JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Baron von Bode har i 25 Aar ført en mærkværdig Proces med det engelske Skatkammer. Klageren nedstammer fra en tydsk Familie ved Fulda, men er, ved Fødsel og Opdragelse, Englænder. Han eiede et stort Gods i Elsas, som i Aaret 1793 blev seqvestreret af den franske Republik. J Aaret 1818 betalte Frankrig contractmæssigt til England 7 Millioner Pund St. til Skadesløsholdelse for brittiske Undersaatter, som havde mistet deres Eiendom ved franske Confiscationer. Af denne Sum fordrede Baron v. Bode saameget, som der kunde falde paa hans Part, og først nu har en engelsk Jury kjendt ham berettiget til en Sum af 364,260 Pd. St. foruden Renter. Det Sørgelige, der ved denne Sag er for den brittiske Statskasse, bestaaer deri, at hine 7 Millioner ere blevne borte, uden at Nogen veed, paa hvad Maade; thi Georg IV og Grev Liverpool, som vare de Eneste, der kunde vide det, ere døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
J Laives har en Mand aflivet sig paa en Maade, som vidner om en ubegribelig besindighed i et saa frygteligt Moment. Han indelukkede sig nemlig med en Pistol, hvis Laas ikke duede, ladede den, lagde Krudt paa Panden, tog Løbet i Munden og satte Skæftet mod Ovnen. Herpaa tog han med Jldtangen en Glød ud af denne, og antændte Fængkrudtet dermed. Skuddet gik af, og den Ulykkelige var øieblikkeligen død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Kongen af Preussen har, i Anledning af det Königsbergske Universitets forestaaende Jubelfest, anordnet en Embedsdragt for Professorerne, temmelig liig almindelige Præste Talarer, men i Farven forskjellig for hvert af de fire Faculteter. For Theologerne skal den være mørkviolet, næsten overgaaende i det Sorte, for Juristerne purpurrød; for Medicinerne skarlagenrød; og for Philosopherne blaa. Faculteternes Decaner skulle være forpligtede til at bære disse Embedsdragter; de øvrige ordentlige Professorer ere berettigede til at bære dem af sort Klæde, hvorved da blot Foeret faaer hine Facultets-Farver. De extraordinaire Professorer og Privatdocenterne have Ret til at bære samme Embedsdragt; dog bortfalder hos dem det couleurte Foer. Hovedbedækningen er eens for alle Faculteter, og bestaaer i en rund Barret af sort Fløiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
J Berlin skulle nu alle Arietexter og Foredrag, som skulle finde Sted i offentlige Concerter, ifølge allerhøieste Befaling, forelægges Censor, for de maa bruges. Dog er det endnu ikke kommet saavidt, at ogsaa Musiken er Censur underkastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Fra Berlin fortælles følgende comiske Begivenhed fra den russiske Keisers Ophold der i Sommer: Civilklædt og incognito, som han var, traf Keiseren, en Dag paa Gaden en Landeværns-Uniform, som han ikke havde seet før. Han skyndte sig efter Manden og spurgte: Af hvilket Regiment?" Hvad kommer det Ham ved?" lød Svaret; hvorover Keiseren, forglemmende sit Jncognito, med et vredt Blik udbrød: "Karl, veed Du, at jeg er Keiseren af Rusland, "Gratulerer!" svarede Landeværnsmanden tørt, lagde Haanden paa Felthuen og gik sin Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
J Baden opholder sig i denne Tid en Franskmand, der foreviser en Søvngængerske for Penge. Hun gjætter Folks Tanker og udfører de vidunderligste Ting. Saaledes spiller hun f. Ex., med tæt tilhyllet Hoved, et Parti Ecarte o. desl. J Frankfurt a. M. er i disse Dage død en Rigsoverpostamtsavisexpeditionssecretariatsaccessist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Forleden Aften kom et offentligt Fruentimmer i Hamborg i en saa heftig Trætte med sin Kjæreste, en Muursvend, at hun, for at ende sit Liv, tilte ned ad Trappen under Constantinsbroen og styrtede sig i Vandet. Muursvenden, en dygtig Svømmer, sprang efter hende. Begge kom igjennem under Broen; men Begge fandt deres Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Den russiske Flaade, som har givet Anledning til saamange underlige Rygter og til saa god Fortjeneste for Mange, især i Helsingøer, har nu forladt Øresundet. Hvad Bestemmelse den har, er en Hemmelighed; men man fik da nu Vished om, at Bestemmelsen hverken var at tage Sjælland eller Bornholm. Det er nu slet ikke, fordi Russerne ikke skulde have Appetit til Sjælland – Bornholm bekymre desig neppe om –, det er heller ikke, fordi Rusland er vor gode Ven og Svoger; thi i 1812 var Rusland ogsaa, om just ikke vor Svoger, saa dog vor gode, intime Ven og Fætter, og dog betænkte det sig ikke et Øieblik paa at love Norge til Sverrig for at faae Ryggen fri under Kampen mod Franskmændene, men det er fordi Rusland ikke for Øieblikket har en saa presserende Brug for Sjælland, at det af den Grund skulde ville indvikle sig i en europæisk Krig. Man har paastaaet, at der har været Cavalleri ombord paa Flaaden, altsaa Landingstropper; vi troe det ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Flaaden kunde ikke rumme mere end høit 11-12,000 Mand, og naar derfra drages den absolut nødvendigeSkibsbesætning, vil der blive en altfor ubetydelig Slump tilovers, til at der med den kunde udrettes noget; hvis det havde været Tilfældet, var der sikkert fulgt Transportskibe med. Bestemmelsen er vistnok efter al Sandsynlighed Middelhavet, hvor der nu synes at forberedes store Begivenheder. (Loll. F. Av.)"Laurids Skaus Brev til Kongen!" Ja, hvor har ikke hørt tale om dette Hvo har læst, for ikke at sige, ikke læst det – i Manuskript? Jngen dansk Avis har med Typer bragt dette ægte eller forfalskede – Barn til den offentlige Daab, ingen dansk Mand har turdet staae Fadder, hvorimod den tydske Gjordemoder "Neue Zeitung af 27de Juli frit fremviser for hele Europa den vidunderlige Pode, men, vel at mærke, efter at have givet den et tydsk Svøb. "Neue Zeitung." der ikke synes at tvivle om Brevets Ægthed, siger, at det er sendt til flere af de danske Tidenders Redactioner, men dette er ialtfald vist en Usandhed. Har Skau virkelig skrevet dette Brev til Kongen, da har han vistnok ogsaa skrevet det ikkun til Kongen selv, men om Afskrifter ere udgaaede fra Kjøbenhavn, det kan Skau ikke gjøre for. - Angaaende dette saameget omtalte Brev siger Fædrelandet af 29de Juli. "Som et Exempel paa saadanne Artikler, der kunde trænge til alvorlig Gjendrivelse fra dansk Side, henvise vi til Augsburger allgemeine Zeitung, hvor man har forsøgt at fremstille Nationalkampen i Slesvig som født af den skandinaviske Jdee, der da naturligviis kun er en halv Snees unge Sværmeres Hjernespind. Artiklen slutter med en brillant Skildring af den Masse Nederlag, 1 vi Danske skulle have lidt i den sidste Tid, saa at Sagen nu kan betragtes som afgjort. (Hp. Av.)J Vonsbæk havde Hs. Maj. yttret til Sogne beboerne: "J have en smuk Kirke, men J have jo ingen Præst?" – "Nei, Deres Majestæt!" – "Jeg skal sende Eder en dansk Præst, som J vist ønske. "Ja svarede en af Sognemændene – vi ønske ikke alene en Præst, som kan Dansk, men som tillige har et dansk Sind. - Den skal J faae!" – var Kongens Svar. – J Hammelev Kirke traadte Bonden Hans Skov og flere af Sognets Beboere henfor Hs. Majestæt og ankede stærkt over det bestaaende Kirkefælleskab, over hvilket den fornødne Control saanedes m.m. Diskussionen blev omsider afbrudt derved, at Præsten lyste Velsignelse over Monarken. Herfra drog Hs. Majestæt til det nærliggende Tørning Tinghuus og tog den for ham af Bønderne ophængte bekjendte Mindetavle i allernaadigst Øiesyn. Efter at have gjort dette og læst Jnskriptionen, skal Hs. M. være udbrudt i de Ord: "Denne Tavle er altsaa ophængt til mit Minde!" hvorpaa han med Glæde og Tilfredshed skal have henvendt sig til de omkringstaaende Bønder og med rørt Hjerte takket dem for deres Opmærksomhed i dette Anliggende. Efter at Kongen om Aftenen var vendt tilbage til Haderslev, bragtes Allerhøistsamme et Fakkeltog. Den næste Morgen, (om Søndagen) bivaanede Hs. Majestæt Gudstjenesten i gl. Haderslev Kirke, der er dansk, og forlod om Middagen Haderslev, under Kanonernes Bulder, Klokkernes Ringning, Borgervæbningens Paradering. og Folkets Afskedsraab. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
En Deel Jndvaanere af Aalborg og Aarhuus have anmodet deres Stænderdeputerede om at fraraade det forelagte Udkast til en Anordning ang. Opkjøb af Landmandens Producter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Fra Aalborg er endv. til Stænderne indk. et Andragende og Oprettelsen af et særskildt Handels- og Jndustri Ministerium, samt Jndførelse af Handels Kamre i alle Kjøbstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
J Mandags blev, som bekiendt, Borgerrepræsentant og Redacteur Bernhard Ree i Aalborg valgt til Deputeret ved Stænderforsamlingen, og allerede Dagen efter (6te August) blev Hr. Ree indført i Forsamlingen og indtog sin Plads i samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Kæmner Wulff i Aalborg har appelleret Underretsdommen i den mod ham af Kbm. Hallengren anlagte Sag for Udtrykke i et privat Brev, som nærmest vare fremkaldte ved hemmelige Udladelser og fraværende Mand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Censoren af Ribe Avis, Overauditeur Høyer, er den Eneste som ikke har veget sit Dommersæde, hvorom heller ingen Paastand endnu er nedlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Reisende. Med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn: Stiftamtmand de Thygeson, Kammerj., Gardelieutn. og Ridder af Æreslegionen v. Scholten, Ritm. og Postm. v. Gether, Toldforv. v. Scholten, Adjunct Holbech med Familie, Adjunct Hagemann m. Familie, Assessor Hilf ling m. Frue, Fru Generalinde Christensen, Frøken A. Kjerulff m. Discipel Carl Güldencrone og Tomme Hansen, Landsoverretsproc. Balthazar Christensen, FrøkenWalmoden, Jfr. C. Guldberg, Md. Bøggild, Procurator Kuhlmann, Fru Pastorinde Østergaard, Jfr. F. Petersen, Marie Andersen m. Søstersøn, Dyrlæge Schiellerup, Forp. Rasmussen, Frøken C. Benzon, Lieutn. v. Jermiin, Landsoverretsassessor Fiedler, Adjunct Dorph, Uhrm. P. Stougaard, Gross. A. Meyer m. Datter, Jfr. Carlsen, Adjunct Eckeroth, Frøken L. Bjerg, Kobberfører Ververs, Cand. th. Schultz, Professor Bojesen, Pastor Jürgensen, Frøken K. Holbech, Elev Dahl, Sadelm. A. Baes og P. Baes, Skræderm. H. Baes, Gjortler Larsen, Skræderm. Falslev, Md. B. Nielsen, Adjunct Bahnson, Skræderm. A. Lund, Jfr. C. Strøm, Fuldmægtig E. Bruun, Reebslager With, Md. Holst m. Barn, Sangeren Wulff m. Jfr. Hermann og Betty Moses, Skibscapt. Krog, ElisaCederqvist, J. Axelsen, Overlærer Mørck, Disciplene N. Bay. R. Raae og M. Ingerslew, Magister Pedersen, Md. M. Lytthans Jfr. H. Wahl, Handskem. Schjørt m. Kone, Boghandler Jacobsen, Propr. Wedel, Student M. Lewin, Professor Ursin, Kammerraad Rasmussen, Handelsfuldm. Lassen og Amdisen, &c. Jalt 102 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Bekjendtgjørelser. At Bolette Marcus, Enke efter afdøde Hendrich Levin, den 5te dennes blid og rolig omskiftede Tiden med Evigheden, i hendes Alders 84 Aar, dette bekjendtgjøres. herved for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 9de August 1844. N. Lazarus, s. Forstander for den mosaiske Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Det ærede aarhusianske Publicum er jeg herved saa fri at underrette om, at jeg, efter i circa 10 Aar at have uddannet mig i Musiken under Veiledning af Hovedstadens förste Musici, nemlig dHrr. Stein, Wilmers og Courlænder, agter at give Underviisning i Pianofortespil heri Byen, hvis jeg ved tilstrækkelige Informationer kunde see mig i Stand til at soutenere mig. Da jeg nødvendigviis snart maa underrette mine Elever i Kjöbenhavn om, at jeg har forandret Opholdsted, og da jeg nødigen vilde opgive disse hidtil havte Informationer, förend at være et tilstrækkeligt Antal sikkret her i Byen, bedes de, som agte at tage Information hos mig, snarest muligt, og senest inden 14 Dage, behageligst at underrette mig derom i en Billet, aflagt hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist, hos hvem desuden nærmere Oplysninger vil kunne erholdes. Aarhus, den 10de August 1844. Julius Cohen, Pianist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Selskabet til Hesteavlens Fremme i Veile Amt, Onsdagen den 14de dennes holder Selskabet den berammede Besigtelse med Uddeling af Præmier for Hingster og Hopper. De valgte Dommere, Hr. Proprietair Jngversen fra Stougaard, Hr. J. Thomsen fra Skodborg, Hr. Buck fra Viuskro og Hr. Anders Juhl fra Kallehauge, tilligemed Suppleanterne, dHrr. Niels Høi fra Taule og Dyrlæge Petersen fra Veile, bedes at give Møde ved Besigtelsen, som afholdes til sædvanlig Tid og Sted. Bestyrelsen den 6te August 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Torsdagen den 15de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Randers Arsenal ved Auction bortsolgt 10 Stkr. gamle Trainvogne, mod contant Betaling. Randers Auctionscontoir, den 24de Juli 1844. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Tirsdagen den 20de August, Kl. 2 Eftermiddag, bliver afholdt 5te Auction udi og over det Stervboet efter Morten Nielsen Hyllebergs Enke, Barbara Pedersdatter, tilhørende Huus i Hadslund, bestaaende af 7 Fag, med Toft og Hauge, ansat til Hartkorn 2 Fdkr. 1 Alb. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 3die August 1844. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Torsdagen den 22de Aug, næstk. og fölgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt Auction over de Kjöbmand Hoffmanns Opbudsbo heri Byen tilhörende Varebeholdninger, af en Deel fabrikerede Tobakker samt Tobaksblade og Stilker, Jern og Stöbegods saavelsom forskjellige andre Handelsvarer. Auctionen afholdes i den Gaard Kjöbmand Hoffmann beboer, og trykte Fortegnelser over Varerne ville 8 Dage før Auctionen blive henlagte paa Gjæstgivergaardene i Ribe, Ringkjøbing, Colding, Holstebroe og Warde, ligesom de forøvrigt ville kunne erholdes paa selve Auctionsstedet. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Warde Byfogedcontoir, 26de Juli 1844. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Muurmester Peder Jacobsen Kjemff og efterlevende Hustrue, Karen Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 27de August, 24de September og 22de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 23de Juli 1844. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Rosendals Bortforpagtning, i Præstøe Amt, Faxøe Sogn i Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Da intet antageligt Bud er skeet til Bortforpagtningen af denne Gaard med Areal af over 500 Tdr. Land Ager og Eng med Besætning 134 Stkr. smukt og godt Qvæg, endeel Saae= og Fødesædekorn med videre, saa vil samme underhaanden blive forpagtet paa 12 Aar fra 1ste Mai 1845 at regne. Ved Gaarden holdes over 150 Qvæghøveder og Jorderne er i udmærket god Drift og alle paa 1 1/2 Mark nær mærglede og af god Bonitet. Conditionerne ere de allerede bekjendte og som har været udlagt paa de fleste Post- eller Gjæstgiversteder med faa ubetydelige Tillægs-Conditioner, som kunne erfares hos Godsets Forvalter, der tillige paaviser det, som agtes Forpagteren overdragen, hvorimod man behage at henvende sig til Eieren Kammerherre Greve Holck Winterfeldt paa Grevensvænge pr. Nestved om at accordere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Formedelst Alderdom og Svaghed samt indtruffet Dødsfald agter Undertegnede at sælge Soelberg Kro, beliggende imellem Aarhuus og Horsens, i en af Jyllands frugtbareste Egne. Den staaer for Hartkorn 3 Tønder 2 Fdkr. 1 Album. Konge- og Kirketienden er indkjøbt. Jorderne ere gode, muldede med Leerunderlag; Mærgel findes overalt, som endnu ikke har været afbenyttet. Af Kløver avles aarlig 20 Læs, Eng og Tørveskiær haves, Kreaturholdet er 2 Heste, 10 Køer, 2 Unghøveder; og i Soelberg-Søe haves Fiskerirettighed. - Kroen er beliggende i en meget folkerig Egn, og god Søgning haves. Den kan sælges paa meget billige Vilkaar, og Handel afsluttes med Undertegnede. Kroen kan tiltrædes 1ste Mai 1835. - Soelberg Kro. d. 31te Juli 1844. W. Hansen, Eier af Soelberg Kro. En Jagt, drægtig c. 700 Tdr. Kornvarer, bygget. af Eeg paa Cravel, Aar 1839, hvortil tvende Stel Seil, 2de Ankere med 100 Favne Kjetting, samt staaende og løbende Gods, tilligemed øvrigt Skibsinventarium, nu for Tiden beliggende i Assens Havn, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom personlig eller i portofrie Breve henvender sig til M. I. Brandt i Assens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
En Bagergaard med Inventarium kan til Michelsdag faaes til Kjøbs eller Leie af Bager Cappeln i Callundborg, som tillige har en Smedeleilighed at bortleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Dampskibet Køniginn Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Kjöbenhavn til Aarhus Onsdagen den 14de Aug., Kl. 5 Morgen, fra Aarhus til Kjöbenhavn Torsdagen d. 15de Aug., Kl. 5 Morgen, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup Aarhus, d. 10de Aug. 1844. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
En for Næringsbrug velbeliggende Stueetage, bestaaende af 3 Værelser, Kjøkken, Kielder og Brændehuus, er formedelst Bortreise at faae tilleie, strax eller fra Michaeli, og anvises af F. C. Frandsen, Vestergade 658.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
For en duelig Lærerinde, der kan paatage sig Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber, nu brugelige Haandarbeider, Tydsk, samt grundig Veiledning i Pianoforte, er til anstundende 1ste Novbr. en Plads ledig paa en Herregaard i Horsens-Egnen. Anbefalinger bedes snarest muligt indsendte til Adressecontoiret i Aarhuus, under Mærke: "Lærerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
En Huusjomfrue, der forstaaer sig paa Madlavning, og, om forlanges, er villig til at deeltage i Meieriet, kan, ved at producere anbefalende Attester, faae Condition til førstk. Novbr. Hvor, anviser Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Til 1ste Novbr. kan en Bondekarl, der besidder Jndsigt og Duelighed til at bestyre og passe en Blomster-, Frugt- og Kjøkkenhauge, faae Tjeneste, naar han ved Tilveiebringelsen af paalidelige Beviser for Duelighed og brav Opførsel henvender sig til Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
J En duelig Uhrmagersvend kan strax faae Arbeide hos Uhrmager L. Lundgreen i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Paa Mandag den 12te dennes bliver Harmonimusik i "Lille Paradis fra Kl. 5 til 8 Eftermiddag. Dabelsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende No 145.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Bekjendtgjørelser. Jens Ditlev Blichfeldt, virkelig Justitsraad, Byfoged i Skanderborg, Herredsfoged i Hjelmslev-Gjern Herreder. samt Skriver i bemeldte Jurisdictioner,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Gjørvitterligt: at for mig har andraget Christen Andersen i Podehaugegaarden i Gjern Sogn og Herred, Skanderborg Amt, hvorledes han, i Medhold af en under 15de Juni 1844 erhvervet allerhøieste Bevilling til Mortifications Doms Erhvervelse, har fundet sig foranlediget til at indstævne den mulige Jhændehaver af en af bemeldte Gaards forrige Eier Thøger Pedersen til Hjelmslev Gjern Herreders Overformynder under 14de Novbr. 1810, udstædt og den 15de f. M. inden bemeldte Herreders Ret thinglæst Panteobligation, stor 300 Rd. D., tilhørende Udstæderens 3de Søstre: Mette, Ane Sophie og Jnger Pedersdatter, hver med 100 Rd. D., foruden nogle Varer, ifølge Samfrændeskifte af 31te Marts 1810, hvilken Obligation, for hvis Paalydende, der den 11te Juni 1813 er omskreven til 150 Rbd. Sølv, er givet 1ste Prioritets Panteret i ovennævnte Podehaugegaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 3/4 Alb. og Skovskyld 3 Fdkr. 1 3/4 Ald med Bygning, Sæd og Avl, efterat den forsaavidt angaaer Ane Sophie og Jnger Pedersdatters Andeel er udslettet af Pantebogen, er bortkommen, saa at den for Mette Pedersdatters Andeel, 50 Rbd. Sølv og Varer, af Værdi omtrent 100 Rbd., der ligeledes er indfriet, ikke kan erholdes udslettet af Pantebogen. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel til at møde for Hjelmslev Gjern Herreders Ret, som holdes paa Thinghuset i Skanderborg den sidste Torsdag i Januar Maaned 1836, Form Kl. 10, den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed maatte melde sig, overeensstemmende med den paaberaabte Kongelige Bevilling, vil paastaae og forvente meerbemeldte Obligation ved Dom mortificeret som Behæftelsesdocument, saaledes at samme, ogsaa forsaavidt angaaer det resterende Beløb, af vedkommende Pantebog kan udslettes; Alt efter behørig Procedure og nærmere nedlæggende Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Frd. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Skanderborg, den 11te Juli 1844. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
De som maatte attraae denne Eiendom ville behage at henvende sig til Eierindens Laugværge, Godsforvalter, Brasch i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Landeiendom til Salg. Mygindgaard, beliggende i Mygind By og Sogn, Sønder=Hald Herred, Randers Amt, 1 3/4 Miil fra denne By, agtes bortsolgt underhaanden. Til Eiendommen hører et Areal af c. 50 Tønder Land, foruden en Eng paa circa 3 Tdr. L., der afgiver fornødent Tørveskiær og desuden 20 Læs Haarlig. Jorderne, der ere i god Drift og af udmærket Bonitet, staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. gl. og 5 Tdr. ny Matricul, kan endnu betydelig forbedres, da særdeles god Mærgel haves beqvemt paa flere Steder, og endnu ikke har været afbenyttet. Ligeledes vil Engen betydelig kunne forbedres, da den grændser umiddelbart til Mølleaaen, fra hvilken Overrisling let kan foretages. Gaardens Bygninger ere meget gode, og Stuelængden, der er teglhængt, afgiver en behagelig og særdeles beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Ved Gaarden, hvorpaa fortiden holdes en Besætning af 4 Heste, 12 Køer og 12 Faar, hvilken, som Følge af det Foranførte, meget vil kunne forøges, ligger en god Frugt- og Kjøkkenhave. Pengevilkaarene ville, for en solid Kjøber, blive favorable, og om Kjøbet af Eiendommen behage man at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til undertegnede Eier. Thornhuset ved Benzon pr. Grenaae i Juli 1844. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
En god Udflyttergaard, beliggende midt i sin Mark, af Hartk. noget over 4 Tdr., med gode muldede Jorder, god Eng og overflødig Tørveskiær, circa 2 Mile fra Aarhuus, er underhaanden at faae tilkjøbs, enten samlet eller i mindre Dele, Tiltrædelsen kan skee efter Kjøbernes Ønske, enten strax eller til 1ste April. Det nærmere om denne Eiendom erfares paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-10
Gaardsalg. Underhaanden er at faae tilkjøbs, formedelst anden Bestemmelse, Hovedgaarden Cabbel i Nørre-Lem Sogn i Ringkjøbing Amt, som hidtil efter gammel Matr. har staaet for Hartkorn frit Hovedgaardstaxt 33 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., og ufrit Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., men skal nu efter den nye Matricul skatte af Hartkorn frit Hovedgaardstaxt 32 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr., samt contribuabelt Hartkorn 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., hvortil ligger: 238 Tønder Land god Agerjord med Leer- og Mærgel-Underlag; 53 Tønder Land Eng og Græsningsjord, hvorpaa aarlig kan avles circa 200 Læs godt Høe, samt 200 Tønder Land Hede. Gaarden har en smuk og fordeelagtig Beliggenhed, nemlig 1/2 Miil norden for Lemvig Kjøbstad og tæt ved Liimfjorden, hvorpaa Gaardens Producter kunne afskibes. Dens Bygninger ere tildeels nye, og tilsammen vel vedligeholdte. Paa endeel af Gaardens Jorder er en særskilt Afbyggergaard, "Rye=Cabbelt kaldet, som i de senere Aar af Nyt er opført, og hvortil af Hovedgaardens Jorder drives omtrent 7 a 8 Tdr. Hartkorn. Denne Eiendom ønsker undertegnede Eier selv at beholde; men den kan ogsaa faaes med Hovedgaarden, ifald Liebhavere til denne maatte ønske det. Gaarden og Jorderne paavises af undertegnede Eier, til hvem Lysthavende snarest muligt ville henvende sig for at afslutte Kjøbet, som kan skee paa særdeles favorable Vilkaar. Cabbel, den 18de Juli 1844. N. Breinholdt.