JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Om Kongens Reise i Hertugdømmet Slesvig har Red. af Loll.=Falst. St. Td. modtaget følgende Beretning: Kongen er bleven modtagen med Varme og Hengivenhed overalt i Hertugdømmet, men især have Bønderne lagt deres Glæde for Dagen ved at see deres nye Hersker blandt sig. Paa Als have Bønderne overleveret ham to skriftlige Takadresser for Jndførelsen af dansk Retsprog, og i Landskabet Sundewitt, eller som den meenige Mand rigtigere kalder det, Sundeved, hvor Bønderne havde forsamlet sig i stort Antal ved en opreist Æreport, bevidnede de ham ganske uopfordret og uforberedt ved en Deputation deres mundtlige Tak i samme Anledning. Det maa være en stor Glæde for en Fyrste at modtage en saadan Hylding, som hverken paa den ene eller paa den anden Maade er indledet, hverken af høie eller lave Vedkommende, og som han saaledes kan være overbeviist om, er Udtrykket af Folkets sande Tænkemaade. Som begribeligt har manda heller ikke fra den modsatte Side undladt at forsøge paa at bibringe Hs. Majestæt den Forestilling, at Jndførelsen af dansk Retsprog er imod Folkets Ønsker. J denne Henseende er det beklageligt at en dansk Bonde, Thies Steenholdt fra Rafstad, Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, især har udmærket sig. Han har reist omkring i Slaugsherred (det er kunde tydske Embedsmænd der kalde det Slurherred) og samlet Underskrifter paa en Petition om Tilbagekaldelse af Forordningen af 14de Mai om dansk Retsprogs Jndførelse. Han har overleveret sit Andragende til Kongen paa Augustenborg, men skal være bleven modtagen unaadig, og betydet, at der kunde ikke skee nogen Forandring, i Forordningen. Dette skal Kongen have yttret ved flere Leiligheder, og paa nogle Embedsmænds Beklagelse over det Vanskelige det vilde være for dem, at tilegne sig det danske Retsprog, skal han have givet dem Haab om Forsættelse til Holsteen. Skolevæsenet har Kongen overalt viist megen Opmærksomhed, og navnlig erkyndiget sig nøie om, hvorledes Underviisninger i Dansk behandles. J en Kjøbstadskole skal han have fundet, at der gaves Underviisning i Dansk uden danske Læsebøger; det synes fast utroligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Hvor betydelig en Afgift Port= og Passagepengene er i Kjøbenhavn, sees deraf, at vedkommende Forpagtere have i denne Tid maattet indgaae paa at svare derfor til Byens Kasse 19,100 Rbd. foruden 1310 Rbd. til et andet offentlig Brug. Men ligesaa indbringende denne Afgift er, ligesaameget torde det have imod sig at beskatte Passagen ind og ud af en stor Stad til visse Tider af Dagen og Ugen, og den eneste Aarsag, hvorfor Klagerne derover ikke ere lyderligere, turde velvære den, at Skatten ydes paa en mindre folelig Maade. Andre store Stæders, navnlig Hamborg, Exempel kan naturligviis ikke forsvare en directe Skat af nærværende Natur, som iøvrigt for mange Ydere turde an(Hels. Av.) drage en ikke saa ringe Sum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fra en kjøbenhavnsk Correspondent har Red. af Loll.=Falst. St. Tid, modtaget Følgende: "Den vedbliver endnu at spøge i Folks Hjerner og en Reduction i de underordnede Embedsmænds Gager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Vi have allerede forhen gjendrevet dette Rygte, forsaavidt Cancelliet vedkommer, og fremsat grundede Tvivl om dets Rigtighed, forsaavidt de andre Collegier angaaer, og vi tør nu paa det Bestemteste forsikkre, at det, skjøndt Jntet endnu er resolveret, tvertimod er paatænk, at forøge de underordnede Embedsmænds Gage, og at give dem Adgang, forsaavidt de ifølge Forholdene ikke kunde gjøre sig Haab om Avancement, til efter visse Aars Tjeneste at erholde Tillæg Hvorvidt iøvrigt den paatænkte Reform i Forvaltningen, som flere Blade have paastaaet, vil træde i Kraft fra 1ste Januar 1811, turde endnu være saare uafgjort."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Vort Miniatur=Krudtaarn - skrives der fra Hillerød i Fredsb.-Amts Tidende" – er nu under Bygning. J Størrelse vil det omtrent forholde sig til det forhen brugte Opbevaringsted, Slottets Porttaarn, som Jngenieurcorpsets første Overslag, 500 Rbd., forholder sig til hvad det nu efter Licitation vil koste o: 140 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Det italienske Operaselskab, som sagdes at skulle give Operaer paa Vesterbroes nye Theater i Kjøbenhavn, ankommer ikke til Hovedstaden, da dets Medlemmer nære Frygt for ikke at kunne taal Climaet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Et allerhøieste Rescript er ved den kal. Commissarius bleven meddeelt den roeskildske Stænderforsamling angaaende Tallotteriets og Kopskattens Ophævelse. For at kunne dække det herved opstaaende Defict i Statens Finantser foreslaaer Hs. Maist for Hertugdømmerne en Brændeviinsafgift efter samme Grundsætninger som i Kongeriget, hvorved tillige den frie indenlandske Samfærsel vilde befordres, og Grændsetoldlinien mellem Nørrejolland og Slesvig kunne ophæves. For Kongeriget maatte i saa Fald paabydes en midlertidig forbøiet Afgift, paa det stemplede Papiir, af Arv samt Eiendoms Overdragelse, ligesom og en Forhøielse af Told- og Consumtions-Afgifterne, Alt efter de Lovforslag, som skulle vorde med deelte af det Geheime-Statsraad. Der skal nu for det første spørges Stænderne, hvorvidt de ansee Dækningen af begge disse Finantsernes Jndtægtskilder tilraadelig ved en Brændeviinsskat osv. (Brl. Td. & Kp.)J Anledning af Hs. Majestæt Kongen af Preussens Kroning er der sendt Jndbydelser til flere Nabopotentater om at bivaane denne Høitidelighed. Vor Konge skal ligeledes have havt en saadan Jndbydelse, men, efter Forlydende, agter Hs. Majestæt ikke at afbenytte den. Den 5te De afsagdes Hof= og Stadsretten Dom i den af det Offentlige mod Mag. art. Monrad anlagte Sag for formeentlig begaaet Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen i det af ham udgivne Skrift: "Flyvende politiske Blade No. 2" Ved Dommen mulcteredes Magisteren paa 200 Rbd. Sølv samt dømtes til at være Censur undergiven i 1 Aar. Efterat Adamine Elisabeth Wilhelmine Lassen eller Mørk ved Høiesterets=Dom af 2den Jan. d. A. for 3die Gang begaaet Hæleri var bleven anseet med Tugthuusarbeide paa Livstid, tilstod hun, som hun siger, i Fortvivlelse over ved denne Dom at være berøvet alt Haab om en taalelig Fremtid, samt da hendes Stilling dog ikke kunde blive værre og hun ofte havde været plaget af Samvittighedsnaa, at have for 12 Aar siden ombragt et af hende født Barn. – Da hun nemlig i November 1823 paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn havde født to udenfor Ægteskab avlede Pigebørn og derpaa havde bragt disse hjem til sin Stedfader, der, paa Grund af sine trange Kaar, undslog sig for at beholde begge Børnene, besluttede hun at ombringe det ene af dem. Hun tog derfor det af Børnene, som hun antog at være det svageste, og kastede det ud i Canalen ved Theatret. Dadet nu var oplyst, at Tiltalte til den af hende opgivne Tid virkelig havde paa Fødselstiftelsen født to Pigebørn, af hvilke det ene var blevet anbragt hos Tiltaltes Stedfader, men det andet var forsvundet, uden at nærmere Spor havde været at erholde, samt at der i Slutningen af November 1828 var fundet i Canalen ved Gammelholm i Kbhvn, et nyfødt Pigebarn, dømte Overretten Tiltalte i Henhold til Lovens 691 fr. For. 4de Octbr. 1833 § 10 til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage. - Denne Dom blev i Tirsdags otte Dage stadfæstet i Høiesteret. Fem og tresindstyve Music agte paa Hs. M. Kongens Fødselsdag at give en stor Harmoniconcert i Rosenborg Slotshauge om Middagen Kl. 1.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Da det borgerlige Infanteries Rekrutter i Kbhvn, for indeværende Aar bleve afmønstrede, forareb en Jnia for rist sig efter en Ordverling, paa en Offterer ved at tage ham i Brystet. Ved en Krigsretsdom er Jnfanteristen nu bleven dømt til 60 Dages Vand- og Brøds Straf. Søren Tommerup, Formanden for Ladegaardsbranden, er ved Høiesteret dømt til at have forgjort Hals og steilles.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
De første Dage saavelsom Nætterne i September have udmærket sig ved en betydelig Varme. Som en Mærkelighed ville vi anføre, at Natten imellem den 3die og 4de Kl. 12 stod Thermometret paa 16 Grader. Samme Nat lynede det uafbrudt. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Natten imellem sidstafvigte Tirsdag og Onsdag er der skeet et Jndbrudstyveri hos Pastor Hansen i Glostrup paa Kiøbenhavns Amt. Tyvene have borttaget for omtrent 100 Rbd. Værdi. Samme Nat – formodentlig af de samme Tyve – er der hos en, Smed, som boer ligeyverfor Pastor Hansen, skeet et lignende Jndbrud. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fra Hertugdømmerne skrives under 28de Aug., om Aftenen Kl. 11 1/2 ankom D. M. til Lauenborg. Underveis havde Bønderne opstillet sig og modtaget D. M. hierteligen ved enhver Landsby. Ved Ankomsten til Lauenborg overrakte 25 unge Piger Dronningen et Digt og unge Skibsfolk trak den kgl. Vogn. Paa Gaderne stode opstillede samtlige Laug med 16 Faner og 5 Musikkorps. Alle Husene vare illuminerede, Skibene staa gede, og Fyrværkerier afbrændtes. I Tirsdags kom D. M. til Lübeck, hvor de ligeledes modtoges med megen Jubel. J Onsdags vilde D. M. indtræffe til Pløen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Prindsesse Juliane, Kongens Søster, er indtruffen hertil, - Til Haderslev er kommet Ordre om at foranstalte et nyt Valg for Byen af en Stænderdeputeret. Borgermester Claudius af Eckernførde er død den 26de f. M. af det Saar i Hovedet, han fik ved Kongens Modtagelse i Slesvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fra Nyekjøbing paa Falster skrives: Formedelst hos Maj. Kongens Ophold i Holsteen indtil Udgangen af denne Maaned og den da indtrædende sildige Aarstid har Allerhøistsamme besluttet at udsætte sin Reise til Lollants Falsters Stift til et følgende Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
I Tirsdags otte Dage om Eftermiddagen faldt en 18-aaria Pige (Datter af en derboende Borger udi Odense Aa ved Møllebro, hvor hun vadskede, og vild da hun alt var kommen ud i den dybe Strøm, efter af Sandsynlighed have tilsat Livet, dersom ikke i det samme Kobbersmedmester Tysk, paa hendes Raab om Hjælp, var ilet til og havde, skiøndt i længere Tid gitspaa, fastet sig i Strømmen og med megen Livsfare reddet Pigen, som krampagtigen trak ham ud i Vandet. Det er alt tredie Gang at det paa saadan Maade er lykket Hr. Tysk at frelse Menneskelig. (O. Th. Ao.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Skolecommissionen i Colding bekjendtgjor, at det til 1ste November vil blive oprettet en Friskele i Colding. ved hvilken en Lærer vil være at ansætte med en Lon af 200 Rbd. r. S., 3 Favne Brænde og fri Bolig. Ansøgninger herom indsendes til Skolecommissionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Forleden blev der ved Aarhuus Klint skudt en Øre, der maalte 4 Alen i Vingeslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fra Randers skrives under 6te Dr. J Anledning af det den Roeskildske Stænderforsamling forelagte Ud kan til Modificationer i Toldanordningen, ere Manufacturhandlerne her i Byen fremkomne med en Petition til Forsamlingen som er indsendt til Hr. Assessor AlgreenUssing, der har lovet at ville paa det Bedste understøtte den. Andragendet gaaer fornemmelig ud paa, at Fortoldningen efter Vægt af Manufacturvarer skulle ophæves, teet grovere Varer, der fornemmeligen bruges i Provindserne, derved komme til at svare en forholdsmæssig langt høiere Told, end finere Varer, der meest forbruges i Kjøbenhavn, saa at grovere Varer, og navnlig Klæde, næsten slet ikke kan indføres. Derimod foreslaaes: at Tolden skulde svares af Varernes Værdi og da ansættes saa lav som mueligt, for at Told=Defrandationer derved kunne forebygges. En lignende Petition, som denne, der er de motiveret og som formodentlig i Stændertidenden vil blive aftrykt, vil naturligviis ogsaa indgaae til den jydske Stænderforsamling. De Handlende her i Byen have tillige indbyrdes udvalgt en Committee til nærmere at overveie, om det ikke var ønskeligt, at Smor=Tønderne bleve justerede, for at have en Garanti for, at de holde der rigtige Vægt, samt i saa Fald at proponere, hvorledes dette bedst lader sig realisere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fra Sæbye Egnen skrives under 6te September: Mandagen den 31te f. M. i Middagsstunden brændte Raalingen paa Rasmus Christensens Huus, paa Clausholm Mark, i Hellevad Sogn. Ved hurtigt tillende Hjælp blev endeel af Jndboet reddet, og Laden, der stod Raa tingen temmelig nær, reddedes ogsaa med megen Anstrængelse, sæt ved at lægge vaade Lagener paa Taget, det vendte mod den brændende Raaling. Konen havde brygget samme Formiddag, men hvorledes Jlden havde faaet Overhaand, vides ikke, da Konen paa den Tid var i Marken for at hente Korn og Manden heller ikke var hjemme. En sand Lykke var det, at det var temmelig stille Veir, og den liden Vind, der var, ikke har paa Laden. - Tyverier udøves her i Egnen jævnlig og med megen Kunstfærdighed. Saaledes havde, for kort siden, en Mand faaet et Læs Flynder, som han hængte op i sin Lade om Natten, og satte derved til Vagt 2 Karle: hans egne Sønner, og 2 Hunde; men anden Dags Morgen vare Flynderne borte, paa et Par Snese nær. En Tyv blev ogsaa for kort siden greben i en Kornager. Man fandt hos ham 18 Rbd. skiulte paa et Sted, hvor man ellers ikke pleier at bære Pengepunge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Ved Allinge paa Bornholm strandede forleden et svensk Skib, med 11 Mand, hvoraf kun 2 bleve reddede; Capitainen, som var den Ene af de Freiste, lykkedes det at klæmpe sig frem med Bølgerne, uagtet han i sin ene Arm holdt sin Søn, et gandske ungt Menneske. Ofte var det ham, som om Sønnen gled fra ham, men han areb ham da i Haaret og arbeidede sig bestandigt frem Da han endelig naaede en Klippe, hvorved han kunde holde sig, vilde han trække Sønnen op til sig, og opdaer da, at han, istedetfor Haaret, som han troede han havde greben i, kun har Tang i sin Haand! Dagen efter kastedes Sønnens Liig op af Havet. Kort for denne Stranding blev en Baad med 7 Mennesker knust med Klipperne paa samme Sted. Hele Strandbredden stod fuld af Mennesker, men de kunde ikke hielpe dem, da det stormede mod Land; der blev kastet Touge ud til dem, og man borte, hvor de raabte om Hielp, og saae hvorledes de grebe efter Tougene, men i samme Oseblik gik Baaden under med dem Alle, og ikke En blev reddet. Cpt. Chr. Thorkjørnsen, førende Skonnerten Familens Haab fra Drømmen, har den 15de August paa 56 49 n. Br. og 5 50 s. L. for Greenwich reddet Ext. C. F. Wegner og ovrige Mandskab, det svævede i ster ste Fare for at synke med deres Galease Johanne", kommende fra Stettin med en Ladning Been, og som ogsaa et Qvarteerstid derefter virkelig fant. Ved Ankomsten til Norge har Cpt. Thorbjørnsen overgivet de Reddede til et tydsk Skib. (Hmb. Brsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Kjøbenhavns Børs den 4de Septbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197, Species 200; Specier) solgtes til – . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier, 185 1/2 a 186 i Sedler; sv. Sedl. pr. 8 Rigsgjæld 17 a 47 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 98 a 99 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 29de August 1840. Hvede sjællandsk . . - . - s. a - - - - sk. Hvede holsteensk. - - 8 - saa - - sk. Rug, fra Provinds. 4 - 3 - s. a 5 - - s. - s. Byg, toradet 42-sal-28s Dito, sexradet . - . - Basse Havre. . . . . . . . - . - Baselsk Ærter . . . . . . . . - s. - Falst. Smør, jydsk. . . . . - . - s. - - - sk. at
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
AVERIISSEMENTS. Bekjendtgjørelse. Paa Spidsen af Bulbjerg, omtrent 3 1/2 Miil østen for Hanstholmen, er opført en Bygning hvis Mure ere hvide, staaer i Øster og Vester, har bruunt Tag, er 6 Alen høi og 16 Alen lang, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Søefarende. Aarhuus den 8de September 1810. J. Paludan, Commandeurcaptain og Overlods i Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Herved bekjendtgjøres, at Undertegnede har nedsat sig som practiserende Læge og Fødsels hjælper i Kjettrup. J. G. Carstens, boende i Kjettrup Præstegaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-11
Fortrinlige gode Meiericoste faaes tilkjøbs hos Galthen. Blanquetter til Connossementer faaes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Ao. 1840. No. 10. sted Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 12te September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Frankerig. De ministerielle Blade lyde mere moderat, men i alle Bureaus hersker en Hurtighed og Virksomhed, som viser hvor bekymret Regjeringen er over den afsluttede Londonner-Tractat. Lovforslag og Jndkaldelsen af de Conscriberede for 1841 og Mobilisering af en Deel af Nationalgarden, skulle forelægges Kammerne i December. Der fortælles at Engelænderne ville kom mede Franske i Forkjøbet, og besætte de balenriske Øer, Andre sige at de have alvorlige Hensigter med Candien; saameget synes vist, at Engelænderne have en alvorlig Streg for i Middelhaavet. Fra Paris skrives under 4de Septbr., at trods Politiemester Delesserts Trudsler, og uagtet den ministerielle Presses Advarsler, vedvare dog Sammeurottelsen af de ferierende Arbeidere, som forlange en høiere Løn; Smedene og Bagersvendene have nu sluttet sig til de andre, og ved Bouleward St. Martin kom de i Haandemæng med Politibetjenterne. Man anslaaer Antallet af de Arresterede til 600. Tropperne stode consignerede i Casernen, og det heed at 2 Regimenter Cavallerie skulle inddrage i Paris, da Ministeriet har i Sinde at handle med Energie mod Arbeiderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Spanien. Tilstanden i Spanien synes paa Nye at blive truende og meere indviklet, og Anelsen om en Begivenhed som Carl den Xdes Ordonantser i 1830, synes som en Tordenskye at formørke Spaniens politiske Horizont. J Madrid have Patrioterne som en Slags Modvægt begrundet en patriotisk constitutionel Association til Opretholdelse af den nationale Frihed, og have sendt Sendebud med Opfordring til alle Provindser." Stemningen i Zaragossa er saaledes, at Dronningen har søgt at undgaae igjen at berøre Staden. J Sevilla frygtede man ogsaa for et Oprør. Esparteero og Dronningen, (hvis hurtige Afreise fra Barcelona næsten lignede en Flugt, for at begive sig til Valencia under General ODonnells Beskyttelse, staae nu allerede, næsten fjendtligsindet med draget Sværd, lige over for hinanden. Lord Palmerskone understytter General Espartero og de Eraltados, hvorfor Hr. Thiers understytter Dronningen og de Moderados. General Espartero er, efter at have beseiret Carlisterne, bleven saa indbildsk, at han anseer sig forden anden Cæsar og Alexander.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Rusland. Keiseren og Storfyrstthronfølgeren ere den 28de August ankomne til Warschan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Natten til den 23de August skeete en frygtelig Ulykke paa den Petersborgske Jernbane, idet tvende Vognrækker, den ene paa 18, den anden paa 3 Vogne, mødtes og stødte sammen ved Maskinmesterens Uefterrettelighed; 6 Mennesker dræbtes, 31 bleve meer eller mindre farlige saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Indenlandsk. St. Petersborger=Bladene publicere følgende Brev fra vor Konge til virkelig Statsraad v. Struve: Hr. Statsraad v. Struve. Med min forbindtligste Tak for Oversendelsen af Deres værdifulde Skrift over de hallerske Cometer, samt de interessante Meddelelser, som fulgte med Samme, tilsender jeg Deres Excellence Dannebrogordenens Commandeurkors. Jen beder Dem, i Tilstillelsen, af denne Decoration at see et Beviis paa, at mine Forfædres Ferkjærlighed for Astronomien er gaaet i Arv til mig, og at jeg, ogsaa heri følgende min forevigede Forgængers Exempel, stedse vil beskytte og befordre denne ophøiede Videnskab. Det foraarsager mig den største Glæde at see vor udmærkede Schumachers Fortjenester i saa høi Grad anerkiendte af Deres Excellente, at jeg vil gjerne tillade ham at besøge de storstillede Anstalter, som blomstre under Deres Opsigt og i hvis Uddannelse De tilskiver ham en ikke ringe Andeel. Jeg gjentager for Dem, Hr. Statsraad, Udtrykket af min forbindtligste Tak og undertegner mig med største Høiagtelse Deres Excellentes bevaagne Christian R. Sorgenfri Slet den 5te Juli, 1840. Foruden Struve have ogsaa Thit. Astronomer Gaus og Bessel erholdt den samme Decoration.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
En dansk Oversættelse vil om kort Tid udkomme af et Skrivt, der vist vil have stor Jnteresse for Danske, næmlig Steffens's Mindeskrivter, i hvis første Bind han fremstiller sit Ungdomsliv, sit Forhold til den bekjendte beibergske Sag, sin Spænding med Regjeringen og Grunden, hvorfor han maatte forlade Danmark. De første Bind saades allerede at skulle udkomme til Paaskemessen; men formodentlig var der een eller anden Grund, som afholdt ham derfra. Oversættelsen vil blive besørget af Hr. Schaldemose paa Hr. Bog= og Papiirhandler Steens(Aalb. Av.) Forlag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Dagen" beretter, at endeel af Hovedstadens Damer har skiænket et overordentlig smukt syet Tæppe, 72 Qvadratalen stort, til at lægges under Thorvaldsens Døbefandi Frue Kirke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Den 5te De om Eftermiddagen ankom Hs. kgl. Højhed Kronprindsen, ledsaget af tvende Adjutanter vidende til Horsens, som han igjen forlod den 6te om (Hors. Av.) Morgenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Vor Landsmand, Friseren Harro Harring har skrevet hjem, at han boer meget behageligt hos en belgisk Kjøb mund paa dennes Landsted ved Ris=Janeiro, og at hans Vært undlader Jntet for at gjøre ham Opholdet behageligt. Harro agter senere at tiltræde en Reise til det Jndre af de brasilianske Urskove.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Af en Artikel i den Frisindede, om Fallenten A. Lewis i Aarhuus erfares, at hans Creditorti skulle være tilsinds for det første at holde ham arresteret i 5 Aar for – som det hedder – at see, om Tingene i dette Tidsrum vilde tage en anden Retning. Siden Muusmann & Schwedlers Bo tilføies der – har maa ikke kiendt eller behandlet et saa indviklet Fallitbo som det Lewske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Fædrelandet har i disse Dage med behørig Fynd og Klene anket over tvende høitstaaende Embedsmænd. Den ene Anke gjaldt Amtmanden i Veile, fordi denne sætter Bønderne vel stærkt i Reqvisition med at levere Forspand heste til Reiser, der have nærmest Udseende af at være Lysttoure. Som Exempel herpaa meddeles, at ikke mindre end 8 Par Heste maatte leveres en Dag sidst i forrige Maaned, da Amtmanden med sin Familie gjorde paa en ingenlunde ufremkommelig Vei en Tour paa 3 - 4 Miil frem og tilbage. Dersom dette forholder sig som anført, er det vistnok saare rigtigt, at Pressen offentliggjør slige Misbrug af Embedsmyndig leed. Offentligheden virker ei blot paa den Paagjældende, men ogsaa paa andre Ligest dede. – Den anden Anke var imod Contreadmiral Wulff, fordi denne som Generaladjutant for Søetaten skal ved Ansøgning have bevirket sig tillagt et Grattale af 500 Rbd. for Aaret 1839, og en hermed stemmende Gageforhøielse for Eftertiden. Hvad denne Anke angaaer, da skal Samme aldeles være udeføiet, idet det Ommeldte grunder sig ganske paa den billige Betragtning, at tillægges Generaladjutanten for Søetaten samme Vilkaar som den for Landetaten, efterat Begges Virksomhed er bleven lige. -Fædrelandet, vil derfor formeentligen komme til at tage denne Anke, som det bedder, i sig, og dets skarpe Prolog og Epilog ved denne Leilighed ere saaledes ilde place(Hels. Av.) rede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-12
Alle Søren Tommerups Medskyldige i Ladegaards branden have befriet sig for Straf ved at benædte deres Deelagti hed. Han var den Eneste som tilstod sin Brøde. Skaden, som denne Brandstiftelse forvoldte, undtager 12,350 Rbd.