Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-31
Nyeste Post-Efterretninger. Det hedder i en Skrivelse fra Algier af 25 Februar: at det bliver der den ene Dag efter den anden stedse værre og græsseligere. Pesten raser Frækkeligt. Denne Sygdom hvoraf der dagligen endnu de i denne Bye over 50 Mennesker, varer for det meste kun i 24 Timer. Aden foregaaende Apassehed, og uden at mærke nogen Tegn til Sygdommen, blive mange Mennesker formedelst den forpestede Luft, og ved Nydelsen af usunde Levnetsmidler pludseligen et Dsser for Døden. Pesten grasserer ligeledes i Egnen omkring Algier, og i det Jndre af Landet. Dertil kommer endnu Qvæg sagen. Men foruden denne Plykke, har man der endnu et strækkeligt Onde af en anden Brig, kenhed; Hans Høihed Deyen nemlig lader daglig uden Persons Anseelse, Mennsker fængsle, henrette eller forviise af Landet, og bemægtiger sig i sande deres Eiendom. Alle ere der satte i en saadan Skræk, at man temmelig offentlig ottrer det Ønske, at en fremmed Escadre dog maatte lade sig see, og at een eller anden christelig Magt vilde bemægtige sig denne Røverstat. Af den styrkiske Milits er en trediedeel dræbt, forviist eller deserteret; iblandt de øvrige hersker en stor Misfornøielse. Deyen formeerer imidlertid sin Livvagt, ved at antage Mohrer (de Jndfødte, som ere Fiender af Tyrkerne) og har foran sit Slot opstillet en Række af 24pundiger Kanoner, hvormed han kan beskygge Staden. Endeel prægtige Bygninger opføres for Deyen og hans Familie. Hs. Høihed forlyster sig ofte med Baller, midt under den offentlige Eien dighed, og lader de omliggende Egne ved hans Slot gienlyde af en larmende Musik. De beklagelsesværdige Jndvaanere, især de formuende Jøder, have maattet betale en Contribution af 100000 Piaster og udlevere tolv af de smukkeste Piger, af hvilke de dog have udløst nogle for 4000 til 8000 Piaster. Escadren af Kaperskibene, som for kort Tid siden var udseilet paa et Krydstog ligger endnu aftaklet i Havnen. Nogle af de anseeligste arabiske Stammer, i det indre af Landet, have gjort berør, og andre ville vist efterfølge deres Exempel, da Regieringen ikke har Magt til at tvinge dem til dighed. Maatte hedder det, Jnsurrectionen udbrede sig hertil. Alle disse Begivenheder kunne være ubehagelige for Algierne, men de ere det ikke for Europæerne, som have Grund til at glæde sig over, at det Ondes Rige ødelægger sig selv; i de vrige Røverstater er for Tiden mere indvortes Roe; men desto større udvortes Uroe; om Tunesernes Bestræbelser for at komme ud i det atlantiske Hav er tilforn talt. Tripolitanske Søerøvere have nyelig bemægtiget sig 4 Romerske Fiskerbaade og 3 større Fartøier; de beholdt dog ikke Folkene, men satte dem i Land i det Neapolitanske, efter at have havt dem 6 Dage ombord. - Hvor naturligt er det derfor ikke at de Europæiske Staters Undersaatter, som drive Handel, og især de som drive den paa Middelhavet, maae inderlig længes efter den forventede Congres; men den Russiske Keiser er endnu i Warschau. Han har tilladt at de jordiske Levninger af General Kosciusko blive udleverede til Staden Cracau og han har selv foreslaget Staden, at sætte Helten et Hædersminde, som nu skal udføres ved Subskription. - Den Russiske Flaade tildrager sig en almindelig Opmærksomhed og Jnteresse i Spanien; en Mængde af nysgierrige Mennesker begive sig til Cadix for at see den; den største Deel af Mandskadet er indqvarteret i Landsbyerne omkring denne Stad, Admiralen Moller reiser over Madrid og Paris tilbage til Rusland. Den spanske Hoftidende siger: at Skibene ere i en fuldkommen udrustet Tilstand, og at de ere skikkede til at udholde de største Søereiser; de have ikke kostet den spanske Regiering noget videre end en Pengesum, som er fastsat efter et billigt Overslag af deres Værdie. Kongen af Spanien har personligen underhandlet om denne Sag med Keiseren af Rusland; Nødvendigheden udkrævede dette Skridt, da den spanske Marine var forfalden under Krigen, saa at Regieringen manglede Mider til at beskierme Landets Skibsfart mod Jnsurgenternes Caperier, og at sende til rette Tid de fornødne Forstærkninger overtil Amerika. - Der ere nu to Rygter i Omløb, ret i England, som siger: at den Engelske Regiering vil med Krigskibe betale Spanien den Pengesum, som den har tilstaaet dette Land for at ophæve Slavehandelen; det andet i Amsterdam, at Præsidenten Monroe skal den 3die Februar have foreslaget Senatet i den Nordamerikanske Congres, at det maatte tillades ham, at lade alle spanske Skibe borttage, og at man i de spanske Havne skal have lagt Embargo paa alle nordamerikanske Skibe, (men alle disse Rygter ere formodentlig ugrundede). Den Kriger som tog General Mina til Fange, var en spansk Dragon ved Navn Michael Cervantes (saaledes hedte ogsaa den berømte Forfatter til Romanen Don Qvirotte) han er til Belønning bleven udvalgt til Brigadeer, og er bleven skiænket 100 Louisdor, og en Medaille med den Jndskrift: han tog den Forræder Mina til Fange. – J det Engelske Underhuus d. 18de Marts blev et Forslag af Doct. Phillemore forkastet, som gik ud paa, at man skulde tilsende Prins=Regenten en Addresse, for ved ham at udbede sig Oplysning, hvor store Summer af de bevilgede 400000 Pund, Kongen af Spanien vil betale til de af hans Undersaatter, som have tabt deres Eiendomme ved det at Slaveskibene ere blevne optagne. Lord Castlereagh havde erklæret sig imod dette Forslag, fordi det ikke vedkommer en fremmed Magt at blande sig i en Souverains og hans Undersaatteres Anliggender; han bemærkede tillige ved denne Leilighed, at Kongen af Nederlandene nu ogsaa har tilladt Englænderne at visitere hans Skibe som handle paa Afrika, og at en Tractat skal med det første blive afsluttet med Hensyn hertil.