Københavns Adresseavis, 1797-10-27
Den angaaende Universitetet og det lærde Skolevæsen nedsatte Commission har af Hans Kongelige Majestæt, faaet Befaling, ved den herværende Frae latinske Skole, at iværksætte den af Commissionen udkastede allernaadigst approberede Plan til en forbedret Indretning af de latinske Skoler. Under den 20de Oct, har Hans Majestæt givet Commissionens ved denne Befaling foranledigede nærmere Forestillinger sit Biefald, og tillige resolveret, at Frue latinske Skole, fra den Dag af, da dens nye Indretning tager sin Begyndelse, skal være Commissioners Overopsyn og Bestyrelse allene undergives. l. Frueskolens Hovedbestemmelse bliver herefter, som tilforn, at forberede Disciplene til de academiske Studier. De nye Forandringer, der deels angaae UnderviisningensGienstænder og Methode, deels Læretinernes Antal og Fordeeling, ere skiede med bestandigt Hensyn til hiin Hovedbestemmelse, at denne endnu sikkrere, suldstændigere og paa den for vore Tiders Tarv meest passende Maade kan opnaaes. H. Da et grundigt Studium af de gamle Sprog, og at Crækernes og Rammernes classiske Skribenter endnu stedse er den uundværlige Grundvold for al sand Lærdom, skal dette blive dyrket med al den Omsorg, som dets Vigtighed, giver det Fordring paa. Men den grammattiske Underviisning begynder med Modersmaalets Crammatik, og vedvarer Underviisningen i Modersmaalet, ligesaavel som den i det grædske og latinske Sprog indtil Enden af Skolecursus, og forbindes Reglerne for Stilens Dannelse samt Örelser i skriftligt og mundtligt Fordrag dermed. Af nyere Sprog læres det Tydske og Franske. Begyndelsesgrundene af det hebraiske Sprog meddeles dem, der bestemme sig til det theologiske Studium. Gienstænderne for den videnskabelige Underviisning ere Religion og Moral, Kundskab om Mennesket, saavel efter dets aandelige som legemlige Natur (Anthropologie) med hvilken Underviisning tillige Læren om Menneskets Sam sunds- og Borger-Forhold forbindes, Geographie og Historie, Arithmerk, Ccommetrie og det almeennyttigste af den anvendte Nathematik, Naturlære og Naturhistorie. De Kunster, hvori Underviisning skal meddeles, ere Kalligraphie, Tegning og Sang. Hl. For ethvert af de ovennomtalte Underviisningssag, ere flere Specialclasser anordnede, i hvilke Skoleunderviisningen begyndes, fortsættes, og suldbringes. I disse fordeles samtlige Disciple efter deres forskiellige Ævner, Forkandskaber og Færdigheder, Alt eftersom een i et enkelt Fag giør Fremgang, rykker han og i en høiere Specialclasse af dette Fag, hvortil han ved en offentlig anstillet Provelse befindes moden. I. Det er betroet som Overlærere, deels selv at besörge Underviisningen i de ovennævnte Sprog og Videnskaber, deels at have umiddelbart Opsyn med samme. Hver af disse Overlærere har sine egne Fag, i hvilke han bygger videre paa den af ham selv lagt Grund. Men hvor Læretimmernes Antal gjör ham det umueligt at bestride dem alle, eller dette i det mindste vilde falde ham for besværligt, er ham tilforordnet en Medhielp, der tilpligtes, paa det nøieste at følge Overlærerens Anviisninger, enten disse nu angaae Underviisningens Gienstænder, eller paa nogen Maade dens Behandling. U. De Mænd, der i Følge allerhøieste Approbation skulle give Underviisning i Specialclasserne, ere fölgende I de historiske og geographiske Specialclasser, som Overlærer, Justitsraad Rector Thorlacius, som Adjunct Candidat Wieck. I det latinske Sprog og den latinske Lifteraturs Specialclasser, som Overlærer Mag. O. Bleck, og som AdjundCollega Scholæ Weinschenk. I det grædske og det danske Sprogs Specialclasser, som Overlærer Magister N. Nissen, og som Adjunkt Collega Scholæ Dichmann. I Religion- Moral- og Anthropologie-Specialclasserne, som Oversærer Pastor Liebenberg, og som Adjunkt Candidat Laub. I de mathematiske, physiske og naturhistoriske Special classer, som Overlærer Vicedecanus Linderup, og som Adjunct Studiosus Kieldsen.