Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Jndsendt til Randers Avis. Forleden har en Mand, ved en bemærkning i Aviserne, søgt at vække Landmandens Jnteresse for Kommenavlen; og vist nok ere de høie Kommenpriser meget fristende. - Et Par Ord, ikke for at afskrække fra et Forsøg paa denne Avl; men for at raade til fornøden Forsigtighed, kunde maaskee være sagt itide. Der findes saare faa Landmænd i Jylland, der have deres Jorder i en saadan Drift, og en saadan Gjødningsskraft, at de kunne, i det Store, dyrke Handelsplanter med Fordeel. -J de Lande, hvor disse Planter dyrkes, ere deres Jorder, ved Redskaber, som ikke hver Bonde kjender, havemæssigen dyrkede til en Dybde af 3/4 Alen og derover. Det er vanskeligt at tilveiebringe det Overskud af Gjødning, som er nødvendigt for at dyrke disse Planter, og endnu vanskeligere bestandigen at være forsynet med et saadant Overskud, da disse tærende Planter give Intet tilbage, til Agerens fornyede Kraft. En Avlsdrift med Handelsplanter i Rotationen bliver let af den tærende Slags. Handelsplanters Reenholdelse fordrer meget Arbeide, og det til en nøiagtigen bestemt Tid. Faa Dage forsildigen, tilintetgjør Landmandens Haab. - Og der hører, for at dyrke Handelsplanter, i det Hele mere Kundskab og Nøiagtighed til, end Bonden i Almindelighed har. Det er ikke Kommen alene, som maa lægges Vind paa; thi begyndte først een Landmand med en saadan Avl med god Følge, saa blev han strax efterlignet af flere, og nu vilde Prisen saaledes dale, at de alle udsattes for Tab. - Nei han maa kunne vælge imellem flere, som Raps, Sennep, Valmue, Krap, Karteboller, Vau, Tobak, Annis, Cichorie m. fl., ligesom han mærkede at Prisen paa denne eller hiin steeg eller faldt. Om ogsaa Agerdyrkeren selv kunde forrette Arbeidet ved saadanne Planters Dyrkning, og kjende alle Haandgrebene, er det derfor sagt, at han kan vente samme Duelighed og Beredvillighed af sine Folke Jkke sielden kan Landmanden ikke afsætte saadanne Varer i nærmeste Kjøbstad, endskjøndt der handles dermed i enhver Bod. - De Handlende hente dem fra de større Handelsstæder f. Ex. fra Kjøbenhavn, hvorhen ogsaa mangen Landmand sender sine Varer, som, efter at have gjort en saadan Vandring, faae Anseelse af at være udenlandske - altsaa fortrinlig gode. Kommen er nu stegen til en ualmindelig høi Priis - 24 a 30 Rbd. ; men hvor længe, 1 Man har budet Bonden nogle Mark for en Skjeppe Sennep, imens Prisen i Kjøbenhavn var 24 a 26 Rbd. for Tønden. Saaledes vanbydes Bonden stundom, at Fabrikeiere, paa sin spanske Uld, hvilket har havt til Følge: at mange have afskaffet deres spanske Faar, da de ei selv kan forarbeide denne Uld. For Faareavlens Fremme var det derfor ønskeligt, at vor indenlandske spanske Uld kunde faae Afsætning, saaledes som vort Garn og vore Lærreder. Uden dette er derikke at tænke paa vedvarende Forædling af vore jydvil denne Priis staae, Misvext eller det Uheld, at en stærk Blæst, i den Tid Kommenen modnedes, ødelagde denne, har frembragt denne høie Priis. - Næste Aar maaskee, sælges Tønden for 8 Rbd. Kommen er en Laarig Plante, der først i andet Aar bærer Frø, altsaa er den første Kommenhøst Frugten af Landmandens Eiendomme, Flid og Bekostning i fulde 2 Aar. Disse og flere bemærkninger bør vist overveies for man bestemmer sig til at dyrke Handels planter, og finder man da, efter saadan Overveielse, fine Jorder, sin egen Duelighed, og sin Driftscapital i Stand, til saadant Foretagende, da er der vist ogsaa Haab om betydelig Fordeel. - Aarslev, i Marts 1833. H. N. Bache.