Berlingske Tidende, 1788-05-26
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See Tillægger No. 41.) Hvilken er den fuldkomneste Arvefæste=Pagt, som Proprietærer og Landgods-Eiere kan indgaae med en ArveFæster i Sammenhæng med begges Bedste, uden at glemme sine Pligter imod Landet, eller hans egen Cirkel, de andre Stænder, Stat og Regent? At samtlige offentlige og private Afgifter af Jorden med de øvrige Pligter, Byrder og Rettigheder herved vil overveies, indsees letteligen ligesom at Forslaget om en saadan Kontrakt kun kan sigte til en almindelig Plan, som efter lokale Omstændigheder nærmere vil modifiseres og bestemmes. For det beste og meest fuldstændige Forslag, hvorefter slige Fæste=Kontrakter med deres fornødne Forandringer kan formes efter Hensigten med dette udsatte Spørsmaal, giver Selskabet sin anden Guld=Medaille. For næst beste, om det fortjener nogen Agt i Ligning med før 1ste, den første Sølv=Medaille. Undersøger man tillige, hvorvidt Arvefæster ere anvendelige ved Stiftelser eller offentlige Godser, vil saadant paa sin Maade forøge Afhandlingens Værd. Jndleveringen af Svaret maae skee inden October Maaneds Udgang 1788. 11. Hvorledes opretter man, efter lokale Omstændigheder, som ikke alle i Svaret kan forlanges, paa den sikkerste og beste Maade Kontrakt med en Forpagter af et Landgods saaledes, at han efter Fornødenhed har frie Hænder at kunde, og efter Kontrakt bør, forbedre det Gods ham overlades i Forpagtning, i alle eller visse Henseender, uden dog at have Lejlighed til at misbruge det eller Bønderne derpaa, Eieren, dem eller Staten til Fornemmelse? For det beste Svar herpaa Selskabets tredie Guld=MedailleBesvaringen indsendes inden November 1788. 12. Hvil ten er den beste Jnstrux eller Kontrakt, som kunde indgaaes med en Forvalter, for at hindre ham i at giøre sig Fordeele paa Gode Eierens, Godsets eller Bøndernes Bekostning uden for dem, som ham efter lovlig og med ham oprettet Kantraktilkommer. Hvilke ere de Maader, som en ildetænkende Forvalter især veed at betiene sig af, for at udsuge Bønderne og utilladeligen at nytte og berige sig selv, og hvorledes forekommes de? For det meest oplysende Svar herpaa efter Hensigten med Spørsmaalet, giver Selskabet sin tredie GuldMedaille, og i Tilfælde flere merkelige Besvaringer skulde indløbe, da Belønninger efter deres Værd og Vigtighed. Svaret indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 13. For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hjelpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare, for med egen Gaards Besætning ved Hjelp af det mindste Antal Arbejds=Folk samt ringeste Antal Arbejds=Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlings=Drift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie; udsættes en Premie af Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte overveies alle de Hjelpemidler, som kunde udtænkes til Avlings Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindste Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel=Deling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Pløining, Har ving, Saaening, Høstning, Jndkjørsel, Tærskning m.v. hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbejds Bester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveje ved Høe=Bjeringen, ligesom det og blev fornødent, særskilt at opgive alle de besynderlige Forkort nings=Midler, som ved Korn- og Høe=Avl i vaade Aaringer maatte benyttes. J Hensigt til Stald=Forrings=Maaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies og ved Beregning bekræftes, hvad der vindes i Tid- og Arbeide. Æskningen indsendes inden 1ste November 1788. 14. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalteret dansk Jordegods paa udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld-Medaille eller 50 Rdlr. J denne Afhandling maatte især forklares: 1.) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes 2.) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ej reent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som mueligt, 3.) J hvilket Tilfælde Forstrekningerne og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige: og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives, for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4.) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke, 6.) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele, og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til selleds og størst muelige Fordeel for Bønden, Proprietærer, og Staten, 7.) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Bedste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. (Fortsættelsen følger.