JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-07-23
Ved Tallotteriets 1408de Trækning i Altona, den 19de Juli, udkom: Nr. 59. 51. 22. 21. 2.
Viborger Samler, 1842-07-23
Paa 9de Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Obm., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1842-07-23
En ung Pige, der godt forstaaer Skræddersyning, ønsker sig Condition til 1ste Novbr., helst paa Landet, hvor hun under Huusmoderens Veiledning kunde deeltage i Huusholdningen. – Paa Lønnen sees ikke saa meget som paa en god Omgang. Adressecontoiret anviser.
Viborger Samler, 1842-07-23
Rettelse. J sidste Nr., 3die Col., 2den Sp. 6te Linie fra oven, staaer Østerport," læs: "Nørreport."
Viborger Samler, 1842-07-25
No. 115. 70 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. udpressererMandagen den 25te Juli 1842. udpressererManden den 25te Juli 1832. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-07-25
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Hertugen af Orleans's Liig skal bisættes i Dreux efter Kongens udtrykkelige Befaling; flere af Ministrene have forgjeves ønsket at Liget maatte bisættes i St. Denis. Civillisten har kjøbt den Urtekræmmers Huus, hvori Prindsen efter sit Fald blev bragt ind.
Viborger Samler, 1842-07-25
Det er begribeligt, at Jnteresserne for Valgene nu træde i Baggrunden. Mærkeligt, at disses Slutning støder sammen med Prindsens Død. Vare de foretagne senere, vilde Resultatet maaskee være blevet endnu fordeelagtigere for Regjeringen. Hertugen af Remours, der inspicerer Frankerigs Nordgrændse, er kaldt tilbage til Paris. Ved Telegraphen er afsendt befaling til Toulon om derfra at afsende en Dampbaad, der skal bringe Hertugen af Jonville tilbage.
Viborger Samler, 1842-07-25
Journal des Debats har opfordret Oppositionsbladene til at moderere deres Jubel over Valgenes Udfald. Denne Journal lover at komme tilbage til alle Jncidentster ved den store Valgkamp og aabenhiertigt at tilstaae, hvori dens Forhaabninger ere strandede, og paa hvilken Maade Oppositionen har undgaaet et fuldstændigt Nederlag. "Vi ville erholde Majoriteten i det mindste ligesaa stærk som i forrige Session; og om vi endog ikke havde den vilde vore Grundsætninger dog erholde den." Efter Journalen la Presse forvente Ministrene en Majoritet af 75 a 80 Stemmer. Jøvrigt synes Stemmefleerheden, mere at være en Overvægt af det conservative Princip med en temmelig stærk legitimistisk Jndblanding end en ministeriel Overlegenhed. – Valgene nærme sig deres Ende, allerede kjender man Navnene paa 451 Deputerede, hvis Antal i Alt kun udgjør 459 Medlemmer. Afhiint Antal høre, efter Journ. d. D. af 14de Juli, 26 til de Conservative og 189 til Oppositionen; Oppositionsbladene angive Forholdet anderledes, og de have det mindste Ret deri, at man meget vel kan være conservativ uden at være ministeriel.
Viborger Samler, 1842-07-25
Storbritannien og Jrland. De 38 Politibetjente, som skulde stilles for Assiserne, fordi de uden befaling og uden trængende Nød – som det hed – havde fyre paa den oprørske Pøbel i Ennis (i Jrland) og dræbt flere Mennesker, ere atter satte paa fri Fod, fordi Grand-Jur ikke fandt Klagen imod dem begrundet. Det hedder imidlertid, at de ikke skulle ansættes paa ny.
Viborger Samler, 1842-07-25
J Underhusets Møde den 13de Juli klagede Williams da der til de kongelige Slottes Vedligeholdelse fordredes en Sum af 106,085 Lstl., meget over denne UdgiftspostsStørrelse, og yttrede, at Dronningen ikke behøvede 7 Slotte, af hvilke der vare nogle, som hun endog ikke havde seet. Efterat Billen om at yde Dronningens Person en større Sikkerhed havde passeret Husets Comitee, blev den læst 3die Gang. J Underhusets Møde den 12te Juli afgav Gladstone, den Erklæring, at der skulde tages alle mulige Forholdsregler for at bevirke en Moderation i den ved den franske Ordonance indførte høie Told paa Lærreder og Garn. En ublodig Duel paa Pistoler har fundet Sted imellem to Parlementsmedlemmer – den i Artilleridepartementet ansatte Capitain Bolder og Craven Berkeley paa Grund af en af hiin udtalt uærbødig Yttring om Dronningen. En Vognfabrikant i Southampton har allerede afsluttet med Peninsular Stem Navigation Company en Contract om at levere Vogne, der skulle føre Passagerer igjennem den ægyptiske Ørk. Disse Vogne, af hvilke 40 maae være færdige indtil den 1ste Septbr., skulle være meget lette, af Construction som Omnibus, og kun have 6 Sæder. Enhver af disse Vogne trækkes af 2 arabiske Heste i Stationer af 7 engl. Miil, Fra den russiske Grændse meldes under 2den Juni, at en russisk Coureer har overbragt den Efterretning, at en Afdeling af den under General Grabbes Commando staaende Hær er i en Skov overfalden og tilintetgjort af Lesghierne. Russernes Tab anslaaes i det mindste til 1500 Md. og 25 Officierer; kun det russiske Artillerie, der var blevet tilbage, blev reddet. Algerien. Om General Changarniers sidste Vaabendaad haves nu detaillerede Efterretninger. Denne General var med sin Division atter brudt og fra Blidah, og bivouakerede 50 Lieues fra Algier ved Bredderne af Scheliffloden, da han ved at recognoscere paa en Høi, blev vaer i en Afstand af nogle Lieues uhyre Støvskyer.
Viborger Samler, 1842-07-25
J den Formodning, at det maaskee var Caravaner, der udvandrede til den store Ørken, befalede han, Obersten for det første Chasseurregiment ufortøvet at begive sig paa Veien med sine 300 Ryttere for at indhente yderligere Oplysninger. Uden at sadle, svingede Chasseurerne sig op paa deres Heste, og ilede med Lynets Fart afsted hen imod det betegnede Punct. Men hvor stor var deres Forbauselse, da de, ankomne paa en Høi, bleve vaer i en ubetydelig Afstand Skarer af henved 15,000 Arabere - hvoriblandt 4000 velvæbnede Ryttere - der med alt deres rørlige Gods virkelig vare i Begreb med at udvandre til Ørkenen. At vende om, var ei at tænke paa; thi i dette Tilfælde vilde de arabiske Ryttere, erkjendende de Franskes svage Styrke, have forfulgt disse og nedsablet dem indtil den sidste Mand. Obersten commanderede altsaa: "Fremad Marsch!", i det han betydede sine Krigere, at der ikke var andet for dem tilbage end enten at seire eller gaae tilgrunde. Uforfærdet trængte den lille Heltestare ind paa Fienden, en rasende Kamp begyndte; i nogen Tid fegtede Araberne med haardnakket Tapperhed, men til Lykke for de Franske holdt de ikke længe Stand. De fiendtlige Ryttere ansaae de Franskes Antal for langt større end det var, og vare desuden af den Formening, at nye Forstærkninger rykkede frem til de Franskes Understøttelse. Araberne grebes af en panisk Skræk, og kun betænkte paa Flugten bortkastede de deres Vaaben og søgte deres Redning i Flugten. Nu havde Chasseurerne vundet Spil; Nedsablingen var frygtelig; flere hundrede Liig bedækkede Valpladsen, og Resultatet af denne Kamp var: 3000 Fanger, 700 Heste, 1500 Kammeler, 2000 Muulæsler, belæssede med Cara vanens Kostbarheder, 16000 Stkr. Qvæg og Faar samt en Mængde Vaaben. Med dette Bytte vendte Chasseurerne tilbage; paa Tilbagemarschen mødte de Gen. Chan garnier, som rykkede frem med sit Jnfanterie, men som vilde være kommen for sildig, dersom et Uheld havde tildraget sig. De Franskes Tab udgjør nogle og tyve Mand.
Viborger Samler, 1842-07-25
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 19de Julii. Det er vist at der er afsluttet imellem Belgien og Frankerig en Tractat, ifølge hvilken Belgien fritages for Erlæggelsen af den høiere Beskyttelsestold paa Lærreder og Garn. Bestemmelserne i Tractaten skulle gaae ud paa at tilstede Belgien Tilladelse til at indføre i Frankerig belgiske Lærreder og belgisk Garn, dog saaledes: at Belgien forpligter sig til at belaste det fra England indførte Lærred og Garn med den ved Ordonancen af 26de Juni anordnede Told, at Toldafgifterne paa franske Vine reduceres til 1/2, og at Belgien ved en Forandring i Bestemmelserne for Skibsfarten begunstiger Jndførsel af Salt, fra Frankerig fremfor engelsk Salt. – At saadanne Bestemmelser, der aande den meest utvetydige Fiendtlighed imod England have vakt den største Utilfredshed i London, er naturligt: saavel de ministerielle Journaler som Oppositionsjournalerne opfordre til Giengieldelse. The Standard erklærer, at den imellem Frankerig og Belgien afsluttede Tractat ingenlunde kan forenes med de afde europæiske Magter efter den sidste Krig overtagne Forpligtelser til at fremme Handelen, og tilbagekalder i Erindringen, at et af de store Magters Hovedformaal ved Afslutningen af den sidste europæiske Fred var at gjøre Belgien ganske uafhængigt af Frankerigs Jndflydelse, for hvilken Belgien ved den nylig afsluttede Tractat ganske er givet til Priis.
Viborger Samler, 1842-07-25
Beretningerne fra Fabrikdistricterne blive Dag for Dag mere truende, endskjøndt aabenbar Opstand endnu ikke en udbrudt. J Salford og Birmingham er af 30,000 Jndivider undertegnet en Opfordring til fornævnte Stæders Deputerede i Underhuset om at andrage paa at standse Bevillingen af Skatteopkrævningen saalænge indtil Aarsagerne til den overalt herskende Nød – Afgifterne paa Korn, Sukker og Kaffe – ere hævede. – J en Forsamling af Anti-Corn-Law-Association har Alderman Brooks ligefrem erklæret, at han troede at Landet var udsat for en Revolution, og at kun Vægring at betale Skatter kunde tvinge Aristoratiet til at antage sig Folkets Nød. Billen og større Sikkerhed for Dronningens Person har passeret Overhuset og erholdt det kongl. AssentFor den afdøde franske Kronprinds har Hoffet anlagt Sorg i 14 Dage.
Viborger Samler, 1842-07-25
Frankerig. Paris, den 18de Juli. Hertuginden af Orleans er ankommen til Neuilly. Lidt efter lidt var hun af de af Hoffet udsendte Officianter og sine Sviger inder bleven underrettet om det frygtelige Slag, der havde rammet hendes Kreds. Hvo kan beskrive det Optrin da hendes afdøde Gemals Forældre modtog hende! –"Men," siger Journ. des Deb., "Hertuginden har ikke forglemt, at hun er Moder til Greven af Paris. Som vor Konges Adoptivdatter, dyrebar for hele Frankerig, der i hende elsker Foreningen af Aandens og Hjertets sjeldneste Egenskaber, kjender hun de store Moderpligter, som hun har at opfylde, og midt under sin dybe, sønderknusende Smerte forbereder hun sin Aand dertil."
Viborger Samler, 1842-07-25
Da General Billate nærmede sig Hertugen af Remours for at underrette ham om Hertugen af Orleans's Catastrophe, saae Prindsen, at Gen. skiftede Farve, og manglede Kraft til at opfylde den sørgelige Mission. Hvad fattes Dem, General, Det synes at være lidende." – O. Monseigneur, en frygtelig Nyhed fra Paris!" – "Jeg forstaaer Dem. Kongen er myrdet!" – "Nei, men Kronprindsen er ikke mere. Han er død i Gaar af Følgerne af et Spring ud af Vognen."
Viborger Samler, 1842-07-25
Siden Hertugens Død har Ministerconseilet næsten udelukkende beskæftiget sig med Regentskabsspørgsmaalet. Et Lovudkast er forelæst i Conseilet og discuteret i to Timer. Det er Kongens Ønske, at der tilforordnes Regenten et Regentskabsraad, bestaaende af de resp. Ministre, Frankerigs Cantsler, Storreferendarius, Præsidenterne og Generalprocureurerne i Cassations- og Regnings-Tribunalet, og 4 Marschaller af Frankerig. Kongen skal fremdeles have erklæret, at han beskæftigede sig med et Lovudkast, angaaende den ministerielle Ansvarlighed, hvilket han i Forening med Regentskabsloven strax vil forelægge Kamrene. Hele den kongelige Familie, det belgiske Kongepar indbefattet, er nu med Undtagelse af Hertugen af Joinville samlet i Neuilly. Lafittes Sammenkomst med Kongen skal have været meget rørende. Som bekjendt har denne forrige Conseilspræsident i ikke faa Aar staaet i Spidsen for Oppositionen. Lafitte kastede sig for Kongens Fødder, og vædede hans Haand med sine Taarer. Kongen løftede ham op og lod ham træde ind i et Cabinet, hvorhan i en Time forblev ene med ham. Da Lafitte gik bort, var han saa rort, at han neppe kunde holde sig opreist. Man kan være forvisset om, skrives der fra Paris, at Frankerigs nuværende mørke Udsigter ville skaffe Regjeringspartiet mange Tilhængere. Man tør temmelig sikkert antage, at den Barrotske-Venstre og tiers partii næsten ganske ville sammensmelte med den ministerielle Majoritet. Hertugens Liig er aabnet og indbalsammeret. Af Seetionen resulterer, at Prindsens Død er foranlediget ved en Revne (Fissur) i den bagerste Deel af Hjerneskallen, en Fissur, der gaaer fra det ene Øie til det andet, og til Høire naaer til Hjernebenet (maaskee menes Jssebenet), som næsten ganske er løst fra Hovedet. Jngen anden Deel af Legemet er alvorligt læderet. Prindsens sidste – tydske - Ord vare: "Luk Døren til; her er Jld!"
Viborger Samler, 1842-07-25
Valgene ere endte: 266 Conservative, 193 Oppositions deputerede.
Viborger Samler, 1842-07-25
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-07-25
Kjøbenhavn. Under 19de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift, Landvæsens- og Tiendecommissair Carl Edvard Rotwitt, at aflægge den befalede Prøve i Høiesteret, for derefter saafremt Prøven findes tilfredsstillende, at beskikkes til Advocat ved bemeldte Ret. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1842-07-25
Ved Rescript til Admiralitetet af 11te Juni d. A. er allernaadigst anordnet, at benævnelsen "Chirurger" for Søe=Etatens Vedkommende forandres til Læger, og at Over- og Under-Skibschirurgerne herefter kaldes respective Overskibslæger og Underskibslæger.
Viborger Samler, 1842-07-25
Ved Resolution af 7de d. M. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst bestemt, at for Søe-Etaten skal i Fremtidenreglementeres: 1 Stabslæge; 2 Overlæger, af hvilke den ene efter Omstændighederne kan være Stabslæge, og 6 Underlæger; hvilke Benævnelser strax ere indførte for de Paagieldende.
Viborger Samler, 1842-07-25
De hidtilværende Reservechirurger med Divisionschirurge Characteer, H. O. Sommerfeldt og C. Müllertz ere hver især forundt Prædicat af Overlægge, dog uden at dette gjør nogen Forandring i deres nuværende Tjenestepligt eller giver dem Adkomst til at oprykke i Gage som Overlæger.
Viborger Samler, 1842-07-25
De hidtilværende af Collegiet ansatte Underchirurger med Reservechirurgs Characteer, P. S. Seidelin, J.C. Krieger, A. G. Drachmann og C. F. Holm ere allernaadigst udnævnte til Underlægger ved Søe-Etaten. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1842-07-25
Som Justitiarius for den ny Criminal- og Politiret betegner man Justitsraad Tetens; men det skulde dog være mærkeligt, hedder det i Lollands=Falsters Avis om man hertil forbigik Etatsraad Spandet, der baade ifølge Anciennetet og Dygtighed er langt competentere til denne Post. Hr. Tetens har nu engang været saa heldig at komme i Velten, skjøndt hans Virksomhed som Præses i Hof= og Stadsrettens Jnqvisitions-Commission just ikke skal have lovet store Frugter. Jmidlertid kan han, naar han vil, være en ret flin Mand; men det vil vist næppe falde ham selv ind, i Skarpsindighed, Kundskaber eller Arbeidsomhed at maale sig med Spandet."
Viborger Samler, 1842-07-25
Hof= og Stadsrettens Medlemmer have ved kongelig Resolution faaet Løfte om, at der ved næste Budget skal blive taget Hensyn til en Gageforøgelse for dem, man mener 200 Rbd. aarlig for hver. (Loll. Falst. Av.
Viborger Samler, 1842-07-25
Geheime-Etatsraad Adler med Familie er den 8de d. M., efter et kort Ophold i Colle, ankommen til Kiøsingen, hvor han vil bruge Badet, hvorefter han senere formeentligen agter at bruge en Eftereuur i Gastein. (DaJ Charlottenlund skal fornylig være forefalden alvorlige Optøier, hvorved 22 Personer bleve arresterede, og deriblandt et ungt Menneske, en Forstandidat, som des værre nok vil komme til at betale denne Lystighed dyrt, da han skal have lagt Haand paa Politimesteren, Dr. juris Normann. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1842-07-25
Frederiksborg lærde Skole har i denne Tid erholdt en værdifuld Gave af 500 Bind Doubletter fra Hans Majestæt Kongens Haandbibliothek. (Da.)
Viborger Samler, 1842-07-25
En omreisende Musikant tog forleden i Sorøe en Seddel i Tallotteriet, reiste videre til Nestved, og erfarede her at hans Nr. vare udkomne med en Gevinst af 1066 Rbd. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-07-25
J "Kbhavnsp." læses nedenstaaende Skrivelse, som er Red. tilstillet fra en af Jyllands mindre Kjøbstæder: "Det er just ikke sjeldent, at man hører klage over den Myndighed, som de kgl. Ovrighedspersoner i Kjøbstæderne søge at gjøre gjeldende mod de dem sideordnede Borgerrepræsentanter; det er just heller ikke saa sjeldent, at de vide at sætte denne Myndighed igjennem, og at Repræsentanterne blot blive Redskaber i Byfogdens Hænder; dog er det oftere Tilfældet, at Repræsentanterne ville haandhæve deres Selvstændighed, og naar Ovrigheden føler Betydningen af den Autoritet, der tilligemed ham er sat til at varetage Byens Tarv, ville alle Collisioner, der efter Sagens Natur maae opstaae, let udjevnes paa en rolig Maade. Men er Byfogden mere besjælet af denne Følelse, og har han ved et langvarigt uindskrænket Regimente tilvænnet sig at overvurdere sin egen Magtfuldkommenhed, leder dette undertiden til Sammenstød, der endog kunne være af den Betydenhed, at de gjøre Repræsentanterne lede af deres Post og let foraarsage, at Kjøbstæderne komme til at mangle Mænd, der med Kjerlighed ville varetage deres Jnteresser. Saaledes er det blevet os berettet, at idelige Collisioner mellem Byfogden og Borgerrepræsentanterne i en lille By i det østlige Jylland have bevirket, at disse sidste ligefrem i en Skrivelse have ladet bemeldte Magistratsperson vide, at de have besluttet fra Afsendelsen af samme ikke mere at fungere som Repræsentanter, paa Grund af, at de ikke fandt sig forpligtede til at finde sig i den myndige Opførsel, som Byfogden vedvarende saavel mundtlig som skriftlig udviste imod dem, og som de vare overbeviste om ikke vilde forandres, og som de derfor ansaae det under deres Værdighed fremdeles at udsætte sig for, saameget mere som Byfogden i en af sine Skrivelser vel ikke drog deres Varekundskab i Tvivl, men nedsatte deres Menneskekundskab under sin egen, som han i større Grad troede at besidde, da han havde været Embedsmand i 22 Aar, og derfor ved alle Leiligheder forkastede deres Aands Fostre. Til samme Tid blev ogsaa af Formanden og alle Repræsentanterne udfærdiget et Brev til Amtmanden, hvori de lode ham vide deres tagne Beslutning. J sit Giensvar søgte Byfogden at forestille dem det urigtige i deres Fremgangsmaade, og sluttede med, at han ventede at see dem den 4de Juli, som var den Forsamlingsdag, da hele Raadet in pleno pleiede at møde. Dette frugtede imidlertid ikke, og Byfogden, der indfandt sig med Kæmneren for at udbetale nogle Regninger efter Repræsentanternes Anviisning, kunde intet udrette, da Nøglen til Kassen endnu var i Repræsentanternes Hænder og Repræsentanterne udebleve. Amtmandens Forestilling, at vende tilbage til deres Pligt, udrettede heller intet. Sagen skal nu være indberettet til Cancelliet, som vel vil tage de behørige Mesurer, og vistnok i dets Viisdom udfinde, hvori Gjenstridigheden bestaaer. Den lille By er saaledes indtil videre uden Repræsentantskab.
Viborger Samler, 1842-07-25
Kiel. J Søndags Morges Kl. 5 1/2 udbrød der Jld i Kjøbmand Fleges Baghuus paa Torvet og fortærede ikke alene de derværende Varelager, men ogsaa en Deel af Vaaningshuset og hermed tillige en ikke ubetydelig Deel af Bünsows Leiebibliothek og antiqvariske Boghandel. Der kan neppe være Tvivl om, at Jlden, der begyndte i en ubeboet Bygning og paa denne Tid af Dagen, ikke er opstaaet ved et Tilfælde, men at den maa være paasat. De i denne Anledning indledede Undersøgelser have imidlertig ikke kunne kaste den ringeste Mistanke paa noget bestemt Jndivid.
Viborger Samler, 1842-07-25
J Nibe har inat (23de Juli) fundet Jldebrand Sted, om hvis Beskaffenhed vi dog ikke kunne melde noget paalideligt, da Rygterne lyde forskjelligt og de nærmere Details endnu mangle. Jlden siges at være udbrudt hos forhenv. Kjøbmand Hedegaard og 5 Steder skulle være lagte i Aske. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-07-25
J Aalb. Av. ankes med Grund over, at Amtsraadet ikke blev forestillet Hs. Maj. Kongen.
Viborger Samler, 1842-07-25
Skive. Under Hs. Majestæts Nærværelse her modtog Hr. By- og Herredsfoged Horn og Frue som Presenter af Majestæten: Første en smuk Gulddaase og Sidste en Ring med Brillanter.
Viborger Samler, 1842-07-25
Viborg. Blandt Corporationer der under Hs. M. Kongens Nærværelse i Skive havde Audients hos Allerhøistsamme, var en Deputation af Communalbestyrelsen her fra Byen, der androg for Majestæten, at de Udgivter det fra 1ste August bestemte Vagthold ved den herværende Straffeanstalt kom til at andrage, maatte fordeles paa hele Provindsen; hvilket unægtelig ogsaa synes rimelig, da der ikke sees at være nogen Grund til ene at belaste Viborg Bye hermed, eftersom Straffeanstalten jo er til fælles Afbenyttelse for Provindsen og Vagtholdet maa saaledes følgelig ogsaa blive fælles; ydermeere er Byens Tilstand tilvisse factisk af den Beskaffenhed, at den ikke kan taale nogen extraordinair Tilvært i dens Udgivter. - Man kan imidlertid vistnok antage, at Hs. Majestæt, ved en nærmere Overveielse af Sagen, vil finde nævnte Motion overeenstemmende med Billighed, og derefter i sin Viisdom tage allerhøieste Beslutning. Endvidere havde tvende Borgere her af Byen, som Repræsentantere for de Kjørende udenfor Vognmandslauget, ogsaa Audients hos Majestæten. Samme angik det Baand som under 6te Marts f. A. blev hævet, men mærkeligt nok ved Generalpostdirectionens Skrivelse af 10de Aug. f. A. atter paalagdes, nemlig at fornævnte Kjørende ikke maatte afgive Befordring til Byens Jndvaanere længere end 2 Mill. – Denne Vogntvang kan man vist nu snart see skriinlagt, ifølge Hs. Maisis. Tilsagn, at ville skjænke Sagen sin allerhøieste Opmærksomhed.
Viborger Samler, 1842-07-25
J denne Uge vil det müllerske Skuespillerselskab indtræffe hertil for at give endeel Forestillinger.
Viborger Samler, 1842-07-25
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 2de Juli. Jdag er ligesom i Tirsdag ingen Omsætning gjort paa Kjøbenhavns Børs og derfor ingen Cours noteret. Dette ter vel nærmest tilskrives den Omstændighed, at alle Penge, der kunne opdrives, i disse Dage anvendes til Actiesupleringer, og der har i denne Henseende været en saadan Trang paa Penge, at Enkelte skulle have taget 12 pCt. for at forstrække Supplementsbele bene. Næstkommende Mandag er den sidste Suppleringsdag og man vil da efter Jndbetalingerne paa samme omtrent (Da.) kunne jugere Pengemarkedets Tilstand."
Viborger Samler, 1842-07-25
London, den 19de Julii. Siden forrige Tirsdag have Productmarkederne vundet Fasthed. Spørgsmaalet efter alle Artikler til indenlandsk Forbrug var godt, og de tidligere Priser ere ikke dalede, endskjendt mange Auctioner have fundet Sted. Samfærdselen synes at blive bedre, siden den ny Toldbill er antagen. Antallet af Toldsedler i forrige Uge anslaaes til 12,000, medens ellers kun 7000 i Gjennemsnit forekomme. Bruttobeløbet udgjorde over 200,000 Lsl. Penge i Overflødighed; Disconto af bedste Accept er dalet til 3 pC., godt Papir af anden Rang anbringes med Lethed til 3 1/2 a 4 pe. Disconto. - Veirliget vedbliver at være gunstigt for alle Marktrugter, hvilken Omstændighed i Forening med en for denne Aarstid meget betydelig Tilførsel af en gelsk Hvede gjorde at Markedet igaar (Mandagen den 18de Juli) var flant. Engl. Hvede noteredes 2 a 3 Shill., og fremmed Hvede i Shill. pr. Qvtr. lavere end sidste Mandag, Hamborg, den 2de Juli. Hvede 7 a 10 Rdlr. Cr. lavere pr. Læst. Rug flan, og nogle Ridlr. billigere; Byg mindre søgt, og noget lavere; Havrepriserne holdtes uforandrede, men man vilde ikke tilstaae dem. Den nye Raps er ter, godt bjerget, Qualiteten overalt god, endog fiin. Nogle Partier ny Vinterravs af Danmark ere allerede solgte og betalte indtil 122 Rthlr. Bco. pr. 21 (maaskee kun 21; det sidste Ziffer utydeligt) Tdr. Til denne Priis kunde man kjøbe villigt. Som Følge af den forestaaende ny Toldlows Jndførelse i England ere allerede flere engelske Qvæghandlere hidkomne til Hamborg, for at indkjøbe Slagteqvæg i det Holsteenske, De erkyndigede sig blot om de Huse og Egne, der forsynede Markedet i Hamborg, og begave sig da strax uden Tolk til Stedet. (Dannev)