JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Indenlandske Efterretninger. J Frue Kirke ordinerede H. H. Biskop Balle d. 28 Febr. følgende Præster: 1) Hr. J. C. Fangel, residerende Capellan til Tikjøb, Hornbech og Holbeck Menigheder i Liunge Kronborg Herred; 2) Hr. P. H. Fangel, Sognepræst til Roholte i Faxe Herred; 3) Hr. C. F. Fleischer, Missionarius ordinatus i Grønland; 4) Hr. J. Jessen, Misse ordinatus i Grønland; 5) Hr. B. Harts, Miss. ordinatus i Grønland; 6) Hr. N. F. Sørensen, Præst paa et Asiatisk Compagnieskib; 7) Hr. A. Teilman, Capellan pro persona til Carlebo Menighed i Liunge=Kronborg Herred. - Hr. Pastor Fallesen intimerede. H. H. Biskoppen talde, i Følge den valgte Orden, over 1 Tim. 3. 3. En Tilsynsmand bør ikke være en Vindranker, ikke En, som staaer efter flem Vinding, men taalig, ikke kivagtig, ikke pengegjerrig." Som der i det Foregaaende var bleven talt om de Fortrinligheder, hvorved en christelig Lærer udmærkede sig i sit Embedsførelse, saaledes gave disse Ord nærmest Anledning til at advare mod adskillige Forargelser, hvorved en Lærer nu og da beskjæmmede sit Embede. Det var a) Drikkefældighed ei Drukkenskab, der ikke engang kan tænkes ved offentlige Lærere, og hvor den findes, drager Afsættelse efter sig, men Hang til at leve høit og allevegne at gjøre sig tilgode);at man derimod hellere burde lægge Vind paa Taalelighed, b) Kivagtighed. - Modsætning Fredsommelighed. c) Vindesyge og Gjerrighed &c. Det hele var skjønt, men den første og sidste Sætning var især udarbeidet med meget Held. - Ved Haandspaalæggelsen vare følgende Sognepræster tilstede, Hr. Stiftsprovst Plum, Hr. Provst Hjorth, Hr. Prof. Fabricius, Hr. Thye, og de Herrer residerende Capellaner, Palludan, Brorson, Fallesen, Clausen, Bull.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Hr. Pastor Fangel prædikede over Joh. 14,6; og udviklede deraf: Jesu Lære, som den bedste Veitil sand Lyksalighed. Talen var udarbeidet med megen Flid, den blev holdt med Varme og hørt med Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det Kongelige Bibliothek har tilkjøbt sig den afdøde Prof. Sahls Bogsamling for 1500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det gjør dette Bibliotheks Bestyrere Ære, at de ved alle muelige Leiligheder søge at forherlige denne vor stolteste Nationalskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Hr. Rector Heiberg har nu i det Theolog. Maanedsskrivt taget eftertrykkelig til Gjenmæle mod Hr. Pastor Galskjørs Afhandling om Realskolerne, som allerede har været omtalt i et af de foregaaende Numere af dette Blad. Rectoren forsvarer de senere Skole forandringer med vægtige Grunde og megen Sagkundskab. Blandt andet siger han, at Lærefagene, efter den sidste Skoleforandring, ere, naar man undtager Tydsk og Fransk, og, med Hensyn til Forordningen af 1775, de mathematiske Videnskaber, de samme som forhen. Han er enig med Afhandlingens Forf om, at private Folks Legater ikke bør forandres, saa længe deres Skadelighed ikke er beviist, men han forsikkrer, at det hverken skeer eller er skeet ved Skolernes Forandring. Beviserne tager Forf. af Odensee Skole, som den, han bedst kjender. Dens bestemte aarlige Stiven dier beløbe sig, efter Forandringen, til 735 Rdlr. aarligen, foruden 400 Rdlr. til 9 Deposituri. Dette forudsætter en Sum af 30, 266 Rdlr.; hvilken af vore Skoler, siger han, har saadan en Sum i private Donationer og Legater, Odensee, een af de rigest docerede Skoler, har dem ikke. Privatdonationerne bleve imidlertid urørte, og det Manglende taget af Communiteret. De øvrige lærde Skoler have deres vigtigste Jndkomster saavel for Disciplene som Lærerne, fra Hospitaler, Klostere a ikke fra private Donationer. De kunne altsaa gierne være Forandringer underkastede. - Efter den gamle Forandring turde ingen Discipel, uden meget vigtige Aarsager, nyde mere end 30 Rdlr. aarlig, og endda kun i øverste Classe; de andre Classer nyde, efter Omstændighederne 10 til 24 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Efter sidste Skoleforordning bleve derimod 80 bestemte til Skipendiari og Gratister, hvoraf 7 nyde hver aarligen 50 Rdlr., 7 hver 35 Rdlr., hver 20 Rdlr., og 9 hverken faae noget af eller betale noget til Skolecassen. De øvrige betale for een 20 Rdlr., for to 35 Rdlr., for tre 45 Rdlr. og for flere intet *).J Odense Skole er for nærværende Tid 50 Disciple, hvoraf 23 ere Udenbyes, og blandt disse ere 9, hvis Forældre kunne holde dem til Skolen uden Skipendiers Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J samme Maanedsskrivt har Hr. Pastor Palludan fremsat nogle Betænkninger i Anledning af Hr. Justitsraad Rothes Bog om Ægteskabs skilsmisser. J samme anføres en Beregning af Hr. Justitsraad Berner, efter hvilken Skilsmisserne i Kjøbenhavn vare, fra 1788 til 1799, omtrent 300 aarligen, altsaa af samme Forhold som 1804, men Hr. Pastor Palludan paastaaer, at de i 4 Aar, fra 1800 til 1803, have været dobbelt saa talrige som i de foregaaende 12. Men han anfører imidlertid ikke noget Beviis for sin Paastand. Forfatteren synes ikke om Tamperetternes Gjen indførsel, da han mener, at der maa have været Aarsager, hvorfor de bleve afskaffede, og han anseer overalt ikke særskilte Commissioner, der ligesom fremmede Grene indpodes paa Justitsens Træ og tære af dets Kraft, for tjenlige. Han betragter det som en Mangel ved de nærværende Skilsmisser for Magistraten, at der ikke sees paa Børnenes Tarv for Fremtiden, og han forsikkrer, at mange saadanne Børn deels vandre forladte omkring, deels blive en Byrde for Fattigvæsenet, som allerede har endeel at forsørge. Forfatteren gjør adskillige Forslag, der fortjene at tages til Eftertanke. Lille Antworskov ved Slagelse, som forhen tilhørte Geheimeraad Brandt, er nu bleven solgt til Hr. Conferenceraad Schiøtz for 29,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det Danske Hof har nu erkjendt den Bayerske Kongeværdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J Fredags Formiddag blev Professor Tod høitidelig jordet paa Assistencekirkegaarden. Ligfølget bestod af 42 Vogne, og nogle tredive Personer til Fods. Liget blev baaret lige til Nørreport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Folketallet i Trondhjems Stift befandtes den 1ste Februarii 1801 saaledes: Staden Trondhjem: 8840. - Trondhjems Amt : 94419.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Romsdals Amt, (hvorfra afgaaer Søndmøers Provstie, som henhører under Bergens Stift, og hvis Folketal var 22274) Nordmørs Provstie(Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J Fredags solgtes paa Børsen Niels Brochs udestaaende Gield, som beløb sig til 140,000 Rdlr. for - 1750 Rdlr. - Der blev ligeledes solgt tre Asiatiske Actier for 658 Rdlr. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Executorerne af det Reiersenske Testamente have nu aflagt offentlig Regnskab for forrige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Efter samme skylder Grosserer Brandorph til Fondet 53,000 Rdlr., som Executorerne, ikke frivillig, men i Følge Testamentet, have tilgode hos ham. Den afdøde Reiersen havde nemlig bestemt, at Brandorph, efter hans Død, skulde have Valget imellem et Legat af 40,000 Rdlr., dersom han paatog sig Silkefabriquen, hvoraf den Afdøde eiede 1/2 og Brandorph 1/2 Deel, eller et Legat paa 30,000 Rdlr., naar han ikke paatog sig det. Brandorph valgte det første, hvorpaa Fabriquen blev ham overdraget. Fondets Rentebærende Capital er 487, 314 Rdlr. 85 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren siger i Anledning af Caps Erobring: at General-Capitainen over Jsle de Franc allerede for femten Maaneder siden har tilbudet Commandanten over Cap. 2000 Mand Undsætning, men at han ikke vilde modtage den, og at de - Hollandske Skibe, som laae ved Batavia, aldeles ikke have gjort deres Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Prinds Joseph har i Neapel ladet udgaae en Proclamation, efter hvilken det ikke er Nationen, men Regjeringen, som han bekriger. Neapolitanerne skulle tvertimod høste Fordele af hans Erobring; der skal ikke kræves nogen Krigscontribution; Eiendomsretten skal holdes hellig, og Folket skal, om det vil, kun have kjendt Krigen af Navn. - Alting er nu roligt i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Der er atter passeret en fierde Transport Østerrigsk Skyts, bestaaende af 252 Canoner, Haubitser a. igjennem Augsburg. De ere for det meste fra det Wienske Tøihuus og ganske nye. Schwabiske Bønder maae føre dem til Strasburg. Der skal endnu følge 6 til 8 Transporter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det hedder nu, at Bayern skal forøges med nye Lande i Franken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
En Bayersk Landsbypræst ved Grændserne af Bøhmen havde, ved den sidste Hyldingshøitidelighed en transperent Jllumination med følgende Jndskrivt: Maimilianus: cum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Bonaparte. Oprimam partem elegit
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J de Augsburgske Militairhospitaler døde i Februarii Maaned 550 (!) syge og saarede Franske og andre Krigere. En Afdeling Franske Tropper under General Frere, er nyligen ganske uformodet om Natten rykket ind i Nürnberg, og blevet indqvarteret hos Borgerne. Men General Bernadette har derpaa ladet offentligen bekjendtgjøre, at dette i militair Henseende nødvendige Skridt ikke i mindste Maade skulde være Staden til Ulempe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Borgerraadet i London har nu besluttet, at oprette den afdøde Pitt et Monument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Den Engelske Regjering har faaet Efterretning om, at der ved den Franske Kyst gjøres Anstalt til et Angreb, som synes at gjelde Øerne Jersey og Guernsey, og den har derfor ladet udløbe alle lette Fregatter og Chalouper fra Portsmouth, for at dække disse Øer. Man har ligeledes erfaret, at ogsaa Boulognerslottillen forstærkes, meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Det Engelske Admiralitet har befalet, at der skal udsendes bevæbnede Luggere og Cuttere, som kunne rense Canalen for fiendtlige Capere, og bloquere og bevogte de fiendtlige Havne paa den Franske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Engelland har for nærværende Tid følgende Skibe i brugbar Stand: 128 Linieskibe, 13 Skide paa 50 Canoner, 155 Fregatter, 176 Chalouper og 247 Brigger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Den afdøde Pitt siger i sit Testamente, at han siden Oct. 1803 skylder sin Læge for hans Bistand 1000 Guineer, Hr. Steele, Lord Corrington, Biskop af Lincola &c. 12,000 Pund med Renter siden 1801, hvilke Penge han beder Executorerne at udbetale. Han ønsker tillige, at hans Betjentere, som ved hans Død ere i hans Tjeneste, maatte, om mueligt, faae dobbelt Løn. Han forsikkrer tillige, at han skylder mere bort end han eier. Executorerne have beediget, at han ikke har efterladt sig mere end 10,000 Pund. Cherokesanføreren Boirles, som døde nylig i Fængselet i Havannah, vilde aldeles ikke tage noget til sig, af Frygt for at blive forgivet. Han opholdt Livet i fyrgetyve Dage ved at suge Saften af Appelsiner, men omsider døde han dog af Kraftesløshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
De Engelske Tropper, som vare landede i det Neapolitanske, beløb sig til 10,000 Mand og de Russiske til 14,000 Engellænderne paastaae nu, at Fæstningsværkerne og Linierne ved Capstad ere saa stærke, at 4000 Mand kunne forsvare dem mod 20,000 De ansee det for en Feil, at Gouverneur Janson ikke inden for disse oppebiede et Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Den Franske Armee, som er rykket ind i Neapel, bestaaer af 70,000 Mand; Reservecorpset, som er bleven tilbage i Kirkestaten, bestaar af 30,000 Mand. - Prinds Joseph beboer nu det Kongel. Slot i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Den Spanske General O Faril er ankommen i Livorno, og denne Stad modtager 1500 Mand, af hans Corps som Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
De Franske Tropper forlade nu Salsburg; General Ney er allerede afreist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
München har nu faaet den første og officielle Efterretning om, at de fredelige Forhold imellem Preussen og Frankrige vedblive, og at Kongen har undertegnet den Definitiv-Overeenskomst, som Ministeren Haugevitz har sluttet i Paris. Virkningerne af den sidste Orcan strakte sig fra de Franske og Engelske Kyster over Holland, det nordlige og sydlige Tydskland indtil Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
J Staden Waltershausen, ikke langt fra Gotha slog Lynilden ned i et Kirkespir, og hele Taarnet blev uden Redning et Offer for Luen. - J Seny, Ourthedepartementet, var Orcanen ledsaget af et heftig Uveir og Hagel. Den anrettede stor Skade der i Egnen. Neuschatel og den østlige Deel af Hertugdømmet Cleve afstaaes nu til Frankrige. Landets Fabricanter vinde meget ved den fri Udførsel til dette Rige. Det hedder, at baade Neapel og Valengin skulle tilfalde en Fransk Prinds, og at Batavien skal have en Deel af Vestphalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Ved Baltimore rasede der d. 28 Dec. en heftig Storm fra S. V., hvorved mange af de Skibe, som laae der for Anker, ere blevne beskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Retourladningen af det Svensk Ostindiske Compagnieskib Fredrica, som er hjemkommen den 1 Januarii fra China, skal sælges d. 19 Maji i Gothenborg ved offentlig Auction. Ladningen bestaaer af: 512, 101 Skaalpund forskjellige Theer, 14,985. Par Porcellains Caffekopper, 5000 Par Theekopper, 5000 Stykker Nankin, 75 Stykker Silkevarer, 2268 Skaalpund Rhabarber 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Natten imellem d. 16 og 17 Febr. forsamlede det Preussiske Gardeofficiercorps og Gensdarmes Regimentet sig uden for den Preussiske Stats- og Cabinetsminister v. Hardenbergs Gaard i Berlin, og bragte ham en Nattemusik. Først hørte man Pankernes og Trompeternes Lyd, derpaa blæste de berømte Berlinske Hautboister adskillige smukke Stykker, og det Hele endtes med en Angrebsmarch. Da Ministeren lod sig see i Vinduet, raabte Officiererne et lydeligt Vivat og svingede med Hattene. Da den værdige Hardenberg lod dem spørge om Aarsagen til denne Æresbeviisning, forsikkrede Officiercorpset ham, at de herved vilde aflægge ham, i den hele Preussiske Armees Navn, et oprigtigt, skjønt svagt Beviis paa deres Agtelse for hans Retskaffenhed og hans Fortjenester af den Preussiske Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Da Erkehertug Carl d. 18 Jan. drog ind i Wien med endeel af de Tropper, som havde fegtet under hans Anførsel i Jtalien, fik 21 Underofficierer og Soldater Hædersmedailler af Guld og Sølv for deres udviste Tapperhed. Følgende Exempler, kunne tjene til Prøve. Kyrasseerregimentet Kronprinds Ferdinand havde faaet Ordre at begive sig fra München til Hovedarmeen ved Ulm. Den 11 Oct drog det igjennem Lansberg, og opstillede sig paa en Bakke, hvor Landeveien til Buchloe og Schon gau deler sig. Henimod Kl. 12 om Middagen rykkede en Fransk Colonne paa 15,000 Mand, under Marchal Soult og Divisionsgeneral Vandamme, uformodentlig frem paa Veien ved Buchloe, og indsluttede Regimentet. Da det hverken havde Artillerie eller Skyts med sig, saa syntes det at være tabt. Obersten sammenkaldte Officiererne og opfordrede dem til at slaae sig igjennem. Angrebet blev ogsaa strax besluttet og udført, to Gange maatte Regimentet vige, ved det tredie Angreb var det saa heldigt at slaae sig igjennem, og reddede derved Artillerietrainen og Lazahrettet i Landsberg. Regimentet tabte i denne haardnakkede Fegtning af Døde, Saarede og Fangne: 1 Oberstlieutenant, 1 Ritmester, 5 Officierer, og fra Vagtmesteren af at regne 80 Mand; 60 deraf bleve d. 13 Octob. bragte til Augsburg som Krigsfanger. - Den 23 Oct, gik omtrent 200 Mand af Erkehertug Ferdinands Colonne, som fra Schwaben drog igjennem Franken, i enkelte Partier igjennem ThurnauDe arme Folk kunde formedelst Hunger og Mathed neppe gaae. Men desuagtet have de dog de før gelige Levninger af en Keis. Ritmester, Baron v. Reval. Denne brave Officier havde fegtet i en halv Time med en Esquadron Franske Tropper, Men tilsidst blev han paa eengang saaret i Hovedet og Brystet af to Kugler. Commandanten over det Russiske Artillerie mødte, efterat han var bleven tagen til Fange, Keiser Napoleon. Sire," sagde han til ham, lad mig skyde ihiel; thi jeg har nylig tabt mine Canoner. - Unge Mand, svarede Keiseren, jeg bærer Agtelse for Deres Taarer, Man kan overvindes af min Armee og dog gjøre Fordring, paa Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-22
Blandt de mange heltemodige Træk, hvorved saa mangen en Bayersk Officier udmærkede sig i det sidste blodige Feldttog, fortjener Jglaus Erobring ved Major v. Rechberg, et udmærket Sted. Han blev i Novemb. Maaned detacheret af General Lieutenant Wrede til at gjøre nogle Streiferier, med 70 Ryttere. Efter en yderst forceret March stødte han ved Jglau paa 220 Østerrigske Ryttere; han angreb 2 Aviseposter, tog 40 Mand til Fanger, og indtraf om Natten Kl. 11 ved Jglau med 36 Heste. J den faste Beslutning at fuldføre sit Ærinde, og bemægtige sig denne Stad, trængte han, ledsaget af sine faa Tropper, ind i samme, jagede Fienden, som var kommen i Uorden, ud af den anden Port, tog, foruden adskillige Dragoner, et heelt Compagnie Artillerie samt alle Officiererne og en Major, til Fanger, erobrede 20 Vogne med to Spænd Heste for, betydelige Magaziner, en Casse og et Saltforraad af Værdie 80,000 Gylden. Dette Foretagende var vær ved at mislykkes, og en Afdeling af denne lille Trop var allerede dreven tilbage af Fiendens Arriergade lige til Torvet, da Major v. Rechberg besluttede at fuldbyrde sit Bovestykke. En Lieutenant og 10 af hans adspredte Chevauxleger bleve i en Hast samlede, og i det han lod blæse Allarm midt i den mørke Nat i to Gader, angreb han Fienden med Heftighed, fordrev ham, og holdt sig derpaa tappert i Jglau i tre Dage, indtil den første Bayerske Brigade ankom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Tirsdagen den 25 Martii, 1806. Johan Clemens Tode. (Sluttet.) Det er en afgjort Sandhed, at eftet ikke kan aldeles udvikles og bringes til Modenhed, uden udvortes Omstændigheders Medvirkning. Dets fremblussende Jld slukkes, naar den ikke bestandig faaer ny Næring. Dersom gode engang skulde opfylde sin fore Bestemmelse, var det nødvendigt for ham, at see sig om i den store Verden; at besøge Europas fornemste Hovedstæder; at udvide sine Kundskaber, og Erfaringer ved at omgaaes og høre sin Tidsalders første Lærde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J Aaret 1777 udgav han sit allerførste offentlige Arbeide i det Danske Sprog, under Titel af den medicinske Tilskuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
De Værker, som udenlands have grundfæstet hans Hæder, ere især hans medicinischchirurgische Bibliothek a., hvori han bedømte udenlandske Værker med en mageløs Upartished og Sandhedskjerlighed, og hans Bog om en vis bekjendt Sygdom, der desværre er bleven alt for almindelig i vore Dage. Hele Europa lærte deraf at kjende denne Syge fra den rigtigste Synspunct, og at behandle den paa en ganske anden og simplere Maade end forhen. At gjennemgade hans Danske Arbeider vilde føre os alt for langt bort fra vort Maal. De udgjøre en vigtig Afdeling af vor Litterairhistorie i den sidste Halvdeel af det henrundne Aarhundrede. Den vedholdende Standhaftighed, hvormed han søgte at opnaae den høieste Grad af Færdighed i vort Sprog, tjener til Beviis paa hans Forkjerlighed for alt hvad der var han Dansk. Fiske Men efter at vi nu have hørt saa meget om hans glimrende Egenskaber, er det Pige ogsaa at betragte denne store Mand fra en anden Synspuner, Graven selv kan ikke betage Sandheden nogen af fine Rettigheder. Fra dette Øieblik af er det kun Skribenten, ikke Mennesket, som vi ville betragte i et nøiere Lys, Den Tanke, at vore Askens Skribent og Alles Skribent, har været Aarsag i, at han har overlevet mange af sine Skrivter, iste det for at de burde overlevet ham. J eet i det høieste to Fag, kan en stor Mand frembringe store Værker. Men fordeler han sin Kraft alt for meget, vil han virke for meget udenfor den Sphære, Naturen har anviist ham, saa kan han levere meget Godt, meget Taaleligt, men kun lidet, kun saare lidet, stort. Han ligner et Træ, som skyder alt for mange Grene, den ene berøver den anden sin Saft; ingen af dem bliver stor og frodig. Dette Billede synes ikke at være ganske upassende paa Tode, naar nant undtager de af hans Dørker, hvorved har har erhvervet sig udødelig Ære af Lægebidenskaben og Menneskeheden, saa har han i de øvrige Fag ikke leveret noget egentligt fuldende Mesterstykke, uagtet han af Naturen havde saa stort Kald dertil. Mange af hans Skrivter indeholde vel Materialier til Mesterværker, men hans Sysler vare for mange og forskjellige til at han var istand til at danne et fuldende Heele deraf. - Hans Bedømmelser over Bøger : Maanedskrivtet Jris, vare tildeels vittige Epigrammer, men den strænge Upartiskhed, som man var vant til i hans Tydske Recensioner, savnede man for det meste i hans Danske Han har skrevet tretten forskjellige store og smaa Skuespil, men kun eet af dem har bundet almindeligt bifald, og til denne Green, af Digtekonsten havde han, efter Adskilliges Formening, maaskee mindst naturligt Anlæg. Søeofficiererne var det yngste og heldigste Foster af har dramatiske Lune, og det var ogsaa ligetil hans sidste Levetid hans Yndling. Han forsømte næsten aldrig at bivaane dets Opførsel. Dette er en svag, men sand Caracteristik over een af de vittigste, virksomste, humaneste og ædleste Mænd, vort Fædreneland i et halvt Aarhundrede har været solt af at kunne fælle blandt sine Sønner. Hans Navn vil erindres med hellig Ærbødighed, saalænge som Retskaffenhed, Genie, Talenter og utrættelig Jver, for at fremme Menneskeheld, agtes i vort Dannemark, port.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Jndene og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Man har hidtil fundet det fært, at den Søltdagsskole, som har været oprettet for det Reiersen, ske Fonds Regning, efter en Bekjendtgjørelse i Adresseavisen, for det første maatte ophøre. Det Reiersenske Fonds Executorer have nu oplyst Sagen. Denne Skole blev oprettet d. 1 Nov. 1800, og bestemt at vedvare i de første fem Aar. Da de ikke betragtede de første Elementer i Regning og Skrivning for Ting, som nøie svarede til det egentlige Jndustriefonds Formaal, saa have de gjentagne Gange søgt at bringe Skolen i en passende Overeensstemmelse med Fondet, men forgjeves. Dette bevægede Executorerne til at opsige Fondet, og de overlode nu Selskabet for Haandværkstandens Forædling, de 300 Rdlr., som Søndagsskolen havde kostet aarligen. Desuden have de gjort Selskabet for Søndagsskolerne det Tilbud, at lade den Reiersenske Søndagsskole vedblive, blot med den Forandring, at der, istedet for almindelig Regning og Skrivning, skulde læres de første Grunde i en eller anden af de mathematiske Videnskaber, hvilket de ansaae passeligere for det Reiersenske Fonds Formaal; dernæst skulde de ældre Drenge af samtlige Søndagsskoler kunne gaae over til denne Skole, naar de i de andre tilbørlig havde lært at skrive og regne. Hr. Pastor Matzmann samtykkede heri paa Selskabets Vegne. Men da han siden vilde at denne Skole ikke skulde, som hidtil, holdes paa eet Sted, men inddrages og henlægges i Classer under de andre Søndagsskoler, og han siden vedblev denne Beslutning, paa Grund af, at Kundskaberne i Regning og Skrivning endnu ikke var udbredt nok blandt Haandværksdrengene til at oprette en Skole for Mathematik og Tegning, saa have Executorerne troet, at de ikke længere kunne anvende 300 Rdlr. aarligen til dette Øiemed, da enhver almindelig Dansk Skole, hvori det samme læres, kunde med Grund gjøre Fordring paa samme Understøttelse. Siden Elvplagnaden er hørt op, bortdrage nu alle Spediteurer, som have etableret sig i Tønningen, da det nu ikke mere kan betale sig, at være Spediteur her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Den 26 Febr. druknede to Mænd i Liimfjorden ved Fæggesund, da Jsen brast under dem. Den i Martii, Kl. 2, om Eftermiddagen opkom Jldebrand i Wissingkloster, Søndervissing, Sogn, Aarhuus Amt, hvorved to Gaarde, Peder Mortensens og Niels Michelsens, afbrændte. Jlden tog saa hastig Overhaand, at den kun sparede lidet af deres Jndbo, og foruden dette og Gaardens Redskaber, samt Føde- og Sædekorn brændte hos den første, hvor Mand, Kone og Søn vare fraværende, 17 gode Biestader, og hos den sidste 20 Faar.