JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Protocolleret. Nissen. Paa Sparosholms Gods, Vordingborg Amt, Torværd, Sogn, er sidstatrette Juni Maaned ved Døden afgaaet Ungkar, Hans Pedersen i Atterhauldhuset. Hans Efterladenskaber er strax taget under lovlig Behandling; under Registerings og Vurderingsforretningen blev anmeldt følgende Arvinger: 1) En Farbroder Søren Hansen i Dysted. 2) En Farbroder Rasmus Hansen, død, har efterladt sig 2de Børn, a) En Søn Hans Raspiussen, Huusmane ved Dysted. b) En Søn Niels Rasmussen i glade. 3) En Farbroder Niels Hansen i Dystie, død, har efterladt sig 2de Børn: a) Huusmand Hans Nielsen i Tvede, b) En Datter Karen Niels atter i Sørup. a) En Farbroder Huusmand Hans Hansen paa Bagge, død har efterladt sig Børn, men hvor mange og hvor de ere, vides ikke. 5) En Faster Sise Hansdatter, gift med Lars Jensen i Dysted. 6) En Faster Anne Hansdatter, gilt med Lars Hansen i Boreshoved ved Farsøe. 7) En Faster Johanne Hansdatter, gift med Ole Jbsen i Atterbankshuset. 3) En Morbroder HamminNielsen, død, efterladt sig en Datter Karen Nielsdatter. 9. En Morbroder Huusmand Rasmus Nielsen i Tvede, og En Moster Mette Nielsdatter, gift med Huusmand Ole Larsen ved Heesede. 11) En Møster Else Nielsdatter, død, og skal have efterladt sig Børn, men hvor mange og hvor de ere vides ikke. 12) En Moster Karen Nielsdatter, død, har efterladt sig 5 Børn, om disse ere i Live vides ikke heller. 14) En Moster Jo danne Nielsdatter i Dysted, død, og skal have efterladt sig Børn, hvis Opholdsted ikke heller vides. Disse Arvinger, og om stere ere, indkaldes herved at møde i Stervboet 6te og 12te Ugersdagen den 16de November og 28de December indeværende Aar, om Formiddagen Kl. 9, for deres Arveret under Skiftet at lagttage, skiønt Boets Tilstand er saa ringe, at intet bliver at arve. Stervboets Creditorer og Debitorer indkaldes og herved at møde forbenævnte Sted og Tider. Sparresholm den 5te October 1797.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Kammerher- og Amtmand Bielkes Vegne, J. H. Neergaard.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
J Skoemagerkroen imellem Roeskilde og Holdech givt, Efterretnig om hvor 20 Stkr. Færhøveder kan blive forret i anstundende Vinter for særdeles billig Betaling, med godt Hør, Halm og Smaafoder, naar Liebhaberne melder dem inden medio November.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Formedelst indtrufne Omstændigheder behøves til Cavalleriets Rimontering i Danmark i næste Maji Maaned endeel flere Heste, end de allerede til den Tiøbetingede; hvilket herved bekiendtgiøres, paa det at de Lysthavende, som attraae at erholde en større eller mindre Leverance til en billig Priis, desangaaende ville melde sig hos Remonte Commistionen jo for jo hellere. Udi vedkommendes Anmeldelser til Commissionen maae Prisen og Leyerauet Slædet opn ner, og tiener i ovrigt til Efterretning, at Hestene, som leveres, maae have den Høyden Alder, Couleur og anden Egenskaber, hvilke udi Bekiendtgiørelsen af 6te Juli d. A. findes anlørte. Kiøbenhavn i Remonte-Commissionen den 24de October 1797. Adeler. E. Viborg.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Torsdagen den 26de October Kl. 10 bliver udi den constiturrede Schoudt Dirck Corneliussens Gaard i Stortmaglebye holdet Licitation over følgende Steengiærders Opførselse: 1) Over 153 og en halv Favn omkring den saa kaldede nye Sund ved Dragøe.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
2) Over Omsætningen af Steengjærdet omkring det gamle Sund. Alt efter de paa Licitationsstedet bekiendtgiørende Conditioner, og som ellers forinden er at see hos Landvæsens-Commissair og Forvalter Bierg i Gothersgaden No. 176.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Da over den til Hans Kongelige Majestæts her værende Stalde behøvende Rug og Byghalm, omtrent 20,000 Lpd.,er berammet at foretages Licitation udi Ridehuset ved Christiansborg Slots Stalde Torsdagen den 26de October, om Formiddagen Kl. 11, saa bliver saadant til behagelig Efterretning for Liebhaberne herved bekiendtgjort. Torsdagen den 26de October, Kl. imellem 1 og 3, bliver Huset No. 235 i store Grønnegade ved Auction And N. Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges. Dets Beskaffenhed vil fres af de opslagne Placater, og Vurderingsforretningen tilligemed Auctions=Conditionerne saaes til Eftersyn hos Procurator Brønlund, boende paa Østergade No. 14.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Fredagen den 27de October skal ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden opraabes og til den Høistbydende bortsælges: Fregatskibet Kiøbenhavn med alt sit tilhørende Inventarium, ligesom samme nu i dst fra Ostinder hiemkommen og ved Hr. Wilders Skibsbyggerverser beliggende.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Fra de Herrer Cramers & Sønners Contoir kan Skibet blive Liebhaberne foreviist, og Conditionerne samt Jnventarii-Listen 3 a 4 Dage for Auctionen erholdes til Eftersyn, saa og hos Mægleren. Jürgensen. Fredagen den 27de October førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver ved Auction paa Børsen her i Staden opbuden og til den Høistbydende bortsolgt : 2 Actier i den danske og norske Spreithange, betegned No. 2064 og aag.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
afg. Sara Nellemann og forhen afdøde Mand Kongel. Taffel dækker Peter Christian Laurinens læsters Stervboe tilhørende. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Løverdagen den 28 October førstkommende bliver efter Reqvisition stillet til offentlig Auction hos Hr. P. S. Martain i Hirschholm 2de Fiskerdamme, 2de brune Heste, 4 Stude, og en Vogn m.v., hvori Reqvirenten efter Executions- og Udlægsforretning af 16de Januarii b. A. er berettiget at søge skal desløs Betaling for sin hos Hr. Martain havende Fordring med deraf dependerende Omkostninger; thi ville de Lysthavende be bage til bemeldte Tid og Sted at møde, da Conditionerne skal paa Auctionsstedet blive bekiendtgjort. Kiøbenhavn den 21de October 1797.
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Mandagen den 30te October, om Formiddagen Kl. 9. bliver paa det Kongl. privil Assistenehuus foretaget Auction over endeel tilbagebleven Pantegods, af det som formedelst Jldebranden den 5te og 6te Juni 1795 ere kommen i Horden, og i Overeensstemmele med den bekiendtgjorte Kongl. Resolution. af 19de Maji d. A. vedkommende Pandteiere ere affundne for bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldne Gang klæder og Tøy, hvorover de trykte Fortegnelser kan bekommes Dage forinden Auctionen paa bemeldte Assisterhuus i tillige bekiendtgiøres: At Kiebærne af de contrebande og til Udførsel. aftandet bortsælgende Pandter gandske have at rette sig efter placaten af 10de December 1789 og at sligt maae være udført, anden 3 Maaneder fra den Tid det til Toldboden er afgiven. Torsdagen den 2den Novbr. førstkommende bliver foretaget og holdet offentlig 3die Auction over Bødkermester Christian, Philig Hachts og afgangne Hustrues Ensabeth Hansens Boe tilhørende Gaard idelsingøer under Norge beliggende Gaarden bestaaer af en Bygning til Gaden til Gaden at 3 Fag Muur og Vindingsværk med Kielder under, 1 Etage høy med heel Tag, paa den høyre Side Gaarden er en nyere Bygning afskaar forde og 10 Fag i anden Etage, Muur og Bindingsværk, med halv Tag, paa venstre Side er en Sidebygning at 4 Fag Muur, og Bindingsværk, 1 Etage høy med Halvtag J Gaarden er et Baghuus at 5 Fag Muur og Bindingsværk, 1 Etage høyAmillem disse Bygninger er et broelagt Gaardsrum, der en stransat Brand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt derved en anlagt Hauge, i samme at dals Tagsskuur af Tømmer og Bræder. For oprigter denne Gaard paalindrettet til Beboelse. Auctionen holdes i Boets Gaard, hvor Conditionerne forkiedbaderne nærmere bliver at erfare. J Følge den Adlefeldt Laursiske Attannements og Administrations Commissions Foranstaltning bliver Torsdagen den 2den November førstkommende om Formiddagen Kl. 10. det Sognegaden i Staaende Boe paa Langeland holden offentlig Auction over endeel Tavledige, som i Medhold at Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 4de December 1795, af bemeldte Staaens Kirkes Tag er medtaget; hvilket tiener til Lysthavendes fornødne Efterretning. Tranek Et Slot, den 9de October 1797. Schul. Efter Vedkommendes Begiæring bliver den forbig bekiendtgjorte Auction over sal. Provst Biergs efterladte betydelige Bogsamling hvidet hos Magister Gottschalk i Odense den 6te November førstkommende. Commissioner for fraværende Liebhaver paatag sig Hr. Lieutenant Sch Nyborg, Hr. Frii Heelested, Hr. Torialen i Vindinge og Hr Gottschelck Hialleie ved Odense. Odense den 4d October 1799. L. M. Bu. Tractionen for at hans angaar
Berlingske Tidende, 1797-10-23
Compagnie bekiendtgiør hergang er d. og egen den 20. November Klig allet bliver altingagig Ulvde foretagen Auction over alle man haben og alle hvadsggang er datavia hiembrages vare ingen er ogsal. d. A. at mangle han og han sensgade paa afgaaet. Bogholder Domange hvile ægte Legatiorinden Aal. nen i Compagniets Palute han tages i lige. gammeldags Proferte Klæder eller Triumlantes Klæder. Skulde nogen aa Landet eller der i Staden have at bortsælge. Damastes Pælser aller Kaaber, og sorte samt anden Contoret. Fløiels Kaaber og Fløiels Mandsklæder, da kiøbes samme Skindergaden No. 20 i Stuen. Spørsmaa Der holleristenske giveldne tilleie. Regiment, garnisongramle Priser og saa at underrette om linterlande Aar nogen angader at det Navn Sal. beløb har staaer at Regimanter, allenskomsteret pænation maa Secomilieutenant Caracter Minde harsen Sandle Iil mine Bekiendteres, Velynderes og det ærede Publikums behagelig Efterretning bekiendtgiøres, at lig Fredagen den 20de October aabnede min Boutik paa Hjørnet af Øster og Integaden No. 16 med følgende Sorter Likører og Agpariter: Goldenvand, Kaneel, Kardemomme, Krambambort, Muskat=Liter, Oskeba Rossølle, Ratasia, af hver Potten 4 Mk.; Annis, Kommen, Calmus. Enebær, hvid Pommerands, brun dito, Cochleare, Krusemonte, hvid Maneperstko, Sillerie, Citrona Potion 2 Mk. 8 s., grøn Madragnavit, rød dito a 3 Mk. Potten, Rosenvand Potten 10 sk., dobbelt dito 1 Mk., Krusemontevand Potten 12 s., ractificeret Spiritus, Potten 3 Mk., Lampe Spiritus Potten 5 Mk., Fernis Spire tus 3 Mk. L. Mulin, Destiateur. Udsalg af underægnedes Lak og Pennefabrike, som for Jlde U branden var i Boldhuusgaden, er nu henstattet til Sothersgaden No. 24 den anden Dør fra Kongens Have, hvor daglig bekommes ovenmeldte Fabrisvare, som og guul og grøn skiøn Mineraltarve, Prisen 3 Mk. pr. Pd., blaa Draaber 2 Mk. Potten, Subnants til got fort Blæk, engelsk Glandsvor, som giør Læder blank og sort, en Composition, som giør Røge og Venneknive skarpe, bekommes ogsaa angelsk Jern Silke, som benges af Cattuntrykker og Farver til Sort. Potten i 2silige. maade som og bekommes Tobakker a Schartans Faderke. Dette skal jeg ikke undlade for min Velvarer og Venner herved at bekiendtgiøre. Jed Landberg. os Curen af Ledadte Nærheden af Fryden alt ved RiDala, er en med Stangerder indhegnet Mark, paa 7 Tønder Lands acomer et maa for det meeste besaarde med Klaver, at faae til Leie, Commengang og om forlanges. maaske mere Græsning endnu. Liebhaverne melder sig saa snart som mueligt.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Af disse Tidender ud Boen des Paris, den 10de October.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Redacteuren for i Dag indeholder følgende Skildring af den her nu herskende Almeenaand. De fornemme Cirkler synes, med ringe Undtagelse, at være uden nogen Hengivenhed, til Republiken, og meget ilde tilmode over Directoriet, hvis Mod og Viisdom er dem en Forargelse. De Jldesindede vogne op igien, og bedække sig med Nattens Slør. De Ord: Kongen leve, ere blevne opslagne paa Murene. Hos den talrige Classe af Arbeidsfolk er Hengivenhedsaanden til Republiken, ikke tvivlagtig. Talerne af de unge Mennesker af den 1ste Reqvisition, som igien maae gaae til Armeen ere uborgerlige. Borgernes Majoritet, som gjerne følger de offentlige Anliggenders Gang, sætter den største Tillid til Regieringen, og derbersker blant denne Classe ligesaa megen Patriotisme, som Ligegyldighed mod de Mennesker, som overlade sig til Børs: Speculationer og Agiotage. Skuespillaanden bliver renset: og i mange af samme hører man med Fornøielse patriotiske Arier. - Efter Rygtet vil vor Regiering laane Armatører: ne og Negotianterne mange smaa Fregatter o. s. v. for at bruge dem til Capere. En 3die Deel af de gjorte Prisers Værdie skal tilhøre Regieringen; en anden 3die Deel Eqvipagen og en 3die Deel Armatorerne. Det heder og, at mange Linieskibe i Brest skulle nu blive aftakkede. Paa Corvetten laVaillante, paa hvilken de Deputerte i Rochefort bleve indskibede, befinde sig foruden Skibsmandskabet 100 Søesoldater. Da Barthelem underveis bekom at læse en Journal, hvori Moreauls Denunciation mod Pichegru indeholdtes, sagde han (Efter vore Blade) til denne sidste: "Jeg sagde det. nok, at De var en Forræder. Er Jeg en Forræder, svarede Pichegru, saa er De en modløs Mand. - Da man endnu tilsidst spurgte Barthelems Kammertiener, Letellier som han virkelig vilde blive Deporteret med sin Herre, Svarede han: Jal jeg har taget Deel i min Herres Lykke, og vilnu ogsaa tage Deel i hans Ulykke. Alle Medlemmer af Directoriet skulle i en Conference have udtrykkelig erklæret sig Berling. vor bo mod de Adeliges Deportation. Man taler bestandig lydelig om det Project, at revolutionere Tydskland ved et nyt Udbrud af Krigen. Et af vore nye Blade, i hvilket nogle af Redacteurens hidtil havte Medhielpere ere Medarbeidere, og som man paastaaer at blive skreven under en høiere Jndskydelse, udlader sig i Dag paa følgende Maade: Man undrer sig over, at General Angereau har taget Borgeren Meheemed sig som Secretair, da han dog i sit hele Liv aldrig har blevaanet noget Feltslag; men man betænker ikke, at da Angereau skal være Rhinens Buonaparte, kan han ikke allene behielpe sig med Generaler, som kun vide at bruge Kaarden, men han behøver ogsaa Mænd, som nøie kiende Tydsklands politiske Forhold, og ved deres Jndsigter kunde sætte Generalen i Stand til at benytte sig af Seiervindingerne. Vore unge Folk, som for kort Tid siden sværmede omkring i Skareviis paa Skuespilhusene og de offentlige Pladser, ere nu igien paa engang forsvundne, efterat Politiet har begyndt at opsøge dem, for at sende dem til Armeen.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Basel, den 10de October. Efter Anlereauls Ankomst have de franske Tropper ved Over Rhinen faaet den største Deel af deres resterende Sold Østerrigerne have trukket bort fra de hosliggende Badiske Stæder, næsten alt deres Jnfanterie, Bagagen er bleven sendt tilbage, til Rheinfeldten og Artilleriet er tillige skaffet bort. - Deres Cavallerie er brukket op mod Freiburg. En meget talrig Afdeling af den Østerrigske Armee skal derimod, som man forsikrer, være rykket ind fra Egnen af Ulm og Stuttgardt, i Bresgau, for i Tilfælde af Krigens Fortsættelse at forsvare de Keiserlige Lande fra denne Side.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Paris, den 12te October. Næsten daglig komme her Courerer fra Tydskland og Jtalien; men om Krigen skal blive fortsat, er uvist. Usandsynligt er imidlertid det Rygte, at Fiendtlighederne have begyndt, da først nylig General Buonapartes Broder er ankommen hertil med vigtige Depecher, hvis Besvarelse vil afgiøre Sagen. Regieringen giør saa lidet bekiendt om de nærværende Omstændigheder, at i det mindste intet vist lader sig sige om samme.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Carlscrona, den 13de October. Prindsessen, vor tilkommende Dronning, kom den 11te hertil, og blev paa det høitideligste og glædeligste imodtaget. Kongen havde begivet sig om Bord paa den Eskadre, som bragte Høistsamme hertil. I Gaar imodtog Hs Majestæt Lykønskninger af de forskiellige Stænders Deputerte. Overmorgen reiser Høistsamme over Drottningholm til Stokholm, hvor Han vil indtræffe den 23de. Prindsessen bliver saalænge, paa Drotningholm, indtil Hun holder sit høitidelige Indtog som Dronning.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Wien, den 14de October. Det store Spørgsmaal om Krig og Fred er endnu ikke afgjort, og Udslaget berver paa den Erklæring, som den franske Regiering vil give paa de sidste keiserlige Forslag. Efter 6 Dages Ophold er General Mack, som man for endeel Dage siden sagde at have forladt Wien, i Gaar Morges afreist herfra med Artillerie Director Funk til General Terzus Armee. Han skal meest mueligt haste med sin Reise derhen, Først efter Grev Cororninis Ankomst, som Grev Cobenil har sendt fra Udine som Coureer hertil, sit General Mack, som har havt mange Conferencer med Keiseren og Stadsministeren Baron von Thugut, Ordre at afreise igien. Ommeldte Grev Coroniniis Depecher have her igien forøget Bekymringen, at det paa nye turde komme til Krig, en Bekymring, som bliver bestyrtet ved Breve fra Carnthen, Crain og Triest, Jmidlertid holder man sig her overbeviist om, at Keiseren har anvendt, og endnu anvender alt mueligt for at forebygge Krigens Ulykke. Han har selv tilbudet sig at giøre endnu flere andre Opefringer, end de vare, som man havde bestemt Fredspræliminarierne i Løben den 18de April. Tingenes Forandring i det Venetianske kommer de Franske vel tilpas, og just paa samme grunde de alle deres Vægringer og nye Forslaa i det de paastaae, at de bekiendte Tildragelser i det Venetianske forandrede Jndholden af Fredspræliminarierne, og frisagde de Franske fra de indgaaede Forpligtelser. - Man forsikrer, at Engeland paa nye har gjort vort Hof store Tilbud, ifald der ikke sluttet Fred for sig selv, men vedvarende giør fælleds Sag med Storbritanien. Vort Hof vil ustridiei denne Henseende tage den Beslutning, som efter Omstændighederne er den beste. Iøvrigt heder det, at General Buonaparte har selv understattet de østerrigske Forstag. som bleve overleverte i Udine, med Forestillinger til det franske Directorium og at han er meget vel tilfreds med den Maade. paa hvilken Grev Cobenzl fører Underhandlingerne.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Amsterdam, den 13de October. I dette Øieblik saae vi at vide, at allerede 16 til 14 a vore Krigskibe ere indløbne i vore Havne, af hvilke nogle mindre, andre meer ere beskadigede. At vor Flaade har Fort den tapreste Modstand, sees tydelig af alle indløbne Beretninger, og man skal ikke undlade, saa snart nærmere tilforladelig Efterretning er indløben om dette paa begge Sider med Død og Undergang truende Søeslag, at meddele det ærede Publikum samme. Den ulykkelige Bataviske Admiral de Winther har for Resten fuldkommen viist, at han er en værdig og tapper Søehelt, en Mand af Ære og Mod, i det han til det yderste har forsvaret sig mod 5 fiendtlige Skibe, som angrebe ham; hvilken Berømmelse end ikke Fienden selv kan nægte ham. At Fienden først har forladt Fegtningspladsen, sees deraf, at han ikke videre har forfulgt og foruroliget den bataviske Flaade, som begav sig langsom tilbage til Terel.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Haag, den 17de October. Her ere endnu nogle officielle Efterretninger om vor ulykkelige Søe=Træfning: Marine=Commissionen til Nationalforsamlingens Præst. dent.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Haag, den 16de October. Den i Dag Morges indløbne Efterretning fra Contre Admiral Storv vil efter vor Mening være Forsamlingen des. mere interessant, da den i mange Henseender tiener til en mærtelig Oplysning om de hidindtil erholdte Efterretninger. Han tier om Skibet Altmaar; dog gives der anthentiske Breve, som forsikre, at det efter en tapper Modstand er taget i Slæbetonget. Om Mønnikendam have vi ingen sikker Efterretning.
Berlingske Tidende, 1797-10-27
Contre=Admiral Storns Beretning til Marine Commissionen. Haag, om Bord paa Skibet General=Staterne, den 14de October. "Medborgere, Efterat vi den 7de October lykkelig vare komne i Søen med Flaaden, krydsede vi hist og her uden at opdage noget, indtil den 11te October, da vi omtrent Kl. 8 om Morgenen bekom i Sigte den engelske Flaade, 30 Seiler stærk. Det blev hos os strax givet Signal til at holde sig beredt til Fegtning, og at stille sig i Slagorden. Efterhaanden kom den engelske Flaade nærmere. Kl. 12 stod den i Slaalinie, og rykte an. Klokken 12 1/2 begyndte een af de her tigste Fegtninger, som nogensinde er leveret. J Begyndelsen af Fegtningen seilede den hele engelske Flaade tvers igiennem var Linie, og begyndte Fegtningen med 2de af de største i dens Linie, som bestod af 20 Skibe, hvoriblandt 3 Tredækkere, 6 paa og, og Resten paa 14 og 64 Kanoner, mod eet af vore. Fegtningen begyndte fra alle Sider, og tillige langs den hele Linie. Alle Skibene fegtede, saavidt jeg kunde see med største Tapperhed, og Officererne tilligemed Soldaterne, udviste en over al Berømmelse ophøiet Tapperhed. - Jeg begyndte Fegtningen med den engelske Admiral Duncan, hvis Skib forter og Kanoner, og et Stib paa og Kanoner, imellem hvilke jeg laae midt inde i en ringe Afstand, hvilket var Tilfældet paa den hele Linie. Hos mig blev alt kort og smaat afskudt. Dog bleve vi dem intet skyldige, saa at Admiralen maatte aflade; ligesom dette og siden skedte af Skibet paa 84 Kanoner, med hvilket jeg forblev i Fegtning, uden at holde inde en Minut. Med dette, saavelsom med det Skib paa 24 Kanoner, der var traadt i Admiralskibets Sted, varede vor Fægtning indtil Kl. 3, da alle Skibe, saasom de vare saa beskadigede, at de ikke meere kund regieres, dreve blant hinanden, og ikke et Skud skeedte mere. Næsten alle Hoved=Tougene vare skudte fra mine Master. Vi havde 20 Døde og 40 haardt Saarede. Da Skibet paa alle Sider var igiennem boret, dreve vi, hvorhen Skibet vilde gaae. De store Touge bleve snart satte i Stand igien, og Kl. 4 vente villigen om tilden engelske Flaade; men da jeg sit Efterretning af Officererne, at Skibet løb fuldt af Vand, blev jegtvungen til at vende om igien. Det begyndte at blive mørkt, og formedelst den stærke Regn kunde uditrumser lidt af vore Skibe, som udgiør de den bagerste Deel af Linien. - Jeg bragte nu alle Skibe tilsammen, som jeg kunde opdage, og befandt mig om Natten Kl. 12 tilsammen med 11 Skibe. Med disse forsøgte og at forene mig med Resten af vor Flaade, og vente mig nok engang til den engelske Flaade; men jeg kunde hverten opdage den engelske Flaade, eller vore Skibe, dog saae jeg 2 Linieskide at gaae til Terel. Vi gjorde Jagt paa dem; men da vil kom nærmere, mærkede vi, at de vare engelske. De toge strax Flugten, uden at vi vare i Stand til at følge dem. Jeg styrede derpaa igien til Terel, og saae langt fra paa Fegtnings pladsen 3de Vrag at drive. Kl. 12 om Natten kom jeg ind i Texel med de sammenbragte Skibe. Hilsen og Broderskab. E. Storp. Overeenstemmende med Originalen. L. E van ck.