JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Alting er her i Forvirrelse, og hvad Følger Congressens heftige Modstand mod Fuldbyrdelsen af den med Storbrittanien sluttede Tractat vil have, kan Tiden allene lære Kiøbmændene haves en Committe besluttet at overlevere Congressen en Memorial med den Begjæring: at ratificere Tractaten. med Storbrittanien. Jntet Stil kan blive forsteret, og alle Forretninger have i disse 2 Dage hvilet. Kiøbmændene ere for, at Tractaten bliver ratificeret, og Freden vedligeholdt :men den store Folkehaab raaber lydelig og heftigen om Krig og Repressalier mod den engelske Regiering. Foruden i NyePeret have ogsaa Kiøbmændene i andre Handelstæder for opfylde Tractaten med Engeland, og beder den om en hurtig samlet sig, for at forestille Congressen Farligheden ved at ikke Opfyldelse. Paa den anden Side derimod holde de Anderledes: sindede hyppige Sammenkomster, og declammere paa det heftigste mod Engeland. Præsidenten Washington paastaaer, at han allene har Ret til at ratificere Tractater, men derimod har Repræsentanternes Huus med 55 mod 34 Stemmer besluttet : "at den med Storbrittanien sluttede Tractat var i forskellige Puncter gandske imod de forenede Staters Jnteresse, og da Engeland, endog efter denne Tractats Undertegnelse, bestandig vedblev at presse Americanske Matroser, og at bemægtige sig americanske med Levnetsmidler ladte Skibe, saa holdte Huset der i disse Omstændigheder ikke for raadeligt, at lade de fornødne Forordninger til denne Tractats Fuldbyrdelse passere. Efter den americanske Constitutions Aand. er en Tractat ikke gyldig, førend ogsaa den lovgivende Magt. har billiget den. Under alle disse truende Omstændigheder af et Fredsbrud lader det sig dog endnu ikke vente, at det fran ste Partie i America skulde faae Overhaand, om endog Tractalen, som nu bliver undersøgt af Kongressen, skulde blive forkastet. Mange Personer i Virgingen ønske af den AarsaFred med Storbrittanien, fordi de da, som de haabe, ikke skulde blive nødte til at betale de Summer, som de ere Engelænder. ne skyldige. ene Berling. de Livorno, den 9de Maji. Det er lyttes en Division af den franske Flaade at undgaar Engelændernes Aarvaagenhed, og løbe ud fra Toulon. Den har begivet sig til Kysterne af Genua, hvor de Franske have er stort Antal bevæbnede Skibe. - Den engelske Fregat l Jnconstaner har, under Kanonerne paa Fortet Bona ved deTiinesiske Kyster, borttaget den franske Corvette i Union paa at Kanoner og 2de Mand. Paa Corsica har den engelske Viertonge ladet angribe de bevæbnede Jnsurgentere, hvis største Styrke var ved Aaccio. J denne blodige og haardnattede Fegtning ere mange Corser blevne, og et betydelige Antal fangne, som nu skulle blive dømte.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Jtalien, den 18de Maji. Den hele Postod er bedærket med en utallig Mængde Fartøier, paa hvilke flygtende Gods bliver bragt til det adriatiske. Hav, og derfra til Triest. Mange Jndbyggere flygte ogsaa til Tyrol, hvorved Siltravlen lider meget. De Franskiltil at besætte Mundingen af Pofløden. - J det Piemontesiske er en Geistlig, som vilde formane sin Menighed til at gribe til Vaaben mod de Franske, bleven skudt paa Præditestolen.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Efter Slaget ved Lodi skal Beaulien have været i stor Fare, og have havt meget at takke det neapolitanske Cavallerie, som med særdeles Bravour dækkede Rettraden, for sin Frelse.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Erkehertug Ferdinand var paa sin Reise til det østerrigske med sin Gemalinde neppe passeret gjennem Cassano, førend franske Cavallerie, 1/2 Time derefter, kom derhen; dog kunde dette ikke indhente ham. General Beaulien har ladet det neapolitanske Hof ansøge om en hastig Afsendelse af 1000 Mand til Lombardiet, som nu vel ikke torde indtreffe. - Fastningen Mantua skal være forsynet med Levnetsmidler for 1 Aar. General Stein, forhen Commandant i Mayland, forer Commanden sammesteds.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Jtalien, den 18de Maji. Det var General Massena, som den 11te rykkede ind igiennem den romerske Port i Mayland med den franske Avantgarde. af 6000 Mand. En Deputation af Magistraten, som havde Enkebispen i Spidsen, bragte ham Stadens Nøgler i Møde. Allerede førend de Franske rykte ind, var der paa Dompladsen. allerede bleven plantet et Frihedstræe. De reiserlige Vaaben, bleve den 12te aftagne, og Jndbyggerne paastat den farve. de Folade. Jndtil den 14de ankom sammesteds endnu 1200 Mand franske Tropper. General Massena lod Titadeller i Manlang opfordre, hvis Besætning bestaaer af 160 Mand, der sætteligen ere forsynede med Levnetsmidler og Muni, til inandanten ogsaa Opfordringen. Adskillige stanske Detachementer erette frem over Manland til Commoson, som der heder, at inddrive Contributioner der i Egnen, Mod Mantua er ogsaa marcheret et trans Tropperorps. General. Beaullen har forstærket Garnisonen sammesteds med endnu nogle Bataillioner Det heder, at General Buonaparte har indbudet Jndbyggernør det Manlandske, at oprette en Republik under fransk Beskyttelse, og forene sig med Genu- og Venedig. Dette behøver dag Betræftelse De grønnes mange Requisitioner synes Manlænderne ittrom. D. sal strax efter deres Jndrykkelse i Staden Manland have for langt en Brandskat af 3 1/2 Million Lirer.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Af en Skrivelse fra Jtalien, den 14de Maji. Et fransk Troppedetachement har lader sig ser for Modens Saasnart man erfarede dets Nærmelse, blev Ridder Rangenisendt det i Møde, for i dertugens Navn at ansøge om Fred. men den franske Commissair Satiertillod, som der siges ogsaa er derpaa, at der kun i Paris eller Basel kunde handles om Fred. Hertugdommet Moden maatte imidlertid betale 16 Mililloner i rede Penge, og foruden andre Krigsfornødenheder skaffe Levnetsmidler for 4 Millioner. Herpaa blev strax en Coureer sendt til Venedig til Hertugen for at bekiendtgiøre ham de af de Franske foreslagne Betingelser. En Pique, fransk Cavallerie har ogsaa allerede ladet sig ser for Portene af den pavelige Stad Bologna, men efter en togt Accogneserring, trak den sig igien tilbage. Cardinal Vicelegaten reiste samme Dag til Rom, og overdrog Regieringen i Bolda at overlevere de Franske, i Fald de kom, Røglerne til Staden, Paven har holdt mange Conferencer med Cardinalerne, forat raadslaae om, hvilket Partie han under nærværende Omstændigheder havde at tage degadriatiske Haver paa eengang en Fløtille af franske Corfaret kommen tilsyne. Samme ere forsynede med Patenter af Commissair Salterter, og borttage alle neapolitanske og romerste Skibe. Man slutter geraf, at de Franske torde behandle de pavelige Stater fuldkommen fiendtlig, dersom ikke Freden med Paven kommer i Mand.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Jnstruck, den 18de Maji. En almindelig Enthasiame har indtager vore tavre Treer til at forsvare deres Fædreneland, i Fald de Franske skulle nove at vise sig paa Grændserne. 1800 Mand Frivilliar er allerede samlede, og tildeels paa Veien til Grændserne. Den, Mand faaer 30 Krenzer hver Dag Daglig melde sig endnu mange 100 andre. De fleste ere bevæbnede med gode Kugerbøssen, for dermed at modtage de Franske fra Biergene. De hele Land giver Gienlyd af det Raad; Reiseren leve Fra de italienske Grændser, den 19de Maji.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Den franske Armee, som under General Buonapartrænger bestandig videre frem, er nu over 100 Man stærk, og Alpearmeen under General Kollerman, som er Anmarch, for at agere i Forbindelse med den første, regner for gaae Mand. General Braulien har med sit Corpdermed gruttet sig tilbage til Tyrol. Ummeligheden i at kun nogle en paa overlegen Fiende den behørige Mødstand har tounger ham dertil. I Tyral giøres alle Anstalter til de Kriserlige Troppers Proviantering. – Statten i Lorcito er alle tede bleven indpattet, og man troer, at den skal blive bort sende til Søde.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Fra de lialienske Grændseer, den 20de Maji. Den pavelige Stad Boldgaa den største og anseeligste i Kirkestaten næst Rom, er allerede bleven besat af de Franske. de franske Forpaster strettede indtil Urdind. Paven skal den senhave sendt Deputerte derhen, for at giøre Forestillinger modnendelig Begegnelse paa det romerske Geber, og tillige erklære sig fordelige Sindelag. Efter almindelig Sigende har Maning allerede ved Capitulation overgivet sig til de Frand. General Braulien har trukket sig over Riva til tient eller Trident, den østlige Deel af Tyrol. - Den franske Caneral Manna beleirer nu Clladellet i Manland, Man troer, at det snart maa overgive sig formedelst den stær tillige som man giør paa samme. Turin har et Parti at misfornøiede Borgere villet bevæge det franske Directorium. til at iværksætte en almindelig Revolution Hæmønt, og ansagton, at samme blevet frane Departement; men Directoriet har afslaaer det. De Franske marchere nu til Rom. Paris, den 22de Maji.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
General Buonaparte trænger, som en stridtrindende Stram, frem i Jtalien. Paa en Dag har Directoriet faae. Efterretning om de vigtige Seiervindinger, som han den 3de ved Kostmod tær ved Placenia da han forrette Overgangen over Pog anden 10de ved Lod, har tilfægtet sig over Østerrigerne. Ennylig ankommen Coureer har ogsaa allerede overbragt den Efterretning: at Staden Manland var bleven forladt af Østerrigerne, og besat at vore Tropper, som derpaa allereders nytte frem : Mile over Staden Manland. Med Hertugen af Parmer den sluttet en Vaabenstelstand, og Fri den med Sardinienerallerede bleven undertegnet og ratificeret. Følgendere de Artiller af Fordstractaten som er bleven sluttet med Gardingen og Dans Majestæt, Kongen af Sardsnien, fratræder Joalitionen og enhver Allianer mod den fran. ste Republik, angalstaaer Dertugdommet Saveren. Gienstabet Misa og Tøndag Grændserne af Piemoniskulle blive bestemt paa en for Frantrige fordeelagtig Maade. 4) Kongen af Sardine maae itte beholde Emaranterne sine Stater, undtagen de af Montian dan franger sig. alle Fordringer og al Stades Erstatningen Frankrig. . Jmellem begge Maaler skal sluttes en Handelstractat. .
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Kongen skal give alle Sardinier Amnestie, i Henseende til resolutionaire Handlinger eller Meninger, og tilbagegive dem deres confiskerte Eiendomme. 3) Alt, hvad man har frataet private Folk, aal blive dem erstattet. 9) Fangerne blive overlede. 10) Coni. Tortona, Caathenu Danshiin og Vahenza forblive indtil den almindelige Fred, og Dandelstractaken er sluttet, i de Franskes Hænder. 11) De af Frankrig er Febrede Lande skulle staae under Hans sardiniske Majestativiludministration, men fremdeles levere Mandskab til Republitene Armeer. 12) Snia og de andre faste Pladser skulle hade sardiniske Majestæts Bekostning sløses 14de Mai. sat maa ikke lade reparere nogen Deel af Grændsefæstninger de 14) Krigsforraaden som man forefandt de erobrede Lande. tilhører Republiken. 15) Kongen skal tilstæde de republictang. Trapper en frie March giennem sine Stater. 6 Frantrige bevilger Kongen sin Mægling med Genua 12) Efter Fredsslutningen i Haag den hataviske Republik indbegreben i den ne Tractat. 18) Kongen af Sardinien skal give Erstatning for hans Opførsel mod vor Gesandt Semonville En gent fra Kongen af Neapolie er allerede kommen til Paris, For at slutte Fred med Republiken og alle øvrige italienske Stal ter søge nu at giøre det samere.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Af en Skrivelse fra Tyral, den 20de Maji. Fra Bayern bliver en overordentlig Mængde af Korn og andre Levnetsmidler bragt til Instruck, hvor der anlægges sto te Magasiner. Churforsten af Bayern har eftergivet alle erhen farende Fragtnander, som have reiserlige Passer, den ellers sædvanlige Udførselstold, Chauserpenge &c. Et Compagnie Kiøbmænd i Strandingen har forbunden sig til at leve ske inden 14 Dage 1000 Maal Korn til Jnstruck - Bo. ste Bønder, som desuden ere fødte Skyttere, og bekiendte atderes frempelløse Troeskab mod Huset Østerrige, have frivillig tilbudet sig at forsvare, som de sige, den catholske Troe. Land compagnierne have allerede befat de vigtigste Paneer.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Af en Skrivelse fra Tyrol, den 24de Mai Alle bevæbne sig nu i vort Land. Man regner allerede og og Mand, som have ladet sig opskrive til Landets For saar Enhver er forsynet med en Kugelbøsse og 2 Pistoler, Staden Bonen allene vil underholde de Mand Frivillige en forlanger blot Munition af Keiseren. Den tapre Overlandsægermester Stederle, som i mange Aar har tient ved den Keiserlige Armee, vil vel blive Generallimas ved vor fri billige Landmuite. De Franske ere vel trængte frem i Jt den, men man faaer nu at see, om dette skiønne Landette vil blive dem til Skade, og et Capaa for dem som fordum for de Carthageniensiske Soldater under Hannibal.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
London, den 20de og 24de Maji. I Gaar Middags mellem 1 og 2 begav de Majestæt Konen sig til Overhuset, hvorhen Medlemmerne af Underhuset. ligeledes vare indbudne, og ved en fra Tronen holdt meget madig Tale sluttede Parlamentets hidtil holdte Sessioner, og ophævede samme. Det nye Parlament skal forsamle sig i Julii Maaned, og ikke blive prorogeren førend Høsten - Med hver Postdag saae vi fra Paris Efterretninger om de Franskes kiæmpenæssige Fremskridt og Krigslykke i Jtalien, hvorved der er bleven foraarsaget en desto større Urolighed, da, efterFreden er bleven sluttet mellem Sardinien og Frankrige, og den franske Armee fremtrænger mod og i de reiserlige Stater i maatte tage, naar alle vore Allierte blive satte i den Nødven Jtalien, ikke kan seer, hvad Gang Krigsanliggenderne dighed at forlade os. J et Brev fra Bastia paa Corfica at 24de April meldes, at man der gjør de virksomste Anstalter til at aabne Feldtroget mod Jnsurgenterne, saa hastigt som mueligt. Baron de Rølles Regiment og den 2den Bataillon af Overste Dillones Regiment, tilsammen 1000 Mand, ere ankomme paa Torsten, og den der værende Regiering haaber, forMidtsommer, at oprette Roligheden paa denne de, i Fald de forstransk Oprørere ingen Understøttelse faae fra Frankrige. til hvilket at forhindre vor Flaade krydser paa Holden af Toulon.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Frankfurt, den 24de Maji. Den 21de hujus er Erkehertug Carl afreist fra Mann til Armeen, og har taget sit Hovedqvarteer i Alten. Siden Vaabenstilstandens Opsigelse føie nu ogsaa de Franske de ivrigste Foranstaltninger til Campagnens Aabnelse. - Fra den sinemierske Armer blive nu ingen Tropper detacherte til Armeen i Jtalien J en hessisk Tidende læser man følgende: "Man paastaaer, at Keiseren er nu (uagtet Vaabenstilstandens Opsigelse alvorlig findet for Freden og vil med det første give Rigsdagen dette tilkiende. J Frankfurt forde derfor, sandsynligen om 2 Maaneder blive aabnet en Congres.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Mann, den 24de Maji. Vaabenstilstandens Opsigelse er skeet paa een og samme Dag, nemlig den 21de, af de 4 Forpostcommander, som ved Separatronventioner havde indgaaet den. Man mer tede, at de Fransteritte havde ventet denne Opsigelse, men havde tænkt, at Vaabenstilstanden skulde have varet indtil Desten. J Coblenz frygter man fornemmelig for, at de nyeforstandsninger paa Petersbierget skulle blive beskudte og forstyrrede af den tapre Commandant von Sechtern i Chrenbreitstein. - Den andet blev fra Erkehertugens Dovedqvarteer udstædt en Circulaire til alle Brigadechefer, hvori der gives dem Underretning om Vaabenstilstandens Opsigelse. Dersom de Franske ikke skulle iagttage de 10 Dages Frist, saa ere de tydske Tropper befalede at bruge Magt mod Magt. - De Keiserl. Tropper ere nu overalt i Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Wesel, den 26de Mai Ved en Erpresser sit den franske General Kleber den 22de Efterretning i Creveld, at Østerrigerne havde den 21de opsaatVaabenstilstanden ved Rhinen, og at følgelig Fiendtligheder. ne skulle igjen begynde den 1ste Junii. General Damas er derfor allerede forrige Sandag afreist fra Creveld til sin Post ved Andernae. Han blev geledet af General Kleber indtil Cölln, hvor de begge havde en Samtale med General Jourdan. General Kleber, som allerede er kommen tilbage til Creveld, skal commandere den venstre Fløi Alting er nu Bevægelse ved den franske Armee hos Nederrhinen. Mange Pontoner ere blevne førte paa Vogne til Coblenz. Alle Skibe paa Rhinen ere bragte til den anden Strandbred. Adskillige franske Corpser have nærmet sig Demarcationslinien, og en fransk Generaladjutant har begivet sig til Gemarke, for at giøre Aftale med de preussiske Generaler, angaaende denne Linie.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Man troer her, at Krigens Hovedsskueplads skal blive paa Hundrykken. - J Egnen af Cleve skal en Observationsleir af franske og hollandske Tropper blive oprettet tæt ved Maas.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
I Holland gik allerede for nogle Dage siden det Rygte, at de engelske Krigskibe skulde have faaet Ordre, at borttage alle neutrale Skibe, som gik til eller kom fra de hollandske Havne og at allerede nogle danske vare blevne opbragte. De allernyeste Efterretninger fra London af 24de melde intet herom, Rabbi Jecuriel Kobens Skrivelse i Mantua, dateret 24de April Med Bestyttelse seer jeg, at De fæster nogen Troe til de ganske ugrundede Rygte angaaende Omveltningen af vore be lige Religionslove. Det være langt fra de at ville forandt endog det allerringeste i de mosaiske Love, Dørgels Gud være priser; vor tolerante Regiering forlanger ingen saadanne Jndgreb i vore Religionskikke. Meddeel De Verden, og Besynderlighed de tydske Rabbinere, denne Efterretning, paa det at dette lognagtige Rygte gandske kan blive qvalt, og sov Helsingøer, den 3die Junii.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Fra den 24de Maji til i Dag ere 542 Skibe passerede Sundet. Den 28de ankom Capit. J. Hamen af Nedennes, Lehn fra Arendal til Kiøbenhavn med Tømmer.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Fra det Kongelige General Postamt, er den 17de Mai. og udkommet en Placat angaaende en særskildt Postgang. Jndre ging mellem Kiøbstæderne Christianssund og Molde samt en nærmere Bestemmelse at Portopengene, for de Bro ve som med Posten mellem Molde og Bergen forsendes saavelsom Forandring i de hidindtil for denne Postes Afgang. bestemte Dage Fra Staden Raadstue er den 30te Maji d. A. udkommer en Brød Tart, hvorefter Bagerne her udi Staden sig indtil videre havs arrette: 1) Brød af sigted Hvedemeel: Frank eller rasved Brød for 2 s. skal veie 3 Lod 2 Qvintin. Det af de privilegerede franske Bagere bagende Franstbrød skal for 2 s. vele 9 L. 2 Qv. Hvede Simler skal for 1 s. veie 4 L. 2 Qv. Rundebrød for 1 s.; L. 1 Qv. Hvede Tvebakker for 1 sk. 4 L. 2) Brød af sigted Rugmeel : Et Firestillings Suurbrød, skal veie 23 L. 2 Qv. Et Tostillings dito 14 L. 1 Qv. Et Eenskillings dito 1 L. Rug Tvebakker, vel igiennemtørrede, for 1ste 5 L. 3) Brød af grovt maled Rugmeel: Et Fire leg Tyvestillings Brød skal vede 11 Pd. 23 L. Qv. Et Ser. tenskillings dito 3 Pd. 28 L. 3 Qv. Et Trettenskillings dito, ( Pd. 13 L. 2 Qv. Et Syvstillings dito 3 Pd. 14 L. 3 Op Et Firestillings dito 2 Pd. 1 L. En Skofte for 1 s. 11 L. Qv.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Den 1ste, 2den og 3die hujus ere følgende Orlogskibe lagte ud paa Rheden; Odin paa og Kang, som kommanderes af Commandeur=Capitain Otto Lytten; Kronprindsesse Maria, pitain Bille; Sælland, og Kann, commanderes af Com 14 Kan, commanderes af Kammerherre Commandeur Camandeur=Capitain Fasting; Oldenborg, og Kand, commanderes af Commandeur=Capitain Olfort Fischer; Jndfødsret. ten, 64 Kane, commanderes af Commandeur Capitain Chr. Lykken; Dannebrog, 6 Kan, commanderes af Commandeur=Capitain Ursing og Fregatten Storebelt, 36 Kan. som commanderes af Capitain Bakke.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Ved Forligelses=Commissionen i Kiøbenhavn er fra dens Begyndelse den 14de August 139, til samme Aars Udgang. af de foretagne Sager forligt 300, hævet 40, henviist til Rettergang 222. Januarii forligt 90, hævet 11, henviist til Rettergang 4. Februarii - 13. - 18. - Martii 1. - . Aar. - 108. - 44. Maji .
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Ved Talletteriets 353 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 6.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Onsdag Morgen den 3de Junii afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, "Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen forfra Kl. 1 til 3 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir. Baron Ther. Vinden. 1 Maji f. A. stor Barme. S. B. a. a. - .N. N. V. sal. - -S. S. V. aa alle 6 JuS. S. O.a 10 og i. - .alle 41. V. N. V. mig. -S. S. V.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Avnarissair.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Stockholm, den 26de April. Da det Kongelige Academie for Jndskrivter, skiønne Videnskaber, Historien og Oldsager ikke i dette, som de foregaaende Aar, har havt Leilighed, at tilkiendegive i en offentlig Sammenkomst dets Bedømmelser over de Skrifter, som ved Priissogningen i afvigte Aar ere blevne det tilsendte, og Priis Opgaverne, som det med Kongelig Bevilling udsæt ter for nærværende Aar; saa opfulder det nu denne Pligt ved nærværende Bekiendtgiørelse: Den historiske Opgave for afvigte Aar var: "Forsøg paa Sildefiskeriets Historie, saavel paa de skaanske, som alle andre under svensk Herredømme væ Frende Kyster, med Tilbagegaaende til de ældste Tider, som give herom sikre Underretninger. Over denne Gienstand, er indkommen run er eeneste Strivt med den Devise, Nu skal konungur huna, hurn han skal stet folk med Chromsaans Tillidhalse tjernhandlidkan - Thetrichsa er tilgning i haturchi androm vatnom; Konunaa Stytilsen. Academiet har dog fundet dette Skrivt værdigt til den første Premie. Forfatteren af samme er Hr. Adolph Daniel Enander. Fremmede Sprog; Lovale over Huge Groting, det latinske eller franske Sprog Academiet har bekommet 5 Skrivter om denne Gienstand. No. 1. med Devise, lonorisicum est, magnerum tiforumletidere landem. No. 2. Qvid faciendum sit, a faciente discendumest. seneen. No. 3 ligesaa stat, fine morte decut. Propertine. No 4 Alersar cietihuus unde, pulturis veræ eustor, reglusque latelles. Pratius. No. 5. Formementisterne, quam tenere Sonprime. reg nander allenammatersom attem, sed tultiple moribus pallig. Incum.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Blandt disse Skrivter har Academier tilkiendt No. 3 Prisen. Forfatteren af samme er Hr. Henrich Constantin, Craa, Professor i Lovkyndigheden ved Arbenæum i Amsterdam. Academiet har ogsaa tilkiendt Strivtet No. 3 Acressit med den Udmærkelse, at det skal blive aftrytter blandt dets Memeirer. Forfatteren af samme er Hr. Matthias Stoltz, Rector ved Stolen i Helsingborg. Academiertroer desuden, at det ikke maae gaae forbi med Stiltienhed Strivtet No. 2, det besidder en Grad af Fuldkommenhed som har trukket dets Opmærksomhed paa sig, samt Strivtet No. 4 i det franske Sprog, hvilket sidste, endskiønt der ikke er fuldendet, giver en Forfatter af megen udmærket Fortieneste tilkiende. Oldsagerne: Undersøgelse om Beskaffenheden ved de el vile Betieninger, som ommeldes i de Nordiske Memoirer i Kongernes Tid af Huset Folkunge, og om de Rettigheder og Pligter, som vare forbundne med disse Embeder. Over denne Gienstand er ikke er eneste Skrivt bleven sendt Academiet til Bedømmelse. Jndskrivter og Deviser : 1) Udkast til et latins Jnd kast til Medailler med latinske Jndskrivter, til Erindring om skrivt for det nylig revarerte Mynthuus i Stockholm. 2Udde berømmeligste Personer i Sverrig fra Dronning Margare. thals Regiering af indtil Gustav l. - Over disse Gienstande, ere til behørig Tid blevne Academiet tilsendt : No. 1. med Devise : Breviter & bene. No. 2 Martemomnihuus a natura aquslem, oblitioneapud posteros vel gioria distinguiNo. 3. Sed tamen enpetiats- og efter den foreskremmeTid. No. 4. Memoria patrum non abolende. No. 5. Præstat otiosumesse, quam nihil agere. No. 6. Ifficilia que pulers.
Berlingske Tidende, 1796-06-03
Ved disse Forsøgers Bedømmelse har Academiet fundet, at No. 3 indeholder saa lykkelige Udkast, at det har fundet dette Forsøg værdigt at krones. Forfatteren er Hr. Gunnar Back mann, Magister og Lærer i de skiønne Videnskaber paa Universitetet i Lund, som allerede forhen har erholdet udmærkede Beviser paa Academiets Bifald.