JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Krigsraad Conradsen, Proprietair Th. Hansen, Major v. Holstein=Rathlau med Søn og Tjener, Dandselærer, Bagge, Landmand Randrup, Greve af Rantzau, W. v. Deurs, I Limschou, Hestehandler Schjøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Bekiendtgjørelser. De ærede Herrer Velyndere og Venner, som hædrede min sal. Kones Jordefærd, modtage herved min uskrømtede Taksigelse. Aarhuus, den 11te Decbr. 1834. Niels Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
J følgende Boer, som staae under Behandling herved Skiftejurisdictionen, bliver afholdt Samling, her paa mit Contoir, til efternævnte Dag og Tid, og hvorved Boerne forventes sluttede, nemlig: Boet efter Gaardforpagter Niels Rasmussen, i Ørum, Mandagen den 29de d. M., Formiddag Klokken 10. Boet efter Contoirbetjent Mads Qvistgaard, Høst i Dangaard, samme Dags Eftermiddag Kl. 2. hvilket herved til Efterretning for Arvinger og Creditorer bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 10de Decbr. 1834. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Skov-Auction. Fredagen den 19de dennes bortsælges ved offentlig Auction i Riis-Skov, Foldbye Sogn, circa 1 1/2 Miil fra Aarhuus, en betydelig Deel Gavntræe og Brænde af Bøg og Eeg. Liebhavere ville behageligen give Møde ovenmeldte Dags Formiddag Kl. 10, hos Skovfoged Jens Rask, ved bemeldte Skov. Kraghlund ved Frysenborg, den 10de Decbr. 1834. Gøtsche. For at rømme og sælges: Bedste Champagner Mousseux. af 1ste Qualitet, til den særdeles billige Priis 12 Rbmk. Flasken, og 6 Mk. 8 s. for 1/2 Flaske, hos J. F. W. Røse. Succat faaes billig hos J. F. W. Nøse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Friske Anchiovis faaes til 4 Mark Dunken hos P. Herskind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Christiansfeldter-Formelys udsælges til den billigst muelige Priis i Gaarden No. 655 paa Vestergade. Rug til Brød. faaes billig hos Hans Bechs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Dansk og norsk Kommen kan faaes i større og mindre Partier hos C. F. W. Leverkehuusen. Blaae og grønt Calmuk sælges billig hos C. F. W. Leverkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Bomulds Lysegarn kan faaes til 4 Mk. 8 s. pr. Pd. C. F. W. Leverkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Nye friske Citroner kan faaes billige hos M. H. Ring, Vestergade No. 652.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Gode blegede Formelys, 6, 8 a 12 Stkr. til Pundet, sælges billig hos M. H. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Skipper W. Claudi, førende Jagten "Caroline Therese, afgaaer om nogle Dage til Kjøbenhavn med Stykgods og Passagerer. A. Thomsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Skibsmægler. En confirmeret Dreng, af sund og god Constitution, god Opdragelse og med gode Forkundskaber, som har Lyst til Handelen, kan strax vorde antaget, især om han alt er noget kjendt med Boutique=Handel. Det Nærmere erfares ved A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Stedet No. 31 paa Skolegaden, som for Tiden beboes af Hr. Kjøbmand S. Lind, er til næste Paaske Flyttetid at faae tilleie, naar derom accorderes med Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Aarhuus, den 2den December 1834. J Stedet No. 277 ved Aaen er anden Etage at faae tilleie, enten strax eller til førstkommende Paaske Flyttetid, naar derom accorderes med J. N. Thrue. Da jeg har etableret mig her i Byen som Slagtermester, anbefaler jeg mig herved, og lover den reelleste Behandling og efter Tiderne de allerbilligste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Min Bopæl er paa Middelgade No. 149, lige over for Glarmester Enken. J. J. Grumstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Af Skivholme Præstegaards til Græsning bekjendte gode Jorder, kunne 50 Tdr. Land geometrisk erholdes til Græsning fra næstkommende 1ste Mai af, naar man derom henvender sig med første til Undertegnede. Skivholme Præstegaard, den 10de Decbr. 1834. A. Flensburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Paa Constantinsborg Mark er for omtrent 8 Uger siden optaget en sort Koe, mærket 105 paa det ene og W. B. paa det andet Horn, denne ønskes snarest mueligt afhentet mod passende Foderløn og dette Avertissements Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Taschenbücher for 1835. Nye smukke Billedbøger. Nytaarsgave for 1835 af H. P. Holst med Chr. Winthers Portrait, 10 Mk. 8 s. Slaget i Kjøgebugt, af W. Holst, 4 Mk. Drewsens Landoeconomiske Betragtninger, indb. 4 Mk. 12 s. Baron Dupsytrens chirurgiskekliniske Forelæsninger, 1ste Hefte 4 Mk., m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentliaf Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
den 13de December. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Blandinger. Da de hollandskebelgiske Anliggender ikke ere afgjorte, da en stor Gjæring hersker paa den pyrenæiske Halvøe; da Frankrigs Besiddelse af Algier er ikke erkjendt af nogen Magt; da Grækenland er en ny Planet paa den politiske Himmel, hvorom det først skal afgjøres, fra hvilken Sol den skal laane sin Glands, da det tyrkiske Rige er blevet Sæde for den farligste Rebellion, og det persiske Rige, Mellemlandet mellem Rusland og det brittiske Ostindien, venter paa den 80aarige Feth Ali Shans Død, for at opløse sig i det vildeste Anarkie, saa bliver det det første Spørgsmaal. ved Whigpartiets Fald og den engelske Regjerings Overdragelse i de Torys Hænder, hvilke ville de politiske Følger blive af denne store Forandring, Spørgsmaalet, er vigtigt, thi ifølge de nyeste officielle statistiske Beretninger som man har fra Storbrittanien befaler Hs. brittiske Majestæt, naar alle Koloniernes Folkemængde medregnes, over 108 Millioner Mennesker, vist imellem 1/2 og 1/3 af alle Jordens Beboere, saa at Storbrittanien er den folkerigste Stat paa Jorden efter China Man kunde bedst besvare dette Spørgsmaal, naar man kunde spørge Wellington selv derom, saaledes som Stockbørsens Leviathan (Rothschild) har gjort. Neppe havde Hertugen faaet sin Ministerudnævnelse fra Kongen, førend N. meldte sig hos ham, og uden Omsvøb begjerte af Hs. Herlighed at vide, om og hvilke Forandringer der vel nu vilde indtræde i Landets udenrigske Politik, Hertugen skal i Førstningen have antastet en tilbageholdende Mine og yttret: at han til saadant Spørgsmaal intet Svar havde, men langtfra derved at afskrækkes, havde Rothschild erklæret, at han da maatte ansee Hs. Herligheds Vægring som en stiltiende Bekræftelse paa, at man havde vigtige Forandringer i Sinde, og at han derefter vilde tage sine Forholdsregler. Noget foruroliget ved slig aabenbar Trusel fra en saa indflydelsesrig Person, nedstemte Wellington Tonen og forsikrede, at der aldeles ingen Grund var til en saadan Slutning; at man overhovedet vel Jntet kunde vide eller sige om et Kabinets Politik, forinden det var sammensat, men at der dog, saavidt som han for Øieblikket kunde skjønne, sandsynligviis ikke vilde foregaae nogen væsentlig Forandring i den nuværende Politik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Lord Durham er i Glasgow bleven modtaget af 120,000 Mennesker som kom ham imøde med Musik, Faner &c. Efter at han under aaben Himmel var bleven kreeret til Borger i Glasgow blev der holdt Taler til ham, hvori der blandt andet forekom følgende: "Vi omringe Dem som den Bannerfører, der meer og meere vil udfolde Frihedens Barner. Vi gribe den venlige Haand De byder os, og takke den Ædelmodighed som saa varmt svarede et længe undertrykket og forhaanet Folks Stemme." Durham svarte: "Vi have kjæmpet en haard Strid og vundet en ærefuld Seier. Men endnu staaer vor Fjende i Marken, og har Kraft. Vi tør ikke udhvile os paa de Laurbær vi have tilkjæmpet os; men vi maa vaage og være virksomme i Bevidstheden om, at der atter forestaaer os en Kamp!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Talleyrand havde allerede da han forlod sin Post i London indseet at der var Ugler i Mosen. Derfor var han ilet til Paris og havde givet Kongen en Skildring af Tingenes sande Forfatning, med Forsikkring, om at et Tory-Ministerium var nær forhaanden i Engelland, og en Løsrivelse fra Frankrigs Jnteresse, meget at befrygte. De legitime Hoffers vedvarende Bestræbelser, den høie engelske Adels Jntriquer, Dronningens Forestillinger og Taarer, men endnu allermeest Folkets tiltagende Frihedsaand, havde virket i Forening paa Kongen af Engelland, saa man tydeligt kunde mærke hans Hensigt at trække sig ud af Alliantsen med Ludvig Philip. Wilhelm IV er en stræng Tilhænger af den herskende Kirke, og veed, at dens Magt synker sammen med Ophørelsen af dens Misbrug; han veed og hvad der gjærer i Jrland; og da Forviklingerne i Orienten og paa den pyrenæiske Halve kom til, lagde dette tilsammen en mægtig Tømme paa Hs. Majestæts ellers saa liberale Sindelag. Det franske Kabinet forlangte Qvadrupel-Alliantsens Opfyldelse, men jo ivrigere dette paastodes, desto betænkeligere og meere nølende blev Kongens Svar. De Doctrinaire kom i Forvirring: Gerard og hans Medkolleger toge deres Afskeed, og der indtraadte nu i Frankrig et Jnterregnum, fordi man endnu stedse haabede, at Kong Wilhelm skulde give efter. Da dette ikke skeete, vilde man imponere og vise, at man kun stolede paa sig selv. Bassanos Ministerium, af Napoleonsk Jhukommelse, fremstod, men Forsøget mislykkedes. Pludseligt erfores i Thuillerierne, at der vilde skee en Reorganisation i det brittiske Ministerium, som vilde blive ugunstig for den franske Jnteresse. Man dreiede derfor hurtig af, Tiers=Partiet blev opoffret, og de Doctrinaire atter fremhævede, fordi de staae Engellands Jnteresse og Tænkemaade nærmere. Men endnu svæver man i Uvished, hvilket System det nye brittiske Ministerium vil antage, dog formenes almindeligt, at den udenrigske Politik vil undergaae en stor Forandring. Med Rigets indre Anliggender derimod maae gaaes mere forsigtig tilværk, thi i dets af mægtige Demagoger undergravne Grundvold er nedlagt et Brændestof, som kun behover en lille Guist for at bringe Ølandet til at ryste i sine Grundpiller. (Af Allgem. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Fra Wien meldes, at der ved den fordrevne franske Kongefamilies lille Hof skal paa den sidste Tid herske meget mere Livlighed end man i lang Tid har bemærket. Adskillige Fremmedes Ankomst dertil skal have vakt Haabet om, at den Krisis som er for regaaet i Engelland og Frankrig vil muligt kunne faae ogsaa nogen Jndflydelse paa den forskudte Kongeslægts Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Paa Slottet Prado ved Madrid skal gandske uventet være ankommen et lidet Drengebarn, som Jngen vil vide hvem tilhører. Enkedronningen har imidlertid med sand moderlig Kjærlighed taget sig af den Lille, og en Kammerherre vil endogsaa adoptere ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
For Pairsretten i Paris kommer der i denne Tid meget besynderlige Ting for Dagen. Der optages nemlig Forhører over Officererne og Soldaterne af det 35te Regiment som deeltog i de bekjendte sørgelige Optrin i Gaden Transnonain. Deraf er bleven oplyst, at deres Ordre lød paa, ikke at give de præsumtive Deeltagere i Oprøret nogen Pardon. Ogsaa er det en meget paafaldende og hidtil aldeles ubekjendt Omstændighed, at 3 Cavalleriregimenter, der laae i Garnison i Luneville, havde, paa deres Underofficerers Opfordring, været ifærd med at samle sig, for at marschere mod Paris, og underveis at drage deres talrige Medsammensvorne fra Garnisonerne i Metz og Nantes til sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Som et Beviis paa den pavelige Stoels Føielighed i den nyere Tid, kan man ansee den Accord, den østerrigske Hofraad, Baron Knorn, sluttede med den romerske Kirke, da han, formedelst sin Formæling, vilde træde over til den catholske Religion. Da han var en Standsperson og et philosophisk, til Scepticisme hengivent Hoved, saa ansaae man hans Overgang fra den reformeerte Cultus for en Triumph, og den romerske Runtius i Wien lod sig uden Vanskelighed bevæge til, først skriftligen at bevilge ham følgende Punkter: 1) Baron v. Knorn erklærer, ikke at kunne anraabe nogen Helgen. - Bevilges. 2) Han troer ikke paa Skjærsilden. - Det kan han gjøre som han selv finder for godt. 3) Han kan ikke hver Dag gaae i Messen. - Maaskee har han ikke noget imod, at gjøre det engang hver Søndag. 4) Han kan ikke skrifte. - Han skal søge at overvinde sig til at gjøre det engang hvert Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
J Societs frangaise de statistique læses følgende interessante Sammenligning mellem den europæiske Militairstands forskjellige Forhold til de enkelte Landes Folkemængde: "Europa har i Fredstider en activ Militairmagt af 2 Millioner 500,000 Mand, dennes Forhold til Folkemængden er følgende: Danmark, 1 Soldat af 51 Jndbyggere; Rusland, 1 S. – 57 Jndb.; Schweitz, 1 S. - 60 Jndb.; Preussen, 1 S. - 76 Jndb., Norge og Sverrig, 1 S. - 85 Jndb.; Tyrkiet, 1 S. - 92 Jndb.; Bayern, 1 S. - 113 Jndb; Sachsen, 1 S. - 116 Jndb.; Würtemberg, 1 S. - 117 Jndb.; Østerrig, 1 S. 118 Jndb., Holland, 1 S. 119 Jndd.; Frankrig, 1 S. 139 Jndb.; Portugal, 1 S. 139 Jndb.; i de fire tydske frie Forbundstæder, 1 S. - 145 Jndb.; i de 27 smaae tydske Forbundstater, 1 S. - 148 Jndb.; Sardinien, 1 S. 165 Jndb.; Storbritanien, 1 S. - 229 Jndd.; i de 5 italienske Stater, 1 S. 242 Jndb.; Neapel, 1 S. 247 Jndb.; Spanien, 1 S. - 278 Jndb.; Toskana, 1 S. - 318 Jndb.; Kirkestaten, 1 Soldat - 431 Jndbyggere." Prince, der nylig paa Londons Børs tillod sig de groveste Mishandlinger imod Hr. Rothschild, er selv en Mosait og Slægtning af det rothschildske Huus. Hr. v. R. skal ofte have understøttet ham med smaae Pengesummer, men da Prince desuagtet ved blev at være i Pengeforlegenhed, slog han Haander af ham. En Creditor lod ham nu sætte i Gjælds arrest, og alle hans Breve herfra til Hr. v. R. bleve ubesvarede. Da han atter kom paa fri Fod, var det at han hævnede sig paa den forhen anførte Maade, Man fortæller, som Beviis paa Jtalienernes indtil Raseri gaaende Musikliebhaberi, at Jndvaanerne af Arezzo tvang, ikke allene ved Skraal og Støi, me med Næver og Pistoler, den navnkundige Sanger inde Mdm. Malibran Garcias, til at synge, og Violonisten Beriot, til at spille for dem, og blev Stemningen saa oplivet, at Tilhørerne vare nærved at spænde sig selv for Virtuosernes Vogn, og ledsagede den med Jublen og Vivatraab indtil udenfor Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Et fransk Koffardieskib, Jeanne d'Are, paa hvilket 350 fra den portugisiske Tjeneste afskedigede franske Soldater havde indskibet sig fra Lissabon, for at vende tilbage til deres Fædreland, er total forliist ved Cap Finisterre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Det Fruentimmer som for nogle Aar siden fremstod i Engelland som Prindsesse Olivia af Cumberland, og som Saadan gjorde Fordring paa Slægskab med den kgl. Familie, er død i denne Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Den preussiske Astronom Boguslawski har gjort den bemærkning, at den store Plet i Solen som ny lig var over 1500 Mile bred og halv saa lang, synes nu at blive mindre, hvorimod der paa Solens østlig Rand imod Sønden og Norden atter komme nye Gruxper, som vel endnu kun bestaae af gandske smaae Pletter, men som maaskee længere hen samle sig til større Nærved Solens sydostlige Rand viser sig en meget stærkere lysende og glimrende Plet, en saakaldet Sol fakkel, hvoraf sandsynligen en ny og meget stor Plevil fremkomme. Disse Observationer ere af Vigtighed med Hensyn til at gjøre sig en Jde om hvorledes den forestaaende Vinter vil blive beskaffen. Ved flere Astronomers Observationer, f. Ex. Herschel, Gruit, huisen o. Fl. er det beviist, at Soelpletterne paa Solen have Jndflydelse paa vor Klodes Temperatur. Jfølge disse Astronomers Erfaringer er udbragt følgende Resultat: 1) At i de Aar hvor Solen kun har faa Pletter har man sædvanlig Sommervarme og Vinterkulde. 2) Naar store og varige Pletter sees i Solen, faaer man en heed Sommer og en mild Vinter. 3) Naar Pletterne ere store, komme og forsvinde, faaer man et uroligt og stormende Aar. Dette sidste synes de meddeelte Observationer at bebude i Aar. Men tilføier ovennævnte Astronom: da Temperaturen udentvivl fremkommer af en Udvikling af Jordens indvortes Varme i Forbindelse med Tilstrømmelse af Lys materien fra Solen, saa kunde Beskaffenheden af Solens Overflade i Aar let tilveiebringe en Forandring deri og gjøre Vinteren mild. (Erfaringen vil vise os Udfaldet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Under det Jordskjælv, som den 15de Octbr. d. A. hjemsøgte en stor Deel af Ungarn, fik Jorden paa flere Steder armtykke Rævner, hvoraf der fremsprudlede Vand, blandet med Sand. Sandet er bleven chemisk undersøgt og befunden fuldt af Svovl og Salpeter; det er askegraat, saa fiin som Meel, og giver Explosion naar det kastes paa Jlden. Paa nogle Steder styrtede Posthestene paa Landeveiene til Jorden ved den stærke Rystelse, og af et Bjerg fremsprudlede en saadan Vandstraale, at dens mudrede Vand oversvømmede den nærliggende Landevei i den Grad, at Hestene maatte vade i det til Knæerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Politiet i Warschau er bleven betydelig fore get med Personer, paa hvis Troskab og Hengivenhed man under alle Omstændigheder kan stole, og Reisende sættes saalænge de ere i Landet under Opsigt, fordi det hedder, at man har opdaget en i Udlandet udruget ny Mordplan mod Keiserens Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
J Hersbruch er en heel Familie i afvigte Maaned bleven qvalt ved Kuldamp fra en Kakkelovn i Soveværelset, Faderen og et Haars Barn kom rigtignok igjen tillive, da man om Morgenen traadte indi Værelset, men døde endnu samme Dag. Kun en Brud, der maa have havt mere Lyst og Kald til Livet end de Andre, blev reddet. Ulvene have paa en foruroligende Maade formeret sig i de belgiske Provindser. Nogle store Klapjagter ere nu anordnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
J Natten til 18de November døde i Kuurhuset i Hamborg en i sit Fag meget udmærket Mand; den vidt berygtede Røver Nichelmann, ogsaa bekiendt under følgende andre Navne: Kersting, Diedrich Ernst, Jacob Cramer, Jacob Dog, Ludwig Jæger, Leiberger, Hofmann, Theodor Cramer, Friedrich Andersoe, Heinrich Meier og Christian Ludolphius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Den bekjendte Dyretæmmer, Hermann van Aken, Eier af et betydeligt Menageri, er den 2den de død i Hamborg af Nervefeber. Han var kun 37 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Kongen af Sverrig har befalet, at der skal præges en Medaille til Minde om deres Menneskekierlighed, som under Cholerasygdommen udmærkede sig ved at lindre deres lidende Brødres Nød, at denne Medaille skal bæres paa Brystet, og at Kronprindsen selv af Kongen skal hædres med dette Minde, som Den der har givet de troe Undersaatter et Exempel, mindeværdigt for dem og kjært for Kongens Faderhjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Paa Anholts østre Rev er strandet en Galease fra Svinemunde, kommen fra Newcastle med Fajance, Glasvare og Steenkul. Fartøiet var gaaet i Stykker og drevet bort, noget Lidet af Ladningen var bjerget. (HT.) For at hielpe Jagten Cathrine Margrethe af Horsens, Skpr. Jensen, fra Altona bestemt til Aarhuus og Horsens med Stykgods, som var kommet paa Grund under Læsøe, var der accorderet i Bjergeløn 8000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
J Warde er død en Bagermester Poulsen Dagen førend han skulde havt Bryllup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Premier=Lieutenant v. Pio, Fru Pio, Jomfru Pio, Pastor Engelbrecht, Hr. Schlutter, Avlsforvalter Cirsovius, Styrmand Hald, Maler Wildenradt, Bogholder Sauerbrey, Stud. theol. Andersen, Exam. juris Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Næstkommende Onsdag den 17de December FormiddaKl. 10 slet, ordineres i Aarhuus Domkirke: Hr. J. Hansen, som allernaadigst beskikket Sognepræst for Veierslev Aidt og Thorsøe Menigheder, og Hr. C. C. F. Paludan, som Capellan pro persona for Gjern og Skannerup Menigheder. Prædiken holdes af Hr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Paa Søndag prædiker til Høimesse i Domkirken: Hr. Cand. theol. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Bekiendtgjørelser. J følgende Boer, som staae under Behandling her ved Skiftejurisdictionen, bliver afholdt Samling, her paa mit Contoir, til efternævnte Dag og Tid, og hvorved Boerne forventes sluttede, nemlig: Boet efter Gaardforpagter Niels Rasmussen, i Ørum, Mandagen den 29de d. M., Formiddag Klokken 10. Boet efter Contoirbetjent Mads Qvistgaard, Høst i Daugaard, samme Dags Eftermiddag Kl. 2. hvilket herved til Efterretning for Arvinger og Creditorer bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 10de Decbr. 1834. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Efter Begjæring af Bager Christian Sperling blive de ham, samt hans fra Bord og Seng separerede Kone, tilhørende tvende Gaarde No. 268, og 269 paa det lille Torv her i Byen, opbudne til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 15de Januar 1835, 29de 2den -. 12te Februar. 3die - hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Auctionerne afholdes paa Raadstuen. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Politieassistent Procurator Nielsen, der tillige foreviser Eiendommene og Adkomsterne derpaa. Ved tredie Auction vil Gaardene først vorde opraabte særskildte og samlede. Hvilket herved i Henhold til Placaten 22de April 1817 bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de Decbr. 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Onsdagen den 17de dennes om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretaget Auction i den under Moesgaard hørende Krekjær Skov, over endeel Bøgetræer paa Roden, meest tjenlige til Gavnbrug, samt nogle Bunker Ellestænger og Udluftningstræe. Lysthavende ville møde ved Skovfogedhuset. Hads & Ring Herreders Contoir, den 2den Decbr. 1834. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Skov-Auction. Fredagen den 19de dennes bortsælges ved offentlig Auction i Riis=Skov, Foldbye Sogn, circa 1 1/2 Miil fra Aarhuus, en betydelig Deel Gavntræe og Brænde af Bøg og Eeg. Liebhavere ville behageligen give Møde ovenmeldte Dags Formiddag Kl. 10, hos Skovfoged Jens Rast ved bemeldte Skov. Kraghlund ved Frysenborg, den 10de Decbr. 1834. Gotsche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Jordegods-Salg. J Anledning af, at Flere have meldt sig som Liebhavere til Hovedgaarden Ulstrup i Wiborg Amt, med underliggende Bøndergods, Teglværk, Tiender og Skove m. v., tilhørende den kongelige Kasse, blive disse Eiendomme samlede opbudne til Salg ved een eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden, Mandagen den 26de Januari 1835, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Ulstrup Hovedgaard har frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 8 Tdr. 3 Fdr. 3 Alb. Endvidere er bortfæstet, ligeledes frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. Bøndergodset er 455 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., 2 1/2 Alb. Ager og Eng og 7 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. Skovskyld, Auctionsconditionerne ere til Eftersyn i Rentekammerets jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forvalteren paa Ulstrup, som paa Forlangende foreviser Eiendommene, tilligemed Jordebogen derover, og, naar det maatte ønskes, meddeler Afskrivt af Salgs-Conditionerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-12-13
Efter tagen Bestemmelse paa Skiftet efter LaqvaiHendrik Dahls afdøde Enke, Deliane Dahl, født Hansen, bliver det Boet tilhørende, og paa Nørregaden her i Horsens beliggende Sted No. 393, med Jordlod paa Byens Mark, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 12te Januar, Mandagen den 26de Januar, og Mandagen den 9de Februar 1835, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men den 3die Auction i selve Stedet, der er assureret for 490 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 4 Fag og et Sidehuus paa 2 Fag, Begge 1 Etages og Egebindingsværk, samt af et andet Sidehuus, ligeledes paa 2 Fag, men af Fyrre bindingsværk. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for alle Vedkommende. Horsens, den 1ste December 1834. Ræder.