JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Den gamle Storadmiral har egentlig holdet sit pomp fulde Jndtog i Cairo den 7de hujus, og Fienderne, som ikke kunne komme bort fra Nilen, lader han nu paa denne Flod forfølge med 12 Kirlangitsch, og til Lands med et Detaschement Arabiske Ryttere, og med de Tropper, som ere komne fra Soria. De to Rebellere, Jbrahim og Murad Begh, have igien forenet sig, og ere den 3die huj. trukne løs imod Overægypten. Da man fik dette at vide i Cairo, toge de tre Begher, som kort tilforn havde hyldet Storherren, hemmelig Flugten, for at conjungere sig med hine; men man haaber, at der vil blive gjort af med dem alle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Tanger, den 11 September. Keiseren af Marocco, som vil aabne en Skibsfart til Ost- og Vestindien, har desangaaende under 29de August tilsendt Gouverneuren her i Staden følgende Missive: Jeg befaler min Tiener, Alcande Mohamet Ben Addelmech, at sammenkalde alle Consuler, som residere i Tan Ager, og at sige dem, at der hvert Aar gaae nogle Søefolk forloren paa mine Skibe, at den Nation, som agter mig meest, skal give mig Styrmænd og Matroser til at befare mine Skibe, til hvert Skib behover jeg 10; de maae forstaae Skibsfarten paa den store og liden Søe(d. e. paa Oceanet og paa det Middellandske Hav), og "de skulle føre Commando over mine Skibe, og mine Søe"folk skulle tiene under dem. Alle saadanne Styrmænd og Matroser, som ville tiene paa mine Skibe, skulle "faae halvandengang saa stor Sold, som de faae i deres J maa melde mig, hvad for Consuler eget Land. "der ville være mig behielpelige heri, og J maa for alle Ting sige dem, at mine Skibe skulle fare paa Ost- og Alle Con Vestindien. – Besørg mig snart Svar!" suler have herpaa svaret, at de skulde indberette Keiserens Anmodning til deres Hoffer, og meddele disses Tanker, derover saa snart mueligt. Jmidlertid seer man forud, at Keiseren ikke opnaaer sin Hensigt hos nogen af de christne Magter, omendskiønt han allerede synes at staae i den faste Tanke, at de Europæiske Magter skulle kappes om at sende ham de forlangte Søefolk, hvorfor han og allerede har sagt til den Engelske Consul, at man ad Aare skulde faae see hans Flag i America.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Constantinopel, den 10 October. Nu forsikkres, at begge de flygtede Begher i Ægypten, Murad og Jbrahim, ere blevne forladte af den største Deel af deres Tilhængere. Jbrahim Begh havde ved sin Flugt fra Cairo efterladt sin Gemalinde med en liden Søn. Da Storadmiralen, strax efter sit Jndtog der i Staden, begav sig til Jbrahims Pallads, kastede hun sig med Barnet ned for hans Fødder, og baad om Livet. Storadmiralen lod hende kiærligen løfte op, og sagde: Jeg er ikke kommen til Ægypten, for at føre Krig imod Qvinder; Hun kan være roelig for sin tilkommende Skjæbne og anstændige Underholdning." J samme Øieblik pegede den ulykkelige Moder paa sin Søn, og vovede at lægge ham i den gamle Helt Armee. "Denne Lille, sagde Hassan, kunde ikke have nogen Deel i sin Faders Forbrydelse." Han befoel at sørge for ham, at han engang kunde tiene Storherren, og at føre ham hertil, at han ikke i Fremtiden skulde blive en nye Anledning til Uroeligheder i Ægypten. – J 5 Aar havde Porten ingen Jndkomster trukket af Ægypten; men Begherne havde beholdet alting for dem selv. Nu har Storadmiralen, ved at confiskere de Rigestes og Mægtigstes Formue der i Landet, som holdt med disse Tyranner, bragt en Skat for Divanet sammen, som man vurderer for 40 Millioner Piastre. Adskillige Kiøbmænd havde af Frygt for de Tyrkiske Soldater lukket deres Boder og Magaziner, og, uagtet Capitain Pacha meer end eengang forbød dette, og gav Beviser paa den strængeste Krigstugt iblant sine Tropper, kunde dog Kiøbmændene ikke bringes til at aabne deres Magaziner igien, førend Storadmiralen lod slaae Hovedet af nogle, som vare de haardnakkenste iblant dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Man siger, denne Expedition er udført med saa megen Jndsigt og Klogskab, at der kan formodes, den ikke er bleven at bestyret allene af Musselmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Neapolis, den 15 October. Da Høsten her i Riget er falden saa overflødig ud, har Kongen tilladt at udføre 300000 Læster Korn, hvoraf allerede 33000 ere bestilte for Spansk Regning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Venedig, den 17 October. Ridder Emo skal overvintre med sin Escadre i Corfu, og Capitain Condulmer imidlertid krydse med nogle Skibe for Tunis. Men førend Ridderen gaaer i sit Vinter quarteer, er han den 2den hujus seilet fra Maltha til den liden Stad Affrica paa den Tunesiske Kyst, for der at foretage et nyt Bombardement. Jndbyggerne i Staden Biserta, som er forvandlet til en Steen= og Askehob, ere, da de gjorde Beyen af Tunis en meget rørende Forestilling af deres Elendighed, blevne trøstede af ham med de Ord: "Denne Ridder Emo's Bravade skal komme til at koste "Republiken Venedig langt flere Zechiner og Ducater, end jeg først har forlangt af den; men dette er dog kun en slet Trøst for de stakkels Bisertere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
J vort Dalmatien er det nu roeligt, og Pachaen af Sentari opholder sig i Barnt i Servien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Petersborg, den 17 October. Keiserinden synes at have besluttet at sætte den Russiske Søemagt paa en endnu agtværdigere Fod end den allerede er. Udenlandske Skibsbyggere, og andre Konstnere, som ere kyndige i Skibsarchitecturen, og ville sætte sig ned i Riga, Reval, Cronstad, ja endogsaa i Archangel, hvor der nu bygges nogle Krigskibe, skulle nyde Opmuntringer. Arsenalerne og Magazinerne ere opfyldte med betydelig Forraad af Skibsmunitioner og Bygningsmaterialier af alle Slags. Man taler og om, at der skal bygges en nye Broe over Newa, hvortil Fonden allerede skal være anviist, og som der til Foraaret skal begyndes paa her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Fra Jtalien, den 17 October. Det er mærkeligt, at den Romerske Tidende (Diario di Roma), da den anmeldte Kongen af Preussens Død, ikke har betient sig af Kongetitelen, men kaldet ham Souverain (Sovrano) af Preussen og Markgræve til Brandenborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Rom, den 18 October. Underhandlingerne til at bilægge Mislighederne imellem Paven og Neapolis, ere igien afbrudte. Derimod arbeides under Fransk Megling endnu stærkt paa Forligelsen imellem Kongerne af Spanien og Neapolis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
London, den 24 October. Jmod den nye Colonie, som vi ville oprette i Botany-Bay, skal der giøres en uformodentlig Jndsigelse af Republiken Holland. Hollænderne skulde nemlig bestandig, paa Grund af den første Opdagelse, have forbeholdet sig en Forrettighed til den Egn, og den Hollandske Gesandt her skal allerede have faaet befaling at giøre vort Ministerium Forestillinger imod Bebyggelsen af et Land, som ikke hører Kronen til. Men, om endog en saadan Hollandsk Forestilling virkelig skulde skee, troer man dog, at Coloniens Afsendelse ligefuldt vil gaae for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Wien, den 25 October. Den vigtige Criminalproces, for hvis Skyld Keiseren vil giøre en kort Reise til Ungarn, skal, som man siger, være kommen deraf, at man vil have opdaget Folk, som have været implicerede med Horiah og Gloschka. – Keiserens Reise til Cherson vil man nu bestemme til næstkommende Martii Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Mange gientagne Efterretninger bestyrke den yderst critiske Fod, Sagerne imellem Rusland og Porten staae paa, da de synes ikke at fattes andet end en offentlig Krigserklæring, hvortil Tyrkerne ligesom have opfordret det Petersborgske Hof ved deres Opførsel, Erklæringer og Svar hidindtil Resultatet af de mange Statsconferencer, som desangaaende holdes i Petersborg, vil efter største Rimelighed falde ud til, at man kalder Hr. von Bulgakofbort fra Constantinopel; et Skridt, som Rusland vil vorde nødt til, for at giøre Ende paa Tartarernes bestandige Jndfald. Tyrkerne selv ville ikke erklære Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
J Rousseau i Ungarn er opstaaet en nye Prophet, som foregiver at have allerede været 24 Aar i den anden Verden, og giør i sit Sværmerie mangen Discipel. Han har nyelig med stor Møie baaret en Hoben Stene sammen, som han forsikkrede, af sig selv skulde blive til et Capucinerkloster; men de vantroe Veiarbeidere toge dem bort til deres Brug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Haag, den 28 October. J Onsdags har Pensionair Berkel paa Stadens Amsterdams Vegne gjort Staterne af Holland den Proposition: "At, da de nærværende Uroeligheder og Uenigheder i Republiken gjorde, at Handelen kom i største Aftagelse, og af Mangel paa Credit hos Fremmede syntes at tage det andet Løb, hvorved Republiken upaatvivlelig udsaattes for den yderste Ruin, hvis der ikke i største Hast blev raadet Bod paa denne Ulykke, saa gav man Deres Ædelmægtigheder at betænke, om det ikke var høi Tid at sørge alvorlig for at bringe Enigheden tilbage, og uden "Forhaling at tage de fornødne Messyrer, for at naae dette gavnlige Øiemeed &c. Staterne af Holland have herpaa besluttet at udnævne en Commission, for nøie at undersøge Arvestadtholderens Rettigheder og Privilegier, og sætte Sagerne paa en fast Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Et andet Forslag af Staden Amsterdam, som i Forgaars blev indleveret til Staterne af Holland, er af det Jndhold: "At man, for at bilægge de indvortes Uroeligheder i Republiken, maatte, da Staterne af Ytrecht havde antaget Mediation, ogsaa formaae Staden Ytrecht til det samme, saa vel som, at tilstaae Statslemmerne, der nu ere forsamlede i Amersford, at komme frit ind og ud, i og af Staden Ytrecht, videre, at man paa nye skulde formane Staterne af Geldern til at antage Mediationen; at der maatte udnævnes en Commission af hele Bundsforvandtskabet, til at bilægge de Misforstaaelser, der ere opkomne imellem nogle Provindser, og til at undersøge og bestemme den udøvende Magts Grendser m.m." Dette Forslag er i den store Statsconference gjort commissorial, og skal trykkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
J Mandags har i Leiden været et stort Opløb over en reen Narrestræg. Nogle af Pøbelen havde faaet endeel smaae Kager med Arvestadtholderens billede paa, og samlede sig dermed paa et afliggende Sted i Staden, hvor de med det Gode eller Onde tvang enhver, som gik forbi, til at æde een af disse Prindskager paa Stedet. En saadan nødbuden Giest, som paa ingen Maade vilde beqvemme sig hertil, blev kastet i Vandet, og kom i Fare for at drukne. Men da een af Kagebyderne faldt Øvrigheden i Hænder, er det siden blevet stille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
J Ytrecht har den patriotiske Pøbel, i sin Glæde over det istandbragte Borgemestervalg, gjort sig en Dukke af Straae i Legemsstørrelse, klædt den paa med en Uniform, og givet den en Stierne paa Brystet. Denne Dukke, som saaledes har skullet forestille Arvestadtholderen, have de derpaa slæbt igiennem Gaderne, og efterat have drevet alle Slags Kaadheder dermed, have de tilsidst anstillet en Liigbegængelse med den, og kastet den ud i Vandet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Den 31te October. Græve von Görz, som den 27de hujus fik nye Depescher fra Berlin, har i Gaar havt en Conference med Generalstaternes Præsident, og for det første bedet, at Generalstaterne ufortøvet vilde udnævne Commissarier, for at handle med ham over Puncter, som han skulde have den Ære strax at forelægge Deres Høimægtigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Frankfurt ved Mayn, den 28 October. Det bekræftes ikke allene, at de 4 Erkebiskopper i Tydskland paa kort Tid ere blevne enige om at forebringe Hs. Majestæt Keiseren deres Besværinger imod det Romerske Hof, men man hører ogsaa nu, at Churmaynz har besluttet at bringe denne Sag paa samme Tid for Rigsdagen. Om de andre 3 Ærkebiskopper ville billige dette Skridt, veed man ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Paris, den 30 October. J Lyon ere nye Uroeligheder, og den 19de hujus har hele Borgerskabet der staaet under Gevær. Man vil ikke lade de udvandrende Silkevævere trække bort Man siger, Keiseren vil ikke staae Rusland bi, uden ifald Porten forkyndte Rusland Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Polsk Grendse, den 30 October. Den Tyrkiske Prophet Scheich Mansur, som man nu offentlig siger at være sendt allene for at befrie de rettroende (mahomedanske) Tartarer, som sukke under et haardt Aag, har nu en Armee paa 15500 Mand, som ikke faae nogen Sold af Propheten, men sørge selv for deres Underholdning. Hvem af dem der har noget, giver den, der intet har, hvad han behøver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
Kiøbenhavn, den 10 November. Den 3die Martii d. A. er David Schiøtz forundt Bevilgning at være Procurator i Jylland. Den 19de Maji er Studiosus, Herman Jansen Frøcken, beskikket at være Stadsmaaler i Bergen. Den 6te October er Studiosus, Jens Kirkebye, beskikket at være residerende Capellan i Greenaae. Den 13de er Provst og Sognepræst, Hr. Lauriz Kasbierg, beskikket at være Sognepræst for Leyerschou- og Jordrup Meenigheder i Riber Stift. Den 20de er Auditeur, Niels Brink Bendz, benaadet med Caracter, som Ober=Auditeur. Den 27de er Sognepræst, Hr. Ole Hansen Sadolen, beskikket at være Sognepræst for Wive, Ove og Waldsgaards Meenigheder i Wiborg Stift. Capellan, Hr. Christopher Ferslew, til Rold og Webbestrup Meenigheder i bemeldte Stift. Studiosus, Søren Kildal, confirmeret at være Præst ved den Evangelisk Lutherske Kirke i Dublin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-10
J Tallotteriets 383de Trækning i Altona, den 2den November, udkom følgende Numere: Hendes Kongel. Høiheds Kron=Prindsesse Lovisæ Auguste Portrait i Kobber, stukket af Fritzch, er i Commission at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie, samt hos Boghandler Hegelund i store Færgestræde No. 37, for 24 s. oct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer, af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Kiøbenhavns Aar. ost Tidender, Mandagen, den 13 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Virginien, den 24 August. Fra Grendserne hører man de sørgeligste Efterretninger om Grusomheder, som Jndianerne udøve imod Jndvaanerne. Efter en Skrivelse fra Winchester, have de den 14de hujus ødelagt et lidet Establissement, 8 Mile her fra Staden, og nedsablet alle Beboerne, tilligemed 4 Familier af Establissementet i Woodstock. Ved Storeton have de sat Jld paa et Fort ved Floden Servande, og alle, som boede i det, have maattet springe over Klingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Et andet Fort ved Cap Goton har havt samme Skjebne, hvor dog Jndbyggerne reddede sig, paa to Piger nærsom brændte op. De Vilde have ogsaa anrettet mange Ødelæggelser i de sydlige Establissementer. Man regner disse Vildes Antal til 4 eller 5000, som ere deelte i 20 Partier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Tunis, den 15 September. Man kan mærke, at den Venetianske Flaade ikke længer er i Vort Naboelaug, thi vor Bey har i disse Dage igien givet en Prøve paa sit Overmod. Den 9de hujus løb er Krigskib fra en vis Magt, efterat det i Algier havde afleveret Foræringer til Deyen der, ind i vor Havn, for at giøre det samme her. Men Foræringerne, som bestode i Galanterievarer, havde ikke den Lykke at fornøie Beyen. Det var og ikkun med Nød, og først efter hans egen Statsministers kraftige Forestillinger, at han afstod fra sit Forsæt, at sende dem tilbage igien; og endda tog han ikkun imod dem paa det Vilkaar, at den fremmede Magts Consul endnu skulde skaffe ham Foræringer af Krigsmunition og Skibsmaterialier, paa hvis Qvalitet og Qvantitet han derfor lod give Consulen Specification. Da Consulen ogsaa herpaa gjorde stærk Ansøgning om at maatte lade sin Nations Flag vaye paa sit Huus, saa tør disse nye Foræringer neppe blive ringere end de, en anden Magt ved en lige Leilighed for omtrent 7 Aar siden maatte give, og som bestode i 24 Kanoner af 12 til 24 Punds Calibre, med tilhørende Munition. Ovenmeldte Tildragelse med denne Consul har allerede givet Anledning til at forlange det samme af andre Consuler; men iblant disse har den Hollandske forestillet denne Sag som ugiørlig, hvad hans Republik angaaer, og, da Hollænderne for nærværende Tid have et betydeligt Antal Krigskibe i det Middellandske Hav, vil vel Beyen just ikke staae saa haardt paa det, han forlanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Constantinopel, den 10 October. Ved hele Storadmiralens Armee i Ægypten har man vel ikke seet andet end Tyrkiske Uniformer, men det er vist, at der have været skiult mange Europæiske Officerer under dem, som have commanderet Evolutionerne og Manøvrerne, betient det Tyrkiske Artillerie efter alle Konstens Regler, og snart bragt det dertil, at Fienderne maatte fegte paa en sumpig Grund, efterat de først havde mistet deres Artillerie, Munitioner og Krigskasse. – De to Tyranner, Jbrahim og Murad Begh, ere allerede flygtede ind i det Jnderste af Arabien. De som commandere den Tyrkiske Armee, der forfølger dem, have lovet Storadmiralen, ikke at komme tilbage uden med begge Rebellernes Hoveder; men man troer, det vil blive dem vanskeligt at holde Ord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Det berømte Værk, Encyelopædien, skal dog nu, alle Muftis Modsigelser uagtede, oversættes i det Tyrkiske Sprog, og trykkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Neapolis, den 15 October. En Advocat her har nyelig i en Proces forsvaret Spøgerie med saa stærke og forargelige Udtryk, at man derover har forbudet ham at advocere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
London, den 24 October. J vor Handelstractat med Frankerige vil en vis Classe af vore Politici hver Dag opdage nye Fordele for den Engelske Handel, og giør derfor den besynderlige Slutning: Da det Franske Ministerium, som ellers vaager saavel for sin Fordeel, har sluttet en Tractat, som fornemmeligen er til Fordeel for en Nation, hvis Handel det egentlig er Frankeriges Jnteresse at giøre Afbræk, saa kan befrygtes, at det Franske Ministerium har i Sinde at udføre nogle Hensigter, som ved Engellands Mellemkomst let kunde hindres, og at det derfor ønskede at tilkiøbe sig Engellands Neutralitet ved store Handelsfordele, som det for nærværende Tid bevilger, men som det, saa snart forbemeldte Hensigter vare udførte, igien kunde tage tillige lige saa let som det har tilstaaet dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Fra Calutta i Ostindien have vi følgende Efterretninger, som gaae til Slutningen af April Maaned d. A. En Maratte Armee har samlet sig ved Narniging i Landet Pisapur, i Begyndelsen af Februarii. Den bestod af 70000 Mand Fodfolk og Ryttere. Man ventede, at disse, ved de daglige Forstærkninger, som stødte til dem, vilde snart stige til 100000 Mand. Et Corps paa 40000 Mand stod i Leir ved Evarevar, og blev commanderet af Tippo Saibs Sva ger, og et andet Corps var leiret ved Bredderne af Rischa. Tippo havde havt en skarp Træfning med Rajehen af Calitut, og drevet ham ud fra een af hans fornemste Fæstninger. Han havde trukket sig tilbage i en anden og man gjorde Anstalt til at beleire ham i denne. Af Enropæerne i Jndien havde til den Tid ingen blandet sig i disse Stridigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Kongen af Frankerige har tilstaaet Spanierne og Amerikanerne en Friehavn ved Øen St. Mauritius, for derfra at drive Handel til Manillerne og andre Egne af Jndien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Amerikanerne have efter de Franskes Exempel gjort et Forsøg med at anlægge et lidet Establissement paa Øen Madagasear; men det eene er løbet ligesaa frugtesløst af som det andet, da Øebeboerne slet ikke have villet tillade saadant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Capitain Philips, der afgaaer, som Commodore til Botany Bay, faaer af Registrene og Protocollerne i Newgate og Oldbayly en omstændelig Fortegnelse paa alle de Delinqventer, baade Fruentimmer og Mandfolk, som han skal føre over til den nye Colonie. J denne Fortegnelse glemmes ikke at anføre alle disse Folks Fødested og Familie, tilbørlig attesteret. Hensigten hermed kan vel ikke være andet, end at efter Aarhundredes Forløb de fornemme og anseelige Mænd paa Nyeholland, som stamme ned fra disse dydige Colonister, ikke skulle komme i Forlegenhed med deres Ahner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Paris, den 27 October. Da nu de Puncter i Commercetractaten med Engelland, som man endnu holdt for noget dunkle, ere blevne reviderede paa den venskabeligste Maade, og til Fornøielse for begge Parters Befuldmægtigede, saa haaber man, Engelland ikke vil have noget at støde sig over ved denne Tractats Udførelse. Nogle forupuløse Engellændere befrygte, at den favoriserede Jndførsel af Franske Vine og Mode varer vil i Engelland anrette megen Ulykke, og maaskee bidrage til at forandre den Engelske Nationalcharacter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
J vore Havne gaaer det Rygte, at Hollænderne havde ved det gode Haabs Forbierg ladet anholde to Spanske Skibe, som vilde seilet til Manilla, og dette i Kraft af de gamle Tractater, som forbyde de Spanske Skibe denne Vei til de Philippinske Øer. Men denne Efterretning fortiener endnu Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Jndførselen af literariske Producter giøres hver Dag sværere; Boghandelen indskrænkes, og Skrive- og Trykkefrieheden faaer snævrere Grendser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Wien, den 27 October. Ved en Keiserl. Forordning er nu det Østerrigske Lombardie blevet inddeelt i de 8 Districter, Milano, Mantova, Pavia, Cremona, Lodi, Como, Bozalo og Gallarare. Konstneren Löschenkohl her har forfærdiget 3 Kobberstik over den afdøde Preussiske Monark, af hvilke det første forestiller Kongens sidste Dag, det andet hans Liigbegængelse, og det tredie hans Overfart til Elysium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Keiseren har befalet, at den Forkiøbsret, som Proprietairerne i Ungarn hidindtil have havt, skal fra nu af ophøre, og at det skal staae Bonden ganske frit for, at sælge sine Producter og Varer hvor og til hvem han vil, uden at han behøver først at byde sit Herskab dem til Frankfurt ved Mayn, den 31 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Universitetet i Heidelberg, som er stiftet Aar 1386, og nu begynder at tælle det 5te Aarhundrede fra sin Jndstiftelse, høitideligholder denne Epoche den 4de November ved et prægtigt Jubilæum. Det har givet Paven Efterretning om dette Forehavende, og derpaa faaet et latinsk Lykønskningsbrev fra Hs. Hellighed, som er dateret den 30te Sept., og sluttes med den Pavelige Velsignelse. Et udædisk Menneske i Lemberg lokkede nyelig en Jøde til sig i sit Huus, under Forevending at ville vexle Penge, men myrdede ham, skar Hovedet af ham, og grov ham ned. Til Lykke opdagede et Barn af Jøden Mordet, og Morderen sidder nu med sin Kone i Lænker, Leipzig, den 31. October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
En brav Cavaleer i Gräz, som havde avlet en uægte Søn med en Borgerpige, og ladet samme studere, fik nyelig at vide, at hans Søn, som ikke kiendte ham, prædikede med stort bifald. Han kunde ikke længer holde sin Glæde tilbage, lod den unge Præst kalde til sig, og sagde til ham: "Jkke sandt, De kiender ikke Deres Fader, Da Sønnen svarede: Nei, omfavnede han ham med de Ord: "Her, mit Barn, holder din rette Fader dig i sine Armee, han som avlede dig, lod dig opdrage, og sørgede for dig. Din Moder er død. Jeg havde udsat 15000 Gylden for hende, disse høre nu dig til."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-13
Berlin, den 4 November. Billedhugger Bettkober, som har forfærdiget den for nogen Tid siden omtalte Figur af den Høistsal. Konge for de Herrer Pages, lader nu see en anden Figur af sit Arbeide, hvis Lighed endnu er meere talende end den første. Med denne Figur ere forbundne to andre. Scenen er i Elysium. Kong Frederik den Anden er just ankommen, og hans General von Ziethen, som just har siddet paa en Græsbænk, springer med studsende Beundring op, og Kongen lægger fortroelig sin venstre Haand paa Ziethens høire Arm. Prinds Leopold af Brunsvig kommer fra en Side, og bliver, fuld af glad Beundring, staaende. Figurernes Klædestykker ere saadanne som Kongen tildeels og Prindsen ganske har brugt.