JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
I Hr. Av. No. 132 læses under Forlangt Indrykkelse" følgende: En Mand her af Byen (en af Fyens vestlige Kjøbstæder) bragte nylig 1 Skp. Byg til Mølle, til at grubbes til Gryn, og da Mestersvenden ikke var tilstede ved Afhentelsen, tog man Feil af Poserne, og leverede ham en Andens, hvori var 2 Skpr. For denne Feiltagelses Skyld maatte han betale i Mulct 33 Skilling, som Consumtionsbetjenten strax fordrede og oppebar. - Den samme Betient havde for faa Uger siden følgende Historie: En Bager bragte 2 Tønder Rug til Møllen, og da han ingen Vægt havde hjemme, gik han den til Toldbetjenten, bad om at faae Kornet veiet, og sagde: "hvis der er formeget, er jeg villig til at betale Consumtionen deraf, og er der forlidet, er det min egen Skade." Men da der befandtes 13 Pd. Overvægt paa 16 Skjepper, eller omtrent 1/4 Pd. pr. Skp., saa blev Manden affordret 15 Skilling i Mulct, som ogsaa bleve betalte. Men dette maatte vistnok have været en Feiltagelse af Betienten; thi da Bageren to Gange sendte Bud om Qvittering, forgiæves, og tredie Gang gik selv, og fik den, kom et Par Dage efter en anden Betient, og bad om Qvitteringen, samt betalte Bageren de 15 Skilling tilbage. - Saameget i Bidrag til Oplysning om, hvorledes Consumtionsvæsenet daglig generer Borgere og Andre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Fra Hobro skrives under 23de Juli. Om den forhen omskrevne Gaardmand Niels Moesbech af Thorup, hvis Liig man, efterat han havde været forsvunden i 1 a 2 Maaneder endelig fandt i Simmested Aa, som efter den af Lægerne foretagne Obductions-Forretning befandtes at være voldsom myrdet – see vi os nu istand til at meddele Følgende: Ved de af Hr. Bye og Herredsfoged Jansen afholdte Forhører over Personer i Thorup, som han kunde formode, havde havt meer eller mindre med den Afdøde at bestille, indviklede en Karl sig i Modsigelser, som foranledigede, at han blev belagt med Arrest. Under de over ham senere optagne Forhører, lykkedes det endelig ved Jnqvisittors Utrættelighed at bringe ham til at bekjende, at han var Morderen, samt paa hvad Maade han havde udovet denne rædsomme Udaad. Han havde nemlig arbeidet i Moesbechs Gaard 2 a 3 Dage om Ugen og var derved kommen i en saadan Forstaaelse med Datteren, at Jntet uden Faderens Samtykke var til Hinder for Giftermaalet, men Niels Moes bech ønskede ham ikke til Svigersøn og nægtede dem desaarsag paa det Bestemteste sit Samtykke, hvortil han især foranledigedes ved det Rygte, som var kommet ham for Øre, at Konen havde viist Karlen samme Velvillie som Datteren. Da oftnævnte Karl nu mærkede, at han ikke kunde naae Maalet med det Gode, besluttede han at rydde Moesbech af Veien og erholdt hertil villigt Konens og Datterens Samtykke. Med disse aftalede han derfor, at han en Søndag Aften vilde indfinde sig i Huset og strangulere Moesbech, og skulde de da i Forening hænge Liget op for at give det Hele Udseende af Selvmord. Morderen indfandt sig meget rigtigt om Aftenen og ved hans Ankomst forlode Moder og Datter Værelset; derpaa greb han øieblikkeligen fat paa Manden, kastede ham til Jorden og forsøgte paa at qvæle ham, men Moesbech, som kjæmpede for sit Liv, forhindrede ham heri og bad ham bonligt om dog at lade ham beholde Livet; dog den Grusomme havde intet Øre herfor og tog derimod en af sine jernbeslaaede Træskoe, hvormed han bibragte ham flere Slag i Hovedet, og, for tilsidst at være forvisset om hans Død, greb han en Øxe og gav ham dermed et nyt frygteligt Slag i Hovedet. Saaledes færdig med sin rædsomme Gjerning, bad han Fruentimmerne om at komme ind. Saa maae vi have Bud til Byen, sagde Konen, agt vi kan faae ham skaaren ned." Nei, svarede Morderen, det gaaer ikke an, thi han er blodig." Derpaa bare de ham først ud i Laden og derpaa over en halv Fjerdingvei hen til Aaen, hvor de udkastede Liget. Efter saaledes at have fuldendt deres Niddingsdaad, ilede de Alle tilbage til Gaarden, hvor Datteren fortsatte sit ugudelige Samlinmed den, med hendes Vidende og Bistand, dræbte Faders Morder, indtil det hele ryggesløse Complot ved Politiets Foranstaltning blev grebet og overleveret til Retfærdigheden. Konen og Datteren ere imidlertid endnu ikke gaaede til Bekjendelse ligesom de ogsaa stedse under Forhørerne have udviist den største Forstokkelse og Ligegyldighed for den Myrdede. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Fra Christiania skrives under 16 Juli. Tilførselen, af Kornvarer fra Danmark og Østersøen vedvarer uopbørligt. Nu forlanges : for østers. Rug 3 Spd. 12 s. dansk ditto 1415 Ort, 2rad. Byg 14 Ort - 14 Ort 6 sk. Grad. ditto 11 Ort 12 s. - 12 Ort 12 sk. Havre 12 Ort, hvide Ærter 19 Ort 12 s. - 4 Spd. 12 s. Malt 14-15 Ort, hele Gryn 56 Spd., halve ditto 4355 Spd., alt pr. Td. - Da Afsætningen til Oplandet nu er ubetydelig, findes saa Kjøbere til Byg, derimod er Søgning efter god Havre vedvarende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Ude og Oppe Sundbye Sognekald i Siælland, 300 Rd. - Arrild Sognekald i Ribe Stift, 249 Rd. - Et Fuldmægtig Embede i den Kongelige Landsover- samt Hof= og Stad rets Skiftecommission. - Byfoged-Embedet i Skive og Herredsfoged-Embedet i Salling-Land eller Hundborg, Rødding, Harre og Nørre Herreder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie. Under 16 Juli er Oberst og Bataillons-Commandeur ved det 2det Jydske Jnfanterie-Regiment I. A. v. Stricker beskikket til Branddirecteur i Kjøbenhavns Amt. Under f. D. er Districtschirurg i Ribe med tilhørende District, J. L. Hansen, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Under f. D. er Generalkrigscommissair P. C. Kinch, R. af D. og Dannebrogsmand, Deputeret i Admiralitets og Commissariats-Collegiet; Generalkrigscommissair J. Torp, R. af D. og Dannebrogsmand, Deputeret i General-Commissariats-Collegiet, og Etatsraad samt administrerende Directeur ved den almindelige Enkekasse, C. Schram, R. af D., oprykke respective til 3die, 4de og 5te Medlem af Directionen for bemeldte Kasse; Etatsraad og Committeret i Rentekammeret, C. Lund, R. af D. og Dannebrogsmand, beordret at indtræde som 6te Medlem i fornævnte Direction.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Under Directionen for Universitetet, og de lærde Skoler. Den 8 Juni er hidtilværende Timelærer ved Colding lærde Skole, Cand. theol. J. B. Jürgensen, beskikket til Adjunct ved samme Skole. Den 22de Juli, Medbestyrer af det v. Westenske lærde Underviisningsinstitut i Kjøbenhavn, Cand. philos. K. C. Nielsen til Rector for Realskolen i Aarhuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Kjøbenhavns Havnepriser den 20de Juli 1839. Hvede, sjællandsk 6 a 73. - sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
Hvede holsteensk i Brasersk Rug, fra Provinds. 3 - 3 - ska 4 - - - sk. Byg, toradet 33 Rsansk Dito, sexradet. - Raskesk Havre. . . . . . 25ssalsk Døde. Odense. Naalemagermester Christian David, Hansen, 70 Aar; Marthe Elisabeth Holm, f. Johansen, 45 Aar. - Arrild Præstegaard, Sognepræst for Arrild Menighed, Johannes Anton Storm Brochsenius, 35 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-07-30
AVERTISSEMENTS. Ved Tærningspil i Thisted denne Maaned om 3de af Søren Nielsen i Bjerre forfærdigede Stueuhre, var Gaardmand Anders Nielsen i Refs saa heldig at indslaae en fjerde Deel af No. 1 til hans Naboe Christen Michelsen og No. 2 til Sognepræsten i Hurup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
No. 92. Ao. 1839. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 2den August. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Blandinger. Efterretninger fra Orienten bekræfte denne Gang, at Capudan Pascha virkelig har glemt sin Pligt og erklæret paa de fra Porten indløbne Befalinger, at han af Chosrew Pascha ingen Ordres modtager, da han i ham seer en Forrædder mod den høie Port, der ikke allene har villet overlevere sin Herre til Fjenden, men endog har forgiftet ham; han vil ikke have noget at bestille med Portens nærværende Regjering, men foretrækker at gaae over til Mehemed Ali, der dog besidder et reent musselmansk Sindelav; derpaa var han afseilet med Flaaden mod Candien, for at stille sig og den ham anbetroede Flaade under Mehemed Alis befaling; den franske Admiral La lande, der laae med nogle Linieskibe ved Dardanellerne, har vel ikke nægtet ham at løbe ud, men har fordret af ham, at han skulle begive sig til Rhodus, for der at communicere med Mehmed Ali. Denne Opfordring har Capudan Pascha fulgt, og har ledsaget af et fransk Krigskib begivet sig heni den Retning. Dette har i Constantinopel vakt megen Sensation; men hvad der er trøstende for den heie Port, er at Hafitz Pascha, der var opfordret af Capudan Pascha til at følge hans Erempel, har paa det meest bestemte afslaaet at gaae over til Ægypterne. Divanet er bestandig samlet, og det har besluttet, at afsende en Commissair til Capudan Pascha, for at meddele ham de øieste Details om Sultanens Død, og give ham den Forsikkring, at han er død en naturlig Død. Forøvrigt har den engelske Gesandt meddeelt den engelske Captain Walker paa Admiralskibet Ordre til, at forlade den tyrkiske Flaade, hvis Capudan Pascha vedbliver sine forræderiske Hensigter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Fra Salonichi skrives, at denne Stad bliver stærk befæstet fra Søesiden og forsynet med Skyts; man synes at frygte et Angreb fra de Utilfredse i Albanien og Macedonien. Conscriptionen vedvarer i Macedonien med Strænghed, og alle unge Mennesker over 15 Aar blive indlemmede i National Militsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den engelske Marine er for Tiden i Besiddelse af 33 Krigs- og 38 Pakket=Dampskibe, paa hvilke en Armee af 10,000 Md. kan føres over til det faste Land, eller i Nødstilfælde endog over det atlantiske Hav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Dronningen af Engeland er atter bleven bebyrdet med en Elster, der har en Skrue løs. Da hun for nylig tog en Promenade til Hest med sit Følge i Hydepark, kom en formeentlig Handels commis, reed hen ved Siden af hende, lagde Haanden paa Hjertet, og tilkjendegav sine ømme Følelser med forskjellige Geberder. Da han ikke ville lade sig bortvise, blev han arresteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den store pragtfulde Kirke St. Sauveur i Brugge er den 19de Juli ødelagt ved Jldebrand, de kostbare Archiver ere alle opbrændte, Flammerne vare saa stærke at Klokkerne smeltede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den 21de Juli var alting i Hannover roligt, om Aftenen for havde mange Mennesker forsamlet sig i Egnen omkring det Kongel. Slot; men ingen Uordener bleve begaaede, siden den Tid ere alle Poster blevne fordoblede omkring Slottet, og talrige Patrouiller gjennemstrøife Gaderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Fyrst Milosch, som for Tiden befinder sig i Wallachiet paa sine Godser, har udstædt en Proclamation mod hans aftvungne Aftakkelse; kunved at true ham paa Livet; har man forlangt denne Abdication; et Exemplar af denne Protestation er sendt til Constantinopel, en Anden til Petersburg. J sit sidste Brev beklager han sig biltert over den russiske Consul, som for nylig af sin Keiser til Belønning for hans Fortjenester er ophøiet til Generalconsul.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den berømte Chateaubriands Dom om hans Landsmænd Franskmændene er følgende: "De Franske, Oldtidens ældste Sønner, ere Romere af Genie, men Grækere af Caracteer: urolige og flygtige i Lykken, bestandige og uovervindelige i Modgang, modtagelige for alle Videnskaber, fine og civiliserede til den høieste Grad naar Staten er rolig; men vilde og grove under politiske Uroligheder. Svævende, som Skibet paa de vilde Bølger, uden Ballast, drives de af alle Lidenskaber; et Øieblik synes de at være i Himlen og et Andet dybt nede i Afgrunden. Som Enthusiaster i Godt og Ondt, gjøre de det Første, uden at forlange Erkjendtlighed, og det Sidste, uden at føle Anger. Aldrig drage de, hverken deres Laster eller Dyder til Minde. Jndtil det Smaalige Elskere af Livet i Fredstider, ere de ødsle dermed i Slagets Øieblik. De ere forfængelige Spottefugle, ærgjærrige, routinerede og erfarne, og dog ofte Opfindere af nye Jnventioner, og foragte alt det derikke er deres. J individuel Henseende, ere de de elske værdigste af alle Mennesker, men af Udvortes de mindst behagelige, de ere vakkre og indtagende i deres eget Land, men utaalelige blandt Fremmede. Afvexlende ere de snart saa blide og uskyldige som Lammet der ledes til Slagterbænken, og snart mere ubarmhiertige end Tigeren; saaledes vare Athenienserne fordum og saaledes ere de Franske den Dag i Dag!"¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
J en Artikkel i No. 172 af Hamb. Nachrichten, betitlet: "Danmark og Hertugdømmenes nærværende Forhold til den store tydske Handelsforening, datteret det vestlige Holsteen d. 29de Juni, forekommer følgende Yttringer: "Dannemark kan aldrig tænke paa at blive en Fjende af Tydskland, thi Halvdelen af dets Stater ere beboede af kraftige Tydske, og det tydske Forbund kan aldrig tillade at nogen fremmed Magt paa en venskabelig, eller fjendtlig Maade betræder det danske Riges Territorium. Sundet er for Østersøen, det samme som Bosporus for det sorte Hav, Tydskland maae betragte det som den vigtigste politiske Qvæstion, at ligesaa lidet Tyrkiet, som Danmark bliver erobret af fremmede Herskere." Danmark er sig selv nok, og behøver hverken England eller Rusland til Allieret; den danske Flaade slog Admiral Nelson i Kattegat, og understyttet af tydske Hielpetropper, kunne Danmark holde en Flaade, hvorved det ikke allene kunne beskjerme sin egen og samtlige tydske Kyster, men kunne ogsaa til Søes overvælde mangen en Modstander. Der skal paa Congressen i Wien være foreslaaet, at gjøre Kongen af Danmark til det tydske Forbunds Storamiral; det kom desværre ikke dertil, men nu hvor næsten hele Nordtydskland danner en Handelsunion, og har en forenet tydsk Statskasse, er der igjen Haab derom."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Det i Kjøbenhavn udkommende Blad Søndagen" meddeler følgende nøiagtigt aftrykte Stykke: J Slaget ved Waterkos blev en saaret Officeer ført bort. Bærerne saae sig om efter en herreløs Hest, der kunde befrie dem for deres Byrde. Der var en Mængde af saadanne Heste, men de vare for vilde til at man kunde fange dem, endelig fandt man dog en, man kunde komme hen til, men paa denne var hele Hovedet neden for Øinene bortskudt. Jmidlertid holdt den sig dog paa Benene, og man loftede uden videre den haardt Saarede op i Sadlen, denne døde snart, men reed dog noget understøttet som Liig en temmelig Strækning over Valdpladsen paa den hovedløse Hest."J Mans, en folkerig Bye i det franske Departement Sarthe, havde man faaet den dumme Tro, at Verden skulle forgaae i Natten til den 1ste Juli.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den 30te Juni strømmede Folk i Hobeviis til Kirke, for endnu at skrifte, og de fleste tilbragte hele den følgende Nat vaagen og i Dødsangst. Hvis der tilfældigviis den samme Nat var udbrudt et Uveir, kunde det let have havt de sørgeligste Følger. Et fransk Modeblad udkaster følgende Skildring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
af den Dragt, hvorved enhver Pariser-Elegant, der gjør Fordring paa Dandismus, udmærker sig for Tiden: "Vore Jncroyables bære en viid, blaa Frak, en stærkt stivet Skjortekrave, som naaer op over Ørerne, en Vest a la Soult, en Victoria Kappe, Dandseskoe med Spænder, hvide Silkestrømper. Haaret maa være skjaaret børsteformigt og have et Stænk af Pudder. Sminke bruges. Mon Ansigtet maae ikke udtrykke den mindste Følelse. For at opnaae dette gaae Mange saavidt, at de lade deres Øienbryn reent afrage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Indenlandsk. J Götheborgs Handels og Sjöfarts Tidning af 22de Juli læses et kort Referat om Lægernes og Naturforskernes Slutningsmode den 20de f. M., hvori der angaaende Forslaaet til Regulering af fremtidige Sammenkomster er indflydt følgende, som det synes, ikke mindre eensidige end mysterieuse bemærkninger: Discussionen herom aabnedes af Dr. Ballin. Professor Credersehjöld tog en levende Deel der og syntes at gribe Leiligheden til at glimre med sin parlementariske Tone; men hans Salser vandt ikke Gebør og for det politiske Anstrog, han søgte at give Discussionen, erholdt han en lige saa alvorlig som fortjent Tilretteviisning af Da marks meest udmærkede Videnskabsmænd. Prof. Berel havde ogsaa adskilligt at sige; men dette syntes kun at vække nogen Munterhed. - Det var ved Seddelvalg Man afgjorde, at næste Aars Mode skulde holdes i Kiøbenhavn. Til Ordførervalget havde Ørsted 60, (Kbhvnsp.) Schouw 59 Stemmer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Biskop Mynsters Udkast til en ny Alterbog og et nyt Ritual er for nogen Tid siden udkommet og gjennem Biskopperne meddeelt dHrr. Geistlige. En af de mærkeligste Forandringer, det forestaaes, er henlæggelsen af Alm. Bededag til Fredagen efter Fastelavns Søndag. J Udkastet til Alterbogen er til hver Søn- og Helligdag tilføiet en tredie Text (foruden Evang, og Epistl. som (V. S.) hidtil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den 25de Juli om Morgenen blev Morderen Gustav Schmidt henrettet paa Amager i Paasyn af en talrig Menneskemasse. Han var ikke saa rolig, som hans seneste Formand, og dersom han havde kunne abne hvorledes Executionen vilde gaaet af, saa havde han heller ingen Grund havt dertil. Øxen traf ham nemlig for høit oppe i Nakken, saa at den ikke strax gik igjennem, men Resten maatte skiæres over med tre Ryk. Mængden yttrede høit sin Uvillie herover. Sandsynligviis forbittret herover foranledigede Skarpretteren en høist forargelig Seene, idet han vilde kaste Liget ned paa Jorden, og modsatte sig Fogdens befaling at bringe Kisten op paa Skaffettet, hvilket altid er Skik, naar Dilinqventen ikke skal begraves paa Retterstedet. Endelig maatte han give efter for Fogdens Myndighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
J Pariserbladet Journal des Deb, læses endvidere om Jfr. Grahns første Debut: Forestiller Eder en ung Pige, slank og splinkel, meget hvid, meget vakker, meget kold og meget frygtsom, som dandser doucement, uden Anstrængelse, uden Smiil og med et saa roligt og adstadigt Blik. Det er noget saa Nyt og Uventet, at see en Dandserinde uden Dandsens Gestus dens Anstrængelser, heftige Bevægelser og Smiil. Man seer et Legeme, som af Naturen er bøieligt, Been, som ikke have undergaaet nogen Skoletortur, en Fod, som Balletmesteren ikke har vanskabt, en smuk Person, der dandser som Fuglen synger, der er født til at være let. Hvor det gjør godt ovenpaa disse rasende Spring, disse vold sømme Beenkast, disse endeløse Perouetter, som vi ellers ere vante til. En saadan Virkning frembragte denne nye Svenskerinde (!). For at lade hende dandse et Øieblik, er Mozarts Musik pludselig standset, og vi have seet hende i hendes hvide Klæder berolige de heftige Bevægelser paa Den Juans Bal og standse de rasende Lidenskaber, som herske der. Det forekommer mig, at jeg seer den gamle Mozart laane et opmærksomt Øre til sit Mesterværk, og pludselig spørge sig selv, hvorfor Alt standser saaledes i hans Drama. Bliv ikke vred, gamle Mozart, det er Jngenting, det er kjøn Pige fra Norden, som har seet Den Juans Palais oplyst til den glimrende Fest, og har bedet om Tilladelse til at træde ind, og da hun først er kommen ind midt i den støiende Musik, har faaet Lyst til at dandse. Netop i dette Øieblik betragter man hende og beundrer hende, Donna Anna har, for bedre at see den Fremmede dandse, opsat sin Hævn. Lad hende dandse, guddommelige Mozart, lad denne Nordens Datter dandse i det Drama, hun er saa lykkelig; Du veed nok, at ingen menneskelig Magt kan forhi dre Dit Dramas Fuldendelse." (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Kjøbenhavnerne beundre i denne Tid den sardiniske Marines smukke Uniform, da Officererne paa en Fregat derfra, som nylig er kommen der paa Rheden, færdes meget i Byen. Men mere Opsigt vækker endnu Skibspræsten sammestedsfra, da det er noget gandske Nyt her at see en catholsk Præst, med hans glatte fortegraae Kappe, bredskyggede Hat bøiet op i en Trekant og Rosenkrandsen om Halsen. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
En i literair Henseende ikke uinteressant Dom er den, som er afsagt i den Sag, Universitets=Bogtrykker Directeur Schulz havde anlagt imod Boghandler Steen Bogtrykkerne Luno & Schneider og Student Carstensen, hvorunder han søgte dem til Straf og Erstatning for deres formeentlig lovstridige Forhold ved at udgive, trykke og forhandle en ny Udgave af Holbergs Comoedier, til hvilket Værk Schulz ansaae sig forlagsberettiget. Dahan imidlertid ikke kunde godtgjøre sin Forlagsret til det omhandlede Værk, bleve de Jndstævnte frifundne for hans Tiltale. Sagen sees ikke at være gaaet til Høiesteret. To Fruentimmer i Kjøbenhavn havde, af Misundelse over at en Pige af deres Bekjendtskab var kommen i Besiddelse af en ny Kjole, overhældet den, uden at hun mærkede det, med Skedevand, som de i den Hensigt, havde taget med sig paa en Spadseretour, hvortil de havde indbudt hende. Hof= og Stadsretten dømte dem derfor hver i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Ved Hof= og Stadsretten er Arrestantinden Christine Sophie Eckart dømt til at have Haand og Ære forbrudt, for at have udgivet falske Tirigsbankdalersedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Nyeste Morgenpost advarer mod et i offentlige Blade averteret Middel til at gjøre røde Haar sorte. Det skal indeholde Helvedsteen (Lapis infernalis), og skal have skildt en Kone ved sit Syn, da hun, efterat have farvet Hovedhaaret, ogsaa farvede Øienhaarene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Enkemadame Nissen har nu bekjendt for Politieretten, at hun har kjøbt den forhen omtalte Bondekone og Dennes Søn til at paasætte Jlden i St. Pederstrædet No. 141 i Kbhvn, medens hun selv var fraværende, og da ogsaa disse have bekjendt, vil der nu blive anlagt criminel Action mod alle Tre for Mordbrand. (Huset, en daarlig Bindingsværksbygning, var ovenpaa beboet af flere Familier c. 40 Værelse.) Den førstnævnte Tilinqventinde har været gift med den i sin Tid her bekjendte Dr. Witting, der blev dømt for Qvaksalverie. Efter at være skildt fra ham, giftede hun sig med en Moller Nissen, efter hvis Død hun har drevet en Traad handel. (Khynsp.) Hvad Bevæggrunden har været til denne Mordbrandsplan, meldes endnu ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Den 15de Juli endtes Dyrehavstiden med et saakaldet brillant Fyrværkeri, foranstaltet af Telteierne til Tal for Besøget, og den for saa muntre Plads staaer nu øde og tom; der er neppe Nogen der engang seer hen til den, skiøndt den efter de seneste Udhugninger frembyder de skiønneste Prospecter. Efterhaanden trække alle Professorerne og Kunstnerne hertil Byen; Hr. Suhr med hans Panorama og Hr. Elsasser med hans kanin ædende Slange ere allerede arriverede og søge Tilladelse til der at forevise deres Sager; medens alle Omegnens Tracteursteder ere fyldte med Tyrolersangere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
Endskjøndt der nylig havdes et advarende Exempel for Øie, har dog den ny Baadsmand ombord i Vagtskibet ved Helsingøer gjort sig skyldig i samme Forseelse, som hans Formand: Underslæb med det ham betroede Tougværk og Skibsmandsgods. Selv har han d. 23de De, ved at finde Leilighed til at ende sine jordiske Tilværelse, undgaaet den Straf, der her ventede ham; men beklageligt er det, fem andre af Vagtskibets Mandskab ere paa forskjellige Maade indviklede i de nu igjen opdagede Tyverier, og at disse 5 ikke besad ligesaa rigtig og fast Villie, som fire andre af Mandskabet, hvem Hovedmanden forgiæves havde søgt at forlede til Ulovligheder; og endmeere beklageligt er det endnu, at dette Onde maa have en saa indgroet Rod. Den Person, som, for at unddrage sig den timelige Straf, blev Selvmorder, skal, efter Sigende, have fralagt sig en tidligere Mistanke ved Eed; skjøndt Man vel næppe kan fæste Lid til denne Relation, hvorefter der jo i Søetaten skulde være bibeholdt det ellers i Retspraxis aldeles opgivne Princip, at lade Folk sværge sig fra Galgen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-02
For Øieblikket gives der ikke færre end tre Skuespillerselskaber i Fyen, næmlig Beckers tydske i Odense, det müllerske i Assens og det titchenske i Bogense.