JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Hs Majestæt har allernaadigst stadfæstet den Arrestanten Jens Peter Hansen for begaaet Mordbrand overgangne Høiesteretsdom, hvorved han er tilfunden at miste sin Hals og Hovedet samt Kroppen derefter at lægges paa Steile. Han havde to Gange gjort sig skyldig i Brandstiftelse, og i det først antændte Huus boede, foruden Fæsteren med Familie, hans egen 77 Aars gamle Fader. Desuagtet gi han efter Jldpaasættelsen tilsengs og sov saa trygt, at der maatte raabes tree Gange paa ham, førend han svarede. Efter hans egen Forklaring skeete det af Ondskab imod Beboeren blot for de Drillerier, som denne og Familie havde viist imod ham. Huset havde nemlig Domfældtes Fader i sin Tid havt til Fæste, men afstod det i Aaret 1820 imod Aftægt til Sønnen, der igjen 1826 havde afstaaet det til Beboeren, imod at nyde Huuslye der. Misfornøiet. lover, at kun 5 Fag af Huset lagdes i Aske, stak han et Par Aftener efter atter Jld paa det Huus, hvor han selv boede. Begge Gange havde han været noget beruset, men dog ikke anderledes, end at han godt kunde retirere sig, hvorimod han forklarede, at han blev gligesom af en ond Aand dreven med Branden hen til Huset, skjøndt han dog tænkte sig det Skjændige og Syndige i sin Handling. Jøvrigt var han et til Brændeviinsdrik yderst forfaldet og dertil ondskabsfuldt Menneske, der skulde have truet og undsagt flere af sine Naboer m. v. Da Kancelliet ligesaalidet som Høiesterets Tilforordnede ikke fandt nogen Anledning til at anbefale Domfældte til Eftergivelse af den ham idømte Straf, og Hs. Majestæt ved allerhøieste Resolution bifaldt dens Fuldbyrdelse, afgik under 23 Mai sidstl. den fornødne Ordre herom til Amtmanden over Veile Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Videnskabelighed. Hr. Dr. N. Fabers nylig udkomne Skrift: Har Troesbekjendelsen Eneret til at bestemme hvad der er sand Christendom og ægte christeligt? tildeles i Dagen ei allene fortjent Roes for dets Grundighed, men fremfor Alt, for den kjerlige og ægte kristelige Aand, der besjæller det Hele, og som er saa sjelden i deslige Skrifter. Endnu længe efter at nærværende Tids Bevægelser ere overstandne, vil dette Skrift vidne om sin Forfatters Tænksomhed og Lærdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Henrich v. Buchwalds Erindringer ere nu udkomne, og sikkert vil Man med Jnteresse læse de mange besynderlige Hændelser og Skjebner, som have mødt en Landsmand, der, efter at være vugget i den vide Verden, atter søgde en rolig Havn i det elskede Fødeland, og det endnu mere, naar de, som her er Tilfældet, skildres i et naivt, livfuldt Sprog med dyb Følelse for det Ædle og Hellige i Livet. Jsær er den sønlige Kjærlighed, som saa varmt udtaler sig for en uforglemmelig Moder, et elskværdigt Træk i Forfatterens Karakteer. Tillod Rummet end at levere interessante Prøver af Skriftet, vilde Man komme i Forlegenhed med at vælge. Dog kan Udgiveren ikke undlade at meddele følgende Fortælling fra Korsika, hvor Forfatteren, som Officeer i Regimentet Hohenlohe, opholdt sig i adskillige Aar. "J Bastia levede en gammel italiensk Sprogmester, som, hed i det, havde været Professor i Leipzig. Denne udspurgte jeg en gang angaaende hans Reiser, og fik efterhaanden at vide, at han havde været i Danmark, i Fyen, i Odense, samt at han med megen Taknemmelighed mindedes Stiftamtmanden. Jeg lod ham beskrive mine Forældre, mine Søstre, ja mig selv, uden at han anede mit Navn. Man tænke sig hans Forundring, da jeg erklærede hvem jeg var. Manden sprang iveiret, og si neppe Ende paa Reverencer. Dernæst ilede han hjem, for at fortælle Kone og Datter den store Nyhed, og med sand Fornøielse lovede jeg at besøge dem. En dunkel Jdee havde jeg velom at have seet den Mand i min Barndom; men hans Navn, de Beaulien, mindedes jeg aldeles ikke. Ei desmindre havde han for nøiagtigen gjenkaldt mange smaa Omstændigheder, for ei at bringe mig paa rigtigt Spor, og min Formodning blev senere stadfæstet. Hans nærværende Navn var sandt; men hos os har han et antaget. Gjet nu, gamle Odenseer! - - hitte det vist ikke, jeg vil derfor hjelpe: Herr de Beaulien var den tydske Skuespildirecter Heyser, som i Wien, imod sin anseete Families Villie, havde ægtet en deilig Skuespillerinde, der, har jeg hørt, forrykte nogle Hoveder i Odense. Mig forrykte nu den gamle Mama, med et Par enorme Briller, just ikke; men hvad maaskee hendes sjelden skjønne Datter kunde have gjort, derfor indestaaer jeg ikke. At høre hendes Forældre med Enthusiasme omtale mine, og af, maaskee den skjønneste Pige paa Corsica, at hilses med venlig Tillid, med fortryllende Organ, og det i rene tydske Tonerl., J Sandhed, jeg har maattet bukke under for mindre end det, og undrer mig endnu, at jeg dog nogenlunde slap heelhjertet derfra. Otte Maaneder efter var den gamle Beaulien død i meget slette Formue=Omstændigheder, og Enken med Datter havde indskibet sig, for at søge Venner i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Blandinger. Den Mening, at Dampskibene skulde skade Sildefiskeriet bestrides nu med flere Grunde i Aarhuus-Avisen. Jøvrigt raader Jndsenderen dem, som røres saa inderlig allerede ved Tanken om Sildenes Hjerteklappen ved Allarm paa Dampskibene, at uleilige sig ned paa Havsens Bund, og naar de komme op, fortælle hvad de have hørt Folk ovenfor sige eller gjøre i deres Fraværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Dhrr. Skuespil-Direkteurer Bigum og Titchen have nu ophævet deres Jnteressentskab, saa der af deres Selskab, herefter bliver to, hvoraf det ene under Hr. Titchenefter Forlydende, gaaer til Fyen, og det andet bliver i Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Jens Haugmøller i Ebeltoft har nu i Randers Avisen oplyst det Faktum, som gav Stof til Vaudeviller, en Nat i Ebeltoft. Efter hans Forklaring var han ikke Gjæstgiver og havde alt to Logerende, hvorfor han ikke kunde opfylde de Reisendes Begjæring. (Af Kjøbenhavnsposten)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
J Søndags den 15d. agtede Hs. Maj. Kongen med de Kongelige Prindser og Prindsesser paa det Kongel. Dampskib Kiel at foretage en Lystfart til Dyrehaugen. I fire Dage (fra den 9 til 12 d.) herskede i Kjøbenhavn med Nord= og Nordvest Vind en paa denne Aarstid usædvanlig Storm, ledsaget af Kulde, ligesom ogsaa med Nordvest-Vinden Vandet stod ualmindelig høit. Aarsagen til dette Naturphænomen tilskriver Man (hvad ogsaa nylig fra Jsland hidkomne Efterretninger stadfæste) de fra de grønlandske Kyster og Nordpolen løsrevne Jismasser, der tildeels skulle være nedsvømmede i det atlantiske Hav, og hvis Dunstudvikling og Smeltning vistnok maae have en betydelig Virkning paa Armosphæren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Uagtet det haarde Veir, kom saavel det norske som det lybekske Dampskib, men det sidste kunde ikke anløbe Dobberan. Det norske havde det Vanheld underveis, at et løs sprunget Seil kastede En af Mandskabet overbord, som derved tilsatte Livet. Det jydske og det kielske Dampskib maatte ved Afgangen herfra derimod blive liggende, det første ved Helsingøer, da Stormen var stik imod, og det sidste ved Dragøe, hvorfra det, efter to Dages Ophold, endelig afgik i Torsdags Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
De her udkommende Hefteskrifters Antal er nu bleven forøget med Magazin for Natur= og Folkebeskrivelse, udgivet af Hr. C. F. Güntelberg, hvoraf 1ste Hefte i disse Dage har forladt Pressen. Dette indeholder en dansk Oversættelse af Carnes fortræffelige Breve paa en Reise i Orienten - et Værk, der ved sin paa eengang simple og høist interessante Fremstilling, almindelig er erkjendt for at være en af de bedste nyere Reisebeskrivelser. (For dette Tidsskrift, hvoraf hvert Hefte koster 4 Mk. 8 s., tegner Man sig her paa Adressekontoiret, saavelsom paa alle Boglader i Hovedstaden og Provindserne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Nyborg den 15 Juli. Ligesom i Fjor forkortede atter idag en af de saakaldte gamle Mænds Sønner sit Liv og gjorde sig til sin egen Bøddel, ved at hænge sig i Skoven. Endskjøndt han blev temmelig hastig nedskaaren, var og blev han død. Odense Efter flere Dages Storm og en saadan Kulde, at Reisende neppe kunde bjerge sig i deres Vinter=Kavaier. fik Vi imod Forventning et skjønt St. Knuds=Markedsveir, og som en Følge stor Forsamling af Mennesker. En Herre, fra Hovedstaden havde ogsaa indfundet sig, for at drive Lommetyverie; men hvor øvet han end skal være i Haandteringen, vilde den ikke lykkes ham her. Han blev grebet og fik ufrivilligt Qvarteer paa Raadstuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
(Over den skjønne Sørgefest for Ædlingen, Oberstlieutenant P. Bardensleth, som i Aftes blev givet af de musikøvende Liebhavere, næste Gang Udførligere.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 29 Juni er Fuldmægtig ved den Kongelige Lands=Over- samt Hof- og Stadsrets Justitskontoir, H. C. Wittusen, beskikket til Herredsfoged og Skriver i Tyrsting og Vrads Herreder under Skanderborg Amt, Herredsfoged og Skriver i Kjær og Hvetboe Herreder i Aalborg Stift, Kancellieraad W. Spies, til Bye- og Raadstueskriver i Helsingøer; konstitueret Toldkasserer i Odense :J. J. Lund til Byskriver i Rudkjøbing og Herredsskriver i Nørre- og Sønder Herreder paa Langeland; Byfoged i Rudkjøbin- og Herredsfoged paa Langeland, Justitsraad N. C. Herholdt til herefter tillige at være Birkeskriver ved Grevskabet Langelands Birk, Premierlieutenant ved Hs. Majestæts Livkorps Kand. jur. P. W. Kjær, til Kancellist i Høiesterets Justits kontoir, Sognepræst for Taarup, Qvols og Borritz Menigheder i Viborg Stift, J. Overgaard, til Sognepræst for Alsler og Hostrup Menigheder i Ribe Stift; Sognepræst for Rin og Herning Menigheder i Ribe Stift, M. T. Næblerød, til Sognepræst for Vilslev og Hunderup Menigheder i samme Stift: Kand. Theol. L. Schiødte til Sognepræst ved Domkirken i Viborg og for de dermed annekterede Asmild og Tapdrup Menigheder i Viborg Stift; Kand. theol. P. A. Fenger til Sognepræst for Slotsbjergbye og Sludstrup Menigheder i Sjælland; Kand. theol. L. P. Buhl til Sognepræst for Gjessing og Nørager Menigheder i Aarhuus Stift. Den 27de Sekretair ved det Kongelige Overhofmarschalat, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved Livgarden til Fods, samt adjungeret Hofinspekteur, Overkrigskommissair H. H. Schønberg. Ridder af Dannebrogen, forundt Rang med No. 3 i 4de Klasse, af Rangforordningen af 14de Octbr. 1746. - Under Direktionen for den almindelige Pensionskasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Den 31 Marts er Kopiist i Sekretairiatet H. T. Monrad tillag Prædikat af Fuldmægtig. - Under Generalpostdiret tionen. Den 28 April er Hospitalsforstander i Hillerød og Veisiskal i Frederiksborg og Hirschholms Distrikter, H. Dahle. rup, beskikket til Postmester i Frederiksborg. Den 2 Juni Exam. jur. H. Wolff til Postmester i Nysted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Vakancer. Under det danske Kancellie. Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Kjær og Hvetboe Herre, der under Aalborg Amt. - Rind og Herning Sognekald i Ribe Stift, 300 Rbd. - Taarup, Qvols og Borritz Sognekald i Viborg Stift, 326 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Kjøbenhavns Torvepriser den 13 Juli 1827. Hvede. Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Rug . . Td. 5 Rbd. 4 Mk. - s. - 6 Rbd. - Mk. - s. Byg . . Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. - 4 Rbd. 2 Mk. - s. Havre . . Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter . . Td. - Rbd. - Mk. - s. - : Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør. Pund. - Rbd. 1 Mk. 4 s. - : Rbd. 1 Mk. 6 sk. Æg. Snesen Rbd. 1 Mk. 4 s. - : Rbd. 1 Mk. 8 s. 4de. issements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
At jeg fremdeles agter at fortsætte Professionen efter min afdøde Mand, Kobbersmedmester West, og at jeg i den Hen sig erholder om en kort Tid en duelig Svend; det bekjendtgjøjeg herved for min salig Mands Venner og Velyndere, til hvilke jeg fremdeles anbefaler mig, idet jeg lover den reelleste hastigste og billigste Behandling, med Hensyn til alt hvad Kobbersmedarbeide, der maatte overdrages mig. Middelfart den 17 Juli 1827. Anna sal. West.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Hvor en eenlig Person enten strax eller til første Flyttedag kan erholde et Værelse til Leie mod Gaden, med eller uden Meublement, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Formedelst Alderdoms Svageligheder agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard, med tilhørende Brændeviinstøi, beliggende paa denne Byes Vestergade No. 305. Lars Pedersen, Odense den 17 Juli 1827. Brændeviinsbrænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Paa Adressekontoiret faaes. Om Sædeskifte. En Afhandling, som forefindes i Statsraad Thaers moglinsche Annalen der Landwirtschaft; forfattet af Kreyssing, Kongelig preussisk Domaine-Forpagter. Oversat og forsynet med forklarende Anmærkninger af Proprietair og Tiendekommissair N. Gjersing. 3 Mk. heftet. Skuespil af Lieutenant J. Hansen. 2 Rbd. heftet. Erindringer af Henrich v. Buchwald. 11 Rbd. heftet. Les dernirees pensees d'un jenne invalide. 1814. 5 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Erindringer af mit Liv. Ved Prof. og Ridder Rahbek. 4de Deel. 2 Rbd. heftet. De danske Kjøbstæder og deres Bestyrelsesmaade efter vor Lovgivning. En Haandbog for Embedsmænd og Kjøbstædborgere af Justitsraad og Borgemester J. A. Stenfeldt. 1ste Afdeling. 10 Mk. heftet. Anviisning til at forfærdige de smukkeste kunstige Blomster af forskjellige Tøisorter, saavel af Straae som Fiskebeen, samt Maaden at flette de smagfuldeste italienske og engelske Straahatte med andre Straafletninger. Efter de nyeste Opfindelser. En Gave for det smukke Kjøn. Med Kobbere. 4 Mk. heftet. udførlig Fremstilling af Grunden for vor Uddelighed. Af General-Superintendent Abel. Oversat af H. C. Michelsen. 4 Mk. 8 s. heftet. Sladderselskabet, et komisk og underholdende Spil for muntre Selskaber, bestaaende af 165 Kaart og tilhørende Spilleplan. 4 Mk. 8 s. i Fouteral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Kongelig Skuespiller, Hr. C. Foersom i Theaterkostumesom Litteratus Ledermann i Vaudevillen Recensenten og Dyret. 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
En Dreng af skikkelige Forældre kan strax blive antaget i Lære som Konstdreier. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Formedelst indtrufne Forandringer er i Huset No. 316 i Klaregaden 3 Stuer og Kjøkken i underste Etage, samt 2 tørre Kieldere til Jldebrændsel og Adgang til Gaarden, at faae til Leie førstkommende Michaeli Flyttetid. Man melder sig til Jomfrue v. Haven, som boer i Huset, eller til Kjøbmand Holmsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
At jeg har flyttet min Boutik i Vestergade til Flakhaugen, No. 199, undlader jeg ikke herved at tilkjendegive et æret Publikum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Ved herhos at yde mine Venner og Velyndere min inderligste Taksigelse for den mig hidtil skjænkede Tillid, beder jeg at samme ogsaa i Fremtiden maa forundes mig, og forsikkrer, at det altid skal være min ivrigste Bestræbelse ved reel Behandling at fortjene samme. Christ. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
For nogle Skoledisciple eller andre ugivte Personer, NB. kan erholdes Kost og Logie hos en honet Familie. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Godt Riismeel bekommes hos Kjøbmand J. O. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-17
Breve med Avertissementer til Jndrykkelse i denne Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede Adresse-Avis og AvertissementsTidende vilde Afsenderne behageligst give Udskrift: enten: Til Fyens Stifts Adressekontoire. eller: Til den Hempelske Avis=Expedition. Odense den 9 Juli 1827. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
No. 107. 56 Aargang. Fyens Stifts. hans privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 20 Juli 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
Jndhol d. Græsketyrkiske Anliggender (Traktat imellem Engelland, Frankerig og Rusland om en Fredsmægling for Grækerne.) Spanien (Jagttagelseshærens Tilbagetrækning begyndt. Ny Opstand af Carlisterne i Algesiras.) Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
Græsketyrkiske Anliggender. At Underhandlingerne for Grækerne hidtil ikke have været virksommere, bliver forstaaeligt, naar Man seer, hvor nylig Magterne selv, og det endda kun nogle af dem, ere komne til en endelig Beslutning desangaaende. Traktaten, som meddeles i Londonner Blade, er nemlig først undertegnet i London den 6 d. M. af de dertil Befuldmæg. tigede: den udenlandske Statssekretair Viscount Dudler paa Storbrittanniens, Ambassadeurerne Fyrst v. Polignae paa Frankerigs og Fyrst v. Liewen paa Ruslands Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
Efter den sædvanlige Begyndelsesformular: gi den allerhelligste og udelelige Treenigheds Navn, hedder det i Jndledningen: Gjennemtrængte af Nødvendigheden for at gjøre en Ende paa den blodige Kamp, som ikke blot giver de græske Provindser og Øerne i Archipel til Priis for alle Anarkiets Uordener, men ogsaa daglig vækker nye hindringer for de europæiske Staters Handel, og giver Anledning til Søerøverier, hvis Standsning udkræver byrdefulde Forholdsregler - da desuden Kongerne af Storbrittannien og Frankerig ere af Grækerne indstændig anmodede om deres Mægling ved den Ottomannske Port, og saavelsom Hs. Maj. Keiseren over alle Russer besielede af Ønsket og at standse Blodsudgydelsen med alle de Ulykker, slig en Tilstands Vedbliven kunde medføre - saa have de omtalte Monarker besluttet at foreene deres Bestræbelser og ved en formelig Traktat ordne disse, i det Øiemed at oprette Freden imellem de stridende Parter ved en Overeenskomst, som Menneskelighed og Europas Rolighed i lige Grad tilsiger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
Traktaten selv bestaaer af 7 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: 1) De kontraherende Magter ville tilbyde den Ottomannske Port deres Mægling, for at tilveiebringe en Udsoning imellem den og Grækerne. Tilbudet skal skee i Konstantinopel strax efter denne Traktats Ratifikation, ved en Fælleds-Erklæring, underskrevet af de allierede Hoffers Befuldmægtigede, og ledsaget af en Opfordring til begge Parter om en ufortøvet Vaabenstilstand, som uomgængelig Præliminær=Betingelse for al videre Underhandling. 2) Som Grundvold for det foreslaaede Arrangement fastsættes: Grækerne skulle ansee Sultanen for deres Over=Lehnsherre og i Følge heraf betale en bestemt aarlig Lehusafgivt. De skulle regjeres af selvvalgte Øvrigheder, ved hvis Udnævnelse Porten dog skal have en afgjørende Stemme. For at tilveiebringe en reen Skilsmisse imellem begge Nationers Jndivider og forebygge de efter saa lang en Kamp uundgaaelige Rivninger, skulle Grækerne træde i Besiddelse af de tyrkiske Eiendomme saavel paa Fastlandet som Øerne, imod Erstatning, enten ved at betale en aarlig Sum eller paa anden Maade. 3) Det Videre saavelsom Grændserne bliver at fastsætte ved en følgende Underhandling imellem de høie Magter og begge de stridende Parter. 4) De kontraherende Magter forpligte sig til, uden mindste Forhaling at forsyne deres Repræsentantere i Konstantinopel med alle fornødne Jnstruktionertil Traktatens Fuldbyrdelse. 5) De attraae aldeles ingen Forøgelse af deres Gebeet, ingen udelukkende Jndflydelse og ingen Handels-Fordeel for deres Undersaatter, som enhver anden Nation ikke ogsaa kan opnaae. 6) Den definitive Overeenskomst skal garanteres af den af de undertegnede Magter, som finder det tjenligt og muligt at paatage sig denne Forpligtelse. 7) Nærværende Traktat skal ratificeres og Ratifikationerne udvexles inden to Maaneder eller før om muligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
J et Tillæg af samme Dato er Man endnu bleven eenig om følgende hemmelige Artikler, i det Tilfælde at Porten ikke inden een Maaned skulde antage den foreslaaede Mægling: 1) skal da erklæres, at Man, for at gjøre en Ende paa den alt i 6 Aar varende ulykkelige Tilstand i Østen, vil gribe Forholdsregler til umiddelbar at nærmesig Grækerne ved at indgaae Handelsforbindelser med dem. 2) Skulde enten Porten eller Grækerne vægre sig ved at antage den foreslaaede Vaabenstilstand, ville de kontraherende Magter erklære den ene eller begge stridende Parter, at ethvert Middel vil vorde iværksat, for at hindre Kollisioner imellem dem, uden dog at tage nogen Deel i Fiendtlighederne. 3) Skulde endelig, imod al Forventning, disse Forholdsregler blive utilstrækkelige, og enten Porten ikke antage Forslaget, eller Grækerne renuncere paa de til deres Fordeel i Traktaten fastsatte Vilkaar, ville de høie Magter alligevel fortsætte Fredsværket paa de mellem dem aftalte Grunde, og befuldmægtige i saa Henseende deres Repræsentantere i London til at forhandle de videre Forholdsregler, som maatte ansees nødvendige. - At Magterne tillige have fundet for godt, strax at bekjendtgjøre disse saakaldte hemmelige Artikler, bemærker Times, er allene skeet for, ei at vække ufornødne Bekymringer hos Tyrkerne, da deres Jndhold er endnu fredeligere og mildere end de øvrige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-07-20
Hvorledes Grækersagen i nærværende Øieblik staaer, kan Man altsaa nu see. - Kongen af Frankerig skal især have paaskyndet dette vigtige Artstykkes Underskrift og flere Gange yttret sin Utaalmodighed over at det gik i Langdrag, hvorfor den Kjendsgierning og synes at vidne, at ved Telegraffen fra Paris er givet Tilladelse til at udskibe et Artillerie=Train til Grækenland, som Toldvæsenet i Marseille havde anholdt. Mindre grundet synes den Frankfurter Mistanke, at Engelland alt igjen skulde søge at trække sig tilbage, af Betænkelighed over den russiske Flaades saa uventet hurtige Udrustning. Man er - hedder det fremdeles - fast overbeviist om, at Østerrig og Preussen ingen virksom Deel tage i Mellemkomsten, at Engelland og Frankerig befinde sig i Forlegenhed, hvorledes de skulle løse deres Ord, og at Rusland, som Flaadens Udrustning og de sidste 5 Aars halve Krigstilstand, har kostet saa meget, vil bryde løs paa den ene eller den anden Maade. Ogsaa fortæller den Nürnberger Korre. spondent fra Wien, at Hr. v. Tatitschew skal have meddeelt Fyrst Metternich en Note, hvori erklæres, at Man endnu har bevilget Porten Frist til Julii Maaneds Udgang; men i Mangel af tilfredstillende Svar til den Tid, skulle Operationerne ved Pruth ufeilbarlig begynde.