Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Moniteurens Anmærkninger. 7) Hvilke ere da de naturlige, ubestridelige Rettigheder som Søekrigen kan give over de Neutrale? Ere da de Neutrale ikke en Undtagelse fra Krigsretten, Er da Oceanet ikke deres fælleds Eiendom, Neil det tilhører Engelland, det er engelsk ligesom Themsen. Det er disse Rettigheder, som det engelske Cabinet kalder naturlige og ubestridelige. Paa denne Grundsætning beroer den engelske Regjerings Erklæring. 8) Denne Antithes passer ikke; efter den utrechtske Freds, den bevæbnede Neutralitets og alle de Tractaters Grundsætninger, som bestemme Europas offentlige Ret, indtil 1806, maae alle neutrale Magters Skibe, rolig beseile Oceanet med Frembringelser og Producter, der ikke ere contribande. Ere Engellands Jordbunds og Manufacturers Producter udelukkede fra de af Frankrig occuperede Lande, da er det samme Tilfældet med Frankrigs Jordbunds og Manufacturers Frembringelser, der ere udelukkede fra alle de Lande hvorhen Engellands Magt og Vaaben naae. De franske Vare ere forbudne paa de engelske Colonier, og de engelske i Frankrig; det har intet med Søerettighederne at gjøre. De Neutrales Ret bestaar ikke i at unddrage sig de Folks Toldlove med hvilke de handle. Naar de bringe Silkevare til Engelland, saa blive de ikke antagne der, naar de bringe engelsk Bomuld til Frankerig, saa blive de tilbageviste derfra. Naar de befinde sig paa franske eller engelsk Territorium, saa staae de under franske eller engelske Toldlove, og maae rette sig efter Lands- og Souverainitets=Lovene. Men naar de befinde sig paa Havet, da ere de, om man tor udtrykke sig saaledes, paa et Territorium, der tilhører Alle, og hvis Overherredom ikke er indrømmet nogen Enkelt. Men Engelland dicterer sine Love paa Occanet, og lader dem udføre derpaa. Det erklærer altsaa at Oceanet tilhører det. Hvorfor dømmes da de forbrydelser der begaaes paa Oceanet ikke for de Svor nes Ret i Westminster, som om de vare begaaede i en af Londons Forstæder, Vi kunne stedse vente ved denne nye Lovs Udbredelse, engang at see det engelske System fuldstændigt, og det vilde da ikke være værre eller uretfærdigere end Conseilordrerne. 9) Man spørger sig selv, naar man læser et saadant Raisonnement, hvem Engelland vil overbevise, Er det Cabinetterne, Men disse kjende alle de Tractater der angaar Staternes Souverainitet og Uafhængighed. Er det Americanerne? Men ingensinde vil det lykkes dem, at bibringe oplyste Mænd, der have svaret de engelske Ministre med saa overveiende Talenter og et Skarpsind, der saa nøie svarer til deres Sags Hellighed, saa falske Grundsætninge. 10) Man maae gientage de samme Svar indtil Kjedsomhed, fordi det er bestandig de samme Raisonnements der gjentages, Frankerig udelukker fra sit Territorium alt hvad der er engelsk, paa samme Grund som Engelland udelukker alt franskt. Men Ocennet er ikke det engelske Territorium. Engelland har den uomtvistelige Ret ikke at betragte som neutrale de Lande, der ere underkastede den franske Magt og de franske Love, ligesom Frankrig har Ret til ikke at ansee de Lande, der ere underkastede den engelske Magt og de engelske Love, for neutrale. Men hvad have disse gamle, naturlige omtvistelige Rettigheder at gjøre med de virkelig neutrale Flags Rettigheder, der beseile Octanet? Hvorledes lade de sig anvende paa Ottomannerne, paa Americanerne, hvis Lande ikke ere besatte af de Franske, og som ikke staae under deres Love, Jmod alle disse Grundsætninger sætter Engelland, i sin Moderation kun en eneste; denne, at det betragter sig som Occanets Eiermand, Herre og Souverain. 11) Acterne ved den utrechtske Fred, som næsten alle Søemagter, Frankrig, Engelland, Spanien, Portugal, Preussen, Holland o. s. v. hyldede, bleve betragtede som Bast for alle europæiske Nationers Folkeret. De vare grundede paa de samme Fordringer som de fornemste tidligere Tractater, nemlig Tractaten af 1650 mellem Spanien og Holland, Tractaten af 1654 mellem Engelland og Portugal, den af 1665 mellem Frankrig og Engelland, den pyrenælske Tractat som sluttedes Aar 1657 mellem Frankrig og Spanien, Tractaten af 1667 mellem Spanien og Engelland, Tractaten af 1668 mellem Engelland og Holland, den af 1674 mellem Spanien og Holland, den af 1677 mellem Engelland og Frankrig. Den utrechtske Tractat blev i Gierningen den Coder, ved hvilken alle Euopas Sømagters Love stadfæstedes. Den tjente til Grundvold for alle følgende Tractater, for den af 1713 mellem Frankrig og Danmark, den af 1714 mellem Spanien og Holland, den af 1725 mellem Spanien og det tydske Rige, den af 1734 mellem Engelland og Rusland, den af 1739 mellem Frankrig og Danmark, den af 1740 mellem Engelland og Sverrig, den af 1742 mellem Danmark og Sverrig, og mellem Danmark og Spanien, den af 1748 mellem Danmark og Neapel, den af 1752 mellem Neapel og Holland, den af 1756 mellem Neapel og Genua, den af 1766 mellem Engelland og Sverrig, den af 1773 mellem Frankrig og de Forenede Stater, den af 1780 for den bevæbnede Neutralitet mellem Rusland, Sverrig, Danmark og Holland, den af 1782 mellem Engelland og Holland, den af 1783 mellem Engelland, og Sverrig, den af samme Aar mellem Engelland, og Frankrig, mellem Rusland og Porten, mellem Sverrig og de Forenede Stater, den af 1784 mellem Østerrig og Rusland, den af 1785 mellem Frankrig og Holland, mellem Engelland og Preussen, den af 1786 mellem Frankrig og Engelland, den af 1800 mellem Frankrig og de Forenede Stater. Den utrechtske Tractat, der er grundet paa alle foregaaende og staderstet ved alle efterfølgende Tractater, og paa en høitidelig Maade fremsætter de bestandig af alle europæiske Stater antagne Grundsætninger, bliver med Rette betragtet som alle Nationers fælleds Lov, (Fortsættes.)