Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-31
1. Torsdagen førstkommende den 6 Martii 1721. skal om Eftermiddagen ved 3 Klokke slet Eegede Gaard og Gods udi Sædland i Tryggevelde Ambt beliggende, med tilhørende Jus-Patronatus, ved offentlig Auction udi Mad. Salig Jørgen Jørgensens Huus i Høibroestræde her i Kiøbenh. beliggende bortselges; HovedGaardens Taxt er Ager og Eng 98 Tønder 2 Fr., Skov 8 Tønder 2 Sk., Mølleskyld 33 Tønder 4re Sk., Kirke-Tiende 6 Tdr. 3 Sk., Bønder-Godset, Ager, og Eng 397 Tønder 1 Fr. 2 Alb., Skov 10 Tdr. 3 Sk. 1 1/2 Alb., Mølleskyld 1 Tdr. 6 Sk.; Og meldes de Lysthavende til Efterretning, at Conditionerne tillige med en udførligere Forklaring om Gaard og Godsets Beskaffenhed, ey allene ved Auctionen, mens end og 14. Dage forhen skal blive dem meddeelt, baade her i Kiøbenhavn udi bemelte Mad. Jørgensens Huus, saa og paa Egede Gaard hos Riide-Fogden Withuusen og Birke-Dommer Tostegaard. 2. Relation om det 3die Slag imellem Spanierne og Maurerne er at faae udi dette Bogtrykkerie. RTISTION Am den tredie, af de Spanier imod Maurerne ved Ceuta den 21 Decembr. 1720. erholdne Seyervinding. Øfter seeniste erholdne Seyr den 9 Decembr. har mand, uagtet den store Forliis og Nederlag, de Maurer da udstoed, gjort sig den Tanke, at de igien skulde angribe den Spanske Leir, og det saa meget desto meere, som mand vidste, at de vare opmuntrede ved dend Forsterkning, de fra Keiseren af Marocco forventede, som til den Ende havde ladet alle sine Trouper anrykke, og tilsammenkalde fra Grendserne baade imod Østen og Synden, hvorudover Marquis de Lede ef efterlod at i agt tage alt hvis som kunde tiene til at forskantze sin Leier, hand loed ei allene fuldføre udi hast de nyeligen anlagte Verker, men end og opkaste fleere nye, og dem med adskillige Batterier forøge, saa at den Spanske Armee stoed inden for et Retranchement, som naaede fra den eene Side af Havet tvert over Land til dend anden Side, stillende sig med Spidsen imod Fienden, omtrent 1/2 eller 1/4 Miilveys fra Ceuta; Linien var draget, saavidt Landets Beskaffenhed det kunde tillade, igiennem Biergene og Dalene for at indslutte visse Højer, til hvilken Ende de Spanier vare nødte til at giøre nogle Fløygler, formedelst hvilke heele Fronten kunde flanqveres saavel med Bøsser som Canoner. Foruden denne Linie havde mand opkast adskillige Verker imod de fornemste Stæder, hvor Fienden kunde ankomme, og deriblant imod midten af Fodfolkene en vidtløfftig og af 50 Rut her bestaaende Tenaille, dog saa, at den havde Communication med Linien. Uden for dette Verk var en Grav 2 1/2 allen dyb, 5 allen breed med en Parapet og tilhørende Spanske Ryttere. Vel var et halv Bøsseskud uden for dette Verk en liden Høyde og derhos en morastig Egn, men det Spanske Generalitet holdte ey for nyttigt, for sine visse Aarsagers skyld, der at fatte Posto. De Aabninger, som vare gjorte paa Linien, for der igiennem at kunde undsette Fortrouperne, vare sluttede og flanquerte med de af os saa kaldede Spanske Ryttere. Foedfolket camperte udi 2de Linier, dog saaledes, at det bagved Parapettet kunde sætte sig i en Rad, saavelsom og nogle Compagnier Grenaderer, som bleve satte deels ved Fortrouperne og deels ved Reserven, hvorimod Rytteriet og Dragounerne havde deres Post ved Siden, og Bagen af Fodfolket for at sortenere det. Denne Præcaution blev agtet tet saa meget meere at være nødvendig, som den Spanske Armee da sk. kuns bestoed af 26 Battaillons eller 12000 Fodfolck og 32 Esquadre. eller 4000 Ryttere og Dragouner, efterdi den saa længe fra Spansen, ved Gibraltar igiennem Strædet ventede Undsetning formedelst Modvind ey endnu var ankommen. Neppe var de Spaniers Leier saaledes skikket og forskantzet, førend mand den 18 fik at høre nogle Canonskud ef de Maurers Leier ved Castelleyos, og det som mand siden har erfaret over en af deres Generalers Ankomst med en anseelig Deel Soldater, og som Marquis de Lede tillige fik Kundskab om, at de Dagen tilforn havde faaet nye Forfriskning af adskillig Levnets Midler, saa sluttede hand, at de den 19 skulde vilde begynde at angribe hans Underhavende, og anviiste derfor hver Regiment sin Post, med hosføyede Anstalt, sig der saa snart som beordredes, at indfinde, men den store Regn, som paakom den 18de om Aftenen, og vedholdte den 19 Dagen igiennem, hindrede Maurerne i at fuldføre deres Forehavende. Den 20de om morgenen indberettede de Spanske Forvagter, at de Maurer med et Partie af Rytteriet kom anrykkendes langs med Veien til Cannas for at nærme sig imod Veien til Tanger og sætte sig paa en høyde, kaldet Serrail, lige over for Centrum af den Spanske Armee, som og skeede; Dette Partie bestoed af 1000de Heste, og var derved mange høje Officerer, som letteligen paa deres kostbare Dragt kunde kiendes, hvilke og, efterat de havde seet den Spanske Lejr, droge tilbage om Eftermiddagen Klocken 4 til deres Leier. Den 21de mod Dagningen bleve de Spanier nogle Mauriske Partier til Hest vaer, og da Klocken var 8te, saae de en Linie af Ryttere, som marcherte lige til den Høide, kaldet Serrail, lidet derefter ankom 2 sterke Linier af Foedfolket, een langs med Veien til Tramagueras imod den Spanske venstre Fløy, og den anden imod Centrum af Armeen langs med Sletten af Canas. Da Klocken var 11, giorde det Man viske Rytterie en Contramarch henimod deres venstre Fløy, og satte sig lige ud for midten af det Spanske Foedfolk. Et Partie deraf, 60 til 70 Heste sterk, fattede Post paa een imod den høire Side paa Veien til Tanger liggende, Høy, hvoraf de kunde oversee den heele fiendtlige Leyr; Og bestoed samme Partie mesten af de Maurers Basser og Generaler, som efter en Times Forløb forføyede sig igien til deres Armee, og blev ved deres Tilbagekomst givet Tegn til et general Angreb, som derpaa blev begyndt ved nogle Partier til Hest, understøttede af en Linie Fodfolk, som med en udstrakt og vel sluttet Front anrykte imod den, lige ud for det Spanske Tenaille (som var et Verk, bestaaende af 2 halve Bolverker, liggende Høide, for at angribe samme Verk, hvilket de og giorde med stor Tapper Tapperhed og et uforsagt Mod; thi efterat de havde plantet deres Standarter uden for samme Verk, gave de sig til at borttage og ruinere de, der i Veien staaende, saa kaldede Spanske Ryttere med saadan Furie og Hefftighed, at de ei allene lidet agtede den vedvarende Modstand, saavel af det Spanske Jnfanterie, som af adskillige Batterier, men end og holdte ved saadan deres Attaque langs ud med Tenaillen og andre Steder, hvorudi de særdeles bleve undsatte af adskillige Pelotons af deres Foedfolk, som havde indtaget adskillige Høje, hvorfra de ei allene havde de inden for Parapeten staaende, Spanske gandske blotte for sig, men og kunde naae dem med deres lange Flinter. Marquis de Lede, der forud vidste, hvor angelegen det var ham om Tenaillens Conservation, havde baade med alting vel forsiunet dette Verk, saa og, da hand fornam, at Maurernis Angreb først og fremmerst vilde falde derpaa, skikket de, derudi værende, Folk Tiid efter anden Undsetning, saa at til dets Beskiermelse bleve brugte 2 Bataillons af Murcia, 26 Compagnier af Grenadererne, 3 Piqueter af Foedfolkene og 3 Compagnier af Bøsseskytterne fra Belgia, Sagunts og Dublin. Jmidlertid Fienderne vedholdte deres Storm med en u-troelig Tapperhed og Courage, lod de Spanske Generaler afsidde 3 Regimenter Dragouner under Brigadier Greven af Pezuela Commando for at forsterke det udi Retranchementet staaende Fodfolk. Trefningen varede fra Klokken 2 Eftermiddag indtil Klocken 5 om Aftenen med saa sterk og vedholdende en Jld, at alle ældgamle Spanske Officerer maa bekiende, at de ey have seet dets lige udi nogen Action over heele Europa. Og ihvorvel Stormen alleene blev begyndt af en stærk Linie af det Mauriske Fodfolck, saa blev dog samme undsæt og afløst adskillige gange af 2de andre Linier, hver omtrent af 10000 Mand, der vare udi Baghold og som Reserve-Trouper. Da de fornam, at det ikke var dem mueligt at bemægget sig Tenaillen fortil, vendte de all deres Magt hen til at bemestre sig Jndgangen dertil, og giorde til den Ende 3 gange Anløb, men de bleve saa vel hilsede af det Spanske Jnfanterie og Styckerne, som meget vel vare indrettede, at de mistede der for Mængde af brave Soldater uden nogen Nytte, saa de maatte afstaae deres Forsæt, vickle deres Banner sammen, og begive sig paa Flugten imod Klocken 5 om Aftenen. Havde deres u-forsagte og tapre Angreb sat de Spanier i Forundring, da blev den ikke mindre over deres meget hastige flugt. Efter Slaget have de Spanier fundet iblandt de Erobrede Bannere, som vare plantede i Jorden, adskillige Standarter, hvoraf sluttes, at endeel endeel af Rytterne har maat afsidde for at førstercke Jnfanteriet. Resten af Cavalleriet blev ey brugt, som forhen skeede udi Actionen af 9 Decembr. imod de Spaniers Retranchement, hvad heller det er skeedt formedelst den da tagne Forliis, eller fordi det nu var commanderet af en meere forsøgt General, skal vi lade være usagt. Jmedens Actionen varede, holdte det ved Bagtrouperne, deels for at sætte Moed i Foedfolket, samt bortføre de Døde og Qvæste, og deels for at hindre Foedfolket i at tage Flugten. Mand kand ey beskrive, med hvad Omhyggelighed de Maurer søgte at faae deres Døde og Qvæste tilside, saa at de end og dræbte dem, som dødelig vare saargjorde, for at faae dem desto snarere bortført. Efter den Underretning, som haves, skal de Maurers Armee have bestaaet af 45000 Foedfolk og 15000 Ryttere, hvor iblandt har været 10000 Sorte af Kongens Guarde, som agtes for deres allerbeste Folk. De Maurer siges at have mist 7 til 8000 Mand, og de Spanier have 300 Mand døde og qvæste. General Major D. Felix d'Arragon, som commandeerte Attaquen, er død, og Brigadier Portocarrero, Oberst de Pineda og Monsr. Walderanna ere farligen qvæste tillige med andre Officerer, General-Lieutenant Caves og General-Major Chateausort omendskiønt de vare siuge, lode sig dog bære hen til Valdpladsen, og forbleve der, indtil Stormen var ude, saa at General-Lieutenanten tillige med Greven af S. Stephan bleve lidet saargjordte. Generalen Marquis de Lede holdte sig heele Actionen over for ved Spidsen udi Centro af Armeen, for Allevegne at give de fornødne Ordres, Hans Hest blev skudt under ham af tvende Musquet-Kugler. Alle Generals Personer, Officerer og Soldater have særdeles viist deres Tapperhed, men fornemmelig de, som forsvarede Tenaillen. Biscopen af Ceuta haver og vovet sig saa yderlig, at en af hans Capellaner er skudt ved hans Side, da samme Bisp indfandt sig ved Actionen for at betiene de dødelig Qvæste. To Dage efter denne Seiervinding have de Spanier erholdet en Undsætning, bestaaende af 1 Bataillioner, som endnu ventes at blive forsterkede med andre 2 af Gaarden og et Regiment Dragouner.