Extraordinaire Relationer, 1721-01-01
Kiøbstæderne og Amtmændene og Amts-Betientere udi Amterne paa Landet, sligt at i agt tage og tilføre udi Mandtallerne, hvis enhver i saa Maader med Billighed efter Halvanden pro Cento kand forhøjes eller bør at svare, paa det enhver efter deres Tilstand, kand contribuere, og den eene eymeere, end den anden, graveres. Samme Skat skal erlegges udi Trende Terminer, Nemlig udi Sædland, Fyen, Laaland, Falster, Langeland og Møen. Den første Termin til 11 Martii den fierde Deel, til 11 Junii den halve Deel, og til 11 Septembr. den sidste fierde Deel, og udi Jydland, den 1 Termin eller halve Deel til 21 April, den anden Termin eller fierde Deel til 11 Junii, og den tredie og sidste Termin eller fierde Part til 11 Septembr. Fra ovenbenævnte Paabud af Middel og Næring befries og exciperes Effterskrevne. (1) De Umyndige, hvis Capitaler lovligen bevises icke at overgaae Et Tusinde Rixdaler udi Følge af H. K. M. allernaadigste ergangne Resolution af 22 Febr. 1718. (2) Ligeledes de Enker, som ingen Haandverk eller Næring bruge, og hvis Capital ikke beløber over Et Tusinde Rixdaler, efter H. K. M. givne Resolution af 8 April 1720. (3) De af den Reformerte Religion, som sig i Rigerne og Lande nedsætte, efter de dennem meddeelte Privilegier og H. K. M. dereffter udgangne aabet Brev og Patent af Dato 4 Junii 1717. (4) De, som ved Kongl. Resolutioner, i henseende til deres armelige og ringe Tilstand, enten ere blevne forskaanede, saa længe Krigen haver varet, eller for afvigte Aar 1720 have nødt Frihed eller faaet Moderation, maae og for indeværende Aar 1721 derved continuere. (5) De Kongl. Betientere som ikke ere bemidlede, eller udi Gage og tilladelige Accidentier ikke have Aarligen over 200 Rdlr. til Subsistence, ere aldeeles befriede. (6) Ligesaa de Kongl. Jagt- og Skou-Betiente fra Skoufogder og Skouløbere indtil Oberforster og Ober-Jægere inclusive, naar de ingen Midler have, men de andre, som have Midler, eller Jorde-Godseje, svare deraf lige ved andre. Januarii Maaned. dre. (3) Endelig, dersom nogens Tilstand, siden forleden Aar, merkelig skulde være forringet, at hand maatte have skiellig Føje og Adgang til at søge Moderation, kand derpaa reflecteres, naar de inden førstkommende Martii Maaneds Udgang i det længste, under deres Haand og Zeigl, Edeligen forklarer, effter det afH. K. M. approberede Project, deres Tilstand, Formue, Jnd komme og Næring, paa hvilken Eed Vedkommende Stift-Amtmænd og Magistrater udi Kiøbstæderne, og Amtmændene paa Landet, skal efter deres Embeds Pligt, og paa deres Samvittighed attestere, at den saaledes af de som Afslag forlanger, udi deres Overværelse er aflagt, og at de efter nøye Undersøgning ej har kundet erfare andet, eller dennem er bekiendt, end at jo deres Vilkaar og Tilstand saaledes, som de ved Eed forklaret have, i alle Maader befindes, hvilken Edelig Forklaring af Vedkommende attesteret, som før er meldet, til Rente-Cammeret inden bemelte Martii Maaneds Udgang skal indsendes, til forventende Ordre derfra til Vedkommende, om den i saa Maader bevilgende Moderation. Men, naar Martii Maanet er exspireret, maa aldeles ingen saadanne Ansøgninger videre imodtages, men plat udafviises, saasom H. K. M. vil, at ingen slige Memorialer efter dend Tids Forløb maa refereres. 2. Af hver Tønde Hartkorn Jordegods, samt Skou og Mølleskyld skal betales Fire og Tinge Skilling Dansk; Hvorfra alleene undtages, Grævernes og Fri=Herrernes privilegerede Hartkorn, De completerede Hoved-Gaarders Taxter, Kongelige gamle og nye Rytter gods, samt andet Kongl. ved Amtstuerne forbeholdne Gods, og Proprietariernes under Rytter Districterne inddeelte Hartkorn, Skourider-Gods, Præstegaarde, Deig ne-Boliger, Rettens Betienters tillagde Gaarder, samt Kiøbstædernes og Færge-Gaards Jorder. Saa skal og ligeledes betales af hver Tønde Hartkorn Konge-Tiender en Mark og af hver Tønde Hartkorn Kirke-Tiender Otte Skilling Danske, enten de under Aar 1721. under Hoved-Gaards Taxter kand være begreben eller ikke. Hvilket Paabud af Jordegodses samt Konge- og Kirke-Tienders Hartkorn, H. Kongl. Majest. bevilger, at maae betales, halvdeelen udi bare Penge, og den anden halve Deel med authoriserede Penge-Sedler, som skal erlegges udi tvende Terminer, nemlig til 21 Julii og 21 Octobr. hver Gang halvdeelen, prompte uden noget derfore udi de af Middel og Formue, paabudne halvanden proCento, at maa gotgiøres eller decourteres. 3. Skal udi Accise af Malt, Øll og Korn-Brændeviin her i Staden, betales som følger: (1) De som brygge udi deres Huuse og til deres egen Huus-Fornødenhed, skal betale ved Consumptions-Seddelens Tagelse paa Maaleverkets Contoir af hver Tønde Malt Toe Mark udi Accise, tillige med den ordinaire Consumption, som er Fire Mark og saaledes af hver Tønde Malt til Øll Sex H. (2) Ligeledes skal Bryggerne her i Staden, og de, som ved et eller andet Privilegium kand være bevilgede at brygge Øll for andre, til at selge eller udtappe, paa ligeMaade, foruden Consumptionen som er Fire Mark, betale udi Accise Tre Mark, og saaledes udi alt Syv Mark af hver Tønde Malt til Øll, hvor imod detmaa være dennem tilladt, dend i saa maade udlagde Accise igien af Kroerskerne eller dem, som Øll hos dennem tager, at fordre og sig betale lade, saaledes, at de af en Tønde 16 s Øll betale 28, af en Tønde 12 Marks Øel 18 8 s. og af en Tønde 8 eller 6 s Øll, en udi Accise. (3) Saa skal og Brændeviins-Brændere foruden den ordinaire Consumption efter Consumptions Forordningen af hver Tønde alle Slags Korn-Vare, som de til Brændeviin lader skraae og forbruger, betale udi Accise 4 A, iligemaade skal af alt det Korn-Brændeviin, som her udi Staden indføres og consumeres, enten det Land- eller Siøe-Verts indkommer, betales udi Consumption og Accise 4 s. af hver Pot, hvorunder den ordinaire Consumption, a 6 s pr. Anker, skal være begreben. Hvilken foregaaende Øll og Januarii Maaned og Brændeviins Accise og Consumption betales udi gangbar Mynt, og ellers dermed forholdes det efter Hans Kongl. Maj. udgangne Placat dat. 5 April 1717. Udi det Øvrige skal det forholdes med disse Paabudde og Skatter, som forrige om Skatternes Oppebørsel allernaadigst udgangne Fororninger videre indeholde og tilsige, hvor efter alle og enhver, som disse Paa budde kand angaae, haver sig at rette og for Skade at tage vare.