JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Jndenlandske Efterretninger. Som et Træk af den danske Matroses Charareteer og som et Beviis paa den Tillid, der med Rette kan sættes til hans Dannelse og Disciplin, troe vi med fuld Føie at kunne udhæve følgende os meddeelte Efterretning: Da Fregatten Bellonalaae paa Rio Janeiros Rhed, indtraf netop Keiseren af Brasilien Don Pedro den Andens Fødselsdag, paa hvilken store Festligheder anstilledes i Staten. Medens de paa Rheden ligeledes liggende engelske og franske Krigskibe ikke vovede at seende deres Matroser i Land for at overvære disse Festligheder, af Frygt for, at de skulde afstedkomme Uordener, kjendte de danske befalingshavende ikke til saadan Frygt for deres Besætning, der ikke var sammensanket af alle forskjellige Landes Befolkning, men bestod af lutter Jndfødte af vore egne dygtige Gutter, til hvem der kunde sættes Lid, og som ogsaa, da der var givet dem Tilladelse til at gaae i Land, svarede til denne Tillid, og opførte sig, som det anstod det ærefulde Flag hvorunder de foer. (Dagen.)Man taler om, at der paa Hs. Majestæts Fødselsdag vil emanere nye Trykkefriheds-Lovbestemmelser, navnlig angaaende Caution for periodiske Blade og Rygteplacatens Ophævelse, samt nogle Modificationer i Straffene for Trykkefrihedsmisbrug. og Afskaffelse af det beskikkede Tilsyn med uprivilegerede Blade. (Aalb. Av.) Besidderen af de paa Ulfeltsplads værende Slagter- og Marskandiser- (ulgo Pialte.) Boder ere nu af Magistraten blevene opsagte at rømme Pladsen, som i Forbindelse med Støttens Borttagelse skal paany brolægges, til hvilket den høiligen trænger. Disse Boutikeiere ere nu i Forlegenhed for hvor de skulle flytte hen, da der ved Nicolaikirke ikke er Plads til deres Fjælleboder. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
J Løverdags Eftermiddag bortgik fra en Gaard i Nærheden af Dyrehaven en Dame, som ikke siden er kommen tilbage. Hendes Paarørende frygte for, at hun i Mørket er kommet til Skade eller har for videt sig, og efterlyse hende derfor i Adresseavisen. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Nogle Personer, som forleden efterat have gjort en Tour til Saltholm vilde seile tilbage, traf, idet de stødte fra Land, med Aaren paa noget Blødt, der var skjult i Tanget. Ved Eftersyn befandtes dette at være med Omhu lagt i flere Lag, og dybt nede laae 4 store Pakker, forsynede med Kjøbenhavns Toldstempel til Udførsel. Pakkerne indeholdt meget fiin hollandsk Buckskind, hvilket naturligviis skulde indsmugles her. Af Toldvæsenets Bøger erfaredes, at der vare stemplede 6 saadanne Pakker paa eengang, det er altsaa lykkedes at indsmugle de to. (Aarh. Av.) Dannevirkes kjøbenhavnske Correspondent fortsætter sine Critiker over de kjøbenhavnske Blade paa følgende Maade: Det betydligste, meest udbredte og indflydelsesrigeste Organ for den konservative Presse, er den Berlingske Tidende. Naar man vil tage et Nummer af dette Blad nogle Aar tilbage, og sammenligne det med et af de nu udkommende, saa kan man ret faae et slaaende Beviis for, hvad en dygtig Redaktør kan udrette; thi det kan Jngen negte Hr. Nathanson, at han er. Bladet maa ifølge sin Natur, som censurunderkastet, være konservativ; men dette Blads Konservatisme er ingen blind Forgudelse af Pancien regime, det er den rolige, i Livets Skole modnede Livserfaring, der gjør den ungdommelige Liberalisme opmæksom paa, at ikke Alt er Guld, hvad der glimrer. At denne Konservatisme undertiden kan gaae lidt vel vidt, lader sig ikke negte; men selv i de Artikler, hvor Redaktionen med en vis Forkjærlighed dvæler ved de konstitutionelle og republikanske Staters Mangler, skeer det dog altid med Maadehold, og hvad den Bebreidelse angaaer, at Redaktøren skulde være partisk i sine udenlandske Meddelelser, da forekommer det os at være ugrundet, da man jo dog vel ikke vil forlange, at han skal optage fremmede radikale Artikler. Mod de danskeslesvigske Anskuelser synes Hr. N. ikke at være gunstig stemt, vel har han aldrig ligefrem udtalt sig imod dem, uden forsaavidt den flensborger Jernbane angaaer, men han har dog altid yttret sig med saamegen Tilbageholdenhed og dem, at man ret godt kan mærke, at han ikke videre sympathiserer med dem; i den Henseende maae vi yde Dagen" al Roes, da den altid med Jver og Varme har talt denne Sag. J sine polemiske Artikler, hvor den upartiske Jagttager maa indrømme, at Hr. N. gjerne er den angrebne Part, forstaaer han at holde sig til Sagen og indlader sig ikke paa personlige Raillerier eller ridiculiserende Omtale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Af Corsaren: Dhrr. Hammeken og Repp, der have skrevet og Silkeavlen her i Danmark, kunne Mere end Regjeringen: De kunne spinde Silke ved Silkeborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Af f. Bl.: Den virksomme Toldinspecteur, Kammerjunker og Ridder Ramert har forbudt samtlige Toldbetjente Tobaksrygning paa deres Post. Han har meent, at de derved skulle bringes til at snuse desto mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
(Corresp.) Kjøbenhavn den 18te Septbr. Taskenspilleren Heesbee er den 16de September pludselig, efter en Blodstyrtning, afgaaet ved Døden. Man skal i Førstningen have været uenig, om det ikke var et Kunststykke, han gjorde, men nu er man dog bleven enig om, at han virkelig er død. J Behændighedskunster søgte han sin Mage, og man kunde virkelig sige om ham, at han forblændede Øinene paa Folk. Det er ellers mærkeligt nok - i det mindste er os intet saadant Tilfælde bekjendt – at Taskenspillere ikke gjøre sig skyldige i Forbrydelser; thi det er vist, at det er en fristende Kunst, de udøve, og naar de vilde drive deres Haandtering med en Smule Forsigtighed, kunde de blive i høi Grad farlige Forbrydere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Brødpriserne begynde desværre at stige. Der er allerede lagt 1/2 s. paa Pundet, hvilket gjør 4 s. paa et 8 Punds Brød, som ere de almindelige. Det er vel ingen betydelig Sum, men hos talrige og fattige Familier, hvoraf der findes mange i Kjøbenhavn, er en Udgift af 24 s. til 32 s. om Ugen meere blot til Brød allerede følelig. J det Hele er den Fattiges Stilling i Kjøbenhavn sørgeligere end hans Ulykkesbrødres paa Landet; i Kjøbenhavn er Concurrencen om Arbeidet betydelig større, og Livet langt dyrere. Paa Landet er det vist meget sjeldent Tilfælde, at Nogen i Ordets egentlige Forstand lider Nød. Dette kan derimod desværre ikke siges ei at være Tilfældet i Kjøbenhavn. Vel kan det ikke antages, at Nogen omkommer af egentlig Sult, men der er dog Meddeleren heraf en Exempel bekjendt - og der gives sikkert flere – hvor en Pige efter al Formodning døde af Mangel paa tilstrækkelig Føde. Det er denne Klasse af pauvres honteux (undseelige Fattige) der af Alle er meest at beklage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
J Torsdags, den 16de September, fandt Festen Sted paa Sorgenfri i Anledning af Kronprindsens og Kronprindsessens Ankomst. Om dens Detaille henvises til den "Berl. Tid." og "Dagen. Hvad der tog sig bedst ud ved det Hele, var Bønderfruentimmernes brogede og tildeels kostbare Dragter. Hvis man turde be domme Velstanden i Kjøbenhavns Omegn efter disse Dragter, saa maa den være stor, svære guld- og sølvbroderede Huer vare almindelige, og ikke Faa bare Guld kjeder, hvoraf enkelte kunde vurderes til flere hundrede Rbd. Jøvrigt var der udbredt en vis mat Tone over den hele Festlighed, hvortil maaskee bidrog, at det energiske Besparelsesystem var indført ved Arrangementet forsaavidt dette udgik fra Hoffet. Belysningen i Haven var ogsaa mere end tarvelig, og af de faa Lamper var der endda flere, som ikke vilde brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
En herværende Hørkræmmer har i disse Dage taget Livet af sig paa Badeanstalten ved Langebro ved at skjære Halsen over paa sig. Hovedanledningen skal have været, at han havde accepteret for 15,000 Rbd. Vexler, for sin nylig afdøde Svoger, men efter Sigende skal dog Forfatningen baade efter ham og Svogeren være ret gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Den forventede Bekjendtgjørelse til Kongens Fødselsdag af Gagereglementet for Armeen, hvormed Officererne havde smigret sig, er ikke kommen, og man kan med Sandhed anvende det tydske Ordsprog: "Hoffen und Harren macht Manchen zum Narren." Man siger nu, at Militaircommissionen har faaet Prolongation til 1ste November, og vi ville, paa egen Regning, tilføie til Nytaar, thi for skeer der, hvad vi allerede flere Gange have yttret, sikkert Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Statssecretairen for Naadessagerne, Geheime-Etatsraad Adler, der som bekjendt i denne Sommer har foretaget sig en Reise til Tydskland og Jtalien for at gjenoprette sin sunkne Helbred, er i disse Dage kommen hjem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Fædrelandet meddeler en Skrivelse fra det danske Cancellie til Kongens Foged, hvori det tilkjendegives, at Gjendøberne S. og A. Mønster strax kunne sættes paa fri Fod, saafremt de ville forpligte sig til, indtil der tages Bestemmelse om, hvorvidt nogen Religionsfrihed kunde være at tilstaae Gjendøberne her i Landet, at afholde sig fra at holde Forsamlinger til fælleds Religionsøvelse, at uddeele Nadverens Sacramente og optage nye Medlemmer i Menigheden, og saaledes forholde sig i al Stilhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Kongens Foged har derpaa meddeelt dem Cancelliets Skrivelse, men de have Begge erklæret, at de for deres Samvittigheds Skyld ikke kunde modtage Friheden paa de tilbudne Vilkaar, og at de ikke ønske at komme i Frihed saalænge Menigheden ikke har Religionsfrihed, da deres Pligt ikke vil tillade dem, naar de komme i Frihed, at afholde sig fra det, hvis Undladelse efter Collegiets Skrivelse skulde være betingelse for deres Frigivelse. De have derhos forsikkret, at det alene er af den anførte Grund, og ingenlunde af Trods eller Forfængelighed, at de maae forkaste de gjorte Tilbud, og Kongens Foged har tilføiet, at han er overbeviist om Oprigtigheden af denne Forsikkring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Nykjøbing den 20de September. J Anledning af Hans Majestæts Fødselsdag i Forgaars flagede fra Solens Opgang til dens Nedgang Skibene i Havnen, og i Aftes holdtes paa Gjæstgivergaarden et Bal, hvori en Deel af Byens og Omegnens Embedsmænd og Honoratiores deeltoge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Den muntreste Stemning herskede fra først til sidst, fornemmelig ved Bordet hvor følgende Skaaler under almindelig Jubel bleve udbragte. For Hans Maj. Kongen ved Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen, for Hs. Maj. Dronningen ved Hr. Kammerraad Schierbeck, for Krouprindsen og Kronprindsessen ved Hr. Rector Rosendahl og for Fædrelandet ved Hr. Kammerherre v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Ledigt Embede. Nidløse Sognekald i Sjælland; gl. Angivelse 84 Rbd. Dette Embede er blandt dem, hvilke der er forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 15de September).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Udenlandske Efterretninger. Atter er i Paris skeet et mislykket Mord forsøg, men denne Gang rettet mod Hertugen af Orleans. Det 17de Regiment, som under Anførsel af Kongens fjerde Søn, den 19-aarige Prinds af Aumale, har tjent med Udmærkelse i Algier, var vendt tilbage til Frankrig, og holdt den 13de September et høitideligt Jndtog i Paris. Om Middagen drog Regimentet ind i Staden; Hertugen af Aumale og hans Brødre Hertugen af Orleans og Nemours, rede i Spidsen. Da disse dreiede om et Gadehjørne, faldt et Skud tæt ved dem, men saarede kun 2 Heste lige bag ved Prindserne. Tillige hørte man enkelte Raab: Ned med Luis Philippel Strax styrtede Politisoldater hen til Stedet, hvor Mængden deelte sig; de grebe Gierningsmanden, en Arbeider i blaa Blouse, som i Begyndelsen gjorde fortvivlet Modstand, men derpaa i afmægtig Forbittrelse brast i Taarer og næsten besvimede. Han erklærede strax, at han havde skudt paa Hertugen af Orleans. Ved Forhøret vægrede han sig haardnakket ved at sige hvem han var, men Politiet gjenkiendte i ham en Snedkersvend, som i nogen Tid havde været uden Arbeide. Efter et kort Ophold fortsattes Toget til den for Regimentet opreiste Triumphbue, hvor Kongen omarmede sin Søn med en ham næsten overvældende Bevægelse. Derpaa blev hele Regimentet beværtet ved et pragtfuldt Festmaaltid, hvori den kongelige Familie, Hof 21de fet og Deputationer fra samtlige Regimenter, der have tjent i Africa, deeltoge. Endnu veed man intet med Vished og Bestemmelsen af den franske Flaade i Middelhavet, men Udrustningerne drives med største Jver og Skibene afgaae saa hurtig som muligt, uden at Nogen veed, hvorhen; Jilfærdigheden er saa stor, at nylig 2 Linieskibe maatte seile bort fra Toulon, før alle Seilene vare færdige og det behørige Mandskab tilstede, som et tredie Linieskib nogle Dage senere bragte dem. Dog antager man, at det gjælder Tunis, og dette bestyrkes ved, at den franske Commandant i Toulon skal have faaet officiel Efterretning om, at en Afdeling af 12,000 Mand tyrkiske Landings Tropper var afgaaet dertil, og at Englænderne vilde understøtte denne Expedition, hvis øiensynlige Hensigt var at give den franske Jndflydelse i Tunis et Stød. Thi som i Ægypten og Syrien vil England overalt gjøre sin Jndflydelse gjældende. Ogsaa vedbliver man at tale om Spændingen mellem Frankrig og Esparteros Regjering i Spanien, og man lægger endog Ludvig Philip de Ord i Munden. Dersom Europa reiste sig imod os, vilde Pyrenæerne nu ikke mere afgive en Garanti for vor Politik og vort Dynasti, thi Esparteros Regjering vilde være imod os. Dette kan ikke vedblive saaledes. – J Grækenland hersker megen Forvirring, og Maurokordatos, som for kort siden blev Første Minister, har allerede igjen taget sin Afsked, da han ikke kunde beherske Bevægelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Grækernes Had mod de mangfoldige Tydskere, som Kong Otto havde indført i Landet, viser sig ved alle Leiligheder, og snart vil der ikke mere være nogen tydsk Embedsmand eller Officeer tilbage, da den ene Skibsladning efter den anden føres tilbagetil Tydskland; det turde maaskee ikke vare længe tilføier en tydsk Correspondent – inden Kongen følger dem, da han næsten ganske alene er givet til Priis for de græske Partier. - Tydske Blade indeholde vidtløftige og svulstige Beretninger om de Festligheder, hvormed Kongen af Preussen modtages i Schlesien, og den Loyalitet, som Breslauerne, nu udvise. Af Schles. Zeitung, som sikkert vil tjene visse af vore Blade til Mønster, hidsætte vi følgende Prøve. Den i lang Tig længselfuldt forventede, den med hede Bønner forønskede Dag, den, som førte et afgjørende, det Nærværende med Troldom beherskende Sprog, er snart forbi, men ikke de Toner, som uafbrudt lyde, og endnu længe ville efter lyde. Hvilken Stilhed omgiver os nu? Hvorfor lytter den bølgende Mængde, Kongen har nærmet sig den Tribune, hvorpaa Stadens Embedsmænd have taget deres Plads; Borgemester Bartsch. er den Lykkelige, som udtaler Troskabens og Hengivenhedens Udtryk med følgende Ord: Allerdurchlauchtigste, stormægtigste Konge, allernaadigste Konge- og Herre! – Keiseren af Rusland er efter russiske Blade) under Befolkningens Jubel indtruffen i Warschau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Blandinger. Dampvogne, tjenlige til at kjøre paa vore sædvanlige Veie, udgjøre et staaende Spørgsmaal i England, og dette vil nok i Tiden blive løst paa en tilfredsstillende Maade. Et Forsøg hertil er nylig blevet gjort og Bladet Times beretter herom Følgende. Med en Dampvogn, eller rettere en Damp kalesche af forbedret Bygning og tilhørende Generaldampcompagniet, anstilledes Forsøg paa Veien imellem Regentparken og Manorhouse ved Totten ham. Vognen, bygget til et Forsøg, har 4 Age stole, hver til 4 Personer; Dampkjedelen og Maskineriet befinder sig bagved Stolene, og Føreren eller Kudsken sidder paa det forreste Sæde og styrer Farten med et Roer liigt det paa sædvanlige Dampvogne. Vognen forlod Regentparken Kl. 4 om Eftermiddagen og gik med et heelt Læs Videnskabsmænd til Manorhouse i Totteenham. Her vendte den uden Vanskelighed og gik samme Vei tilbage. Denne Vei udgjorde 9 Miil (2 danske Miil og tilbagelagdes i mindre end 1/2 Time. Veien har mange Bakker, af hvilke nogle ere temmelig steile; men Vognen steg med Lethed op af dem, med en Hurtighed af omtrent 12 Miil (2 1/2 d. M.) i Timen, samt ved Nedfarten 16 til 18. Føreren regjerede Vognen med største Lethed, og førte den snart til høire, snart til venstre, forbi andre Vogne og Veifarende, uden at der opstod mindste Ulempe. Vognens usædvanlige Udseende og den hastige Fart gjorde vel adskillige Heste skye, men ingen Ulykke indtraf. Jngen Damp syntes, som ellers, at udstrømme, eiheller mærkedes nogen Gnister. Prøve reisen var ganske tilfredsstillende og syntes at bevise, at Dampvogne af denne Indretning godt kunne anvendes paa sædvanlige Veie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Jfølge et indgaaet Væddemaal har Jngenieuren Brunel, en Søn of den berømte Brunel, som har bygget Tunellen under Themsen, gjort en Tour fra London til Bristol alene med et Locomotiv og dertil hørende Munitionsvogne, og tilbagelagt denne lange Vei, 120 engelske eller omtrent 26 danske Mile, i den korte Tid af 90 Minutter, altsaa en dansk Miil i omtrent 3 1/2 Minut. Brunel havde, som vi tidligere have berettet, væddet om at tilbagelægge Veien i to Timer, (een engelsk Miil hvert Minut) og gjorde saaledes Reisen i en kortere Tid af 1/2 Time, end den, der var bestemt ved det indgaaede Væddemaal. Themse=Tunellen kan nu betragtes som fuldendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Den 12te August gik Bygmesteren gjennem hele Tunellen. Kæmpeopgaven er altsaa løst; dette Verdens Underværk er fuldendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
En skrækkelig Ulykke har den 10de August tildraget sig i den franske Stad Bezelise. Man holdt Auction over en afdød fornem Mands Efterladenskaber. Alle Værelserne vare fyldte med Nysgjerrige, og Auctionen holdtes i anden Etage af den meget gamle Gaard. Pludseligt gik Gulvet i den store Sal istykker og hele den forsamlede Mængde styrtede med paa Hovederne af dem, som besandt sig nedenunder, af hvilke over et halvt Hundrede bleve skrækkeligt læmlæstede, og Fjorten omkom paa Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Forleden fængsledes i Hamborg en fremmed Theolog, der i forbrydersk Hensigt havde lokket en tolvaarig Pige op paa sit Værelse. Dette Menneske, der skulde gaae som Missionair til America, har i sit Hjem efterladt en Brud i velsignede Omstændigheder, og desforunden for Alteret i Kirken i Ottensen trolovet sig med en Hamborgerinde, som han hvode lært at kjende paa en Promenade. Hans Mission vil rimeligviis ende i Tugthuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Søndagen d. 5 Septbr. om Formiddagen Kl. 11 1/2 blev en Deel af London hiemsøgt af en pludselig Dunkelhed, som i kort Tid gik over til et fuldstændigt Mørke, der endog var saa stærkt, at det blev nødvendigt at tænde Lysene for at kunne fortsætte Gudstjenesten. Dunkelheden varede omtrent 20 Minutter og det største Mørke 3 eller 4 Minutter. Morgenen havde været meget graa og stormfuld, dog var dette Phænomen hverken ledsaget af Regn eller Torden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Kjøbenhavns Børscours den 17de September 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199. Species 200. - Species. solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 107, a 108 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Kjøbenhavns Torvepriser den 18de September 1841. Rug, 4 Rbd. 88 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 6 Rbd. 56 s.; 8 Rbd. 32 s.; Byg 2radet, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 72 s.; dito gradet, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 32 s.; Havre, 1 Rbd. 88. s. a 2 Rbd. 56 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 92 s.; Smør, Pd., 23 a 26 s.; Æg, Snesen, 24 a 26 s. sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 72 s. a 14 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
(Jndsendt.) Den nylig af Overretten afsagte Kjendelse i den bekjendte ønslevske Overfaldssag har naturligviis vakt megen Opmærksomhed her paa Falster, og man er overalt spændt paa den videre Udvikling af denne Sag. Det er bekjendt, at den Mishandlede, strax efter at Politirettens Dom var falden, gik til Kjøbenhavn og var saa lykkelig at erholde en Audients hos Kongen. Hans Majestæt hørte naadig paa hans Forklaring og gav ham det kongelige Tilsagn. Din Sag skal blive nøiagtig undersøgt, og dersom Du har Ret skal Du faae Ret." Heraf forklares det, at Overretten ved en særlig kongelig Ordre blev bemyndiget til at undersøge Sagen i Realiteten, uagtet den ikke henhørte under dens Paakiendelse; og dette Factum er et høist glædeligt Vidnesbyrd om den Opmærksomhed som vor Konge værdiger selv sine ringeste Undersaatters Klager, og den Ridkjærhed, hvormed han stræber at forhjælpe Enhver til den ham tilkommende Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Enhver, som kjender Omstændighederne ved Overfaldet som har læst den af Hr. Justitsraad Pontoppidan afsagte Dom og de her i Bladet navnlig af Hr. Pastor Hausen meddeelte Oplysninger, vil finde det meget naturligt, at Overrettens Dom blev, at den inden Falsters Birk afsagte Politiretsdom kjendtes uefterrettelig at være." Denne Overrettens Kiendelse er motiveret ved, at Sagen med Hensyn til Beskaffenheden af den forøvede Mishandling og de nærmere med Handlingen forbundne Omstændigheder ikke burde have været behandlet som offentlig Politisag, men som Justitssag. Man seer altsaa, at Overretten nærmest har underkjendt det Raisonnement af Underdommeren, hvorefter det Passerede blev henregnet til Slagsmaalstilfælde, og at den har anseet Hjulmandens Handling som et virkeligt Overfald, som en den offentlige Sikkerhed truende Forbrydelse, hvor det ikke - som i Politisager - kunde overlades Dommeren paa een Gang at agere Actor og Defensor, men saadanne lovlig burde beskikkes. Naar saaledes den i Overrettens Dom indeholdte Tilretteviisning ikke alene træffer Dommeren, men ogsaa Stiftamtet, som har beordret Sagen behandlet som Politisag, saa maa det dog herved bemærkes, at denne Stiftamtets Resolution maa være udstedet ifølge Justitsraad Pontoppidans Fremstilling af Sagen og de af ham optagne og beskrevne Forhør, og at det havde været dennes Pligt at afvise Sagen, dersom den efter sin Beskaffenhed ikke kunde være Politisag. Spørgsmaalet er nu, Hvo skal være Dommer i den Extraret, ved hvilken Sagen efter Overrettens Kjendelse skal behandles Hvo skal optage de yderligere Forhør, som man kan være overbeviist om, at Actor vil forlange? – Vi vide ikke, om Lovgivningen indeholder Noget, som kan være til Hinder for, at Justitsraad Pontoppidan udfører disse Functioner, eller om Overretten eller Stiftamtet vil sørge for, at en anden Dommer beskikkes, men vi haabe, at Hr. Justitsraaden selv som ærekjær Mand vil bede sig fritaget for atter at dømme i en Sag, i hvilken hans første Dom er kjendt uefterrettelig at være, og ved hvis Behandling han offentlig og hidtil uimodsagt er beskyldt for at have undladt at søge flere høist vigtige Oplysninger, at have tilsyneladende været en meget ivrig Defensor for Voldsmanden, der endog kaldes hans Klient, og at have behandlet og omtalt vedkommende Sognepræsts Embeds attest paa en uværdig og uforsvarlig Maade. F. N.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
(October Qvartal 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-20
At Hovedgaarden Christiansholm under Grevskabet Christiansholm, ved kongelig Bevilling af 27de Juli sidst er tilladt at føre Navnet Aalholm, det bliver herved almindelig bekjendtgjort. Aalholm den 17de September 1841. J. C. Lund.