JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Fra Jtalien, den 21de Januarii. Efterretningerne fra Rom ere endnu stedse de samme, nemlig, at snart denne, snart hiin Cardinal have haft meest Haab til den Pavelige Værdighed, og ingen endnu faaet samme. Cardinal Vicarius er ikke afreyst til Frascati, men befinder sig endnu i Rom, og det bedrer sig med hans Sundhed. Cardinal Castelli torde med første formedelst sin Helbred ligeledes forlade Conclave. Cardinal Zelado, som nyelig har faaet den Commission at giøre sig Umage for, at forene 2 Partier med hinanden, skal forhen have gjort Cardinal Decanus den endelige Erklæring, at han af den nye Pave forlangte hverken et Embede eller nogen Gunst, men paatog sig denne Commission allene, for at befordre Guds Ære, den hellige Stoels og den ganske Kirkes Velfærdt. - Hertugen af Würtenberg ventes med første til Rom. - Fra det Venetianske Gebeet har man Efterretning, at i adskillige Egne en smitsom Syge iblant Horn=Qvæget har yttret sig.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Madrit, den 10de Januarii. Den Maroccanske Keisers Stats-Secretair, Jøden Samuel Sumbels Skrivelse er af følgende Jndhold: Min Herre, Jeg har forelæst Keiseren (som Gud beskierme) den Afskrift af det efter Hans Catholske Majestæts befaling forfattede og af Hs. Excellence Hr. Marquis von Grimaldi underskrevne Skrift, hvorudi siges, at Kongen af Spanien har brudt den imellem Hs. Majest. og dette Rige værende Fred til Lands og Vands, med Reservation af 6 Maaneder, som skulle begynde den 23de October, og det i Følge Tractatens 17de Artikel. Keiseren min Herre, (som Gud bevare), havde aldeles ikke i Sinde at bekrige Spanien til Søes, endskiønt hans Undersaattere derved ikke vove et eneste Koffardieskib. Han vilde allene bortjage de Spanske Flage fra Musselmænnernes Lande, saasom i Freds og Handels=Tractaten med Spanien ikke tales om nogen Fred med Søe-Stæderne fra Ceuta til Oran, hvilket Hs. Keiserlig Majestæt meget vel erindrer sig, da han altid har sagt, at han ville angribe dem, for med Guds Hielp at giøre sig til Mester af samme. Freds=Tractaten imellem dette Rige og Spanien er altsaa sluttet med Udelukkelse af bemeldte Stæder, om hvilke intet er meldt, og i Følge heraf have de Spanske Undersaattere drevet Handel i dette hele Rige, og Marotcanerne i hele Spanien, forommeldte Stæder undtagne, med hvilke ingen Communication har været, saasom ingen Fred med samme, men allene en ubestemt Vaabenstilstand fandt Sted. Og da Kongen af Spanien nu har brudt Freden til Søes med bemeldte 6 Maaneders Forbehold, saa har Hs. Keyserl, Majest. (som Gud bevare) givet alle sine Officerer og Capitainer Ordre, udi bemeldte Tid ey at bemægtige sig, eller beskadige Hs. Catholske Msts. Skibe, med mindre at Spanierne begyndte Fiendtligheder. Men hvad bemeldte Stæder fra Ceuta til Oran angaaer da marcher Hs. Keiserl. Majestæt, (som Gud bevare) i egen Person mod samme, og beder Gud at give ham Lykke. Dette har Hs. Keyserl. Majestæt befalet mig at melde Eder. Fra den Keiserlige Leyr, den 18de November 1774. Samuel Sumbel.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Den 17de Jan. Beleyringen for Melilla vedvarer endnu Efter 4 forgiæves gjorte Forsøg har man endelig havden Lykke, at bringe Forstærkning, Levnetsmidler, Muni tion a. ind i Staden. Den 30te Dec. har Don Juan Caballero kastet sig derind med 700 Mand Jnfanterie og noget Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
London, den 13de Januarii. J Følge vore Efterretninger fra det faste Europa, skal Hofferne i Petersborg og Berlin nyelig have sluttet en of= og defensiv Alliance=Tractat med hinanden. Man taler her endnu adskilligt om denne Alliance, og det heder, at vort Hof skal og tiltræde samme.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Den 20de Jan. De seneste Efterretninger fra Colonierne foraarsage Ministerne nye Bekymringer: Pøbelen i Salem har først sat Jld paa en Persons Huus, som den havde et uforsonligt Had til, og af denne Jldebrand er Toldhuset og 20 andre Huse blevne angrebne. Adskillige Personer skal være omkomne i Jlden. Tvende Regimenter af GeneralGages Tropper ere i Følge samme Efterretninger deserterede. Paa Rhode Øen og andere Colonier, bliver Milicen sat Stand til at kunde brække op, til hvilken Ende det almindelige Beste skulle udkræve det. Jndvaanerne af Qveber skal synes at have Lyst til, at følge de andre Coloniers Messyrer. Jmidlertid er det vist, at paa nogen Tid ere flere Vahre end sædvanligt blevne forskrevne fra Engeland til Qveber, hvilket i det mindste beviser, at nogle Jndvaanere der have stilet deres Speculationer paa at drage Nytte af de andre Coloniers Beslutning, ingen flere Vahre herefter at lade komme fra Storbritannien. Den Colonie Virginiens Beslutning at ophøre med at plante Tobak, har paa adskillige Stæder allerede forhøyet sammes Priis; og Manufacturisterne klage meget over, at deres Arbeyde ved Uenighed med Colonierne meget aftager. Man haaber i alt dette dog stedse, at Ministerium omsider skal gribe til et tienligt Middel, at giøre Ende paa saa mange Ulykker De Forslag, som ere gjorte dertil, skal og være af den Beskaffenhed, at hverken Nationens Autoritet eller Coloniernes Privilegier torde lide derunder. Det er desuden vist, at Colonierne allerede derved ere anseelig taxerede, at de kiøbe vore Manufacturer og andre Vahre, som og ved de Reglementer, som tvinge dem til at føre deres Producter lige til Engeland, førend de bringes til andre Stæder i Verden. Denne Jndskrænkning ere de formedelst Navigations Acten blevne underkastede. - Det kan og endelig ikke nægtes, at al Fordeel af Americanernes Handling samles i Engeland.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Den 27de Januarii. Ministerium har endnu fast besluttet at tvinge Americanerne uagtet al deres Modsættelse til Lydighed mod Parlements=Acterne; til den Ende er paa nye givet Ordre, at indskibe 4 nye Regimenter, et Corps Søe=Tropper og et Detachement Artillerie, som paa 6 Krigs Fregatter og Chaloupper skal seyle til Boston, hvor man vil udskibe Tropperne, og lade Skibene krydse for Jndløbet af Havnen. J Raadet skal og være besluttet, at erklære adskillige Americaner, og i sær Bostonerne, for Lands=Forrædere, og at lade dem straffe som saadanne. Jmidlertid siges, at Græv Charam skal i Dag i Parlementets Overhuus giøre det Forslag, at ophæve den Acte af A. 1766, som fastsættet Storbrittanniens Herredømme over Colonierne, og erklærer alle Monarkiets Stater at dependere af Kronen og Parle, mentet, saasom bemeldte Acte indfører Depotismum. Noglefrygte jo længere jo mere for, at de ulykkelige Tvistigheder imellem Engelland og dets Colonier torde ende sig saaledes, som Tvistighederne imellem Kong Philip af Spanien og de nu værende forenede Nederlande endtes.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Stockholm, den 24de Januarii. Man havde allerede i afvigte October paa et Landgods Sudermanland begyndt at sætte Jld paa de Elle Rødder og anden Krat-Skov, som stod udi en ved forrige Sommer vedholdende Tørke udtørret Mose, i den Tanke, at Jlden ved denne Aarets Tid ikke skulle gribe videre om sig, og giør Skade. Men man havde taget feyl; thi uagtet den siden paafulgte Frost og stærke Sneefald har Jlden under den tørre Jord siden den Tid bestandig udbredt sig videre, saa at den endnu den 6te hujus har brændt, og man har været nødt til at føye alle Anstalter til at slukke samme.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Amsterdam, den 23de Januarii. Private Breve fra Rom melde, at de Bourbonske Hoffe forlange af det hellige Collegio følgende Poster: 1) En formelig Jgienkaldelse af det Brevet om Parma. 2) At det skal udstædes en Bekræftelses=Bulle til Jesuiter-Ordenens Ophævelse. 3) At Processen i Henseende til de Jesuiter, som sidde paa Engelsburg, skal bekiendtgiøres. 4) At den Bulle in Coena Domini skal ophæves eller formildes. 5) A. Biskoperne ikke meere skal dependere af det Romerske Hof, og skal i alle Tilfælde kunde uddeele Dispensationer, undtagen den første Grad. - Efter Breve fra Smirna er den 1ste Decbr. ved Cap d'Oro det Franske Skib Fortuna, bestemt til Salonica, udi en heftig Storm forulykket, og af Equipagen ikkun 3 Mand reddede.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Den 31te Jan. En vis Person fra America skal nyelig have gjort Opvartning hos et vist Hofs Minister, og give ham at forstaae, at det skulle ikke være Kongen, hans Herre, vanskeligt, at forskaffe sig nye Undersaattere; men Ministeren skal, som det heder, have svaret dertil: Min Herre, veed, hvad for Uroelighed det siden Erobringen af Corfica har foraarsaget, at bringe et frit Folk under Aaget. Naa Engeland har i sit Land undertvunget den utæmmede Friheds Aand, saa skal min Herre derved faae Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Wien, den 28de Januarii. En af vore største Merkværdigheder er nu følgende: Keyseren reed nyelig, havende med sig ikkun en Staldkarl, til en ikke langt bortliggende Landsbye. Da de ikke reed den ordentlige Vey, saa havde Staldkarlen den Ulykke, at synke ned med sin Hest i en stor Snee Dynge. Hs. Majest. sprang strax af sin Hest, og forsøgte af alle Kræfter, at hielpe Karlen ud deraf. Umueligt; Keiseren sank selv ned, og kunde med Møye hielpe sig op igien. Han reed altsaa, efter at han havde forsikret den Levendes begravne om en hastig Redning, i største Hast til sine egne Vogne, som udi Landsbyen vare i Arbeyde med at ville kiøre, lod i Hast nogle Heste spænde fra, og Hielpere komme med, reed for i Veyen, for at vise dem Stædet; og Staldkarlen blev halvdød trukket op, men lykkelig igien bragt i Stand.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Frankfurt, den 27de Januarii. Roms Ønsker at faae et nyt Kirkens Overhoved, torde maaskee snart blive opfyldte i Cardinal Visconti Person. Aalborg, den 2den Februarii.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Søe-Enroullerings Sessionen bliver i Dag holdt her paa Raadstuen af Hr. Capitain Schulz. - Capitels-Taxten for Wiborg Stift: Rug 1 Tønde 2 Rdlr. 4 Mk. Byg 1 Td. 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Td. 4 Mk. 126.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Corsøer, den 12te Februarii. Udgaaet: Den 8de huj. Sr. Kirketerp til Jyllind, Hr. Agende Coninck med Frue og Følge til Hamborg. Den 10de huj. Suk, kermester Sr. Jacob Osenbrug og Mad Vest til Fyhn. J Dag Hr. Landsdommer Koefoed og Escadron=Feltskiær Grønlund, begge til Odense. - Jndkomne: Den 8de huj. Hr. Lieutenant Krag og Jøden David Amsel Meyer fra Holsteen. Den 10de huj agende Post Mr. Bramslev med 3 Læs, Hr. Lieutenant Bülow og Kiøbmand Hofman fra Holland. Den 11te huj. Kammerherre Baren stedt med Frue og Følge fra Holsteen, Studiosus Pingel og en Esta sette fra Hamborg, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Helsingøer, den 13de Februarii. Den 10de huj. ankom i Sundet Capit. Wreight af og til Hull fra Nyekiøbing i Jsefiorden med Kornvahre, som i October Maaned vare indkiøbte, og i November indtagne, og har siden ligget den indfroffet. Samme Dag ankom fra Memel Capit. Ball af Whitby med Tømmer til Hull, sidst fra Kiøbenhavn, hvor han har over vintret. Den 11te huj. ankom her Capit. Arthur Biscop af og fra Kiøbenhavn til Madera og Ostindien. Den 12te huj. ankom i Hau nen Skip. von Omen af Rotterdam fra Kiøbenhavn, for her at indtage sin Ladning af Hørfrøe, som han i Vinter var kommen paa Grund med uden for Cronborg. Den 11te huj. gik Capit. Wreighetil Seyls til Nordsøen. Om Eftermiddagen, da Vinden løb til O. S. O., og med stærk Sneefug ankom i Sundet en Mængde Jis uformodentlig fra Bugten af Svenske Vallen, fra Landscron- og Malmøe. Ved samme Leylighed blev Capit. Selvorg foraarsaget at kappe et Anker og retirere ud af Sundet da Jien kom saa stærk om paa ham, men retournerede igien lykkelig i Gaar i Sundet, hvor han formedelst contrair Vind af S. V. ved Postens Afgang ligger, tilligemed Capit. Hielte, Capit. Biscop og Capit. Ball. 6 Dag indkom i Havnen 1 Fartøy fra Seyerøe, ladet med Bog, Ærter, fra samme Sted ventes strax efter 3 andre Fartøier med samme Slags.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Kiøbenhavn, den 13de Februarii. Under Dato Christiansborg den 2den Febr. har Hs. M. allern. udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At efter som Hs. M. har fornummet, at, omendskiønt det ved den under den 30te Decbr. 1738 udgangne Placat er anordnet, hvorledes de Rettens Betientere baade udi Danmark og Norge, som ey til rette Tid indkomme med Rigtighed og Beviis, for hvis Justitz=Cassen ved enhvers Jurisdiction er tilfalden, for saadan deres Forsømmelse skal ansees, nemlig Geistligheden og alle andre Jurisdictioner, saavel som Magistraterne udi Kiøbstæderne, at betale en Mulct af 2 Rdlr., samt Bye=Birke= og Herreds=Fogderne, saa og Sorenskriverne, 1 Rdlr., for hver Uges Udeblivelse dermed, skal dog, efter de fra de Kongel. Stiftamtmænd og Amtmænd indkomne, Besværinger, een og anden, som er berettiget til at holde Skifter, i sær iblant Proprietairerne, uagtet de dem derom givne Erindringer, efterlade at indsende de anbefalede Attester, som skal følge med Designationerne over hvad JustitsCassen tilfalder; saa vil Hs. M. nu allernaadigst have anordnet og befalet, saasom Hs. M. og hermed anordner og befaler, at ikke allene foranførte Rettens Betientere og Magistrats=Personer, men endog Skifte=Forvaltere, baade Geistlige og Verdslige, saa og Proprietairer og alle andre, baade udi Danmark og Norge, som enten efter Loven, eller dertil givne Tilladelse, maatte være berettigede til Skifter at forrette, og forbundne til at holde Skift. Protocoller, skal aarlig, inden den i forbemeldte Placat foreskrevne Tid, og under den deri fastsatte Mulet, indsende Rigtighed for alt hvad Justitz=Cassen i nogen Maade maatte være tilfalden, samt naar ingen Jndtægt i samme Tid er falden, da derom meddeele vedkommende Stiftamtmand eller Amtmand deres Attest for at indsendes med de anbefalede Designationer.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Ved Breve indløbne til det Danske Asiatiske Compagnie over Engelland, med Dags Posten bliver den forhen bekiendtgjorte particuliere Efterretning, confirmeret, at Compagniets Skib, Kongen af Danmark kaldet, lykkelig og vel var arriveret paa Tranquebars Reed den 3die Junii 1774. derefter er samme Skib bleven expederet derfra til China den 2den Julii næst derpaa. Skibet Tranquebar, førendes at Capitain Christian Berg, ankom til Tranquebar den 23de Junii 1774 i god og beholden Stand. Paa Kysten som og i Bengalen var Fred og Rolighed overalt.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Landhuusholdings Selskabet. Da en Afhandling under Titel: Forsøg til en Agerdyrknings Catechismus for det Nordre Bergenhusiske og Romsdahlske Amt, med Devise: Mon Plov Manden skal pløye den gandske Dag, m.v. Esair 28 Cap. v. 24 og 26, er indkommen længe efter den i Premie=Listen til Indsendelse tilstaaede Tid; saa lader Selskabet herved tilkiendegive, at samme Strift ikke kan blive bedømt, for med andre Skrifter, efter at den næst forestaaende Bekiendtgiørelse af Selskabets nye Premie=Liste er skeet. Kiøbenhavn, den 13de Febr. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Af de tvende i forrige No. fra den Kongel. anordnede Commission efterlyste Wedeler er Jens Wedel i Løverdags bleven paagreben her i Staden, og den anden Carl Christian Wedeler i Gaar indbragt fra Landet i Arrest.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Ved Tal=Lotteriets 29 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 79, 47, 58, 75, 80.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Ved Tal=Lotteriets 77de Trækning i Altona udkom: No. 5, 82, 45, 22, 85.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Ved Tal=Lotteriets 82 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 42, 78, 60, 40, 88.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge Nr. 308. Kammerherre von der Maase, contra Consul Fenwick. No. 177. Kammer=Advocaten, contra Jochim Henrich LükauNo. 185. Dito, contra afg. Tolder Niels Gløersens Arvinger med flere. No. 215. Dito, contra Hans Tønder og Jacob Tønder. No. 289. Engel Catharine, afg. Hr. Mønrads Efterleverske, contra Halvor Nielsen. No. 320. Procurator Nørager, som befalet Actor, contra Jacob Muggeberg. No. 322. Proc. Schønheyder, contra Hans Nielsen. Hermed endtes 1774 Aars Høyeste Ret. Ved Døden ere afgangne: J Aalborg den 27de Jan. Podemester Anders Madsen, 63 Aar. Den 30te ejusd. TalcheKuur, afg. Claus Svendsens Enke, 84 Aar. J Odense den 4de Febr. Pigen Karen Peders Dotter, 86 Aar. Den 5te huj. Giertrud Frederichs Dotter, 84 Aar. J Warde, den 4de Febr. Mad. Jngeborg Margrethe, sal. R. Øllgaards, 60 Aar. J det Slesvigske Hr. Conrad Zoega, Sognepræst for Wonsbech Meenighed udi Hadersleb Amt, 73 Aar. J Schlesvig Frue Grævinde Anna Margaretha v. d. Schulen, burg, fød Brockdorff, Feldtmarechal Græv SchulenburgsEnke. J Hadersleb den 3die Febr. Oberst=Lieutenant Friderich von Saldern, 68 Aar. J Sielland den 9de Febr. Sr. Meyer, forhen Gartner paa Søllerød, 85 Aar. Her i Staden den 6te Febr. Mad. Anna Jens Dotter, Skipper Rasmus Knis Enke, 72 Aar. Den 7de huj. Mad. Alhed Florentia Schow, Degne Enke, 82 Aar. Sr. Niels Andersen Thorup, Vertshuusmand, 46 Aar. Den 9de Hr. Georg Christoph v. Bach, forrige Oberst ved Husarerne: 62 Aar. Den 11te Urtekræmmer Sr. Linds Kiæreste, Cornelig Lovise Lind, fød Schøler, 53 Aar. Den 12te Hr. Oluf Olufsen Bagge, Archivarius og første Cancellist ved Generalitetet.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Ligesom i forrige Aaringer, bliver Jnteressenterne udi LivRente Societeterne for Aarene 1747 og 1757, herved endog for dette Aar erindrede, at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og, om Dødsfald er indtroffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold des formedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og, for at lette de sig uden for Kiøbenhavn opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv=Renter paa Post-Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve Attester, paa det Post=Contoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Mar til Maaneds Udgang levere, da at hvert Stæds Postmester derefter disse Attester samlede og paa eengang til General Postamtet indsender. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3 gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom, om herudi, skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive; i sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melder sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve Attester paa det Post Contoir, hvorfra de forlange Betalingen, forvente at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte, men maae her udi General Postamtet ved andre affordres, eftersom slige Renters Betaling allene engang om Aaret, og ikke oftere blive paa Post=Contoirerne til Betaling anviiste. General Postamtet, den 31te Jan. 1775.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
AVERTISSEn TS. Paa det typographiske Selskabs Bekostning er udgiven Fauna Norvegica eller Norsk Dyre=Rige, ved Christopher Hammer, Cancellie=Raad og General Conducteur over Aggershuus Stift. Dette Skrift indbefatter en systematisk Fortegnelse over Pattedyr, Fugle, Amfibier, Fisk, Jnsecter og Orme, som hidindtil deels ved mange berømte Naturforskeres, deels ved Forfatterens egen Flid og Correspondence ere fundne i Norge, samt Finmarken, Jsland, Grønland og Ferroe, og bestaaer af 1075 Numere. Ved hver Species findes ikke alene de Latinske Navne efter det Linneiske System, men ogsaa de Danske og Norske, som i adskillige Provinzer, ere brugelige, og de fornemste naturlige og ockonomiske Merkværdigheder. Forfatteren agter paa samme Maade at afhandle de øvrige Deele af Norges Natur=Historie, og med Tiden at udgive en Norsk Flora, en Mineralogie og Hydrologie. Den Norske Fanna findes hos Justice Raad Schlegel, som det typographiske Selskabs Forstander, saa og paa Byens Boglader, hvor samme tages i Commission. Prisen er paa Skriv=Papiir 4 Mk. 8 Sk. og paa Trykpapiir 3 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Elementarverket, hvorpaa Prof. Basedow i sex Aar har arbeydet, for at give Anledning til Ungdommens bedre Underviisviisning, er nu fuldstændig udkommet, og bestaaer af følgende Skrifter, Metodebog paa Tydsk 1 Rdlr., Fransk 4 Mk. 8 Sk., Latin 4 Mk. Elementarbog i fire Bind paa Tydsk 4 Rdlr., Frank 3 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk., Latin 2 Rdlr. 5 Mk. Kobber til Elemen arbogen i to Bind, hvert til 4 Rdlr. Anledning til Mathematiken paa Tydsk i to Bind 2 Rdlr. Prisen af denne hele Samling udgiør 22 Rdlr. 3 Mk. Den overlades til dem, som tage den paa engang, efter Prof. Basedows Tilbud i hans trykte Efterretninger, for 1 Rdlr. mindre. Ellers kan enhver, efter Be bag, tilligemed Kobberne, tage den Tydske Original, med eller uden de to Oversættelser, som Prof. Basedow har holdet fornødne, for at give, tilligemed Sagernes Kundskab, Anledning til Øvelser, i det Latinske og Franske Sprog. Da Elementarbogen i denne nye Udgave er ganske omarbeydet, saa afkorte de, som forhen har kjøbt dens første Deels første Udgave for 10 Mk., til Skadesløsholdelse, 5 Mk. af de 4 Rdlr., som den nye Tydske Udgave ellers koster. Disse Skrifter findes i Kiøbenhavn hos Justice=Raad Schlegel i Studiistrædet. Jen Beskrivelse, som jeg har ladet udgaae i Trykken for nogle Aar siden over Christian Carl Wedels uforsvarlige Forhold. imod mig i 10 Aars Tid, kan faaes til Kiøbs hos mig underskrevne udi Hummergaden i Hummeren Nr. 340. Matthias Werner.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Fra Wiborg Bogtrykkerie er udkommet: Underretning om Skakspil, med 5 Tabeller, indeholdende saa tydelig Forklaring, om Skakspil, at endog den som aldrig ved det ringeste af dette fornøyelige Spil, kan derved selv lære sig det. Det anviser foruden fire Hovedspil, med alle deres Forandringer, endnu 62 andre Spil og i Tillægget er en curieur Maade med en Springer at borttage alle Brikkerne. Skriftet saaes paa Skrivpapiir hæftet i MarmoPapiir for 2 Mk. 8 Sk. og paa Postpapiir for 3 Mk. paa AdviseKontoiret i Kiøbenhavn ved Gammel-Strand Nr. 1., paa Odense Adresse=Contoir, i Aarhuus hos Apotheker Biering, i Randers hos Postmester Stabel, i Horsens hos Hr. Katterup, saa og i Wiborg Bogtrykkerie.
Berlingske Tidende, 1775-02-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Borgemester Niels Høegh, af Vor Kiøbstæd Wiborg udi Vort Land Nørre-Jylland, som Executor Testamenti efter afg. Apotheqver Caspar Ludolph Cappel sammesteds, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berling, ske og Altonaiske Tydske Tidender 3de gange efter hinanden, maa indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter benævnte afg Apotheqver Cappel, at indfinde sig hos ham inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne giorte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, forbydendes alle og en hver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller ud nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Rei siddence=Stad Kiøbenhavn, den 27de Januar. 1775. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. ruxdorph. P. Aagaard. Borgemestee Niels Høegh af Wiborg, som Executor Testamenti efter afg. Apotheqver Caspar Ludolph Cappel, Bevilling at maa i de Kiøbenhavnske Berlingske og Altonaiske Tydske Tidender 3de gange efter hinanden indkalde samtlig Creditorer efter fornævnte afg. Apotheqver Cappel, og at saadan "Jndkaldelse skal være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved
Berlingske Tidende, 1775-02-13
Proclama efter Loven. Jndkaldes herved alle og enhver forbemelte sal. Hr. Apotheqver Caspar Ludolph Cappels Debi= og Creditorer til at møde for mig som Executor i Boet, inden de Tiders Forløb som Loven befaler, de første, at betale deres til Boet skyldige Debit, og de sidste for at anmælde som beviislig hvad de der haver at fordre, da de ellers for Udeblivelse faaer taale al dem selv deraf foraarsagende Skade og Uleilighed. Wiborg, den 6te Febr. 17. Niels Høeg.