JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Befordringer i 3 Afgang. Adjunct ved den lærde Skole i Randers, Kand. Theol. N. B. Welling, til Sognepræst for Rimtofte og Thostrup Menigheder i Aarhuus Stift, Kand. Theol. C. Thorkildsen, til Sognepræst for Andsager Menighed i Ribe Stift; Procurator ved Viborg Lands-Overret, samt ved Underretterne i Viborg Stift, C. R. Otterstrom, til tillige at være Procurator ved Underretterne i de øvrige Stifter i Nørre Jylland; Secretair og Prokurator ved Underretterne i Lollands=Falsters Stift, J. F. M. Bagger, til Strandingscommissionair i Musse, Fugelse og Sønder Herreder paa Lolland. Den 18de October er Geheime Legationsraad F. A. Pløyen, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede, som 2den Sekretair i Departementet. Den 19de November i Anledning af den Kongelige Gesandt ved den Tydske Forbundsdag, Geheime-Conferentsraad Grev Eybens dødelige Afgang, surnumerair Deputeret i det Kongelige Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancellie, Baron C. F. F. v. Pechlin, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Kongelig befuldmægriget Gesandt ved den Tydske Forbundsdag; Kammerjunker A. C. Baron af Holsten, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade, entlediget fra sin Post, som Legations-Secretair ved det Kongelige Gesandtskab i Berlin, og Legations=Sekretair, T. N. Stampe, efter Ansøgning, i Naade entlediget som fungerende Legations Sekretair i Frankfurt om Main, for atter at indtræde i Departementet, og i Anledning heraf er surnumerair Cancellist i Departementet, Kammerjunker F. C. W. Løwenørn, udnævnt til Legations-Sekretait ved det Kongelige Gesandtskab i Frankfurt om Main; Auscultant i det Kongelige Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, H. Greve af Reventlow, udnævnt til Legations-Sekretair ved Gesandtskabet i Berlin; den ved Departementet ansatte 3die Sekretair, Geheime-Legationsraad J. H. Sich, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til 2den Sekretair i Departementet; den 4de Sekretair i Departementet, Legationsraad J. Skrike, udnævnet til 3die Sekretair og den 1ste Cancellist i Departementet, Legationsraad A. C. Clauswitz, udnævnt til 4de Sekretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Endvidere er 2den Cancellist i Departementet, Legations Sekretair J. B. Heide, udnævnt til 1ste Cancellist; den ved Gesandtskabet i Frankfurt om Main hidtil fungerende Legations=Sekretair, T. R. Stampe, udnævnt til 2den Cancellist, og surnumerair Cancellist, M. P. Hvass, udnævnt til 3die Cancellist i Departement; Bolontair Departementet, F. D. Greve af Reventlow, udnævnt til surnumenerair Sekretair i Departementet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Død. Sognepræst til Frue Kirke i Aarhuus, Johan Peter Hald, 49 Aar, den 18de Novbr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Kjøbenhavns Børs, den 6 Decbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 207, Spec. 211. (Den 6te Decbr. 1824, 228.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. (Jfjor 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter 83 a 83 1/2 Rbd. Sedl. (Jfior 88 1/2 a 89.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1800 uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1/2 Rbd. - Dito i Sedl. 107 a 107 1/2 Rbdlr. 4 PC. Rigsbank=Obligation, Renten pr. 6te Januar, 98 1/2 a 99. Norske Laan til 6 PC. 102 1/2 a 103. Dito dito til 4 Procent. Hamborger Laan 3000 Mk. 99. Dito dito 4000 Mk. 99. - Norske Rigsbanksedler 186 1/2 a 187 (Jfior 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield. Et Pd. Sterling er 14 Mk. Banco.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 30te December 1825, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa undertegnede Skifteforvalters Contoir i Førsløv afholdt en Skiftesamling i afgangne Kammerjunker Major Scheel v. Plessens Boe, hvortil samtlige Boets Creditorer ville give Møde. De Udeblivende ansees at sam lykke i hvad de Mødende bestemme. Førsløv den 30te November 1825. Leuning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Da Arvefæster af Bavelse Mølle i Præstøe Amt, Christian Hansens Hustrue, Frederikke Johanne Hansen, ved Døden er afgaaet, og hendes efterlevende Mands fælleds Boe er taget under lovlig Skiftebehandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Medhold af Plakaten 26de October 1792, Boets samtlige Creditorer til, inden forbemeldte Tid, for Undertegnede, som Skifteforvalter, at anmelde og ligitimere deres Fordringer, ligesom ogsaa Boets Debitorer anmodes at betale hvad de maatte være skyldige. Næsbyeholm pr. Ringsted den 3die Decbr. 1825. P. Rielsen, Forvalter ved Næsbyeholm og Bavelse Godser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
At jeg haver etableret mig som Kiøbmand heri Byen, og boer paa Gammel=Torv, undlader jeg ikke at bekiendtgiøre for de af mine ærede Venner og Velyndere, der godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning. At holde gode Vare til de mueligst billigste Priser, skal jeg stedse bestræbe mig for Slagelse den 9de Decbr. 1825. C. Berend, 224 Rbd. ønskes til Laans til 11te Juli 1826, imod 1ste Prioritet i en lille Eiendom. Avis Expeditionen giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Et Fyrretræes Klædeskab er at faae tilkiøbs. AvisExpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
J Brandts Boglade i Kallundborg faaes: FrimodigeOplynninger o. s. v., af Hr. Generalkrigskommissair Neergaard, 3 Mk. 8 s. Tvungent Skriftemaal o. s. v., af Hr. Prokurator Nye, 3 Mk.; begge heftede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Til Opdragelse og Underviisning i de almindelige Skolekundskaber, kunne 1 a 2 Drenge, som selv medbringe Sengeklæder, antages til 1ste Januar eller 1ste April 1826, for 10 Rbd. Qvartalet, hvorfor tillige er holdes Kost, Logis og Vask, hos Skolelærer og Kirkesanger Nielsen i Sneesløv ved Fugleberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Karper og Karusser kan daglig bekommes tilkiøbs naar man derom henvender sig til Smedemester Kyhn ved Gisselfelde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Reene og meget gode Kogeærter ere at bekomme i Hyllested Præstegaard for billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Et lidet Kroehold kan til Foraaret erholdes i Forpagtning. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
af en god Race, kan bekommes paa 9 Ungsviin Frederikskilde. tørt og sundt, a 4 Rbd. pr. Favn Bøgebrænde, bekommes ved Frederikskilde. Nyelig har forladt Pressen: Tvungent Skriftemaal. i Anledning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
af den halvfierdsindstyveaarige Olding, Hr. Kammerherre Baron Wedel Jarlsbergs Frievillige Skriftemaal. til fine brave Landsmænd. Af B. C. Nye, Procurator ved Underretterne i Siællands Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-09
Skriftet faaes i Kiøbenhavn i den Wahlske Boghandling, Ulfeldtsplads No. 118, i Odense hos Hr. Bogtrykker Hempel, i Ringsted hos Hr. Fuldmægtig Poder, Sorøe hos Hr. Boghandler Holm, i Skielskøer hos Hr. Kiøbmand Franck, i Nestved hos Hr. Nordberg; i Corsøer hos Hr. Fuldmægtig Laurenberg og i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, for 3 Mk. heftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES, Ugeblad. Slagelse. for landske Historie uden, og inden for tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus(11 Aarg.) No. 100.) Mandagen d. 12. December 18. Mandagen d. 12. December 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Culturen. (Fortsat.) Henvender man sin Opmærksomhed paa den Russiske Regierings Cultur= og Handelsplaner, saa vit man finde: at dens Hovedplan er, at giøre Rusland til en aldeles uafhængig Stat af andre Lande; ved at hæve dets Jndustrie til en stor Høide, skaffe dets Stæder en anseelig Folkemængde og derved aabne en tilstrækkelig Afsætning for dets Agerdyrknings Producter i dets eget Skiød. Denne Plan bringes stedse nærmere til Udførelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
J Republiken Columbia har Regieringen store Culturplaner for, Congressen har udstædet et Decret af 9 Artikler angaaende Anvendelsen af een Million Dollars for at ophielpe Agerdyrkningen. Denne Capital fordeeles imellem Departementerne og skal bruges til Udlaan til Landmændene, som skulle tilbagebetale Laanet inden 16 Aars Forløb. - Ogsaa anvender Regieringen store Summer paa at løskiøbe Negerslaver; da det er et af dens Hovidformaal aldeles at udrydde Slaveriet. - Columbiens sande og store Flor vil dog først begynde naar den store Plan bliver engang udført at forbinde det store Verdens Hav med det Atlantiske Ocean med hinanden ved en seilbar Canal. Den berømte Alexander v. Humboldt har nyelig udførligt. behandlet dette Æmne i det i Paris i Aar udkomne tredie Bind af hans Voyages aux Regions eqvinoxiales an nouveau continent Side 117 147. Han antager at der gives fem Positioner, hvor en saadan Canal kunde trækkes: 1) i Republiken Mexico paa Jordtungen Tahuanteper (og hvortil en Hr. Ortiz skal nyelig have indgivet til den Mexikanske Regiering en meget antagelig Plan) Man har udregnet at naar denne Canal kom istand saa vilde et Skib, som skulde seile fra Philladelphlatil Nordvestkysten af America spare at seile 3000 Lieues imod naar det, som nu, skulde seile omkring Cap Horn; 2) i Republiken Guatimala paa Jordtungen ved Nicaraga og tre i Republiken Columbi; 3) paa Jordtungen ved Panama, 4) sydlig for den paa den Dariske Jordtunge ved Cupita- og endelig 5) en Canal for Baade i det Columbiske Fastland selv imellem Floden Atrato, som falder ud i den Mexicanske Bugt og Floden San Juan, som ved Choco falder ud i Sydhavet; denne Canal, som virkelig er i Gang kaldes, Raspadura.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Hr. Humboldt meener nu at Jordtungerne ved Nicaragua og ved Cupica ere de meest tienlige til at grave Canaler af store Dimensioner, som den Caledoniske Canal der er 103 Fod bred i Vandfladen 47. i Grunden og 18 1/2 Fod i Dybden, og af den Størrelse, som udkræves til Seilladsen paa Jndien og China. Naar det gielder siger Hr. Humboldt om en mekanisk Communication, som skal være istand til at foraarsage en Revolution i Verdens Handelen; saa maae man ikke tage i Betænkning at anlægge Sluser af 15 til 20 Fods Bredde, som i Canalen i Languedoe og paa flere Steder. Canalen maatte ogsaa være ligesaa dyb, som den Caladoniske, igiennem hvilken der kan passere Fregatter paa 32 Kanoner. (Man kan formode at denne store Gienstand, som man med Føie kan kalde et Verdens Thema, vil blive forhandlet paa den forestaaende, eller paa en af de følgendt General Congresser i Panama. Men det kommer an paa om Engellænderne ønske, at denne Communication bliver aabnet, hvilken synes at ville blive meest fordeelagtig for Nordamerikanerne). - Hassel siger i sin store Geographie over Amerika 1ste Th. Side 109-10, saa fordeelagtig, som John Bull end anseer de Spanske og Portugisiske Coloniers Stilling at være for sig nu, saa er dog maaskee den Tidspunkt ikke langt borte, hvori netop Verdens Handelen vil herved erholde en anden Retning. Redact. af dette Blad er af samme Mening og troer desuden ifølge en Forening af historiske og geographiske Grunde, at Storbrittanniens politiske Stilling er ikke nu nær saa god, som den var førend den 3die September 1783, da Freden til Versailles blev sluttet, og at der udkræves megen politisk Viisdom og Forsigtighed til at holde den collosalske Statsmaskine i Balance. De politiske og commercielle Forhold have taget en ganske besynderlig Vending paa Jorden, og en nye Tingenes Orden maae uformærket udvikle sig; men et offentligt Bladegner sig ikke til at fremsætte denne Klæde af politiske Betragtninger. Forunderligt er det forresten at studere Menneskelivets Gang; det synes at være en Sammensletning af lutter Forvirringer og dog viser det sig for den opmærksomme Jagttager som Udviklingen af en stor og regelmæssig Plan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
De Personer, som have Andeel i Politikens Spil, troe bestandig at de virke for at befordre deres egne Hensigter; men Fremtiden lærer, at de have virket for at befordre andre Hensigter, som de ikke kiendte; saaledes var det Tilfældet med Napoleon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
(Slutningen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Nyeste Post-Efterretninger. Jmedens der berettes fra London og Amsterdom: at Kornpriserne ere overordentlig slaue, formedelst de stærke Tilførseler, saa hører man, at Hveden stiger i Constantinopel, og at der hersker en saa skrækkelig Hungersnød i det Marokkanske at Jndvaanerne blive fundne i hundredeviis døde paa Gaderne. J Gibraltar blive Understøttelser sam samlede for Byen Tanger. De Engelske Statspapirer begynde igien hæve sig; de ere stegne til 85. – Der er ankommen et Skib til England fra Columbien med en kostbar Ladning af Sølv og Kobber, som skal være det første Udbytte af de Biergværker, som der blive drevne for Engelsk Regning. – Derimod ere fra Mexico ubehagelige Efterretninger indløbne, da en smitsom Sygdom havde udbredet sig i Hovedstaden, saa at der vare døde 1000 Mennesker i een Uge og hele Handelen var gaaet i Staae. Ogsaa fra Hayti den Ubehagelighed, at imedens Jndførselstolden for de Franske Varer var nedsat til det Halve, saa var den for de Engelske Varer, sat paa den samme Fod, som for de øvrige Nationer. – Jfølge private Breve fra Lima den 3die August har General Bolivar den 24de Juli holdet et høitideligt Jndtog i Cuzco, hvor han blev modtaget med den største Folkejubet; de offentlige Authoriteter vare komne ham i Møde to Mile fra Staden. De Efterretninger man har faaet fra Columbien indeholde: at Statssekretairen for de udenlandske Anliggender Hr. Pedro Gual og General Pedro Briceno Mendes ere blevne udnævnede til Gesandte ved General-Congressen i Panama. – J Districtet Pasto ved Qvito er den indvortes Rolighed fuldkommen tilveiebragt. Congressen har bestemt, at Armeen ikke kan staae paa en lavere Fredsfod end 12000 Mand. Den Columbiske Regiering protegerer Trykkefriheden og lader offentlig berigtige de falske Angivelser, som den kan foranledige. – J Ratificationen paa Traktaten imellem Portugal og Brasilien, som er bleven bekiendtgjort i Lissabon er Kongen af Portugals nærværende Titulatur saaledes anført: Hs. Allertroeste Majestæt Johannes den 6te, Keiser af Brasilien, Konge af Portugal og Algarve, og Keiseren Don Pedro af Alcantara bliver der ogsaa kaldet Kongelig Prins af Portugal og Algarve og tillige Arving og Successor i begge Riger. Disse Udtryk vise at Qvæstionen angaaende Thronfølgen er ligeledes bleven afgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
J Paris har man kun været beskiæftiget med to Gienstande, med en Proces, som bliver ført imod et Par Franske Journaler formedelst deres utilbørlige Yttringer imod den Katholske Religion. Advokaterne udvise deres Veltalenhed saavel i at angribe som at forsvare dem, og Udgiveren af Bladet Constitutionel er allerede bleven friekiendt af det Kon lige Tribunal. – Den anden Gienstand var General Foys Begravelse, en utallig Mængde Mennesket forsamlede sig for at ledsage ham til Jorden, hvoriblandt vare Pairs, Deputerede, Generaler, Officeere af alle Vaabenarter og Grader og flere Tusinde Studenter; otte unge Mennesker tilbøde, sig at bære Liigkisten til Kirken. Flere af de berømte liberale Deputerede, hvoriblandt Hr. Benjamin Constant og Hr. Cassimir Perrier holdt Taler over ham. Man regner at henimod 100,000 Mennesker vare forsamlede for at see paa denne Begravelse, alle Boder vare lukkede i de Gader hvorigiennem Liigoptoge, passerede. Generalen efterlader sig 3 Børn, hvoraf den ældste er under 12 Aar. Da hans Formue-Tilstand kan var maadelig, saa er der bleven oprettet en Committre med Marskal Jordan i Spidsen, for at samle Gaver til hans Families Understøttelse; 200,000 Franker ere allerede indkomne dertil, og Hr. von Rotschild har allene subskriveret 10,000. Denne Begivenhed fortiener af den Aarsag Opmærksomhed, at den udviser Parisernes øieblikkelige Jnterresse for de liberale Grundsætninger, som den Afdøde forsvarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
En Englænder, Hr. Thomas Galway, der i dette Øieblik befinder sig i Alexandrien, skriver angaaende Jndustriens Tilstand i Egypten følgende: "Efter at Paschaen var vendt tilbage fra Leirene begav jeg mig til ham. Jeg havde en lang Conferente med ham betræffende forskjellige Manufakturer. Han befalede mig at opsætte en Liste overde Artikler, som jeg troede nyttige for Kaypten; talte om de Møller, hvorpaa man danner Staal til Plader, og gik derpaa over til Forbedringen af Presserne til at pakke Bomuld; herved anbefalede han mig den største Jver, for saasnart som mueligt at kunne begynde Arbeidet. Teg gik den næst Dag igien til Paschaen, som havde hørt om Virkningen af mine Presser. Han sagde mig, at han ikke kunde bifalde deres Construction, da de ydede mindre Nytte end dem af Træ, som man forfærdiger i Landet. Man havde falskeligen berettet ham, at de kuns kunde giøre 10 Baller færdige om Dagen, og at der maatte ansættes flere Menneskee, derved end ved de hidtilværende." Efter derpaa at have fortalt hvorledes Paschaen besaae – og fandt sig tilfreds med en af hans Presser, fortæller Brevskriveren videre. "Jeg griber enhver Leilighed til at oplyse de Jndfødte, som ere omkring mig, om alt, og at undervise dem, men de ere meget langsomme og uresolverte. Jeg har iblandt andet foreslaaet dem ved Pomper at vande deres Marker med Niilflodens Vand, thi den Maade, hvorpaa de nu iværksætte dette, er vir virkelig latterlig; men hidtil var det forgiæves. Jeg har havt en lang Samtale med Paschaen angaaende Dampmaskinerne, som syntes at interessere ham meget. Vi vilde her, troer jeg finde en god Afsætning paa Dampmaskiner. Man har ved Constantinopel opdaget Kul Gruber, og Paschaen haaber, at Sultanen vil tillade ham at bearbeide disse. Her kunde man danne et stort Project for at etablere et Compagnie, til med Dampskibe igjennem det røde Hav at seile til Ostindien fra London og Liverpool. Jeg har tænkt herpaa, og foreslaaet Paschaen at lade grave en Canal imellem Sues og Caito. Da jeg i Morges var Palladset, havde jeg Leilighed til at see Værelserne. Paa Spørgsmaalet hvorledes de behagede mig, svarede jeg Fortræffelig! de mangle kun endnu Gasbelysningen, Paschaen smilte da jeg forsikkrede ham, at en saadan Belysning vel var mulig her, og gav i Commission, at lade komme et fuldstændigt Assortiment af alle Maskiner, for at kunne fabrikere Gas til Belysning af hans Pallads og Pladsen, foran samme. Ved denne Commission bliver der taget mindre Hensyn til Bekostningerne end til Tiden. Jeg beder derfor at besørge Alt i en Hast, hi enhver Dag er for Paschaen en Uge, indtil han seer Maskinerne i Gang. Dersom han er tilfreds dermed, vil han bestille tre Apparater for Caro. Hans Svigersøn og vistnok alle Store følge da hans Exempel." Lysende Snee ved Lochava. Mod Enden af Marts Maaned i Aaret 1823. faldt ved Lachave i Argyleschire i Skotland et Slags Snee, som af dem som faae den satte de Overtroiske i Foruroeligelse og de Nysierrige i Forundring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Nogle Gentlemen, som om Morgenen seilede over Søen, havde god Leilighed til at betragte Phoenomenet. Om Dagen var det roeligt smukt Veier; men da de vendte hjem fra Ben-Cornachan, blev Himmelen mørk, hvorfor de da roede hurtigere til Bredden for at undgaae den truende Storm. Men inden faae Minuter bleve de dog indhentede af en Sneebyge og umiddelbar derpaa udviiste Søen, som var speilglat, deres Baad, deres Klæder og den heele Omgivelse en lysende Overflade, som dannede en uhyre Jldmasse. De Deele af deres Legeme, som vare udsatte for Veiret havde i denne Henseende. intet Særegent; de saae ud som de brændte endskiøndt de ingen Varme følte. Da de lagde deres Hænder paa den smeltende Snee, heftede den lysende Materie ligesaagget ved disse som Fugtigheden, og denne Egenskab tabte Sneen ikke selv efter 12 eller 15 Minuter. Om Aftenen blev det igien mildt og roeligt, dog var Himmelen bedækket og det var meget mørkt. Beboerne i disse Egne havde tilforn aldrig oplevet et lignende Phoenomeen, og mange af dem troede deri at see et Forbud paa en stor Ulykke, som vilde møde deres Biergland(Ed. Ph. J. All. 405.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Handelstand har, i Anledning af det tohundredeaarige Jubilæum, som 1824 indfaldt for Hovedstadens Børs, som Kong Christian den Fjerde lød opføre og 1624 indvie, ladet prægge en Skuemynt. Den blev beskrevet i Dagen f. A. No. 312. - Paa Forsiden fremstilles Kong Christianden Fjerdes Brystbillede i den Stilling og Dragt, som man af Carl v. Manderns Malerier saa vel kiender, med Elephantordene og den Christian eiendommelige Marlok eller Haarsletning, nedhængende fra venstre Side. – Bagsiden angiver den egentlige Hensigt af Skuemynten, meg skiønsom Erindring om Kong Christians for 200 Aar siden viste Forsorg for sin Hovedstad, ved at give den er Børs. De af Christian ved Indgangen til Børsen anordnede Sindbilleder ansaaes meest passende at betegne dette. Neptun og Merkur fremstilles fremtrædende for at offre hiin en Egekrands og denne en Laurbærkrands paa det til Christians Minde opreiste Alter, hvilket er betegnet med hans Navnetræk foroven, og paa Fodstykket ved Afbildningen. af Børsens Portal, med Omskrift: Han stod som Helt ved höien Mast – Af Havets Skjöd min Borg han reiste. Nederst staaer: To Sekler svandt. End staaer Kong Christians Børs 1824. Stemplet er forfærdiget af Hr. Secretair og Bogholder A. C. Muhle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Jtzehoe den 28de November. Jaar blev ogsaa vor Skad atter truet af en saa høi Flod, at en Deel af Nyestaden om Aftenen Kl. 6 stod under Vand, og Frygt og Skræk var udbredt imellem Beboerne. Til Lykke faldt Vandet dog snart, og anrettede ingen betydelig Skade, paa det nær, at Steendiget for Delsporten atter blev meget beskadiget af de fremstrømmende Bølger. Endskiøndt man ikke var uden Frygt for den næste Flod, da det blæste meget stærkt af Nordvest, lagde dog Vinden sig noget og Alt løb af uden Fare. Nogle Brud paa det øverste af Stordiget i Egnen af Heiligensteds skulle ligeledes være indtrufne, hvorved dog, efter Forlydende, ingen væsentlig Skade er skeet. Derimod have Elbdigerne ved Brockdorf, St. Margarethe, Bruunsbüttel a. lidt meget, især de i Løbet af Sommeren foretagne nye Arbeider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Aarhuus den 1ste December. J Søndags raste her den hele Dag og Nat en frygtelig Orcanstorm, som til Lykke for Byen var fralands. Man kan tænke sig dens Heftighed, at to Vogne med Reisende blæste om paa Landeveien. En Jagt fra Haderslev, kom herind uden Anker og Toug, et andet Skib saae man fra Norsminde af at kappe sine Ankere og sætte ud igien. Men hvor haard denne Storm end var, havde vi dog igaar en endnu lang værre, eftersom den var paalands med overordentligt Høivande, der gjorde megen Skade paa Bol værkerne; Bølgerne sloge over Havnebroen, og gik ind i Husene, som ligge nær derved, saa at Tømmer og Brædder, som laae opstablede ved Havnens nordre Side flød imellem hverandre, samt nidskyllede en Deel af den saakaldte Skolebakke sen Spadseregang ved Havet) saaledes at den paa nogle Steder neppe kan passeres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Natten imellem den 1ste og 2den denne Maaned indstrandede paa Lillegrunden Briggen Union, Kapitain John Humphrey af Glasgow, kommende fra Petersborg og bestemt til England med Talg, Hamp og Fyrreplanker. Den 24de forrige Maaned indstrandede paa Lild Strand, under Thisted Tolddistrikt, et kantret Engelsk Skibsvrag. Den første Dag inddrev eet og anden Dag 2 døde, ganske forraadnede Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
For Tranum Strand inddrev en Engelsk Brig uden levende Folk, men ombord fandtes trende levende Katte. Ligeledes indstrandede den 27de f. M. for Kanderenden, under Skagens Tolddistrikt, Brig, gen Flora, bestemt fra St. Uebes til Hiemstedet Borges i Russisk Finland, med en Ladning Salt og Frugter. Af Mandskabet, der bestod af 9 Mand, ere de 3 druknede ved Strandingen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Marstrands og Strømstads Skiærgaarde ere ogsaa strandede endeel Skibe, og en Deel af Mandskabet druknet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-12
Jagten Enigheden, Skpr. Jensen, bestemt fra Gothenborg til Hjemstedet Aalborg, er strandet ved Sødringholm ikke langt fra Udbyehøi, Mandskabet bierget.