JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Der indløber nu alt flere og flere Efterretninger og Ødelæggelser, baade paa Landjorden og paa Søen, som formedelst Orcanen den 11te d. M. have fundet Sted. Skipper H. A. Brandt fra Nakskov er paa Hjemreisen fra Kjøbenhavn med Stykgods forliist ved Guldborg. Endeel af Ladningen saavelsom Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Det øverste af Spiret paa Vester=Kippinge Kirke paa Falster, nedblæste Natten til d. 12te, og foraarsagede Kirkens Taarn megen Skade. - En Jagt fra Odense, ladet med Stykgods til Lolland, og en Jagt fra Saxkøbing, ladet med Hvede og Rug, ere drevne paa Grund ved Slipshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Den 12te drev en Flaske i Land ved Klitmøller Strand, i Aalborg Stift, hvori laae en Seddel, besmurt med Blod, hvorpaa stod med Blyant følgende: "Capitne Halvor Börresen med 3 Sønner 1 alt 13 Mand forlod - Endeligt den 11te Martii i en Orcan. Formodentligen er Skibet siunket med Mandskabet; thi for Kysten strandede kun Dagen før en Pappenburger ved Vixøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Aalborg, den 14de Marts. Orcanen i Mandags vedvarede med stor Voldsomhed hele Eftermiddagen og Aftenen. Tagsteene nedregnede, Plankeværker omstyrtedes, gamle Træer oprykkedes, Steen Monumenter paa Kirkegaarden kastedes overende. Fjorden er aldrig seet saa oprørt. Det første Lyn skal have truffet Budolphi Spir, men være gledet ned uden at giøre nogen Skade. En anden Lynstraale slog i Østeraa ovenfor Fiskertorvet. Barometret stod paa 27 franske Tommer. - Omegnen, saavidt Efterretningerne endnu ere indløbne, er frygteligen hjemsøgt. Kirker ere beskadigede og deres Blytage afrullede; Herregaards Bygninger sammenstyrtede. Paa Sohngaardsholm blæste en for to Aar siden af Tostensmuur opført Lade aldeles overende; paa Rørdalihielsloges Qvæget af det sammenstyrtede Fæhuus; Restrup, Ryslet, Bjørnkiær, Birkelse og tilliggende Gaarde, Lundergaard, Vreilevkloster, Langholt og flere Gaarde i Egnen, tælle flere eller færre omstyrtede Bygninger. Alle Landsbyer fremvise sørgelige Syn. J Sønderholm, Freilev, Nørholm ligge mange Gaarde og Huse i Ruiner, i Nørre-Tranders 10 Steder; Klarup, Romdrup &c., alle ere haardt medtagne, og denne frygtelige Orcan vil længe mindes i vore Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Ved Hals drev en Aalborger Slup, Skipper Christiansen, under Orcanen paa Land, kantrede og sloges i Stykker. Mandskabet bjergedes. Den var ladet med saltet Sild. - Paa Hanstholmens Strand ved Thy indstrandede den 23de f. M. Briggen Adelaide af Gothenborg, kommende fra Newry i Jreland, bestemt til Gothenborg, med Ballast. Capitainen ved Navn Johan Hedenberg og to Matroser omkom. Den første Styrmand ligger deroppe, forslagen og dødelig syg, det øvrige Mandskab ankom hertil i Gaar for herfra videre at afreise til deres Hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Aalborg, den 16de Marts. Fra Frederikshavn (Fladstrand) haves Efterretning af 3de Dennes, at i Orcanen den 11te skeete der følgende Søskade: 1) En norsk Postskonnert forliste paa Hersholmen, da dens Touge, sprang. Mandskabet og Postsækken er i Behold. - 2) En Fiskerqvase fra Bornholm drev løs og gik aldeles i Stykker paa Deget. – 3) En stor Jagt, tilhørende Herr Rasmus Bergen i Skagen, bestemt til Altona, med Huder og Skind, tildeels tilhørende Kjøbmand Hr. R. H. Cohen i Aalborg, drev i Land for Ankere og Touge paa Deget. Den anslaaes med Ladning til 10,000 Rbdl. Ladningen opbjerges vaad. – 4) En svær Brig af Glükstadt, udrustet til Hvalfangst, er kommen indenfor den yderste Revle paa Nordsiden udfor Raaberg Kirke og ligger endnu der i Dag tilankers. Mandskabet, 33 Mand, kom i Land i Gaar, men har ikke kunnet komme ombord igjen. Den maa enten drive i Land, eller synke paa Stedet. – 5) En ballastet Englænder skal være forlist ved Lønstrup (Robberknud) under Hjørring-Tolddistrict. – Adskilligt Gods driver i Land paa Kysten, og tvende i Gaar og i Dag ankomne norske Postfartøier have truffet Foustager og andre Sager drive om i Søen i Hundredviis. En Tremaster og en Brig forgik under Skagen i aaben Søe i mange Menneskers Paasyn. – J Frederikshavn er neppe eet Huus gaaet fri for Skade, og paa Landet i Omegnen ere Huse, ja hele Gaarde blæste overende, og Folk og Fæ slaget ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Efter directe Efterretning fra Raaberg-Strand. er den her foran No. 4 ommeldte Grønlandsfarer, en Brig, Flora kaldet, ført af Commandeur Matthias Lüders. Harpunereren druknede ved at forlade Skibet. Det skal siden være drevet ud. - Ved Løkken er et Herr Chr. Jensen sammesteds tilhørende Fartøi sat af Søen op ved Batteriet. - Ved Rødehuus (Hvetbo Herred)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
er en fra Alicante kommen Stockholmer Brig, Ulrica, Capt. Carl Peter Røyse, med Salt, indstrandet. En Matros er bjerget. Ni Mand, hvoriblandt Capitainen, omkom. - Jmellem Slet- og Torup Strand faaes efter Stormen, to Skibe paa en Legenal, hvis senere Skjebne, endnu ikke vides. Ved Vixø er en hollandsk Tjalk eller Smak med 3 Mands Besætning sat høit op paa Land. – Et tremastet Skib saaes strandet for Hanstholmen, om hvilket endnu intet Videre vides. Det forleden ommeldte, ved Skagen indstrandede engelske Skib, var en Brig, som ved behørig Bistand er kommen af igjen og har sat sin Cours ad Sverrig til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Blandede Efterretninger. Slutningen af det i No. 22 Afbrudte udaf Rebenius's Bog: Der offentliche Credi&c. - Forfatteren anstiller derpaa læseværdige Betragtninger over de naturlige Følger af Overgangen fra Krigen til Fredstilstanden. Den sidste Krig har sat en større Masse af Krigsfolk i Bevægelse end nogen af de foregaaende. Forbrugen, og Ødselheden gik i det Uhyre. Men Betalings midler til alle disse Krigsfornødenheder vare de Capitaler, som, tilintetgjorte derved, ikke indsaanledes igjen til nye Productioner. De Summe som denne Krig har ødelagt eller fortæret, for komme langt fra ikke i den næsten uendelige Qvtitet af Stats- og Communegield, som tilhøblev gjort, for at bestride Krigsfornødenhedern dertil hører ogsaa Alt det, som blev Privatpersoner fraranet, frastiaalet og aftvunget. Hvilken uhyre Capital har altsaa ikke den sidste Krig aldeles tilintetgjort, – Saa længe nu Krigen varede, maatte der rigtig nok være stort Liv i Handel og Vandel, thi hvor det gaaer ret ødselt til, maa der være meget at fortjene for Mange. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
J Skotland, ikke langt fra Mundingen af Floden Clyde, har man for nogen Tid siden fundet i en Sluse en Aal af en uhyre Størrelse. Da Fiskerne nærmede sig den, bevægede den sin Hale med saa stor Voldsomhed, at een af dem, der var den nærmere end de Andre, ufeilbarligen var bleven et Offer for sin Forvovenhed, dersom han ikke hurtigen havde trukket sig tilbage. Da hans Kamrater mærkede Faren, fordobblede de deres Anstrængelse, kastede en paa et langt Reb befæstet Harpun efter Aalen, og trak den derpaa optil Strandbredden. Den var atten Fod lang da to Fod tyk paa de bredeste Steder af Kroppen. Dens Skind er blevet udstoppet, og Slusens Eier, Hr. Higgens, opbevarer den som en mærkværdig naturhistorisk Gjenstand. Kjødet af denne Aal havde en særdeles fortræffelig Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligattioner (med Renter fra 11 December 1821) 76 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Februari 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 635 s. - Disconto 6 pC. Vennefang i et Ugeselskab. Veter svandt Ugen hen, Glade vi sees igjen J Vennekreds. O, at vi længe maae Kierlig i Samfund staae, See altid Stunden saa Froe og tilfreds! Venner, vor Tid er kort Aarene svinde bort, Jlende brat. O, lad os glæde os! 9, lad os fryde os! Snart synke Flid og Roes J Gravens Nar. See, paa Vertindens Ord Bugner det fulde Bord, Vinkende oc Dampende Glasser gaaer, Ynger hvert svunden Aar, Gjenskaber Ungdoms Vaar, Tiden til Trods! Ædle Vertinde, Du Lyt til vort Ønske nu, Smilende blid! O, at Du længe maa, Elsket og skjønnet paa, Venlig iblandt os staae Glad ved Din Jd! J, ved hvis hulde Barm Svinder al Jordens Harm, Qvinder, vort Held! Værer, til sildigst Tid, Hver Manden huld og blid, Vær ham i Fryd og Strid Glædernes Væld! Hulde smaae Piger, J. Eder ei glemme vi, Ei Eders Smil! Det farver Kinden rød, Det gjør først Glæden sød, Det vækker Liv i Død, Med Elskovs Piil. O. Du vor gjæve Vext, Alt hvad, som er Dig kjert, Ønskes Dig nu. Lev sund og lykkelig, Lev glad og elskelig, Held stedse følge Dig J Dont og Hu
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Bekjendtgjørelse. Med Allerhøieste Tilladelse agte Jomfruerne Elouis, hvis Talent har fundet saa stort Bifald saavel ved Hoffet, som paa det Kongel. store Theater, Mandagen den 8 April førstkommende, paa Hoftheatret, for sidste Gang at give en offentlig Concert. Dens Jndhold ville de have den Ære nærmere at bekjendtgjøre i de offentlige Tidender; men foreløbigen anmeldes, at eet af Numerne bliver den kronede Melodie til Frøken Jessens Nationalsang, med Variationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Nyeste Skilderie af Køvension. a 800 Rome Nittende Aargang. No. 25. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Marts 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Min ringe Erfaring har overtydet mig om, at denne Tvivl ikke er uden Grund. Hr. Prof. har paa andre Steder gjort opmærksom paa, at de vældige Fremskridt, som Plantninger have gjort i Engelland og Skotland, ere just saa saare meget at tilskrive den Mængde adspredte Træskoler, hvis Anlæggere ei alene for en billig Priis levere, men endog plante Træerne, og i visse Aar tilsvare dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Det er bekjendt, hvorledes det Kgl. Landhuusholdningsselskab, ved Præmiers Udsættelse, igjennem saa lang en Række af Aar har søgt at fremme, og unægteligen ogsaa hist og her har havt Held til at fremme Plantning. Maaskee kunde dette priselige Selskab medvirke til de omtalte Træskolers Oprettelse. Og da Murene eller Steendigerne om vore Kirkegaarde nu ikke længer ligge nedfaldne, som ofte forhen var Tilfældet, saa at et Sogns Begravelsested var tillige Sognets Fælled, men samme nu i Almindelighed ere istandsatte, og Kirkegaarden hegnes og fredes, saa kunde disse ei alene omplantes til megen Forskjønnelse, men da ofte en eller anden Side af dem slet ikke anvendes til Begra von Stroganoff. Omendskjøndt nærværende Tidsalder, mindre end nogen anden synes at egne sig til at kunne fuldkomment fatte en sand stor Mands hele Værd; saa maa der dog hist og her gives Enkelte, i hvis Pantheon den ædle Stroganoff vil finde en af de hæderligste Pladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
For Menneskehedens Sag har Han, imod en despotisk Regjering, og en fanatiskrasende Pøbel, kæmpet med et Heltemod, der vel er noget større end det, at gaae imod et fiendtligt Batterie, og i denne Kamp har han udviklet Hjertets og Aandens fortrinligste Egenskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
For dem af Skilderiets Læsere, der med mig deler Beundring og Agtelse for denne sjeldne Hædersmand, vil det være behageligt enten at erfare, eller paa nye bringes i Minde om, at det ikke er de seneste Tildragelser i Constantinopel alene, der give v. Stroganoff Ret til Menneskehedens Taknemmelighed; denne Ret skriver sig fra et langt ældre Datum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
J politisches Journal, Febr. 1809, læses følgende Brev, dat Madrid den 14 Jan. f. A. Fra de skrækkelige Tider, vi her have oplevet, da Jnsurrectionsgand og Fanatisme ophidsede Hovederne, fortjener en Statsmands Handlemaade at opbevares i Historien, hvis Humanitet og Kjækhed mange Mennesker have at takke for deres Liv, dette var den russiske Minister Grevet) von Stroganoff, der, som bekjendt, senere er, over Triest, vendt tilbage fra Spanien til Petersborg. velse, fordi Resten dertil er tilstrækkelig, saa kunde jo vel samme imidlertid beqvemt bruges til Sogne=Frugttræskoler, hvorved Almuen fik i Nærheden Leilighed til at lære at kjende Noget til Træers Opelskning og Plantning, hvori samme rigtig nok ofte endnu stedse er aldeles ukyndig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
J den i det russiske Sprog affattede russiske Statskalender for Aaret 1808 staaer Baron v. Stroganoff. Man skulde dog ikke formode, at Brevskriveren, af aandelig Smaahed, har kunnet troe at hæve en Strøganoff, ved at tillægge ham Grevetitelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Da Folkeraseriet var steget til det høieste og Masakre var Dagens Orden, var det denne Ministers ivrigste Bestræbelser at udrive Pøbelen, sine Slagtoffere. Hans Hotel var et sikkert Tilflugtsted for alle de Franskmænd og Jtalienere, der vare udsatte for Mordernes Dokke. De fandt hos Ham al den Pleie og al den Bistand, som de havde kunne vente i deres Familiers Skjød. - Da Anarkiet og Blodtørsten ikke mere kjendte nogen Grændse, saa kjørte Gesandten ud om Natten og hentede i hans egen Vogn hjem til Hotellet, de af Morderne til Offere bestemte Franskmænd og Jtalienere, hvis Opholdsteder man havde angivet Ham. Helligt og velsignet er derfor hans Minde, og Navnet Stroganoff glimrer, efter Fortjeneste, imellem Tallet af Menneskehedens sande Venner. Saavidt Bredskriveren. - Jeg lægger til: at Pøbelen, rasende over at see saa mange Mennesker unddragne dens Dolke, bestormede Stroganoffs Hotel Aftenen d. 14 Octob. 1808, dræbte tvende af hans Tienere, og nødte Stroganoff, som Forsynet havde bestemt til, i Aaret 1821, at træde frem paa en farligere, men mere glimrende Skueplads, at forlade Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Den Bekjendtgjørelse, som Central-Juntaen i denne Anledning lod indføre i Diario de Madrid, under 21 Octob. f. A. viser, at dette voldsomme Brud paa Gesandtens Exterritorialitetsret ene og alene var en Følge af hiin, i ovenstaaende Brev, omtalte Ædelmodighed. C. L. Husum, Overkrigscommissair. Er Vanen den anden Natur Man siger i Almindelighed: Vanen er den anden Natur, man kan vænne sig til Alt o. s. v.;men slige Meninger ere, i physisk Forstand, kun betingede. "Det er vist, siger Dr. C. Groh i en interessant Afhandling om Lægemidlerne, og især om deres Dosis (Jsis, 9 H. 1821), at vi efterhaanden tilsyneladende kunne blive Venner med de heterogeneste, vor Natur, i ringere Qvantiteter, meget fiendtlige Elementer og Stoffer. Exemplet af Kong Mithridates Eupator, der, af Frygt for at blive forgivet, efterhaanden saaledes vænnede sig til Gifter, at han omsider var istand til at tage Arsenik lodviis, er bekiendt. Ligesaa de orientalske Opiophager, der tage Opium i hele Unzer, og af Vane maa tage det. Drankeren, der behøver ligesaa mange Pund spiritusse Drikke til at fremkalde Berusning, som hos andre Mennesker allerede bevirkes ved ligesaa mange Unzer. Bly- og Arsenikhyttearbeidere, Forgyldere, Glassmeltere og Andre blive er officio paa en usædvanlig Maade vante til Bly-, Arsenik= eller Qvægsølvdampe. Fraadsere og Caffesøstre taale Kryderier og Caffe i Qvantiteter, der hos Mennesker, som ikke ere vante dertil, vilde frembringe Tarmebetændelse og Krampe o. s. v. Jeg sagde, vi blive tilsyneladende Venner af disse og lignende Jndflydelser; thi tidligen eller sildigen vaagner hos dem Hevnens Dæmon og svinger skadefro sit dræbende Glavind. Sygdom, og det efter vedholdende indvirkende Potenzer, specifisk forskjellig Sygdom, er den uudeblivelige Følge af saadanne vilkaarlige eller tvungne Tilvænnelser af Ting, der, efter deres genetiske Grader, ere vor sande Natur ligesaa fremmede, som skadelige. Mithridates blev omsider saa arsenikagtig, at hans Sveed, Spyt og andre Legemsflydenheder, forgiftede Andre, og han vandrede saaledes omkring som en levende Arsenik." "Den levantiske Opiumsluger, siger Hahnemann, gaaer kuldskiær, bleg, ophovnet, rystende, svag, stupid, og med et synlig ængsteligt indvortes Jldebefindende, tidligen i Tabernen, for at tage sit Antal Piller, og give sit Blod hurtigere Løb og Varme, gjenoplive sin Sløvhed med nogle Jdeer, og atter forskaffe sine Muskler en palliativ Reaction." Det væmmelige, Afsky opvækkende Sygdomsbillede af en Brændeviinsdranker, med hans dumme, stive, matte Blik, hans Oppustethed, Slaphed, Mangel paa Madlyst, Væmmelighed, Harken om Morgenen, med hans dorske, tanke, og ideeløse, indtil Fæiskhed, nedsjunkne Sieletilstand, kan enhver letteligen see i Original. De Hyttearbeidere, der for største delen opoffre sig deres Kald, lide af Sygdomme, der tildeels allerede ere betegnede i Pathologien, som eiendommelige. Og saaledes characteriserer tilsidst enhver saakaldt Vane til nogensomhelst vor sunde Organismus heterogen afficerende Stof sig som eiendommelig Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Mariboe, d. 19 Marti. Afvigte Løverdag var Veirliget saa mildt, at vi havde ikke mindre end 11 Gr. Varme i Skygge. - J Aar er, efter gammel Viis, endeel Ærter saaede førend d. 18 Marti. - En gammel udlevet Kludesamler her fra Byen, navnlig Christian Handskemager, var Søndagen den 10de dennes saa uheldig, at blæse overende med sin Byldt paa Marken ved Fornebye, Stamhuset Engestofte. Da Folk hørte hans Raab om Hjelp, blev han bragt ind til en Bonde, der lod ham forsyne med reent Linned og lagde ham i en Seng. Han befandt sig temmelig godt, drak en Snaps, sov ind og reiste sig ikke mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Aalborg, den 18de Marts. Den 8de Dennes indstrandede den her hjemmehørende Gallease Charlotte, Capt. P. P. Moldt, ved Haurvig, i Nærheden af Ringkjøbing. Den var udgaaet den 1ste fra Rotterdam, ballastet, bestemt til St. Ubes, men blev fordreven af Stormen hidtil Jyllands Kyst. Tre Mand druknede. - Ved Bovbjerg staaer en Englænder med Bomuld, og paa Lønstrup Strand er en ballastet Englænder kommen paa Grund efter Stormen. En Anden kom der under Orcanen, som i forrige Avis blev ommeldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Viborg, d. 20 Marts. Til det i sidste Avis i Korthed (da Posten fra Thy kommer saa sildig) anførte Meddeelte, føies endnu, "Orcanen rasede paa Kysten af Thy af V. S. V. til Kl. 3, da Vinden sprang om til N. V., hvorved ethvert Skib nær Landet nødvendigt maatte strande. Den om Natten strandede Pappenborger var der to Skibe i Følge med den 11te, hvoraf det ene drev for Top og Tavl med Nødslag paa begge Master.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Det chinesiske Rige vil ikke vare meget længe, thi efter en chinesisk Spaadom skal et fremmed Folk, hvidt af Farve, komme fra et fremmed Land, og bemægtige sig med Vold dette Rige. Disse Fremmede, mener Forf., kunne ikke være andre end Britterne. Hvor fordeelagtigt vilde ikke en saadan Forandring være for alle Europæere, især naar fra Paris, eller Hamborg, eller Wien, eller Constantinopel, eller Moscou, eller London en stor Konstvei kom til at løbe ligge til - Peking! Den bedste Maade at anlægge en saadan Konstvei paa, var nok den, at Forf. paatog sig at bestride Omkostningerne, ved Hielp af de forventede 20 Mill. aarlige Jndkomster, som han let kan faae godtgjort igjen ved Afregning, naar China blev erobret. - Man skulde virkeligen troe, at man læser her en Satire over alle historiske og etymologiske Undersøgelser og Grandskninger, naar man ikke af det Hele saae, at Altsammen er Forfatterens ramme Alvor. Tydskland kan iøvrigt nu ikke mere misunde os vor Carl Fredrich Reiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
De arabiske Stammer, der under Navn af Gahrian, opholde sig i Tripoli, beboe, efter Capit. Lyons nyeste Beretning, underjordiske Stæder eller Hulereder. Efterat have naaet Toppen af Bjergene, igjennem snevre og uveisomme Passer, laae et fladt Land aabent for hans Øine, tilsyneladende i en meget dyrket Tilstand, overordentlig store Marker med Korn og Saffran, blandede med Oliven, Æble= og Mandeltræer, stak paa en livlig Maade af mod de golde Ørkener nedenfor men ingen menneskelig Skabning saaes, alle Vaaningshusene laae under Overfladen. Et Hul af omtrent 15 Alen i Fiirkant er gravet i Klippen til en Dybde af 25 til 30 Fod. Paa Bunden heraf er der gjort Hulinger i lige Linie med Klippen, og i Forhold til Antallet af den Familie, der vil opslaae sin Bopæl her. Den eneste Adgang til denne Hule er igjennem en steil Sti hvortil Indgangen er i en Afstand af 90 til 100 Fod. Den er plumpt hvælvet med Stene, og betrygget ved en svær Dør. Derigjennem drives deres Qvæg, og indelukkes Natten over paa den fiirkantede Plads. - For faa Aar siden begyndte den nuregierende Pascha af Tripoli Krig mod disse Bjergbeboere. En Tidlang forsvarede de deres Passer med stor Tapperhed, og dræbte mange af den tripolitanske Armee, men omsider bleve de drevne tilbage til deres underjordiske Boliger, da Paschaens Folk samlede Halmknipper, som de tændte Jld paa, kastede dem luende ned i Hulerne, dræbte ved Røgen Jndbyggerne, Mænd, Qvinder og Børn, og vendte i Triumph tilbage til Tripoli med tolv Cameelladninger af Hoveder! Dette uagtet ansees Paschaen dog for en overordentlig godlidende Mand, som Tyrk betragtet, og meget mindre blodtørstig end hans Broder, Despot af Tunis og Algier, og endskjøndt han i sine yngre Dage har gjort aabenbar Opstand mod sin Fader, og myrdet sin ældre Broder i deres Moders Nærværelse, er han imodsigeligen den meest liberale af alle de Herskere, der have ført Tripolis blodige Scepter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Paa de saakaldte Walser Marker ved Salzburg, mellem Loig og Viehausen blev i Aaret 1815 af Hofr. og Prof. Thiersch i Munchen ved Gravning opdaget et Hovedværelse af 18 Fods Længde og 15 Fods Brede, og derved et kostbart Gulv af Mosaik. Men da han efter den bayerske Regjerings Befaling maatte begive sig til Paris, for at tilbagefordre de fra München bortførte Konst- og Literaturskatte, saa fik han ikke Tid til at lade hiint Mosaik bringe til Münchens Museum, eller fortsætte Gravningen efter et andet Værelse, hvor han haabede at finde Fortsættelsen af Ariadnes her begyndte Mythekreds. Jmidlertid blev hele Salzburg afstaaet til Østerrige. Men i Slutningen af Aaret 1821 er dette fortræffelige Mosaik vandret fra den Plads, hvor det har ligget skjult under Jorden i 2000 Aar, til Wien, i Følge Keiser Franz's Befaling, at sammenbringe fra alle Dele af hans Monarkie Konst- og Konstflidsskatte til det Keis. Museums Berigelse. Paa det Sted, hvor samme Mosaik er fundet, har man allerede for 50 Aar siden opdaget Ruiner af den gamle Stad Juvavia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Efter Lægerne Pariset og Majets udgivne Jagttagelser over den gule Feber i Cadix 1819, døde i denne Stad 1/2 Deel af de Syge, i Beres 1/2 Deel og i Sevilla 2/8 Deele. Trækfugle forlode tidligen Cadix, og de faldt underveis døde fra Luften, ligesaa omkom baade Høns, Canariefugle, i det de gjennem Næbbet gav en sort Materie fra sig; ogsaa Katte, Hunde, Ørne og Heste døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
J Museet i Cadix gjemmer man Maver af Huus fugle, som 1764 døde af den gule Feber, og som ere gjennemhullede af Branden. Forfatteren mener, at denne Febers Jndvandring i Frankrig ikke allene er muelig, men endog meget sandsynlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 1/2. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.