Jyske Efterretninger, 1802-04-30
Forsættelsen af det den 14de Juli f. A. mellem den franske Regiering og Paven sluttede KonkordatNu følger Hovedindholden af de organiske Love for den kirkelige Forfatning, ifølge Konventionen. a Katholske Kirke. Jngen Bulle, Breve, eller anden Akt fra det rommerske Hof, kan publiceres eller fuldbyrdes i Frankrig; ei heller kan nogen pavelig Legat eller Befuldmægtiget forrette nogen Funktion, den gallikanske Kirke vedkommende, uden Regieringens Authorisation, Fremmede Synoders, end ikke Generalkonciliers Dekreter kunne, uden at Regieringen iforveien har undersøgt dem, ikke publiceres i Frankrig; ligesaalidet kunne noget Nationalkonsilium eller Synode holdes der, uden Regieringens udtrykkelige Tilladelse. Alle kirkelige Forretninger skulle skee uden Betaling, undtagen Offerne, som nærmere skal bestemmes. En hver kan hos Statsraadet tage over de Geistlige, naar de misbruge deres Embed, for at anmasse sig større Magt, krænke Kirkelovene, angribe Borgernes Ære ved Gudstienesten, undertrykke og haan dem. Ligesaa kunne de Geistlige klage over Gudstienestens Krænkelse. Erkebiskopperne og Biskopperne styre den katholste Gudstieneste i deres Stifter, de kunne give sig Titel af Borger eller Monsieur, men ikke tillægge sig anden Karakteer. For at udnævnes til Biskop, maa man være 30 Aar gammet og en indfødt Franskmand, og Førstekonsulen lader ham iforveien prøve af 1 Biskop og 2 Præster, angaaende hans Lærdont;. Hver Biskop udnævner sig, 2, hver Erkebiskop 3 Generalvikarier. Hver semte Aar maa hver Biskops hele Stift visiteres. Biskopperne kunne ingen Præster ordinere, som ikke eier 300 Frankers aarlig Jndkomst, er 25 Aar gammel og har de fornødne Egenskaber. Præsterne af legge Eed for Præfekterne. Jngen Fremmed kan petitor noget geistligt Embede, uden Regieringens Tilladelse. For samtlige katholske Kirker i Frankrig, skal der kun være een Lithurgje og een Katekismus. Jngen Biskop kan anordne udsædvanlige offentlige Bønner, eller nogen Fest, Søndagen undtagen, uden speciel Tilladelse. De Geistlige betiene sig ved Religionsceremonierne af den for dem bestemte Dragt og Prydelse. Alle Præsterne klæde sig paa Fransk, og nemlig sort. Biskopperne kunne desuden bære Pastoralkorset og fiolette Strømper. Huuskapeller kunne uden Regieringens Tilladelse, ikke tilstaaes. I de Stader, hvor der ere Templer for forskiellige Gudsdyrkelser, kan ingen Religionsceremonie finde Sted uden for de katholske Kirker. Ethvert Religionspartie holder sig til sit eget Tempel. J Kirkerne maa den være en udmærket Plads for de katholske offentlige Embedsmænd. Efterat Biskoppen og Præsekten have aftalet, hvorledes Menigheden skulle ringes sammen med Klokkerne maa der slet ikke ringes videre, uden Politiets Tilladelse. Jngenslags Prædikerne maa holdes uden af authoriserte Prædikantere, som i deres Lære skulle afholde sig fra, at skumle over andre Religionspartier. Den egteskabelige Velsignelse bør kun tildeeles dem, som i behørig Form have indgaaet Ægteskab for den borgelige Øvrighed og J alle kirkelige Akker skal bruges Republikens Eng. grinoktialkalender. Dagene beholde deres gamle og Navne. De offentlige Embedsmænd skulle hvile om Søndagen. - Der skal være 10 Erkebispedømmer og 50 Bispedommer i Frankrig. Erkebisperne faae hver 15,000, Bisperne 10,000, Præsterne af 1ste Klesse 1500, og af 2den 1000 Franker og Aaret. De ubortsolgte Præstegaarde med deres Hauger, gives Presterne tilbage, og hvor ingen er, anskaffes andre. Med Kirkerne forholdes ligeledes. Fundatoneme til Præsternes og Kirkernes Underhold, kunne kun giøres i Stats=Renterne (Slutningen følger.)