Berlingske Tidende, 1832-10-05
Under den sidste Krig med England bleve mange Fabriker, oprettede i Staterne Maine, New=Hampshire, Vermont, Massachusets, Rhode Island, New=York og Connectieut. Den Amerikanske Regjering fremmede deres Oprettelse ved stærkt at beskatte udenlandske Jndustrie=Artiklers Jndførelse. Denne Foranstaltning, som i sin Oprindelse var saare naturlig og populær, fordi den i Særdeleshed rammede Fjendens Produkter, var tillige en Følge af Nødvendighedens Bud. Det gjaldt nemlig om at bestride Krigsomkostningerne. Jndførelsen af en Grundskat, saaledes som denne existerer i Enropa, er umuelig i et Land, hvor en Arre Land sælges for omtrent en Dollar, og hvor Landstrækninger, af f. Ex. hele Belgiens Størrelse, vorde dens Eiendom, der først tager dem i Besiddelse. Hvad de inddirecte Skatter angaaer, da kunne disse ikke lettelig opkræves der, hvor Vaaningerne ofte ligge i 1 1/2 danske Miles Afstand fra hinanden; thi man ville dertil behøve næsten ligesaa mange Oppebørselsbetjente, som der gives Huse. Toldafgifterne bleve altsaa den eneste Hielpekilde. Disse anvendtes i en viid Udstrækning; 30, 40, ja 50 pCt. Told lagdes paa alle Artikler, der i en betydelig Grad consumeredes. Efter Fredsslutningen kunde Nationen vente disse Afgifters Nedsættelse. Men den skeete ikke. De nordlige Staters Beboere, der fra gammel Tid ere bekjendte for deres Snildhed, gave ved denne Leilighed et nyt Beviis paa denne. Med sledske Ord og ved AvisArtikler, i hvilke de med Enthusiasme talede om et Amerikanske System og om Nødvendigheden af ret snart at afbetale Gjelden, for at være den eneste Nation i Verden, som kunde rose sig af ikke at være Nogen Noget skyldig, lykkedes det dem, i Aaret 1816 at udvirke, ei allene at Jndførsels=Tolden vedblev, men endog forhøiedes, saa at Beboerne af Unionens sydlige og vestlige Deel endnu, indtil denne Dag, maae betale en Præmie af 40 til 50 pCt. til Fabrikerne i den nordlige Deel. Ved Folketællingen i Aaret 1810 bestod Jndvaanernes Antal af 7 Millioner, 240,000 Jndividier. Deraf kom paa de syv nordlige Stater 2 Mill. 378,000 Jndvaanere. Pennsylvanien, Maryland, Virginien, Delaware og NewYersey, med en Befolkning af 2 Mill. 486,000 Mennesker, havde kun liden Jnteresse, for Spørgsmaalet, da de fleste af deres Fabrik=Producter omtrent stode i Forhold til deres Consumtion. Der bleve altsaa tilbage for de vestlige Provindser omtrent 2 Mill. 376,000 Personer, som vare adspredte paa en uhyre stor Overflade, og at hvilke mange ikke havde Stemme ved Congressen, fordi de beboede Landstrækninger, som endnu ikke vare blevne ophøiede til Stater. - Dette Forhold har nu forandret sig. Folketællingen i Aaret 1830 gav et Resultat af Tolv Mill., 850,000 Jndividuer. Deraf have de Sex nordlige Stater een Mill., 950,000. Vi sige Sex, i Stedet for Syv, fordi New=York, med sin Befolkning af een Mill., 900,000 Jndividuer, har afsondret sine Jnteresser fra sine gamle Forbundnes, saa at denne Stat kan betragtes som neutral, hvorved Central=Staternes Styrke bliver fem Mill., 300,000. Altsaa blive for den Vestlige og den Sydlige Deel, Fem Mill., 600,000 Jndvaanere, af hvilke 5,470,000 boe i egentlige Stater, og blive repræsenterede paa Congressen. De fleste af disses Jureresser ere aldeles fri dende mod Fabrikanternes i Unionens Nordlige Deel. - Nord og Syd=Carolina, Georgien, Louisiana, Alabama og Missisippi producere Uld, Riis og Sukker, og have kun meget faa Fabriker. Den nugieldende Tarif gjør dem Skade paa en dobbelt Maade.