Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
J Søndags Aftes opførtes Operaen Wilhelm Tell for fuldt Huus, og Publicum fandt sig ikke skuffet i de Forventninger, som det havde gjort sig om en saa udmærket og dygtig Mand som Glaser; Udførelsen af Overturen henrev Publicum til Begeistring, og det modtog den med et længe vedholdende bifald, hvorved det strax tilkjendegav sin fulde Tilfredshed med Capellets nye Dirigent. Hr. Glaser, takkede, bøiende sig til alle Sider, for denne Anerkjendelse, og lod Capellet gjentage den sidste Deel af Duverturen. Men det var ikke denne alene, som blev udført med en neppe forhen hos os hørt Kraft; det var Tilfældet med hele Operaen. Vi maae derfor lykønske Publicum til en saadan Acqvisition som Glaser, og vi ere ogsaa overbeviste om, at han fra alle Sider vil finde den kraftige Understøttelse, som hans Anstrængelse og Talenter fortjene. Hele Operaen fra Ouverturens Begyndelse indtil Teppets Fald efter sidste Acts Slutning gik med et Liv og en Præcision, som vi ikke ere vante til at høre hos os og som intet lod tilbage at ønske. Jsær gik Chorene fortræffeligt, ligesom ogsaa den af Hr. Levebyrecomponerede Dands bidrog til at forskjønne Operaen. (Brig. Td.)- Den 30te Juli maa have været en meget uhyggelig Dag for Aristokratiet i Roeskilde Stændersal. Først maatte det nemlig see et saa billigt Andragende som det angaaende vacante Skolelærer kalds Offentliggjørelse gaae til Comiteebehandling med en Majoritet af 3 (!) Stemmer. Og dernæst stod et af de reent plebeiiske Andragender, der ifølge den Schulinske Talebrug bide Hovedet af al Eiendomsret, nemlig det om Forbedringer i Huusmændenes Kaar, til Behandling. En epidemisk Jnconseqvents bemestrede sig Aristokraterne under denne Behandling. J forrige Stænderforsamling reiste de sig Alle som een Mand mod Proprietair Hansens velmotiverede Forslag om Forbedring i Huusmændenes Stilling. Nu ville de Alle have Comitee dog ikke fordi de anerkjende deres trællende Medmenneskers Adkomst til Forløsning og fra Grundeiernes lovbeskyttede Haardheder, men - deels fordi de ville have Skin af ikke at bortvise de Fortrykte uhørt, deels fordi Sagen endog uden deres billigelse vilde gaae til Comiteebehandling, deels endelig - og det er Hovedsagen - fordi man syntes temmelig enig om, at Jntet kunde gjøres til Bedste for Huusmændene. Saa gik Andragendet eenstemmig til Comitee behandling. Men Angeren udeblev ikke. Endnu inden Afstemningen foregik, vare 7 Medlemmer af Forsamlingen echapperede, og - Mødet maatte til Slutning hæves, fordi det fornødne Antal ikke længere fandtes tilstede, et Optrin, der hverken for eller siden er passeret i Roeskilde. (Khvnsp.)- Udfaldet af Vildtskade-Erstatnings=Sagen i den roeskildske Forsamling er nu kommet til offentlig Kundskab. Det er blevet som man kunde vente det; Comiteens lidet holdbare Jndstillingspunkter ere alle faldne igjennem, og væsentlig kun et af Statsr. Bang stillet Amendement antaget, hvilket gaaer ud paa, at Kron= og Daadyr, naar deres for store Antal virkelig befindes ved Undersøgelser at være til Skade for Agerbruget i nogen betydelig Grad, da efter en passende Frist, indrømmet Jagteierne, skulle nedskydes efter Foranstaltning af det Offentlige, saaledes, at Omkostningerne, saavidt det kan strække, afholdes af det nedlagte Vildts Værdi. J Stedet for den naturligere Udvei, at lade enhver Jordbruger selv værne om Frugterne af hans Flid mod de ødelæggende vilde Dyr, kan der altsaa være Udsigt til Oprettelsen af et Slags Jagtpoliti. (S. Bl.)¬