Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-06-30
Christiansborg Slot den 11te Mai 1775. At, som Vi ere komne i Erfaring om, hvorledes Underviisningen i de Latinske Skoler udi Vore Riger og Lande Tid efter anden alt for løselig skal være bleven behandlet, ja meget forfalden, saa og at den studerende Ungdom, saavel derfra, som fra den private Jnformation, skal i de seenere Tider være kommen til Universitetet meere raae og mindre grundet baade i Religionen og i Hoved=Sprogene, ja og i Vort eget Fædrenelands Sprog, end der, efter de adskillige derom i Loven og Forordningerne føiede Anstalter, naar samme ellers af enhver Vedkommende saa nøie, som skee burde, vare efterlevede, kunde ventes, hvorved den almindelige Frugt og Nytte af Studeringer, som er at faae unge Menneskeer ved retskaffen Underviisning og grundig Lærdom med Tiden dygtige til Vores og Fædrenelandets Tieneste, aldrig kan opnaaes; Og Vi i den Anledning, for i Tide at standse et saa farligt Onde, og tillige forvisses om, ikke allene at Ungdommen i Skolerne virkelig bringe deres Fremgang til den Grad, som kan veie op imod den Hielp, de af Publico ved frie Underviisning og Underholdning i deres Skolegang nyde, men endog af faae Videnskaber fremmede, saaledes at en Stamme til lærde og duelige Mænd i Landet for Fremtiden ikke skal savnes, have taget alt hvad, om de Latinske Skoler og sammes Lærere og Discipler, saavel i Vores Danske og Norske Lovs 2den Bogs 18de Capitel, som i Forordningerne af 7de April 1694, 23de November 1697, 17 April 1739, 21 Mai 1742 og 23 Julii 1756, hidindtil har været foreskrevet, udi nøie Overveielse og Betragtning; Saa, efterat det er befunden, at et og andet derudi kunde behøve Forandring og Forbedring, og at noget af det, som i Skolerne hidindtil haver været lært, bedre kan og bør overlades til Universitetet, paa det at Ungdommen ei ved alt for mange Ting paa eengang skal adspredes og tabe Tiden til det, som egentlig bør forudsettes og hører Skolerne til, have Vi, i steden for det forhen derom anbefalede i Loven og de foranførte Forordninger, som Vi hermed aldeles ville have ophævet, Allernaadigst funden for godt til SkoleVæsenets Forbedring ved de publiqve Latinske Skoler, og for at sette den studerende Ungdoms saavel publiqve, som private, Underviisning paa en bedre og vissere Fod, hermed at andordne og befale, at med samme udi Vore Riger Danmark og Norge herefter udi et og alt skal forholdes, som følger: 1. Da Vi ansee saadanne Skole=Embeder, der først danne Ungdommen og legge Grundvolden til deres gode eller slette Tænkemaade, for saa vigtige, at Vi selv ville være forsikrede, hvem dertil befordres; Saa ville Vi ogsaa selv fremdeles kalde og beskikke Rectores, og, efter vedkommende Biskops til Os giørende Forslag, Confectores i alle Latinske Skoler udi begge Vore Riger, efter at Vi have ladet indhente saavel Vores Universitets, som Stiftets biskops, allerunderdanigste Erklæringer om de Ansøgendes Lærdom, Duelighed og ustrafselige Levnet; Og skal derefter Rectores og Con-Rectores, ligesom Præster og Capellaner, ved Deres Kaldsbreves Antagelse aflegge til Os deres allerunderdanigste TroeskabsEed, og siden for biskopen den i Vores Ritual befalede Eed. 2. Til Rectores og Con-Rectores i Skolerne maa ingen Os foreslaaes, eller enten af Vores Universitet, eller biskoperne recommanderes, uden de allerbeqvemmeste Personer, der kunde være at finde, og det uden noget andet Øie mærke, end Skolernes sande Opkomst og Ungdommens Forfremmelse, i hvilken Henseende nøie skal iagttages, at til deslige Embeder med al Flid udsøges de, der ere bekiendte af et skikkelig Levnet, en grundig Lærdom, samt en exemplarisk Gudsfrygt og Samvittighed, saa og have det Pund, at de med Frugt og Nytte kunde undervise de Unge; Og skulle biskoperne nøie agte paa samtlige Skole=Læreres Forhold, om de udi Religionen vise sig enten koldsindige, eller til dristige og imod Guds aabenbarede Ord og Vor hellige Kirkes Symbola stridige Meeninger hengivne 3. Som den, der skal blive en duelig Lærere i Skolen, nødvendig bør legge sig efter og have god Kundskab ikke allene i Philosophie og Theologie, men tillige særdeles i Philologie, og Vi desaarsag allernaadigst ville, at enhver, som tænker i Tiden at vil være Skole=Lærer, skal, foruden den hidindtil anordnede Exammen philosophicum og Theologicum, tillige herefter underkaste sig Exammen philologicum, og dertil vise sig, at have saadan Kundskab og Færdighed, udi Sprogene og Videnskaberne, som udi Vores under denne Dags Dato, angaaende visse Academiske Examina, udgangne Forordning er befalet; Saa maa ingen herefter beskikkes til at være enten Rector eller Con=Rector ved nogen Skole, ei heller nogen Ansøgning derom Os allerunderdanigst forestilles, med mindre Supplicanten gotgiør, at han er Magister eller Licentiatus philologie; Ligeledes maa heller ingen til Hører eller Collega i nogen Skole antages, uden han er Candidatus philologie. 4. Jngen Lærer i nogen Skoele, være sig enten Rector eller Con=Rector, maa have andet end sit Skole=Embede at tage vare, efterdi samme, naar han det troeligen opvarter, kan skaffe ham nok at bestille, Men hvor visse Præstekalds Jndkomster, enten ved Fundationer, eller Kongelige Benaadinger og Mageskifter ere perpetuerede til Skole=Embeder, forbliver det med dennem, efter den derom allerede gjorte eller herefter giørende Anordning.