Københavns Adresseavis, 1779-01-20
Formedelst Jordkuglens Omveltning har en heel Kreds paa den eens Soel Høide, nemlig en Kreds, som er parallel med Ægvator. Da Æqvator Parallel=Kredse ere des mindre jo nærmere de ere Polerne, saa er det klart, at de hede Jord=Egne ere større end de kolde. Æqvator deeler Jordkuglen i to lige Halvkugler, dee. hvad der paa høire og venstre Side er lige langt borte fra Æqvator, har lige Soel=Høide, og altsaa lige Varme, saavelsom ogsaa lige Dags Længder. Dog er herved at merke, at det i Henseende til et Steds Varme ikke kommer derpaa an allene, hvor langt det er borte fra Æqvator, men endog paa dets Beliggenhed, f. Ex, om det ligger ved Vandet eller paa det faste Land, men fornemmelig, om det ligger høit eller lavt. Thi jo høiere et Sted ligger, jo koldere er det, derfor ere og i de hedeste Lande Toppene af meget høie Bierge hele Aaret igiennem bedekket med Snee. Det er altsaa kun varmt nær ved Jordkuglen, og maa seer heraf, at Solen i vor Afstand fra den ikke kan giøre varm, dersom der ikke komme visse Omstændigheder til, som ikkun findes nær ved Jorden, saasom Reflectionen, en tettere Luft, o. s. v. For Resten blive ved Varmens Forskiellighed paa Jordkuglen, Dyrenes og fornemmelig Planternes Mangfoldighed forøget, i det nogle høve meer, andre mindre Varme Vi har alsaa seet hvoraf det kommer, at en Egn paa Jordkuglen har meer Varme end den anden. Men overalt paa Jordkuglen er ikke lige Varme hele Aaret igiennem, men den tager et halvt Aar til, det andet af Aarsagen er, fordi Solens Høide forandrer sig, og tager et halvt Aar til, det andet af. Aarsagen hertil er, fordi, imedens Jordkuglen løber omkring Solen, dens Stilling imod samme forandrer *) Vi ligge Polen nærmere end Ægvator, derfor have vi meer Kulde end Hede. sig, saa at ikke altid den samme Kreds, ikke altid Ægnafor beskinnes lodret. Ved Jordens aarlige Omløb bliver Æquator dreret en 4de Deel af en ret Vinkel (eller af Afstanden imellem Pol og Æquator, bort fra Solen paa begge Sides. Et halvt Aar dreier den sig paa den ene Side bort fra Solen, og et halvt Aar paa den anden Side. Eller, hvilket er det samme, Solen synes at gaae paa begge Sider saa langt bort fra Himmelens Æquator, et halvt Aar nordlig, og et halvt Aar sydlig. Naar den paa den ene Side er kommet til ommeldte Afstand fra Æquator, vender den tilbage, til Æquator, og gaaer bort fra den paa den anden Side o. s. v. Solens Høide tager altsaa et halvt Aar til, og et halvt Aar af. Naar den gaaer fra Sønden imod Norden, voxer dens Høide i den nordlige Halvkugle, dee. hos os, og dens Varme tager til hos os, naar den igien rykker fra Norden mod Sønden, tager dens Høide og Varme af hos 1s. Det er let at begribe, at, naar Solens Høide tager, til i den nordlige Halvkugle, tager den af i den sydlige, altsaa har den nordlige Halvkugle Sommer, naar den sydlige har Vinter, og denne Sommer, naar hiin har Vinter, Følgelig ere alle Aarstider paa eengang paa Jordkuglen. Naar det hos os er Foraar, er det paa andre Steder Sommer, paa andre Høst, paa andre Vinter. Den største Varme begynder, som bekiendt, først da naar Solens Høide igien tager af, d. er, efter den længste Dag, og den største Kuld indfalder først efter fter den korteste Dag, naar Solens Høide allerede igjen tager til. Aarsagen er, fordi Varme og Kulde ved deres lange Varighed blive stærkere. Sommer Varmen og Vinter=Kulden forøges derved, at der om Sommeren ere lange, om Vinteren korte Dage.