Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-20
Belgiskihollandske Anliggender. Skjønt man i Almindelighed venter, at det store belgiske Spørgsmaal nu maa være nær ved at løses, og det vel heller ikke kan vare længe, førend noget Afgjørende derom kan meddeles: saa ere dog endnu bestandig Efterretningerne om denne vigtige Sag forvirrede og hinanden modsigende. Medens Conferentsen i London, som bekjendt, har erklæret de 24 Artikler for uigienkaldelige og nu under 4de Januar har paa den af de hollandske Befuldmægtigede i Slutningen af forrige Aar overrakte Note afgivet et Svar, hvori den retfærdiggjør sit Forhold og gjennemgaaer alle de hollandske Jndvendinger mod Tractaten; forsikkres derfra Paris under 10de d. M., at man beskjeftiget sig med en væsentlig Forandring i de vigtigste Punkter; at disse Underhandlinger drives paa det Virksomste ved to brittiske Agenter i Brussel; at den belgiske Regiering imidlertid slet ikke synes tilbøielig til at ville finde sig i nye Fordringer; at disse Gienstandes Vigtighed fordre en længere Frist, og at man derfor har den Hensigt, at udsætte Ratifications-Terminen, endnu i to Maaneder. - Medens Pariserbladet National vil vide, at det strider ikke alene mod Ruslands, Preussens og Østerrigs men endog imod Engellands Hensigter, at Belgien løsrives fra Holland, saa at Frankerig nu staaer ene tilbage; har man i Brüssel havt den Efterretning fra Londou, at de østerrigske Befuldmægtige have erklæret Conferentsen, at deres Hof billiger den i Underhandlingerne fulgte Gang og ratificerer Tractaten; at Ratificationen fra Preussens Side kan ventes; ja at selv Ruslands Keiser, mere har opsat end nægtet Ratificationen. Medens Frankerig truer med en Jntervention til Belgiens Fordeel, saasnart en eeneste hollandsk Soldat betræder belgisk Grund, berettes det fra Berlin under 13de d. M., som et Rygte, der ikke finder liden Tiltro, at de Polakker, omtrent 18,000 i Tallet, som ikke ville vende tilbage til deres Fædreneland, skulle, formodenelig paa fransk Bekostning, under General UminskisAnførsel marschere til Belgien, træde i denne nye Stats Tjeneste, forstærke dens Hær imod Hollændernes mulige Angreb, ved deres Exempel sætte Liv og Mod i Belgierne, derved forebygge saadanne Optrin, som Træfningen ved Hasselt, og saaledes gjøre den franske Jntervention ufornøden. - Den preussiske Statstidende indeholder en Skrivelse fra Brüssel, hvori følgende Attringer forekommer: "Himlen maa vide, hvad for overordentlige Efterretninger hertil ere ankomne; men her er et Røre og en Travlhed, som om Verdens Undergang var forhaanden. De Permitterede indkaldes, Borgergarden forsynes med Patroner, Forstærkninger sendes til den hollandske Grændse, og den 16de Januar angives som den Termin, da Fiendtlighederne upaatvivlelig ville begynde paa ny. Den samme Skrivelse fortæller, at Kong Leopold er kommen tilbage fra Antwerpen, meget misfornøiet over den Kulde, hvormed han der er bleven modtagen. Som Exempler anføres: at ved en Concert, som gaves til Ære for Kongen, maatte en Deel af Bænkens føres bort, for at undgaae det anstødelige Syn af deres Tomhed; at den Aften Kongen beærede Theatret med sin Nærværelse, udebleve hartad alle Damer; ja, at ved den store Mønstring af Tropperne, en meget uanstændig Piben blandede sig med Raabet: Vive leRoil