JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Man veed nu, at en østerrigsk Koureer, som nylig indtraf til Paris, ingenlunde har medbragt Fredstilbud, men Kongressens sidste Deklaration af 12 Mai, hvorved den ældre af 13 Marts er aldeles stadfæstet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Krigsministeren har og paa nye udgivet nøiagtige Forskrivter til, hvoriedes Bjerge, Floder a. skulle forsvares. Armeens Overchirurger og øvrige Administrationer have faaet Befaling at afgaae til Hovedqverteret ved Laon, hvor endeel af den unge Garde bringes hen paa Vogne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Tropperne ved Chamberg, over hvilke Hertugen af Albusera (Boult) fører Kommandoen, har allerede antagen Navn af Alp=Armeen, og skal bestaae af 30,000 Md. imellem Gens og Lyon er oprettet en anden Leir for 20,000 Md. og en tredie paa 15000 Md. staaer ved Valence. De faste Pladser, som forsvare Alp=Passerne, have stærke Besætninger. Paris har nu ogsaa faaet en egen Konsøderation eller Forening af Borgerne til Stadens Forsvar som sværge Nationen, Friheden og Keiseren, Troskab. Ja efter Rigsjournalen gaaer Enthusiasmer, saavidt, at Qvindekjønnet ogsaa griber til Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Ved Bataillonerne fra Vogesernes Departement skal allerede befinde sig 300 slige som Mænd forklædte Amager, der maaskee ville gjøre de beste Erobringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Bonaparte inder nu og endeel let Kavallerie excercerpaa Kosakkernes Maade. J en Opfordring af Gener en Chessen for Pyrenæernes Armee, Clauzel, til Grændsebeboerne om at forsvare sig imod de Spanske, er han saa beskeden at tilstaae, at Talen nu ikke længere kan være om at foreskrive Naboerne Love. Men da den før har været det, og gammel Vane let kunde vende tilbage, fortænket Jngen de brave Spaniere, om de forekomme saadant ved en lille Gjendesøg!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
General Corbineau er afgaaet til Nantes, for at førOverkommanden imod Jnsurgenterne. Ogsaa skulle flere Regimenter være paa Vogne sendte til Vendeen, som at dæmpe Opstanden for Krigen med de fremmede Magter begynder. Medens et Korps Royalister paa omtrent 2000 Md. vare fra St. Gilles merscherede til Øen Noirmoutier, for at benytte samme til Vaabenplads, har et fransk Troppekorps paa 15000 Mk. ifølge Londoner Efterretninger overrumplet Gilles og besat samme efter en skarp Fægtning i Gaderne. Staden Cherbourg og Marseille er ogsaa erklæret i Beleringsstand, og her som flere Stæder er ansat overordentlige Politielieutenanter. J Marseille er Nationalarden endog opløst. Hemmelige Expeditioner fra Engellend forsyne Jusurgenterne med Vaaben og Munition. Misfornøielsen skal endog yttre sig i det Jndre af Frankerig. Fra Orleans, hvor Mairen er suspenderet, ere alle Tropper afgaaede til Bretagne. J Versailles er endog arretteret Personer, som have opslaaet royalistiske Proklamationer. De Ex Adelige, som Man tilskriver disse Uroligheder, ere opfordrede til at fremstille sig for Præsekterne, naar de ei ville straffes som Greven af Lilles Tilhængere. De saakaldte kongelige Frivillige i det sydlige Frankerig er det ved et oprørende Dekret paalagt at gjøre Bonaparte den samme Tjeneste med deres Personer, Heste og Penge, som de havde tilbudt Kongen imod ham kort, Soldaterne plage og tyrennisere paa alle Maadet Borgerne, som ikke vove et Muk, af Frygt for at sættes udenfor Konstitutionen, som Modeudtrykket nu er Tvertimod saa mange skjønne Løvter er Censuren ogsaa allerede indført igjen. Lucian Bonaparte er saaledes Censor af Rigsjournalen, Maret af Journade Paris, Lavalette af Gazette de France, Carnot af Journal general. De øvrige Tidender blive under Fouches Censur. Med alt dette fortælles fra Wien, at Fouche og Carnot, hvis første Legat (Monteron, skal være bleven hæftet af Bonapartes Folk i Besancon, have gjort et nyt Forsøg paa at faae en Fortrolig afskikket til de Allierede med deres fra Bonapartes heel forskjellige Forslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den i Bonapartes Krige saa berømte Hærfører, Fyrst Alexander Berthier, har selv gjort Ende paa sine Dage ved at styrte sig ud af Vinduet i 4de Etage paa det Hertugel. Residentssiot i Bamberg, i samme Øieblik da en russisk keiserlig Dragon-Afdeling trak igjennem Staden. Enten maa Synet af disse have virket for stærkt paa hans Durchlauchtighed, eller og Tiden er bleven ham for lang, inden han kunde komme paa sin gamle Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Østerrig. Den unge Napolton er nu igjen under nøie Opsyn hos sin Moder i Schønbruun. Fyrst v. Tallevand afreiser og faa Dage til Gent. - Det var ikke ham men hans Niven, Grev v. Talleyrand, hidtilværende Gesandt i Schweitz, som den 24de passerede igjennem Schafhausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Preussen. Ved Armeen er skeet store AvancementsBegge de unge Storfyrster af Rusland, Nicolaus og Michael, ankom den 4 d. fra Petersborg til Berlin, for at begive sig til Armeen. Deres Feldt Eqvipager med 30 Heste ere ankomne til Travemunde fra Cronstadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Det Korps, som den 4de afmarscherede fra Potsdam, bestod af 15000 Mand Garder og 1200 frivillige Jægere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Ved den foregaaende Parade havde Oberstlieuten. v. Kraft, Kommandeur for Garde-Uhlanerne, den Ulykke, at en stædig Hest steilede med ham og han blev død paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Den kongelige svenske General v. Campz er indtruffet til Berlin, efter Sigende i et vigtig Ærinde. Frankerig. Den Dag da Malmarken holdes, skal efter gammel Stiil gives offenlige Lege, uddeles Levnetsmidler, opføres frie Skuespil i alle Theatre og hele Paris illumineres om Aftenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
For faa Dage siden udraabtes paa Gaderne i Paris er Pamslet med Titel: Væk med Marats og RobespierretHalen. Mar, bemærker, at af de Valgte til Repræsentanternes Kammer er Forholdet følgende: 8 Tolvtedele Advoktre, 12 Generaler, 1/2 Læger, 12 Kjøbmænd og 1/2 Godsei re.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
En russisk Spion er arretteret faa Timer efter hans Ankomst til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Ved Rambouillet skal have hændt sig en næsten utrolig Tildragelse. En vis Dumind, forhen Restaurateur i Versailles, mistede sin Kone 1806, og var i disse samfulde 9 Aar saa utrøstelig over sit Tab at han daglig havde besøgt hendes Grav for der at udsse sine Taarer. Den 20 Mai sagde han sine Venner Farvel, under Foregivende at ville gjøre en lang Reise; men om Natten grov han sin Kone op, lagde Brænde i Graven og antændte et Baal hvorpaa hen brændte hendes Been tilligemed sig selv. I Kirkemuren havde han forud indsat en Steen med denne Gravskrivt: "Her hviler en Mand, som følte sig lykkelig i 50 Aar. Han forenede sin og sin Ægtefælles Aske i Aaret 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Efter Pariser Blade skulde der være ankommen en Fyrst Lichtenstein til Strasburg, som blot ventede efter Passer, for at begive sig til Paris. - J London selv sluttes endnu Væddemaal paa, at uagtet alle frygtelige Tilberedelser tord endnu møde Begivenheder, hvorved Krigens Udbrud vil forebygges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Kjøbenhavns Vexelkours den 9 Juni. Hamborg 2 M. 646, k. S. 654 Amsterd. 2 M. 592. London 2 M. 21 Rbd. 88 s. Specier 655. Disse solgtes til 39 1/2 Rbmk. Kommiteesedler (med Rente) 67 1/2 pr. 100.; Oblig. 290, Norske Sedler 64 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Avertissements. J et borgerligt Huus nær ved Skolen kan bekommes Kos og Logie for 2 Skoledisciple til førstkommende Mikkelsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Anviisningen faaes fra Adressekontoiret. Hos Undertegnede er at faae god Skoemager eller Feldberedertran i mindre og større Partier, god Bergens nye Klipfisk og Rotskiær, gode Jernplader af største Mension, gode Rigaiske Hampeblaar, gode friske Citroner, god stærk St. Croix Rom, gode norske Spegesild, fiin hvid Raffinade Relis, hvidt Puddersukker, med god Kandis og god tyk Kjøbenhavns Sirup; Alt til billig Priis. Odense den 12 Juni 1815. Johannes Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
At undertegnede nu agter at forfærdige alle Sorter Børster, saasom Klæde= og Skoebørster og Kardisker, samt Slætte børster til Vævere, ligeledes Feiekoste Støvekoste &c., undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for Vedkommende den ville behage at beære mig med deres Søgning, og forsikker dem tillige om forsvarligt Arbeide til billigste Priis. Odense den 10 Juni 1815. Claus Rasmussen, boende paa Hravene i No. 556.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
At jeg er flyttet fra Nørregade til min Gaard Nr. 195. paa Flakhaugen, bekjendtgjøres herved. S. Hansen, Odense den 11 Juni 1815 Prokur tor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Skipper Jacob Rasmussen agter sidst i denne Un at afgaae til Kjøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Man henvender sig til Skippeten uden for Nørreport No. 472.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Fredagen den 23 Juni om Formiddagen Kl. 10 bliver Licitation foretaget i Aasum Bye over det sammesteds beliggende brøstfældige Kirkebuses Opbyggelse, efter Tegning og Overslag, som forinden er til Eftersyn paa mit Kontoir. Tillige bliver Auction afholdt over nogle gamle Elmetræer. - Odense den 10 Juni 1815. C. A. Falbe Løverdagen den 1 Juli førstkommende, Formiddagen Kl. 9. foretages offentlig Auction over den saakaldede SostedMark beliggende ved Lumbe i Nørre=Lyndelse Sogn, inddeelt i 25 Parceller paa 3 1/2, 4, 5 og 6 Tønder Lands Størrelse, bestaaende deels af Agerland, ypperlig Engbund og Tørveskjær. Alt paa de ved Auctionen oplæsende Konditisioner, hvoriblandt det halve af Kiøbesummen kan blive staaende i visse Aar uopsagt. Auctionen holdes paa selve Parcellerne. - Obense den 9 Juni 1815. G. L. Baden Auctions-Directeur. En Forpagtning, saavel af Avling som Hollænderie, hvor aarlig kan faaes 16 a 20 Tønder Vintersæd, 36 a 38 Tdr. Byg og 18 a 20 Tønder Havre, foruden Ærter og Vikker, Kartofler og Klever, græsses og fores 10 a 12 Bester og nogle og 30 Køer og Fæehøveder, samt en halv Snees Faar, er underhaanden her i Fyen at faae for en eenlig og flittig Bondesamilie; al Besætning, samt Vogne Plouge, item Jnventarium og Sædekorn, m.v., kan imod Kantion overlades den Pagtende. Jorderne ere overmaade gode Byg= og Hvede Jorder. Anviisning skeer af Etatsraad Hansen paa Bramstrup Tirsdagen den 4 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11. bliver paa Herredernes Tingsted i Odense afholdt Licitation over en nye Broes Opførelse over kunde Aae, enten af Steen eller Træe, efter Overslag og Konditioner, som paa Licitationsstedet fremlægges. - Lunde, Scham og Schouboe Herredskontoir den 5 Juni 1815. N. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Til Kjøbs. Fra Landet er indsendt 2 Dosin nye Servietter med Duge, en moderne Theemaskine, en Mahogni=Komode, samt noget engelsk Steentøi, som anvises af Lærer Welsch paa Fattiggaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Om 3 Dage fra Dato kan ved Marienlunds Tegle og Kalk fabrik bekommes store og velbrændte Muursteen, saavelsom Faxøe Steenkalk i større og mindre Partier. Man henvender sig desangaaende til Teglmester D. Sivert ved bemeldte Værk. Hvem det vil paatage sig at skjære 80 til 100 Læs god Trinetorv 1 Miil fra Byen, vilde melde dem paa Adressekontoiret som anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
De som nyde Pension af Lundegaards Stiftelse, anmodes at melde dem paa Stiftskontoiret i Odense, Løverdagen den 24 Juni 1815, hvor de af Stiftelsens Forvalter, bemeldte Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12, erholder ubetalt, imod behørige og som sædvanlig legitimerede Qvitteringer, hvad dem tilkommer til fornævnte Tid. Udtælleren ønsker at Pensionisterne, saavidt mueligt, enten selv eller ved Ve fuldmægtigede, ville give Møde, og aflevere Qvitteringe. ved Pensionens Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Pensionisterne af det Eilskouske Legat, anmodes at melde dem paa Stiftskontoiret i Odense, Torsdagen den 15 Juni 1815, hvor de samme Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12 kan erholde Blanketter til Qvitteringer for Pensionerne, og bliver Pensionerne af tegatets Kasserer, mod behørig med udfordrende Attest forsynede Qvitteringer, udbetalt sammesteds Løverdagen den 24 Juni næstefter fra Kl. 8 til 10 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Fredagen den 16 Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Aalykkegaard bortsolgt nogle vel overfødte Aarings Sviin, samt endeel Grise sikrede for Pugel, 6 a 3 Uger gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Fredskongressen i Wien. (Slutning af den tydske Forbunds-Art, see No. 85. 12) Forbundets Medlemmer ville ikke indgaae Forbindelser med fremmede Magter enten imod det hele Forbund eller enkelte af sammes Lemmer. 13) J stridige Tilfælde indbyrdes afgjør ForbundsForsamlingen, hvorom saavelsom Oprettelsen af en Forbundsret det nærmere bestemmes i næste Forsamling. 14) Landstændernes Forsatning og den personlige Frihed haandhæves i alle tydske Stater, og hvor samme ikke alt har Sted, skal den nu indføres og sættes under Forbundets Beskyttelse og Garantie. 15) For efter Omstændighederne at forbedre de Rigs stænders Forfatning, som ere blevne middelbare ved Rhinforbundet, ere de souveraine Forbundslemmer blevne enige om a) at betragte disse Stænder som Herrer af første Ring i deres Stater, b) at de kunne selv træffe Foranstaltninger i Henseende til deres Godser og Familieforhold, c) at de kunne forvalte den borgerlige Ret i første Jnstants, dog efter Lands lovenes Forskrivt, d) Skattefrihed for deres Personer, Slotte, Huse og Hauger, Skove og Jagtdistrikter. De samme Rettigheder og Fortrin tilstaaes det forrige Rigs Ridderskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
16) Vedvarelsen af de paa Rhinskibsfart-Octoien anviiste og andre Pensioner, saavelsom Deputations-Beslutningerne af 1803 om Gielden garanteres. 17) Religionsforskjellighed skal ingen Forskjel gjøre i Nydelsen af borgerlige og politiske Rettigheder. Enhver konfession har Ret til at bestyre sin Cultus. Den kaholske Kirkes Anliggender skulle forhandles med det romiske Hof paa Forbundssamlingen. De jødiske Troesbekjendere beholde deres hidtil erhvervede Rettigheder, og nyde borgerlige Rettigheder for saavidt de opfylde alle Borgerpligter. 18) Tydske Staters Undersaatter betrygges gjensidigen a) frie Besiddelse og Erhvervelse af faste Grunde, uden at være underkastede flere Afgivter og Byrder i de fremmede Stater end dens egne Undersaatter; b) Ret til at drage frit af den ene Forbundstat ind i den anden, saafremt Militærforpligtelserne ere opfyldte; c) Frihed for alle Afdrag og Arv Afgivter ved Forflytning fra en Forbundstat til en anden. 19) Det forbeholdes Forbundsamlingen at gjøre hensigtsmæssige Anordninger for frie Handel og Seilads og andre til fælleds Vel sigtende Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Den 31 Mai er Kongen af Sachsen nu afreist fra Wien til Dresden, hvor Man bygger paa Æresporte til hans Modtagelse. Jfølge den i Wien den 18 f. M. undertegnede og den 21 f. M. ratificerede Fredstraktat imellem Sachsen og Prussen skal den Deel, som tilbagegives være rømmet til den 5 Junii. De aftraadte Provindser faae Navn af Hertugdømmet Sachsen, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen fører herefter tillige Titel af Hertug af Sachsen, Landgreve af Thuringen, Markgrev af begge Lausitzer og Greve af Henneberg. Paa Grund af sin Arveret beholder Kongen af Sachsen ogsaa Titelen, Margrene af Over=Lausitz, Landgreve af Thuringen, og Greve af Henneberg. Officererne kunne vælge i hvilken Tjeneste de selv ville blive. Preussen leverer aarlig 150,000 Centner Salt til Sachsen for en moderat Priis. Kongen af Sachsen opgiver sin Ret paa Hertugdømmet Warschau a. Den 29 Mai bleve de sachsiske Soldater, som ere fødte i de aftraadte Provindser, løste fra deres Eet- og Pligt. Det samme har Kongen forud gjort i en Erkiæring af 32 Mai til Jndvaanerne, hvori han formaner dem til Troskab og Lydighed imod deres nye Landsherre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Under samme Dato har Kongen af Preussen ogsaa udstædt en Proklamation til Jndvaanerne i det preussiske Sachser, om deres nye Skjebne. "Jeg ærer - siger Hs. Maj. - Eders Smerte ved at løsrives fra ældgamle Forhold. Det sømmer sig for tydsk Alvorsands og er mig og mit Huus Borgen for Eders Troskab. J ville betænke Skilmissens Nødvendighed. Mine gamle Undersaatter have bragt store Offere og erhvervet sig Ret til, at slige Farens Dage som de ved Grosbeeren og Dennevitz aldrig vende tilbage. Deres Uafhængighed og Tydskands Frihed udkræver Eders Lands Forening med mine Stater o. s. v. De italienske Anliggender ere nu ogsaa for det meste bragte i Rigtighed. Jblandt andet er besluttet, at de 3 Legationer tilbagegives Paven, og Fyrst Jablonowsky belaver sig paa at afgaae til Neapel som østerrigsk Gesandt hos Kong Ferdinand 17.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Indenlandske Efterretninger. Som et priseligt Udbytte for vor Lovgivning og talende Beviis paa den liderale Aand, der hersker i alle Bestyrelsens Grene, vil Kollegialtidenden i Fremtiden meddel udførlig Fremstilling af de Bevæggrunde, som have fremkaldet de Love og offentlige Foranstaltninger, hvorom den gjennem samme gives Underretning. Man vil derved stundom endog gaae tilbage til ældre mærkværdige Anordninger og Foranstaltninger, som forud ere meddeelte, men med Hensyn til hvilke Man har sporet, at deres Betyde ning og de Motiver, hvorved de ere fremvirkede, ikke overalt retteligen forstaaes og indsees. Be yndelsen hertil er allerede skeet i No. 23, ved at meddele en Extrakt af den allerunderdanigste Forestilling, der her foranlediget Plakaten af 3 August 1813, angaaende hvorledes Forpligtelser, som ere bestemte i Kornværdiet Forhold til Kapitelstaxterne, skulle tilsvares i Rigsbankpenge. Af de etskillige Øvrigheder, som kort efterat Forordn. 5 Januar 1813 var udkommen, indgive Forespørgseler om denne Gjenstand, nævnes Aarhuus Stifts Øvrighed som den, der først og udførligst indlod sig i Sagen, og allerede under 9 Febr. indkom med en nøiagtig motiveret Forestilling derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Det physiografiske Selskab i Lund har valgt Proprietair Hofman Bang til sit ordentlige Medlem. Den almindelige Glæde, Hs. Høihed, Prinds Christian Krederiks Formæling med Hs. Høihed Prindsesse Caroline Amalie, og vor elskede Konges Ankomst til Augustenborg foraarsagede, har ogsaa paa Als været saa stor, at selv de fraliggende Byer, Sønderborg og Nordborg, høitideligholdte disse Begivenheder med smuk Jllumination og festlige Sammenkomster. Af Mangel paa et tilstrækkeligt Antal Abonnentere bliver nu efter Pluralitetens af Selskabets Beslutning intet af de bevilgede Forestillinger paa Kjøbenhavns Theater i Sommer. Af Hr. og Madam Heger kan imidlertid ventes en til to seeniske og deklamatoriske Forestillinger. Derimod er Medlemmerne af den kongelige Theater Etat, der i Aar ligesom i Fjor har faaet allernaadigst Bevilling paa at opføre Skuespil og Syngestykker i Provindserne, ankommet til Aalborg, hvor Selskabet, som i Aar er bleven for et med Hr. Hass samt Hr. og Madam Zinck, i Fredags har begyndt sine Forestillinger paa Kompagniehusets store Sal med en Prolog af Digteren Jngemann, der fremsiges af Mad Zinck og Syngestykket At mig eller de Vilde, i 3 Acter, J Ribe Avis er indrykket en Anmeldelse om et forargerligt Optrin i Kirkebyen Viuff i Veile Amt, bestaaende i at Man der, ventelig for at skaffe Kromanden nogen Afsætning paa Drikkevarer, Søndagen den 21 Mai d. A. medens Præsten i Kirken skulde forkynde Herrens Ord, holdt en Skiveskydning under Musik og den Støien, som sædvanlig ledsager slige Forlystelser. -Man tør haabe, at slige Brud paa Kirkedisciplinen, hvorved Agtelse for Menneskets alvorligste og helligste Sag, saa reent tilsidesættes, ikke hengaae ustraffede, Wandals Aalborg-Avis har og en Bekjendtgjørelse, der bedst lader sig læse med Forfatterens egne Ord og Retskrivning:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Den 31 Mai kom her forbi 10 a 12 Soldater, der om Natten havde været in qvarteret i Byen Oplev; som stræbte som Voldsmænd at ødelægge Alt. De nedtraadde en Mands Led; og liig nogle af deres Staldbrødre, at Søe Milicen for nogle Aar siden - oprykte de ved min Have, et afholdt Træe og kastede det paa Jorden. Flere høyede de til Jorden og ville have brækket; men da Træerne ved Opelskning, har nydt en 12 Aars frodig Vext, syntes nogle af dem at trodse Voldsmændenes Hænder; dog fik De den ære at faae et andet Skjøn Træe, forvreden. Der for uden slog de Stene ind paa min Dør, og var isærd med at in slaae mine Vinduer, med en Ralt; men blev forhindret i denne kostelige Gjerning. Dersom saadanne tøylesløse og uforskammede Subordinere Folk; ey kan vorde underkastet militærisk Dicipliin; hvor ulykkelige ere da ey Vi, som ligger ved Landeveien, der for uden saa mange andre Byrder af Kongens Folk og andre Reysende - som man maa finde sig i med Taalmodighed - skal frygte for at faae sine Eiendomme molesteret, af enhver forbiekommende utæmmet Landsmand. - Granlev den 31 Mai 1815. N. Dahlsen, Degn og Skolelærer. Forrige Aar døde i Rendsborg i Slaveriet en uærlig Slave, som i 30 Aar, han havde tilbragt i denne Tilstand, havde erhvervet en rede Formue af 6000 Rdlr. S.H. K. ved - Smaaehandel. Han forstod at drage Nytte af sine Medslavers Bisysler, vidste at drive sin liden Handel med Fordeel, og havde endnu bedre lært den Konst, at holde paa sin Gevinst. Saaledes retfærdiggjorte han Ordsproget: "Ved Sparsomhed bliver Man rii . Men ligesaa fuldt bekræftede han Sandheden: "De, som ville vorde rige, falde i Strikker og Snarer. Da han i den senere Tid, uagtet al sin Forsigtighed gjorde et uafvende, ligt Tab af sin halve Formue, hængte han sig i Fortvivlelse. For et begaaet Drab skal han have været dømt til Slaveriet. Hans Efterladenskab var forfalden; men vor milde Regjering afstod paa tjort Forestilling de 4800 Rbd. S., som det bestod af, til Selvmorderens Broder, der har et Embede ved Toldvæsenet,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
I Kjøbenhavns N. Skilderie fremsættes det Spørgsmaal: om Landet ikke kan frembringe lige saa got Papiir af alle Sorter og i den Mængde som behøves og for samme Kjøb som det haves udenlands, Herom bør ikke tvivles, naar (som er anført i samme Nummer) de Midler, der befordre Fabrikationen, anvendes her som i Engelland, at der nemlig først og fornemmelig sørges for Levnetsmidler nes lave Priser, dernæst at de raa Produkter ikke gaae -ud af Landet, og endelig maae arbeidende Hænder frembringes. Af disse kunde forskaffes mange, hvis alle Lediggjængere tilholdtes at arbeide, hvoriblandt kan henregnes de siddende og løbende Sælgekjerlinger, overflødige HøkerØltappere, Marskandisere og den Vrimmel af nybagte Kjøbmænd, som aldrig have lært eller appliceret sig til Handel, saa Man næsten kunde fristes til at troe, at der ofte toges mere Hensyn til de Sælgendes Antal end til det Almindeliges Beste; thi unægteligt er det, at i jo flere Hænder Varerne komme, des dyrere blive de og des slettere Behandlingen.