Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J. G. Moltke er født d. 27 Juli 1746 af en Slægt, som allerede blomstrede her i Danmark i det fjortende Aarhundrede. Det uforkasteligste Vidnesbyrd herom bærer en Ligsteen over Henning Moltke og hans Frue og Søn *) i Choret af Kieldbye Kirke paa Møen, hvor den MoltkiskFamilie fra Arilds Tid har været bosat. Jkke anføres denne den Moltkiske Families Ælde her 4 Danmark, som nogen vigtig Blomst i den Hedengangnes Borgerkrone, men vi sige her hvad Plutarch, anfører om Aratus: "han satte den erhvervede Ære i Forbindelse med den medfødte, og gjorde sine Forfædre, ikke blot som Forfædre, men som Veiledere til gode Handlinger, Ære." Vor Molckes Fader var Adam Gottlob Moltke, hiin navnkundige Statsmand underFrederik den Femtes og Christian den Syvendes lykkelige Regjering. Han var to Gange gift, første Gang med Christ. Friedr. v. Brüggemann og anden Gang med Soph. Hedev. v. Raben. J det første Ægteskab avlede han 12 Børn, hvoriblandt Joachim Godske, og i det andet 2. Den Tidsalder, hvori han virkede, var *) Paa Stenen, som Klevenfeldt har ladet stikke i Kobber, læses følgende: Anno dominMCCIII in die Francisci obiit Dominus Hemmingus Molteke miles, ætatis XVI die Annunciationis Mariæ obiit Amen af Elsebe, hvor, suæ ætatis XIIII obiit do mina Christina, Uxer. - domini accumbentis. især heldig for Videnskaberne. Jkke allene var Frederik den Femte selv deres ivrige Beskytter, men Mænd som Moltke, Tholt og den ældre Bernstorf vare deres Velyndere, og som C. Pontoppidan, Kratzenstein, Oder, T. Holm o. fl. blandt deres Dyrkere. Lige fra 174666 søgte A. G. Moltke at befordre, især Naturvidenskabens Tarv i vort Fædreneland. Ham var det, der havde saa stor Deel i at fremvirke de videnskabelige Reiser, der gjordes paa Kongelig Bekostning ligesaavel til Jsland og Norge, som til Arabien; i de offentlige Jndretninger og Stiftelser, der, under Frederik den Femtes Regjering, foranstaltedes, saavel til Videnskabernes, som og Konsternes og deres Dyrkeres Fremtarv. To islandske Lærde, Eggert O lassen og Biarne Paulsen bleve sendte til Jsland, og Frugten af deres fem Aars Ophold i dette Land var den bekiendte physiske og oeconomiske Beskrivelse derover, en botanisk Hauge blev anlagt, den berømte Prof. Oeder sat til Opsynsmand derover, og derpaa sendt til Norge, paa Botanikens Vegne, Regenfus blev indkaldt, for ligeledes paa Kongelig Regning at udføre sit kostbare Conchylie værk, et Naturaliecabinet blev, efter en af Moltke foreslaaet Plan, anlagt, og ordnet af Tycho Holm, der havde studeret under Linke; de offentlige Samlinger bleve forøgede; et Konstacademie stiftet og store Konstlærere indkaldte. Men ikke nok med, at Moltke saaledes formaaede Kongen til at gjøre saa meget for Videnskaberne, især de naturhistoriske, han anlagde ogsaa selv saavel et Naturaliecabinet, i en Sidefløi af det grevelige Hotel, som et Maleriegallerie, og blev saaledes Naturvidenskabens og Konstens første Fremhielper i Fædrenelandet. Under saadan en Faders ømme Omsorg opvoxte Joach. G. Moltke og hans Broder Frederik Ludvig. Tidligen bleve begge bestemte til at uddanne deres Aand ved planmæssigt Studium, og Joachim Godske studerede i Leipzig, tilligemed nuværende Etatsraad og Prof. Abraham Kall, under en Ernesti og Gellert, hvis Agtelse og Venskab han i høi Grad besad. Medens han opholdt sig i Leipzig ved det derværende Universitet, skrev han adskillige Recensioner i Leipziger gelehrte Zeitungen, først begyndte af Prof. Krause 1715, hvilket vidner om, at han havde gode Jndsigter, da man ellers neppe havde indrømmet ham en Meddommerplads i en saa vigtig lærd Tribunal. 1777. oversatte han Quintialini Institutionum paa Tydsk, og udgav den i Trykken i Kjøbenhavn. J Aaret 1759 d. 16 April ægtede han Georgine v. Buchwald, af Huset Seedorff, en ved sin Skjønhed ligesaa meget som ved sin Huuslighed udmærket Dame. Paa Grevskabet Bregentved staae endnu ti store Kister, zirligt beslagne med Messing, og det grevelige Vaaben paamalet, ganske fyldte med Linned, hun selv havde ladet spinde og væve. De staae her som et talende Minde paa een af de første danske Damers store og rosværdige Huusflid.