JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1763-05-27
Undvigte. Fra det Kongel. Kiøbenhavnske Communitets Gods, ere tvende af samme Godses unge Reserva=Mandskab ulovlig undvigte; nemlig: Den ene Peder Rasmussen, 20 Aar gammel, født udJyderop Sogn og Bye, Tudse Herret, Holbechs Amt, fra hvil sen sin Tieneste han bortsneeg sig sidst i afvigte Aar, havende ved Andvigelsen paa sig en Hat, en rød Trøye, en guulstribet Brystdug, Vadmels Buxer, samt Strømper og Skoe, er temmelig voxen, har hvidt slee Haar, og seer vel ud af Ansigtet, har ellers Det ved Tryk ey henviiste, skeer her fra Contoiværet bortløbet eengang for, men kom da strax igien. Den anden Hans Hansen, 11 Aar gammel, født udi Hiembech, er fra Communitetets Bonden Jacob Rasmussen i bemeldte HiembechSogn og Bye, Tudse=Herret, Holbechs Amt sidstleden den 9 Januarii, uden mindste Aarsag bortløbet, og var ved saadan hans Bortgang klædt udi en stribet Nathue, en blakket Kiol med tvende Rader Tinknapper udi, hvide Vadmels Buxer, samt Strømper, og Skoe, er af Vext liden og tynd, har kort bruunagtig slet Haar, er bleeg af Ansigt og mageragtig, samt udi Tale jevn og seen; Ellers gives til Efterretning, at denne Hans Hausen har en Arvepart som hannem er tilfalden, efter sin Fader afg. Communitets Bonde Hans Hansen Basse, som boede og døde i fornevnte Hiembech, og da disse sig ey igien paa Godset har indfunden, eller siden været at opspørge, uden for saavidt det er bleven berettet, at Drengen Hans Hansen skulle sig paa en Gaard imellem Slagelse og Nestved opholde, eller der omkring. Saa bliver samme saaledes ulovlig bortrømte Peder Rasmussen og Hans Hansen herved, foruden de af Prædikestoelen skeede Lysninger, efter lyst med Advarsel, de sig igjen godvilligen paa Godset indfinder, om de ellers vil undgaae vedbørlig Straf; Ligesom det og forventes at den eller de, som hos sig holde og skiule disse Undvigte, lader sig være erindret den Ulæmpe de sig paaføre, i Fald man maatte efter kort eller længere Tid overkomme saadan uretmæssig Til og Medhold; Thi anmodes i saa Henseende alle og enhver, som disse bemeldte Drenge maatte forekomme, at de behagelig dennem vilde anholde, og saadant med Posten indberette, enten til Communitetets Skriverstuen paa Studiigaarden i Kiøbenhavn, eller hos Cancellie=Raad og Oeconomus Nissen i Tiørnlunde ved Slagelse; Da de anvendte Bekostninger til disse ulovlig Undvigtes Paagridelse og Anholdelse til Takke skal vorde betalt. Anno 1763. den 24 Mai, er bortrømt for mig en Smede Dreng ved Navn Jacob Jacobsen, Svensk fod, gammel 23 Aar, maadelig Vext, sort Haar, i en lyseblaa Vest med forgyldte Messing Knapper, og sorte Skind=Buxer, indskreven i sin Lærre, og ved Undvigelsen haver fra en Smede=Svend taget et Par Sølv Spænder; Den som om ham kand give Underretning skal nyde Betaling. Kiøbenhavn den 27 Mai 1763. Otte Hogstedt, Anker=Smed paa Hr. Wilders Plads paa Christianshavn.
Københavns Adresseavis, 1763-05-27
Bortkomne og bortstiaalne Sager. I Haugen ved Solitude uden Kiøbenhavns Nørre=Port er forgangen Nat bortstiaalen Betræk til en Canoppe og 6 Lehnestole af Ostindisk Sirts, samt endeel Forklæder, Tørklæder, og adskilligt andet smaat Lintøy, som herved averteres, i Fald Tyven samme maatte falbyde.
Københavns Adresseavis, 1763-05-27
For en 14 Dage siden er bleven tabt formodentlig i en Hyrekudskes Vogn, en Tydsk Bibel i Duodez, trykt i Ulm 1716. gammel Corduans Bind med forgyldt Snit; Finderen loves i Douceur lige saameget som Bogen koster nye. Den 17 Mai er en 50 Rdlrs. Banco=Seddel tabt paa Veyen fra Banqven til Frederichsberggaden, hvo samme haver funden, ombedes at vise sig raisonable, da Eieren gjerne tilstaaer for samme en anseelig Douceur. En Lotterie=Sedde No. 3065, med Devise: (Gud er trofast. er sin rette Eyere bortkommen, for hvilken Finderen loves en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1763-05-27
Paa Hiørnet af Helliggeistesstrædet og Amager Torv er i Aftes tabt en Guld=Ring med 6 Crystal Stene og Bogstavene J. A. for hvilken Eieren lover en billig Douceur. Opdagede og fundne Sager.
Københavns Adresseavis, 1763-05-27
Paa Politiekammeret i Kiøbenhavn er opleveret en dobbelt Kniv og Gassel, som er funden paa Gaden. Hos Øltapper Johan Bertelsen i store Strandstrædet er indløben en liden jort Spansk Hund med lidet Hvidt under Halsen, som af Eieren kand afhentes. ret alle Sognedage, men ikke Søn, eller Helligdage
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Beregning over det Danske Korns Anvendelse. i Mad og Drikke.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Det som sædvanlig kand indhøstes i alle Danske Provinter, beløber sig til 8361744. eller 8 Millioner, 2 Hundrede 1 og tredsindstive Tusinde, 7 Hundrede fire og fyrgetyve Tønder af adskilligt Slags Korn=Vahre. Udsæden er tillige viist at være 1393624 Tønder, Heraf har jeg efter den tilforn anviste Grund, i Hart=Kornets Beregning til adskillig Sæd henført Sædens fierde Part eller 348406 til Rug= og Hvede=Land, den anden fierde Part eller atter 248406 til Byg Land, til den øvrige halve Part eller de tvende Fierdedele som er 696812. anseete for Havre=Land, har jeg efter Rimelighed reignet, deels Havre 566812, deels Erter og Vikker 65000, deels Boghvede, 65000 Tønder. Efter denne Fordeeling, grundet paa vort Lands proportionerlige Brug i de fleste Provinzer udkommer da i Høstens Tid ved Guds Velsignelse, af Rug og Hvede 2090436, Byg 2090436, Havre 3400872, Erter og Vikker 390000, Boghvede 390000, Summa 8361744 Tønder. Naar jeg nu skal vise Brugen af dette Korn, da udkræves i Forveien at oplyse og stadfæste, paa hvad Grund jeg beregner aarligen 3 Tønder og 6 Skiepper Korn=Vahre til Mands at fortæres af enhver Jndbyggere, og hvorfor ikke meget meere eller mindre.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
J Rug eller Hvede anviser jeg enhver, være sig stor eller liden, halvanden Tønde, i Byg eller Malt lige saa meget, i Erter 2 Skiepper til Mands, i Boghvede 2 Skiepper, og i Havre lige saa meget, følgeligen for enhver Person 3 Tønder 6 Skiepper, hvilket paa en Million Jndbyggere giør 3750000 eller trende Millioner og syv Hundrede og halvtredsindstyve Tusinde Tønder, Vel sandt, at jeg maatte regne noget meere, hvis den Regel var almindelig, som ellers vel kand gielde i mange Huusholdninger, bestaaende allene af vorne, sterke og strengeligen arbeydende Bønder, eller Tieneste Folk, da man paa enhvers Fortæring kand regne fire eller halvfemte Tønde Korn om Aaret, og maaskee paa nogle lidet mere; thi Almuen særdeles paa Landet, mættes fornemmeligen med Brød, Grød, Erter og deslige. Derimod bruge Kiøbstæd Folk særdeles de Rige og Fornemme, langt mere Suel eller Tilmad og desto mindre Brød, hvilket giør et stort Afslag i Henseende til alle disse Huusholdninger. Dernæst tages i Betragtning, at iblant Jndbyggernes fulde Tal, møde mange saadanne Syge og Skrøbelige, item Ældgamle og Udlevede, men overalt, mange Tusinde spæde eller dog smaae Børn, hvilke alle fortære knap een, og nogle ikke en halv Tønde, om Aaret, følgeligen forsikrer jeg mig om, at Taxten er gandske tilstrækkelig, naar jeg uden Afkortning, paa den gandske Sum af en Million Mennesker, regner til Mands 3 Tønder og 6 Skiepper Korn, hvilket enhver kand fordele som ham lyster. Brændeviin regnes her ikke men forekommer siden i en samlet Summa. Jeg regner her til Brød halvanden Tønde aarlig, eller en Skieppe maanedlig; min Grund er denne, at en Tønde god Dansk Rug, skal give omtrent 14 til 15 Lpd. Meel, og næsten det samme i Brød, følgeligen halvanden Tønde 360 Pund, eller dagligen omtrent et Pd. i Brød. Men da en sund og arbeydende Person af Almuens Folk, vel vil have noget meere, maaskee halvandet Pund, saa tages denne Mangel fra Børnenes, de Syges, og de Fornemmeres Mund=Portion, hvilken oftest ikke udkræver uden nogle Lod. - Hvad drikkende Vahre angaaer, da andsettes dertil, saa vel som til Grød, lige Qvantum, neml. halvanden Tønde Byg, hvilket i Malt giør maaskee lide. mere. Nu giver 1 Tønde Malt 3 Tønder maadeligt Spise Øl, og meere, dersom jeg regner det allertyndeste som Almuen nøyes med, men det kand gaae op imod noget stærkere, som andre ville have: Giver nu 1 Tønde Malt 3 Tønder Øl, følgelig halvanden Tønde Malt halvfemte Td. Øl, og Tønden holder 152 eller som paa nogle Stæder, regnes 160 Potter, saa bliver aarlig til enhver Person 720 Potter, naar disse fordeles i Aarets 365 Dage da bekommer enhver dagligen noget nær 2 Potter eller en Kande: Lad dette være for lidet i Henseende til visse Personer, saa veed jeg dog at den Afgang oprettes rigeligen paa saa Maade, som jeg tilforn viste i den Punct om Brødets Udspiring, hvilken ogsaa opretter den Deel som afgaaer til Byggryn.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Om Qvæg Sygdommen.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
(Et Slags Sygdom hos Horn=Fæet yttrer sig udvortes ved en Hævelse paa Tungen, under Tungen eller ved Siden af Tungen. Man maae derfor ofte om Dagen besigte Fæets Tunge, for i Tide at forekomme Sygdommen. som ellers kand blive ulægelig. 1) Naar Fæet endnu er frisk, saa tiener følgende til Præservativ. a) Aareladen paa Halsen. b) Flittig at for og gnie Munden og i Særdeleshed Tungen oven og neden, som og ved Siderne, med Viin=Edike, Peber og stødt Assa fætidahvorudi, efterat det vel er blevet blandet med hinanden opløst og igien omrørt, der dyppes et Stykke Lærred, hvormed den maae toes, efterat man først derudi har kommet en fierdendeel Unge Salmiak. c) En Drik af Klie=Vand med saa meget Viin-Edike, at den deraf faaer en behagelig Syrlighed, og 1 Unge Crystalli Mineralis. d) Klistere, som koges af blødgiørende Urter, hvortil man maae komme 2 Unzer Bomolie og 1 Unge Crystalli Mineralis. e) At man enten lader Viin=Edike uddunste i Staldene, eller paa et Fyrfad lade røge med Enebær, fire Haandfulde Malurt, Rad. Nula Campan. Sevenhaum eller Sadenhaum Blade (fol. Sabinæ) af hver Slags 2 Haandfulde, og en Unze Myrrha, som alt maa skieres smaat. Og f) at man holder Staldene rene. Til Føde for Fæet lader man Enebær extraheres i Viin=Edike, og blande dagligen en eller to gange saa meget deraf som en Haandfuld med Klie. Naar Sygdommen er sterk, saa bruges følgende Drik, Man lader 2 Haandfulde Ruder extrahere i en halv Pinte rød Viin ved Solen eller i heed Aske, dertil kommer man 4 Knoppe Hvideløg og en halv Haandfuld Enebær, lad det derpaa endnu 2 Timer staae i Blød, og giver det friske Fæ hver Morgen en Portion af den klare Essenz.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
2) J Henseende til de udvortes Læge=Midler er at merke: i a) Man maae ey aarelade Qvæget; men b) derimod bruge de blødgiørende Klistere og c) foreskrevne vellugtende, Ting, d) som ogsaa aabne Hævelsen, og, om mueligt, med en Kniv eller Sax reent udtage samme, omhyggelig skiære i Grunden eller Kanten af Hævelsen, rense Aabningen med Brændeviin, Salmiak og Kamfer (til hvilken Ende en halv Unze Salmiak og ligesaameget Kamfer maae med Brændeviin rives i en Morter, og ligesom Kamferen opløses, derpaa stedse komme meere Brændeviin indtil 8 Unzer) og endelig 5 a 6 gange om Dagen toe Tungen med denne Liqueur, eller i dens Sted med en Tinctur af Myrrha og Alve. Til indvortes Brug tager man smaaskaarne Gift og Alant=Rodder, af hver 3 Drachmer, Pulv. Viper, en halv Unge, bland dette med den behøvende Qvantitet af Enebær Extract, giør deraf en Pille, hvortil kommes endnu en Drachma Kamfer, og giv Qvæget samme. Eller man tager Svale=Rod (Rad. Vincetor.) Alant=Rod, (Rad. Im. perat.) og Angelica=Rod, af hver 1 Unze, lad samme syde i 2 Pund Rosen Edike, indtil Ediken er en tredie Deel kogt bort, kom dertil, efterat det er filtreret, en halv UnieTheriak, og giv Qvæget deraf om Morgenen fastende den ene halve Part, og om Aftenen den anden halve Part. Det Qvæg, som man har givet disse Lægedomme mod Gift, maae omhyggelig tildækkes.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Naar Sygdommen efter de udvortes Midlers Brug ophører, saa har man ey Behov at bruge meere de indvortes, omendskiønt man ey kand forlade sig paa hiint Det friske Qvæg maae vel strigles og holdes reent; og med det Syge maae Diæten med behøvende Strænghed, iagttages. Præservativ ved Horn=Qvægets Sygdom.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Saasnart Sygdommen begynder i en Egn, maae man strax skille det syge Qvæg fra det andet; give det Friske dagligen 3 Gange, indtil Sygdommen ophører, og endnu 40 Dage derefter, hvert tre eller fire Knoppe Hvidløg i Klie, eller noget andet ind; dagligen ryge i de Stalde som ey ere befængte, med Enebær, flye al Samfund med de befængte Egne, endog 40 Dage efterat Sygdommen sammesteds har ophørt, skaffe alt det, som er bleven brugt til det døde eller syge Qvæg bort, opbrænde Straaet; hvitte Staldene eller de Steder hvor det har været, med ulædsket Kalk, grave det af Sygdommen døde Qvæg dybt ned, eller føre det hen til et dertil indrettet Sted, hvor ingen, end ikke Ulve, Hunde eller andre Dyr, som æde Kiød, og som kunde bringe Sygdommen til friske Steder, kunne komme; ligesom man ogsaa i nogle Aar derefter ey maae lade Qvæg gaae paa Græs saadant et Sted nærmere end 40 til 60 Favne. Men fornemmelig maae Hudenne aldeles ikke blive i Husene, uden for Garvexierne, eller blive liggende paa Vogne, men strax godt indpakkes og bringes til de bestemte Steder, eller saafremt det ey kand skee strax nedgraves med Qvæget.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Adskillige Efterretninger. J et Siellandske Bispedoms Kirker i Europa, Asia, Africa og America, ere i alles 496. neml. i Sielland og tilliggende Øer 398 Sogne=Kirker, hvorunder 31 Kiøbstæds og 367 Landsbye=Kirker, 16 indviede Slots=Kirker og Capeller ved Klostere og Herre=Gaarde, 15 indviede Capeller ved Hospitaler og Syge=Huse, 39 Kirker paa Færøe, 22 paa Bornholm, 6 i Tranqvebar, St. Thomas, St. Jean, St. Croix og i Guinea.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Det første Liig som er bleven begravet i Holmens Kirke i Kiøbenhavn, var samme Kirkes første Sogne=Præst Mester Niels Michelsen Aalborg, som skede Anno 1645. som nu er 118 Aar siden.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Den første som opfandt Aareladen var Leonhardt Botallus.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Opfinderen af Thee=Drikken var Bontekoe, paa hvis Forslag Franzoserne vare de første som vovede at bruge det. Jldens første Opfindelse er skeed ved tvende Flinte=Stene, af hvilke man blev vaer gav Jld af sig. At kaage Mad, er allerførst skeet ved Solens Straaler, og vare de første Kar man der tilbrugte, friske Hudder af Dyr, udhullede Rør, Koko=Nødder og deslige.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Silde=Fangsten er først begyndt Anno 1163, som nu altsaa er 600 Aar siden. At nedsalte Silden opfandt Wilhelm Bøkel Anna 1416. Anns 1529. blev Danske Palmer første Gang synget i Kiøbenhavns Kirker, som altsaa er 234 Aar siden. Academia har sin Oprindelse fra et meget fornøyeligt og Skovrigt Sted som laa 1000 Skrit fra Athenen og havde sit Navn fra en stor Helt ved Navn Academus, her siges den store Philosoph Plato, at være fød og have holdt sine Lectioner, hvoraf og hans Tilhængere fik det Navn Academici. Bonde. Betyder saa meget som en Huus=Fader, Pater Families, og er det Navn almindeligt strækkende sig til alle, af hvad Stand de ere. Saaledes siger man Huusbonde, hvilket er det samme som Herren udi Huset. 2) Betyder Bonde en Landmand eller Proprietair &c. Paaske. Dette Navn er taget af det Hebraiske Sprog og betyder saa meget som at springe forbi, er indsat og stiftet til Erindring, at de Egyptiske Plager gik Jsraels Børn forbi. Hosstanna. O Herre hielp! O Herre lad det lykkes. Lehns=Mand. Har sin Oprindelse af Styres=Mænd. Fændrik. Af Mærkes=Mænd eller Bannere=Mestere, som vare de der førte Kongens Hoved=Mærke eller Bannere, til Lands og Vands. Gylden=Tallet. Kaldes saa, fordi det som det første Tal i fordum Tid, i Calenderne blev skreven med Gylden Bogstaver. Sole=Tallet. Fordi det er indrettet til at vise hvert Aars Søndags=Bogstav eller Søndag, som i Latinen og andre Sprog kaldes ogsaa Solens Dag. Epact=Tallet eller Epacterne. Betyder saa meget som Overskuds=Tallet eller Overskuds=Dage; har Navnet, deraf, at det viser hvor mange Dage der udi det brugelige og Julianiske Aars Sammenlignelse med 12 eller 13 Maaneskifter overløber og ikke gjør et fuldt Maane=Mærke.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Stokholm. Denne Stad i Sverrig har sit Navn af de ved Stoksunds Jndløb nedslagne Pæle, hvoraf og den vedliggende Øe kaldes, siden er Byen samlet af 5 Øer &c. Bræmerholm (nu gammel Holm. Har sit Navn af de Bræmiske Kiøbmænd, som fordum der haver havt deres Tilhold med Pakhuse og deslige. Trompeter, Valthorne, Posthorne og deslige, har deres Oprindelse fra de Horn, andre Nationer som og de Norske Folk har brugt ved Kongelige Hoffer at blæse de res Hoffinder sammen med, som og ved deres Ofringer og Gudstieneste, samt og i Krigen, de Hedenske Folk brugte dem og at blæseti, naar de skulde forsamles til at holde Ting og Ret. Jfraliterne har og, da deres Regiering var i sin Velmagt brugt at blæse i Horn, som sees at 3 Mose Bogs 25 C. 9 V. Joh. 6, 5. Disse havde ellers et Slags af naturlige Horn, saasom: Bukke=Horne og Væder=Horne, som og et Slags af Sølv; Begge kaldes i Skriften deels Basuner og deels Trompeter. Ved Sabbathens Jndblæselse, i Krigen ved Seiervinding, ved store Fryde Fester, ved Kongelige Salvelser a. blev disse Horn brugte, hver af sit Slags til hver sin Tid. Jsteden for disse, har man optænkt de nu i vore Tider brugelige Trouspeter, Valthorn, og deslige af Messing; Hyrderne her i Landet allene, bruger endnu naturlige Horne til at blæsse udi for Qvæget. Om St. Knuds Gildes Frihededer.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
At Fred og Enighed i det borgerlige Selskab bliver vedligeholdet, og allehaande Trængsel, Eegennyttighed og Næstens Undertrykkelse kand forekommes, bør vel i sig selv ansees for en vigtig Fordeel, som St. Knuds Gilde har sigtet til; men derhos har det og været forsynet med adskillige herlige Friheder. Det Malmiske har i fordum Tid eyet anseeligt Gods og Gaarde, og havt store Jndkomster. Men da alt saadant Gods efter Religionens Reformation blev inddraget, og Renterne deraf anvendte til andre nyttigere Ting, fik dette Gilde i Kong Frederich den Andens Tid Told=Frihed paa 10 Læster Rostokker=Øl. J Aaret 1673 fik St. Knuds Brødre videre Tilladelse, at de uden nogen Tolds Erleggelse maatte indføre fire Ahmer Spanskjisex Ahmer Rhinsk, og fire Ahmer Fransk Viin Anno 1675, fik de Frihed, i Steden for et eller andet Slags Drikke=Vahre, at indføre Specerier, hvilken Frihed St. Knuds Gilde endnu har i Malmøe, og kand denne Told=Frihed efter nu værende Omstændigheder, aarligen indrente 360 Daler S. M. Foruden disse Privilegier, maae det og ansees for en af de fornemste Fordele, at St. Knuds Brødre frem for andre har været i en særdeles Anseelse. Dette kand tildeels sees deraf, at ingen maatte udvælges til Erke=Bisp i Lund, med mindre at han var en St. Knuds Broder. Ja disse Brødre vare i saa stor Anseelse, at en af dem blev til Tinge og i Rettergangs Sager anseet for at have lige saa megen Troeværdighed, som sex andre Personer. Derover har man og holdt det for gandske nødvendigt, at den, som tragtede efter at blive en St. Knuds Broder, burde med troeværdige Vidnesbyrd bevise sin særdeles gode Opførsel, samt desuden paa Stedet stille kraftig Borgen for sig, at han i alle Maader skulde fyldestgiøre det, som en ret St. Knuds Broders Pligt udfordrede, hvilket endnu nøye vorder iagttaget i Malmøe, efter de forfattede Artiklers Jndhold, naar nogen til St. Knuds Broder bliver antagen. Til Malmes St. Knuds Gildes Herligheder kand og regnes den Eiendom og Ornamenter, som samme besidder, bestaaende af en Klokke i Kirke=Taarnet, 2 Alen 2 og et halv Qvarteer lang, og 7 og trefierdendeel Alen i Omkreds, samt adskillige Skilderier, Pocaler og Bægere af Guld og Sølv, hvilke Lemmer, ne deels selv har bekostet, og deels ere forærede til Gildet af Konger og andre høye Herrer. Fremsatte, besvarede og belønnede Opgaver.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Det Keiserlig Videnskabers Academie i Petersborg har ved Sammenkomst af 4 October sidstleden for 1762. Aars udgivne Opgave og Maaden at forekomme Refractions Tubers Ufuldkommenhed, som reyser sig af Straalernes ulige Refrangibilitet og af Glassets sphæriske Figur, tilkiendt den Kongelige Svenske StatsSecretair og Ridder af Nord=Stierne=Ordenen Hr. Sam. Klingenstierne, Prisen, frem for Directeuren Hr. Leon. hard Euler i Berlin, som og haver indsendt til Academiet, en Afhandling over samme Opgave, hvilke dog begge bliver af Academiet udgivne.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Videnskabernes Academie i Stokholm har i Marti Maaned sidstleden belønnet de tvende for afvigte Aar opgivne Spørsmaal. Det første: Hvorledes Orne, som giøre Skade paa Frugt=Træer, ved at afæde Blomsterne og Lovene, best kand forekommes og fordrives, iblandt 11ve herover indkomne Svar var det beste Hr. Thorbiørn Bergmans, Adjunct, i Mathesin og Naturkyndigheden ved Academiet i Upsal. Det andet: Om Eeg= og andre Lør=Træer kunde uden Fare for Forraadnelse og Ormesting, tages Barken af, førend de fældes, samt hvor længe de, til deres Fordeel, eller i det mindste uden Skade, kunde staae paa Roden, efter Barken ere dem aftagne. Herover indkom 6 Afhandlinger, iblandt hvilke Hr. Jonas Ahleløfs, Sogne=Præst i Frillese i Halland, var det beste, som og vandt Prisen. Men saasom Academiet ey fandt nogen af disse vigtige Spørsmaal fulkommen og grundig nok besvarede, opgives de paa nye til nærmere Opløseelse, det første til Aaret 1768. og det andet til Aaret 1766, imod en fordobbled eller GuldPenge af 20 Ducaters Værdies Belønning.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Opfindelser. J Nærværelsen af den gamle bekiendte Stad Brindisk i Jtalien, har man for kort siden funden i en underjordisk Hule, en Kiste med 20000 Stk. Sølv=Myndter med Romuli og Remi Præg. Disse Penge skal ey allene i Henseende til Alderen, men og formedelst deres indvortes Værdie være en anseelig Skat, da de veier ongefær 3000 Pd. Man meener, at det har været en Romersk Krigs Casse, som i Krigstider der er bleven nedgraven.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Adskilligt Nyt Hans Høy Grevelige Excellence Geheime Raad og Ober Hof=Mareschal Hr. Adam Gottlob von Moltke er allernaadigst beskikket til at være Geheime Raad i Geheime Conseilet, og der for første Gang i Fredags den 27 Mai taget sit Sæde.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
J disse Dage har Luften her været saa kold, at der efter Landmandens Beretning har været Jis paa Vandet. Detter ellers bleven observeret, at et Thermometer, opsapaa en Altan, hvor det dog for Solen var bevaret, har i Fredags Aften holdt 40 Grader efter Farenheits Scala, eller 4 Grader over Fryspuncten efter Reaumurs Scala. Løverdags Middag 48 Grader, Søndag 63. og i Dag 64 Grader efter Farenheits Scala.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
J Løverdags ankom her paa Reden et Russisk Skib, som skal gaae til Archangel.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
J Frid. Hospital i forrige Uge indk. 21. Udgigo. Døde o. Saltet Fisks Jndførsel i Frankerig, som ere fangede at fremmede Nationer, mener man, bliver til forestaaende Junii forbuden.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Den 17 Octobr. sidstafvigte om Morgenen Klokken 5, er paa Batavia bleven fornummen en Jordrystelse, som varede over 3 Minuter, og var saa sterk, at Dørene paa nogle Steder, sprang op paa Husene, dog har samme en foraarsaget nogen synderlig Skade.
Københavns Adresseavis, 1763-05-30
Stadens Høye og Velvise Magistrat haver under Stadens Indsegl af Dato 30 Martii 1763. udgivet følgende Placat De af Jndvaanerne, som vil lade deres Senge=Klæder rens paa samme Maade, som det er skeed med de Klæder hvorpaa de Norske Troupper have lagt, ville selv lade deres Klæder henbringe paa Tømmer=Pladsen, da de der uden nogen Bekostning skal blive rensede i denne Uge.