JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-01
herat den Tørckeske Store-Sultan, personligen imod Christenheden er til Frids udgangen, oc allerede med en meget stor Armee saa vel af Tørcker, som oc af Tartarer, Græcker, Araber, Æøypter, Syrer, Moldauer, Vallacker oc andre Nationer virckeligen under den StoreVezier i Ungeren lader agere, saasom oc derom allerede adskillige, Gud bedret, Ukierkomme Tidender ere indkomme, oc mange farlængis efter saadan Materie, da skal, for sig, om dette Tørckeske Feldt-Tog icke alleneste meddeelis, en kort Extract, hvad den eene Maaned efter den anden indkomme, men end oc somme Tider de Tørckeske Nationer, oc deres Tilhængere, i deres sædvanlige Habit, formedelst en egentlig Figur forrestillis, oc der hos deres Lefnets-Art korteligen udføris: Men eftersom Tartarne denne gang, oc hellers almindeligen i de Tørckeske Kriger giøre Begyndelsen, saa giøris oc i lige Maade, om dennem Begyndelsen. Saasom da nu en til Feldtgaaende Tartar, hvorledis hand med sin Lantze sidder til Hests, vorder præsenteret. Disse Tartarer (som følger Tørcken) kaldis de smaa Tartarer, eftersom deres Lande ere langt smære end de Asiateske oc fornemmeligen deelis udi tvende Parter, de boer allesammen ved det sorte Haf oc staar under en Cham, hvilcken er en den Tørckeske Keysers Vasall oc Lænsmand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-01
Naar den Store-Tørck hafver en Krig, imod de Christne, saa lader hand oc disse, Tartarer opbyde, hvilcke det er en ret Lyst at gaa til Felds, de kommer i store Hobe-Tal, oc mangen Gang ved 10000. oc fleere, oc giøre de første Jndfald i Christenheden oc Christne Landt, ødelægger oc forderfver alt hvad de ofverkommer; De Christne fører de bort, giøre dennem til Trælle, oc selger dennem til Tørckerne. Disse selger de atter igien, oc kunde med Tiden formedelst Penge eller Ranzion vorde frikiøbte. Men naar Christne vorder fangne af Tørcken self, de hafver ingen Forhaabning til at forløsis, thi den Tørckeske Keyser lader ingen løs gifve for Penge, men de vorder paa de Tørckeske Galleyer forviste, være sig hellers at Sultan en vil benaade. Hvo som icke kand følge med, den hugger Tartarne ned, paa slig Maneer giøre de for den Tørckeske Armees Ankomst i Almindelighed et stort Strug dybt ind i Christenheden, hvilcket Mehren og Slesien, tidt oc ofte, samt paa denne Tid Ungeren, ia aldelis For-Stæderne for Vien hafver erfaret; De holder sig icke oppe ved nogen Fæstning, thi de kommer icke uden til at ødelægge, oc icke at storme, de ere oc alle til Hests, oc sig icke letteligen til et ordentligt Feld-Slag, med de Christne indlader, thi de marcherer aldelis uden Geled oc Orden, oc sig paa deres Hestes Gesvindighed oc Dygtighed forlader. Samme Heste ere magre, gode Løbere, oc vorder af Rødder og Bla denne af Træerne paa Marcken underhold ne, men naar de ere Hiemme, hafver de god Føring oc Gresgang. Samme Heste acter de saa høyt som deres eget Lifde koste oc meget udi Christenheden. Her foruden ere disse Tartarer gandske vilde oc barbareske Mennesker, ja langt meere Bester, de mendste Pige-Børn udaf deres Fangne misbruger de, indtil de døer. De ere haarde, til at lide Heede, Kuld Hunger oc Tørst. De kunde vel et Ridende udaf 3. eller 4. Dages Reyse oc Fart, indtil 60. eller 80. Mile udi et Strug fuldbringe, førend de noget æder eller fortærer; Siden kunde de atter lige saa længe hvile sig igien, oc digt æde oc dricke, saa oc vel 2. eller 3. Dage efter hinanden sofve: Udaf Statur ere de meere smaa end store, dog vel undersætte, udaf høyt oc bredt Bryst, stacket Hals, stort Hofved og Kinder, trindt Anfict, plat Næse, liden Mund, blaa Læber, hvide Tænder, oc Kolsort Haar, hvilcket henger niefne, icke anderledis end Heste-Mancker. Deres Qvinder (af hvilcke de tager saa mange som dennem lyster, hvorud ofver en Tartar kand ofte udi et Aar være Fader til 40. Born) maa ugeligen engang toe deres Børn udi salt Vand, paa det de kunde faa en haard Hud, oc saa meget det bedre svemme igiennem Vandet. Naar de sidder til Hests, hafver de heel stackede Stig-høyel-Remmer, oc før enhver med sig i Marcken, en liden Fløyte, en Picken Knif, en Syl, Naal-Tegad, saa oc nogle Remmer og een Compass, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Hand hafde alt udi nogle PostDage tænkt, at mand endeligen af Vien self om den Tørckeske Beleyring nogle visse Particularia hafve bekommet, samme her at indføre, men eftersom det lader sig ansee, at den Forhaabning neppeligen kand naaes, førend Undsætningen fra Polen eller andre Undsætnings-Trouper virckeligen skeer, da maa den gode Læser saa længe med disse Relationer, saa som de der snart af dette snart at hint Stæd vorder overskrefne; sig lade beqvemme, oc i tilstundende det skiønne Ungerlands oc herlige Østerrigs, des verre, Elændige Tilstand ydtemente ansee. Eftersom mand allerede hafver adviseret, at det Ungerske Land ved Presburg, Raab, Odenburg, Neustadt, oc videre der omkring icke anderledis end med Troja er beskaffet, saasom alt ligger udi Aske, mange tusinde Mennesker fangne oc nedhugne, oc saaledis ynkeligen at ansee, at GUD maa sig der ofver forbarme. Jcke mindre oc dette, at sig allerede mange Landflygtige No. 52.) oc fordrefne Folck hist oc her i Tydskland lader finde, oc søger et stocke Brød med stor Bedrøfvelse. Thi snart hafver Manden sin vinde, snart Qvinden hendes Mand, snart Børnene deres Forældre, oc disse deres Børn pluseligen maat forlade oc een Deel maat see, hvorledis de af de grumme Tørcker oc Tartare saa jammerligen ere blefne nedsablede. Oc
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
eftersom nu disse U-Christne saa grum meligen med de Christne Mennesker huserer, da hafver Grefve af Vindiskgratz, som hafver et Slot 2. Mile ofven fra Vien, efterat hans Bønder hafver faaet 100. Tartarer til fange, dennem Arme oc Been ladet afhugget, Næse oc Øren afskære, Øyenen udskicke, oc dennem saaledis paa Marcken ladet ligge. Herpaa følger nu nogle extraherede Relationer om Viens Beleyring; Men om det sig saaledis alt forholder, vil Tiden, som alting aabenbarer, udvise, saa oc om denne Lista er tictig, hvormed mand Undsætningen er findet at udføre, nemlig: Hans Kongelige Majestæt af Polen Ef vil i Person sig indstille med 36000. Mand. Chur-Førsten af Beyeren samt Hans Kreds-Contingent 11000. Mand. Chur-Førsten af Saxen i egen Person, naar hand hafver faaet Satisfation el ser Eger til Forsikring, med 10000. Mand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Chur-Førsten af Brandenburg vil skicke, dog med Condition 13000 Mand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Den Franckeske Kerds oc deres Allierede 8000. Mand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Hertugen af Lottringen hafver endnu 18000. Mand. Af Behmen oc forreste Østeriges Lande, 6000. Mand. Saa fremt den Neder-Saxecke Kreds icke vorder forhindret 6000. Mand. Bedrager sig tilsammen 108000. Mand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Fienden er i Gaar kommen indtil Steen-Broen, hafver allerede nogle Huse i Forstaden anstucket, Arbeyds-Folcket, som skandsede der omkring, hafver sig maal reterere, de svemmer over Vandet frem oc tilbage, ligesom Hunde, hvad dennem forrekommer, hugger de ned, eller fører det bort. J Gaar er det nær Presburg beliggende Slot oc Lidle Stadt Haimburg indtaget, hvad sig her inde hafver salveret, er alt hugget need, saa de meget ynkeligen der hafver huseret. Der allerskiønneste Slot i Østerige Petronella, hvilcket Grefven af Traun tilhørde, er tillige med alle andre smaa Stæder oc Lands Byer indtil Vien afbrændt. J bemældte Haimburg oc andre Stæder ere Børnene udaf Tartarne nedsablede, saa at paa Gaderne hafver ligget halfve Kropper, Hofveder, Arme oc Been strød de, men de som vare noget støre, hafver de udi Trældom bortført.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Et andet, den 18. Julii. Den 15. hujus er endnu en til Donau Strøm at komne Qvantitæt Munition i Vien indført, saa oc det Dagen tilforne ankomne FodFolck fuldkommeligen, samt nødvendige Dragoner og Rytterie i Vien indlagde, hvilcken hvilken Aften Tørckerne af de afbrændte Forstadens Mure med dragne Sabler i Haanden giorde en Storm paa Contreskarperne, men de ere med 400. Jhielslagnes Forlisning bort drefne. Vor giorde oc et Udfald af Staden, hvilcket en stor Skade foraarsagede, oc tvunge Fienden til, et skiønt forfærdigt Batterie af forlade. Den 16. Dito aarle begynd re Fienden med heel grofve Støkker Staden at beskyde sætte oc ofver Donau paa Prater, hvor sig 5000. forsamlede, hvilcke med utroelig Skrigen paa vore ved Tabor oc ved Broen staaende Mandskab tilløbe, paa 3. Timers Tid Skermytzerede, oc dennem 2. Broer aftræng de, i hvilcken Aue vore hafde 3. Støcker, med hvilcke Tørckerne ere blefne tvungne de 2. Broer ad forlade. Dog alligevel hafver de i Tabor og Prater fattet Post, saa vel som oc saa i Leopold stadt, oc imellem vor Armee oc den Stad Vien Communicationen fuldkommeligen afskaaret. J denne Skermytzel hafver vore bekommet en Tørckesk Fane, men udaf Mandskab hafver de talt 600. Jhielslagne, hvor iblandt den tappere Cavallerer, Her Øfverste-Lieutenant Giersdorph, er blefven, saa oc mange saarede, hvoriblandt var Her General Schultze, Polackerne hafver oc mange ladet udi Sticken. Af Tørckerne ere ofver 1000. blefne nedhugne, oc er Fienden nu saa saare forbiteret, at de end denne Aften Leopoldstadt hafver afbrændt. Den 17. hujus hafver de atter stormet for Vien, hvilcken Storm varede vel en half Time, men eftersom all Communication oc Delactighed imellem os og Vien fuldkommeligen var afskaaren, saa veed mand icke, hvorledis dermed er afløbet. J midler Tid kaster Tørckerne mange Fyr-Kugter ind i Staden, men indtil des hafver de intet udvircket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Passau, den 23. Julii. Den Stad Vien er af Tørcken hart beleyret; De hafver allerede gjort nogle Stormer derpaa ere dog, med Guds Hielp lyckeligen afslagne, udi hvilke Tog Studenterne oc Bager-Svennene sig heel tappere hafver udvist; Oc forhaaber mand, saa snart nogen Undsætning ankommer, samme Stad at befrie, oc Fienden at fordrifve. Den Store Vezier derfor hafver Commandanten i Vien Her General Grefve af Starenberg tilkiendegifvet, at, saa fremt hand Staden icke snart ville hannem ofverlefvere, hand da Fosteret i Moderens Lif icke ville forskone, om hand Staden med stormende Mact indbekom; Her imod skulle bemældte Grefve Starenberg, om hand dette ville indgaa, all Naade hafve at forhaabe, oc der saasom Stads-Førvaldter hafve at forblifve. Bemældte Store-Vezier ser nu Rigets oc Und sætnings-Folckenes Anmarch forventende, hvorudofver hand all Flid anvender, i Mening den Stad Vien inden 14. Dage for vist sig at bemægtige; Men dersom icke, skal hand være sindet, der icke længer at forblifve, men vil sig tilbage igien begifve. En Fisker, som en temmelig Tid kand holde sig under Vandet, Vandet, hafver fra General Starenberg bekommet gode Tidender, at hand endnu haaber at holde sig udi 2. Maaneder, oc at de til des ickun lidet hafver forsaaret, vare oc samtlige sindede, sig paa det yderste at forsvare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
af den Keyserlige Feldt-Leyer til Vien den 25. Julii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Nyt er her fra intet andet at berette, end at vi Rigs-Førsternes, icke mindre vore endnu i Riget oc Arfve-Landen staaende Regimenters Undsætning, med allerstørste Forlængsel forventer, oc tvilis icke, mand jo da disse Barbareske Folckes Forretagende udi alt ville forstørre: De holder endnu ved med deres Beleyring, men indtil des lidet udretter, oc hafver allerede, saa vidt mand hafver Kundskab, 6. indtil 7000. Mand, iblandt hvilcke en Bassa, som Candia hafver indtaget, tillige med andre deres Officerere, maat lade udi Sticken: Der imod ere ickun af vore i Staden en Capitain-Lieutenant, af det Starenbergeske, tilligemed 19. Gemeene, blefne døde, oc 10. saarede. Mand siger, at den Store-Vezier ved dette Angrib icke vel skal være til Mode, men heller inskede, at hand det icke hafde begyndt, eftersom hand den Beleyring neppeligen oc moxen umueligen, skal kunde udføre, de miste dagligen mange Folck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
J Forregaars hafver en Krigs-Officerere, Heusler kaldet, tillige med 45. Rytter sig med et Skib ladet ofversætte, oc da 50. Tørcker antreffet, 20. af dennem nedhugget, oc 4. Fangne lefvende i Leyeren indført, hvilke siger, at en velbekiendt Grefve Serini med Tørcken sig i Alliance hafver indladt: Denne ofvenbemældte Officerer hafver vnsket, at, dersom det var mueligt, altid at lade sig sætte ofver Vandet, thi Fienden finder vist det Tydske krud bedre, end de Keyserlige Hans Sabel. Jblandt andet skrifvis oc dette, at paa nogle Dages Tid icke andet end en gruelig Skyden, oc Jld-Kasten paa begge Sider er at see oc høre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Regensburg den 29. Julii. De udi Vien holder sig endnu, Gud skee Lof!heel vel, oc kand Fienden ingen Batterier beholde, thi hvad de om Natten opbygger, vorder om Dagen nedskudt, forhaabede mand derfore at samme Residence sig endnu længe skal kunde holde, indtil Undsætningen ankommer, hellers er den skiønne Stad nu fast intet mere at kiende, thi en stor Deel af det Keyserlige Slot er ruineret, Taget af alle Husene, oc Broerne opbrudte. J Staden ere giort Aftraage, hvorthen de sig kunde redde, om saa var at Volden skulle erobris, saa hafver Commendanten sig med Borgerne oc Studenterne forbundet, at den som ville tale om Accord, strax skal ophengis. Fem Hofved-Storme ere alt afslagne, siden den Tid hafver de sig icke ydermere vofvet. Studenterne hafver gjort et Udfald, oc mange Tørcker ihielslaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
den Keyserlige Hofved-Leyer ved De nau bart den Stad Vien den 30. Jul.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Den gode Stad Vien vorder fra Dø nau-Siden sterckest angreben, men de giør mæctig Modstand, oc hafver ingen Maan gel paa Lifs-Middeler, hvor imod Fienden den lider stor Nød for Brød og Foering, saa at de æder lutter koget Byg. De hafver vel 200. oc flere Bomber allerede ind kast, dog uden synderlig Skade, saa stiller de oc Støckerne alt for nedrige, hvorud ofver icke et Skud hafver treffet Muren, men alleneste paa Slottet, Hospitalet oc St. Stephans Taarn, hafver de gjort nogen Skade. De Fanger af Stæderne oc Landet, vorder alle sætte foran udi Spitzen, oc mest alle af Staden ihielskudte. Øfverste Heusler giør Tørcken Parthie vis megen Skade oc Afbreck, saasom hand med 36. Heste hafver sæt igiennem Donau, oc paa en Plads 50. Tørcker uforvarendis ofverfaldet, hvilcke hand saa nærsom 6. hafver nedhugget, oc tillige med andet got Bytte, skiønt Gevær bekommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Hans Excell. Her Grefve af Starenberg hafver Personlig, samt alle Soldaterne oc Borgerskabet, udaf en stormodig Jf ver, oc Christelig Andact, saaledis ved St. Trinitatis oprettede Ære-Pille som i Pestens Tid er bleven oprettet, sig tilsammen paa Knæ staaende, besvoret oc forbundet, for Hans Keyserlige Majest. Lif, Ære, Gods oc Blod at vofve, oc sig indtil den sidste Mand at forsvare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
af den Keyserlige Feldt-Leyer ved Endersdorf, den 5. Aug.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
J disse Dage hafver mand at ter seet en gruelig canoneren og Jlds indkastelse, i Synderlighed ved Natte-Tide. Men af den Stad Vien hafver mand ingen Kundskab, alleneste at nogle Ofverløbere, som uden for Staden i den Tørckeske Leyer hafver maat skandse, hafver sage, at ved Vinde-Broen i den gyldene Struds et stort Batterie er forfærdiget, hvor udaf Tørckerne meget heftigen skyder imod det røde Taarn, iligemaade oc af andre fleere. Oc at fra Gran en Undsætning med mange Proviant-Vogne oc Munition igien ere ankomne, oc i det samme endnu stod en Tørckesk Armee udaf 40000. Mand, hart ved Raab, saa fremt Grefve Budiani og andre Ungerer, hvilcke hafver gifvet sig under den Store-Veziers oc Teckely Beskiermelse, af de Tydske derudofverskulle vorde angrebne, ufortøfvet at bi staa. Hvort hen Hans Keyserlige Majestæt fra Passaust videre vil begifve, eller hvor Hendes Majestæt Keyserinden vil ligge i Barselseng, er indtil des endnu icke besluttet. Ved Skalitz skal staa 20000. Rebeller, hvilke skal hafve i Sinde at giøre et Jndfald i Mehren, men eftersom vore ved Pressburg sig nær hen til Skalt udstrecker, oc allerede nogle Polske Trou per sig hafver ladet see, torde vel deres Forrehafvende vorde forhindret, oc en anden Virkning komme for Dagen. Ayncken den 3. Augusti. Chur-Førsten er i Morgen fra Passau her forventet, oc skal da Patenter til ny Regimenter Rytterie oc Fod-Folck at hverfve udgifvis, hvor til oc de Geistlige noget vist at gifve, sig skal hafve forplictet. Giftermaalet imelle den Keys. Princesse oc Chur-Førsten, er nu gandske rictigt, oc hafver hun nyeligst 2. herlige Contrafen ad Passau henskicket. Hellers hafver oc Høystbemældte Chur Chur-Første anbefalet, en stor Ovantitæt Guld-Gylden at mynte, udaf hvilcke i Morgen 3000. allerede skal være færdige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Regensburg den 5. Augusti. Tørcken holder endnu ved, den Stad Vien paa det heftigste at angribe, oc hafver Tørckerne bekommet endnu 50000. Mand til Succurs, saa hafver de oc de Beleyrede saasnefvert indsperret, at de icke meere kunde giøre noget Udfald, i det de sig en stoer Bygning hafver bemæctiget, oc derpaa deres Batterier saa høyt opført, at de alt i Staden kunde beskyde. Men de i Staden tracter efter samme Verck med deres Støcker i Grund at skyde: Det forlyder, at de Beleyredes første Mangel skal vorde paa Krud og Støcke-Kugler, eftersom der sigis at alle udskickede Skibe med allehaande Vare oc Munition, icke i Vien ere indkomne, men en stor Deel Fienden kommen til Haande. Her foruden befrycter, mand sig meget for Tørckens Miner, at Vien det i Længden icke kand udholde, oc saa fremt Undsætningen icke snart ankommer, vel gandske vorder erobret, hvickeGUD naadeligen forbyde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-07-02
Amsterdam den 12. Augusti. Af Franckerige hafver mand, at Freden imellem Monsieur du Queine oc de Algiereske Søe-Røvere er sluttet paa efterfølgende Conditioner, nemlig, 1. skal de alle Christne Slaver løss lade oc stille paa fri Fod, saa vel Fransøske som Holland. ske, saasom oc allerede 1600. til Toulon ere ankomne. 2. Skal Algiererne her efter icke tage nogen Fransk Fange, være sig paa hvad Skib det kunde være. 3. Skal de alle Skibe, som de hafver taget fra Franckerige, samt alt indehafvende Gods igien levere. 4. For Krigens Omkostning skal de 1200000. Gylden betale. 5. Skal de alle de Stocker oc Munition som de de Franske hafver frataget, igiengifve. 6. Skal de paa egen Bekostning en Fæstning hart ved samme Stad, for Hans Kongelige Majestæt af Franckerige opbygge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Kiøbenhafn. aasom Hans Kongelig Mayestæt forgangen Maaned reisede her fra ad Holstein, da hafver den Kongelig Fru Moder siden begifven sig hen ad Niecopen i Falster, og voris regieren de Dronning er gangen til allerhøyestbemeldte Majest. Den 12. Augusti blef højeste Ræt paa sædvanlig Maade indblæst, oc Dagen nest efter der med begyndt. No. 51.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Den 14. Augusti ere Floderne gangen til Seils ad Øf ster-Søen. Den 22. dito er dend viitberømte og Høylærde Mand Christianus Noldius S. S. Theolog. Doctor & Profesfor Regius ved Døden afgangen. Ellers er ogsaa i denne Maaned een Forordning publicered om Gade-Løgterne og Nat-Væcterne her i Kiøbenhafn, af dato den 26. Julii. EffEngel Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Hans Kongl. Høyheds Prinz Georgs Bilager med Princesse, Anna, er holdet den 29. Julii, Copulationen skeede ved ErckeBispen af Londen, udi Mayst, Mayst. og de Store Ministres Nærværelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Nogen Tid der efter, hafver mange Personer forregifvet, at den aflifvede Lord Ryssels Gienfær nogle Nætter i Egnen ved Jouthantonhouse, hvor hand boede, sig hafver ladet see; hvor udofver Constabelen Fredags Natten 3. Personer der lod holde Vact. Ved Midnats Tide hørde mand et Skrig, oc flux derpaa Gienfærens Lignelse. 2. af dennem, som vare bestillede paa Vagten, løbe strax derfra, men den tredie blef bestaaende, oc spurde, der Gienfæren kom nærmere til hannem, hvad hans Begiering var, hvilken flux gaf til Giensvar, at hand var Lord Ryssels Giensær, oc icke kunde hafve Roe, førend det blef Verden kundbart, at det Skrift, hvilcket hand en Rigets-Skrifver hafde ofverlefveret, icke paa hans Vegne, men fra Dr. Bournet til Pay er indleveret. Der den anden det hørde, befvel Gienfæren, at hand skulle blive stille staaende, men der hand det icke ville, gaf hand hannem et heftigt Slag med sin Hellebardt, saa at hand faldt til Jorden, hvorpaa hand lod hente et Lius, oc saa med Forundring, at det var Mr. Rute, som sig for samme Gienfær hafde udgifvet, oc sig til den Ende i næst beliggende Herberge hafve opholdet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Franckerige. Om Dronningens Død, hvor om pag. 376. er mældet, hafver mand siden endnu disse Particularia bekommet, at der Kongen samme Tid var til Tafel tillige med Printzen af Conte oc aad af den sidste Ret kom der et Rycte, at det var heel slet bestilt med Dronningen, stod hand strax op, og gick til hende. Dronningen, saa snart hun blef Kongen var, luck te hun vel Munden op, a hun noget ville tale, men hun var saa mat, at hun intet kunte udsige, men hun tog sat paa Kongens Haand, oc trøckede den same hart til det samme gaf hun hendis Aand op, oc det den 30. Julii om Eftermiddagen hen ved 2. KlockeSlet. Kongen tog der paa begge hendes Hænder, lagde dennem paa sine Kinder og vædede dennem med Oyen-Taare, hvilke Oynene i Of verst. verflødighed udgydede, der hos fuckende: Ahl Gud, Kunde mig vel en støre Ulycke vederfaris. Ja Hans Majestæt blef saa svag af Sorg, at hand neppeligen kunde staa ofver ende. Monsieur Dauphin, som den gandske Dag icke hafde talet et Ord, blef oc i lige Maade saare bedrøvet. Continuation om det Tørckeske Feldt-Tog. Eftersom mand i forgangne Maaned hafver lofvet i da oc da noget om det Tørckeske Krigs-Væsen her at indføre, da skal noget om den Tørckeske Heste-Rumpe vorde talet. Anlangende nu Heste Rumpen, da er den ligesom den rette Blod. Fane, hvilcken Tørckerne udsticker, naar de ere sindede sig til Feldten at begifve, oc bruger de samme Heste, Rumpe saa vel til Fods som til Hests.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
J forrige Tider hafver dette Barbariske Folck oc dets Anhang haft adskillige Sædvaner, deres Fiender Krigen at forkynde. Nogle stillede en Herold paa deres Grændser, hvilcken i det Land, som de actede at bekrifge, maatte kaste en Steen: Andre beskickede en Herold paa Torfvet, hvilcken sig ad deres forretagne Fiendes Egn stillede, oc en Pil i Luften maatte udskyde. Nu omstunder, naar Tørcken hafver et FeldtTog for Haande, saa bruger hand først meget høytrafvende og ugudelige Brefve, men det visseste Tegn til Krig er, naar den Tørckeske Keyser i Marcken uden for Constantinopel.