Københavns Adresseavis, 1775-11-21
Helsing 1, den 18 November. Den 13de efter Postens Asgang ankom fra Østersøen 13 Skibe, deraf 2 Bremere fra Libev med Hør og Hørfrøe hiem, 1 stort Fregatskib af og fra Leribet med Planker og Stykgods til Bourdrage. Saa indkom og samme dag her i Havnen 1 Far top af og fra Jseborden med 150 Tdr. Byg, hvoraf dog ventes mere Tilførsel, fra samme Sted er og ankommen Bun af forrige Aars Grade. Man seer deraf, at Bygsattede her i Provinzen, og dog continuerer den høye, Priis her paa samme af 12 Mk. pr. Td., da Udførselen til udenlands er kun liden, og for nærværende Tid intet deraf opkjøbes som engelsk Regning. Den 14de ankom her i Sundet sær Østersøen 15 Skibe, deriblant 3 lybek. ske fra Fibøy med Dørfrøe til Ruusehør i Frankerig, 1 Suun af og fra Ming i 5 Dagges Seyllads hertil, ladet med Damp i i Musterham, 1 hollandsk fra samme Sted, med Tømmer til Ostende, unk 1 hollandsk fra Pernov til Rulletham med Hør, 1 engelske Skibe fra Ring og Petersania, og 1 svenske fra Stokholm. Samme Haan indkom her i Havnen Skipper Karsød her af Byen fra Kiøbenhavn med Smør og Tist, og 1 Fartøy af og fra Alestersen med Byn. Den 17de indsom her i Sundet sin Nordsøen 1 engelsk Brigantin af og fra Landan med Ballest til Kiøbenhavn; og indkom her i Hannen ; bornbes et Kurtøvet fra Jylland, alle ladede med Smør, des Fient Møb og Rug, beriblant Skipper Niels Tilsen af Derabet sin Randere tien 16de indkom fra Nordsøen, Skibe, hvoraf nogle for entralt Vind maatte tollandallid. a 3 svenske med Ballast hiem. Samme Fag ud et het af Havnen Skipper Munck med Paqueten her af Byen, ladet med Hamp til Kiøbenhavn. J Dag ved Postens Afgang ligge 25 Skibe her i Sundet for contrair Vind, som til Østersøen ere destinerede, deriblant 1 dansk fra Kiøbenhavn hiem til Christiania med Hvede. Gratist=Skole, honette evneløse Folks Børn. Hertil er til Skolens Indretning Tid efter anden indsendt i alt 38 Rdlr. Honnette Huusarme, den Nød har ey lige, Og have de Børn, hvad skal man da sige? En offentlig Skole de trygge dem ved, Ey heller kan Skoleløn komme af sted. De lide, de fattes paa alle Slags Kanter, Og see deres mange uopdragne Planter. Jnformationer paa eengang faldt hen, Og hvor skal de Stakker faae disse igien, Jeg kiender vist Folk i nærværende Tider, Jeg seer deres Børn, jeg veed hvad de lider; Genier, som sattes Udviklingens Snoer. Maa standse af Mangel, naar andres de groer. Enhver, som har Evne og gode Jntrader, Betragte dog her en ulykkelig Fader, Hvis Velstand maaskee var tilforn som din, Hans Huus nu som afbrændt og under Ruin. Han savner til Ophold, han savner til Klæder, For Børnenes Lærdom han hemmelig græder; Dem Tiden bortødsles formedelst hans Kaar; Hans Pligters Bebreydelser sporg ham hvorfor. Hvordan skal vi hielpe, og hved skal vi giøre, En Deel har mit Forslag dog alt vildet høre, J det jeg til Skolens Jndretning alt har, Og er for det første med Grundvolden klar. Frie Værelser har og en vis Mand tilbuden; Men Maanedlig som Mark er egentlig Kanden. Tølv, som Mark hver Maaned, giør Stiftelsen klar ; Jen sattes just otte, udi fire jeg har. Jeg haver til Bøger, til Borde og Bænke. Min Fader, skaf flere, som retskaffen tænke; kan veed dog vel otte, du kunde formaae, San kunde den Skoe til vaar alt staae. Han kiender den, som har dit Gods i Forvaltning, Sum kunde bidrage til den Foranstaltning; kan finder vel atte, som negte dig en, Sum en har velsignet enhver i sin Vey. Et der ikke atte, som intet kan savne en bel, at de sende mig hid deres Navne; liel atte der er i vor talrige Stad, Som vilde en bedende Gud giøre glad Der gives vel otte, som skylde dig noget Fra den Tid, som Børn, dem Lykken var broget Maaskee de din Forsorg tør komme i Hu Og er dig Tak skyldig for den Tid endnu. Nu andre, som ingen Tid Mangel har funden, De ere dig endnu langt meere forbunden, De, som ey har Børn og slet ingen Savn, De hielpe vel snarest os disse i Havn. De fem Mark hver Maaned vil blive at regne For dem, Gud indskyder at lade sig tegne, Fra Nyaar, som regnes som Stiftelsens Dag Og kontinuerer saa efter Behag. Hver kan holde op, naar han vil, med at give, Da een i hans Sted maaskee siden kan blive En geistlig brav Mand giør Indretningen Plan, Og tier den indvortes Bestyrelse an. Et halvhundred Børn maaskee kan antages. Jo flere Velgiører, jo mere skal mages, At Lærdommens Grene kan vide sig ud. Mit Haab er endogsaa i dette til Gud. Godgiørende bliver Gratisiskolens Støtte; Avisen skal melde dens Fremgang og Nøtte. Med fem Mark du hielper et halvhundred Børn; Med fem Marks Benegtelse lukkes dem Døren. Fem Mark kan du svare maaskee paa lidt andet; Her giøre de Nytte for Staten og Landet; Fem Mark kan ti dobbelt bedrages dig fra Ru, svar da en Gud enten nei eller ja Holck.