Viborger Samler, 1846-11-03
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 7de Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget følgende private Andragender: 16) Landsoverretsprocurator Jespersen: Andragende fra Gaardeier Balling i Salling, sigtende til ved et allerunderdanigst Andragende fra Stænderne til Hs. Maj. at forskaffe ham Adgang til den Retsnydelse, som hidtil er bleven ham nægtet derved, at Viborg Amtsraad og det kongelige danske Cancellie have afslaaet hans Begjering om, at erholde udleveret enten in originali eller i fuldstændig Afskrift den over ham til Viborg Amtsraad indgivne Klage, for at kunne drage Vedkommende til Ansvar for deres usande og ærekrænkende Sigtelser. 17) Kjøbmand Ree: Andragende indgiven paa den i Randers afholdte Lærerforsamlings Vegne af Skolelærer Bering, Jnstitutbestyrer Kraiberg og Skolelærer, Smidt betræffende, at Hans Majestæt ville tage under Overveielse de i Andragendet opstillede Betingelser for et bedre og til Tidens Fordringer svarende Underviisningsvæsen; 18) Proprietair Weinschenk: Andragende ang. Ophævelse af Remonte commissionen og at Jndkjøbet af Remonteheste overdrages til en Commission, sammensat paa den i Andragendet nævnte Maade; 19) Fabrikeier Bruun: Andragende fra Kjøbmand Buchwaldt i Viborg ang. en Omregulering af Posttaxterne og Nedsættelse af Portoen; 20) Overkrigscommissair Holst: Andragende ang. en saadan Omregulering af Told- og Brændeviinsafgiften for den hele danske Stat, at Toldgrændsen snarest muligt kan vorde ophævet og et Lovudkast derom forelægges næste Stænderforsamling; 21) Justitsraad With: Andragende ang. Oprettelse af høiere Skoler for unge Mennesker paa Landet, enten Amts= eller Stiftsviis, m.v.; 22) Gaardeier Lydersen: Andragende fra flere Beboere i Hvidberg ang. Nedsættelse af Tolden paa Salt. Endvidere anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget Comitee=Betænkning over Lovudkastet ang. Udvidelse af den i Frong. 13de Mai 1769 og 22de Novbr. 1837 Selveiere tilstaaede Testationsfrihed. Gaardeier Kirk oplæste det af ham indleverede Andragende om, at Engberg Sogn maa i Fattigvæsens=Anliggender adskilles fra Harboøre saaledes, at hvert Sogn for sig kommer til at udgjøre et Fattigdistrict og hvert Sogn erholder sit eget Forstanderskab. Spørgsmaalet om Comiteens Nedsættelse blev efter en temmelig lang Discussion besvaret benægtende, deels fordi denne Sag antoges ikke at vedkomme Forsamlingen, deels fordi den ansaaes for at være af altfor ringe Betydenhed. J sidstnævnte Retning yttrede Kjøbmand Ree: Jeg veed virkelig ikke, hvortil Stænderforsamlingen, naar dette høiere Statsinstitut skal have nogen Betydning, skal befatte sig med at forlige Sogne eller i det Hele beskjeftige sig med Sager af saa underordnet Betydning som den foreliggende, da Stænderindretningen derved let vil indskrænke sig til at blive et stort Amtsraad, Noget, som vi selv uden dette næsten allerede ere paa Vei til at reduceres til. Vi have her nylig bragt vort største politiske Velfærdsanliggende til Graven, og det forekommer mig, at nærværende Andragende passende ved Siden deraf kunde stedes til Hvile. Dernæst oplæste Landsoverretsprocurator Jespersen det af ham indgivne Andragende fra Formanden for Jndustriforeningens Repræsentantskab angaaende: at Næringslovgivningen i Kongeriget maa underkastes en almindelig Revision, og at et Lovudkast, der omfatter saavel Hovedstaden som Provindsbyerne og Landet, maa blive forelagt næste Stænderforsamling. En Comitee nedsattes (Fabrikeur Bruun, Apoth. Køster, Cancell. Funder, Kbm. Ree, Oliem. Schytte). - Endvidere oplæste Fabrikeur Bruun det af ham indgivne Andragende fra Viborg Amts landoeconomiske Forening, betræffende Anlæg af en Jernbane i Nørrejylland. Andragendets Hovedpuncter vare: 1) At det allernaadigst maatte behage Hans Majestæt, for Statens Regning at lade anlægge en Jernbane, der, sluttende sig til Altona Neumünster-Rendsborg-Banen, skulde gaae gjennem Hertugdømmet Slesvig og Nørre-Jylland til et saadant Punct, som maatte findes passende. 2) At Hans Majestæt, for det Tilfælde, at Anlægget af en saadan Jernbane for Statens Regning ikke maatte finde allerhøieste Bifald, allern. vil give et Selskab, der i saadant Øiemeed maatte sammentræde, den dertil fornødne Concession og Tilsagn om, af Finantserne at erholde en aarlig Rentegarantie af 2 1/2 pCt. af den til Banens første Anlæg m.v. medgaaede Capital. 3) At det allern, maatte behage Hans Majestæt, for Statens, Regning snarest muligt at lade foretage Nivellement af de Linier, som med Hensyn til Anlæget af en saadan Jernbane maatte kunne komme i Betragtning, og øvrige fornødne forberedende Foranstaltninger. 4) At Hs. Majt, ikke vil meddele Concession til Anlæget af nogen Jernbane i den antydede Retning, forinden endelig Bestemmelse om Anlæget af den her omhandlede Jernbane er tagen.