JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
England. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Ostindien har der yttret sig Spor af Jnsubordination i Armeen, idet 3 Regimenter have vægret sig ved at marschere til Scinde. J det Hele skal Tropperne være utilfredse, da General-Gouverneuren i adskillige Punkter har vist en ilde anbragt Sparsomhed. Han er nu - som forrige Gang meldt - tilbagekaldt og i Anledning af det i Parlamentet opkastede Spørgsmaal, om Correspondencen desangaaende skulde forelægges Huset, svarede Peeførst undvigende, siden yttrede han, at han betvivlede, at dette kunde lade sig gjøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Nordamerica. For nogen Tid siden erfarede man, at Senatet havde afviist et Forslag, som gik ud paa at erklære England, at den fælleds Besættelse af Oregon-Gebetet, som nu i en Deel Aar har bestaaet, ikke længere kunde finde Sted. Det synes, som om dette, dengang forkastede Forslag, atter igjen kunde blive optaget; idetmindste yttrer et americansk Blad, der ansees for Præsidentens Organ, sig saaledes: Hvis den udøvende Magt om nogle Uger eller maaskee om nogle Dage vilde tilkjendegive Kongressen, at der Jntet kunde udrettes paa Underhandlingens Vei med Hensyn paa Oregon- og anbefale samme Antagelsen af Forholdsregler, der lignede dem, som nylig forkastedes, saa tvivle vi ikke paa, at denne Anbefaling vilde modtages med bifald. Denne Artikel har – hedder det fra Newjork – gjort endeel Opsigt formedelst Bladets halvofficielle Characteer og det har unægtelig altid været sandsynligt, at Underhandlingerne angaaende Oregon ikke vilde lede til noget Resultat. Dette Gebeet, som baade England og Nordamerica attraaer, er virkelig for betydeligt, har for stor Værdie for begge og deres Fordringer derpaa ere altfor gamle og for udtrykkelige, til at nogen af Parterne vilde opgive sin Fordring uden tvungen. Det omtvistede Gebeet udstrækker sig fra den 42de til den 55de 9 langs med Kysterne af det stille Hav og begrændses mod Vesten af Havet, mod Norden af de russiske Besiddelser, mod Østen af Klippebjergene og mod Syden af Mexico. De forenede Stater og England have saalænge været overtydede om deres respective modsatte Rettigheder, at begge i deres Grændsetractater med Rusland have bestemt den 55de eller nøiagtig 54de 40, n. B. som deres Grændse, Det vil derfor være en meget vanskelig Opgave at forene saa aldeles modsatte Fordringer ved Underhandlinger. Kun ved en Deeling var det muligt, at disse kunde føre til et fredeligt Resultat, men det er at befrygte, at ingen americansk Statsmand vil vove at række Haanden til en slig Plan, da der vist er meget faa Americanere, som ikke ere fuldkommen overtydede om deres Fædrelands velgrundede Rettigheder til dette Gebeet og derfor vilde betragte disses Opgivelse enten som et Offer til Fordeel for ubillige Fordringer eller som skammelig Feighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
AVERTISSEMENTS. Da jeg fornylig har forfærdiget et nyt Kobberværk til Maglebrænde Sprøitee, og vundet Sognets bifald, har jeg den Ære at anbefale mig med Forfærdigelsen af nye Sprøiter, saavel til Herregaarde, som til Landsbysogne, og modtager ligeledes gamle Sprøiter til Reparation, og giver den nye Pompeindretninger, saavel Kobber= som Træ sprøiter. Stubbekjøbing d. 6 Mai 1844. Ærbødigst Haagensen, Kobbersmed. Hans Rasmussen af Udbye pr. Stege advares herved om at tiltræde den Condition, hvortil han har bortfæstet sig, at møde 1ste Mai 1844. Hos mig er arriveret fine franske Dame Straahatte, italienske Herre=Hatte, samt Drenge=Hatte, som udsælges til Nutidens billigste Priser. Stubbekjøbing den 6te Mai 1841. W. Lauritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Chrystalliseret Soda. der her er meget anbefalet til Vask, faaes hos M. C. Macheprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Moderneste Sommerkaskjetter. for Voxne og for Børn, er med sidste Post arriveret. Ligeledes er jeg forsynet med italienske Straahatte til forskjellige Priser. M. C. Macheprang. 15 Fag Egebindingsværk, indrettet til Stalde, er til Nedbrydelse at faae tilkjøbs underhaanden. naar man derom henvender sig i Jdestrup Præstegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
J Vennerslunds Skove er en Deel Egebark at erholde tilkjøbs underhaanden. Det bemærkes, at Kjøberen selv maa besørge den taget af Træerne, og at man vilde behage at henvende sig til Forvalter Strange, som er tilstede paa Gaarden hver Onsdag og Fredag fra Kl. 7 til 11 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Auction. Tirsdagen den 21de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver det Dødsboet efter Uhrmager Hans Larsen tilhørende Huus i Virket med Tilliggende, bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes i Huset. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 6te Mai 1844. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Enhver, der maatte have nogen Fordring paa afdøde Byfoged og Birkedommer Søren Christian Proms Enke, Polly Prom, født Parr, hendes Stervbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifterret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 6te Mai 1844. Schwensen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Nødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Lollands Falsters Stift, J Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 36. Mandagen den 13. Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
J Anledning af Vexelmægler Heymanns Jndbydelse til Actietegning i en Jernbane fra Kjøbenhavn til Helsingør yttrer Kbhposten: Det er unegtelig meget kjækt af Hr. Vexelmægler Hey mann saaledes uden videre at paatage sig at indbyde til Actietegning til et Foretagende, hvortil han endnu aldeles ikke viser at have videre Anledning, end at være den Første, der saaledes indbyder. Thi ikke engang Jdeen tilhører Hr. H. ligesaalidt som han viser at have Kjendskab om Maaden til at udføre den paa Den omhandlede Bane har tvertimod, og det er bekjendt nok, længe for Hr. H. kom med sin extemporerede Jndbydelse, været paatænkt af Mænd af Faget, der allerede have gjort langt bestemtere Calculer, saavel med Hensyn til Bekostningen som til Retningen. Saaledes navnlig baade Capt. Tscherning og Secretair Hjorth, hvilken Sidstnævnte, – fra hver iøvrigt ogsaa deen til den roeskildske-Kjøbenhavnske Bane allerførst er udgaaet derhos har været betænkt paa at fremkomme med et motiveret Forslag til en atmosphærisk Jernbane, mellem Kjøbenhavn og Helsingør, foreløbig at anlægge langs med Strandkanten herfra til Klampenborg. Vi vide vel ikke, hvorvidt Hr. Vexelmægler, Heymann har sat sig i Forbindelse med andre Kyndige, der kunde have motiveret hans Jndbydelse, han har idetmindste ikke tilkjendegivet det, men derimod optræder han ganske paa egen Haand, og man skulde dog mene, at det ved slige Foretagender ikke ganske beroede paa, at den, der kom først til Mølle, fik først malet. Jernbaneanlæggene ere Foretagender, der angaae Almeenheden altfor meget til at enhver Privatmand, uden videre, i Forventning af kgl. Tilladelse, burde kunne udstede Jndbydelser dertil; først og fremmest er nemlig Staten selv, og dernæst de vedkommende Communer, opfordrede til at være de rette vedkommende Jnteressenter, og naar de ikke ville paatage sig samme, da kunne Private først see at erholde Regjeringens Samtykke, og dernæst komme, med deres Jndbydelser. At gaae den modsatte Ve og først indbyde til Actietegning, saaledes som Hr. H., er kun en Efterligning af det hamborgskeslesvig holstenske Schwindelei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Hs. Exc. Statsminister Ørsted blev for faa Dage siden ved Kongens Taffel pludselig syg, dog erfares lykkeligviis Jntet og senere Følger af den indtraadte Upasselighed. – Ørsteds Charakteer som Statsborger og Statsmand staaer vistnok, om end Politikens Kritik kan finde meget at udsætte paa dens Holdning, for høit til at en stræng Dadel kunde ramme en af Fædrelandets største Samtidige, hvis Navn til hver Tid med Hæder vil blive nævnet. Den Dom, en til Kjøbenhavnsposten, indsendt Artikel, der i sin høie Tone dog kun aabenbarer et Pygmæ-Sindelag, udtaler over Ørsted, hvis nationale Hjerte han næsten prøver paa at rykke ud af Barmen - og de Syner, han lader følge Blikket ind i den drømmende Fremtid hinsides Graven, ere derfor af den Beskaffenhed, at neppe Nogen, til hvad politisk Nuance han end hører, vil kunne læse den uden smertelig at berøres af den hjerteløse Utak imod en udmærket Mands Fortjeneste og fortjenstfulde Liv, der ikke sjelden ved Bedømmelsen af offentlig Virken og Paadømmelsen af Feil og Feilgreb gjør sig gjældende og som vistnok hører til en af vor Tids beklagelige Skyggesider. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Cancelliet havde ved Justitsraad Reiersen, stillet Redacteuren af Fædrelandet, Hr. Ploug, det Spørgsmaal, om han for de af ham udgivne og af Hr. Reiersen beslaglagte To Blade til at indsættes paa deres Plads i Beretningen og Studentertoget til Upsala i Juni Maaned 1843, hvori han af den af ham i Calmar den 3die Juni f. A. holdte Tale, for hvilken han i sin Tid herfra er sat under Tiltale, meddeler et Referat, der ordlydende svarer til det, som ved Cancelliets Skrivelse af 23de Marts sidstleden blev nægtet Optagelse i forommeldte af ham udgivne Beretning: foretrækker strax at sættes under Tiltale for Udgivelsen af meerbemeldte To Blade osv., eller at Samme, uden at Action anlægges, forblive under Beslag indtil den imod ham for ovennævnte Tale anlagte Sag er paakiendt i Høiesteret, og at Collegiet først da, naar Høiesteretsdommen er afsagt, tager Bestemmelse om, hvorvidt han i den omhandlede Anledning skal tiltales eller ikke. Hr. Ploug har hertil svaret: at, da det i de foreliggende To Blade osv. indeholdte Referat af hans Tale i Calmar er et andet, end det for hvilket han befinder sig under Tiltale, og da Spørgsmaalet om dets Lovlighed følgelig ikke i mindste Maade beroer paa hiin Retssags Udfald, men maa afgjøres for sig selv, saa maa han ansee det kgl. danske Cancelli for aldeles uberettiget til at udsætte Rettens Pleie efter sit eller hans Behag, eller til at gjøre Samme afhængig af uvedkommende Omstændigheder; han maa saaledes paa det Bestemteste forlange, at Collegiet enten hæver det paa hans To Blade osv. effectuerende Beslag, eller uden Ophold sætter ham under Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Almuevennen" af 1ste dennes meddeler Rentekammerets Svar paa de 874 sydsjællandske Bønders Andragende til Kongen saalydende: Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilstillet Rentekammeret til Afgjørelse en fra forskjellige Fæstebønder i Lundby, Hammer, Sværdborg, Beldringe, Udby, Ørsløv, Mehrn, Allersløv, Jonashoved, Baarse, Nestelsø, Mogenstrup, Kastrup, Vordingborg, Kjøng, Snesere, Everdrup, Torværd, Rønnebek, Holmeolstrup, Vesteregitzborg, Kongsted og Vesteregede Sogne af Præste Amt, under 31te October f. A. indgivet Memorial, hvorved er fremført endeel Besværinger, over, at Fæsterne betynges med forhøiede Jndfæstninger og Afgifter, samt lide haard og krænkende Behandling under deres Pligtarbeide; i hvilke Henseender er anholdt om, at Grændser maae blive satte derfor, deels ved at lade alt Fæstegods overgaae til Arvefæste, deels ved at bestemme Fæsternes for skjellige Præstationer til en billig aarlig Afgift, deels ved at indrømme Sogneforstanderskaberne Medvirkning til at bestemme den aarlige Afgift af jordløse Huse eller Jndsidderhuse. Jfølge saavel Stifts amtmandens over denne Sag meddeelte Betænkning af 26de f. M., som de fra endeel vedkommende Godseiere indhentede og medfulgte Erklæringer, hvorved de anførte Besværinger ere oplyste at være deels ugrundede, deels overdrevne og usandfærdige, maa Kammeret ansee ovenmeldte Andragende for at være ubeføiet og frembragt ved en ubillig Lyst til at klage, samt en aldeles eensidig Betragtning af Fæsternes Stilling til deres Medborgere, og medens det ikke er anseet retfærdigt at foreskrive ved nogen Lov eller anden Bestemmelse, hvilke Vilkaar en Fæster skulde være forpligtet til at indgaae om en Gaard eller Huus, vilde Saadant ei heller med Rette kunne foreskrives Eierne, hvorimod Foreningen herom, udenfor Lovgivningens Grændser, maa overlades Parterne selv, efter eget Skjøn og Bedømmelse at de personlige og locale Forhold, som ved enhver enkelt Leilighed kommer i Betragtning. Da Fæsterne derhos ved den gieldende Lovgivning have tilstrækkelig Garantii mod utilbørlig Behandling ved deres Pligtarbeide, saa kan man efter Sagens befundne Omstændigheder heller ikke i saadan Henseende indlade sig paa ovenmeldte Andragende, hvilket behageligen maatte tilkjendegives Vedkommende. De lykkeligste Udsigter til Sildefiskeriet her i Fjorden, hedder det i Aalb. Av., synes atter at ville aabne sig. Til Løgstør fiskedes i en af de foregaaende Nætter 1800 Oel og 6 Baade vendte om Morgenen tildeels fyldte med Fangster tilbage. Flere Drætter havde ikke engang kunnet rumme Fangsten. Ogsaa fra Morsøkanten og flere Steder i Fjorden lyde særdeles gunstige Beretninger om Sildefangsten i dette Foraar, der idetmindste langt overgaaer, hvad det foregaaende Aar syntes at ville give Haab om.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Jfølge allerhøieste Rescript af 19de October f.A. beordredes der en Pressesag anlagt imod Skibstømmermand J. A. Richter, for Jndholdet af Na 21 af et af den Tiltalte udgivet Blad Gammelt og Nyt. Hverken Actor eller Defensor vidste imidlertid med Bestemthed, hvem der skulde betragtes som fornærmet ved den incriminerede Artikel, og Retten maatte derfor i denne Anledning indgaae med en Forespørgsel til Cancelliet, som derefter svarede, at Gjenstanden for Actionen var de Fornærmelser, Artiklen indeholdt mod Holmens Bestyrelse, og navnlig Admiralitetet samt Holmens Chef og Equipage mesteren. Da imidlertid Retten ikke skjønnede, at enten Admiralitetet eller nogen af de nysnævnte Holmens Embedsmænd kunde siges at være injurierede, har den i Tirsdags Eftermiddag frifunden Tiltalte og paalagt det Offentlige at udrede Actionens Omkostninger. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
For et Aarstid siden udrustede det flensborgske Handelshuus A. Christiansen jun. en Ostindier og Chinafarer, den første der er udgaaet fra bemeldte Handelstad og som i disse Dage lykkelig er vendt tilbage med en rig Ladning. Men strax efter Skibets Ankomst begav Stadens Øvrighed sig ombord, og efter flere Timers Forhør blev Capitainen arresteret og næste Dag Mandskabet taget i Forhør. Anledningen hertil er endnu ikke opklaret; Flensb. Zeit. antyder kun, at Skibet var vendt tilbage under ganske særegne Omstændigheder. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Den slesvigske Overret har, ifølge en Corresp Artikel i Hamb. N. Zeit., aldeles frikiendt Tidemann i den mod ham anlagte Sag for Majestætsforbrydelse og idømt det Offentlige at udrede Omkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
(Corresp.) Kjøbenhavn den 11te Mai. Den idag udkomne "Collegialtidende indeholder tvende vigtige kongelige befalinger. Den ene er et under 29de Marts d. A. igjennem det Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancellie udfærdiget Patent, angaaende Brugen af det danske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling, og dets Bekjendtgjørelse er uden Tvivl foranlediget ved den i disse Dage over det hele Land i Circulation satte Petition om, at det danske Sprog maa forundes samme Rettigheder som det tydske i den slesvigske Stænderforsamling. Patentet forkynder sig kun som en provisorisk Anordning, der skal forelægges de slesvigske Provindsialstænder til Raadgivning, for at Hs. Majestæt derefter kan tage nærmere Beslutning. J sine Hovedtræk indeholder den, hvad vi allerede tidligere omdenne Sag have meddeelt. Den bestemmer nemlig, at de Medlemmer, som ikke tiltroe sig at være det tydske Sprog tilstrækkelig mægtige, og derfor ville betjene si af det danske, have strax i den første Session efter Forsamlingens Aabning, eller, saafremt de først senere indtræde i Forsamlingen, i den første Session, som de bivaane, at tilkjendegive Forsamlingen deres Hensigt at ville betjene sig af det Danske ved deres Foredrag. Om de i saa Henseende afgivne Erklæringer maa ingen Forhandlinger finde Sted. J § 2 hedder det, at de danske Foredrag, der saaledes holdes i Forsamlingen blive i det tydske Sprog at tage til Protocollen af Hjelpesecretairerne, der skulle være det tydske og danske Sprog fuldkommen mægtige. § 3 bestemmer, at skriftlige Andragender fra Medlemmerne i det danske Sprog, ved en af Hjelpesecretairerne blive at oversætte i det tydske Sprog, hvilken Oversættelse bliver at benytte ved Forhandlingen i Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Ved Bestemmelsen i § 1 er der saaledes indrømmet det danske Sprog al den Ret, som det kan forlange i den slesvigske Stænderforsamling; ethvert Medlem, der vil tale Dansk, behøver kun at erklære det ved Forsamlingens Aabning, og om denne Erklærings Beføiethed eller Ubeføiethed kan der ingen videre Discussion finde Sted. Derimod forekommer det os, at de danskalende Medlemmer af Forsamlingen have mindre Grund til at være tilfredse med Bestemmelsen i § 2, at deres Foredrag skulle protocolleres paa Tydsk; enhver Oversættelse af et Foredrag paa staaende Fod maa altid blive upaalideligt og unøiagtigt, og da jo begge Hjelpesecretairerne skulle være det danske Sprog lige mægtige, kunne vi ikke skjønne, hvad Hindring der egentlig skulde være for, at protocollere de danske Foredrag paa Dansk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Den anden af de omtalte vigtige kongelige befalinger er et kongeligt Reskript til Cancelliet, om at udarbeide et Udkast til en ny Trykkefriheds-Lov, der skal baseres paa Bestemmelserne i Forordningen af 27de September 1799, paa den ene Side skulle alle ikke nødvendige Jndskrænkninger med Hensyn til Trykkefriheden hæves, medens der paa den anden Side ved bestemte og alvorlige Lovbestemmelser skal sættes Skranke for Misbrug. Det har allerede længe, men aldrig i den Grad som forrige Sommer, været en Gjenstand for Klage, at Kjøbenhavns Vesterport, der er Stadens Hovedpassage, er for lille til Byens nuværende Befolkning. Der er nu Udsigt til, at denne Ulempe vil blive afhjulpen, idet det ved et allerhøieste Reskript af 6te dennes er befalet Jngenieurcorpset at anlægge en Bipassage ved Vesterport over Stadsgraven, og dernæst indgive Forslag til, hvorledes Hovedpassagen kan erholde en tilstrækkelig Udvidelse. Bipassagen vil blive en Pontonbro med Rækværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Fregatten "Gesion" skal idag være kommen tilbage uden Kjøl; den skal være kommen paa Grund ved Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Cancelliet har bekjendtgjort, at der er et Skoledirecteur-Embede med 1600 Rbd. aarlig Gage ledigt i Kjøbenhavn. Det tager sig besynderligt ud at see et Embede opslaaes, som endnu ikke er til, thi dette Embede skal først skabes ved den nye Skoleanordning for Kjøbenhavn, som ventes. Vi finde iøvrigt, at denne Gage er vel knap for dette ansvarsfulde, besværlige og vigtige Embede; det er omtrent lige med en Contoir chefs Gage; men iblandt 10 Mænd, som ere brugbare til Contoirchefer, vil man maaskee neppe finde een, der er skikket til at være Skoledirecteur i en Commune som Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
J Søndags ankom samtlige fra Hertugdømmene til Orlogskibene udskrevne Sølimiteer. De vare besjelede af den bedste Stemning, og hilste deres Kammerater ved Landsætningen med et Hurra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Nykjøbing den 13de Mai. J disse Dage vil her i Byen blive ombragt den i forrige No af dette Blad omtalte Petition til Hs. Maj. Kongen, hvortil endeel af Landets meest udmærkede Mænd, have indbudet til Underskrift. Vi kunne ikke andet end ansee det for en Selvfølge, at enhver selvstændig dansk Mand, i hvad Stilling han end befinder sig, vil med Glæde gribe Leiligheden til at vise, at ogsaa han er dansk, at ogsaa han vil træde i Rækken imod dem, der krænke og fornærme de Danske og haane deres Sprog. - Petitionen gaaer – som bekjendt – ud paa at bede Hs. Maj. Kongen om at hævde det danske Sprog lige Rettigheder med det Tydske i den slesvigske Stænderforsamling, hvis Medlemmer ere valgte ligesaavel af de dansktalende som tydskalende Undersaatter. (Adressen ligger til Underskrift i Hr. Berggreens Boglade, hos Hr. Tobaksfabriqueur Nobel og paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Jmorgen Eftermiddag omtrent Kl. 56 vil som bekjendtgjort – Dampskibet Harlequin paa dets Tour fra Kjøbenhavn til Rostock, lægge Veien igjennem Guldborgsund, ligesom det paa Løverdag Formiddag omtrent Kl. 5 vil retournere samme Vei paa Reisen fra Rostock til Kjøbenhavn. V. haabe at denne Prøvetour vil godtgjøre, hvad et Par Dampskibe) alt tidligere have viist, at Seiladsen gjennem Sundet Syd efter meget godt lader sig gjøre, hvilket desuden herefter vil blive saameget lettere, som Opmuddringen af de grundede Steder nu drives med Kraft. Vi have saaledes Grund til at vente, at en stadig Dampslibsfart igjennem Guldborgsund vil om kortere eller længere Tid komme os tilgode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
De kongelige Dampskibe Kiel og Ægir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Gudstjeneste. Christihimmelfartsdagbegynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Dødsfald. At det har behaget det alvise Forsyn den 4de dennes at bortkalde min ældste Datter, Juliane Actonie Sophie fra dette Jordiske til et bedre Liv, i hendes Alders 23de Aar. bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægtninger og Venner. Winthersborg den 12te Mai 1844. P. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Undertegnede Comitee har, herved den Fornøielse at underrette Byens ærede Jndvaanere, som hidtil saa beredvilligen have understøttet vore Bestræbelser, om: at Regnskabet over Foreningens Jndtægter og Udgifter i de sidst forløbne 2 Aar, er henlagt hos Formanden for Byens Repræsentantskab til behageligt Gjennemsyn. Vel maatte vi i senere Tid beklage Afgangen af enkelte Deeltagere, men smigre os igjen med, at naar vi snart ere saa fri at udsende en Bidragsliste for indeværende Aar, hvilket vi afvigte Sommer undlode, for saa lidet som muligt, paa en Tid der krævede andre extraordinaire Udgifter, at falde nogen til Besvær, da maaskee En eller Anden kunde være tilbøielig til at træde i hines Sted, saameget mere, som Afsavnet af Bidrag fra forrige Aar har voldet os nogen Underballance, og som vor nuværende Jndtægt ikke ikke vil være tilstrækkelig til dermed at udvide Plantningen udenfor Slotsporten, som i længere Tid har været paatænkt, eftersom den bestandige Rensning og Vedligeholdelse af det lille Anlæg udenfor Friserporten endnu medtager saa betydeligt. Og med dette Haab, som med vor erkjendtlig ste Tak til de Flere, baade fraværende og nærværende, navnligen Directionen for Byens Sparekasse, der af blot Jnteresse for vort Øiemed have rakt os understøttende Haand, tillade vi os fremdeles af anbefale vor Sag til sædvanlig Velvillie og Deeltagelse, og det Borgersind, som fremkalde vor Forening, vil ikke tillade dens Virksomhed at standse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
Comiteen i den til Nykjøbings Forskjønnelse sammentraadte Forening den 9de Mai 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-13
At Falsters Landboforening afholder sit ordinaire Møde paa Nykjøbings Raadstue Tirsdagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 11, tillader jeg mig herved, i Overeensstemmelse med Lovene, at bringe i Erindring. Skovby den 11te Mai 1844. Sidenius, p. t. Foreningens Formand.