Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-19
Bekiendtgiørelse. 50. Da hele Statens Formue i faste Eiendomme, saavel forsaavidt den er Eiernes som Panthavernes, bør forholdsmæssigen bidrage til at grundfæste den af Os oprettede Rigsbank, men det var umuligt strax i rede Værdie at oppebære et saa betydeligt Bidrag af alle i Eiendommene prioriterede Capitaler, og da det ikke bestod med Bankens Sikkerhed at have slige directe Fordringer, til Capitalister, saa skal disses hele Bidrag og Gield til Banken besørges erlagt af Eieren, og denne ene være ansvarlig for det Hele. Enhver, som har Pant i en fast Eiendom, skal derfor til sin Debitor for eengang betale 6 Procent af den i Eiendommen staaende Sum, enten strax eller ved Capitalens Opsigelse og Udbetaling. i hvilket sidste Tilfælde han, indtil bemeldte 6 Procents Erlæggelse, svarer til Debitor lige saamange Procent aarligen af Renten, som han faaer af Capitalen. F.Ex, af en Capital paa 10000 Rd., som forrentes med 4 Procent, betaler Creditor aarligen 16 Rbdal.; forrentes den med 5 Procent, betaler han 25 Rbdal. o. s. fr. Til Sikkerhed for de øvrige eller yngre Creditorer bestemmes, at Erlæggelsen af de 6 Procent ikke lovgyldigen kan bevises, med mindre de ere afskrevne paa Fordringen. 4 J alle Gields= og Pante=Protokoller skal Skriveren er officio anføre den Rente, som hver Creditor har at yde Banken, og lagttage, at de 6 Procent, naar de engang ere erlagte, ikke atter protocolleres. Om slige Protocollers almindelige Indførelse ville Vi nærmere anordne det Fornødne. 51. Af udenlandske Creditorer, som have udlaant deres Capitaler paa faste Eiendomme i Hertugdømmene, kan dette Bidrag, enten for eengang eller aarlig, ikke kræves. Hvorved dog bliver at lagttage, hvad herefter desangaaende bestemmes. 52. Vil Debitor betale sin Gield, bør han tilsvare hele Beløbet i Rbdal. Sølvværdie. Men skulde Creditor han være indenlandsk eller Fremmed, forlange Betaling inden det udløbne fierde Aar efter Freden, saa erholder han Beløbet kun i Navnværdie, og skal desuden indtil Udgangen af Aaret 1813 modtage de i 8 47. nævnte Anviisninger paa den der bestemte Maade, og er end ydermeere, saafremt han er hypothecarisk Creditor, underkastet et 6 Procents Afdrag af sin Capital, dog skulle de Betalinger, som i Omslaget 1813af vedkommende Debitor paa Creditor Forlangende erlægges i Navneværdie, i Følge en i lovlig Tid førend denne Forordning skeete Opsigelse, undtages fra bemeldte 6 Procents Afdrag. 53. Fire Aar efter Freden kan enhver Creditor, naar han lagttager den ved Contracten fastsatte Opsigelsestid, opsige sin Capital til Udbetaling i Rbdal. S. V. mod Afkortn. af 6 Proc. Bidraget til Banken, hvis han er af Vore Undersaatter, men er han Fremmed, er han fritaget derfor. Til Lettelse for den Debitor, som er i sidste Tilfælde, vil ved Reguleringen af Bankens Fordring, disse 6 Procent vorde ham godtgjorte. 54. Til den Ende skal enhver Debitor, 8 Dage efterdenne Forordnings Bekiendtgiørelse, for sin Øvrighed, beviisligen opgive alle sine udenlandske Creditorer. Dersom dette Opgivende enten ikke skeer til bestemte Tid, eller skeer urigtigen, taber Debitor, med mindre han kan bevise, ei at være in culpa, sin Ret til at erholde Godtgiørelse af Banken, og er desuden, naar Foregivendet har været falskt, Tiltale underkastet efter Lov og Anordninger. Som udenlandsk Creditor kan alene den ansees, som hverken har Eiendom eller Opholdsted, i Kongerigerne eller Hertugdommerne, og førend denne Forordnings Bekiendtgiørelse har eiet en, af Vore Undersaatter paa hans Navn udstedt eller vedgaaet, Forskrivelse. Enhver Overdragelse eller Cession til en Fremmed har, uden saaledes at være vedgaaet, ikke den ovenmeldte Virkning, om den endog var ældre, end denne Forordning. 55. Ved al chirographarisk Gield finder det i 6 52. Fastsatte saavidt Sted, at Creditor indtil 4 Aar efter Freden ikke kan forlange Betal, uden i Navnev., men dog ikke er underkastet noget Bidrag til Banken efter 850. 56. Ved Fideicommissions=Capitaler gielde alle foranførte Bestemmelser, forsaavidt de derpaa ere anvendelige, til hvilken Ende det om Bidraget til Renterne Foreskrevne strax vil være at lagttage. 57. Alle terminsviis bestemte Betalinger og Capital afdrag begynde paa den i Documenterne bestemte Maade, først naar det 4de Aar efter Freden er udløbet. Dog kan Creditor, paa de i 5552 og 53 indeholdte Vilkaar, forlange Betaling til den bestemte Forfaldstid. 58. Udenfor Capitalbetalinger, hvortil dog Tilbage leveringen af Deposita og deslige, ikke hører, skulle alle andre Betalinger, af hvad Navn nævnes kan, erlægges til den bestemte Tid. - Den Dibitorerne ved 952. tilstaaede Udsættelse bortfalder, ligesom for Vore Kongeriger er bestemt (S. 29), naar Debitorerne ikke i et Aar have betalt de forfaldne Renter, og naar Sikkerheden beviisligen forringes. J disse Tilfælde kan Creditor forlange Betaling i Sølvværdie, dog uden at kunne unddrage sig for 6 Procent=Afdragets Erlæggelse. Forandring af Debitor kan ikke berettige til Opsigelse. 59 Naar en chirographarisk Debitor døer, opbyder sit Gods eller fallerer, og naar der ved en Gieldssotskrivelse, enten med eller uden Pant, tillige er givet Caution, og Cautionisten enten døer, opbyder eller fallerer, et Creditor berettiget til, naar saadan reel Sikkerhed ikke kan stilles, som er foreskreven for Umyndiges Midler, at erholde Gieldens fulde Beløb i Sølvværdie. 60. Alle Dibetorerne ved denne Forordning tillagte. Rettigheder kunne paa ingen Maade derved indskrænkes, enten at Betalingen udtrykkeligen er betinget i Mynt eller rede Sølv, eller ved nogen anden Clausul, Stipulation eller Renunciation, hvilket altsammen forsaavidt det maatte stride mod de heri fastsatte Bestemmelser, skal ansees som ugjort og ugyldigt. Hvorimod alle indgangne Forskrivelser og Forpligtelser, som ikke ved denne Forordning ere modificerede, forblive aldeles uforandrede. 61. J Henseende til de Contracter og Forskrivelser, som affattes efter denne Forordnings Bekiendtgiørelse, gielde ingen andre Indskrænkninger, end de i 55 19, 20 og 21 angivne. 62. Enhver Dom eller anden offentlige Retshandling. hvorved nogen paalægges en Pengebetaling, affattes og beregnes i Ropenge, hvorved de foran bestemte Grundsætninger følges, forsaavidt Betalingen hidrører fra en Forpligtelse, der oprindeligen er paadragen eller indgaaet i den hidtil gieldende slesw. holst. Courant. Hvorefter Vedkommende sig have allerunderdanigst at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad, Kiøbenhavn, den 5te Januar 1813. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Kaas. Cod. Knudsen. Bülow. Nonrad. A. Tabel over skyldige Capitalers Omskrivning fra Dansk Courant til Rigsbankpenge. Et Hundrede Rigsdaler Dansk Courant efter en Forskrivelse m.m., 100 Rbdal. ældre end 11 Septbr. 1807 omskrives til yngre end 10 Septbr. 1807 og ældre end 11 Decbr 1807 omskrives til 11 Marts 1808. 10 Decbr. 1807. 11 Junii 1808 10 Marts 1808. 11 Septbr. 1808. 10 Junii 1808 11 Decbr. 1808. 10 Septbr. 1808. 11 Marts 1809. 10 Decbr. 1808. 11 Junii 1809. 10 Marts 1809. 11 Septbr. 1809. 10 Junii 1809. 11 Decbr. 1809. 10 Septbr. 1809. 11 Marts 1810. 10 Decbr. 1809. 11 Junii 1810. 10 Marts 1810. 11 Septbr. 1810. 10 Junii 1810. 11 Decbr. 1810. 10 Septbr. 1810. 10 Decbr. 1810. 11 Marts 1811. 10 Marts 1811. 11 Junii 1811. 10 Junii 1811. 11 Septbr. 1811. 10 Septbr. 1811 11 Decbr. 1811. 10 Decbr. 1811. 11 Marts 1812. 10 Marts 1812. 11 Junii 1812. 10 Junii 1812. 11 Septbr. 1812. 10 Septbr. 1812. 11 Decbr. 1812. yngre end 10 December 1812 omskrives til = = = = = = Efter det femt. Rdlr. D. C.J det 5te Aar efter Renternes. aarlige. Veløb i Rigsbaul. penge at erlægge.