Berlingske Tidende, 1777-03-01
Under Dato Christiansborg den 30de Jan. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved bekindtgiøres: At, da der Tiid efter anden ere indkomne adskillige Spørsmaale, Land Militien i Danmark betreffende, hvilke ey ved den Allernaadigste Forordning af 14de Septembr. 1774. have været saa aldeles nøye bestemte; Saa har Hs. Majestæt, paa det samtlige Vedkommende kan være underrettede om, hvorledes dermed, i paakommende Tilfælde, bør forholdes, Allernaadigst sunden for got, hermed endvidere at anordne og befale: 1. Ligesom det er Jordegods-Eyere eller Beneficerede, som ikke have samlet Hartkorn, formeent, at give nogen Friehed at udgaae af Strøe=Lægs Reserve Roullen, saa madet ey heller være Eyere af samlet Hartkorn, hvoraf Overskudet i Strøe=Læg er inddeelt, tilladt at udtage nogen Karl af Strøe=Lægget, med mindre de igien i samme Læg indsætte en ligesaa god og tienstdygtig Karl, og om den, som saaledes igien indsættes, bliver af Strøe=Legget paaklaget at være udygtig, skal saadant af Sessionen paakiendes, og i saa Fald en anden tienstdygtig igien leveres; paa samme Maade skal og forholdes, om Proprietairen af Strøe=Lægget udtager en Karl, enten for at fæste Gaard til ham paa hans øvrige Gods, eller for at præsentere ham som Soldat for hans Gods uden for Strøe=Lægget. 2. Naar et Strøe=Læg for Sessionen har gotgjort selv intet tienstdygtigt Manskab at have, maae det tillades samme, for en aarlig Betaling at hverve, eller formaae en af de i Amtet værende samlede Godsers Huusmænd, der, efter 12 Aars Tieneste som Soldater for Godset, ere forløvede og ikke tiene Bønderne for aarlig Løn eller staae i Herskabets Tieneste og Arbeyde, og i øvrigt befindes tienstdygtige, at gaae Soldat for Lægget, dog at saadan Hverving ey maae strække sig videre end til en Mand af hver 200 Tdr. Hartkorn, en Proprietair eyer, og uden at Strøe=Lægget, i nogen anden Henseende, skal have mindste Ret til en saadan hvervet Karl, som, Samlingstiden undtagen, skal stedse opholde sig paa Godset, Godset, og i alle Maader, som en anden Godsets Tiener, agtes og ansees, da Lægget, foruden hvis ham, for hans Tieneste som Soldat, aarlig tilkommer, skal, hver Gang han skal møde ved Samlings=Pladsen, eller bliver commanderet, være pligtig, forinden at tilstille ham de fornødne og reglerede Marsch Penge, hvorimod han ey heller af sin Hos bonde kan paastaae Eftergivelse af de Afgifter, som Huusmænd, der ellers tiene som Soldater, ere befriede for, og om han tiener visse Dage om Ugen, skal han, ved sin Hiemkomst fra Forsamlingen, oprette sin Hosbonde saa mang Dage, som ved hans Fraværelse kan være forsømte. 3. Dersom et Gods, ved al Manskabets Fremstillelse for Sessionen, befindes at have Mangel paa tienstdygtig Mand, skab, og nogen af de, som allerede have tient i 12 Aar for samme Gods, er villig at tiene længer, imod af Hosbonder, at nyde en Douceur af 2 a 3 Rdlr. aarlig, eller hvad de kunde forenes om, maa saadant, til Lettelse for Proprietairerne tillades, saalænge Sessionen befinder saadan en Kar at være tienstdygtig. 4. En ellers antagelig Karl maa til Land=Soldat eller Rytter antages, omendskiønt han ikke har været til Confirmation, naar saadant med Præstens Attest bevises at være foraarsaget af Modtvillighed eller Mangel paa Fliid, dog uden at han aflegger Eed, førend han har været til Confirmation, hvorimod Sessionen har at foreholde ham, at han, i Tilfælde af Forseelse, straffes paa samme Maade, som om Eeden af ham var aflagt. 5. Skulle en til Soldat eller Rytter leveret Karl af Myn strings-Commissarierne ved Mynstringen befindes at være udygtig, giver de derom Sessionen Efterretning, som saadant ved næste Session nærmere undersøger og bedømmer. 6. Ligesom det i Henseende til Strøe=Læggene er befalet, at hverken Skiøde eller Fæste skal befrie for Soldater=Tieneste, med mindre Gaarden af Eieren eller Fæsteren med Familie beboes, og han den for sin egen Regning holder, saa vil Hs. Majestæt og at dermed saaledes i Almindelighed skal forholdes, da der, til destomeere Sikkerhed og Fæstebrevets Rigtighed, skal tillige fremlegges en Attest fra vedkommende Sogne=Præst, at Fæsteren virkelig paa Gaarden holder Dug og Disk. 7. J Henseende til Mandskabets Interims Presentation for Amtmanden, vil Hs. Majestæt, at samme ey skal finde Sted, uden i Tilfælde af Gaard=Fæste, Dødsfald eller Undvigelse, da samme, i første Fald, skal skee strax, og Fæsteren ey tillades at udgaae fra den Commando under hvilken han staaer, forinden hans Eftermand, med Attest om hans inte rims Antagelse, vedkommende Officeer bliver foreviist, men i begge sidste Tilfælde inden de forhen fastsatte 6 Uger, hvorefter saadanne interims præsenterede strax til Exercice antages indtil næste Session, hvor de da forestilles til de Deputeredes Approbation og videre Jndskrivning i Hoved=Roullen, da havnske i øvrigt al anden Af= og Tilgang i Sessionerne allene skal af handles og afgiøres, ligesom og Udløsning til egen Tieneste ey maaskee uden ved Sessionen, og med mindre en tienstdyglig Karl igien leveres, uden at vedkommende Eyere her ud maa betiene sig af den Friehed, som Forordningen af 14de Septbr. 1774. dens 7de Art. giver dem, som have Mangel paa Mandskab; og skal Eieren være forbunden til at lade saadanne Karle, naar de ey længere forblive i deres Tieneste eller Fæste Gaard, igien enrollere, til at udtiene den Tiid, som de ved Udskrivning havde tilbage, i Fald Sessionen finder dem dertil tienstdygtige. 8. Med Sessionens Kiendelser og deres Appel, vil Hs. Majestæt, at det fremdeles skal have sit Forblivende ved ovenmelte Forordnings 14de Art, hvorhos det dog forstaaer sig selv, at i de Tilfælde, hvor der allerne er Spørmaal om en Karls eller Hestes Dygtighed eller Udygtighed, kan Sessionens Kiendelse ey appelleres, men dersom nogen derved formeener sig fornærmet, skal det være ham uformeent, saadant at andrage for vedkommende Collegier til nærmere Resolution, hvorved det skal have sit Forblivende. 9. Dersom nogen af de til Enrolleringen ansagde Kar modtvillig udebliver fra Sessionen, da maa saadan en Kar fraværende indskrives, og skal fra den Tiid være pligtig at mode paa Exerceer=Pladsen, samt i alle andre Maader ansees som Soldat, uden at det første Aar gotgiøres ham i den Tiid han bør tiene, om først regnes fra næste Session, da har tages i Eed; og skulde nogen under falsk og urigtig Foregivende af Sygdom eller anden Mangel være udgaaet af Roullen, da skal han, naar saadant befindes, igien indskrives og ey allerne udtiene den fastsatte Tiid, men endog 2 Aar længere, 10. Ligesom det ved forbemeldte Forordnings 16de Art. er fastsat, at ingen, som er tienstdygtig, maa antages til at fæste Gaard, med mindre han har været Soldat, saa skal det og derved i alle Maader have sit Forblivende, saaledes at ingen, som er tienlig til at være Soldat (thi om dem, som dertil af Sessionen ere befundne uduelige, bliver dette ikke at forstaae) maa antages til at fæste Gaard, med mindre han for Sessionen har været præsenteret, og der er indskreven i Hoved-Roullen, samt derefter i det mindste een Gang har passeret Mynstringen, og været tilstæde ved Exercicen i at den Tiid Regimentet har været forsamlet; Men, da det undertiden skal træffe sig, at en Jordegods-Eier finder sig i Forlegenhed ved det, at een eller fleere Karle, hvilke har agter duelige til Gaard=Fæste, ikke kunde erholde samme, fordi de ikke have været Soldater, han ey heller kan faae den præsenterede dertil, saalænge ingen Varance indfalder i de tilhans Gods henhørende Læg; saa vil Hs. Majestæt, for at hæve saadan Uleilighed, Allernaadigst tillade, at naar er Jordegods-Eier begiærer en Soldat eller Nytter udlost, som i hans i hans Sted at præsentere en anden, til hvilken han tænker ved Leylighed at fæste en Gaard, da maa saadant ham ikke næges, og naar denne sidste er præsenteret for Sessionen og indskreven i Hoved Roullen, samt derefter har tient et heelt Aar, og i samme Tiid eengang bievaanet Mynstringen, kan Hesbonden igien faae ham udløst, saasnart en Gaard bliver fæsteledig og samme ham virkelig fæstes, da derimod den, som er udløst for at giøre Plads for ham, igien maa præsenteres for at udtiene den Tiid, han havde tilbage. 11 Ved en Gaard forstaaes i de Tilfælde, hvor nogen begiæres udiøst for at læste lamme, et hvert Sted, som staaer for 4re Skiepper Hartkorn Skyld eller meere, og kan ingen til Gaardfæste udløses, med mindre der er saa meget Hartkorn til det Sted han fæster. 12. Dersom en Karl udebliver fra den anbefalede Exercice om Søndagen, haver Under-Officeeren at melde de til Offficeeren, som lader Karlen advare og foreholder ham, hvad Straf derpaa vil følge; skeer det oftere, da anmældes det ligeledes for Officeeren, som igien beretter det til den i Districtet commanderende Stabs=Officeer, hvilken haver at give det tilkiende for Sessionen, hvor Karlen, efter Advarsel, skal indfinde sig, og, naar han befindes skyldig, dicteres ham at Sessionen en passelig militaire Straf, saasom at ligge krum, bære Gevæhr, eller staae til Pæls, hvilken Straf exequeres ved den derpaa følgende Mynstring udi Regimentets Nærværelse, til Advarsel for andre; befindes det derimod, at nogen har gjort særdeles Fremgang i Exercicen, da maa saadan en Karl frietages for den anbefalede Exercice om Søndagen, omendskiont han ey endnu skulde have tient i 2 Aar, og, at saadan Friehed er ham tilstaaet, bliver ham af Regiments Chefen offentlig bekiendtgjort i Forsamlings Tiiden, paa det at saavel al Undersleb og Partiiskhed derved kan forebygges som og at andre kan faae at vide, hvorledes Fliid og Lærvillighed paaskiønnes. 13. Som det er befunden at Vinter=Exerceer, Timerne ere til liden eller ingen Nytte, og Sommer=Exerciten alt for meget hindrer Bonden, vil Hs. Majestæt, at med samme saaledes skal forholdes, at enhver enrolleret Soldat i de første 2 Aar skal hver Søndag fra 1ste Martii indtil Midten af April Maaned, og fra første Octobr. indtil Midten af No. vembr. Maaned møde paa den ham anviiste Exerceer-Plads, for der i tre Timer, for eller efter fuldendt Guds=Tieneste at exercere, samt desuden, fra Midten af April Maaned, og indtil Mynstringen, og fra St. Hans Dag, indtil Midten af Augusti Maaned, møde hver anden Søndag paa ExerceerPladsen, for ligeledes i 2 Timer, men ey længere, at erer tere, men i al den øvrige Tiid maae de for denne Exercice være frietagne. 14. Præsterne, som forrette Guds Tienesten i de Kirker, hvor Exerceer=Pladser ere anordnede, skal begynde saa betids, at al Tieneste i Kirken kan være til Ende om Formiddagen, om Sommeren til Klokken 11 og om Vinteren til Klokken 12 Stet, da det indskrevne Mandskab flittig skal søge Kirken, høre Guds Ord, og lade sig udi deres Salligheds Lærdom undervise, saafremt de ikke efter Loven og Ritualen vil ansees og straffes, ligemaade skal de og flittig indfinde sig og være tilstæde, naar Biskoppen og Provsten visiterer, og samme Dag for Exercice forskaanes, men hvor en Præst haver tvende Kirker at prædike udi, og samme ligge langt fra hinanden, der maa, hvor sidst Prædiken holdes, exerceres for Prædiken, saaledes, at Manskabet samles saa betids, at Ererceringen kan være ganske til Ende, førend Guds Tieneste i Kirken begyndes; da de, strax efter at samme er fuldendt, have at forføye sig Hiem igien. 15. Enhver Land=Soldat skal, uagtet han for Søndags Exercice er befriet, dog være forbunden til, hver 8de Uge, at møde paa Exerceer-Pladsen, for at eftersee og reengjøre sit Gevæhr, da Lædertøyet tillige bør eftersees, og dersom Pandekler, Gevæhr=Propper, eller deslige smaae Ting enten tabes eller forkommes, bør samme igien af ham betales saa og ligeledes hvad han bliver overbeviist om af Modtvillighed at have beskadiget, som til hans Mondering henhører, og ham er overleveret ved hans Tiltrædelse, men hvad i øvrigt under Exercering, eller i Revne=Tiiden beskadiges, bør ey komme Soldaten eller Lægsmanden til Last. 16. Naar en Soldat døer ved Mynstringen, besørger Regimentet hans Begravelse, imod Erstatning af hans Formue, om han nogen eyer, men hvis han døer i Lægget, bliver hans Begravelse Regimentet uvedkommende. 17. Dersom en Soldat, som om Søndagen er forbunden til at exerceere, ikke kan faae Tieneste i sit Læg, hvilket dog saa meget mueligt maa paasees, maa det vel tillades ham at tiene andensteds paa hans Husbondes Gods, dog at det tilkiendegives Regimentet, om han forandrer Exerceer=Plads, men kan han ey faae Tieneste paa sin Husbondes Gods, kan han tiene andensteds, dog at det skeer i Reg mentets District, og at saavel Husbonden, som Regimentet derom forud advares; da det bliver at paasee, at Karlen kommer til at exercere paa nærmeste Exerceer=Plads, ved det Sted, hvor han tiener. 18 Enhver haver, saavel fra Søndags Exercicen, som Regiments Samling, sig strax igien til Bondens Tieneste at indfinde, og udebliver nogen længere end Fornødenheden det udkræver, bør han til Husbonden betale 16 Sk. Dansk, for hver Dag, hvilke af Lønnen indeholdes. 19. Da det ved Forordningen af 14de Septbr. 1774. dens 38te Art. er fastsat, at de Huusmænd, som have jordløse Huuse i Fæste, og bliver enrollerede, skal for Hoverie og Arbeyds=Penge være befriede, men det er befunden, at det i nogle Fæste=Breve hverken nævnes Hoverie eller Arbeyds Penge; saa vil Hs. Majestæt, at de Huusmænd, som, efter Ca at have fæstet Huus, bliver enrollerede, og have slige FæsteBreve, skal i det Sted, saalænge de tiene for Soldater, gotgiøres 2 Rdlr. aarlig i den deraf svarede Afgift, saafremt samme beløber sig til 2 Rdlr. eller derover, men beløber Afgiften sig mindre, blive de aldeles befriede. 20. Det maa ey være nogen Jende tilladt at nægte en enrolleret Karl den Løn, han burde nyde for den Tiid han er pligtig at være tilstede ved Samlingen og Mynstringen, men en saadan Karl at nyde samme Løn, som om han ikke var enrolleret, og skulde der indløbe Klage enten over tilgodehavende Løn eller tilbageholdne Marschl=Penge, vil Hs. Majestæt, at Amtmændene skal være pligtige til, forderligst at forskaffe Karlen samme uden Afkortning eller videre Proces, da det ellers i manglende Fald ved Execution eller Udpantning inddrives, og skal en enrolleret Karl udi Bondens Boe, frem for alle andre, undtagen det sidste Aars Kongelige Skatter, være prioriteret for det sidste Aars Løn og samme ham Forlods udbetales. 21. Jngen Præst maa antage nogen til Guds Bord, som ikke tiener eller opholder sig i hans Meenighed, eller og medbringer hans forrige Husbonds Tilladelse og Præstens Skudsmaal, befindes nogen herimod at handle, skal han efter Sessionens Kiendelse mulcteres paa 20 a 30 Rdlr. og den paalagde Mulct deeles imellem Herreds=Cassen og den Proprietair, hvis Gods Karlen har forladt. 22. Enhver enrolleret skal af hans Husbonde gives et Beviis paa ustemplet Papiir, og uden Betaling, naar han i Roullen indskrives, hvorpaa Sessionen skal tegne hans Enrollerings Datum, Compagnie, Nummer og Læg, hvilket Beviis bestandig forbliver i Karlens egen Forvaring, og, naar han igien af Tienesten udgaaer, skal saadant ligeledes derpaa at Sessionen anføres, paa det Karlen dermed kan bevise, at han har tient, samt hvorlænge og hvorledes. 23. Det Mandskab, som opdrages i de paa Præstegaar ders Grund opbygte Huuse, skal være forbunden til deres og Godsets Tieneste, som have Herligheden over Præstegaarden, saalænge de ikke tiene i Præstegaarden, eller behøves til Recruter for Anner eller Mensal-Godset, men Degnes, Skoleholderes og Substituters Børn skal for at indføres i Reserva-Roullen aldeles være befriede, med mindre de komme i Bønders Tieneste, eller til Bonde-Arbeyde, da de, fra den Tiid af, indføres i den Proprietairs Reserva=Roulle, som har Herligheden til det Sted, hvor de sig i slig Tieneste begive. 24. Sessionerne, hvilke herefter ligesom tilforn i Amterne skal holdes een Gang om Aaret, og hvor Regiments Chefen, eller i hans Forfald den i Districtet høystcommanderende Stabs Officeer, skal være tilstæde, skal aarlig indrettes saaledes, at de sidste kan være til Ende inden fulde 6 Uger, for Cavalleriets Forsamling, da der imidlertid, og indtil Mynstringen er forbi, ingen Udvexling med Hestene, maa skee, og vil Hs. Majestæt i øvrigt, at de aarlige Forsamlinger herefter skal holdes for Cavalleriet, paa den ved Forordningen af 14de Septbr. 1774. dens 175. fastsatte Tiid, men for Infanteriet, fra den første Junii til den 17de næstefter. 25. Naar en Hest ved Sessionen bliver casseret, skal en anden i de første 3 Dage af Forsamlingen, naar der er 4re Uger imellem Sessions Dagen og Forsamlingen, leveres og præsenteres for Obersten og Krigs- og Land=Commissarien, som ved Forsamlingen ere tilstæde; men i vidrig Fald skal Præsenteringen skee inden 4re Uger i det mindste fra Sessions-Dagen at regne, og, om da Hesten befindes at være af mærkelig Undermaal eller at have saadanne Feyl, som strax falde i Øynene, eller ikke er af den foreskrevne Alder, og overalt af saadan Beskaffenhed, at dens Udygtighed ey kunde være Udreederen ubeviist, da bliver den igien casseret, men forbliver dog til Tieneste, saalænge Forsamlingen varer, om den nogenledes dertil er tienlig, da Udreederen (saavelsom og om Hesten aldeles udebliver) forfalder i en Mulct fra 10 til 50 Rdlr., efter Hestens befundne Feyl og Udreede rens Omstændigheder og Vilkaar, hvilken Mulct, som tilfalder Regiments=Cassen, strax, og saasnart mueligt, af samtlige Sessionens Deputerede skal bestemmes, og Udret deren ikke desmindre være pligtig, inden de første 6 Uger efter Mynstringen at levere en anden tienstdygtig Hest; har Hesten derimod ikke saa kiendelige Feyl, men synes dog ikke antagelig, vedbliver den fremdeles til næste Session, da saadant nærmere undersøges og bedømmes. 26. Som det tilforn har været befalet, at Hestene skal brændes med Regimentes Mærke paa en af Hoverne, men den er befunden, at saadant Mærke hastig afslides, saa skal Hestene i det Sted med samme Mærkebrændes høyest oppe under Manken, saaledes at det i ingen Maade bliver Hesten til Vanziir, hvorimod de Heste, som bliver casserede, ey med noget Mærke maa forsynes. 27. Da Hs. Majestæt Allernaadigst vil, at de tilforn anbefalede Interims Præsentationer med Hestene for Amtmanden skal herefter være ophævede, men ingen ledige Nummere desuagtet maa have Sted, saa, naar en Hest enten døer eller bliver udygtig til Tienesten, haver Udreederen strax og i det seeneste inden 6 Uger, at anskaffe en anden tienstdygtig Hest, samt besørge, at der over sammes Beskaffenhed, Kiendemærke, Couleur, Alder og Høyde bliver gjort en nøyagtig Beskrivelse, saavel til Amtmanden, som vedkommende Regiments-Chef og skulde det, ved en, efter Allernaadigst befaling, anstillende Undersøgning, befindes, at de indsatte Heste, efter saadanne Beskrivelser, ey hos Eieren vare tilstæde, eller de med saadanne kiendelige og øiensynlige Fry vare behæftede, der gjorde dem til Hs. Majestæt Tieneste plauduelige, da ansees vedkommende Udreedere ligeledes med en Mulct, Mulct fra 10 til 50 Rdlr., efter Sessionens Kiendelse, og befindes nogen at have ladet saadant vacant Nummer staae aaben længere end 6 Uger, forinden en tienstdygtig Hest igien er leveret, betaler han 2 Mark for hver Dag, saadant af ham er bleven forsømt. 28. Enhver Udreeder skal være pligtig at holde den af ham præsenterede Hest i forsvarlig Stand, og maa ingen Hest om Foraaret udsættes paa Græs, førend den kommer tilbage fra Mynstringen; skulde det imod Forhaabning befindes, at en eller anden Hest ved Mynstringen ansees at være udygtig til Tienesten, da haver Mynstrings=Commissarierne saadant at anmelde for Sessionen, hvor Hesten til næste Session skal præsenteres, og om den da udygtig befindes, med en anden udløses. 29. Det maa fremdeles være enhver Udreeder tilladt at sælge den af ham præsenterede Hest, naar han inden 14ten Dage, efterat samme er bortført, anskaffer en anden tienstdygtig Hest i dens Sted, og derom meddeeler saavel Amt manden som Regiments-Chesen den forhen anbefalede Beskrivelse, men lader han saadant Nummerlængere staae aaben betaler han en Mulct af 10 til 30 Rdlr., som deeles imellem Angiveren og Regiments=Cassen. 30. Naar Monderingen eller Hestenes Equipage, ved Lægsmandens eller Udreederens Forsømmelse, befindes beviisligen at være fordærvet, bør han derfor at staae til Ansvar, til hvilken Ende Lægs Gaarden og Hoved Lægsmandens Navn altid skal blive staaende i Hoved=Roullen. 31. Den Mulct, som nogen for sin Forseelse eller Forsømmelse af Sessionens Deputerede tilfindes at udreede, skal om samme ikke inden 6 Uger, esterat Sessionens Kiendelse er afsagt, betales, eller Kiendelsen imidlertid appelleres, ved Udpantning udi den Skyldiges Boe, efter Amtmandens Foranstaltning, uden videre Proces, ved Rettens Middel inddrives. 32. Paa det en vis Regel kan fastsættes i Henseende til de, de Enrolleredes Mondering, tilhørende Skoe, skal hermed saaledes forholdes, at enhver ved sin Afgang beholdet samme, og derimod betaler til Proprietairen eller Lægsmanden for et hvert Aar, der endnu er tilbage i den Tiid de skulde bæres, 14 2/3 Sk., som er Skoenes aarlige Beløb efter den reglementerede Priis af 88 Sk. i 6 Aar, hvorimod denne haver at paasee, at den nye indkomne bliver forsynet med ønderingsmæssige Skoe, der tillige med Monderingen. i Lraget forvares, dog skal en saadan Erstatning ikke finde Stad ved slige Omvexlinger, som skeer kort forinden Skoene Termin er til Ende, da den tilgaaende erholder hans Skoe leverede in natura fra Regimentet. 33. Da nu saaledes alt hvad, som henhører til LandMunien eller derpaa haver nogen Jndflydelse, saavel ved denne allernaadigste Forordning, som forbemeldte Forordning af 14de Septbr. 1774, saameget mueligt, er bleven bestemt og fastsat, saa overlades alt det øvrige, som endnu en eller anden Maade kunde synes ubestemt, til Sessionerne at afgiøre, i Overeensstemmelse med Hs. Majestæts hermed havende Hensigter, de forekommende Omstændigheder og Hs. Majestæts kjære og troe Undersaatters Nytte, da de i vigtige Tilfælde haver at henvende sig til Hs. Majestæt eller Collegierne, og derfra den Kongelige Allernaadigste Resolution af forvente; Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette.