JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- Marschal Prindsen af Eckmühl, Overstbefalende for Loirearmeen og Pyenærernes Armee, iler ved nærværende befaling at betegne den Demarcationslinie, som ifølge den til de fire allierede Magters Krigsministerium sendte Note er bleven bestemt mellem den franske Armee og de allierede Tropper. Demarcationslinien skal dannes af Loire til Mundingen af Allier, derpaa gaae langs Allier til Grændserne af Logeredepartementet, dernæst langs Grændsen af Lozere- og Ardechedepartementerne, og langs Grændsen af Ardechedepartementet til det Sted hvor Ardeche falder i Rhone. Den franske Arme skal besætte det indenfor Linien liggende Gebet. Anm. Det maa vel mærkes, at Loire skal være Demarcationsnien fra dens Udlod i Havet til Allers Munding. Generaler, Overofficerer og Commandanter skulle sørge for, at denne Demarcationslinie under intet Paaskud overtrædes. - Begge Brødrene Faucher, som vare Brigadegeneraler under Napoleon Bonaparte, ere blevne arresterede ved Bordeaux. Man har i deres Bagagevogne fundet en stor Mængde Bagage og Munition Den 7de August. Marschal Ney havde i Udlandet presset; store Pengesummer, for hvilke han i Nærheden af Chateaudun kjøbt sig to prægtige, ikke langt fra hinanden liggende Slotte. Det ene af dem hedder Condreaur, og udmærker sig saavel ved Bygningsmaade som Beliggenhed. For nærværende Tid ere 360 Preusser indqvarterede derpaa, og disse handle som de ville. Det andet Slot, ved Navn Premeville, er ligeledes besat af Preusserne. Den 31te Juli forlangte den disse Tropper commanderende General af Staden, Chateaudun 500,000 Franker, med det Løvte, at denne Sum skulde blive tilbagebetalt af de Penge, man fik for disse to Slotte, som skulde sælges. - At de Allierede ikke saasnart ville forlade Frankrig, beviser følgende i vore Tidender for idag anmeldte Fordeling af deres Tropper, Preusserne besætte Bretagne og alle Departementerne mellem Loir- og Seine; Engellænderne, Belgierne og Hannoveranerne, under Hertugen af Wellingtons Befaling, Departementerne mellem Schweiz Belgien og Marne; Østerrigerne, Piemonteserne, Bayrerne og Würtembergerne Departementerne mellem Grændserne af Jtalien og Schweiz til Bredderne af Floden Allier, og derfra til Løire lige til Orleans. Elsatz besættes af de badenske og sachsiske Tropper under Østerrigs Overopsigt. Russerne besætte Lothringen og Marnedepar tementerne. J Provence skulle kun faa engelske og piemontesiske Tropper blive, og cantonnere i Egnen af Marseille og Toulon. Paris og dens Omgivelser besættes af forskiellige allierede Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Ifølge Gazette de France skal det have været vist, at de alliered Armeers Reserver ikke skulde komme til Frankrig; men da det endnu er saa uroligt der i Landet, skulle de nu fortsætte deres Marsch. Man troer her, at de andre allerede Tropper skulle forlade Paris, og kun Russerne udgjøre dets Besætning.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- Adskillige Bonapartister havde her udspredt det Rygte, at det ikke var Napoleon, men Joseph Bonaparte der var ombord paa Bellerophou. - Man vil vide, at der er foreslaaet, at erklære de Samlingen af Malerier og Statuer, som ere opstillede i Louvre, for et National, musæum, saa at samme skal ansees som en fælleds Eiendom for alle europæiske Nationer, og overlades Pariserne til Bevaring. Det lader til, at blot de saakaldte Kirkemalerier skulle dringes tilbage til de Steder, hvorfra de ere tagne.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- General Bourmont har afskediget Nationalgarden i Lilledepartementet. Ogsaa Generallieutenant Travot, som commanderede imod Venderne, har underkastet sig Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Den forrige Postdirecteur Lavalette skal stilles for en Krigsret Krigsministeren har erholdet Marschal Brunes og hans CorpsesUnderkastelsesat. Omkring Slottet Vinennes er slaaet en Kreds, som Troppernpaa begge Sider ikke maae overskride. Man troer ikke, at det den igien vil komme til Fiendtligheder.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
General Mouton Duvernet, der allerede havde underkastet sig, har brudt sit Æresord, og er undveget fra Montbrison.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
General Clauzel, som i Toulouse vilde giøre Hertugen af Angouleme sin Opvartning, blev ikke modtaget af Hs. Kongelige Høihed. Hertugen ventes den 1ste August til Bordeaux. Grev Erlon Prouet), General Lefevre Desnouettes, General Brayer i Toldes og General Vandamme have hemmelig forladt deres Corps, hvoraf man slutter, at disse ikke længere ere den gunstige.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- Hertugen af Bassano (Maret) har faaet Tilladelse til at opholde sig i Schweiz. Bonapartes Moder gaaer under østerrigsk Escorttil Jtalien. Uagtet hun er 68 Aar gammel, har hun dog endnu Træk af sin forrige Skjønhed. Madame Hortense reiser til det forhen af hendes Moder Josephine i Schweiz kiøbte Gods.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Lyon, den 1ste August. Vor Generalgoverneur, Grev Bubna, har udnævnt en Militaircommission, som inden 24 Timer skal dømme dem, der vove at forstyrre den offentlige Rolighed. Denne Commission bestaaer af de fornemste Medlemmer af Nationalgaden.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- General en Chef Frimont har været her i Staden i to Dage. Bestandig ankomme friske østerrigske Tropper. De indqvarteres hos Jndvaanerne; men især bliver Forstaden Guillotiere stærkt belagt, da den indslutter mange Tilhængere af Bonaparte. Jgaar vare 10,000 Østerrigere indqvarterede i den.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
7000 Østerrigere have idag faaet Ordre at marschere til Marseille, - Maa har i Rhone fundet fem Liig, som bare Spoer af en voldte som Død, - Lycæumet i Avignon er ganske gaaet ind, da Jndvaanerne ikke vilde taale hverken Eleverne eller Professorerne, fordi de vare Bona t, parte hengivne. . - Man skriver fra Perpignan, at Communicationen mellem Franken rig og Spanien fuldkommen er oprettet paa denne Side.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Manheim, den 6te August. De allierede Hovedmagter, nemlig Rusland, Østerrig, Preussen, og Engelland have forenet sig til et saakaldet Conseil, for at afgiøre Frankrigs og Europas endnu uafgjorte Anliggender, - Jfølge meget authentiske Privatefterretninger et Frankrigs Stilling for nærværende Tid af den Beskaffenhed, at det er en Lykkede nu droge bort, vilde den frygteligste Borgerkrig vieblikkelig udbryde for dette Land at de allierede Armeer endnu ere i samme. Dersom med hidtil udkiendte Rædselscener.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Gens, den 25de Juli. Alle Breve fra det sydlige Frankrig vidne om, at man frygte, da, Borgerkrigen snart vil bryde ud skrækkeligere end nogensinde for Partierne ere i den høieste Spending, og neppe ville de fremmed de Tropper være tilskrækkelige til at dæmpe Udbrudet. Marseille og nu Middelpunkten for de Kongelige, Toulon er de Andres Samlingsplads. Hine marschere ad Touleuse til. J mange Stæder ere an rede blodige Optrin forefaldne. - De østerrigske Tropper, som skulde marschere over Simpion til Frankrig, have faaet Modordre, og gaae over Mont Cenis.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Vien, den 8de August. J disse Dage er en fransk Oberst bleven bragt hertil fra Naney, som Statsfange, og transporteret til Mungaz. Han skal have været en af Cheferne for de franske Fricorps i Vogeserne, og man skal af hans Papiret have seet, at han havde udsat en Priis for den, det kunde dræbe eller fange en af de høie Souverainer eller af deres Feltherrer.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
London, den 8de August. De idag fra Torbay hertil ankomne Breve indeholde Følgende Den 6te gik tre Linieskibe og en Corvet til Ankers der paa Bugten, dog i saastor Afstand fra Kysten, at man ikke kunde sees hvad der for regik ombord paa disse Skibe. Et af dem førte Admiralslag. Man troer det var Northumberland. Det synes ogsaa vist, at Bonaparte allerede har begivet sig ombord paa samme. Siden ere disse Skibe gaaede under Seil med en frisk Nordvestkuling. De ere allerede udaf Sigte. Jndtil sidste Dieblik var al Communication med Landen forbuden.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Fra Plymouth skrives under 4de August : "Bellerophon, som har Napoleon ombord, gik imorges under Seil, og styrede sydvestlige Eurotas fulgte med. Lord Keith, som commanderer Kanalflaaden en Chef, har heiset sit Flag paa Tonnant. Han begiver sig til en vis Brede, hvor Northumberland skal støde til ham, paa hvilket Skib Bonaparte skal bringes ombord, for at føres til sit Bestemmelsessted. - Bonaparte skal ikke ville finde sig i sin Skjebne; han skal endog uafladelig tale om Selvmord; man maa gierne, om man vil, siger han, indsværre ham i Tower; men til St. Helene vil han ikke gaae. Idag forsikkrer man at Hr. og Madame Bertrand have faaet Tilladelse at følge med ham. - Linieskibet Northumberland og Fregatten Havanna, to Skibe med Tropper og fire Krigslupper ere bestemte til at bevogte Den St. Helena. - Antallet af de Rysgierrige, der ønsker de at see Bonaparte, og seilede omkring Bellerophon, udgjorde Loft 10,000 Mennesker. Afvigte Torsdag spadserede han i femten Minuter paa Bellerophons Dæk med General Bertrand og adskillige engelske og franske Officerer. En General, to Oberster og syv andre Officerer vare allerede fra Bellerophon bragte ombord paa Fregatten Eurotas. - General Lallemand har skrevet et Brev til Prindsregenten, hvori han beraaber sig paa sin Opførsel mod de engelske Krigsfanger. Bonaparte har ogsaa paa ny skrevet et Brev til Prindsregenten, hvori han beder om Tilladelse til at blive i Engelland. - Hoftidenden for idag melder, at Forterne og Maaden ved Toulon den 24de Juli have heiset det hvide Flag, og at Marschal Brun og de øvrige Generaler samt Admiral Ganthaume have underkastet sig Kongen. Marschal Brunes Corps, som befandt sig der, var 5000 Mand Infanterie og 300 Mand Cavallerie stærkt. - Den franske regulaire Armee skal opløses ; derimod skulle i et hvert Departement 1600 Mand organiseres til et Regiment, for at vaage over den offentlige Rolighed.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
I Paris hersker stor Giæring, og mange Arrestationer have fundet Sted. - Da noget af Bonapartes Linned var bleven bragt i Land, for at vaskes, iførte Adskillige sig enkelte Stykker deraf, for at kunne sige, at de havde baaret noget af hans Tøi. - Hans Skatte og Eiendom, me, med Undtagelse af saadanne, som han nødvendig behøver, ere blevne forseglede, og skulle blive i Engelland; dog skal han have Tilladelse til før sin Død at testamentere dem til hvem han vil- Forrige Torsdag havde Hertugen af Vork det Uheld at bryde Armen ved et Fald i Datlands. Først for Timer efter kom en Saar lægge til ham.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Den engelske Fregat Penelope er forliist noget fra Canada ved Floden Magdalena. 40 Mand af Besætningen have tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- Ved Hr. Stavely, som igaar ankom med Depescher fra Lord Castlereagh, vil man have erfaret Noget om de politiske Anliggenderes Gang i Paris. Fyrst Talleyrand og Ministeren Fouchs ere i deres Forhandlinger ualmindelig virksomme i at forsvare Frankrigs Sag mod de Allierede. De lade deres Konge fremkomme med allehaande Grundsætninger, som dog lykkeligviis finde kraftig Modsigelse fra andre Magters Side. Til vor Tids Særsyn hører, at de franske Ministre søge at sætte Ludvig den 18de i en Stilling, hvori han næsten træder fiendtlig frem mod de selv samme Magter, som med Strømme af Blod have giennerobret ham sin Trone. - Med Hensyn til Løire, armeen har man gjort den Opdagelse, at selv de Kongel. franske Ministre ikke ønske dens Oplysning, da de mene dens fortsatte Tilværelse kan bidrage til at skaffe Frankrig en bedre Fred, efterdi en Sta uden Armee ikke kan underhandle, men maa uden videre antage en hver foreslagen Betingelse. Loirearmeen skal derfor have faaet hemmelige Jnstructioner.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
- Som man forsikkrer, skulle ogsaa særegne Commissairer fra de allierede Magter begive sig til St. Helena, for der at have specie Opsigt med Bonaparte. Han er altsaa ikke blot Engellands, men og saa de øvrige Hovedmagters Fange.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Stockholm, den 1ste August. I Hs. Majestæt Kongens Svar paa Rigsstændernes den 31te Juli, overrakte Adresse siges : Ethvert nyt Beviis paa Rigstændernes Følelser for Min Person, modtager Jeg altid med en oprigtig Tilfredshed. Det Udtryk at samme, som under nærværende Omstændighedet bringes Mig, har desto større Værd for Mig, da Jeg i Forening med Min Søn har været saa lykkelig at forberede Foranledningen dertil. Vi have inteDieblik betænkt Os paa beredvilligen at vælge mellem private Opoffrelser og hvad der kunde tiene Fædrenelandet til betydeligt sandt Bedste.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sverrig udtrykker sig i sit Svar blandt Andet saaledes :
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Det er behageligt, Mine Herrer, at hellige et taknemmeligt Folks Sag sine Anstrængelser. Lykkelige de Fyrster, der med de Tienester, de vise deres Fædreneland, forene Borgernes Kiærlighed og Hengivenhed. De Offte, hvorom De tale, have været de naturlige Følger af den virksomme og bestandige Omhu, som Hs. Majestæt og Jeg billige Landets Vel, og Vi finde den meest tilfredsstillende Belønning i de Ønsker De tilkiendegive Os. Maatte Himmelen høre dem, og udbrede sine Velgierninger og sine Velsignelser over Sverrigs Jndvaanere!
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Den 10de August. Den 9de behagede det Hs. Majestæt, ifølge forudgaaende Kundgjørelse, at ende Rigsdagen. Da Hs. Majestæt havde i Rinssalen nedladt sig paa Tronen, og Deres Kongel. Høiheder Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland samt alle til Processionen henhørende indtaget deres Pladser, traadte Land marschallen og Ordførerne frem, og holdt, den ene efter den anden, Taler til Hs. Majestæt, hvorefter Hoftantsleren oplæste Rigsdags beslutningen. Derpaa endte Kongen Rigsdagen med en Tale, og begav sig med Deres Kongel. Høiheder tilbage til sine Gemakker. Christiania, den 9de August Hs. Majestæt Kongen har under 18de Juli d. A. antaget og bekræftet den af Norges nu samlede ordentlige Storthing den 13de Juli tagne Beslutning, " at det fyldte 18de Aar skal være Kongens Myndigheds Alder".
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Handels-Efterretninger. Archangel, den 2den Juli. J de sidste 4 Uger ere 216 Skibe, ankomne hertil, hvoriblandt 3 under Kongel. dansk Flag, nemlig: Suveroff fra Altona, Freundschafft fra Apenrade og Concordia fra Tonningen. Det er meget levende i Handlen ved saamange Skibes tidlige Ankomst. Varepriserne ere derfor overordentligen stegne, som Talg til 180 Rb., Hamp 105 a 110 Rb., Hør 160 Rb., Potaske 95 Rd. pr. 10 Pud, Børster prima Sort 95 Rd., secunda 46 Rbd. pr. Pud Hvede 26 a 28 Rb. og Rug 18 Rb. pr. Zetwert, Tiære 12 Rb. p. Td., Beeg 2 1/2 Rb. p. Pud., Maatter 525 Rd. p. Mille. Cours: London 11, a 12. Amsterdam 9 1/2. Hamburg 8 1/2 a 1/3 s. Bco. p. Rubel. Libau, den 1ste Juli. Siden de hollandske Efterretninger ikke mere lyde saa fordeelagtigen, saa er det nu ogsaa blevet mere stille her i Handelen med Korn og andre Vare, og Priserne ere næsten nominelle. Hvede 110 a 125 Rb., Rug 80 a 84, Byg 54 a 58, Havre 42 a 45, 4 Brand Hør 40 til 41, 3 Brand dito 35 a 36, danske og norske Sild 90 a 110 Rb. S. M. Udskibningen til Holland har været meget stærk og Forraadene ere her derfor ikke meere store. Den nye Rughøst bliver meget gunstig; Byg og al Sommersæd er derimod ikke overalt efter Ønske formedelst Mangel paa Regn. Saltforraadene ere endnu betydelige her. Af den gode Aalborger-Sild er her ligeledes Oplag, da Landmanden har forretrukket den billigere norske Sild. Skibsfragterne ere ogsaa faldne; senest er givet paa Holland sk. 26 og fl. 1 Capl. paa Hamburg 9 Rd. Bco. og 15 pr. Et Cours paa London 500 a 510, Amsterdam 124, Hamburg 132, Cop. S. M.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
London, den 4de August. J senere Tid have de indfødte engelske Søfarende sammenrottet sig, og gjort kraftige Forestillinger til Admiralitetet, ei at tillade at fremmede Søfarende maae tiene paa engelske Skibe. Da Admiralitetets Svar har været gunstigt, saa gaae de nu ombord i alle engelske Skibe og bortjage voldsomt alle fremmede Søfarende fra samme. Som en Følge heraf have alle de fremmede Consuler megen Overløb af disse Søfarende, der ei kunne erholde Empløi, og ønske at gaae hiem. Freden frembringer nu en stor Omvæltning i de hidtil havte Forhold her i Landet, og det kan ikke nægtes, at Handelen øiensynligen aftager. Coursen derimod forbedrer sig. Saa lave Priser paa Landets Producter, som nu haves, kiender eller erindrer næsten Jngen.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Memel, den 1ste August. Her hersker en overordentlig Stilhed i Handelen; især er dette Tilfældet med Kornhandelen. Alt lover en fortrinlig Høst, Kornpriserne ere derfor ogsaa faldne. Hørfrø til Olie synes at være søgt, hvorfor Sælgerne ere noget mere tilbage holdne dermed. Af Hør ere temmelige Forraad; men det søges ikke, I Tømmerhandlen er heller ikke meget Liv. Den uhyre Told, der i Engelland er lagt paa denne Artikel, for at befordre Jndførselen fra America, hæmmet al Omsætning. Man smigrer sig imidlertid med, at den preussiske Regiering vil bevirke Ophævelsen af en saa skadelig i Told, saameget mere som det Tømmer, der udskibes fra Canada, langt fra ikke er saa godt som vort. Da Tømmerhaanden fordum beskiftigede de fleste Skibe, saa er det en naturlig Følge af dens nuværende Tilstand, at vor Havn næsten er tom. Fragterne holde sig dog lave.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Skibe fra Flensburg og Apenrade dringe almindeligviis Muursteen, som Ballast hertil; dog tilføres de ogsaa fra Holland og selv fra Engelland. Deres almindelige Priis er 7 Rd. p. Mille, og den hele aarlige Jndførsel deraf kan anslaaes til 60 a 80,000 Stkr.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 18te August. Hamburg, 610 Procent. 2 Mk. Dato. 618 - a vista Species 610.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Kiøbenhavn, den 18de August. Man har den Tilfredsstillelse at kunne bekiendtgjøre til Beroligelse for de Handlende, at det af en fremmed Søecapitain i Middelhavets Havne udspredte Rygte, at det danske Flag ikke meere blev respectere, af Barbarerne, er aldeles grundløst. Nyligen indkomne officielle Jndberetninger omtale tvertimod den gode Forstaaelse, hvori vi staae med Deien i Algier.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Fredagen den 18de August anlægges Hofsorg for den afdøde Prindsesse Louise Christine Caroline, af Holsteen=Augustenborg, som bæres i 8 Dage, i Forening med den allerede anlagte Hofsorg for Hertugen af Brunsvig.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Under 6te d. M. er Underofficeer C. H. Schneider samt Tømmermændene H. Willrødt, H. Mohr, H. Sukke, H. Thun, C. Reh der og C. Johansen, alle af oldenborgske Jnf. Regiment, allernaadigst blevne udnævnte til Dannebrogsmænd. Den 1ste August er udkommet en Placat angaaende nogle nærmere Bestemmelser i Henseende til Parcellisters og Huusmænds Forpligtelse til Deeltagelse i Veiarbeidet i Kongeriget Danmark.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Med Hensyn til Staden Kiøbenhavns Forsyning med Levnetsmidler i Vinteren 1815 og 1816, ansee vi det fornødent herved at bringe i Erindring, hvad i Reglementet af 5te Juni 1771 og Reskriptet af 17de Marts 1784 er befalet, nemlig: 1) At enhver Langsdager skal hvert Aar fra November Maaneds Udgang til paa følgende 1ste Mai have i Forraad paa sine Lofter, i det mindste 200 Tønder Rug og 50 Tønder Hvede under den i Placaten af 1ste September 1783 fastsatte Straf. 2) At enhver Fridager skal, under sit Privilegii Forbrydelse, i forbemeldte Tid fra November Maaneds Udgang til 1ste Mai hvert Aar have 50 Tdr. Rug i Forraad; og 3) At enhver Spekhøker skal under hans Borgerskabs Fortabelse ved hvert Aars November Maaneds Udgang have i Forraad i det mindste 3 Tdr. Smør, 2 Skpd. Flesk, 2 Skpd. Ost, 3 Tønder Ærter, 2 Tdr. Byggryn og 1 Td. Havregryn; samt derhos at tilføie: at det strængt og ved gientagne Undersøgelser vil vorde paaseet, at enhver har det saaledes befalede Forraad, og at de, som maatte befindes at være i det modsatte Tilfælde, vilblive behandlede efter Anordningernes Forskrivt.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Ligeledes bringes herved i Erindring, hvad ved allerhøieste Resolution af 9de Mai 1787 allernaadigst er befalet, nemlig : at Enhver, der, efter den Tid, nedsætter sig som Brændeviinsbrænder her i Staden, skal være pligtig at have, ved Skibsfartens Slutning i ethver Aar, et Forraad af i det mindste 15 Tdr. Hvede for hvert Kar han bruger. Kiøbenhavns Raadstue, den 9de August 1815.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Af det ved afgangne Etatsraad Nissens og Frues Testamente stiftede Legat bliver nu 2de Portioner for Børn ledige, og da de af Terstatorernes Familie, som ere meest trængende, dertil have nærmes Adgang, saa ville de af disse, som maatte attraae de vacante Portioner og være dertil qvalificerede, inden næstkommende September Maaneds Udgang derom melde sig hos Magistraten med skriftlige Begiæringer, forsynede med behørige Attester. Kiøbenhavns Raadstue, den 16de August 1815.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Fra den 15de til den 18de August ere indkomne: Capt. C. W. Juul af Kiøbenhavn, fra London, Capt. C. J. Dahl af dito, fra Kiel, begge med Stykgods; Capt. A. Kryger af og fra gamle Carlebye med Tjære og Beeg; Capt. C. J. Snyder af Sapmer i Holland, fra Nykierk med Tobak; Capt. J. Brodersen af Meklenborg, fra Amsterdam med Tobak og Tagsteen; Capt. L. Hansen, Capt. A. Hermansen, begge af Marstal, fra Kønigsberg med Rug og Hvede Udgaaede: Capt. J. R. Lorenzen af Kiøbenhavn, til Bourdeaux, med Steenkul; Capt. E. H. Rønne af dito, til Lybek med Riis Capt. C. Cramer af Malmøe, til Stokholm med Sukker, Riis og Tobak; Capt. S. P. Palmgreen af og til Calmar med Tobak, Kaff- og Fisk, Capt. J. J. Præst af Kiøbenhavn, til Rostock med Riis og Sild; Capt. H. Levold af og til Ahrendahl med Stykgods; Capt. J. Ware af Scharbroe, til Petersborg, Capt. T. C. Leest af Kiøbenhavn, til Libau, Capt. J. J. Jversen af og til Wisbye, Capt. R. Venningsen af Scharbroe til Østersøen, Capt. O. M. Petersen, af og til Langesund, Capt. F. Petersen af og til Westervig, alle med Ballast.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Den 17de dennes gik den her paa Rehden liggende russisk Keiserl. Brig til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Idag kom en russisk Keiserl. Fregat fra Nordsøen og gik til Anker ude i Renden.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Befordringer. Under Rentekammeret. Den 31te Juli ere til virkelige Kammerraader udnævnte, Hofkasserer H. Duncan; Bogholder og Chef for de danske Kiøbstæders Brandforsikkrings=Comptoir, Secretair C. Lund; Bogholder ved den ophævede Jndkomstskats Regulering i Kiøbenhavn, Secretair H. Ibsen; Renteskriveren for det 2det jydske Renteskriver-Comptoir J. Nimb; Renteskriveren for det ophævede 1ste nordenfieldske Comptoir C. C. Olton; Renteskriveren for det holsteenske Comptoir H. L. Evers; Landmaalings-Conducteur J. Johnsen og Kasserer ved den ophævede Jndkomstskat i Kiøbenhavn C. Frisenberg. Fuldmægtig ved Hofstuen C. Biørn til Kammersecretair og Fuldmægtig i Rentekammerets danske Cancellie W. F. Johnsen til Secretair. Den 8de August : Skovrider ved Hvededals Godses Skove J. G. Müller til Skovrider ved de Kongelige Skove paa Petersgaards Gods i Præstøe Amt.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Ved Tallotteriets 892 Wandsbeks=Trækning i Altona udkom No. 87. 73. 44. 33. 4.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Kiøbenhavns Torvepriser, den 18te August. Rug, Td. 17 Rbdlr. 5 Mk. a 18 Rbdlr. 5 Mk. Hvede, Td. 25 Rbdlr. a 26 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Td. 10 Rbdlr. a 11 Rbdlr. Havre, Td. 8 Rbdlr. a 8 Rbdlr. 2 Mk. Røget Flesk, Lpd. 9 Rbdlr. 2 Mk. a 10 Rbdlr. 2 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
ved største Veemod bekiendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, at V. det har behaget Gud ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Mand Kiøbmand Christen Pedersen Aaris i Korsøer om Aftenen Kl. 9 den 12te dennes, efter 8te Dages Sygeleie, i hans Alders 76de Aar. Korsøer, den 13de August 1315. Bergithe Marie sal. Aaris, fød Felling.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
et min ældste Søn Jens Holbech efter 4 Ugers haarde Lidelser, i Dag hans 29de Fødselsdag, ved en stille og roelig Død, gik over til det Vedre, er mig en sørgelig Pligt at bekiendtgiøre Slægt og Venner. Aarhuus, den 12te August 1818. Rasmus Holbech.