hindre den, da Landingen skeete under vedholdende Jld fra Linieskibene. Hovedstaden var uden Forsvar og de fiendtlige Tropper kunde let trænge d. 7de ind i den forskandsede Leir ved Cornelis, som General Daendels havde anlagt, efterat have forstyrret det Forraad af Colonialprodukter, som fandtes i Batavia. Den 10de angreb Fienden Forposterne, som nødtes efter nogen Modstand at drage sig tilbage. Den 22de opdagedes Batterier som Engelænderne havde anlagt. Man søgte ved en heftig Kanonade, der vedvarede den hele Dag, at forstyrre disse Værker, men de hollandske Batterier bleve meget ødelagte og flere Kanoner demonterte, under Tab af en stor Deel Folk, især Artillerister. Den følgende Dag og Nat anvendtes af begge Partier paa at udbedre det Beskadigede. Den 24de gjorde de Hollandske et Udfald for at fornagle Fiendens Kanoner og fløise hans Batterier. De marscherte ud i 3 Kolonner, men da hindringer paa Veien finkede den venstre Fløi at treffe sammen med den høire til een Tid, maatte disse Brave, efterat have borttaget 2 Batterier, vende tilligemed de senere indtrufne tilbage med et betydeligt Tab til Leiren. Derpaa fulgte fra begge Sider en levende Kanonade, som fortsattes ud paa Ratten, begyndte igien den følgende Dag og vedvarede uophørligt til Aften. Mange Menneskeer faldt. Batterierne led meget og den største Deel af Hollændernes Kanoner demonteredes. Om Natten søgte man at istandsætte det Ødelagte, men spildt var Umagen. Man manglede baade Lavetter og Kugler. Hidtil havde Tropperne, der for det meste bestod af Jndianere, viist baade Mod og Koldblodighed, især Artilleristerne. Enhver kunde nu naturligviis forudsee et almindeligt Angreb, og alt var dertil ordnet, som kunde ordnes. En Time før Solens Opgang d. 26de gik General Jansen hen til Gen. Ju mel, der stod ved Fronten af Stormpunktet. Faa Øieblikke derefter bebudede et græsseligt Skrig og en heftig Musketild, at Angrebet allerede begyndte. Fienden trængte strax ind i Forskandsningerne. Forvirring udbredte sig blant de indianske Tropper, og den saa meget større, som det endnu ikke var Dag. Soldaterne trak sig mere og mere tilbage. Tre Gange lykkedes det Gen. Jansen, at opholde dem og at begynde et fornyet Angreb, men da de fra alle Sider bleve beskudte, blev Forvirringen almindelig, og alle vare allerede paa Flugten, da de fik befaling at drage sig tilbage. Gen. Jansen, har afslaaet 2de Gange det gjorte Forslag, at modtage den brittiske Majestæts Protection, har draget sig tilbage til Samarang, hvor hans hele Magt er 8000 Rd. næsten alle Japanesere. Han lover at holde sig paa Øen, saalænge det er ham muligt, men tør ikke fortie, at man ei maa vente, at Jndianere ville kunne modstaae disciplinerede europæiske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Spanien. Fra Armeen i Catalonien hører man, at General Decaen har tilført Barcellona en betydelig Mængde Levnetsmidler, efter i Forveien drabelig at have fægtet med Jnsurgenterne og skilt dem ved nogle tusinde Mand. - J Leiren ved Valencia staaer alt for det meste ved det gamle. Man venter endnu Fæstningens Overgivelse med det første. - Hertugen af Dalmatien indberetter officielt Fægtningen ved Arrajo Molinos, da General Grard lod sig overrumple, og Hertugen af Adremberg lod sig fange. Han finder Girards Conduito strafværdig, men haaber at hans udviste Kiækhed, for om muligt at oprette det Forsømte, vil maaskee frie ham for den fortiente Straf. Han er midlertidig suspendert.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Man læser og Girards Undskyldningsbreve, der ledsage Officielberetningen. - Fremdeles infinuerer Hertugen af Dalmatien den ubehagelige Tidende, at den gule Feber hersker i Kongeriget Murcia. Den er yderst smitsom, siger han i Indberetningen, angriber enhver Alder, ethvert Kiøn, skaaner den Rige ligesaalidt som den Fattige, giør mægtig Fremgang og udøver sit Raserie i den spanske Armee, ligesaa grumt mod Generalen som den gemeene Soldat. Fra fransk Side er slaaet en Kordon, for at hindre dens Jndbrud blant de franske Tropper, og overalt ere Lazarether anlagte, til at optage mistænket lige Personer.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Sicilien. Engelænderne see sig her nødte, til at tage saadanne Forholdsregier, som om de levede i et fiendtligt Land, der noksom beviser deres kun alt for grundede Frygt; den høistkommanderende General Maitland har nemlig den 11te Novbr. ladet en trykt befaling opslaae i det Engelske Hovedqvarteer i Messina, hvori han siger, at Omstændighederne have nødt ham til, paa en kort Tid at indskrænke Fiskeriet ved Nattetid langs den af de Engelske besatte Kyst, og forbyde de Barker, der siske om Dagen, at gaae over 2 Mile fra Kysten. Fremdeles have disse Giester paa Steilien ladet en Mængde Jndvaanere arrestere, og søgt at besmykke dette foretagende ved følgende Proklamation. Nødvendigheden, har budt Commandanten over den brittiske Hær, at lade et vist Antal Personer sætte fast. De underholdt Brevvexling med Fienden, og deres Hensigt var at overlevere Steilien og Siciliens troefaste Allierede, den engelske Armee i Fiendens Haand, som ønskede vor fælleds Undergang. Men deres Rænker have vi længe kiendt, og nu opdaget. Alle Deeltagerne i denne Sammensværgelse ere ikke fængslede; men alle ere os bekiendte, og vi have for Øieblikket anseet det for tilstrækkeligt at bemægtige os de Virksomste. Tre Dage tilstaaer vi de endnu ikke Arresterede til at fortryde deres Feil og oprette den ved en aabenhiertig fuldstændig Bekiendelse.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Holland. Fra Ostende berettes, at et engelsk Skib paa 500 Tønder, 12 Kanoner og 40 Mand Eqvipage, kommende fra Vestindien er opbragt i Havnen der. Denne Prises Værd anslaaes til flere Millioner.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Den forrige Konge af Holland, nu Grev v. Leu, lever i Stilhed paa et tilkiøbt Landstæd i Forstaden ved Gratz. Hans Sundhed forbedres. De Fattige have i ham en Ven. Sielden og uden al Stads lader han sig see offentlig. Han har nu antaget en Lærer, som underviser ham i det Tydske.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Som bekiendt vedbliver Engeland at forøge sin Skiændsel ved den skamløse Landsætten, især paa det forrige Hollands Kyster, af saadanne Ulykkelige, som i dets Tieneste have tilfat Lemmer og Helbred. Hamborg Correspondent har allerede flere Gange levert Fortegnelser, paa et stort Antal saadanne, blant hvilke der sidst ogsaa var en dansk Undersaat, født i Hertugdømmene og afskediget formedelst Brystsvaghed efter 20 Aars Tieneste. Denne Gang har den en ligedan Liste paa 131. Jndividuer, 3 Koner og et Barn, som i Nætterne den 14 til 16 Decbr. ere satte i Land paa Kysterne ved Ems, hvorved der er det mærkelige, at den største Deel af disse ere franske Soldater, som ere tagne til Fange i Spanien i Sommeren 1811. Hvad der i øvrigt forøger det Skiendige i hin Fremgang mod udtiente eller lemlæstede Krigere, er den oprørende Maade, hvorpaa disse Mennesker ellers behandles ved Landsættelsen, hvorug Man seer et Exempel i en i Rotterdam afgivet Erklæring fra saadanne 2 Landsatte. Disse bleve først fra Skibet frastiaalne Alt, hvad de havde med sig, og uagtet de klagede til Skibschefen, fik de Intet igien. Derpaa stængtes de i en Baad, for at sættes i Land paa Kysten af Walcheren; men da de ikke kunde lande ved Kysten, maatte Baaden vende tilbage med dem til det engelske Skib. Kaptainen modtog de kun med største Vanskelighed, og da de vare komne ombord, vilde han med Pistolen for Brystet aftvinge dem 50 Guineer, som Betaling til Folkene for deres forgieves Arbeide, men da de, af ham bekiendte Aarsager, intet eiede, kunde de heller intet betale og bleve endelig kastede i en hollandsk Fiskerbaad, som maatte tage dem med. Forresten veed man, at den største Deel af disse Ulykkelige drukne ved Landsættelsen, da de maae springe ud i Vand til Halsen, og vade i Land. Saaledes druknede nyelig 16 Mennesker ved Udskibningen, blot fra et eneste Skib.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Indenlandske Efterretninger. (Af Colleg. T., fyenske og jydske Aviser, samt Udgiveren.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Ved Placat af 12 Dec. f. A. ere Drikkepengene som tilkomme Postkarlene, naar de forrette Fribefordringer, forhøiede fra 4 sk. til 8 sk. pr. Miil, indtil et Aar efter Freden.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Under samme Dato er udfærdiget en Anordning og Taxt for Færgefarten over Liimfjorden ved Birksund.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Fra 1 Jan. til 31 Dec. 1812 erholde Underofficererne dagligen et Tillæg til deres Bespisningspenge af 4 s.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Under 24 Dec. f. A. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at tillade, at Conventualinderne i Gisselfeldt adelige Jomfruekloster i Siælland maae, fra den Tid de ere confirmerede, saavelsom Priorinden i bemeldte Kloster, bære paa den venstre Side af Brystet i et smalt vatret rødt Baand et Ordenstegn af følgende Beskaffenhed, nemlig: et lidet hvidt emailleret Kors med afrundede Hiørner og rød og forgyldt Kant, paa den øverste Linie af Korset en forgyldt kongelig Krone, i den øverste af Korsets Spidser, umiddelbart under Kronen, F. 6., i den høire, 1701, i den venstre, 1812, i den underste, Gyldenløve, som Stifter af Klosteret, og i Midten i en rød Qval, den 28de Januar. Og maa denne Orden af nuværende Priorinde og Conventualinder i fornævnte Kloster, for første Gang, anlægges paa Hs. Majestæts Fødselsdag d. 28 Jan. 1812, og af de efterkommende, saalænge Klosteret staaer, stedse bæres uforanderligen paa den foran forklarede Maade.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Af Biskop Ridder Boisens Skrift Forsøg til en Fædrenelands Katekismus," som har vundet Hs. Maj. allernaadigste bifald, skal for Kgl. Regning foranstaltes et Oplag af 2000 Expl., som skal tilsendes samtlige Biskopper og Skolecommissioner til Uddeling som Præmiebøger blant Skoleungdommen.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Procurator F. C. Wølffert er udnævnt til Politieadjutant i Aalborg. I Pilestrædet i Khavn No. 81 faaes i denne Tid vel tillavet Æblegrød med Faaremelk, Rødgrød med Fløde, velsmagende Æbleskiver med og uden Æbler 6 s. Stk. og til Drikke derpaa Chocolade, Punsch og Liqueurer; medens mange agtværdige Familier i Randers, neppe kan faae det kiære Brød at spise.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Udstillingen i Kiøbenhavn af indenlandsk Konst= og Flidsfrembringelser, der varede fra 11te Juli til 13de August f. A. blev besøgt af omtrent 7000 Personer, og havde en Indtægt af 2282 Rd., 2 Mk. 13 s.; af de udstilte Rumere, som kunde sælges, bleve ikkuns 49 usolgte tilbage. Lægger man Mærke til, at saare mange saakyndige Mænd have ydet Udstillingen deres bifald, og besøgt den mere end engang; at mange af de Konstnere og Haandværkere som have havt Arbeide udstilt, have faaet saa betydelige Bestillinger, at de ikke have kunnet modtage dem alle, og at et Par af dem, i Anledning af deres udstilte Arbeide, ere forskrevne til Jydland; saa tør man nok deraf drage en Slutning forUdstillingens Rytte og Publici Deeltagelse i samme.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Ribe, den 3die Januar. Saavel nenkelte Sogne i det Thorninglehnske, som paa nogle Steder i Ribe Stift er den Evangelisk kristelige Palmebog allerede forhen optaget med skiønsom Bifald. Paa Nytaarsdag blev den indført i vor Byes tvende Kirker. Der kan ingen Tvivl være om, at jo Stiftets øvrige Kirker efterhaanden følge dette Exempel, eftersom Dannerkongen ønsker den indført og hver Geistlig, der ærer sit Kald, maa bidrage tilat gjøre den bekiendt og yndet, og hver Menighed, der elsker opbyggelige Sange, maa glædes ved at bruge den.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Efter senere indkommen Beretning om det i forrige Avis omtalte mærkelig Skibbrud, skal der af Georgs Besætning være reddet 10 Md. Fra Oxbye Strand til Nyeminde Gabbere, opdrevne følgende døde Legemer, formodentlig af hine strandede Linieskibes Besætninger, nemlig: Tvende Fruentimre. Tvende Negere. Syv og Halvfierdsindstyve Mandklædte som Matroser. Elleve som Soldater. En Civilist og en Officeer.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Ved den for Aalborg Kiøbsted allernaadigst anordnede Forligelses=Kommission, have i afvigte Aar 1811, været foretaget ialt 134 Sager; hvoraf ere forligte eller hævede: 90, til Retten henviiste 44, og der indstævnte 14. De af Commissionen til Fattigvæsenet idømte Mulkter, beløber sig ialt til 40 Rd. 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Aalborg Byenyt. Døbte. D. 27 Dec., Snedker Jens Lassens Datter Cathrine Margrethe, Fadderne: Mad. Petersen, Jfr. Svenstrup, Skræder Allerup, Skomager A. Schou, Skipper E. Lunge, Styrmand Brandi, Guldsmedsvend J. Lassen, J. C. Munch. D. 28 Dec., Snedkersvend Abraham Severin Jessens Søn Hans Carl, Fadderne: Mad. J. Hansen, Jfr. Stisgaard, Tinstøber Schullestrøm, Skibstømmermester Bentzen, Skibstømmermand J. Wibe, Skrædersvend J. Madsen, Tobaksspindersvend Pippert.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Kopulerede. D. 31 Dec., Koffardiekapitain Christian, Iversen og Jfr. Ane Marie Rode.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Begravede. D. 30 Dec., Skomager Andreas Lunds dødfødte Datter. D. 31 Dec., af Skolegadens Fattighuus, Margrethe Nielsdatter Svane, 81 Aar.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Prædiken paa 1ste Søndag efter H. 3 Konger. Høimesse I Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. Aftensang: I Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Avertissements. Det behagede Gud i Gaar Eftermiddag Kl. 4 en halv, ved en rolig og meget stille Død, efter 14 Dages Sygdom, at bortkaldet min inderlig gode Mand, Krigscommissair Frantz Ubersax, i sit Alders 62 Aar. J 36 Aar var han baade i Medgang og Modgang den tilfredse Mand og trøstende Fader ; derfor, ædle Medmennesker, er Tabet des meere uerstatteligt for mig og 11 efterlevende, tildeels umyndige og uforsørgede, Børn! Mette Catharine, Fladstrand, 3 Jan. 1812. sal. Ubersax's. At Grunden til Johannes van der Steegs med Hustrues Udflyttelse fra Tømmermandens Enke i Hielmerstald, ikke er noget der begaaet Tyverie eller anden Forbrydelse, det mig vitterligt, attesteres paa Forlangende. Aalborg d. 27 Dec. 1811. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Fra det Kongelige Selskab for Norges Vel, er mig tilsendt følgende Bøger : Topographisk Journal for Norge fra 1234 Hefter, 18 Rd., Veiledning til en for Norge passende Faarerøgt, samlet af Flør, Overlærer, heft. 20 s. Anviisning til Humleal af Viinholt, heft. 20 sk. Tobaksplantens Dyrkning i Norge, af Flor, heft. 20 sk.
Jyske Efterretninger, 1812-01-10
Veiledning for Districts=Selskaber i Norge, til Jerddyrkningens, Huusflidens, Culturens og Sædelighedens Fremme, et Priisskrift af Biskop Bech, heft. 24 s., Forslag til at danne Almuens Ungdoms Lærere, af Biskop Bech, heft. 2 Mk. 8 s. Kort over Stationen ved Stikklestad Gaardene udi Værdahlen, hvor Slaget imellem Kong Olaf den hellige og Bønderne udi Norge, er holden d. 4 August 1030, 2 Rd. 2 Mk. Kort over Hedemarken Totten og Søen Missen, 14 Mk. Kort over endeel af Stationen omkring Edsvold Værk, 7 Mk.