JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-18
Undertegnede har i disse Dage hjemfaaet et betydeligt Parti Høleer fra Haraldskjer Kobber= og Jsenkram fabrik, hvorfra jeg som befuldmægtiget for Fabrikken har Oplag og Rettighed til tillige at lade omføre og forhandle bemeldte Fabrikvarer paa Landet, saa advarer jeg herved atter iaar de uberettigede Handlende fra at sælge slige Varer, og navnlig vil jeg især advare dem, der give sig af med at lade omføre tydske Varer til Forhandling, hvoraf jeg veed der gives Enkelte endog her i Amtet, og maae de finde sig i Følgerne hvis de antræffes. Sluttelig anbefaler jeg mig til de ærede Landmænd, der nu allerede ere bekjendte med disse Leers Godhed og Ægthed. Hvad der ikke er godt bliver naturligviis som sidste Aar ombyttet. Westervig Kroe den 12te Mai 1848. Ærbødigst, P. Christensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-18
Et Fartøi til Salg. Mit førende Tialkskib af 15 1/2 danske Commercelæsters Drægtighed med to Stell Seil og staaende og løbende Redskab, 3 Aar gammel, beliggende i Thisted Havn, er underhaanden at erholde tilkjøbs for 800 Specier, naar man strax accorderer med H. M. Møller. Eieren. Thisted, den 13de Mai 1848. Silkehatte paa fiin Harehaars Filt og vantæt stivede, og efter den nyeste Facon, fra 2 Rbd. 3 Mk. til 5 Rbd. 3 Mk. pr. Stykke hos Gjerlach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-18
Et Pibehoved med Sølvbeslag og Rør er funden i Provst Nichelsens Port, og kan af Eieren erholdes tilbage mod dette Avertissements Betaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-18
Skuespil i Thisted. Den til Fredagen den 19de de annoncerede Forestilling: "Wollgerda", Lystspil 12 Acter. Derefter: LaTyrolienne. Derpaa: "Jntrigerne" original Vaudeville i 1 Act. Til Slutning: Dal Polka, svensk Rationaldands bliver formedelst indtrufne Omstændigheder udsat til Søndagen den 21de Mai. P. Bloch, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-18
Det bemærkes at paa det til Bogtrykkeriet indleverede Manuscript til Placaten i Aftes stod anført La Tyrolienne, og ikke den Solo, der blev dandset, det er altsaa dens Feil(Nedact.)der har indleveret Manuscriptet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Nr. 60. Thisted, Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissementødende, Amtsavis. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Loverdagen den 20de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Jndenlandsk. J Aalborg Avis findes et Uddrag af et Par Breve fra Veile-Egnen, dateret 11te Mai, hvori anføres at foruden de natural Præstationer, som Fjenden har fordret i Veile, og som skulle præsteres inden der 16de om Aftenen, havde General Wrangel fordret betalt 9000 Mk. Bco. og 300 Heste leveret, og for at give Fordringen mere Eftertryk, vare Kanoner opplantede ved en uden for Byen liggende Veirmølle, for at tru Jndvaanerne til at opfylde Barbarernes Forlangende, og skal Wrangel have erklæret, at han i Mangel af prompte Opfyldelse ikke kunde indestaae for Byen. Omegnen lider betydeligt, naar man betænker, at et lille Sogn daglig maae levere 50 Lpd. Brød og 10 Lpd. Smøugentlig, foruden Jndqvartering. Sydvest for Veilgives der Bøndergaarde som have daglig 200 Mand i Jndqvartering, og Beboerne ere saa medtagne, at flere Bønderfamilier agte at forlade Huus og Hjem. Fjenden aflægger al Høflighed mere og meere, saaledes maatte en Dame i Veile taale slemme Grovheder af en Soldat og da der blev klaget, fik Karlen kun en mild Tilretteviisning af den fjendtlige Commandant Lesser, der er født i Kjøbenhavn. En Søn af Kammerraad Dalgas et ungt Menneske, der havde for en Forpost yttret sig uforsigtig om Prindsen af Roer, blev arresteret, og en Krigsret nedsat, som menes at ville dømme ham til at skydes. Sidste Søndag holdt Armeen Gudstjeneste paa en Agent L. tilhørende Eng, og foruden Prædikestolen, maatte Byen levere 4 schleswig-holstrinske Faner. En af de høiere fjendtlige Officerer forlangte Kjøbmand Bøghs smukke Anlæg uden for Byen, for at benytte det til et Bal, og paalagde Bøgh at sørge for Damer, men B. erklærede, at alle Byens Damer vare tagne bort og desuden ville Jngen tage Deel i slig Forlystelse, Kun et Par Damer, Døttre af en Provst vise sig - sørgelig nok ofte blandt de fjendtlige Officerer. Om Aftenen bliver funget og musiceret uden for Prindsens Logie, der er hos Amtmanden Kammerherre Hoppe, som ligger meget syg. 200 Md. drog den 10de gjennem Give, 4 Miil vest for Holstebro. - Ligesom Aarhuus, erklærede den Overstcommanderende over de fjendtlige Tropper i Skanderborg, at han var kommen med Tropperne for at opkræve Levnetsmidler, og hvis man ikke opfyldte hans Fordring, vilde man med militair Magt inddrive samme i Amtet. Grev Schack til Schackenborg erklærer i Nibe Avis, at han var bleven tvungen til, at underskrive en Act, hvorved han var blevet tvungen til ved den militaire Chef Grev Rantzau, intet Fjendtligt mod de tydske Tropper at foretage og saalænge Occupationen varede, at underkaste sig den provisoriske Regjerings befalinger, men med disse Befalinger var kun meent militaire Reqvisitioner, og i Forhandlingsprotocollen bevidnede han, at der ved samme ikke var tilsigtet nogen Forandring i Territorialhøiheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Flere fra Kjøbenhavn og Altona bestemte Brevforsendinger ere af Rebel-Regjeringen blevne sendte til Rendsborg, dog uden at aabnes. Man siger, at der nu atter vil komme Orden i Brevforsendelsen, Aviserne udeblive imidlertid stadigt. En svensk Baadfører beretter, at den 15de Mai skulle 600 Md. svenske Tropper være udskibede fra Gothenborg, førende svenske, norske og danske Faner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Ringkjøbing Avis melder, at de fjendtlige Tropper have foretaget deres første Røvert og i Jylland, da 120 holsteenske Dragoner vare marscherede opad til Brande og have Fredag Morgen plyndret Fabrikken Clasonsborg, først spurgte de Fabrikseieren Hr. Classon, om han ikke havde paataget sig Leverance af Klæde og færdigsyede Kapper til den danske Regjering og da han svarede jo, men at Oplaget af det Klæde Regjeringen brugte var afsendt, beordrede Bandens Anfører Ridt mester Buckwaldt en Undersøgelse, og bemægtigede sig alt det Klæde, der forefandtes ved Fabrikken, med Undtagelse af det, der var sort eller brunt, hvilket man lod ligge, selv det Klæde, der var i Pressen, Decarteermaskinen og Væven borttoges. Eieren anslaaer sit Tal til 2 a 3000 Rbd. To af Hertugen af Augustenborgs Sønner vare med paa dette smukke Tog Den danske Regjerings overordentlige Sendebud med svenskenorske Hof Generalmajor W. Oxholm og den ham attascherede Capitain Harbon var den 7de Mai ankommen til Stockholm, da de kom dertil erfarede de, at Kong Oscar havde taget den Beslutning, at erklere den hele danske Sag for Nordens. Samme Dag erholdt Gesandtskabet Audients hos Kongen, der underholdt sig med det halvtredie Time. Hs. Majestæt, erklærede, at det var hans Agt, at seende et svensk Armeecorps til Danmark for at operere med den danske Armee, og at han ville beordre sine Krigskibe til efterhaanden som deres Rustning blev færdig, at løbe ud og tone deres Flag ved Siden af Dannebrogen. Dagen derpaa vare de danske Herrer indbudne til det kongelige Taffel. Den 9de gav den norske Statsminister Due en Fest for dem, og udbragte en smuk Skaal for det danske Nation, dens Konge, Armee &c. Onsdag Morgen vare de Danske indbudne til Kronprindsen for af besee Gardens Caserner. Om Torsdagen forlod Capitamen Stockholm for at overbringe Budskabet om den danske Regjerings Beslutning. General Oxholm blev for at undertegne Tractaten, da det ikke kunne skee strax saasom det kongl. Forslag om Credit skulle antages af Riget Stænder. Saasnart Rigsdagsforhandlingerne tillod det, ville Kong Oscar begive sig til Skaane for at paaskynde Udrustningerne, og han vil da formodentlig ogsaa gjæste Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Capitain Bille har i en Skrivelse til General Wrangel beklaget sig over, at man har skudt paa Hus i Strib der vare betegnede med et hvidt Flag, og hvori der var henlagt saarede Matroser, samt at man har skudt paa den aabne Bye Middelfart. Sluttelig bemærker Capitainen, at den danske Marine kunde tage en blodig Hænn paa de preussiske Søstæder. J sit Svar undskylder General Wrangel sig med at han ikke havde seet det hvide Flag og skal have yttret: at for hver Huus den danske Marine stikker Jld paa i tydske Havne vil han opbrænde en Landsbye i Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Man faaer i denne Tid ingen udenlandske Blade men fra gode Kilder vil man vide, at Rusland har tilstillet Hoffet i Berlin en Note, hvori det begjære Erklæring om Preussernes Jndrykken i Jylland. Jfølge et Privatbrev fra Hamborg skulle der den 13de Ma være kommet 5000 Mand friske preussiske Tropper der gjennem. Fra Paris meldes, under 10 Mai, at til Medlemmerne af den midlertidige Regjering ere valgte Arago, Garnier-Pages, Marie, Lamartine og LedruRollin. - Paven skal have maattet give efter, og erklære Østerrig Krig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Fra Horsens skrives under 14de Mai. J de senere Dage af den forløbne Uge have vi jævnligen havt Besøg ved Midnatstide af de fjendtlige Forposter fra Veile - saagar vare der Dage vi havde dem to Gange i Døgnet - for at recognosere ved vor Fjord, da de formodentlig frygtede for Landsætning af danske og muligt ogsaa svenske Tropper. Disse Forposter have bestandig været af de slesvig-holsteenske Dragoner. - Det samme Detaschement (bestaaende af 18 til 1900 Mand) af de fjendtlige Tropper, som overnattede der i Tirsdags, ankom atter hertil, efter at have været i Aarhuus og Skanderborg, igaar Middagsstunden. Baade Mandskab og Heste leirede sig paa Gaderne og Torvene og udbad sig intet Qvarteer, kun blot at faae deres Mad kogt i Husene. Alt gik meget roligt og fredeligt af, og Subordinationen var ligesaa stræng ved denne som ved den forrige Gjennemmarsch. Ligesom den største Deel af Mandskabet havde i Halmen paa Gaderne lagt sig til Hvile begyndte Kl. 9 1/2 Trommen at røres, og der blev en Forstyrrelse i Leiren, Alle kom paa Benene, Hestene bleve strax sadlede, og inden en god halv Time var det hele Militair ude af Byen. Hvad Aarsagen har været til denne Tilfærdighed, eftersom Bestemmelsen, til Afmarsch først var berammet til imorges, vide vi ikke; men selv Byens Jndvaanere foruroligedes ved det Røre, denne uventede Udrykning medførte. - Ved Militairets Afreise fulgte omtrent 8 a 10 tydske heri Horsens arbeidende Haandværksvende med - vi ville ønske dem Lykke paa Reisen. Nogle af den skulle have efterladt sig lidt Klatgjæld. Selv en tydsk Tjenestepige skal være medfulgt. - Tropperne have medtaget fra Aarhuus omtrent et halvhundrede af vore der staaende læderede Militairbeste. Efter Sigende have de og medtaget endeel under Arbeide værende Kapper til Aarhuus Frivillige – en tydsk Skrædersvend skal have givet Militairet Anviisning paa disse Kapper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Fra Fredericia skrives under 6te Mai. Preusserne tillægge iøvrigt saavel Hertugen som deres egen Konge Benævnelsen Schufte. Der har ogsaa i de første Dage ligget endeel af de forræderske schleswig holsteinske Officerer i Qvarteer her, disse Herrer udmærkede sig ved en yderst uforskammet og bydende Opførsel, hvilket navnlig gjaldt om en Capitain Jess.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Paa Preussernes Forlangende havde Justitsraad Rahbek - uden Jndvending, – ladet Borgerne tilsige til at møde enten personligt eller ved Karl, forat arbeide paa Voldens Sløjfning ved Castellet. Om Formiddagen gik Arbeidet uforstyrret under Bevogtning af Soldater med dragen Sabel; men, da de igjen havde begyndt om Eftermiddagen, kom et af vore Dampskibe og affyrede 2 Kanonskud med den Virkning, at alle Borgere, Karle og Drenge tilligemed de preussiske Soldater kastede sig ned og trillede mellem hverandre ned af Volden; Vore raabte Hurra, Preusserne loe eller bandede, og der har siden hverken været gravet eller bakket. Endnu maae jeg tilføie, at Preusserne have krænket det svensk norske Flag. Consul Gelmuyden, der boer i den tæt uden for Fredericia liggende Landsby Stoustrup, nægtede nemlig paa Reqvisition at udlevere et Qvantum Fodevarer, og man trængte derfor ind i Huset, nagtet han havde beist det svensk norske Flag paa dette, og borttoge med Magt hvad man kunde finde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Det kongl. danske General-Consulat i Norge bekjendtgjør under 12te Mai, ifølge Jndberetning fra den danske Viceconsul i Christianssand, at der paa Høiden af denne By er seet en fortmalet Skonnert i Følge med tvende Jagter og en Slup, som krydsede under Landet, uden at Flag eller andet Mærke var synligt. hvorfor Consulatet paa Grund af Skonnertens mistænkelige Udseende advarer de i norske Havne værende danske Skippere og at være paa deres Post, da Skounerten efter al Rimelighed er en tydsk Kaper og de medfølgende Jagter og Slupper danske Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Hvorvidt Hr. Redacteuren har handlet conseqvent ved at fordre min Underskrift, paa mit angrebne Stykke da jeg havde givet ham min Ansvars Underskrift, og derimod lader Hr. C. og T. optræde anonym, overlader jeg til den ærede Læsers Bedømmelse. Thisted, den 19de Mai 1848. H. D. Lützhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
J Nr. 58 af dette Blad har en Jndsender, som underskriver sig en ærlig dansk Borger, udslynget en Bandstraale, der naturligviis maatte saare stærkt, hvorden virkelig traf. - Bemeldte Jnserat gaaer hverken ud paa mere eller mindre, end at faae de Landmænd her i Egnen, som i den seneste Tid har solgt Kreaturer til Prangere for at drives til Holsten, og de, som selv have drevet derov, ansete og erklærede for Landsforrædere, og for saa foragtelige Egoster, at de, hvis de betjene offentlige Bestillinger i Staten, da burde med Skam og Vanære stødes ud af disse Bestillinger. Undertegnede, som ere iblandt de, der i den senere Tid, navnlig den 7de ds, have solgt et Parti Stude til en Handelsmand, som vilde drive disse til Slesvig, og som ogsaa har beholdt en lille Part selv i Kreaturerne – er det imidlertid temmelig magtvaaliggende ikke at blive anseet eller behandlet paa den Maade, som den ærlige danske Borger har foreslaaet, og vil vi derfor ikke undlade at underrette ham og enhver Anden om, at vi ikke all ne har været fuldkommen berettiget til, hvad vi saaledes har foretaget os, men at vi formene, at der heller ikke fra noget Synspunkt kan findes nogetsomhelst Urigtigt eller Stødende deri. - Det er og kun forklarligt, at den ærlige danske Borger ikke ogsaa viser Ærlighed i den Retning, at han vil erkjende, hvad han dog vist veed, at det ligetil den 9de de, har været tilladt at drive Kreaturer til Hertugdømmerne, og at det Forbud, som da udstedtes først er kommet til Kundskab her den 13de hvilket vil sees af en Bekjendtgjørelse i samme Nr. af Avisen, hvori det ovennævnte Jnserat er indført. Vi vil derfor her gjøre Dem bekjendt med den seneste Bestemmelse, som har tilladt, at Kreaturer drives til Hertugdømmerne, hvilket er en Resolution fra det kongelige Generaltoldkammer og Commerce-Collegium af 2den d. M., der under 4de næstefter af Amtet er communiceret Herredsfogden til videre Bekjendtgjørelse, og som lyder saaledes: Den kongelige Regjeringscommission for Her¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
tugdømmet Slesvig har under 29de f. M. communiceret Collegiet, at Samme efter foregaaende Conference med Handelsministeren, samt General commanden har under 20de f. M. ladet indrykke i forskjellige slesv. Blade, at der for Tiden intet er til Hinder for Overførsel af Kreaturdrifter over Grændsen imellem Nørrejylland og Slesvig. "Dette har man ikke villet undlade i Henhold til Skrivelse herfra til det kongelige Am af 15de f. M. herved tjenstligst at meddele Samme til behagelig Efterretning og fornøden
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Bekjendtgjørelse. At denne Regjerings Bestemmelse skulde være det nævnte Jndsender ubekjendt kan vi neppe troe, da vi ikke kan antage Andet end at Herredsfogden har efter kommet det Paalæg, som han har erholdt fra Amtet om at bringe den til almindelig Kundskab, og hvorom det vel ikke er mere, end man tør vente, at Herredsfogden vil udtale sig. Undertegnede blev bekjendt med den ved en Nærværelse i Thisted den 6te de, desuagtet bestemte vi os dog til at afsende vore Stude til England, fordi vi ikke ønskede selv at reise til Hertug dommerne med disse, men da der Dagen efter indfandsig en bekjendt Mand her af Egnen for at afkjøbe og Studene i den Hensigt at drive disse til det Slesvig, ske, solgte vi ham disse, idet vi dog forbeholdt os en lille Part deri. At vi faae den Part af Studene, som vi selv har forbeholdt os, tilbage igjen, er noget, vi vente, da Kreaturerne i Henhold til det senere Forbud, vil blive standsede ved Kongeaaen, og det vilde være os haardt imod, om de nu, da Forbud er lag derimod, skulde blive overførte, men saalænge til dette Forbud indtraf, troe vi at burde antage, at Regjeringen har havt overveiende Grunde til at tillade Handelen og til at ansee dette for rigtigst. Ullerupgaard og Momtoft, den 18de Mai 1848. Hagensen. Th. Neergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Agger Canals Skibsliste. Indg. den 8de Mai: "Fortuna" S. Gundersen fra Christiansand til Thisted med Trælast. Elida, S. K. Bie fra Grimstad til Skive med dito. Den 9de: "Birgithe Sophie T. Tønnesen fra Christiansand til Struer med dito. "Jacobine, N. C. Kacobsen fra Grimstad til dito med dito, "Den norske Bonde" M. Henrichsen fra Mandal til dito med dito. Den 10de: "Sanna Emilie" A. Tonnesen fra dito til Thisted med dito. Haabets Anker" M. Kamph. f. Christiansand til dito med dito. Hans Jacob N. Øver sen fra Lillesand til Lemvig med dito. Christine Krogh fra Christiansand til Krik med dito. "Sylphiden T. Tonnesen fra Mandal til Thisted med dito. "Agger Canal. J. P. Kløvborg fra Hull til Hjarbeck med Steenkul. Den 11te: "Speculationen" S. Jversen fra Christi sand til Skive med Trælast. "Prøven" H. C. Uldrigsen, fra Mandal til Nykjøbing med dido. "Haabet, O. Reiersen fra dito til Skive med dito. "Svanen" A. Homme fra dito til Krik med dito. "Aalen"S. Poulsen fra dito til Lemorg med dito. "Catharina Margretha H. M. Møller fra dito til Thisted med dito. "Jørgine Dortheal, N. A. Larsen fra Christiansand til Mandal med dito. Den 13de: "Christine, Kaag fra Christiansand til dito med dito, "Den norske Løve" M. Nielsen fra Lillesand til dito med dito. Den 15de: "Catharina Kirstine Maria" P. C. Poulsen fra Kjøbenhavn til Mandal med Fragtgods. Den gode Hensigt, T. Andersen fra dito til dito med dito. "Esperance" M. A. Frost fra Kjøbenhavn til dito med Fragtgods. ildg. den 10de: "Anne Kirstine", N. H. Jessen fra Struer til Bergen med Kornvarer. "Forsøget"T. Willemsen fra Nykjøbing til Mandal med dito. Makrelen" T. F. Arenz fra Lemvig til Norge med dito. Den 11te: "Helene" M. Petersen fra Nykjøbing til Mandal med dito. "Peter og Ane" C. R. Nielsen fra Hull med Raps. Den 12te: "Peter og Ane" N. A. Petersen fra Norge med Korn Den 13de: "Christiue". J. Krogh fra Christiansand med dito. Den norske Løve" M. Nielsen fra Lillesand med dito. Den 15de: "De to Venner", P. Petersen fra Norgemed dito. "Flora" Mathiesen fra England med dito, Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Bekjendtgjørelse. Saafremt de ærede Sogneforstanderskaber her i Amtet ønske de til Fædrelandets Tjeneste frivilligt sammenskudle Pengebeløb indsendte gjennem Amtet til Krigsministeriel eller den Commitee i Kjøbenhavn, som i dette Øiemed har dannet sig, udbeder jeg mig dette Beløb snarest muligt tilstillet, forsaavidt som dette ikke alt er skeet. Hvad derimod de frivilligt sammenskudte Naturalpræstationer og navnlig Proviantsorter angaaer, har Krigsministeren tilmeldt mig, at disse ønskes opbevarede indtil de tages i Reqvisition af Generalstaten, hvorom nærmere Underretning kan forventes. Thisted Amthuus den 18de Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
En Galosche er tabt. Finderen bedes aflevere den hos Restaurateur Eberbard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Skuespil i Thisted. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres af det Beckerske Skuespillerselskab Søndagen den 21de Mai 1848 Kl. 7: "Valgerda, originalt Lystspil i 2 Acter. Derefter la Tyrolienne, paa des deux. Derpaa "Jntrigerne", Vaudeville i en Act Til Slutning Dal-Polka, svensk Nationaldands.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-20
Onsdag den 24de Mai; La Styriene, steiersk Nationaldands; derefter: "Recreations-Reisen, Lystspil i 1 Act; derpaa Chachucha, spansk Nationaldands af Jenny Hjorth; dernæst, "Hovmesteren i Knibe", Vaudeville i 1 Act; til Slutning: En comisk Chineserdands. P. Bloch. Bestyrer af Selskabet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Nr. 61. Thisted, Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 23de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
Udlandet. Almindelig Krig eller Fred i Europa synes nu snart at ville blive decideret i Paris; herfra skrives under 15de Mai." Krigsrygterne vinde heri Consistence, en Journal siger, at Krigen mellem Jtalien og Frankrig ansees i Dag for vis. Et af Regjeringsmedlemmernes Organ Reform fordret med Hæftighed Krig med Østerrig, men dog paa en Maade, der viser, at Regjeringens og Ministeriets Majoritet ikke er for Krigen, og ikke deeler Reforms Anskuelse. Hvordan Krigen falder ud, troer man at Frankrig maae blande sig imellem; thi seiret Østerrig, saa maa Frankrig sende et Armeecorps ti Krigsskuepladsen, for at optræde for Jtaliens Uafhængighed, Frihed og Reconstituering; seirer derimod Kongen af Sardinien, saa maa Frankrigs Hær overskride Alperne ifald at han vil forene Lombardiet, med Piemont. Paa den anden Side er den bevægede Siemning i Paris meget stor med Hensyn til Polen, og det endskjøndt ingen Forstandig kan skjule for sig selv, hvilke uhyre Farer og Vanske ligheder, der kan opstaae mod dette Foretagende, og hertil kommer at de Franske ere uvidende om den udenlandske Politik, og kjendte ikke til paa hvilken samvittighedsløs Maade Polakkerne forskjertse den almindelige Sompathie for Polen. Alle Kli blet i Paris ere i Virksomhed, for paa Mandag, da den polske Qvæstion skal foretag, i Kammeret, at bringe tilveie en stor Folkedemonstration, talrige Arbeider, hobe havde i denne Anledning forsamlet sig paa Bastillepladsen, men Regjeringen havde truffet Forsighedsregler og 5 a 6000 Mand mobile Nationalgarder vare der opstillede. Et nyt fransk Ministerium var dannet, bestaaende af Cremieur som Justitsminister, Bastide Minister for de udenlandske Anliggender, Charcas som Krigsminister af interim, Casta Marineminister, Recurt Minister for det indenlandske Departement, Trælet Minister for de offentlige Arbeider, Flocon Handelsminister, Bethmont Cultusminister, Carnot Minister for den offentlige Underviisning, Duclere Finantsminister, Dagnerre Generalsecretair, Marast Maire i Paris. J Marseille har man opdaget et Complot, som gik ud paa at stikke Havnen i Brand og at plyndre alle offentlige Casser, og rige Borgeres Huse, men Complottet blev tilintetgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-23
J Madrid udbrød den 7de Mai en Opstand, hvori fornemmelig Regimentet Espannas Officerer vare deelagtige, dog allerede Kl. 11 var det lykkedes Regjeringen, men ikke uden stor Blodsudgydelse at bringe Rolighed tilveie. Madrid blev igjen erklæret i Blokadetilstand. Dagen derpaa bleve 13 af de fangne Tumultantere skudte.