Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-04-16
Tropperne ankom Kl. 1 om Eftermiddagen til en stor Avlsgaard som kaldes Agaens, som ligger tætved en Huulvei, hvirken man maae passere igiennem for at komme paa Høiden af Atlasbierget. Nu reise Biergene sig pludselig steilt i Veiret, Begyndelsen ere de dyrkede og bedækkede me plantede Træer, men oven for dem ere Biergenbedækkede indtil Toppen med Egeskove, som altid holde sig grønne; Armeen maatte passere Bierget for at komme til Medeab, Hove staden i Provinsen Titeri, som er den eneste Stad i Provinsen, da Jndvaanerne forresten boe i Hytter eller under Telte. Da den omtalte Avlsgaad var omgivet med en stærk Muur, saa blev den ordentlig befæstet, og en Bataillon forblev tilbage i den med den svære Bagage. Den 21de om Morgenen tidlig trængte den øvrige Deel af Armeen, som nu kun bestod af 5000 Mand Jnfanterie med 6 Kanoner og 350 Ryttere ind i Biergene. Kl. 10 om Formiddagen begyndte Tropperne at stige op af den første Høide af Atlas bierget og kom til en Plateau (Biergflade) som Veiviserne angave for at være det høieste Overgangspunkt. Gen. Clauzel opstillede nu Tropperne saaledes, at de giorde en Front imod Frankerige, og Toget over Atlas blev celebreret med en Salve af 25 Kanonskud, som Tropperne besvarede med det eenstemmige Raab: Leve Frankerige, leve de Franskes Konge, og med Hierterne fulde af Følelser, som Kiærlighed til Fædrenelandet og Tanken om den Hæder de skulde tilkæmpsig antændte, tiltraadte paanye deres Marsch Veien gaaer ned af Bierget ved Siden af en Biergstrøm, som løber i et meget dybt Leie, Positionen havde været let at forsvare, da der af og til findes Defileer imellem Biergflader, som kunde besættes af Tropper. Kl. 1 1/2 saae man et temmelig: Antal bevæbnede Tyrker opstillede paa 2 Høie, paa hver af dem stode omtrent 1500 Md. med 2 Kanoner. Den øvrige Deel af Beyen af Titeris Tropper stode opstillede i enkelte Hobe Huulveien foran Hovedpositionen og holdt de fordeelagtigste Forsvarspunkter befatte. Alle Høider rundt omkring, selv i Ryggen paa de Franske, vare besatte af Araberne. Gen. Clauzel havde sendt nogle Marabus eller Arabiske Geistlige til de Arabiske Stammer for at formaae dem til ikke at tage Deel i Kampen. Kun Stammen Mus cana lovede ikke at ville skyde paa os. Den forreste Deel af Avantgarden begyndte nu en livfuld Geværild; Gen. Clauzel recognoscerede Fiendens Stil ling og formodede, at der ikke kunde være mange Fiender posterede paa de Høider, som laae mod venstre Side, men en dyb Afgrund skilte disse Klipper fra de Franske Tropper. Gen. Royer fik imidlertid Ordre med en Bataillon af det fiortende Linieregiment at forsøge paa at bestigedet. Det lykkedes ogsaa Soldaterne under Anførsel af Oberste Armaille at udføre Orden, uagtet Klipperne vare 7 til 800 Fod høie, meget steile, og begroede med Krat, imidlertid havde Bataillonen neppe begyndt paa at klattre op af Klipperne, førend Soldaterne bleve angrebne med Flinteskud af en Trop af Fiender, som laae i et Baghold; men Gen. Achard lod dem understøtte af to Compagnier, som i fuld Løb styrtede sig ind paa Fienden fordrev ham og saarede nogle. Nu blev Kampen almindelig, flere Tropper ilede til fra alle Kanter; et Compagnie, som havde opskudt sine Patroner, kom i Uorden, tog Flugten og nogle Folk bleve dræbte, hvoriblandt Capitainen. Jmidlertid blev een Position dog in taget efter den anden; men nu var den høieste Punkt Col de Tenia tilbage at passere, men Passagen herer overmaade steil og vanskelig; kun 2 Mand kunde passere ved Siden af hinanden, og to fiendtlige Kanoner skiøde bestandig paa den. Men Soldaterne lode sig ikke giøre forsagte, kastede deres Tornister fra sig og naaede snart op til Tindingen af Bierget. Fienden blev frapperet, over at see sig angrebet i en saa frygtelig Position, og da han nu indfaae, at han vilde blive ufortøvet omringet af vore Tropper som vare komne op paa Biergspidsene, saa tog han hurtig Flugten Nogle faa Arabere, som retirede hen imod den høire Side, affyrede endnu deres Flinte; men inden Solen gik ned vare vi blevne Herrer over alle Positionerne og den Franske Fane vaiede for første Gang paa disse Bierge paa hvilke intet civiliseret Folks Armee havde ladet sig see i saa mange Aarhundrede. Beien af Titeri commanderede selv Tropperne som udgierde 6 til 7000 Mand og hvoraf en Trediedeel vare Tyrker; vi havde 20 Døde og 97 Saarede. Beien angav siden sit Tab til 100 Mand Døde. Midt i Fægtningen blev vor Colonne et Øieblik omringet af de Cabails, som skiøde paa os fra Nabobiergene, men Gen Hu tel, som commanderede Bagtogten, holdt den i Tømme og adspred de dem. Nogle bleve nedsablede af vort Kavallerie. Beboerne af Atlasbierget have en høi Væxt, selv de mindste af dem synes at være 5 Fod og 4 Tommer høie; deres Physlognomie er skarpt og har Udseendet af Skurkerie og Grusomhed. Endskiøndt Col de Tenia, som vore Tropper havde bemægtiget sig, ligger meget høit, saa bliver den dog behersket af 10 Biergspidser, som ligge endnu meget høiere. Vore Soldater besatte imidlertid disse Biergtoppe som tabe sig i Skyerne, og om Aftenen blev denne Kampens Skueplads oplyst af Jlden fra deres Bivuaqver. - Gen. Clauzel vilde benytte de tilfægtede Fordele, og steeg derpaa den følgende Dag ned af Bierget med Tropperne, og overlod Gen. Munck d'Uzer at bevogte denne vigtige Position med sin Brigade. En stor Deel af Bagagen og de Saarede forblev tilbage under dette Corps Beskyttelse. Efter 2 Timers Marsch stødte Gen. Clauzel paa et Corps af 14 til 1500 Arabere; han vilde lade dem angribe, men de tog strax Flugten, inden Nattens Frembrud var den Franske Armee kommen foran Portene af Medeahhvorfra Jndvaanerne kom den imøde; Tropperne leirede sig udenfor Staden, som har en fordeelagtig Beliggenhed og er omgivet med en sammenhængende Muur. De Franske fandt til deres Forbauselse samme Clima og samme Vegetation paa den anden Side af Atlasbierget, som finder Sted i Frankerige; man saae der ingen Palme, eller Orangetræer, ingen Alder; man vidste vel at Terrainet var høiere paa hiin Side af Bierget end paa denne, men man havde dog ikke gjort Regning paa at forefinde en saa stor Forandring; Veien gaaer steilt ned af Bierger, og siden kommer man overen bølgeformig Biergflade, fuld af Huler og giennemskaaret af Høie. Foran sig seer man en stor Dal, hvori alle Bækkene udgyde sig, og langt borte i Sydvest flere Biergkieder, den ene efter den anden, som see ud som Havets Bølger. Me deah er bygget som en Stad i det sydlige Frankerige; den har ingen Terasser eller flade Tage som i Østerlandene, men skraae Tegltage. Man findet Fortouge paa begge Sider af Gaderne, med en fordybet Vei midt imellem dem (maaskee den. ne Bye er bleven opført under Vandalernes Herredømme) Luften er skarp og kiolig, og Murene, omkring Staden tiene godt til Forsvar imod Fienden. Den 23de indstallerede Gen. Clauzel høi ideligen, den nye Bey i Medeah. – De Arabiske Stammer i Omegnen, lod Gen. Clauzel forsikkre at de vilde hindre Veien af Titery fra at tage Flugten til Biergene; da han derfor ikke vidste hvorhen han skulde retirere, men blot havde begivet sig udenfor Staden til en Marabuts eller Mahomedansk Helgens Bolig, saa tilbød han at han vilde overgive sig naar han maatte beholde sin Eiendom, hvil en man fo sikkrer ikke beløb sig til 25,000 Franker, da han skal have uddeelt mange Penge blandt Araberne for at bevæge dem til at giøre Modstand. Om Aftenen ankom han med sin Søn og nogle Gardere og overgav sig. Stadens Folkemængde beløbet sig til imellem 6 til 8000 Personer, Jndvaanerne have en høi Vext ligesom de paa Atlasbierget; men de ere beide, venlige og forekommende. Den 26de marscherede Expeditionscorpset tilbage med Beien af Ti teri og 200 fangne Tyrker over Col de Fineahan erfarede der, at Araberne havde med en over ligen Magt angrebet Belidech. De vare klattrede paa alle Kanter over Stadens Mure og havde i Begyndelsen tvunget de to Franske Batailloner til at trække sig tilbage i Moskeerne og at barricadere Gaderne; Men Oberst Ruilhiere faldt paa den heldige Jdee, at lade to Compagnier Grenadere rykke ud af den ene Port af Staden; som han endnu havde i sin Magt og at falde Fienden i Ryggen. Nu bleve to Fahner erobrede, som Fienden havde allerede opplantet midt i Staden.