Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-02-23
J det Budskab hvormed de Forenede nordamerikanske Staters Præsident, General Jackson, aabnede Kongressen, henledte han Medlemmernes Opmærksomhed paa den Høide, hvortil Agerdyrkning, Manufakturer og Handel have hævet sig, og bemærkede, at dette var Aarsag i, at Folkemængden, nu havde naaet 15 Mill. "Med Engelland - sagde han har Fred og Venskab uafbrudt vedvaret. Med Frankerig, er afsluttet en Traktat, som vil blive Senatet forelagt. Sverrig og Danmark have ydet den forlangte Opreisning. Til Spanien ere Vi komne i et spændt Forhold ved Blokaden, af dets forrige Kolonier, skjøndt den ikkun bestaaer paa Papiret. For Voldsomheder, som ere udøvede mod nordamerikanske Skibe af den portugisiske Flaade, som blokerede Terceira, er der gjort Undskyldninger. Med Østerrig, Preussen, de hanseatiske Stæder, Porten, China og Ostindien staae Vi i det bedste Forhold, og ligeledes med de amerikanske Stater. Adskillige indianske Stammer have indvilliget i at rykke tilbage bag Mississippii. Finantsberetningerne lyde særdeles gunstigt, saa at Statsgielden med det næste fjerde Aar af min Forvaltning (1832) vil blive dækket. Ved at meddele dette Budskab bemærke tydske Blade, at det maa forekomme europæiske Statsmænd som et sælsomt Dokument. Naar Præsidenten siger ligefrem, at han har Jntet at dølge for Folket, da ere disse i Besiddelse af en Mængde vigtige Hemmeligheder, hvis Opdagelse de vilde holde for en stor Ulykke. Hvad der altsaa er Viisdom i Europa, er det ikke i Amerika. Naar Præsidenten siger, at han, ved at følge den lige Vei, hverken hindres af politiske Kombinationer eller Alliantser, saa spørges atter, om en Stat virkelig kan regjeres efter saa simple Grundsætninger og alle dens vigtige Anliggender med Sikkerhed blottes for den hele Masse af Borgere? J Europa ville alle Statsmænd eenstemmig raabe Nei, I Amerika taler Udfaldet for det Modsatte &c. Over Washington erfarer Man, at Generalforsamlingen i Brasilien har taget den Bestemmelse, at alle Vælgere skulle overdrage de Deputerede til næste lovgivende Forsamling Ret til at forandre eller ophæve alle Artikler i den bestaaende Forfatning, som maatte stride mod følgende Forslag: 1) Brasilien skal være et Foederativ=Monarkie; 2) der erkjendes kun en tredobbelt Magt, den lovgivende, udøvende og dømmende; 3) de Deputerede vælges paa 2 Aar; 4) Senatorerne vælges ligeledes for en vis Tid; 5) i Keiserens Mindreaarighed bestyres Riget af en Regent eller Vicere gent o. s. v. At her og fremkommer noges Godt, viser et Dekret fra Rio Janeiro om Slavehandelens Afskaffelse, hvorefter alle Slaver, som ankomme til Brasilien, ere frie, og de, som indføre dem, skal korporlig straffes. Staden, Pernambuco har været Skuepladsen for nye Uroligheder. Præsidenten i Bolivia, Gen. Sta Cruz, har glædet den lovgivende Forsamling med et Budskab om, at Frankerig, som den første europæiske Magt, har erkjendt Republikens Uafhængighed og derved gjort sig fortjent til Nationens Tak Kongressen i Bogota har med 31 imod 50 Stemmer erklæret sig for Venezuelas Løsrivelse fra Columbien som en særskilt uafhængig Stat under Navnet Ny-Granada. Bolivars fordums Rival, General Santander, har ved Kongressen ansøgt om en Revision af sin Proces. Buenos=Ayres vedbliver at gjøre Paastand paa Besiddelsen af Falklandsøerne, uagtet den nordamerikanske Regjering ikke vil give sit Minde dertil.