JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Tolden af fremmede Vare, som indføres til St. Croix, bliver istedet for hidtil bestemte respective 5, 10 og 15 Pro rent, herefter, for Vare fra fremmede Steder med danske Skibe 5, 7 og 10 Procent, og med amerikanske, 5, 10 og 15 Procent. Fremmede Vare i fremmede europæiske Skibe forblive, som hidtil, forbudne at indføre til St. Croix.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
(Anordn. 30 Oct.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Det unge Mandskab i Norge skal herefter udskrives til Krigstienesten i Forhold af Districternes Folkemængde, uden Hensigt til Lægdernes Jnddeeling. Aarsagen: at forekomme Misbrug og vilkaarlig Behandling imod det unge Mandskab, over hvem Jorddrotterne ofte tilegne sig Stavn baands Magt, m.v. (Forordn. 1 Nov. d. A.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Plak. af 31 Oct. d. A., ang. Løbedage i Hensigt til protesterede Vexles, er nu ogsaa udvidet til de danske vestindiske Øer. (Plak. 2 Nov. d. A. Forlig imellem en Kongel. Oppebørselsbetient og en hans Kreditor ved Forligelseskommissionen, maa ikke hindre den kongel. Kasses Ret hos Oppebørselsbetienten. (Canc. Skr. 2 Nov. d. A.) Embedsmænd, som fare over ved Færgesteder, og ikke ere forsynede med Pas, bor legitimere sig med Bestalling, Ordre, Tilladelse, eller bekiendte Mænd. (Canc. Skr. 2 Nov. d. A.)¬
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Hr. Overhofma schal Hauch forelæsde i Videnskabernes Selskabs Møde den i Nov, en Beretning om Maaden til at sikkre de kongel. Skibe i Søen for Lynild. Bemeldte Selskab har udsat Tiden, inden hvilken de for dets udsatte Præmie konkurerende Mindetaler over Kammerherre Subm skulde være indkomne, indtil næstk. Marts Maaneds Udgang. Den hele Brandforsikkringssum for Norges Kiøbstæder, var til 31 Mai 1799. 6, 154,470 Rdlr. Udgivterne for Brandskade og videre, fra 1 Jul. 98 til 31 Maj 99, beløbe sig 19232 Rdlr. 69 Sk., som reparteres med 30 Sk. af hvert forsikkrede 100 Rdlr. (Reskr. 12 Ost. d. A.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Admiralitetsretten i London har prisdømt de danske Skibe: Frue Anne, Agerhuus og Cathrine Marie, fordi de som engelske Priser vare af en fransk Konsul i Norge, blevne erkiendte for gode Priser. Skibet, Venskab, er opbragt til Dover, og Skibet, Neutral, til Yarmouth.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
J October Maaned ere 1025 Skibe expederede i Sundet, hvoraf 445 vare Engelske.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Paa Skiærene ved Gothenborg er Kapit. Kuntze fra Altonaist andet med en Ladning Olie, bestemt til Kiøbenhavn. Folkene biergede, og Haab om Ladningen.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Fra Rusland haves nu i Khavn officiel Jndberetning om at Forbudet mod danske Skibes Jndløb i russiske Havne igjen er ophævet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Atter ere 3 Skibe ankomne til Khavn med Sukkere fra Vestindien.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Den danske Fregat Freya, Kapit. Wessel Brown, ankom den 10 d. M. i Sundet fra Vestindien, I Khavn ernære en Mand sig af at laane paa Pant for 4 Mk. 8 Sk. af 1 Rd. om Aaret. (Politievennen.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
En Pige i Kiøbenhavn har brækket sin Arm, ved at ælte De Ole Jacobsens Hustrue, Margrete Christensdatter af Sønderkrattet i Understed Sogn, Hiøring Amt, er af Landhuush. Selskabet bleven tilkiendt en Belønning af 10 Rd. for i Aarene 1797 og 98 at have selv spunden Garn til og vævet 592 Alne Tøier, samt desuden vævet 121 Al. Læred. J den Formening, at den tilsigtede Nytte de ved vi vorde meere udbredt, indføres her den Sang om Brændevildrikkens Skadelighed, hvorfor Hr. Jørgensen i Odense har vundet den første af de udsatte Præmier: Mel. Jngen Hunger plager mig &c. 1. Brændeviin, det er en Ting, Hvortil vi ei trænge. Kuns dens Elsker gaaer omkring Og forøder Penge. Derimod den Mand, som ei Gaaer paa Drukkenholtens Vei, Han er flittig, han er troe, Han er troe og flittig. 2. Brændeviinen desig giør. Sløver Sind og Kræfter. Man er et saa glad, som før, Nogen Tid derefter. Ædruheden derimod. Muntrer Sindets Gang og Blod, Giør os muntre og tilfreds, Vel tilfreds og munter. 3. Hvor, som denne Drik har kier, Arbeid ham er smager. Stedse utilfreds han er Ved forsømte Sager. Derimod ved Ædruhed. Fremmes Arbeid, lønnes Sveed. Ædruhed sig lønner selv, Den sig selv belønner. 4. Brændeviinen Kiv og Strid. Stedse foraarsager. Ødelægger al den Fliid, Man sig foretager, Naar man ædre tænker paa Frem med Fliid og Held at gaae, Og at elske Roe og Fred, Fred og Roe at elske. 5. Mellem Mand og Kone den Kiv og Trætte skifter: Hun gaaer stedse nedtrykt henOver hans Bedrifter. Naar den lykkelige Mand. Lever glad i Ægtestand, Elsker Konen, og igien Elskes høit af hende. 6. Børn et slemt Exempel faaer Af en drukken Fader: Mangen Gang han dem da slaaer, Som dem siden skader. Derimod en ædru Mand Sine Børn opdrage kan Til fornuftig Borgere. Nyttige at være. 7. Kort, man ei opregne kan, Hvad den Drik kan giøre, Ulyksalig er den Mand, Som ei Raad vil høre. Naar ved Gravens Bred han staaer I hans ellers bedste Aar, Da for sildig han det seer, Og for sildig klager. 8. Jeg da nu beslutte vil Denne Drik at hade. Øl jeg mig vil holde til, Det kan mig ei skade. Tvertimod, det styrker mig, Giør mig sund og lykkelig, Giør mig munter, stærk og glad, Giør mig stærk og munter.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Aalborg, den 18 November.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Lotterie. J Tallotteriets 618 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: No. 7, 63, 8 82, 50.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Til den forestaaende 619 Trækning i Wandsack kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Til den forestaaende 619 Trækning i Wansbeck kan daglig faaes Sedler hos Lederthong.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Brød-Taxt. Ansat efter Hvedens og Rugens nuværende Priis i Overeensstemmelse med det Kongelige Reskript af 26 Januarii 1798.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Hvede Brød, godt og velbager, saasom: Raspede Brød for toe Skilling 8 Ld. 2 Qvt. Fransk Brød dito 9 Ld. 1 Qvt. Hvede Simler for een Skilling. 4 Ld. 2 Qvt. Runde Brød for dito 5 Ld. 1 Qvt.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Hvede Tvebakker. Sigtet Rug Brød.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Et fireskillings Suurbrød, 28 Ld. 2 Qt. Et toeskillinds dito 14 Ld. 1 Qt. Et eenskillings dito Kavringer eller Tvebakker for en Skilling 5 Ld. Grov=Brød, vel giennembaget. Et femtenskillings Brød 6 Pd. 12 Ld. 1 Qt. Et aatteskillings dito 3 Pd. 158d. 1 Qt. Et fireskillings dito 1 Pd. 24 Ld. Et toeskillings dito Grov Brød som Jndvaanerne selv udi deres Huse denne og opslaae, og Bagerne derefter dage, derfor betales udi Bagerløn af en Skieppe Meel 4 Skilling, og meere maa ikke tages. Da der efter ruspet og fransk Brød ingen sædvanlig Efterspørgsel er, tilpligtes Bagerne allene at have disse Sorter Hvede Brød, naar de af nogen bestilles. Alt Brød som Bagerne udsælge skal være get 3 forsvarligt udbaget af reen Hvede og Rug, og have de nøie at rette sig efter denne Taxt under Straf efter Anordningerne. Klager antages ikke paa Vægten naar det fine Brødrer 24 Timer gammel, og naar Rugbrød, er gammelt, maade ansees at samme veier en halv Lod ringere paa hver 12 Lod; dog maae Bagerne daglig være forsynet med frisk baget Brød. Aalborg Raadstue den 15 November 1799. Hornsyld. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Avertissements. Paa førstkommende 29de November, holdes Bal paa Kiøbmændenes Compagniehuus her i Aalborg, samme begynder præsise Kl. 6 om Aftenen, og vedvarer til Kl. 11 Slet om Natten; de respective Herrer og Damer, saavel inden som udenbyes, der agter at tage Deel i samme kan behageligst, faae billetter hos mig undertegnede og koster for hver Person 7 Mk. 4 s. hvoraf de 4 s. indsamles til de Fattige. M. Schönnemann.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Da jeg efter 19 Aars Tieneste nu har faaet min Afskeed fra det her liggende Regiment, og altsaa ifølge Kongelig Resolution har Frihed til at ernære mig af min lært Skræderprofession; saa vil jeg herved have mig paa det bedste recommenderet hos det høistærede Publikum, da jeg forsikrer at behandle enhver, som vil betroe mig deres Arbeide, med Redelighed og til Fornøielse. Aalborg den 18 Nov. 1799. Ullmann, Mandsskræder, boende i Peder Barkes Gyde No. 594. Medfølgende indlagte en Rigsdalets Sædel gives af en norsk Skipper for sin lykkelige Reise hertil Aalborg og ønsker sig fremdeles Lykke til sin Hiemreise, uddeles til 4r meest trængende Fattige, som er skeet efter Giverens Forlangende, hvilke derfor ydmygst takker og beder Gud omhans Ønskes Opfyldelse. Aalborg den 16 November 1799. O. Semidt.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
J Følge oprettet Testamente af 7de Julii 1786 som allernaadigst er confirmeret den 26 Februarii 1790, imellem nu afgangne Thoer Lausen og efterlevende Hustrue Maren Andersdatter i Barkholt i Bindslev Sogn Steens bechs Gods Hiøring Amt, er den længst levende pligtig an betale den først afdødes Arvinger Tie Rigsdaler til Deel ling efter Loven; thi bliver berørte afgangne Toer Laursens Arvinger herved trende Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldet, imod behørig Affald, at modtage hos Enken i Barkholdt berørte Arv. Skulle ellers nogen imod Formodning have videre at fordre efter berørte Afdøde, da ville de behage saasnart mueligt med gyldig Beviis at henvende dem til mig Undertegnede, der som Enkens antagne Laugværge clarerer samme. Steensbech den 12 November 1799. R. Høyer.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Proprietair Hr. Rasmussen til Seirist pr. er findet at bortsælge: 1) Hovedparcellen paa Stilstrup Hovedgaardssmark, bestaaende omtrent af 300 Td. Sædeland, hvormed følger den betydeligste Deel af Hovedgaards Bygningen, 2) Kirkeparcellen paa samme Mark som udgjør omtrent 230 Tdr. Land, tilligemed en derpaa opbygte nye Lade, tilbugget Tømmer til et Vaaningshuus og noget af den ogmit Hovedgaards Bygning. Begge disse Parceller, have den almindelige Hovedgaardsfrihed. 3) Seilstrup Vandmølle, tilligemed en derved værende Vindmølle. 4) En Bondegaard i Seilstrup Sogn, Stagsted kaldet, 5) En Bondegaard i Nørre Wraae som beboes af Peder Dreng. 6) En fæsteledig Jordlod paa Hundelev Mark i Jelstrup, Sogn, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skp. Og om enhver især af disse fortrinlig gode Eiendomme kan, underhaanden, accorderes med Bye- og Herredsfoged Brandt i Hiøring. Eiendomsstædet Springborg i Hals Sogn Kiær Herred, er underhaanden at faae til Kiøbs paa gode Vilkaar og for billig Priis, derom kan handle med Eieren som boer paa Stædet; sammesteds fordeelagtige Leiligheder veed de som kiender det og ubekiente oplyses at Bygningerne og derudi værende Indretninger ere gode og anseelige, Avlet medtager Udsæd 5 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg og 4 Tdr. Havre aarlig og med Afgrøden efter samme og Høebiergningen forres 6 Bæster 12 Fæekreature 20 Faar, ja meere kan græsses til Stedet, Brændsel af gode Torv er til Overflødighed; og da Eiendommen ere ganske ude af al Felleds skab, med ubetydelig Hartkorn derpaa, der oprinder allene af noget Felled, saa kan det blive indhegnet, om alt. Natten imellem den 14 og 15 Novbr. blev af mit Huus bortstiaalet et engelsk Lommeuhr med Paastelsens Skive merket London, og 3 Kasser paa den anden Kasse var udgravet tvende Vilfolk, ved Uhret hængdte en Staal Kiede og Nøgle, hvo samme Uhr kan opdage, loves en resonabel Betaling af Christen Nielsen Smed i Lyngby.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Fra Anders kovaldt paa Moerberggaard er bortkom 2de Hestplage en Lysebruun 3 i 4de Aar med hvide Bagføder og en sort dito i 2det Aar med en liden hvid Stiern i Panden lignende er lidet Latinsk C.; hvem som samme maatte forekomme ville behageligst melde samme imod Betaling for samme og en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Da Kirsten Christensdatter, som ved sluttet Skifte den 11 October 1788, efter hendes Broder Lars Christensen i Nesborg Sogn og Bye, Sleth Herred og Aalborg Amt, er tilfalden en liden Arve Capital, som er indestaaende her i Overformynderiet; saa vilde hun behagelig uden Ophold tilkiendegive mig hendes Opholdsted, samt tilmelde mig om hendes Broder og Formynder Anders Christensen, som skal opholde sig i Wiborg, endnu lever. Løgstøer, den 28 October 1799. J. Scharling. Eege Tømmer savskaaren saavel til Huusbygninger som andet Brug, og ophugget Gavningstræe, samt FavneBrænde kan for billigste Priser faaes hos Undertegnede. Af bestem Længde og Førelse kan Tømmeret og faaes, naar det bliver forud bestilt hos Anders Daniel Winding. Sødringholm pr. Randers Forvalter. den 2 November 1799. Værelser med de fornødne Beqvemmeligheder for en liden Familie er endnu strax at bekomme til Leie hos Ravnkilde i i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Rettelse. J sidste Avis staaer paa 8 Spalte 24 Linie, 9 a 10 i Rd.; læs, 9 a 10 Mk.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Trykkes og udgives 2.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Riga, den 30 Octobr. Fra St. Petersborg er hertil indløbet den behagelige Efterretning, at den Befaling, hvorefter alle russiske Havne skulle være tillukkede for de danske Skibe, er kaldet tilbage. Qvægsygen er vel ikke aldeles ophørt endnu, dog har Smitten, ikke videre grebet om sig, og man haaber, at den snart vil være forbi.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Hollands Grændser, den 9 November. Man taler og en nye fransk Expedition til England. Til Dunkirken Lalais Havre og Boulogne ere befalinger ankomne fra Krigsministeren, at bevæbne alle derværende Fartøiet saa hastig som muelig. Mange franske Tropper marse erer ogsaa til Kysterne.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
En af den spanske General Ofarels Adjutantere er reist igiennem Brussel, som gaaer som spansk Gesandt til Berlin og venter i Paris efter sine sidste Jnstructioner.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
J Gent ert af den derværende Militaircommission 23 Personer, som Tilhængere af den bekiendte Carl Louppigne, blevne dømte til Døden. Ni af samme blev henrettet ved Gullotinen den 31 October. Navnene paa de øvrige 14, hvilke ere undflyede, blev ansligne paa Skaftet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Wien, den 6 November. Fra Petersborg er den Efterretning indtruffen hertil, at Erkehertug Palatin den 15 October er anlanget paa Lystslottet i Garschina.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Den ham forlovede Storfyrstinde Alexandrigs Brudeskab er den 27 October anlanget fra Petersborg til Osen paa 62 Vogne. Det skal være ganske sikkert, at det skal være i Andrag om en Vaabrustilstand i 5 Maaneder. Men dette Tidender, geren P. F. Wandall, vigtige Arbeide er langt fra ikke sluttet. Jmidlertid beder det, at Erkehering Karl og Feldtmarskal Suwarow med første vil indtreffe hertil, naar der er Haab til Slutning. Man taler om en stor Minesterialforandring; dog endnu meget ubestemt.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Blandede Efterretninger. London. Det Rygte er almindeligt; at de fra Holland tilbagekomne Russer skulle skikkes ind i Normandlet for at hielpe Chouanerne. - De Breve, som sidst ankom fra Purtugal, bleve røgede, føren de aabnedes da man i Lisabon har formerket nogle Kiende tron til den skrekkelige Syge, som raser i Barbariet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
- Over nogle af vore Leverandeurer ved den hollandske Exordition, skal holdes Krigsret, da man tilskriver dem endeel af den Ulempe, vor Armee der maatte udsiaa. - De Franske roses nu for deres gode Behanling mod vore Tropper, som faldt dem i Hænderne. Paris. Fra Madrie meldes, at to Negociatenrer, en preusisk og en østerrisk, der ere ankomne som have det Erende at foreslaae Beringelser til en almindelig, Fred. Jdetringeste haaber man med Preusent Megling at see en Vaabeustitstand sluttet inden Vinteret. - Efter Breve fra Genua af 21 Oct. var den tal. "Amees Hovedqvarteer i Coni, vore Tropper havde besat Staden Novi og Fortet Seravelle; Ceva blev bombarderet og Tortona truet. - Den indre Krig udbreder sig stedse videre. Chouanerne gaae tilverks med en Dristighed, som opvækker Forundring; det synes, som regnede de paa meget sikker Understyttelse. De lade Proclamationer udgaae i Kongens Navn. J Lommen paa en af disse Chouaner fandt man et Brev med Udskrivt: Gouverneue af Languedde. Man er nu i Verk med at angribe dem fra alle Sider. - Fra Egypten er enkommen en gemeen Soldat, som skal have fortalt Bonaparte, at Armeen var iførstningen meget misforpande over deres Overgeneralt Borterise, men gave sig, snart tilfreds ved Tilliden til General Klebers Duelighed. - Den 1 Nov. blev her et Theaterstykke opført, kaldet: Karavanen af Kaito. En af de unge Mameluker, Bonaparte bragte med sig, var nærværende, og syntes meget forundret over, at stranskmændene kunne saa mesterlig efterligne hans Lands Skikke.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Moniteuren for idag lægger de fra Egypten tilbagekommende Soldater følgende Ord i Munden: "J Gaar tidlig har jeg besøgt General Bonaparte, jeg gjorde ham Bebreidelser, fordi han havde forladt os, jeg fortalte ham, hvorledes vi alle frygtende for ikke mere at see ham; hvorledes enhver af os havde sagt, ham er gaaet herhen, han er gaaet didhen. - Han lot, da jeg fortalte ham alt derne.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
En Bally i Nedreseine Depart. er bleven deporteret for at have ladet Prindsen af Condes Proclamation eftertrykke, og for en Vise, med Titel: Republikens almindelige Troesbekiendelse. J forrige Aar udkom i Frankrig 1562 trykte Verker; 17 vare me ralske, 183 Romaner, ligesaamange Theaterstykker, Resten physiske og mathematiske. altsaa ikke er eneste theologisk Hang. Den engelskrussiske Armees Jndskibning gaaer igie, saa huttig for sig, at der igaar, den 8 kun støde 300 Mand tilbage paa vor Grund. De franske og baraviske Tropper trække sig derfor fildse meere udfra Nordholland. - Den 7 hyde Gen. Brune en offentlig og høitidelig Audiens hos Direttorier. Ledsaget af den franske Minister i sin Costume, hans Generalstab, de bataviske Generaler Daendels og Dumonceau, og hans Garder, gik han tilfods igiennem den hele i to Rade eystilte Garnison. Ved at træde ind i Directetialpallater, affyredes Kauvnerne. Her blev han af Krigsministeren fremstillet for Directoriet med disse Ord: "Jeg fremstiller Dem her Helten Brünne. Denne holdt derpaa en Tale, og endte med at give alle Generalerne Broderkysser. Af udenlandske Gesandvare tilstæde den spanske, danske, svenske og partembergske. - Til Erindring om Hollands Befrielse er nu bragt i Forslag: 1) et høitideligholde en Nationalfest; 2) at tilbyde General Brüne en Belønning; 3) at oprette i Nordholland et Monument.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Berlin. Vor berømte Kobberstikker, Berger, udgiver nu, efter Kongens Opfordring, en Sutte af Kobbestrykker over Friderik den Stores Liv og Levned. Det første Blad forestiller et Optrin efter Slaget ved Collin, hvor Friderik sidder tankefuld paa et Kilderøk- og skriver i Sandet med sin Stok; det andet forestiller Kongen efter Slaget ved Leuthen, indtrængende i Lissa. Hvert Aar udkommer to Blede. – J Slesen er en ny overmaade menneskevenlig Forordning ble ren publiseret, hvorved, til Lettelse for Undersaatterne, Tienestefolkslønninger vøie ere bestemte.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Ved Prinds Ferdinants-Regiment har dets Oberst nu oprettet en militair Dannelsesanstalt, eller Junker skole, ligesom og en Underviisnings og Jndustrie=Skolekommirsion. Kongen har i meget naadige Udtrykke approberet den ham af Obersten forelagte Plan. Stokholm. Efter lang Fravarelse udenlands, ankom Hertugen af Sødermantland her d. 3 d. M. Frimurerne gik ham imøde. Posten herfra til Lidkiøping et plyndret, og Postistituen imheder. Her er nu fore Jndførsel af Sukker tillade fordi Fabrikanterne ikke eftet andre Landes Exempel ville nedsætte deres Sukkerpriser.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Wien, Efteradskillige tydskprivate Efterretninger er endeel at den franske Rhinarmees høire Fløi under Gen. Ney som over Ens og Neckar søgde at trænge ind i det würtemberger Land, den 3die dennes bleven angreben af General Hohenzollern ved Bittighem og tilbagedreven med noget Forlis; ligesom Oberst Veede den 4 angreb de Franske paa Ritiraden, og forterede Passagen over Neckar, m. v. Men disse Efterrettinger angive de Franskes egentlige Tab meget forskjelligt, da een siger, de mistede kun nogle 100 Pid, en anden 2000, den trredie 3000 Mand, hvoriblant adskillige Officerer af høiere Rang. Det Nermere sees da imøde. Jmidlertid meldes fra Manheim, at den franske Armee har siden denne hidsige Træfning trakt sig noget tilbage. Den 6 var General Neys Hovedgarteer i Neckargemand. Overgeneralen Lecourbe befandt sig endnu i Manheim.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
General Laborde, som kommanderer Beleiringskorpset for Philipeburg, havde sit Hovedyvarteer i Waghausel.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Indenlandske Efterretninger. Den 16 October er den Kongelige Orlogsbrig Nidelven, under Commando af Baron Holsten, ankommen til Alicante fra Kysten, og er igien afseglet derfra den 18 i s.M. med en Convoy af 16 danske og 2 svenske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
under 8 November har det allernaadigst beha et Hans Majestæt Kongen at udnævne hidtil værende Agent og Consul i Cette, Johan Radolph Tiersens til dansk Consul i Marseille.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Bryggerlauget i Kiøbenhavn maae efter Kongelig Resolution af 13 November fra sammes Bekiendtgiørelses Dato og indtil næste Aars Udgang, lade sig betate 14 Mks. men at 6 Mks. Øllet skal blive uforhøiet; og at det, paa Øller med 3 Rd. 2 Mk., og 8 Mk. Øllet med 10 Mk., det at sidstnævnte Sort kan blive de Fattige forbeholden, nævnte Forhøielse varer, at bruge samme Sort Øll til Paa skal være Brændeviinsbrændere forbudet, saa længe forbesæt, under den i lige Tilfælde forhen fastsatte Straf af 4 Rdlr. til Politikassen. Endelig og, at Dragerpengene herefter maae forhøies fra 4 til 8 Sk. pr. Tønde, og for de mindre Træer i Forhold derefter, alt imod at Lauget bliver rigtig til, betimeligen at forsyne sig med det Behøvende til Ølbrygning, saaledes, at tugen Mangel paa forsvarligt Øll af de forskiellige Sorter stal finde Sted.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Det er Kabinetscoureer Brummert som er kommen tilbage for nogle Dage siden fra Petersborg, der har stadfæstet den allerede forhen udbredte Efterretning, at Keiseren af Rusland han hældet Forbudet mod danske Skibes Jndløb i russiske Havne. For det øvrige er Jndholden af de Depescher, som denne Koureer har bragt tilbage med sig ikke bleven bekiendt i Publikos men man har al Aarsag at haabe, at den gode Forstaaelse imellem Rusland og Danmark ikke meere staaer Fare for at afbrydes.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Ved Slutningen af Aaret 1798 vare i de danske Stater i alt 269, Skibe paa over 10 Commercelæster, hvis Drægtighed var 134,184 Commercelæster. J samme Aar bleve bygnede 37 Koffardieskibe paa indenrigske Værfter.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
J disse Dage skal en viis ung Herre være sat i Slutteriet, fordi han ikke kunde betale Leien af en Hest, som han slittig havde brugt i afvigte Sommer i Dyrehaven og andre offentlige Steder.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
En Tiener, der forleden paa et fremmed Sted ville giøre sig tilgode med en Flaske, hvori han troede at der var Brændeviin, begik den ulykkelige Feiltagelse at drikke en god Portion Skedevand, hvormed Flasken var fyldt. Han ligger nu paa Hospitalet i den ynkeligste Tilstand, og det vil blive et Sporgsmaal, om vore Lægers Konst formaae at redde hans Liv.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Ved Siden af et Odense Fartøi, som er kommen fra Lybek, skal et andet Skib være gaaet reent under.
Jyske Efterretninger, 1799-11-22
Efter Beretning fra Algier, var vort Presentskib under Konvoi af Fregatten Minerva, lykkelig der ankommet den 23 September.