JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Odense Bye Nyt. Døbt. Den 1ste Aug. Marie Rasmusdatters Datter Trine, Fadd. Mette Kirstine Bredenfeldt, Maren Rasmusdatter, Rasmus Rasmusen, Christian Børge og Christian Rasmusen. Tro lovet. Den 2den Ang. Trompeter Matthias ValerinMedin og Ana Christiana offmann. Samme Dag : Gaardmand Niels Hansen af Tombierge og Pigen Kirsten Jørgensdatter at Killerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Død. Den 25de Jul. Dragon Christen Hansens Datter, Karen, 5 Dage. Urtemand Jens Kaares Datter, Karen 2 Ti en Begravet. Den 30te Jul. Gortler Jens Pedersens Enke, 80 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Førstkommende Søndag prækker Hr. Prof. Dr. Ancher til Høimesse og Hr. Sognepræst Seidelin til Aftensang i Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Avertissements. vor en nye fuldkommen fin rød Klædes=Kiol og dito Vest H er at faae tilkjøbs, anvises fra Adressecomtoiret. Da jeg har Tid og Leilighed til, igien at ofte mig Sprogun derviisningen, saa har jeg hermed den Ære, paa nye at tilbyde denne Byes resprkrive Publikum mine i det franske, tydske og ialienske Sprog alt bekiendte Talenter, underdanigst forsikrende, at den samme utrættelige Flid og Anstrængelse, hvorved jeg til forn forhvervede mig den ædle Tillid, med hvilken jeg blev saa mangfoldig brærer, og som jeg ikke kan erindre mig, uden at føle mig giennemtrængt af den varmeste Taknemmeligheds Folelse, at den ogsaa for Fremtiden skal være min eneste Bestræbelse. Jeg tør nu saa meget meere smigre mig med en god Lykke i at undervise i ovenmeldte Sprog, da jeg i denne Tid er bleven det danske Sprog temmelig mægtig og Underviisningen derved lettes meget for Personer eller Børn, som allene forstaae dette. Frantz Huussen. for nærværende Tid boende i Komoediehuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Tormedelst tiltagende Alder og Skrøbelighed, er jeg findet at bort1 sælge ved en eneste offentlig Auction, som foretages i min Gaard her i Assens Onsdagen den 9de Augusti førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet: 1) min iboende Gaard der er meest nye Bygning og vel indrettet til en honet Familie og derved en god og rummelig Kornlade samt smukke og fordeelagtige Hauge. 2) Mine Eiendoms Jorder paa det saa kaldede Næst, bestaaende af omtrent 15 til 16 Tdr. Ploeland og Engbund og 3) alt Kornet som derudi er saaet, enten separat eller samlet, ligesom dertil maatte findes Liebhabere, efter de favorable Conditioner, som ved Auctionen, blive fremlagte og forinden kan faaes til behagelig Eftersyn saavel hos Hr. Byefoged Nellemann som mig. Kirstine Klingenberg Assens den 18de Julii 1797. Sal. Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
De Værelser i mit Huus, hvorpaa Hr. Kammerjunker Sehested, Di lang Tid har logeret, kan bekommes til Leie til 1 Novbr. førstkommende med Seng og Meubler. Odense den 13 Julii 179, Friderich Held lin
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Vor en ædruelig og skikkelig Kudsk, som kan forevise gode Skuds G. maale, og som forstaaer got at kjøre 4 Heste, er Tieneste ledig til 1ste November paa Egeschougaard. Paa Adressekomtoiret er at bekomme. Om TrykkefriPheden og dens Love, Ved M. H. Birekner, Kapellan i Korsøer Andet forøget og forbedret Oplag, 4 Mk. General Buonapartes Levnetsbeskrivelse, Oversat, 1 Mk. 86 NB. begge Dele heftede. paa Adressecomtoiret faaes en Mængde nye ankomne smukke franske Kobberstykker, hvoriblant de allernyeste og saa berømte Pariser Karricaturer, som : Les Croyables, Les Jneroyables, Les Merveilleuses, P. Anglomane &c. for tiene at bemærkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 9de Junii sidstleden, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her rug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt, at Vi, efter Borger og Kiøbmand Knud Christian Frydendahl af Vor Kiøbstad Odense, udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Adresse Avis og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos Supplicantens Svigerfader, Bedemand Jørgen Frederich, Lundhoff i bemeldte Odense, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemelte Knud Christian Frydendahl at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage Vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 9de Junii 1797. Under Vort Signet. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Kiøbmand Knud Christian Frydendahl af Odense, Bevilling ved Proclama i Aviserne at indkalde Bedemand Jørgen Friderich Lundhoffs Creditorer. No. 1. Allerunderdanigst læst ved Odense Byetings=Ret Mandagen den 24 Julii 1797. protocolleret af L. M. Bendz. J Orten. Nr. 15. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 26 Julii 1797. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J Mylius. og protocolleret af R. Rasmussen. indkaldes herved af mig, efter min Svigerfaders Begiering, subpoena præclusi & perpetui silentii 3de gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring hos min Svigerfader, Bedemand og forhen Skrædermester Jørgen Friderich Lundhoff i Odense, at melde sig hos mig med deres Fordringer inden forbemeldte Tids Forløb, da enhver skal erholde sin retmæssige Fordring betalt, men efter hvilken Tid ingen Fordring mere antages. Odense den 27 Julii 1797. Knud Christian Frydendahl, Kiøbmand i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Weile Klosters Hovedgaard med underliggende Tiener og 2 Bøndergods, atter undertegnede Eier underhaanden at sælge. Gaarden bestaaer af Hovedgaaros Taxt Joreskyld 45 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., Mølleskyld 1 Tdr. 2 Fkr., hvoraf de 10 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. tilligemed Mølleskyldet er og nedse har været bortfæstet. Til Weile Broe er henlagt Broe Korn af endeel Sogne, ligesom der og betales Broepenge af de fleste derover Reisende; hvilket med Wreile Mølle er henfæstet. Tienderne ere: Wrelle Sogns Kong= og Kirke=Korn=Tiender der til Gaarden paa Kærvene kan oppeværes, item dito Sogne Konge= og Kirke Qvæg=Tiender. Bøndergodset til Gaarden er henved 300 Tdr. Hartkorn, Gaard og Gods talder i den at og beste Korn=Egne i Wensysset. Ti Gaarden haves alt det udfordrende Hoverie af Hovertes=Bønderne, der alle ligge rundt omkrin Gaarden, i det længste et over en halv Miil borte, an efter approberet Hoveries=Forening, foruden Reiser af Godsets ille Bønder. Landgilden af Godset er henved 1000 Rd., naar Langilde Specierne til en jevn Priis beregnes hvilket alt uden synerlig Restantz kan indkomme. Til Gaarden hører 3 nore Ende ved Kornumgaard, som Bønderne ere forpligtede til at bierge. Ved Gaarden kan, naar Tienderne oppebæres, græsses staldes og fødes: 200 Stude, 50 Køer, 100 Faar og 40 Brester. Gaarden tilligemed Kirken, der ligger i Siden af Gaarden, er i meget god Bygningsstand, ligesom og Borgergaarden, der bestaaer af : store grundmurede Fløie, er indrettet til Beboelse for et Herskab. Den kan med sit fulde Avl, Tiender og Landgilde tiltrædes til førstkommende 1ste Novbr. eller til 1ste Mai alt ligesom en Kiøher attraaer. Jordebogen tillige med Conditionerne ere bestandig at faae til Eftersyn paa Wreile Closter, og da det ertvivles om, at Liebhabere jo selv vil tage Eiendommen i Øiesyn, saa ansees al videre beskrivelse over sammes fortrinlige Godhed for overflødig. Wreile=Kloster den 30 Junii 1797. L. Hastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Da jeg agter underhaanden at bortsælge min iboend Gaard, beliggende i Nørregade, imellem Kiøbmand Ners paa den Søndre og Tømmermester Saabye paa den Nordre Side bestaaende af 7 et halv Fag Bindingsværk med mange smukke gibsede Værelser, saavel i underste Etage som i den øverste, forsynet med got Vand i Bryggerhuset. Staldrum til 7 Heste en vel indhegnet og anlagt Hauge, alt i god Tilstand. Liebhaberne vilde altsaa behage at henvende sig til mig. Odense den 21 Julii 1797. J. Hjort. myndiges Midler Capital 200 Rdlr. under Salling Herreds U geistlige Overformynderie, kan paa lovde falet Pandt bekommes til Laan, førstkommende 11 Decbr. hos Herredsprovsten, Hagerup pr. Odense den 20 Juli 1797. C. C. Birch. Amod befalet Sikkerhed og Renter, er 2200 Rdlr. Umyndiges Midler at erholde til Laans til næste 11 Decbr. 1797. naar Vedkommende, derom inden Augusti Maaneds Udgang bebagentlig vilde henholde dem til Thorsinge Stommodses Overformynder eller til underskrevne. Erich Christian Leth, Fuldmægtig. Hos Bogtrykker Faber faaes end videre. (Fortsættelse, 58) biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham og den nys udkomne Opfordring, 8 sk. 59) Balles Forklaring angaaende Bibellæsningen, 24 sk. 60) Biskop Balles Jndberetning til det Kongel. danske Cancellie angaaende Skriftet Artstokraternes Catechismus, 1 Mk. 61) Lise og Peter, Syngestykke i 2 Akter, ved Guldberg, sat i Musik af Wedel, 24 s. 62) Peters Bryllup, et Syngespil i 2 Akter, ved Thaarup, saa i Musik af Schulz, 24 sk. 63) Serenaden eller de forte Næser, Syngestykke i 3 Optog, af Pram, sat i Musik af Wedel, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Spanien. Det i sidste Nummer ommeldte Bombardement paa Kadix har stadfæstet sig. Den engelske Admiral, Lord St. Vincent har den 4de Juliivirkelig begyndt ved detascherede Schalupper paa at bombardere Kadix. Af 16 Bom ber, som de kastede, faldt 8 i Havet, 4 sprang i Luften og blot 4 faldt i Staden. To Børn og en Kone bleve Offeret for denne Operation, som man ei kan indsee, hvad Nytte den vil bringe Engellænderne, da den blot foraatsaget nogle fredelige Borgeres Ruin, men aldrig kan sætte Britterne 4 Besiddelse af en Havn, som forsvares af en talrig Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Den spanske Admiral Mazaredo, som ikke uden Grund befrygtede, at Engellænderne maatte kaste nogle Kugler i Havnen for at stikke Flaaden an, skikkede 2 Schaluppe=Flotiller imod de engelske Bombardeergalliotter, som ogsaa bleve dækkede ved en Schaluppe=Flotille. Der reiste sig en haardnakket Kægtning mellem begge, hvori 2 spanske Skibe bleve tagne og et engelsk boret i Grund, men Engellænderne dog tilsidst bragte til at vige. Medens denne Kamp varede, var Flygtningen i Kadix saa almindelig, at man maatte betale 40 Piaster for en Kareth. Natten til den 5te begyndte Bombardementet igien, men havde ikke mere Virkning end det første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Efter Breve fra Corunna ere 3 engelske Krigskibe indløbne til Vigos (en liden Spansk Stad med en god og stor Havn i Gallicien), have opfordret Stedets Kommandant til at overgive Fortet og Skibene, men maatte formedelst de forstærkede Forsvarsanstalter igien forføie sig bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Den opkomne Splid og Strid mellem det lovgivende Korps og Direktoriet vedvarer vel endnu, men betegner sin Gang ikke ved noget af Betydenhed, men ved blotte Chikaner, med hvilke den nye Trediedeel søger at lamme Regieringens Energie. Overalt synes ogsaa alt at spaae, at det, saa stormende Udseende det end har, dog ei vil komme til nogen Explosion. Direktoriets Majoritæt og de nye Ministre vilde vide at undertrykke enhver Opstand. Have Clichianerne Stemmefleerheden i 500des Raadet, saa have Patrioterne den i de Gamles Raad, uden hvilket, som bekiendt, ingen af de førstes Dekreter kan gielde. Raabe Clichianerne paa, at Pichegru er deres Medlem, saa have Patrioterne i Montmoreney Klubben derimod Generalerne Jourdan og Hoche til Lemmer, og selv Buonaparte har, i en Proklammation til sin Armee af 14de Julii, heftig erklæret sig imod Clichianerne. Kort: der er al Grund til at haabe, at Spændningen vil i det høieste endnu vare nogle Dage, og siden slappes som saa mange andre, ved hvilke det, som nu atter er Tilfældet, har manglet Partierne paa Anførere, paa Krudt og Kugler og paa Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Midlertid have de sidste Møder i 500des Raadet endnu været meget stormende; Ministrenes Afskeed, Rygtet om en Mængde Troppers Nærmelse til Paris, og meere deslige gave Anledning til Forslag angaaende Direktoriet, som aarsagede Budskab til samme, hvilke bleve besvarede i andre Budskaber fra Direktoriet til 500des=Raadet og hvorefter alting blev ved det gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
J Mødet den 18de Juliudtrykkede Clichianeren Pasto ret sig i Særdeleshed heftig i Henseende til de patriotiske Klubber, som fra Dag til Dag formere sig over heele Frankerig: "Lad dem taarne Klubber paa Klubber, Bierge paa Bierge, sagte han, Lynet skal for anden Gang knuse dem. Den 19de tordnede den samme Pastoret ogsaa imod Redakteuren som i sin Journal for samme Dag havde talet den nye Trediedeel og Clichianerne overhovedet en smule skarpt til Samvittigheden; efter forskiellige Soffisterier over Pressefrihedens Grændser bragte han det dertil, at der blev ham bevilget et Budskab til Direktoriet med den Forespørgsel: hvilke Forholdsregler det havde taget, til at straffe Forfatteren og Trykkeren af lig en Opsætning. - Pichegru gav den 20de den saa længe forventede og at Clichtanerne saa høit fordrede Beretning over den PariserNationalaardes Organisering. Han gjorte foreløbende Anslag til Giennoprettelsen af sammes Grenadeer= og Jæger Kompagnier. Hele Forslaget blev brordret til Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Paa Jourdans Forslag har 500des Raadet dekretteret; at 52 Emigranter, som ved et Skibbrud bleve kast de paa de franske Kyster, og vare stillede for en Militair=Kommission i Calais, skulle igien indskibes og skikkes tilbage til den neutralle Plads, hvorfra de vare komne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Hoche skal efter Nogle ikke have antaget Krigsminister=Pladsen, fordi han endnu ikke har opnaaet den i Loven bestemte Alder af 30 Aar, og man troer i saa Fald, at Beurnonville vil faae den. Men Efter Andre seile der Hoche kuns et Par Maaneder i hans 30 Aar, og han skal derfor have sat sig ud over denne alt for deelikate Betænkelighed. - Af de nye Ministre have Talleprand=Perigord (tilforn biskop af Autun og Medlem i den første konstituerende National=Forsamling) Pleville og Lenoire=Laroche allerede tiltraadt deres Embeder. Man over sig at den første, som Minister for det udenlandske Departement meget Got i Henseende til en lykkelig Fremgang af Fredsunderhandlingerne. Pleville, den nye Søeminister, et en erfaren Søemand. Lenoire=Laroche, nærværende Policieminister, var tilforn Advokat i Grenable og derpaa Redakteur af Moniteuren, i hvilket Blad han endnu nylig havde bekiendtgjort en heftig Opsætning imod Clichianer, ne, som ogsaa desaarsag dadle hans Udnævnelse meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Den nye Minister i det Indre, Francois af Neuschateau, har ligeledes været Medlem i den konstituerende, Forsamling, og er bekiendt ved flere især politiske Skrivter, i hvilke han stedse har forestillet en Landgang i Engelland som nødvendig. Overhovedet bemærke flere Pariser Blade, at de fleeste af de nye Ministre have stedse være heftige i deres Yttringer mod Engelland. Andre føie endnu hertil, at siden den afgjorte Majoritæt i Direktoriet (som Clichianerne kalde det nye Triumpirat) og siden Minister=Forandringen, ere de tilbagekomne Emigranter, som forhen spankede saa stolt om i Gaderne, paa engang reent forsvundne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Jtalien. Medens de østerrigske Tropper daglig formere sig i Gör samle Franzoserne megen Krigsmunition og Proviant Palma=Nuova, bygge ogsaa Bagerovne der, til at bage 200,000 Rationer Brød for den franske Armee. Overhovedet er Fæstningen Palma af Franzoserne sat i Krigs- og Beleiringsstand. Hvo som kiender denne Fæstnings geogratiske Plads, som ligger ganske paa Enden af det venetianske Friaul og tilforn var bestemt til at dække Venedig imod Østerrig, den blive disse Tilberedelser uforklarlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
I den cisalpinske Republik bliver midlertid Buonaparte af den største Deel af de nye Republikanere dyrket som en Halvgad, og man ønsker intet mere, end at see ham som nu alt er dens Protektor, snart ophøiet til Diktator i den nye Republik, hvis Tropper og Nationalgarder han ogsaa selv percerer og organtserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Koureervexlingen mellem Buonaparte og Storhertugen af Toskna er saa levende, at man kuns derved endnu bekræftes mere i den Formodning, at Storhertugen torde erholde Lucca, men derfor aftræde nogle Toskanske Landstrøg til Genua J øvrigt seer det intet mindre end roeligt ud i Jtaliens Jndre. J Pavia, Bologna, Ferrara og paa Lande, ved Reggio have været heftige Uroligheder imod det nye System, som kuns kunde tilintetgiøres ved de strængeste Forholdsregler af de franske Kommandanter. I den paa velige Stad Velletri vilde Revolutionister afstedkomme en Opstand og rive Staden løs fra Pavens Herredømme, Den pavelige Gouverneur erfoer, at Revolutionisterne vilde om Natten plante et Frihedstræe. Jsteden at forekomme dette Skridt, lod han det med Forsæt skee. Men ved Dagen Anbrud bemærkede Folket (ganske i de gamle hemmelige Henrettelsers, eller det forskregne, saa kaldte Robespierres Skrækkesystems Aand! ) sov Hoveder, som vare gjorte fast paa dette Træe. Det var Revolutionisternes Ved samme læste man følgende Jndskrivt: "Frihed, Liighed, fordem, som have Lyst. Bliver ved at plante eders Træer, og vi skulle ikke undlade, at fæste eders Hoveder derpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Tydskland. Som tilforladeligt forsikkrer man, at de Keiserlige Tropper i det Frankiske og Schwabiske allerede skulle trække i afstukne Leire. Det hedder atter igien, at en stærk preussisk Armee skal trække sig sammen paa de bohmiske Grændser. Efter den Bambergske Avis skulle 30,000 Preusser, allerede have sat sig i Marsch fra Maadeburg og være indrykkede i de Sachsen=Meinungske og Koburgske Lande. - Efter et Øienvidnes Udsagn havde Preusserne den 20de Julii endnu ikke forladt Kasernerne ved Nürnberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Tyrkiet. Den ottomanske Port er ganske overordentlig bange for Revolutions=Epidemien og anvender alle Midler for, at spærre den Jndgangen i sine Stater. Ogsaa det Korps ridende Artillerie, hvilket det franske Direktorium har gjore den til Skienk, har samme igien ladet indskibe paa 2 tyrkiske Skibe, for at bringe den farlige Foræring næst en god Reisepenge til Venedig og der at lade dem ud. Endog de fleste franske Officerer ere afskedigede af Portens Tieneste og skikkede bort. Alligevel har Folket i Candia, Moren og andre nær ved liggende Provinser gjort et stort Oprør og selv Constantinopels Jndvaanere skulle være tilbøielige til Oprør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Fredsefterretninger. De nyeste Efterretninger, som ere blevne bekiendtgjorte om Underhandlingerne i Lille, beskrive ikke sammes Gang for saa hastig og gunstig, som man havde udspredt. Det er ogsaa uden Grund, at Telegrasen alt havde meldt, at mani Lille var eenig om de Hollandskrostindiske Besidtalsets Tilbagegivelse. Redakteuren af 18de Julii spotter med Re over de Dag Blade, som saaledes ville detaillere alle Statshemmeligheder paa et Haar, men derhos erklærer han dog, at Underhandlingerne vedvare i Lille og Montebello og berettige til Haabet og en varig og ærefuld Fred for den franske Republik. Endnu melder han, at i Lille de engelske Befuldmægtigede underhandle for Portugal og de franske for Spanien. De paalidelige Beretninger faa Lille melde blot de vedvarende Høfligheder, som Fredsunderhandlerne vise hinanden. Alt, hvad der udspredes om de der værende Underhandlingers Gang, er altsaa intet andet end blotte Rygter, da tilforladelig det dybeste Hemmeligheds Sløer hviler over samme. – J Engelland og især i London paa Børsen er Haabet om en nær Fred saa stor, at blot et eneste Handelshuus, har for faa Dage siden kjøbe for 100,000 Pund Sterling Manchester=Manufaktur=Varer til Forsendelse til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig er den 27de Julii ganske uventet ankommen med et lidet Følge i en Jagt og strængeste Jncognito til Wismar, derfra gaaet til Ratzeburg (i det Meklenburgiske) og siden videre til Elven. De misfornøiede pahlske Patrioter giøre Forsøg paa, at falde fra Moldau ind i den østerrigske Deel af Polen, skulle ogsaa allerede paa nogle Steder have trængt Østerrigerne tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
De Schweitzer=Kantons finde sig i, at afskaffe Jødetoden, efter den franske Republiks Anmodning. Fra Lissabon meldes, at en spansk Agent har for den rige Prise, som Kapitain Jammes har taget og som man vurdere. de for 40000 Pd. Sterling, meget uoverlagt budet først 250,000 og derefter endog 300,000 Pund Sterling, saafremt Masterne endnu ikke vare flyttede fra de res Sted. Man kom derfor paa den Formodning, at en stor Mængde Guld og Kostbarheder maatte være skiult nede i Masterne og den spanske Agent sik et afslaaende Svar. Havde han ikke budt meere end 40,0000 Pund Sterling, saa havde man gjerne overladt ham Prisen. Den nylig udspredte Efterretning, at en rig spansk Retour=Flaade fra Syd=Amerika er i Vente i Kadix, har givet Anledning til det Rygte, at samme var bleven erobret med 2 Millioner Piastre og andre Kostbarheder af et engelsk Linieskib. Dog beroer dette Rygte kuns foreløbig paa en amerikansk Skippers Udsigende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Blant de Priser, som den franske Søeminister har ladet bekiendtgiøre, befinder sig det af 2 Nantser=Kapere tage ne, med Kobber beslagne engelske Jamaica=Skib Phonipaa 1000 Tønder og 22 Kanoner, fremdeles det danske Skib Jupiter paa 400 Tønder og 7 Kanoner, som fra Charlestovn var bestemt med Sukker, Kaffe a. til Bremen, men manglede Papirer, hvormed det kunde beviis sin Neutralitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Ved Fierde Klasses Trækning af Klasse=Lotteriet, som begyndte den 31 Juli, udkom den anden Gevinst, 3600 Rd., paa Nr. 22549 hos Hr. Hofbogtrykker Møller, den tredie Gevinst, 1600 Rdlr., paa Nr. 5277 hos Jnterimscollecteur Hr. Allers i Altona, den fierde Gevinst, 1000 Rdlr., paa No. 7043 hos Hr. Lotteriecollecteur Hansen. Første Gevinst var endnu ikke udkommen. Hos Hr. Riissing i Odense er paa Nr. 19325 udkommet 200 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
J de Aalborgske Aviser læses følgende Jndsendt Fragten i Liimfiorden kan nedsættes til og, da de fleste giøre sig betalte af Lasten, og saadant er ingen Tyverie, men en herlig Næringsvei. Knud Mog, mit førende Skib Elendigheden kaldet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Den Hamborger=Korrespondent melder, at begge Expeditions=Sekretairerne i det danske Kancellie, Kancellie raaderne Knudsen og Monrad have faaet Privilegium, paa at udgive en Avis, under Navn af : "Kongelig Kiøbenhavnsk Collegial=Tidende. I denne Avis skulle alle Kongelige Resolutioner og Foranstaltninger, som kunne anthentisk bekiendtgiøres, indføres, og Begyndelsen dermed skee førstkommende Efteraar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Justitsraad og Høiesterets=Advokat Uldall skal være indtraadt som Borgemester i den Kiøbenhavnske Magistrat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-04
Grevinde Bernstorf skal, efter fremmede Aviser, være bevilget en aarlig Pension af 2000 Rd. og Sønnerne have forpligtet sig til, at udbetale hende 3000 Rd. aarlig.