Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-22
Udenlandske Efterretninger. England. Blandt de mange Forsamlinger af alle Partier, som nu finde Sted i England, nærmest i Anledning af Korntoldspørgsmaalet, fremhæver Times en, der fandt Sted den 5te de i det nordlige Wilt shire i en Landsby, som neppe tæller 200 Mennesker, men er omgiven af flere lignende Smaabyer. Præsidenten i denne Forsamling var en Dagleier, Talerne, med Undtagelse af to, ligeledes Dagleiere, og Forsamlingens Øiemed at bevæge Dronningen og Parlamentet til at afhjælpe den dybe Elendighed, hvori Dagleierclassen i denne Deel af Landet er nedsunken paa Grund af Kortoffelnøden og de høie Brødpriser, navnlig ved Afskaffelsen af Kornlovene. Derhos fremhævedes, at Hvedepriserne ere blevne 25 pCt. høiere, hvorimod Daglønnen for Arbeiderne paa Forpagtergaardene kun er stegen 5 pCt. Disse fattige Mennesker havde først besluttet at afholde deres Forsamling i en stor Lade paa en Mark, men Omkostningerne derved havde oversteget deres Pengemidler, og de vare derfor blevne nødte til at forsamle sig paa en Korsvei i Landsbyen og trodse en Vinternats Storme medens de raadsloge om deres fælles Lidelser. Deres Jndretninger derved, saavelsom deres hele Fremgangsmaade var høist characteristisk. Et af fire Stænger baaret Træ-Fletteværk, der lænede sig til et Gjerde, dannede en smal og bevægelig Talerstol, som kun kunde bære Præsidenten og een Taler. Nedenfor denne improviserede Bygning stod et lille Bord og nogle Straastole for Referenterne. Fire eller fem Lys, nogle af dem i Lygter, andre kun ved Hænderne beskyttede mod Vinden, kastede et mat og svævende Lys paa de paa dette Sted forsamlede Grupper, som i det Hele vel talte 1000 Bønder fra Wiltshire, hvoraf nogle vare ledsagede af deres Koner og Børn. Naar Maanen traadte frem bag Skyerne og belyste Ansigterne i denne Forsamling, saa kunde man see Mismod, Hunger og Elendighed skrevet derpaa med umiskjendelige Træk. At der i en saadan Forsamling blev udtalt communistiske eller med Communismen beslægtede Anskuelser, er ikke til at undres over. Times meddeler de vigtigste Taler, som bleve holdte i denne Forsamling. Præsidenten bemærkede blandt Andet, at han ikke fortjente meere end 6 s. om Ugen, hvoraf han foruden sig selv maatte ernære Kone og to smaa Børn. Derhos maatte han aarlig betale 6 1/2 Pd. St. i Leie af Huus og Have, og havde iaar ingen Kartofler høstet. Han misundte ikke den rige Mand hans Rigdomme, men han vilde spørge om det ikke var ufornuftigt og vilkaarligt, at de Rige alene skulde have Ret og Magt til at sende Medlemmer til Parlamentet, Han haabede, at den Tid vilde komme, da enhver Arbeider, der har en Hytte, er berettiget til at sende Medlemmer i Parlamentet. Naar Enhver skal underkaste sig enhver Lov, som bliver givet, skulde da ikke ogsaa Enhver have Ret til at afgive sin Stemme dertil, Han skulde endvidere spørge, hvortil det nyttede, at Beskyttelsesmændene stride for Kornlovene, da det ved uomstødelige Beviser var bleven godtgjort, at Kornlovene ikke ere til nogen Nytte for dem selv. De blive kun førte omkring ved Næsen af en Hertug af Buckingham og Andre, ligesom Bjørnetrækkeren drager omkring med sit Dyr, som, naar han dermed har fortjent saa mange Penge, han kan, dræber det, for endnu at faae Bjørnefedt deraf. (Latter.) En anden Markarbeider, der fik Ordet efter ham, foreslog at udstede en formelig Protest imod Kornlovene, og da han ved Motiveringen heraf ikke strax kunde finde det rette Udtryk, tilraabte ham en Stemme, som fandt almindeligt bifald. Det kommer ikke an paa eet Ord eller to, hungrige Menneskeer forstaae nok hvad J mener. Flere efterfølgende Talere forklarede, hvorledes de ikke kunde komme ud af det, ved den lave Dagløn. En iblandt dem fremlagde ogsaa en af sine af Sygdom sorte Kartofler for Forsamlingen, som undersøgte den ved Skinnet af Lygterne. Efterat endeel Flere endnu havde gjort deres egen Ulykke gieldende i Forsamlingen, og ovennævnte Protest og flere andre Forslag vare antagne af Forsamlingen, blev den af Præsidenten erklæret for hævet og adskilte sig i Rolighed og Orden under gjentagne Hurra for Cobden og Bright, J det sydlige Jrland tiltager Bevægelsen blandt de ved Mangel og Elendighed af enhver Art forbittrede Landboer. De Misfornøiede gjennemdrage om Natten skareviis Grevskaberne Limerik, Pipperary og Clare, bryde ind i Husene, søge at bemægtige sig Geværer og modsætte sig med Magt Jnddrivelsen af Forpagtningsafgiften; man vil endog være kommen paa Spor efter en vidt udbredt Plan til at efterligne Anti-Renternes Adfærd i NyYork og ved systematisk Vægring af Forpagtningen vin dicere Grundstykkerne som Eiendom og fordrive Eierne. En Skare af 500 irske Anti-Renters samlede sig den 8de ds. ved Knocksentry, for at forebygge en Jnddrivelse af resterende Afgifter paa Sir Capel Molyneurs Besiddelser; de skjøde paa Rettens Betjente og man var nødt til at sende Bud til Limerick efter Tropper. Lignende Begivenheder forefalde andre Steder.