JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Actor har ved Høiesterets=Stævning af 17de Marts 1830, til Stadfærstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten under 23de Februar f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Jens Jacob Adjelbør hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar. Tiltalte Jernhandler Peder, Nielsen bør bøde til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 10 Rbdlr. Sølv, J Salarium til Procurator Borup udreder Arrestanten 5 Rbd. Sølv, men de øvrige af Actionen lovligt flydende Omkostninger tilsvare Arrestanten og den Tiltalte, enhver for sit Vedkommende. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Høegh Guldberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Dito Dato. No. 147. Nødte. - Høiesterets-Advocat Otto Carl Blechingberg, efter Kongelig befaling, contra Guldberg. - Arrestantinden Caroline Marie Bodt. Actor har ved Høiesterets=Stævning af 25de Marts 1830, til Skiærvelse, Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Linds Over, samt Hof= og Stadsretten under 2den f. M. afsagt Dom i en mod Arrestantinden, for 2den Gang begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag, Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestantinden Caroline Marie Bodt bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar, samt udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger, derunder indbefattet i Salarium til Procurator Ring 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Aar efter Loven. Dom Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom der ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. Tirsdagen den 30te Marts. No. 143.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Mødte. - Høiesterets=Advocat Ove Emmerik Høegh Guldberg, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Jørgen Christensen. Actor har ved Høiesterets=Stævning af 24de Marts 1830, til Stadfæstelse, indanket en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 6te Februar f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Mord paa sine 2de Børn, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Procurator Lange udreder Arrestanten Jørgen Christensen 8 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Ved den inden Vester Flakkeberg Herreds Extraret af Herredsfoged, Cancellieraad Lauriz Foss, med tiltagne Meddomsmænd, under 28de September 1829 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Tiltalte Leiehuusmand Jo gen Christensen bør miste sin Hals, og hans Hoved sættes paa en Stage, saa bør han og udrede de af nærværende Action lovligt flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Defensor Procurator Bruel 5 Rbdlr. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Jørgen Christensen bør af Øvrigheden sættes i Forvaring. Advocat Høegh Guldberg tillægges i Salarium 20 Rbd. Sølv, som, tilligemed de ved Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom tillagte Salaria og øvrige Omkostninger, udredes af det Offentlige.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Dito Dato. No. 135. Nødte. - Høiesterets Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling, contra Sporon. - Arrestanten Peter Ludvig Borch. Actor har ved Høiesterets Stævning af 12te Marts 1830, til Stadfægelse, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Kiøbenhavns Politieret under 10de Februar f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for Løsgiængerie m. v., af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Peter Ludvig Borg, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i eet Aar, samt udrede de paa hans Varetægt og Underholdning i Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Peter Ludvig Borch bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til Sagens Omkostninger bør Politierettens Dou ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Fredagen den 2den April. No. 142. Nødte. - Høiesterets Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling, contra Blechingberg. - Arrestanten Niels Christensen eller Christiansen Wester hassing.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Actor har ved Høiesterets Stævning af 22de Marts 1830, til Stadfætelse, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Aalborg Amts Overpolitieret under 17de Februar f. A. afsagt Dom i en mod Arastanten, for begaaet Betlerie m.v., af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Niels Christensen, eller Christiansen Westerhassing bør som Forbedringshuusfange at hensætte, til Arbeide i Wiborg Tugt og Forbedringshuus i eet Aar, samt udrede alle af hans Arrest og Forflegning samt Dommens Execution flydende Omkostninger, med Undtagele af hans Varetægt og Underholdning fra den 25de November f. A. til den 25de Januar d. A., hvilke udredes af Underdommeren Politieassistent, Herredsfoged Muhle, som desuden betaler en Mulct af 10 Rbd. Sølv til Aalborg Amts Fattigkasse. At efterkommes inden 3 Solemærkeefter Dommens Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Hellum Hindsted Herreders Politieret af Herredsfoged Friderich Siegfried Muhle under 11te November 1329 afsagte Dom var kiendt for Ret Arrestanten ugivt Mandsperson Niels Christensen eller Christiansen Westen, hassing bor hensættes til Forbedringshuusarbeide i Wiborg Tugt= og Forbedringshuus i eet Aar, og betale de af denne Sag lovligt flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Niels Christensen eller Christiansen Westerhassing bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i sex Gange fem Dage. J Henseende til Sagens Omkostninger og den Underdommeren paalagte Mulct bør OverpolitierettenDom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Salicath for Høiestere, betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Mandagen den 5te April. No. 21. Bilsted, p. Emb. V. - Kammeradvocaten, paa Embeds Vegne, contra Treschow. - Jnveleer Falk Wilhelm Henriques. J den af Citanten, paa Embeds Vegne, under 18de Februar 1829 udtagne Høiesterets Stævning paaankes, til Underkiendelse, Forandring og bedriRets Nydelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 19de Januar f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende Jndstævntes formeentligen ugrundede Paastand om, at Amtsforvalter, Justitsraad Frydensberg skulde tilpligtes paa Embeds Vegne at meddele et Auctionsskiøde af 1ste April 182, til Jndstævnte paa en Parcel af de til Gaarden Mariendahl under Frederiksberg forhen hørende Jorder lovbefalet Paategning saaledes, at bemeldte Skiøde af vedkommende Retsbetient kan antages til Læsning i Retten Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: Jndstævnte Amtsforvalter paa Kiøbenhavns Amt, Justitsraad Frydensberg bør under en Mulct af 5 Rbd. Sølv til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse for hver Dag, han sidde denne Dom overhørig, paa Embeds Vegne meddele lovbefalet Paategning paa det Citanten Jnveleer Falk Wilhelm Henriques under 1ste April 182, meddeelte og her under Sagen under Litr. A. fremlagte Auctionsskiøde paa en Parcel af de til Gaarden Mariendahl under Frederiksberg forhen hørende Jorder saaledes, at bemeldte Skiøde af vedkommende Retsbetient kan antages til Læsning i Retten. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Dom Justitsraad og Amtsforvalter Frydensberg bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium til Kammeradvocaten for begge Retter betaler Jndstævnte 100 Rbd. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Onsdagen den 7de April. No. 24. Treschow. - Directionen for det Kongelige octroierede asiatiske Compagnie, contra Sporon. - Skibscapitain Poul Christensens Enke med Laugværge. J den af Citanterne under 20de Marts 1829 udtagne Høiesterets=Stær, ning paaankes, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring samt bedre Rets Nydelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 16de Februar f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende Jndstævntes formeentlige Forpligtelse til at tilbagebetale Citanterne det hendes afgangne Mand ved hans Udgaaende med Skibet Prindsen af Augustenborg paa Bodmerievilkaafournerede Pengebeløb, hvilket efter Omskrivning udgiør 1750 Rbd. Sølv, tilligemed Renter 4 pCt. deraf fra 20de Februar 1823 til 25de Marts 1826. tilsammen 1966 Rbd. 2 Mk. 8 s. Sølv, samt Renter 4 pCt. af dette Beløb fra sidstmeldte Dato indtil Betaling skeer, saa og den af den forstrakt Capital stipulerede Præmie 20 pCt., der efter Omskrivning beløber 350 Rbd. Sølv, med Renter, m.v. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Jndstævnte Skibscapitain PouChristensens Enke bør for Citanterne, Directionen for det Kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie, deres Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betale Citanterne til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv, som udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betale Citanterne til Indstævntes Stervboe og Arvinger med 100 Rbd. Sølv, saa betale de og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-27
Dito Dato, No. 152. Nødte - Høiesterets Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling, contra Sporn. - Arrestantinden Kirstine Marie Lundgist. Actor har ved Høiesterets=Stævning af 29de Marts 1830, til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Lands Over= samt Hof og Stadsretten under 2den f. M. afsagt Dom i en mod Arrestantinden, for begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestantinden Kirstine Marie Lundquist bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus paa Livstid, samt udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor, Procurator Klein 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 12 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Paa førstkommende Mandag, den 30te Mai, anden Helligdag - udkommer inet No. af Statstidenden, men i dets Sted, Onsdag den 2den Junii.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Udenlandske Efterterninger.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
London, den 21de Mai. Hs. M. Kongens Helbredstilstand har i de sidste Dage kjendeligen forbedret sig. Gaarsbulletinen er følgende : "Kongen har havt en god Nat. Symptomerne forbedre sig vedvarende. I Gaar fandt en interessant Discussion Sted i Underhuset, angaaende Spaniens Forhold til de nye amerikanske Stater, Statsminister Peels Yttringer herom tilkjendegave, at den brittiske Regjering har besluttet at sætte et Maal for Søerøverierne, hvortil de langvarige Fjendtligheder imellem Spanien og de nye Stater, have givet Anledning ; man kan derfor haabe, at Spanien snart vil erkjende sine fordums Coloniers Uafhængighed. Sir Robert Peel svarede i Gaar paa et Spørgsmaal, som Eir Robert Wilson opkastede: at Aarsagen til at en engelsk Fregat blev bortviist lige udenfor Havnen ved Algier, hvor den skulle tage den engelske Consuls Kone ombord, blot var en alt for stor Betænkelighed, som den franske Blokade havde gjort sig den franske Regjering har ufortøvet befalet ham, at tilstede Skibe, fri Fart. Vigtige Underhandlinger finde Sted imellem vor Miniser for det udenlandske Departement Lord Aberdeen og den nordJamerikanske Gesandt.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Vi have i Dag faaet Efterretning, at der i Mexico allerede hanner sig et betydeligt Partie mod den ny Regjering, og at Guerrero begynder at kjede sig paa sit Landsæde. J Sunderlands Havn tildrog sig nyelig en skrækkelig Begivenbed. Paketskibet Durham blev formedelst en heftig Kuling reven løs fra sine Ankere, stødte, da det drev ned i Havnen, med saa voldsom Heftighed, mod mange Skibe i Nærheden, at i den mindste 75 Skibe, der ogsaa lødreves fra deres Ankere og stødte mod hverandre, bleve meer eller mindre beskadigede; mange Skib, mistede deres Master, nogle bleve aldeles til Vrag og 8 sank Colonialministeren, Sir G. Murray, har tilkjendegivet Parlamentet, at Listen paa Udgifterne for Colonierne herefter aarligen skal forelægges det. En Agent fra vor Regjering er i Begremed at reise til vore nordamerikanske Kolonier, for der at undersøge de Landstrækningers Tilstand og Værdie, som tilhøre Regjelingen, saa at en Deel af disses Beløb kan anvendes til at bestride de Bekostninger, som Kolonierne kræve. Allerede nu er ldet, ved at sælge slige Landstrækninger i Øvre-Canada, blevet mueligt, at forskaffe Storbritannien en Besparelse af 350,000 1 Pd. Sterling aarlig.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Paris, den 18de Mai. En telegraphisk Depesche fra Toullon melder: "Den 16de Mai som Morgenen var hele Expeditionsarmeen indskibet. Under mange Tusinde eensstemmige Raab: "Kongen leve!" og med alle Kjen bemærker paa almindelig Enthusinsme have alle Tropper i den fuldkomneste Orden iværksat deres Andskibning.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Expeditionsarmeens Høistkommanderende, General Bourmont, udstædte, inden Tropperne droge bort fra Toulon, en Proclamation til disse, hvori blandt Andet siges: "Araberen, som en rovgierrig og grusom Soldateske alt for længe har undertrykt, skal i os see sine Befriere!
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Vore Politikere more sig med at foreslaae den unge Hertug af Leuchtenberg, Keiserinden af Brasiliens Broder, til Grækenlands Souverain, dersom Prinds Leopold ikke vil modtage den ham tilbudte Regjering.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
J Anledning af de hyppige Forsøg paa Mordbrand i Normandiet indeholder Moniteuren følgende officielle Bekjendtgjørelse. Da Departementerne Pas de Calais og Calvados, uagtet alle de Forholdsregler, som af vedkommende Autoriteter bleve tagne, uafbrudt hjemsøges af talrige Jldebrand, saa har Regjeringen seet sig nødt til kraftigere Tvangsmidler, og befalet, at 2 Batailloner og 3 Escadroner ridende Jægere ufortøvet skulle marschere til hine Provindser.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Endnu discuteres her med megen Jnteresse det Spørgsmaal: om Ægypten har Ret til at føre Krig, og i Særdeleshed for Frankrige mod Algier, uden Sultanens Tilladelse? J Almindelighed føre Paschaerne uden Hinder Krig for deres egen Regning. Saadanne ere i nyere Tid blevne førte i Lilleasien, mod persiske Grændseprovindser, i Arabien. Hvo der seirer, borttager sin Fjende en Deel af hans Provindser, men lader deres Naboer, i Fred. Vorder derimod den partielle politiske Krig en Religionskamp, saa træde alle Orientens Nationer og Regjeringer i Forbund. Dette var Tilfældet med Feiden imod de mahomedanske Secter, Schiter og Sunniter. Men nu - da Kampen føres mod "Vantroe", mod Christne; tør nu vel en Pascha, en Musselmand staae Christne bi mod Musselmænd, der ere den samme Sultans Overherredømme undergivne, som har at byde over Paschaen, I dette Forhold staaer Porten nu til Paschaen af Ægypten. Porten kan vel en Tidlang undertrykke sin Harme, men aldrig tilgive Paschaen en saadan Alliance; og, naar den atter udsender sin Bandstraale, som fordum mod Aly, naar den atter sender Gesandter til Cairo - som før have havt et hemmeligt Hverv, og af hvilke een pludselig døde i Cairo, - saa var det vel mueligt, at Paschaens Stræben efter Uafhængighed paa engang kunde gjøre Ende paa alle hans Planer, og Koranen vilde da hellige Portens Dom. - Disse bemærkninger kunne tjene til ei allene at forklare de forestaaende Begivenheder, hvilken Vending disse end maatte tage, men ogsaa Paschaens langvarige Tvivlraadighed. Jle Globe læses følgende om de Folkestammer, der beboe den africanske Nordkyst. De Elementer, der udgjøre den afrikanske Kysts nuværende Befolkning, ere: 1) i Bjergegnen ved den sydlige Skraaning af Atlas og i Ørkenen Berbernes Stamme, der baade i Henseende til Sprog og physisk Constitution adskiller sig fra begge de mauriske og arabiske Stammer. Denne Berberstamme, der deler sig i 4 Hoveduationer, strækker sig langs med Allaskjeden fra Ægyptens Grændser indtil det atlantiske Hav. I Ørkenen hersker den indtil Regerstammens Grændser. Det er umueligt, i den at miskjende Levninger af de gamGetuler i de vestlige og af de gamle Lybier i de østlige Egne omkring Atlas. 2) Paa denne Side af Atlas, fra Foden af den store Bjergkjæde indtil Havet, boe Maurernes store Stamme, den boer afsondret i Byerne og paa de dyrkede Sletter, ved sin faste Bopæl adskiller Maurerstammen sig fra den vandrende Araderstamme, der antog dens Sprog, men taler det med Idiotis mer, der ere Levninger af dens gamle Sprog. 3) Negerslag verne, der ere indførte fra Afrikas indre Egne. Røverne i Ørkenen bortslæbe dem fra Jolibas Strandbredder; Karavaanerne kjøbe dem af det mellemste Afrikas Nationer, med hvilke de driv Handel, og som sælge deres Fanger, ofte endog deres egne Børn.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
- Følgende Elementer ere Afrika fremmede: 1) De fra Asien hidkomne Arabere, der i Afrika have beholdt deres Fædernelands og deres Stammers Leyeviis og Vedtægter uforandrede. De ere inddeelte i flere mindre Stammer, der drage omkring med deres Telter og Hjorder paa Sletterne og i de udyrkede Dale. Jkkun faa af dem befatte sig med Agerdyrkning, og ikke engang vedholdende Deres physiske Constitution, den samme som i Asien, adskiller den ligesaa nøiagtigen som deres Sæder fra Maurernes Stamme. 2) Tyrkerne, en fremmed, ikke talrig Soldateske, der hersker despotisk i Algier, men hvis Herredømme i Tunis og Tripolis blev kuldkastet at Storherren. 3) Jøderne, foragtede Skakrere, der aldeles ingen Følelse have for Ære eller Skam; de udbredte sig allevegne ligefra de Byer, hvor de boe indtil Berbernes Dale, og den viide Ørken, som de besøge i Handelsforretninger. 4) Nogle enkelte Christne, som Handelen har hidkaldt eller Fangenskab holder tilbage i disse Egne. 5) Endelig Chiulierne, som Tyrkerne have avlet med Landets Fruentimmere, uagtet de strænge Forbud mod saadanne Ægteskaber. De danne en særskildt temmelig talrig Stamme i Algier, der af Tyrker og Maurer hades lige meget; men den er enig, virksom, og - som alle undertrykte Stammer - snild; den kan maaskee engang spille samme Rolle i Afrika, som Kreolerne have spillet i America. - Disse ere Elementerne af Befolkningen paa Berberiets Kyster. Man skjønner strax, hvor stor Tyrkernes Svaghed i Algier er, og hvilken Stytte en slu Politiker kan drage af det Had, som Maurer og Arabere nære imod dem. Tyrkerne d. er de naturlige Fiender af Landets Jndfødte ere de, som vi ville angribe, Det vil nu beroe paa os selv, at gjøre os de Jndfødte til Venner, og optræde i Afrika som deres Befriere. Paa denne Maade gik Bonaparte tilværks i Ægypten. Han erklærede sig lydeligen for Mamelukernes Fjende og de undertrykte Ægypteres Ven Alexandrien, den 18de April.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
J Ægypten er Alt roeligt. Jngen Expedition udrustes, med Flaaden ligger seilfærdig, og Hæren concentrerer sig ved Damiette, Rosette og Alexandria. Flaaden, der bestaar af 3 Fregatter, 6 Corvetter og 8 Brigger, har i 2 Maaneder krydset udenfor vor Havn under Hr. Letelliers Commando, for at øve Søefolkene Tre Franskmænd, Besson, Gestning og Verlag, have Overkom manden over 3 Krigskibe, før valgtes Europæere blot til tyrkiske befalingsmænds Raadgivere. J vor Havn udrustes desuden en Fregat paa 60 Kanoner, 2 Corvetter og 8 Brigger, Chefer, for Arsenalet, Hr. de Cerisy, lader der 2 Linieskibe, hver paa 100 Kanoner, 2 Corvetter og 1 Gabarre bygges. Arbeidet fortsætte, med den største Driftighed; 800 Personer ere beskjæftigede dermed. Hr. de Cerisy er allevegne tilstæde og Paschaens Søn Jbrahim tilbringer hele Dagen paa Værfterne. Ogsaa Paschaer, selv besøger Arsenalet meget ofte og betragter de Krigskibe, som der bygges, med den inderligste Glæde. Jbrahim har en ubetinget Tillid til Hr. de Cerisy, og sagde nyelig til ham: "Jeg gjør dig til Arsenalets Konge. Prindsen overøser denne Franske mand med Foræringer, og gjør alt mueligt for at sætte Fransk mændene paa et høit Punkt i sit Folks Agtelse. Paa den sidste Bairamsfest skjænkede Paschaen, efter Hr. de Cerises Begjering, 200 Galeislaver deres Frihed, uagtet han havde afslaaet de fornemste Medlemmer af Divanet samme Begjering. - Om Ægypternes Talent til mechaniske Arbeider og Øvelser have de europriske Søeofficerer, til hvilke de unge Søemænds Underviisning er overdraget, indsendt de fordeelagtigste Vidnesbyrd. Dog gjøre de den bemærkning, at disse vel hurtigen nemme, men ligesaa hurtigen glemme hvad de have lært, en nødvendig Følge af tota Mangel paa foregaaende Dannelse. J Marinebestyrelsen følges bogstaveligen de franske Reglements. Saavel ved Armeen som ved Flaaden ere hidtil ikkun europæiske Læger ansatte.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Leipzig, den 18de Mai. Paaskemessen er nu tilende, og om end ikke alle Slags Ca gere ere tilfredse med den, saa kan dog ikke nægtes, at den i det Hele har været god. Bøgers Afsætning har i forrige Aar, Henseende til de fleste Artikler, været meget ubetydelig. Af mange ny og god Bog ere næsten alle Exemplarer komne tilbage igjen Af Romaner og Skuespil afsættes dog endnu endeel, fordi Le bibliothekerne forsyne sig dermed. Af de fleste Romaner sælges i det første Aar omtrent 250 Exemplarer, men siden blive de sædvanligen liggende som Bly paa Oplaget. Videnskabelig Værker finder kun en langsom og ikke betydelig Afsætning, naar deres Forfattere ikke have et berømt Navn. Man paastaaer, og maaskee med Føje, at der trykkes for meget, men alligevel trykkes Dag ud og Dag ind, og uophørligen udkomme Skrifter, de i ingen Henseende have mindste Værd. Om Politik skrives i Tydskland meget lidet, fordi man enten ikke tør eller ikke vil sig Sandhed. Af udenlandske Boghandlere vare omtrent 200 paa Messen. At man kan gjøre sig et Begreb om Massen af de i f. A. udkomne Bøger, der til denne Messe tilbagesendtes, vil vi blot tilføje, at en Boghandler i Leipzig, der dog ingenlunde har de fleste Committeenter, fra disse fik 250 Centner usolgte Bøge tilbage. Allerede i financiel Henseende burde Boghandelen opmuntres.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Aachen, den 19de Mai. Den 14de Mai ankom Generalmajor, Kammerherre Scholten, der reiser i Kongeligt Ærinde, til Aachen, og forsatte den 15de sin Reise til Calais. Derfra begiver han sig til Washington, og ventes, efterat han der har udrettet sit Hverv, i September Maaned tilbage til Aachen, for at fortsætte den i forrige Aar begyndte Brug af de herværende Bade.
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1830-05-28
Kjøbenhavn, den 28de Mai. Førstkommende Løverdag, den 5te Juni om Morgenen Kl. 5, reiser Hs. Majestæt Kongen fra Kjøbenhavn over Land til Kallundborg, embarqverer Sig der uopholdeligen paa det Kongelige Dampskib Kiel og fortsætter Reisen til Aarhuus. Hs. Majestæt forbliver i Aarhuus indtil den 15de Juni om Middagen Kl. 12, da Høistsamme begiver sig til Randers. De 16de Juni Kl. 11 Formiddag fra Randers til Hobroe og derfra til Aalborg. Den 17de Juni forbliver Hs. Majestæt i Aalborg. Den 18de Juni om Formiddagen Kl. 7 fra Aalborg til Sæbye og derfra til Fredrikshavn. Den 19de Juni om Middagen Kl. 12 fra Fredrikshavn til Skagen. Den 20de Juni reises fra Skagen langs Kysten over Tversted til Hjøring og derfra til Børglumkloster. Den 21de Juni fra Børglumkloster Kl. 7 om Morgenen langs Kysten over Thorup Strand gaarde til Thisted. Den 22de Juni Kl. 8 Formiddag fra Thisted til Ager langs Revet imellem Vesterhavet og Liimfjordeover de gjennembrudte Gab til Lemvig. Den 23de Juni om Eftermiddagen fra Lemvig over Skjærum og Thim Mølle til Ringkjøbing. Den 24de Juni Kl. 6 om Morgenen fra Ringkjøbing over Nyminde Gab til Varde. Den 25 Juni Kl. 8 Formiddag fra Varde til Kolding. Den 26de Ju om Morgenen embarqverer Hs. Majestæt Sig paa det Kongelig Dampskib i Kolding Fjord og fortsætter Reisen paa den Norden om Sjælland til Kjøbenhavn.