Berlingske Tidende, 1765-06-01
Memelte Keiserl. Jndtog til Frankfurt gik for sig den 29 Martii. Over samme er givet en overmaade vidtløftig Beskrivelse, hvis fornemmeste Jndhold er følgende: Efterat det allernaadigst har behaget Hans glorværdigst regierende Keiserl. Majest. at bestemme denne 29de Martii til sit og Hans Romersk Kongel. Majests, solenne Jndtog i Frankfurt, begav sig samme Dag, kort efter 9 Slet, det samtlige Høyædle Raad, med det Borgerlige Cavallerie, og øvrige til allerhøystsamme Rigs-Overhoveds Jmodtagelse fra Stadens Side henhørende Personer, foran ridende, til den for dem bestemte Plads, paa hiin Side Haverne, henimod den saa kaldede Riedhof, og steeg af under de der opslagne Telter, da imidlertid de Herrer Deputerede, med Cavalleriet, rykkede videre frem, til det Sted, som var udseet, til at møde allerhøystbemelte Deres Majestæter. Jmellem 11 og 12 Slet ankomme de fortreffelige første Herrer Valg Gesandtere med deres Følgeskaber, saa og adskillige andre høye Herskaber i største Stats til Sammel=Pladsen, et kort Stykke videre paa høire Side af Riedhof, hvor ogsaa de 3 tilstædeværende geistlige Herrer Churfyrster med deres fulde Hofstat indfunde sig kort derefter. Jmidlertid ved 11 Slet, havde Deres Keiserl. og Kongel. Majestæter draget ud fra Heussenstamm, hvor de underveis i Skoven traf Landgrævenaf Hessendarmstadt, som var dreven didhen af Begiærlighed efter at see Hs. Keyserl. Majestæt og Hans Majests, tilkommende Arving til Riget og til sine Dyder. Saasom Hans Durchl. ikke, formedelst sin høye Alder, kunde komme vel afsted til Fods, lod Han sig føre til Deres Keiserl. og Kongel. Majestæter ved to af sine Cavalierer, da og Deres Majestæter strax ginge Hs. Durchl. i Møde, og begegnede ham saa oprigtig, at denne gamle Fyrste blev inderlig bevæget derover, og stræbede at legge for Dagen sin for Hs. Keyserl. Majest. og det ganske K. K. Huus altid førte oprigtige og usminkede Troskab og Hengivenhed, saa livagtig og bevægelig, at Øynene runde over paa Keiseren, Kongen, og Deres Majestæters ganske Følgeskab. - Efterat Deres Majestæter henved 1 Slet vare anlangede til Sammel=Pladsen, og ved Udstigende af Vognen hilsede af Churfyrsten af Maynz, hvilken, saavelsom de to andre Herrer Churfyrster, Gesandterne, Rigsfyrsterne, Keyserl. Ministere, Rigsgræver, Kammerherrer &c. ginge Deres Majestæter i Møde, og ledsagede Dem ind i Hoved=Teltet, begyndte Toget til Staden at gaae for sig. J den Keyserl. Liv=Vogn sad den Romerske Konge paa Forsædet, tvert over for Keyseren; Da de nærmede sig til den Plads, hvor Raadet fra Frankfurt havde opstillet sig i Rad og i Orden efter deres Rang, bøyede Raadet sig 3 gange for dem, hvorpaa de to regierende Borgmestere, af hvilke den ene bar Stadens Nøgler paa en Fløyels Pude, og imellem dem Hr. Syndicus Grimmeissen, traadde til Vognen, som da blev holdendes, hvorpaa de, igiennem bemelte Hr. Syndici Mund, allerunderdanigst tiltalede Keiseren og Kongen til Lykønskning, saa høytravende, at det ville være vanskeligt at fordanske Talen, uden at lemlæste den, og overgave derhos Nøglerne til Stadens Porte. Kryseren rørte ved disse Nøgler, gav dem derpaa tilbage, og forsikrede Staden om Sin Keyserl. Naade og Hyldest. - Herpaa fortsattes Jndtoget, under Ringning med alle Stadens Klokker, og 300 Kanonskud, af hvilke 100 losedes da Toget begyndte; 100, da Keiseren og Kongen vare inden for Porten, og 100 da man traadde ind i St. Bartholomæi Kirke: Toget gik igjennem endeel Gader og Torve; hvor paa begge Sider var posteret Borger