JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Tyrkiet. Siden den 13de Juli har man levet i stor Uroe i Constantinopel. Næsten hver Dag er en eller anden tyrkisk Vaaning gaaet op i Røg. Folkets Misfornøielse med Regjeringen lægges især derved for Dagen, at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
de fleste Jldebrande have i den senere Tid især truffen de saakaldte Ulema's (Lovlærdes) Vaaninger, som man troer at have en stor Jndflydelse paa Regjeringen. Ved Jldens Udbrud var den forhadte Janitschar-Agas, Pallads især en Gienstand for Jamakkernes Raserie, der gik saa vidt, at de endog søgte at antænde en af de skjønneste Moscheer, som der dog blev intet af. Skibenes Brand ansaae Tyrkerne med den største Ligegyldighed. Man regner, at henimod 2000 Huse ere gaaede op i Røg. 5 Dage efter denne Rædselschene forføjede Storsultanen sig til Storvezirens Pallads, som ellers aldrig pleier at skee uden i overordentlige Tilfælde. Det er først den anden Gang efter hans Thronbestigelse, at han har forføjet sig did. Over Resultatet hviler et tykt og uigjennemtrængeligt Mørke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Adskilligt. Skattegravningen høre i den senere Tid paa flere Steder til Dagens Orden. Ogsaa i Hamborg lader Senatet grave Volden nærved Damporten (Teichtor) da der gaaer det Rygte, at Marskal Davoust der skal have nedgravet en vakker lille Sum af 48 Mill. Mk. Banco i prægtig Mynt og Sølvbarrer. Stedet er besat med Vagt, og man graver af alle Kræfter; men til Dato skal Skatten ikke være funden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Paven er ved Døden afgaaet den 20de f. M., Kl. 6 om Morgenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
En savolisk Præst, som havde ombragt en af sine unge Sogne døttre, hvorledes siges ikke, har derfor været straffet med eet Aars Arrest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Man har nu faaet den særdeles interessante Efterretning, at Capt. Barrett, førende det engelske Skib "Lord Exmouth, bestemt til Ovebek, 44, 2. Br. 270 v. L. har opfisket en med Muslingeskaller bedækket Flaske, hvori der befandt sig følgende Skrivt: "Nordpolexpeditionen den 7 Januari 1822. Denne Flaske overleveres Strømmen i Nordpolhavet af Nordpolexpeditionens Officierer, paa denne Tid indfrosne 50 V. for Melvillen; alt er vel." Dette er i lang Tid det første authentiske Livstegn fra den kjække Parry og hans Reisefæller, og viser i det ringeste, at han fra Hudsonsbugten er trængt mod Nord ind i Polarhavet. Destoværre er den allerede saa gammel, at den ikke kan hæve al Frygt for disse vakkre Opdageres Skjæbne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
J Østpreussen er der i forrige Vinter af Mangel paa Foder omkommet 13,061 Heste, 2022 Øxne, 5366 Køer og 6469 Stykker ungt Qvæg. J 597 Landsbyer tog man Straatagene af Husene for at holde Qvæget i Live.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
J og omkring London er der nu syv forskjellige Gasbelysningsindretninger for at før ge for Stadens Belysning. Nogle Gas gjemmer have det uhyre Jndhold af 40,000 Cubikfod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Den Londonner Coureer læser de Pariser Blade, og især Stiernen, dygtig i Skrue, fordi de udgive egne Fabrikata for at være tagne af engelske Blade, i hvilket usle Kneeb dog Moniteuren og Journal des Debats ikke gjøre sig skyldige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Paa Sicilien er en Person, som for Overtrædelse af Sundhedslovene var dømt til 10 Aars Fængsel, af Kongen benaadet paa det besynderlige Vilkaar, at han bliver - Katholik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Til vore Dages flere Særsyn hører, at en Franciskanermunk i Rom under stort Tilløb, og selv i flere Cardinalers Nærværelse, prædiker og de udvortes Kirkeskikkes og pharisæiske Andagtsøvelsers Utilstrækkelighed til en christelig Tænkemaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Journal des Debats holder en varm Lovtale over den preussiske Lov om Provindsialstænder, hvorved Kongen har beviist, baade at han ikke lader sig aftvinge Løvter, og at han holder dem, naar de først ere givne, ligesom de nyere Machiavellister, der have søgt at skildre det i Aaret 1815 givne Løvte om en Nationalrepræsentation som en uforsigtig, ved Omstændighederne afnødt Tilstaaelse derved ere gjorte til Skamme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Paa de brittiske Øer i Vestindien hersker stor Frygt for Opstand blandt Negerne; paa Tortaia reparerer Negersmeddenne hemmelig mange Vaaben, og Planteurerne ere bange for at blive deres Slavers Slaver. Hver Diævel regierer sin Tid J Nederlandene er givet meget strænge Love mod Jndførsel af franske Vare, som tildeels endog er ganske contrebande; alt til Giengjæld, fordi man handler ligeledes mod hollandske Vare i Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Etatsraad v. Eggers bekjendtgjør i Altonaer Mercur, at han allerede for 42 Aar siden har opdaget de algebraiske Ligninger, hvorfor en Skolelærer nylig forlangte 10,000 Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Omsætningen med Kornvarer i Amsterdam var ogsaa den 29de f. M. ubetydelig; for god holsteensk 126 pd. Hvede betaltes der 146 Fl., for dansk 131 pd. Hvede 142 a 143 Fl., for 128 pd. hvid kielsk dito 162 Fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Jndenlandsk. Ved Høiesteret er en Person, som af Justitien var tiltalt for hans mod adskillige private Personer udviste, den offentlige Rolighed forstyrrende Forhold m. m., dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i to Aar. Af to for begaaet Mordbrand tiltalte Arrestanter er den Ene dømt til taaleligt Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus sin Livstid, den Anden til at miste sin Hals og Legemet lægges paa Steile; to for falsk Vidnesbyrd Tiltalte, hver at straffes paa deres to Fingre og have deres Boeslod der forbrudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
J Anledning af Hs. Majestæts forhaabede Besøg til Provindsen Jydland i næste Aar, anfører Viborger Samler nogle Grunde. for, at Viborg Egnen vilde være den bedste skikkede til en Troppemønstring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
J Anledning af, at der i Aalborg StiftsAddresseavis No. 96 for indeværende Aar er indført tvende uhjemlede Efterretninger, og deriblandt, at Redacteuren af den vest sjællandske Avis, Pastor Bastholm, paa den Keiserlige russiske Minister, Baron von Nicolais Forlangende skulde være sat under Tiltale for nogle altfor frie Yttringer i hans Blad, er der, i Overeensstemmelse med det Udgiveren af bemeldte Aalborg Avis, Bogtrykker Borck, som andre Avisudgivere, meddeelte Privilegier, hvis H. 1 bestemmer, hvad desuden Pl. af 18 Oet ber 1805 tilsiger, at intet Rygte maa i Bladet optages *), og hvis §. 4 fordrer, at han, naar han er første Anmelder af en indenrigsk Tildragelse, skal forskaffe Hjemmel, ved Resolution af Cancelliet, der, ifølge Privilegiernes §. 11, er bemyndiget til at dietere Mulct for Overtrædelse af sammes Bestemmelser, paalagt ham en Mulct af 100 Rbd. Sølv til Aalborg Byes Fattigvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
En Tjenestepige i Aarhuus har, formedelst uforsigtig Omtale om en anden Pige, erlagt til Byens Fattigkasse 2 Mk. – En god Advarsel for andre Sladdersøstre!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
En unævnt Dame, i Kjøbenhavn har skjænket et Fløiels Altarklæde samt Betræk til Prædikestolen, besat med Guldgaloner, til Abel Cathrines Hospitals, eller saakaldte Boders, Kirksal. En Slags Gavmildhed, som nutildags bliver yderst sielden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Da denne besynderlige Sommer har frembragt en uhyre større Mængde besværlige Jnsecter end ellers, især af Ørentvister og Most-Bræmser, saa feiler det ikke, at mangen En jo er eller bliver stukken af disse ) Den ovenanførte Efterretning var iøvrigt ei engang et Rygte, førend samme ved den Aalborger Avis blev meddeelt, men desto mere var Udgiveren i Brøde. Sidstnævnte, som er meget smerteligt og kan have farlige Følger. Vien lan man i det Øjeblik, man bliver stukken, strax bade Stedet med Blyevand, og anbringe Omslag af skrabede raae Kartofler va det med Blyevand, saa er Smerten paa ringere end en halv Time forbi, og da ogsaa Faren. Mod giftige Myggestik anvendes det samme. J Mangel af Blyevand kan man ogsaa hielpe sig med Kartofler allene; men det gaaer langsommere, og da maa de kjølende Omslag desto oftere fornyes. Omslaget anbringes umiddelbar paa Huden. - Ogsaa Bom olie skal gjøre god Virkning, naar det haves strax ved Haanden. Politievennen anker med Føie over, at Monumentet paa Skibskirkegaard for 2den Aprils faldne Krigere allerede er saa tilgroet af Græs og Ukrud og i det Hele saa ødelagt, at det med Sandhed kan siges: Den Krands, som Fædrelandet gav, Den vidner nu paa faldne Heltes Grav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Af feilfulde og latterlige Jnskriptioner paa samme Kirkegaard anføres ogsaa en heel Hob saasom: Vil med Fred – "Fred omhylde Dette slöv." – "Sörgen de Egtefeelde" – "Af hans Efterladte. Kone. Sat ham. Ditte Minde" etc. etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Det danske Skib, bestemt fra Bourdeaux til Aarhuus, som af spanske Kapere blev opbragt til Corunna, er ikke allene frigivet med sin hele Ladning, men Kaperne ere endog dømte til at betale alle Omkostninger ved Sagen samt Skadesløsholdelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Af jydske Folkesagn læses i Hr. Jversens Avis følgende: Paa Rugaard ved Ebeltoft boede for 2 hundrede Aar siden en Herre, der var saa forfængelig, at han lod nedbryde Altertavlen og sætte sit Familievaaben, en stor Ørn, deristedet. J den saakaldte Smededam ved Gaarden lod han Vandprøven anstille paa Folk, som han mistænkte for Hererie og Trolddom, men naar de sømmede ovenpaa lod han Birkedommeren dømme dem fra Livet. Han blev tilsidst saa fattig, at han maatte skjule sig for sine Creditorer i tredie Stokværk af Gaardens sydvestre Taarn, hvilket endnu kaldes Hamborg, fordi der alt de blev svaret Creditorerne, som spurgte efter ham, at han var reist til Hamborg. "To Mile fra Aarhuus ligger Skabe gaard, saakaldet af et berømmeligt Skab, som er anbragt i en Lind, hvis Rod udbreder sig under Gaarden. Samme Skab er mærkeligt, fordi det har ligesaamange Dørre som Aaret har Maaneder, og indenfor ligesaamange som Maaneden har Uger, og i dem ligesaamange Rum som Ugen har Dage. Sagnet siger, at Gaarden er bygget udenom denne Lind, efterat Skabet var færdigt."J Skoven ved Serritzlevgaard ved Horsens sees endnu tydeligt Spor af en Hule, hvor man, for omtrent fire hundrede Aar siden opdagede en Røverbande. Over Veien, som gaaer derforbi fra Horsens til Aarhuus, havde Røverne spændt Strænge, hvorved Klokker vare fæstede, som hans i deres Hule, og kunde de deraf faae at vid naar Nogen kom over Veien. Saaledes blev en Herremand fra Serritzlevgaard tagen og holdt til Fange i 7 Aar, og var det ganske forgiæves, at Øvrigheden en Gang imellem gjorde Jagt paa dem, saa velforvaret var deres Opholdsted. Men en Gang fangede de en Bondepige, der var saa smuk, at hun rørte deres Hjerter til Medlidenhed; dog slap de hende ikke fri, før hun havde høitideligen svoret, at hun aldrig vilde sige Nogen, hvor de holdt sig skjulte. Da hun nu var bleven fri, holdt hun vel sin Eed, idet hun intet sagde, men en Dag tog hun Meel i et Fad og strøede det paa Veien hentil Røverkulen, at man ved at følge Sporet, i den Formening at Røverne havde stiaalet Meel og spildt deraf paa Veien, kom til Stedet og fangede alle Røverne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te Septbr. Rug 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk., Hvede 5 Rbd. a 5 Rbd. 2 Mk., Byg 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s., Havre 1 Rbd. 3 Mk. 8 s.a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s., Ærter 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Den 5 Septbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer, (med Renter fra 11te Juni 1823) 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 103 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 1/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 15 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Bekjendtgjørelser. Capital, som anbydes. 180 Rigsbankdaler Sedler, Umyndiges Midler, ere at faae til Laans af Musse Herreds Overformynderie, mod anordnet Sikkerhed. Saxkjøbing, den 4 Septbr. 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Auction. Over Vængerne Prindseholmen og Strandmøllevænget ved Nykjøbing og et derpaa opført Malthuus, Kjøbmand Stranges Opbudsboe tilhørende, bliver foretaget 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Onsdagen den 24 Septbr., 2den Auction Onsdagen den 8 October og 3die og sidste Auction Onsdagen den 22 October. Auctionerne afholdes i Kjøbmand Stranges iboende Gaard om Formiddagen Klokken. Hvilket herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade til Panthavernes og alle Vedkommendes Efterretning. Conditionerne faaes til Eftersyn paa mit Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Nykjøbing paa Falster, den 30 August Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Til Leie. For en eenlig Mandsperson er et meubleret Værelse at faae i Mariboe. Contoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Tjeneste ledig. Et Fruentimmer af sat Alder, som er vant til at undervise Børn, kan faae en Condition i dette Fag hos en Præst paa Falster. Man melder sig i en Billet aflagt hos Kjøbmand Schiernings Enke i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-09
Ved Tallotteriets 1032 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 41. 20. 44. 74. 17.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 71. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, med Ride-Posten, som forsendes. - den 12te Septbr. 1823. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
(Af Børsenhalle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Krigsskuepladsen. Fra Corunna meldes under 11te f. M.: Den franske Commandant i Ferrol har befalet at udskrive 70 Matroser til at bemande Kanonbaadene med, men alle de spanske Søefolk ere tøflede af, for ikke at tjene imod deres Landsmænd, hvorpaa Commandanten har ladet deres Koner og Børn arrestere, for at opgive deres Opholdsted. Den 3die August om Morgenen begyndte de Franske en heftig Jld. En Artilleriecapitain, en Pige, der har Vand, og 2de Børn maatte bide i Græsset, saavelsom en Genieofficier paa Batterierne. Kjød og Brød stiger daglig i Prisen, og Urter og Rødder ere ikke at faae. Jndvaanerne lide daglig Mangel paa Vand, ja vel og paa Brændsel, saa at de maa brænde deres Meubler. Det er lykkedes Fienden at bringe fire 24 Pundinger fra Ferrol, men som endnu ikke den 5te Aug. vare anbragte paa Batterierne. Alle de Franske ere afmarscherede fra Ferrol, og ikkun nogle faa Royalister ere der tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
J Santona staaer Besætningen Fare for at omkomme af Hunger. Den 6te August om Morgenen tidlig, nærmede de Fiendtlige sig i stor Mængde Staden, aabnede sine Batterier og fyrede lige til Kl. 2 om Eftermiddagen; de afsendte en Parlamentair for at opfordre Byen til at overgive sig, men dette blev afslaaet. Strax derefter begyndte Kanon- og Gevæhrilden fra begge Sider; ogsaa 2de franske Fregatter, 2de Brigger og 2de Kanonbaade gave Jld paa den Deel af Staden, der kaldes Orzan, men bleve snart nødte til at søge Søen igien. Fienden havde 4 Batterier, ethvert paa tre 24 Pundinger, med hvilke den beskjød Staden ligefra Kl. 6 om Aftenen indtil Daggrye. J 3de Gader skeete den største Skade. Det var skrækkeligt at høre Koner og Børn at hyle hele Natten igjennem. Tidlig om Aftenen kom flere Huse i Brand, og de Franske skjøde af alle Kræfter paa de Ulykkelige, der hentede Vand til Jldens Slukning, ved hvilken Leilighed flere Oldinger, Koner og Børn satte Livet til. Først om Morgenen Klokken 5 ophørte Jlden. Dog, med alt dette, ere Jndvaanerne ved et godt Mod. Saavel Unge som Gamle ere Dag og Nat under Vaaben, i Tilfælde at Fienden skulde faae ifinde at løbe Storm. Fruentimmerne opkaster Skandser og bringer de fornødne Sandsække tilveie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Den 14de har Gen. Bourke undertegner en Overeenskomst, efter hvilken Corunna har overgivet sig. Det samme er ogsaa Tilfældet med Malaga og Zayas. Efter Breve fra Cadix til London findes, angaaende Stændernes Forhandlinger, ikke eet eneste Ord om alt hvad de Pariser Ultrablade bestandig væver og har vævet om den spanske Nations Repræsentanter, der ere endnu ligesaa patriotiske som for Krigen. Efter Beretning fra Villafranca af 22de August vedbliver de Spanske at fortsætte deres Bevægelser tilbage. Den 19de f. M. vare de i Tarega. Den 20de havde de Constitutionelle naaet Montblanch. Den 19de gjorde Besætningen i Barcelona atter et Udfald, der, saavel som alle de foregaaende, strandede. Den 20de brød omtrent 7000 Md. Fodfolk og 200 Heste ud af Porten ved Madrong. Alle Fæstningens Batterier gjorde tillige et levende Angreb De Franskes Blokade Tropper grebe til Vaaben; men efter nogle Bevægelser forføjede de Spanske dem atter ind i Fæstningen. Algeziras er nu ogsaa gaaet over. Den blev angreben fra Søesiden af 2de Fregatter, der gjorde over 2000 Skud. J en Tid af 2 Timer var Øen Verte bedækket med de Franskes Kugler og Ruinerne af de ødelagte Bygninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Breve fra Sønden taler om 8000 Constitutionelle, med hvilke Milans og Llobera skal have nærmet sig de Franskes Gebet ved Puicerda, ja vel allerede være trængt ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
J den Anledning skal en alvorlig Fægtning være gaaet i Forveien. Munkene og Geistligheden ere meget misfornøjede, fordi de venter at lide Skibbrud paa deres Godser, og Eiendomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Spanien. Jfølge de sidste Efterretninger fra Madrid var den af Regentskabet udnævnte Gesandt, ved det portugisiske Hof, Grev Villahermosa, paa sin Reise til Lissabon bleven udplyndret af Troesheltene, der udgjorde hans Eskorte saa at han blev nødt til at vende tilbage til Madrid uden Skjorte og bedækket med Saar. Tilforn har denne unge Grande været en af de ivrigste Constitutionelle. J Madrid er Alt roligt, og den Kongelige Familie befinder sig vel. Man taler nu meer end nogen finde tilforn om en Overeenskomst, som næsten skal være bragt i det Rene. J saa Fald trækker de franske Tropper sig til den venstre Bred af Ebrofloden. Joseph Aldez, Gen. Minas Secretair, er løsladt af sin Arrest og afreiser til Send'Urgel for at overtale Gouverneuren til at underkaste sig Regentskabet. Lykkes der ham ikke, saa skal han igjen vende tilbagetil sit Fængsel. De Constitutionelle ere deelte i 2 Partier. Det ene, i hvis Spidse Arguelles staaer, vil ikke høre eet eneste Ord om Underhandlingerne med de Franske; det smigrer sig med, at Finenden kan intet udrette imod Cadix, men at den tilsidst vil blive nødt til at tøsle af. Det andet Partie vil underhandle med Hertugen af Angouleme; men blot under Engellands Mægling. Dette Partie har afsendt, saavel til Hertugen som til den engelske Regjering, fortrolige Personer for at indlede Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Tyrkiet. Til Trods for alle de europæiske Gesandters Reclamationer i Constantinopel, vedbliver dog Porten at forfølge de engang antagne Forholdsregler i Henseende til Handelskibene paa det sorte Hav. Fra Smyrna meldes af 18de Juli, at i Omegnen ved Pergamo er, paa Grund af Grækernes Landgang, Alt ødelagt med Jld og Sværd af Asiaterne, og hvad der endnu er det Værste er, at Janitscharerne, som skulde holde dem i Ave, have slaaet sig til deres Partie. – En Efterretning, som Paschaen har erholdt ved Jilbud og som har opvagt meget Bekymring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Fra Marseille berettes, ifølge Skrivelse fra Kalamata af 22de Juli, at den tyrkiske Besætning fra Koron havde gjort et heftigt Udfald, men blev slaaet tilbage med Tab. Ogsaa fra Modon ere blevne gjorte adskillige Udfald siden Besætningen er bleven forstærket med asiatiske Tropper fra den tyrkiske Stor admirals Flaade og forsynet med det Fornødne. Desaarsag opbød den græske Commandant et dobbelt Angreb af Bevæbnede, for at kunde slaae begge Besætningers Angreb tilbage. Ved Jsthuus giøres stor Forsvarsanstalter. Niketas havde selv overtaget sig Overbefalingen. Ved Megaræstaaer et græsk Jagttagelsescorps. Under Kolokotroni staaer et concentreret Corps ved Chalenthifra, der beopagter de tyrkiske Tropper ved Patras. Tvistighederne imellem bemeldte General og Mauromichal ere nu hævede. Ved Tripolza staaer et Reservecorps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Om Odysseus's Operationer veed man endnu Intet. De ved Candia sig befindende græske Skibe have bortfjærnet sig, for ikke at falde i de tyrkiske Fregatters Kiøer, som der havde indfunden sig. Ogsaa var der udskibet tyrkiske Forstærknings Tropper, der nødte de græske Blocadetropper til at trække sig tilbage imellem Bjergene. 3 tunesiske og 2 algierske Krigskibe vare ankomne til Candia og havde forenet sig med den derværende Afdeling. Den ægyptiske Flaade var endnu ikke ankommen til Candia. Den tyrkiske Flaades Nederlag ved Negroponte bekræftes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
America. En Skrivelse af 28de Juni fra den mexicanske Minister for de indre og udenlandske Anliggender, Hr. Alaman, til en af hans i Paris værende Venner staaer i den stærkeste Modsætning med det, som americanske Blade udbrede om Ny-Spaniens Tilstand. Han melder, at alle Provindserne ere blevne enige i, at Regjeringen skal antage Form af en Forbundstat, som de Forenede-Stater, og blot den altfor stærke Trang dertil fra nogle Provindsers Side lod i Begyndelsen frygte for, at det ikke vilde blive til Eendrægtighed. Den almindelige Rolighed har saa godt Udseende af at vare sikret, at et rigt engelsk Huus havde afsluttet en Contract, om at anlægge 400,000 Piastre i et Bjergværk Drift, og at gjøre det fornødne Forskud til at drive Vandet af et andet meget lovende Bjergværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Adskilligt. Den nylig afdøde Pave er født i Cesena den 14de August 1742; han blev udnævnt til Cardinal den 14de Febr. 1785 og valgt, til Pave den 14de Marti 1800. Hans Profannavn var Gjorgio Barnaba Chiaramonti. Hans Statssecretair, Cardinal Gousalvi, skal ogsaa være meget sygelig, og er ikke elsket af Kirkestatens Jndvaanere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Den 4de f. M. slog Lynilden ned i den catholske Korskirke i Augsburg, borede Hul i Kuppelen, foer 2 Gange igjennem den tykke Taarnmuur, hvoraf den udrev omtrent 6 Læs Steen og Gruus, rystede Klokkestolen, dog uden at smelte Klokken, og kastede tilsidst Skildvagten omkuld, og Musketen af hans Haand, uden at gjøre videre Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
En Blaquiere er paa sin Tilbagereise fra Corfu til Engelland kommen igjennem Paris. Han var afsendt fra den græske Understøttelsescommission i London. Han havde den bedste Mening om Grækernes Forfatning. Dronning Marie Antoinettes Pyntesyge, fortæller Mad. Campan, fandt saa megen Efterligning, at Damernes Hovedpynt voxte i Veiret, som Taarne. Jngen Loge, ingen Kareet blev høi nok for saadanne Udværter. Man maatte enten bukke sig ned eller putte Hovedet ud af Karectvinduet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Kongen af Haity har, paa den Dag, han blev døbt, givet den Lov, at Enhver, der overbevises om Bagvaskelse, med egen Haand skal anlægge en Vei eller Canal af 1 Miils Længde. Maaden hvorpaa, og Retningen, hvori det skal skee, bestemmes af Regjeringen. - Blev den samme Lov gieldende i Europa, saa vilde Forbindelsen til Lands og Vands overalt snart komme istand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Hos en Restaurateur i Palaisroyal i Paris, som førstegang anvendte Gasbelysingen, skedte den 27de August om Aftenen en Explosion, hvorved Loftet styrtede sammen.