Berlingske Tidende, 1775-10-27
Breve fra Nyeyork melde følgende: Efterat Provincial, Congressen havde besluttet, at borttaget Skydset fra disse Batterier, saa havde i denne Hensigt et stort Antal Borger forsamlet sig den 23de Aug. om Aftenen. Provincial=Tropperne havde posteret en Deel af deres Artillerister under Capitain Lamb, for at forhindre det Engelske Folk paa Krigs skibet the Asia, at gaae i Land. Borgerne trak op om Aftenen Kl. 11. Jkke længe derefter kom en Barque seglende optil dem fra Krigskibet, og skiød nogle Skud af deres Flinter paa Folket, som stod paa Batterierne. Borgerne besvarede dette med en hæftig Kanon Jld, og ligeledes Oberst Laschers lette Jnfanterie, som just var posteret der. Herpaa skeete fra Krigskibet the Asia først 3 Kanonskud, hvorpaa fulgte en stærk Jld af det grove Skyts, og af Marinernes smaae Gevæhrer, uden dog at giøre nogen mærkelig Skade. Uagtet al dette, naaede dog Jndbyggerne deres Hensigt, og førte 21 Kanoner bort fra Batterierne. J Følge andre Efterretninger, ere ogsaa andre Stæder langs med Kysterne bleven beskudte af de Kongelige Skibe. Overalt har man gjort en tapper Modstand. Til Philladelphia var der til America nernes Tieneste kommet 200000 Pund Krud. Kongressen i Nyeyork havde erklæret alle dem for Fædrenelandets Fiender, som vilde levere noget til de Kongel. Tropper og Skibe. J Hallifax i Nye Schotland stode Sagerne heller ikke paa det bedste. Fremdeles skriver han, at General Carlton har sidst i August Maaned begivet sig paa Marchen med 5 til 600 Mand, efterat han først havde ladet 3 til 4000 Mand sætte i Fængsel, som ikke vilde være i hans Tieneste. De fleste Jndianer have ogsaa erklæret sig for Americanerne. - Fra Stæderne omkring ved London ere nu 2 Addresser og Petitioner overleveret Kongen. Den ene, som var først færdig, og blev Kongen i Forgaars overleveret, misbilliger Krigen i America. Den var underskrevet af 1100 Personer, og Hr. Baker overleverede den. Den anden er meere efter Ministrenes Smag. Af den Mængde Addresser, som allerede ere indleverede til Kongen, og som billiger Ministeriets Messirer, sees tydelig nok, at det Antiministerialske Partie og saa denne gang vil blive det svageste og det mindste af Tal i Parlementet. Denne Omstændighed vil dog ikke forhindre Debatterne; og man seer forud, at i Fald Administrationen derpaa skulde blive ved, at fortsætte Krigen imod Colonierne, saa vilde den Session blive en af de alleruroeligste, som nogen Tid har været. Førend Sessionen angaaer, skal der skee en Creation af Peers, hvilke, som man slutter, vil blive følgende: Sir Brownlov Cust; Nathaniel Ryder af Streatham; Georg Pitt; Edvard Sønthvell af Kingsveston; Sir Jeffery Amherst. Denne sidste skal, som man siger, tillige faae Titel af Baron af Montreal. Han skal og have ladet sig forstaae dermed, at han ved næste Feldtog i Amerika vil modtage en Commando. Følgende Regimenter have virkelig faaet befaling, at komme tilbage til Engeland. Den første Kongelige Bataillon, den anden af Dronningens Regimente, og den 69 fra Gibraltar; den 2den Kongelige Bataillon, den 13de og 25de fra Minorca, hvor disse Tropper skal besættes med Hannoverske, den 18de eller Kongel. Jr. landske og den 59de fra Nord=America, efterdi de næsten i og af den i forrige Aar nyebygte Jødeskole blev ligeledes Tage 10 Aar have staaet der paa de inderste Stæder i Landet, og ere afrevet, og nogle Stykker deraf førte ud paa Marken. Den nu intet meere brugbare i deres nærværende Tilstand; det 48de Regiment fra de Carribbiske Øer, og det 50de fra Jamaika. De 2 sidste skal afløses med 2 nye Bataillons, som skal føyes til det 60de eller Kongel. Americanske Regiment, som er hvervet i Tydskland, og skal commanderes af GeneralMajor Taylør, og Oberst Augustin Prevost. Saaledeskal da det nu benævnte Americanske Regiment i Fremtiden bestaae af 4 Bataillons, og er allene bestemmet til at giøre Tieneste i Vestindien. Fyrst Orlow har strax efter sin Ankomst til Engeland opholdt sig 2 Dage i Newmarket, for at besee deres Veddeløben med Heste, og er derpaa reyst til Sto ve, Blenheim og Oxford, og har i Sinde at tage Bath Salisburry, Vinchester, Portsmouth og andre anseelige Stæder i vort Kongerige, udi Øyesyn. Er det sandt, som man i Breve fra Boston med en alvorlig og tilforladelig Ton melder, saa har der nyelig været en særdeles vigtig Hande imellem Told=Commissarien Hallovel og Admiral Graves. Sagen er denne: Commissarien gjorde Admiralen offentlig paa Gaden en vis Bebreidelse. Den sidste svarede Commissarien paa en Maade, hvorved han blev ophidset til at fordre den anden ud. Admiralen drog derpaa Kaarden ud imod Commissarien, som slet intet Modværge havde; men løb ham under Kaarden, rev den ud af hans Haand, brød den i Stykker, og kastede ham Stykkerne lige ind i Ansigtet.