Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-08-10
Engelske og Franske Krigsrustninger. Med hver Dag vinder desværre, den fra Begyndelsen, yttrede Formodning: at Underhandlingerne imellem de to uforsynlige Nationer kuns tiene til at skiule nye Ufredsplaner, mere Vished, og ene Tilfældet, eller de meest uventede Hændelser, eller Sværdet synes bestemt til at løse denne gordiske Knude. Saaledes er nu paa Engelsk Side Kommunikationen imellem Dover og Calais allene aaben for ankommende Depescher; derimod blive alle Passagerer viiste tilbage, og selv den franske Agent Otto vil, som man troer, snart forlade London. Den saa ved tilpas hiemkomne Lord Nelson har faaet Kommanden, over alle Skibe, som ere bestemte til at forsvare de Engelske Kyster imod et fiendtligt Overfald, og lader sit Flag vaje fra Skibet Leyden. Hans Fuldmagt er saa udstrakt som nogen Storadmirals, og man formoder endog, at det store Antal Brandere og Bombeskibe, som udrustes, vil giøre et Forsøg paa at ødelægge Armementerne i de franske Havne. J Chatham oprettes en Leir af 15000 Md., og Marqvis Cornmallis fører Kommanden over samtlige Landtropper paa Kysterne. Ved Søekanterne have Soldaterne alt faaet skarpe Patroner. Admiral Cornmallis krydser med 21 Linieskibe for Brest, hvor 26 fransk spanske Linieskibe ligge seilfærdige. Under et af Batterierne har Lieutenant Lofack med Baadene fra 3 Skibe og lutter Frivillige Natten til den 22de bortkapret den franske Korvet Chevrette med 20 Kanoner og 350 Mds. Besætning. Dette dristige Foretagende kostede paa begge Sider mange Mennesker. I London er i en Uge allene presset 3000 Matroser. Man gaaer dermed saa overordentlig strængt frem, at ey engang den saakaldte Cito eller gamle London er fritaget fra Presning; men Magistraten har maattet bevilge, at dens Privilegier desangaaende i Betragtning af Tidsomstændighederne skulle være ophævede i een Maaned. - Paa fransk Side ere de 10 Kanonbaade, som nylig bleve nødsagede at vende tilbage til Calais nu (efter Breve fra London) ved lavt Vand lykkelig slupne lang med Kysten til Boulogne. J øvrigt en man nu færdig med samtlige Rustninger til den hemmelige Expedition, og venter blot paa det første Vindkast, som vil forsage de Engelske Skibe fra Kysterne, for at faae alle Armementerne paa henved 200 Skibe forenede. -De, som vove at ville gjennemske Politikens Dybheder, ræsonnere saaledes : at disse Tilrustninger ere alt for store til atter, som for 3 Aar siden, at være et blot Skrækkebillede. Den franske Regiering har i Stilhed gjort et Laan dertil af flere Millioner, hvilket foraarsager Statspapirernes Fald. Carnet synes at have udkastet Planen, og derfor nu selv at bereise Kysterne; men Carnets Planer ere, som Erfaringen lærer, vidt udseende og gaae i det Store, Midlertid formoder man, at Hovedhensigten er, at forage Engellænderne af Middelhavet. For at naae dette vil Expeditionen forsøge en Landgang paa førskiellige Punkter af de Brittiske Kyster, som hvis den lykkes, torde blive meere end blotte Demonstrationer; men dog altid vil sysselsætte den Brittiske Kanalflaade saa me ger, at Brefterflaaden imidlertid kan udløbe, trække alle Krigskibene i de spanske, franske og Jtalienske Havne til sig, og derpaa gaae løs paa Admiral Keith, som kuns har 14 Linieskibe, Derved vil Mahan snart væroerobret, Maltablokeret, og Egypten undsat; og Nøglen til Middelhavet, Gibraltar, til samme Tid blive beleiret baade til Lands og Vands. Desaarsag sender den franske Regiering 30000 Md. friske Tropper til Spanien, og for at maskere deres Hensigt, bliver Freden med Portugal ikke ratificeret. Expeditionen fra Dunkirchen a. vil imidlertid forhindre Engellænderne fra at sende Hielp til Gibraltar eller Middelhavet. Det vil, som let begribes, meget beroe paa tilfældige Omstændigheder, hvormeget der af alt dette vil gaae i Opfyldelse, eller blive blotte Hiernefostre.