JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J den ny Concordat, som nu sluttes, hersker en Aand, der gjør vor Tidsalder Ære. Chatoliciommen faaer derved en heftig Rystelse. Tolerance, Tænke= og Samvittighedsfrihed skulle indføres allevegne i Tydskland. Alle Klostere - de barmhiertige Brødres og Søstres og de, hvori der holdes Skoler, undtagne, skulle ophæves, og alle Controversprækener og offentlige Processioner afskaffes, alle Pillegrimsreiser forbydes, Helligdagenes Tal formindskes, Kjødspisen tillades og al Cælibat (eller ugivt Stand) ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
General Mack har erklæret, at han i det sidste ulykkelige Feldttog ikke har havt Hovedcommanden, men at han blot har bestyret Krigs anliggenderne som Feldttøimester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Det Embdenske Sildefangst=Compagnie har af Kongen af Preussen faaet Tilladelse til i Aar at indføre Danske og Hollandske Sild for ringere Toldafgivter end de sædvanlige. Prinds Ludvig af Hessen Philipsthal, Gaetas tappre Forsvarer, er en Søn af den regjerende Landgreve Wilhelm af Hessen Philipsthal), og føde d. 8 Oct. 1766. J Begyndelsen var han Ritmester i Hollandsk Tjeneste ved sin Faders Regiment, siden tog han Neapolitansk Tjeneste og blev 1799 General=Feldtmarchal=Lieutenant, Gouverneur over Gacta og Jnspecteur over alle Grændse fæstninger. Han er givt med en Frøken Trip, som levede i et Stift. Vielsen forrettede en Hollandsk Præst (1791), uden at nogen af begges Forældre vidste noget deraf. Han traadte samme Aar i Neapolitansk Tjeneste; Krigsministeren Acton var ligeledes givt med en Frøken Trip, og dette bidrog saavel til Prindsens Befordring som til hans Forsyning med hans Familie. Hans Gemalinde blev Overhofmesterinde hos Dronningen, og døde i afvigte Aar i München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Keiser Napoleon har befuldmægtiget sine Ministere ved de udenlandske Hoffer, hvor Kongen af Neapel endnu ikke har nogen Gesandt, indtil videre at besørge sammes Forretninger, og directe at correspondere med Kongens Ministere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Præfecten i Mont=Tonnere Departementet har ladet udgaae en Anordning, som forbyder Eleverne fra Secundairskolerne al Adgang til Caffehuse, Værtshuse, Billardhuse og offentlige Baller. Kun naar deres Directeur er selv nærværende eller deres Professorer følge med dem, tør man tilstede dem Adgang til saadanne offentlige Forlystelsesteder, Men i alle andre Tilfælde er det Værterne og Be Han er født d. 29 Aug. 1726, og altsaa en Olding paa 80 Aar. Han er Preussisk General af Jnfanteriet, Gouverneur til Herzogenhusch, og Ridder af Johannisordenen. Philipsthal er egentlig kun et smukt Slot ved Werra, i Nedre-Hessen, og har tilforn tilhørt Landgreven af Hessens Broder, Philippus, som residerede her. Hans ældste Søn Carolus, Ridder af den Danske Elephantorden, efterlod sig den nuværende Landgreve. sidderne af saadanne Steder paa det strængeste forbudet at indlade Elever fra Secundair-Skolen. Naar de første Gang overtræde dette Bud dømmes de til 3 Dages Fængsel; anden Gang lukkes Vertshuset eller Dansesalen for bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J St. Martins Stiftelsen i Augsburg har man oprettet et Jnstitut for Kokoppers Jndpodning. Fattige og trængende Forældre faae endnu desuden en Belønning af 24 Kreutzer. Franciscanerklosteret i Augsburg, som skal opløses, har produceret en Fundats, hvoraf man seer, at den rige Fugger, som i Begyndelsen af det 16de Aarhundrede stiftede det under den Betingelse, at dets Formue skal, dersom det i Fremtiden skulde opløses af nogen geistlig eller verdslig Magt, tilfalde hans Familie. Sentoren for samme, Først Fugger af Babenhausen, reclamerer altsaa dette Klosters Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
I Holland er det nu blevet bestemt, at alle Opslag paa de Liberier, som bæres i hele Kongeriget, skulle ikke være af andet end Garn eller Silke. Denne Anordning fortjente at efterlignes i flere Stater. Hvad kan vel tænkes urimeligere end en galoneret og forgyldt Tjener, J Holland haaber man endnu bestandig, at Fredspræliminarierne imellem Frankrige og Engelland snart ville blive sluttede. Man nævner allerrede General Clarke som den, der skal sendes som Gesandt til London. Efter de seneste Engelske Tidender vedder man paa Lloyds Caffehuus 100 Gui ner mod 65, at Krigen ikke vil vare til Aarets Udgang. Den største Deel af de Franske Tropper forlade nu Holland og gaae til Wesel, Cölln og Boulogne. Det hedder, at der i Fremtiden kun skulle ligge 2 Regimenter Franske Tropper i Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Ved det Hamborgske Selskab for Druknedes Redning ere i afvigte Aar 363. Mennesker blevne frelste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
En berømt Skribent i Greifswald har duelleret med en Lieutenant og faaet et Skud i Hoften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Siden Carl II. Tid er der ikke foregaaet saa store Forandringer i det Svenske Militairvæsen, som under den nu regjerende Konge. Een af de vigtigste deraf er den, at Garderegimenterne ere blevne reducerede til det Halve og at Lønnen for Sulbalterneofficierer og Gemene er bleven forhøiet. Garden skal nu være en Planteskole, hvoraf høiere Officierer tages. Fortrinlig talentfulde Officierer, af andre Regimenter æsættes ved dette udvalgte Corps. Hele Cavalleriet skal efter Haanden forvandles til Husarer og lette Dragoner, og Jnfanteriet exerceres som Jægere. Hele Armeen skal inddeles i Batailloner, Brigader og Divisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Sverrig faaer rimeligviis ogsaa et Landværn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J Engelland har man opdaget følgende Mid det til at gjemme Korn i tre eller flere Aar og betrygge det mod Jnsecter og Muus. Naar Kornet er tærsket, svinger eller kaster man det ikke, men opdynger det med Avnene, og lægger vilde Viinranker eller stærkt lugtende Hekkeplanter omkring disse Hobe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Engelske Blade leverede nu følgende Fortegnelse over Afsætningen paa de fornemste Engelske Tidsskrivter: Af Monthly Magazine afsættes 5000 Expl. Monthly Reve Gentlemans Magazine. European Magazine. Ladies Magazine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Medical and physical Journal Britisk Critik, fournal of Voyages and travels
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Universal Magazine Philosophical Magazine Critical Review, Anti Jacobine Revie Monthly MiropAfsætningen paa periodiske Skrivter i Dannemark taaler ingen Sammenligning med denne. Naar man undtager egentlige Aviser, saa gives der i dette Øieblik ikke et eneste Dansk Tidsskrivt, hvoraf der afsættes 1000 Exemplarer. Aftenposten har i fordums Dage vel havt en Afsætning af 2200, men den sank efter Haanden ned til en Trediedeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
De Kjøbenhavnske lærde Efterretninger afsætte omtrent kun saa mange hundrede som MonthlyMagazine afsætter tusinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J Spanien skulle 20,000 Mand Troppe gjøres modik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Ved den store Fest i Paris skal der og foranstaltes Veddeløb til Hest og til Vogns paa Marspladsen. Saavel Rytterne som Hestene maae være fødte i Frankrige. Den første Priis for Rytterne er 2400 Franker og en Guldmedaille; den anden 1500 Fr. og en Sølvmedaille. Den første Priis for Veddeløbene til Vogns er 3000 Fr. og en Guldmedaille, den anden 1800 Fr. og en Sølvmedaille. 20 Engelske Canoneer, og Bombarderbaade have d. 4 Julii gjort et frugtesløst Angreb paa den Neapolitanske Division Canonerchalupper ved Castellone, en liden By i Catalonien, i Spanien, 3 Mile fra Gironne. Det Fransk Neapolitanske Tab bestod af 6 Mand Døde og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Jesuiter=Collegiet i Augsburg har været til siden 1772, da Jesuiter-Ordenen blev ophævet. Det vedblev lige til de seneste Tider at antage Novicer, og aflagde ikke andet end Dragten. Det beholdt tillige alle sine Godser og Besiddelser. J næste Maaned gaaer dette Collegium til Rusland, nemlig til Stæderne Mohilow og Polozk, hvor der allerede existerer Jesuiter=Collegier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Ogsaa i Basel er det nu blevet forbudet at indføre Engelske Manufacturvarer, under Confiscation, Fængselstraf &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Efter en Artikel fra Constantinopel i Moniteuren synes Forholdene imellem Frankrige og Rusland ikke saa venskabelige som man kunde ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den i Venedig udrustede Escadre ligger endnu i Chizza. J Arsenalet arbeides endnu Nat og Dag paa at udruste en anden og stærkere Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Handels- og Skibsefterretninger. Philladelphia d. 15 Maji. Den Act, hvorved Jndførelsen af forskjellige Engelske Varer i Nordamerica forbydes skal d. 15 Nov. d. A. virkelig sættes i Kraft. J Følge af samme tør i de forenede nordamericanske Stater fra den Tid af følgende Varer ikke indføres fra nogen Havn, som ligger i Storbritannien eller i nogen Engelsk Colonie eller i andre Lande, som staae under Britisk Herredømme: 1) Alle Artikler, hvort Læder er den Materie, som er af meest Værdie. 2) Alle Artikler, hvor Silke er den vigtigste Materie. 3) Alle Artikler, hvori Hamp eller Hør udgjøre og vigtigste Materialier. 4) Alle Artikler, hvori Tin eller Messing udgjøre de vigtigste Materialier, (Tinplader undtagne). 5) Klæde, som, efter Fac turen koster over 5 Shilling Alen. 6) Alle Sorter strikkede Uldvarer. 7) Vinduesglasse og alle andre af Glas forfærdigede Sager. 8) Sølvtøi og pletterede Sager. 9) Søm. 10) Hatte. 11) syede Klæder. 12) Alle Slags Galanterievarer. 13) Spillekort. 14) Porter og andre Sorter Øl Malerier og Kobberstykker. - De anførte Artikler tør, naar de ere forfærdigede paa et Sted, som ligger under Storbritanniens Herredømme, heller ikke fra fremmede Havne indføres i de nordamericanske Stater. Men fra dette Forbud undtages de Artikler, som inden 15 Dage førend denne At Bekjendtgjørelse afsendes fra en nordamericansk Havn til Godthaabs Forbjerg eller noget andet Sted paa hiin Side samme. - Skulde nogen af de anførte Artikler, efter d. 15 Nov. inføres de nordamericanske Stater, eller bringes omborpaa et andet Skib eller Fartøi, for at indføres, saa skulle alle saadanne Artikler, saavelsom alle andre Artikler, der findes i Fartøiet, være underkastede Confiscation, og Eieren endnu desforuden tilpligtes at betale den tredobbelte Værdie af Varene. Skulde disse Artikler derimod findes omborpaa et Skib, som er ankommet efter d. 15 Nor i de nordamericanske Stater, og være udeladte fra den generelle eller specielle Angivelse, som gjøres ved Eieren af Varene, eller den, de ere consignerede til, saa skulle de ligeledes confisqueres, og den samme Straf, som er fastsat i lignende Tilfælde, i Henseende til Varer, som ved Jndførslen skulde fortoldes, ogsaa her finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Stockholm d. 15 Julii. Kornpriserne stig her meget, fordi Haabet om en god Høst slaaer bestandig mere og mere feil. En Tønde Rug betales allerede med 12 Rdlr. 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
London d. 15 Julii. Dersom man kan stole paa velunderrettede Privatpersoners Forsikkring, saa er det allerede kommet saa vidt med Fredsunderhandlingerne mellem Frankrige og Engelland, at vor Regjering vil erkjende Prindserne Joseph og Louis for Souverainer af Neapel og Holland. Det Franske Ministerium skal i sine Yttringer have opvakt gode Forhaabninger og Freden. Løverdagen den 2 Augusti, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Bogtrykkerier. Kjøbenhavn tæller i denne Tid to og tyve Bognykkerier i alle Formater, nogle i Folio, andre i Duodece. Antager man, at hvert af disse i Gjennemsnit har to Presser, og at hver Presse leverer tusinde trykte Ark dagligen, saa er det nysten ubegribeligt, hvorledes der i en Stad som Kjøbenhavn kan skaffes Mannskrivt til 40,000 Ark om Dagen. Men reducerer man end dette Tal til det Halve, saa bliver der dog 22,000 Ark: et Antal, som maa sætte enhver, der ikke er indviet i Bogtrykkerkonstens Hemmeligheder, i største Forundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Naar man træder ind i et Trykkerie seer man Mennesker i deres Ansigts Sved trælle ved en Presse. De arbeide med en Hurtighed som om det gjeldte deres Liv. Hvilke almeennyttige for hele Menneskeslægten vigtige Værker bringe disse svedende Trykkere og Presser for Lyset?" - svarer man ofte - "Sædernes Skilderie af N. T. L. Gunnerus, - alle Slags Røver, Morder- og Bandithistorier, Reisers Levned og andre saadanne Producter." En Trykker ligner en Gjordemoder. Ligesaa ligegyldigt som det er denne, enten det Barn, hun hielper til Verden, ender sit Livsom Tugthuuslem eller hæderlig Borger, ligesaa lidet bryder Trykkeren sig om, enten hans Presse avler Sædernes Skilderie eller Riegels Kjøbenhavns Skilderie, Reisers Jldebrandshistorie eller et af Suhms udødeligste Værker. Ligegyldigt er det ham, om Frugterne af hans Ansigts Sveed befordre Ryggesløshed og undergrave fredelige Borgeres Rolighed, eller bidrage til mange Tusindes Lykke og hele Nationers Forædling og Oplysning. Kun faa Huuseiere skjørte om at bortleie deres Værelser til Bogtrykkere, og de fleste af disse ere derfor selv Huuseiere. En Presse frembringer, naar den er i Gang, en uophøre lig Torden i et Huus. De gjentagne Slag ryste Bygningen, og det er næsten afgjort, at et Bogtrykkerie sætter et nyt Huus i en Tid af ti Aar i en saadan Stand, som om det var tredive Aar gammelt. Et mere talende billede paa Bogtrykkerkonstens moralske Virkninger gives der neppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Hvad Pressen er for Bygninger, det er den ogsaa for Overtroen. Bogtrykkerkonsten sønderknuser, Systemmer, som have Aarhundredes Hævd for sig. Den oplyser Nationer og Regenter om deres gjensidige Pligter; den gjør Regjeringen opmærksom paa herskende Feil og Misbrug; den udbreder Moralitetens Rige og befordrer Menneskeslægtens Held. Den er heller ikke fri for Misbrug; men dersom den var det, saa var den ikke Mennesters, men Guders Opfindelse. Blandt Korn voxer der Klint, og Jorden frembringer ligesaavel Skarntyden som Rosen. Hver slet Bog bærer desuden i sig selv Spiren til sin egen Tilintetgjørelse, og hævner sig sædvanlig paa sig selv. Den er en Selvmorder, der uden nogen critisk Færgemands Hielp vandrer den lige Vei til Lethe. Den kan i en kort Tid finde Læsere og Kjøbere; Recensenter kunne sætte Liv i en slet Bog, ligesom Ægypterne ved konstig Varme kunne udruge Æg. Men hvor længe kan et saadant Liv vel vare Tiden - den ubestikkeligste Recensent - dræber ufeilbarlig den skrantende Skabning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Da Guttenberg opfandt Bogtrykkerkonsten, tænkte han neppe paa, at hans Opfindelse vilde give Verden en ny Skikkelse. For hans Ly vare Bøger kostbarere end Guld. J Oldtiden havde man egentlige Reenskrivere, saaledes som f. Ex. Esdræ, der paatog sig at reenskrive det hele gamle Testamente. J de christne Tidsrum var det især Munkenes Forretning, at afskrive Bøger, og det er dem, som vi maa takke forat vi nu eie de fleste Classiker. Men ved dette Afskriverie kunde der saa meget lettere komme uforsætlige og forsætlige Feil i saadanne Bøg Det er næsten bevist, at Munkene have indstikket visse Peridder i Josephi Jødiske Historie, som ikke findes i nogen af de ældste Afskrivter, Denne Misbrug er nu hævet. - J Tyrkiet leve endnu en saa stor Mængde Mennesker af at afskrive Bøger, at Storsultanen, af Frygt, for at gjøre dem brødløse, hidtil ikke har vover at indføre flere Trykkerier i sine Stater, end det, der allerede existerer i Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Man har tilskrevet Bogtrykkerkonsten meget ondt. J Frankriges revolutionaire Dage troede man i saa mangen en Stat, at intet uden den har kuldkastet Ludvigs Trone og tændt Borgerkrigens Fakkel i det skjønne Frankrige. Voltaire og Roussean betragtede man som Formænd for de Skribenter, der have udsaaet Oprørssæd blandt de Franske. Men man har sikkert taget meget Feil heri. Jntet Skrivt i Verden har nogensinde bidraget til Revolutioner. J Regjeringssager maa altid saavel det Gode som det Onde komme ovenfra. Tusinde Terrorister, Marater og Robespierrer kunne ik te udrette saa meget som en eneste Hertug af rieans. Jkke Voltaire, ikke Ronssegn, ikke Bogtrykkerkonsten, men dette Uhyre var det, som styrtede det Bourbonske Huus. Himlen var retfærdig, og lod Uhyret begrave sig selv under Puinerne af den Trone, der styrtede Dannemark har ved ste Exempel, bevist Fyrong, at Prestefriheden, langt fra at være skadelig, bidrager til Staters Held. Er vort Fædreneland i de 32 Aar, det har nydt en saa udbredt Trykkefrihed, ikke gaaet Oplysningen. med Kjæmpeskridt i Møde, J hvilket Land tænke endog de allerlaveste Stænder mere oplyst end hos Hvor er Overbærenhedsaand mod anderledes Troende almindeligere end hos og Hvor er Kierligheden til Fødeland og Konge knyttet med stærkere Baand til Frihedskjerligheden. end blandt os Dersom Pressefriheden virkelig skulde kunne bidrage til Nationers Fordærvelse, hvilket Folk kunde lettere blevet fordærdet end netop vi, der i en Række af Aar have nydt den meest uindskrænkede, ja til visse Tider, meest misbrugte Trykkefrihed? Maatte vore Konger endnu i mange Aarhundreder vedblive at indsee denne Friheds velgjørende Virkninger, og skulde der engang langt, langt her i Tiden opstaae en Regent, der vilde betage os den, og saa gid han maatte skue tilbage til Christians og Frederiks Dage, der vare lykkelige, skjøndt Pressen var ligesaa fri for uværdige Baand som Borgeren, Bonden og Negeren. Han vil da drage sin Haand tilbage og ikke røre ved en Helligdom, der er Kongens og Folkets Hædes og Støtte. Uagtet man ved første Øiekast indseer, at 22 Bogtrykkerier, der alle skulle føde deres Eiere, maa fremadle mangt et litterairt Ukrud, saa bidrager denne store Concurrence dog lige saa meget til gavnlig Læsnings og Oplysnings Udbredelse. Blandt menig Mand er der i den senere Tid opstaaet en Læselyst, der rigtig styret og tilfredsstillet paa en fornuftig Maade, ikke ved Schinderhannes Historie og Røverromaner, kunde bidrage meget til Almuens Cultur og ForPdling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Udenlandske Efterretninger. En mærkværdig Præmieuddeling skede ved Stutteriebesigtelsen i Holbech d. 17 Julii. En røde blisset Jydsk Hingst, 17 Aar gammel, Cimbrer kaldet, som i Aaret 1795 blev ved Hingstmødet i Skive belønnet med 100 Rdlr., og strax derefter kjøbt for høi Priis til Landstodhingst for Baroniet Løvenborg, blev den Dag for femte Gang belønnet med Guldmedaillen; Kongen har saaledes ialt ladet udbetale 500 Rdlr. i Belønning for denne udmærkede gode Hingst. - Paa bemeldte Baronie findes efter den adskillige Præmie=Hingster, og i disse Dage er en Sønnesen af ham, rød med Blis, hvid Hale og Man, bleven i sit tredie Aar solgt til Sverrig, og betalt med adskillige hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Politiemester Blom i Trondhjem havde af vigtige Grunde offentlig opfordret et Fruentimmer, som indfandt sig paa Torvehuset for at vexle en 100 Rdlr. Bancoseddel, da han ønskede at vide, hvem hun havde forrettet dette Ærinde for. Men Fruentimret meldte sig ikke; Politiemesteren ansaae dette for mistænkeligt, og har derfor opfordret hende anden Gang. B. 18de April f. A. vare i det borgerlige Sygehuus i Trondhjem 32 Patienter under Cuur, og indtil d. 12 Julii sidstleden vare 22 indkomne, tilsammen 54. Deraf ere i bemeldte Tid 26 udgaaede som eurerede og 5 døde, altsaa 22 Patienter tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J Aaret 1800, d. 19 April, indgik Grosserer H. P. Neergaard, som handlede i Forening med Grosserer G. Jørgensen, en Jnteressentskabscontract med Thorkel Bergmann, Jslandsk Kjøbmand, angaaende en Handel paa Reikevig. Denne skulde tage sin Begyndelse fra bemeldte Datum og vedvare uafbrudt i to paa hinanden følgende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J Hamburg ere følgende Reisende ankomne fra de Danske Stater, d. 24 Julii, Kammerjunker, v. Benzen fra det Holsteenske, Prof. Olivarius og Kjøbmand Good fra Kiel, Hr. Ponnalk, Suda og Guanin fra Kjøbenhavn; d. 25de: Hr. Blankensteiner og Hr. Henneberg fra Fjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
J Sielland har en Bonde og hans Kone været underkastet Arrest og Tiltale ved Herredstinget og Landstinget, han, fordi han for ti Aar siden havde taget en Langvogn til 6 Skillings Værdie, hvilket den Bestiaalne havde tilgivet ham, imod at han gav en Potte Brændeviin til Byemændene. Anledningen til Actionen var blot, at denne Tildragelse blev fortalt af nogle Vidner under neden meldte Sag. Ved Herredstinget blev han dømt til 2 Maaneders Forbedringshuus; men Landstinget (som fandt det for haardt, at denne Forseelse skulde paadrage Personen ei allene en langvarig Arrest, men endog den almindelige korporlige Straf, frikiendte ham. Besynderligt var det, at Konen, som havde samme Skjebne, var sat under Justitiens Tiltale, fordi hun for ogsaa over 10 Aar siden havde malket en anden Mands Ko hvilket var blevet hende tilgivet af Vedkommende, Grosserer G. Kyhn havde d. 22 April f. A. sagsøgt Jslandsk Kjøbmand Brum og Kjøbmand C. F. A. Wulff, den første til at betale, i Følge Conto Curant, der angaves at være grundet paa hans til Kyhn afleverede Regnskaber og Regnskabsbøger, angaaende den Handel han havde ført for ham i Jsland, for Aaret 1796, samt hans Forskrivning og Factura af 21 Maji, 25 Julii og 17 Oct. 1797, formeentlig skyldige 26,085. Rdlr. 3 1/2 s. med Renter fra 13 April sidstleden, da Kyhn paaklagede foranførte sin Fordring til Forligelses=Commissionen, og den sidste i Følge den af ham under den hos Ørum d. 25 Junii 1801. passerede Arrest=Forretning indgaaede Forening til, som Cautionist og Selvskyldner, ing solicum med Ørum at betale 10,000 Rdlr. af den paastevnede Sum med Renter, som ovenmeldt. - Ørum og Wulf paastode derimod Hovedsøgsmaalet afviist, som allerede afgjort ved Høiesterets Dom af 21 Februarii f. A. samt Hovedcitanten for sit ved sammes Anlæg udviste formeentlig dumdristige og formastelige Forhold anseet med følelig Mulct, hvorhos Ørum har contrasagsøgt Hovedcitanten til at betale ham 1473 Rdlr. 43 s. med Renter af 1255 Rdlr. 8 s. fra 16 Febr. 1798, da han leverede Hovedcitanten Regning over sit Tilgodehavende, og at det øvrige fra 27 Martii f. A. under hvilken Datum han har indklaget sin Fordring til Forligelsescommissionen. Hof= og Stadsretten afsagde derpaa d. 3 Martii 1806 følgende Dom, det af Grosserer S. A. Kyhn anlagte Hovedsøgsmaal afvises, saavidt Contra Ciranten Jslandsk Kiøbmand N. Ørum angaaer. - Derimod bør indstævnte Kjøbmand C. F. A. Wulff i denne Sag frie at være. Og bør sidstmeldte for sit ved bemeldte Søgsmaals Anlæg udviste formastelige og lovstridige Forhold bøde 100 Rdlr. til Stadens Fattigvæsen og ligesaa meget til Justitscassen. - Fremdeles bør Hovedcitanten betale de contrapaastævnte 1473 Rdlr. 43 s., med Renter 4 PC. af 125. Rdlr. 8 s. fra 16 Febr. 1798, og af det øvrige fra 17 Martii f. A., alt indtil Betalingen skeer. - Endelig betaler han til Contracitanten og IndRævnte denne Processes Omkostninger med 60 Rd. og til Justitscassen for unødig Trætte saa meget som Dom og Segl koste. - Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Udenlandske Efterretninger. Doctor Jenner i London har henvendt sig umiddelbar til den Franske Keiser, for at udvirkto af sine Venners Frigivelse. Den ene er Dr. Windham og den anden Hr. William, som hidtil have siddet fangne i Verduun. Keiseren har bevilget deres Frigivelse, og de indskibes i Morlair. Hr. For har anholdt om, at 5 Engelske Krigsfanger maatte udvexles mod Generalerne Laprype og Boyer, hvilket ogsaa skal være blevet bevilget. De i Neuschatel confisquerede Varer, som skulle sælges d. 1 Aug, kunne frit indføres i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den Franske Regjering har forbudet dem, som handle med Kobberstykker, at udhænge Carricaturer, der ere fornærmelige for en vis udenlandsk Regjering. Moniteuren har ikke optaget Artiklen angaaende Beskyldningen mod en Engelsk Dame af høi Rang. Begge Deele ere et Beviis paa Frankriges fredelige Sindelav. Det hedder nu, at Jtalien skal deles i to store Kongeriger, et sydligt og et nordligt, til hvis Hovedstæder man bestemmer Mayland og Rom.