Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-16
Blandinger. Det var allerede om Morgenen den 22de Septbr. at Oprørerne fra Brussel droge den fremrykkende Hær imøde og Skjærmydsler med Hærens Forposter medtoge hele Dagen indtil ud paa Natten. Torsdagen den 23de viste Hærens Jægere og Grenaderer sig udenfor Löwen, og Schaerbecker Porten og modtoges der af en levende, Kartætsch., og Musket-Jld fra Oprørernes Side, som igjen af Tropperne besvaredes af det grove Skyds, hvis Kugler regnede ned over den øvre Stad. Kl. 8 om Morgenen bleve benævnte Porte endelig forcerede og de hollandske Tropper banede sig Vei over Boulevarderne til Parken. Denne blev omsider gandske besat af Tropperne og formelig forskandset. Jmedens dette foregik i den øvre Stad, rykkede et Corps Husarer og en Division Fodfolk igjennem den flamske Port ind i den nedre Stad, men disse vare neppe opmarscherede paa det saakaldte Svine tørv, før de ved et heftigt Angreb nødtes til at trække sig tilbage, og paa Tilbagetoget at lade en Deel Vaaben og Bagage i Stikken. En ikke ubetydelig Deel af dette Corps, deriblandt dets Oberst, blev fangen. Jmidlertid udgjorde Parken og Egnen deromkring den egentlige Kampplads. Tropperne havde vendt deres Skyts imod Place royale og fra det Øieblik, at Grenadererne havde bemægtiget sig et høit Punkt ved Trappen til Bibliotheket, begyndte Oprørerne fra begge Sider af Jsabelgaden. en levende Musketild, som varede hele Dagen til langt ud paa Aftenen. Paa begge Sider holdt man sig i sine Positioner og de Frivillige fra Lüttich forsvarede sig saa længe de endnu havde Patroner. Da Mangelen paa disse endelig nødte dem til at forlade deres Stilling, vovede de, midt under Troppernes Jld, at klattre over Murene paa Boulevarden og saaledes lykkedes det dem af en lang Omvei atter at komme ind i Staden gjennem den halliske Port. Den 24de begyndte Jlden igjen Kl. 7 om Morgenen og var fra Oprørernes Side saa heftig, at det kun med yderste Anstrængelse og stor Bravour lykkedes Tropperne at bemægtige sig Husene i den namurske Gade, paa Place royale o. s. v., indtil de endelig nødtes til at trække sig tilbage bag deres Forskandsninger i Parken. Om Aftenen udbrød Jld paa forskjellige Steder. Meest rasede denne i Ridehuset, hvor den varede hele Natten og lagde Alt i Aske. Den var antændt af Granater fra Troppernes Skyds, og Jlden fra samme hindrede Slutnings-Anstalterne i at virke. Ogsaa denne Aften ophørte Jlden, men om Morgenen den 25de Kl. 7. begyndte den med fornyet Heftighed. At indtage Parken paany syntes at være Oprørernes Hovedplan og den stormedes flere Gange fra forskjellige Sider, men den Overilelse, hvormed disse forskjellige Angreb foretoges, tilintetgjorde for en Tid de tilkjæmpede Fordeele. Tropperne vare imidlertid udmattede og indskrænkede sig fordet meste denne Dag til at forskandse sig i deres Stilling. Siden den 22de vare talrige Forstærkninger af Oprørerne rykkede ind i Staden fra hele Omegnen og disse Frivilliges Jver var saa stor, at de, uagtet en tildeels lang og trættende Marsch, dog ufortøvet begave sig til de Pladse, hvor Kampen fandt Sted, og formerede Jnsurgenternes Hob. Efter 4 Dages fortvivlet Kamp, saae Tropperne, (for hvilke naturlig Roe og Hvile samt tildeels Forpleining havde været umulig) sig nødsagede til at rømme Brussel. Den 27de om Eftermiddagen erobredes efterhaanden de Huse, som endnu vare besatte af Soldaterne; Sidemurene imellem de forskjellige Huse bleve nedrevne, og Tropperne forfulgte fra det ene Huus i det andet. Deres Tilbagetog gik til Parken, hvor de af Borgerne vedvarende hilsedes af en morderisk Geværild. Som et Lyn foer Efterretningen om Troppernes Tilbagetog gjennem Staden og ved Dagens Frembrud den 28de var den aldeles rømmet. Jntet kan lignes med den Ødelæggelse, hvormed den skjønne Overstad ved denne Leilighed blev hjemsøgt. Uagtet man drog Omsorg for, midt under Kampen, strax at skaffe de Døde til Side, finder man dog baade Gader og Huse besaaede med Liig. Langs med Indgangen til Parken seer det rædsomt ud. De fleste Kaffehuse og Hoteller, som ligge i denne Egn, ere ubeboelige og den venstre Fløi af Kongens Pallads har ligeledes lidt betydeligt af Kanonkuglerne. J Parken ere vel ikke mange Træer omhuggede, men faa af dem ere ubeskadigede af Kugler. Troppernes gjentagne Forsøg paa at sætte sig i Besiddelse af den nedre Stad, maatte mislykkes, da den vil de Folkemasse i de snevre Gader havde alt for store Fordeele ved at lade Tagsteene, sydende Olie og Vand regne ned over dem. Prindsen er ikke saaret, men det er vist, at man ved forstilt Parlementering har søgt at lokke ham ind i det Jndre af Staden, for at tage ham til Fange. Han har kun havt sin gode Hest at takke for sin Redning, hvorimod En af hans Adjutanter faldt i Oprørernes Hænder. Tabet paa begge Sider angives meget forskjellige og den Efterretning, man derom vil have i Haag, et uden Tvivl meget overdreven, da den angiver Tropper nes Tab til ikke mindre end 6000 Mand. J det mindste angiver Bladet Staats Courant, som udkommer i Haag, og maa ansees for officielt, dette Tab meget ringere, endskjøndt det tillige erklærer ikke endnu at være i Besiddelse af aldeles sikre Efterretninger. Prinds Fredriks Armeekorps holdt, ifølge Efterretninger fra Antverpen af 28de Septbr., efter at have rømmet Brussel, endnu de fornemste Punkter besat, fra hvilke Staden, beherskes. J Lüttichs Blade hedder det, at den provisoriske Regjering den 2de, blandt andre Trudsler, med hvilke en Deputation blev afsendt til Prindsen, ogsaa skal have brugt den, at Huset Oraniens Ret til Thronen er længere vilde blive erkjendt af Folket, saafremt Prindsen ikke inden 24 Timer havde fjernet sig 3 Mile fra Brussel med Hæren. - Med hvilken Jubel og i hvilken Tone Oprørerne triumphere over deres Seier, derom kan man gjøre sig et Begreb, naar man læser følgende Brudstykker af et af Bladene i Brussel, hvori det under 28de Septbr. blandt andet hedder: "Victoria, De Røverhorder, som, under Navn af Soldater, vare trængte indenfor vore Porte, ere blevne nødte til i Nat at rømme Staden. Den fortvivlede Kamp igaar har beviist dem, at det er umuligt at trænge ind i Brussel imod dens Jndvaaneres Villie. Vort Artillerie, hvorover Commandoen siden i Fredags blev anbetroet en erfaren Officeer, anrettede et frygteligt Blodbad blandt vore barbariske Fjender, ved at blive rettet fra et gunstigt Punkt imod deres Stilling i Parken, og vore Tirailleurer, talrigere og ivrigere end Dagen tilforn, understøttede Artilleriet med største Held. Havde Armeen endog været dobbelt saa talrig, havde den dog maattet vige for et saadant Angreb. En utallig Menneskemasse begav sig ved Dagar den 28de til de Pladse, som hine feige Mordbrændere havde forladt. Denne Skueplads for Ødelæggelser og Blodsudgydelse var frygtelig at skue. Parkens Aller vare fulde af Liig, som, nøgne, neppe bedækkede med noget Løv, gjøre Promenaderne rædsomme at betræde; imedens Grene af Træerne, Stumper af Jerngitterværket, og af de skjønne Billedstøtter, som Kartetschilden, har ødelagt, findes omstrøede i alle Gange." - Hr. de Hoogvorst blev paa sin Vei til Palladset overalt hilset af Oprørerne med Hurraraab og Løsenet: "Frihed for bestandig!" Palladserne, om hvis Brand Efterretningerne have været overilet, bevogtes af velbevæbnede Vagter af Frivillige. Den Høistcommanderende, Dom Juan van Halen, tog sit Hovedqvarteer der strax om Norgenen den 28de og traf Anstalter til at forfølge Fjenden. - Blandt de Personer, som faldt som Offer for hine rædsomme Optrin, befinder sig ogsaa Lord Bland tyre, som dræbtes af en Kugle i sit Hotel i Rueroyal. Han var General i engelsk Tjeneste, og hans ulykkelige Familie, bestaaende af ikke mindre end 10 Børn, skal kun have Flugten at takke for Livet. Blandt de Rædselsscener, paa hvilke hine Dage kun have været alt for rige, og ved hvis Beretning man maa gyse, hører ogsaa Jnd brudet i en engelsk Pensions-Anstalt, hvor de hollandske Tropper skulle have tilladt sig de groveste Excesser imod de derværende unge Engellænderinder af de første Familier. Eftertrykkelige Besværinger herover ere afgaaede til London. Den 28de begrov man paa Pladsen St. Michel ved Skinnet af de brændende Huse en stor Deel af de Faldne, hvis Grav betegnes med et simpelt Kors, ompundet med Roser og Laurbær.