JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Man har nu det Rygte i Odessa, at Udførselen, af Kornvare vil blive der om kort Tid forbudet og fra England skrives, at Aarsagen dertil er, at Høsten er mislykkedes i Krim, og at den Russiske Regiering desuden opkiøber store Kornforraad. Skulde nu foruden denne Foranstaltning det Rygte bekræfte sig, som man har fra England, at Ministerne ville saasnart Parlamentet bliver aabnet giøre det ForSlag: at Kornbillen skal tages tilbage, og at Jndførselen af udenlandsk Korn vil blive tilladt under en høi Afgift, saa er der ingen Tvivl paa at det vil have en stor Jndflydelse paa Kornpriserne til Foraaret. – De Efterretninger man forresten har fra England lyde kun førgelige. Stormen den 1ste December har anrettet store Ulykker. Mange Skibe ere strandede ved Liverpool, hvoriblandt to Paqvetbaade. Over 100 Skibe, som vare afseilede fra Dünerne vendte tilbage formedelst Stormen. De Engelske Kyster ere i flere Egne bedækkede med Vrag. Paa Landet har Orkanen ligeledes giort stor Skade. Mange Skorstene ere styrtede ind; Tagene revne af; Husene kastede omkuld. J Liverpool var dette Tilfældet med 10 nyebyggede Huse. Bryggeren Berton tilligemed sin Kone bleve dræbte i Sengen ved det, at Skorstenen styrtede ned. Det samme er mødt en Miss Russel, en elskværdig og talentfuld Pige paa 20 Aar. – Men sørgeligere end de Ulykker som Orcanen har foraarsaget ere dog de, som foraarsages ved det stedse tiltagende Oprør i Jrland. Uroelighederne og Mordscenerne have nu udstrakt sig lige indtil Staden Cork, en Stad, som har over 100000 Jndvaanere. En Capitain Water er nyelig bleven dræbt, og Oprøret gaaer saavidt, at endeel af det 1ste Regiment af Gorden er afmarscheret fra London for at indskibes til Jrland, ogsaa er en stor Forsamling bleven holdet i London, hvori Grev Darnley præsiderede for at tage de Jrlandske Uroeligheder i Overveielse. Forsamlingen besluttede at indgive en Addresse til Hs. Majestæt om strax at lade Parlamentet sammenkalde. Man syntes at være i Uvished om hvad der egentlig er Aarsag til disse store Uroeligheder; men Bladet Conreren formener, at førend man begynder at speculere over Aarsagen til en Jldebrand saa maae man tænke paa at slukke den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Man har den vigtige Efterretning fra Sydamerika, at Fæstningen Cumana er den 15de October bleven indtaget af General Bermudez, og at Garnisonen har, 1100 Mand stærk, indskibet sig til Portorico. - J Caracas bliver en Expedition, hvortil de Brittiske Tropper som staae i Tienesten skulle bruges, udrustet, forfra Staden Martha eller Chartagena at marschere imod Panama. Man har ogsaa Franske Efterretninger, som bekræfte, at Bolivar marscherer med en anden Armee Vesten for Chartagena til Jordtungen for at angribe Staden Portobello. – Saaledes have Spanierne kun Staden Puertocabellotilbage, og Revolutionen udbreder sig lige til Kongeriget Merico. Efterretningerne fra dette Land ere modsigende. Man har Efterretninger fra Havanna af 26de Ocløber, som melde: at Jturbide og O'Donoju den 29de September ere lykkede ind i Hovedstaden uden al Modstand, da alle Embedsmændene og Jndvaanerne have erklæret sig for uafhængige; ogsaa Commandanten i Veracrux Davila havde 5 givet sig med en stærk Besætning til Fæstninger St. Juan d'Ulog, som ligger paa en Øe og behersker Staden; men ifølge sildigere Breve fra Havanna af 29de October skal dog den første af disse Efterretninger ikke være sand, men kun saa meget deraf, at Jturbide nærmer sig stedse meere Hovedstaden med sin Armee, hvorved der fortælles, at Jturbide og O'Donnoju have havt en Underhandling med Novelda; men at denne ikke har villet erkiende den Tractat, som er bleven afsluttet imellem dem, og at der den 5te Septembet skal derfore være forefaldet et Slag, hvori Jndependenterne skulle have tabt; men alle disse Efterretninger ere gamle og usikkre, og unægtelig er det, at det hele Mexicanske Riges Uafhængighed staaer for Døren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
En Engelsk Kiøbmand i Lima skriver under 19de Juli, at Lord Cochranes Jndtog har været i høi Grad prægtigt; Peruanernes Glæde er saa stor, at man ikke kan beskrive den. Ogsaa i England er Glæden almindelig over Amerikas Uafhængighed, da den lover de største Fordeele for Englands Fabrikvæsen. Fordelen deraf vilde især blive meget stor, naar England var i Krig med Fastlandet, og kunde afskiære at dets Handel derpaa; men hvor ønskeligt et Gode er ikke Freden, hvor levende erkiendes ikke dens Fordeele af den Engelske Regiering. (Det nye Elberfeldske Vestindiske Compagnie, som Kongen af Preussen har bifaldet, lægger an paa at forskaffe Tydskland endeel af den Amerikanske Handel). Opstanden i Pernambuco er nu bleven dæmpet eller rettere bilagt paa den Maade, at begge Partier have foreenet sig om, at lade de Portugisiske Cortes fælde en Dom i Anledning af deres indbyrdes Stridigheder. – J London har man private Efterretninger af 3die October fra Rio Janeiro, som ere meget vigtige; de melde at det ikke er længere at tvivle paa, at der finder en Plan Sted til at erklære Brasilien uafhængig af Moderlandet, og at sætte Kronprinsen paa Brasiliens Throne, under Navn af Pedro den Første. Dette Project har allerede naaet den Modenhed, at man nævner de Tropper, som skulle tage Deel deri, og at den 12te October, som er Kronprinsens Fødselsdag, er bestemt til at blive den Dag paa hvilken Uafhængigheden skal erklæres, naar Tropperne den 12te October blive forsamlede skal det Raab lydet. el Rey nacional Don Pedro 1. de Portugisiske Teopper, som ere den gamle Regiering hengivne, ere blevne inddragne i den nye Forandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Den gule Feber er nu næsten ganske ophørt i Spanien, og i den Anledning har man siunget et e Deum i Barcelona.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Kongen af Spaniens Budskab om de indvortes Uroeligheder i Landet var saaledes lydende: Med den bitterste Smerte i mit Hierte har jeg erfaret de sidste Begivenheder i Cadix, hvor Constitutionen er traadt under Fødderne under Paaskud af Kierlighed for mig og saaledes, at de Rettigheder, som ved den ere blevne mig tilstaaede, ere aldeles blevne miskiendte. Jeg har befalet mine Statssecretairer at forelægge de Cortes en Jndberetning om denne ubehagelige Begivenhed, i den nærede Tillid, at de ville i Overeensstemmelse med min Regiering medvirke med Eftertryk til, at min Krones Rettigheder og den offentlige Friehed, som er en af dens Garantier, maae blive vedligeholdte uangrebne. Mine Ønsker ere de samme som de Cortes, de have ikke andet til Formaal end at iagttage og befæste det constitutionelle System; men de Cortes vide, at et Jndgreb, som Ministerne kunne tillade sig imod Nationens Rettigheder ere ligesaa fremmede for dette System, som deres Udsvævelser, hvilke gjøre Jndgreb i de Rettigheder, som ere forbeholdne Thronen og Constitutionen. Jeg haaber, at de Cortes ville ved denne Leilighed give vort Fædreneland og Enropa et nyt Beviis paa den forsonlige Aand, som stedse udmærkede dem, og at de ville benytte denne Leilighed til paa den virksomste Maade at befæste Monarkiets Statsforfatning, hvis Fordeele ikke kunne nydes og som selv ere udsatte for en vis Undergang, naar ikke det Onde, hvoraf vi begynde at lide, bliver qvalt i sin Fødsel. St. Lorenz den 25de Novbr. 1821. Ferdinand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Krigsministeren tog nu Ordet efter en livfuld Debatte, i hvilken Ministerne bleve haardt angrebne af mange af Medlemmerne, en Commission blev nedsat for af opsætte et Svar til Hs. Majestæt, og en anden til at foreslaae de Forholdsregler, som skulde tages. Det Svar som blev antaget til Kongen lød saaledes: Sennor, de overordentlige Cortes have i det de levende sætte Priis paa det nye Beviis paa Tillid, som Deres Majestæt har skiænket dem ved sit Budskab af 25de; tillige har den me megen Kummer erfaret Anledningen dertil. Hi Majestæt tager heller ikke Feil i den Forestilling han giør sig om Nationens Repræsentanteres Sindelag. De Cortes, som aldrig ville undlade at misbillige enhver Subordination og Udsvævelse imod den offentlige Orden, ligesom enhver Mangel paa Agteise imod Lovene; ville derfore altid være beredte til at anvende deres constitutionelle Jndflydelse i dens hele Omfang for at Nationens Frieheder skulle ligesaa lidet blive krænkede som Hans Majestæts lovmæssige Anseelser. De ere inderlig overbeviist om, at uden at vedligeholde disse hellige Jndretninger, kan den Spanske Constitution ikke bestaae, og at Spaniernes Rettigheder hverken kunne erholde Varighed eller den fornødne Sikkerhed. Naar den ikke bliver betrygget ved den Forrettighed som Constitutionen indrømmer Regieringen. De Cortes gientage derfore Deres Majestæt deres uforanderlige Troskabs Sindelag imod Thronen, og Kierlighed til Deres høie Person, og ville ufortøvet tage alt det i den alvorligste Overveielse, som Deres Majestæt har underrettet dem om. De haabe at give Deres Majestæt og hele Nationen et nyt Beviis paa, at de ikke ville efterlade noget for at befæste det constitutionelle Regimente, som er uadskillelig fra Ordenen og en streng Efterfølgelse af Lovene. (Fortsættelsen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 10de December. Under 30te forrige Maaned emanerede en Placat af følgende Jndhold: Da det har været ulige Meninger underkastet, hvor den, som i Medhold af Landets Love har erhvervet Arrest paa en Udlændings Person eller Gods, har at anlægge den Sag til Arrestets Forfølgning, som Lovens 12122 foreskriver, saa bliver det i Overeensstemmelse med Sagens Natur, Danske Lovs Aand og de i fremmede Lande for lige Tilfælde gieldende Regler, herved fastsat som authentisk Fortolkning over Loven, at Sagen i fornævnte Tilfælde skal i eet og alt forfølges ved det ordinaire Værneting, paa det Sted, hvor Arresten er gjort, og, forsaavidt denne maatte være iværksat i Effecter, som en Udlænding maatte besidde under forskiellige Jnrisdictioner her i Riget, da ved den, hvor Aresten først er foretaget, med mindre Sagen efter sin særdeles Beskaffenhed maatte henhøre under nogen anden Ret her i Riget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Dersom den Paagieldende ikke personlig opholder sig her i Riget, eller har nogen anden Mandatarius, end Godsets Jhændehaver, vil Arre stens Forfølgning kunne skee efter Stævning til denne. Jøvrigt skal Arrestimpetranten ikke ved Debitors Fallissement i Udlandet, om samme endog maatte være erklæret, inden Arresten blev iværksat, hindres i at forfølge Arresten paa foranførte Maade og i sin Tid giøre Execution i det arresterede Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Skrivelse fra Holsteen, af 4de December 1821.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
J mange Aar har der ikke raset en saa rædsom Storn, ledsaget af saa stærk Torden og Lynild, i Hertugdømmene, som for nogle Dage siden. Den var især ved Bestkysten frygtelig, og anrettede stor Skade deels paa Digerne, hvor Vandet stod ti Fod høiere end ved Vandflod, og deels paa andre Steder. Mange Vrag af strandede Skibe, hvis Tal sikkert ikke har været ringe, ere drevne op mod Land, og man har endog seet i Vandet og ved Kysten adskillige Vrag, ikke af Skibe, men af Bygninger og Møbler, og, som man troer, tildeels have hort til en ødelagt Kirke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
J Husum skal Vandet have trængt og staaet saa høit, at man kunde seile i Baade paa Gaderne. De nærmere og officielle Efterretninger herom mangle os endnu. En Lykke er det, at det i afvigte Sommer opmurede og godt befæstede ny Dige har modstaaet Stormens Vold, hvorved adskillige Egnes ufeilbare Oversvømmelse er blevet forebygget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Kiøbenhavns Børs den 14. December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterd. 2 M. - London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 252. Den 14 December. 1820, 259, Spec. solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s. a 15 Rbmk. 2 s. (J stor 15 Rbmk. 8 s. a Rbmk. - s.) Oblig. (med Renter fra 11 Decb. 1821) 72 a 72 1/2. (Jstor 67 1/2 8. Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 93 1/2 a 94 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 1 18 1/2 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedl. 12 5/8 (Jstor 165 16 1/2.) Svenske Sedl. 58 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Kiøbenhavns Torvepriser, den 14de December 1821. Rug, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. af Rbd. 5 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 5 Mk. a 5 Rbd. 4 Mk. s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, d. 3 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk. Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. O. Grønsaltet Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Oversigt over vort Solsystem og over Verdens Bygning. (Fortsot). Jorden, vor troe Moder og Ernærerinde løber i næsten 365 Dage og 6 Timer omkring Solen fra hvilken den i Mellem Afstanden er 20,628,000 Mite bortfjernet. Dens Giennemsnit under Æqvator udgjør næsten 7, efter de nyeste Grademaalinger og Beregninger imidlertid kun 5 Mile meere end dens Axel, saa at Æqvator Egnen altsaa danner et ophøiet Bette rundt omkring Jorden, hvorimod Polerne ere nogle sladtrykte. Dens mellemste Giennemsnit Bredden af den 45de Grad er antaget til 1719 Mile, hvoraf 14 gaae paa en Grad. Det halve deraf eller det halve Giennemsnit udgiør 8593 Mile bliver brugt i Astronomien som den almindelige Maalestok, faalænge Talen er og Størrelser og Afstande inden for vort Solsystem. Retningen af Jordaxelen er paa den Bane hvorvi bevæge os omkring Solen, ikke perpendiculair, men helder noget, saa at den gjor med den en Vinkel af 66 1/2 hvoraf den velgjørende Afvexling af Aarstiderne fremkommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
En vigtig Jndflydelse udøver Maanen endnu paa Jordens Vandmasse, som den bevæger til Ebbe og Flod. Paa ganske frie Have udgjør den egentlige Forhøielse af Floden i de tropiske Egne, det er i Nærheden af Æqvator, i det høieste 3 Fod. Kommer Solen ved dens Stilling Maanen til Hielp, saa forstærker den dens Virkning endnu nogle Tommer, men ikke mer, fordi den er saa langt borte. Fiorde, som ere aabne for det paatrængende Vand, opnaaer Floden vel en Høide af 2040 Fod og anretter da ofte Ødelæggelser, isærdeleshed naar endnu en Storm kommer dertil. Floden opstaaer egentlig derved, at Maanen trækker til sig og holder tilbage de Vanddele, som ville følge Jordens naturlige Bevægelse i sin Axeldreining fra Vesten til Østen, som altsaa maae opbynge sig. Ved Jorddelen skeer dette ikke fordi de hænge mere sammen, og altsaa kunne give efter for Maanens Tiltrækning. At Maanen ved sine forskiellige Lys afvexlinger ogsaa endnu har Jndflydelse paa jordiske Organisationer kan man ikke ganske nægte, da aabenbart visse Sygdomme forandre sig efter den; dog maae man ikke overdrive Sagen, da vist ikke den tusinde Deel af Menneskene mærket noget hos sig til Maanens Jndflydelse. Maanens Skikkelse er meget ujevn og pukket med Hensyn til dens ringe Størrelse, forholdsmæssig ere dens Birge fire Gange saa høie som Jordens. Det meest paafaldende ere dens Ringbierge, som ere dybe, temmelig kredsformige Gruber, omgivne med en høi ringformig Rand. En af disse udgiør 30 Mile i Giennemsnit, og lader sig altsaa sammenligne med Kongeriget Bøhmen, som ogsaa har en Biergvol omkring sig. De fleste holdt og holde dem for Vulkaner og Huulninger altsaa for Kratere, vil man give dem det Navn saa kan man det, kun maae man ikke holde dem for Vulkaner efter tellurisk eller Jordisk Begreb. Hvorledes kunde der i dem fremkomme saa uhyre Kratere; det rimeligste er at betragte dem som store sprungne Miner. Der maae i de ældste Tider have lagt Masser under dens Overflade, som have antændt sig eller paa en anden Maade være blevne forpuffede, og derved med Magt hævet i Veiret det Jord- eller Klippedække, som laae over dem, og opdynget sig rundt omkring som en Vold; thi just saaledes see disse Gruber ud med deres Randbierge. Maanen har intet stillestaaende eller rindende Vand, endskiøndt man vil have opdaget Flodleier. Paa hele Maanens Overflade forsaavidt som den vender mod os, gives der maaskee ingen ganske jevn Slette af kun 1000 Fod i Giennemsnit; Teleskopet har for længe siden afgjort dette. Ved hvilken Eiendommelighed i de mørkere Steder i Maanen ere udmærkede kan man ikke sige. Hist og her har man troet at opdage Argetation, som altid er muligt, naar man kun ingen jordiske Planter søger som der ikke kunne trives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Det er ogsaa mærkværdigt, at Maanen foruden Mangelen paa rindende Vand, ogsaa næsten ganske mangler en Armosphære, i det mindste har man Grund til at antage at Luftkredsen der kun er en tusindedeel saa tæt som vores. Man har aldrig opdaget Skyer og Taage paa Maanen. Alle dens Dele ere altid lige klare og ubedækkede, naar kun vor Armosphære tillader en frie Udsigt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Under disse Omstændigheder kan der ingen jordisk Jld brænde i Maanen. Derimod strider vel nogle Astronomers Udsagn, som ville, have bemærket vulkanske Udbrud, men herved ligger vel et Blendværk til Grund. En lys Plet i Maanen, som bliver kaldet Aristarkus lyser nemlig, naar Maanen er i første Qvarteer, med livfuldt Lys frem fra den morke Flade; men Jld kan det ikke være; men kun et Giensin af Jordens Lys, som naar det skinner i sin fulde Glands paa Maanen bliver kastet tilbage fra et hvidt eller glat Sted. At Spanieren Don Ullog, har ved en Solformørkelse iagt taget et Hul igiennem Maanen, igiennem hvilket Solen skinnede, tilkiendegiver en meget kløftet Tilstand i det indvendige af Maanen hvoraf der ogsaa viser sig Spor paa Overfladen, og at Maanen ikke har Vand, som kunde udfylde saadanne Kløfter, ifald forresten Ul log har seet rigtig. Ved al denne Besynderlighed er Maanen dog ikke frie for Lysphoenomener; men af et andet Slags som have noget tilfælleds med vor Lynild. Naar man med en god Kikkert vedholdende betragter dens mørke Deel, bliver man hist og her en Blinken vaer, men som med Hurtighed udbreder sig langt hen, næsten over den hafve Maanens Overflade. Denne Lynild, som vilde langt overgaae Alt af dette Slags her paa Jorden, er for Maanen saameget meere forhausende, da den er saa tille. Skulde den ogsaa ledsages af en Torden som kan svare dertil Jeg troer det neppe. J det mindste kan ingen stærk Lyd finde Sted, som her paa Jorden i den meget tynde Armosphære. – Maanen vender altid den samme Side imod Jorden, fordi Jorden trækker denne til sig, og Maanen lader sig ikke dreie anderledes omkring sin Axel end i det den omkirkler Jorden. Derfore er paa Maanen Dag og Sommer, ligesom Nat og Vinter eens, og enhver af disse Aarstider varer 14 1/2 Dag. Om Planter kunne i denne korte Tid opblomstre og moednes vide vi ikke; men vi have ikke den ringeste Grund til at tvivle derpaa, da der allerede hos os gives en Mængde Organismer, som fuldende deres hele Levetid i faae Dage. Mennesket er for kortsynet til at kunne danne alt efter sin Natur; han beklager Fisken, som lever i koldt Vand, uden at betænke, at Naturen tildeelte hver Skabning sin Andeel af Velbefindende, som det kunde være den tjenligt. J min Faders Huus ere mange Boeliger, saade den viseste Mand, som Jorden nogensinde har baaret. Hvor finder dette en bedre Anvendelse end i Naturens Rige, hvor altid det samme bliver opnaaet paa en uendelig forskiellig Maade; nemlig de organiske Væsners Vel? (Fortsættes).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Beltpassage. Fra den 13de til den 16de December ere udreiste: Til Fyen. Frue Lind med 4 Børn; Krigsassessor Scheel; Garver Ravn; Kiøbm. Gorrisen og Theisen; Brygger Salomon; Gartner Lorentsen; Propr. Herdahl; Skipp. Degn og Pedersen med 3 Matroser; Ritm. Smidt, med Frue og Pige; Sekretair Bang med Frue; Conditor Duen; Grosserer Thusen, Frue Søedorf med Søstersøn; Cand. juris Sammen; Mølleforpagter Nissen; Pr. Lieut. Falbe; Postm. Lind: Malerm. Drost; Skibscapt. Bruhn og Bjørn; Handelsb. Halchier. Til Sielland: Landm. Balsløw; Etatsr. Rothe; Grev Petersdorf; Søecapt. Smidt med Frue, Kiøbm. Bruun; Major og Landinspecteur Krebs, Cand. juris Lempert, Hr. Lempfert; Frøken Lavætz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
AVERTISSEMENTS. J Anledning af nogle af 1ste Panthaver i Lille Antvorskou med Tilliggende foreslaaede Forandringer i Conditionerne for denne Eiendoms Salg, er en Skiftesamling i Hr. Kammerjunker Castenschjolds Opbudsboe, bestemt at afholdes paa Slagelse Raadhuus Mandagen den 24de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvortil de øvrige Panthavere i Eiendommen indkaldes; og vil de som udeblive, ansees samtykkende i hvad, som ved Mødet bestemmes. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 11te December 1821. Birch. Stabell. VII.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Mandagen den 7de Januari 1802, om Formiddagen Kl. ro, vorder i forrige Parcel Carisgaards Skov ved Ska gelse, ved offentlig Auction bortsolgt en Dert Oreer paa Roden, hvoraf største Deelen indeholder Gavngiøring. De Lysthavende ville behage at møde ved det saakaldte Actvorskov Fabrikhuus. Slagelse den 17de December 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
J Følge Reqvisition grundet paa Dom og Execution, stilles Gaardene Matr. Nr. 53 og 55 paa Corsøer Kiøbstæds Ahlgade, Værtshuusholder Christen Christensen forhen tilhørende, til trende offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 4de Januarii ) 1822, hver Gang For Fredagen den 18de Januarii) Fredagen den 1ste Februarii ) middag Klokken 11. Gaarden Matr. Nr. 53 bestaaer af: a) Forhuus 6 Fag, Egebindingsværk med Kielder under, og 2de Kakkelovne, b) Sidelængde 5 Fag, samme Bygning med 2de Kakkelovne, c) Tilbygning 2 Fag, samme Bygning, d) Dito 4 Fag, samme Bygning, c) Sidelængde 8 Fag samme Bygning med Skorsteen, indrettet til Bryggerie og Brænderie med dertil hørende Juventarium, nemlig: en Kobber Brændeviinskiedel paa omtrent 7 Tønder med Maskineværk, en Brygger Kobberkiedel paa omtrent 3 Tønder, en Svaletønde paa omtrent 20 Tønder, jernbeslagen af Egetræe, 2 store Mæskekar, hvert paa omroent 30 Tønder, en stor Kumme af Egetræe paa omtrent 300 Tønder, og 2de jernbeslagne Ølkar af Fyrreplanker, hvert paa omtrent 12 Tønders Størrelse, Tværlængde 7 Fag, samme Bygnine, indrettet til Stald, og Pakhuse, foruden Pomperedskaber, Locum m. m. Gaarden Matr. No. 55 bestaar af, at Forhuus 10 Fag, Egebindingsværk, indrettet til Pakhuse, b) en Sidelængde 4 Fag, indrettet til Stald. Til Gaardene ligger 2 en halv Hoveds Græsnings-Rettighed paa Halskov Overdrev.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Disse Gaarde, som i Brandkassen ere forsikrede for 18000 Rbdlr. Sølv, have en fortrinlig Beliggenhed med Nedkiørsel til Nyebroe, og dertil har forhen været en betydelig Næring. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus, og den 3die i Gaarden No. 53. Conditionerne, hvorved iblandt andet bestemmes: at 700 Rbdlr. Sølv af Kiøbesummen kan ventes at blive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommene, ere før Auctionerne til Eftersyn hos Hr. Procurator Thuesen i Skielskiør, og paa Undertegnedes Kontoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Underretning for Vedkommende, i Overeensstemmelse med Placaten af 29de April 1817. Corsøer, den 10de December 1821. Bernth, Justitsraad og Borgemester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Torsdagen den 27de December bliver Bal en masque i det venskabelige Selskab i Nestved. Dette bekiendtgiøres til behagelig Underretning for Vedkommende. Nestved den 10de December 1821. Directionen for bemeldte Selskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Udmærket gode Koge-Erter faaes tilkjöbs i Orsløv Præstegaard ved Slagelse for 3 Mk. Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
J mahogniemalede Komoder ere tilkiøbs hos Snedker Magnus i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-18
Undertegnede, som har lært at sye alle Sorter Pynt og Skrædersyening i Kiøbenhavn, giver sig herved den Feihed at anbefale sig til Byens og Omegnens Damer med deres Arbeide i at sye Pynt og Skrædersyning efter nyeste og moderneste Facon til billigste Priser. Man behager at henvende sig til Hr. Benjamm Jsaak paa Slagelse Nyetorv. Slagelse den 17de December 1821. Rachel Salomon.