JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
En Datter af en afdød Militair=Embedsmand ønsker sig enten strax eller til 1ste Novbr. i et Huus, hvor hu for sit Ophold kunde give smaa Born Underviisning. Herpaa Reflecterende ville afgive billet, mkt. Lærerinde, paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Tvende store, stærke Arbeidsvogne ønskes tilkjøbs Adresse-Contoiret anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
At Badehuset er henlagt paa sædvanligt Sted til Afbenyttelse, bekjendtgjøres herved.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Paa Veien fra Aalborg til Ferslev er sidste Torsdag Aften af en Vogn tabt en hvid Kasse, hvori endeel skidne Skjorter, Underbuxer, Strømper, Lommetørklæder og Kra giver, mærkede: C. C. og L. G. For Tilveiebringelsen, heraf udbetales en Belønning paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
En Pige af fat Alder, der kan fremvise det bedste Behviis paa fortrinlig Duelighed og Troskab, ønsker sig en Condition som Huusholderske, helst paa Landet, til 1ste November. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Natten imellem 1ste og 2den Juni er en Hoppe, sortbruun, med to hvide Bagfødder, borttaget paa Marken ved Øster-Sundby. For Tilveiebringelsen udloves en god a Douceur. Stiftsbogtrykkeriet anviser, hvor Hoppen skal afleveres.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
En Gartner, som og er Skytte, med gode Anbefalinger, ønsker sig en Tjeneste til 1ste November. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
En Kareth i god, brugbar Stad, stærk beslaget med Jern, kan faaes til Kjøbs for 65 Rbd. hos N. P. Knachergaard, Vesterport Nr. 26.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Den Huusleilighed, Hjørnet af Vestergade og Tiende laden, 1ste Sal, bestaaende af 4 Værelser med Kjøkken og iøvrige Beqvemmeligheder, som nu beboes af Hr. S. Philipsen, kan, paa Grund af forandret Bestemmelse, erholdes til Leie anstundende Michaeli. Man adressere sig desangaaende til Enkemadame Borup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
En rød Tobakspose, med Broderier af Dyr er tabt paa Gaden; Finderen bedes at aflevere samme, mod en passende Findeløn, til Poul Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Det Sted Hr. Organist 3 iebe beboer er at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
At Repartitionen i Stervboet efter forrige Handelsbetjent Jens Berthelsen Mørch i Dag er frenlagt, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 17de Juni 1837. Paa Borgmesterens og egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
At der Løverdagen den 8de Juli førstkommende, om Ef Eftermiddagen Kl. 3, paa Thisted Raadstue, afholdes en Skiftesamling i Boet efter afgangne Kjøbmand Andres as Larsen her af Byen, bliver herved, til alle Vedkommendes Efterretning, be jendtgjort. Thisted, den 19de Juni 1837. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst inden vedkommende Retter, ere, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldte Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Kjøbmand og Gjæstgiver Peder Larsen, Jelstrups Fallitbo, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, under Tab af sammel inden foranførste Tids Forløb for undertegnede Skifteret at beviisliggjøre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Kjøbstads Skifteret, den 14de Juni 1837. Thomsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-22
Rettelse. J nogle Exemplarer af f. Nr. var ved Om brækningen de 3 første Linier af Proclamaet om Jndkaldelsen af Gjæstgiver Jelstrups Creditorer kommet paa den 6te istedetfor den 7de Spalte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
udgivet af 2. Chr. Borch & H. Ph. Lies Enke. - Redigeret af Captain v. Føderberg, Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Gudstjeneste. Femte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Messefald. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 9 Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Hr. Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Bulletinen af 16de Juni om Kongen af Englands Sundhedstilstand lød gunstigere, end de tidligere og kunde tjene til at formindske de hidtil nærede Bekymringer, naar ikke overhovedet Hensyn af mange Slags svækkede Troværdigheden af officielle Bekjendtgjørelser af den Art. Bulletinen indeholdt: "At Kongen havde havt en god Nat og at Symptomerne i hans Sygdom vare mindre heftige. Velle var han svag, men hans Opmærksomhed for Forretningerne havde dog intet Øieblik været afbrudt." Journalerne, Morning=Post" og Morning=Herald levere regelmæssige, sammenhængende Commentarer over Lægernes Bulletins og beklage sig alvorligt over deres Ubestemthed og ringe Overeensstemmelse med Sandheden; vel ville de ikke ganske fæste Liid til Bulletinen af 16de, men inddrømme dog, at Kongen, siden Natten til den 15de, har følt en ikke ringe Lettelse i sin Tilstand. At han selv føler sig bedre, synes at fremlyse deraf, at han den 15de, paa sin sædvanlige raskese Maade, uden al videre Forberedelse, har slaaet to af de Læger, som behandlede ham i hans Sygdom, til Riddere, Den 14de var man ved Hoffet saa almindelig beredt paa Kongens Død, at den hele kongelige Familie forsamlede sig i Windsor, hvor en af Kongens Sønner, som er Geistlig, forelæste de, efter den biskoppelige Kirkes Ritual, foreskrevne Bønner. Hertugen af Sussex, som ved den Leilighed ikke var tilstede, aflagde Kongen et Besøg Dagen efter, nemlig den 15de, paa hvilken Dag Bladet Times, i Forventning af Kongens nærforestaaende Død, allerede indeholdt lange Formaninger til Tronfølgerinden, Prindsesse Victoria, om den Maade, hvorpaa hun skal føre Regjeringen. Journalen indskjærpe hende, overalt at bruge sin egen Dømmekraft, at handle efter denne og ikke, ved slette Raadgivere, at lade sig forlede til en Handlemaade, der kunde foranledige, at det engang i Historien kom til at hedde, at det brittiske Monarki var gaaet til Grunde med Wilhelm den Fjerde og at den i Storbrittannien herskende Religions helligste Jnteresser ere blevne opoffrede og forraadte af hans Efterfølgerinde. (Dette er nu paa sin Engelsk.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Spanien. Det bekræftes ganske, at den carlististe Armee nu staaer i Catalonien. For at trænge ret ind i Provindsen, maa den passere Floden Segre, men ligesaalidet som Christinerne have formeent den Overgangen over Cinca, ligesaalidet vil idet vel blive Tilfældet med Overgangen over Segre. Den Carlos synes at marschere i fredelig Ro og har taget sin Vei over Momegaste og Estopanam. Dronningens Troppers Stilling synes at vise, at de ville indskrænke sig til i det Høieste, at dække Lerida og Balaguer. De ville de formodentlig opsætte Angrebet, indtil Carlisterne igjen have sat sig fast i den bjergrigste og utilgiængeligste Deel af Catalonien og Brugen af det Artilleri og Cavalleri, hvori Christinernes eneste Overlegenhed bestaaer, tildeels bliver gjort umulige ved Terrainforhindringer. - Efter en Telegraphdepesche skil Cabrera have passeret Ebroen med 5 til 6000 Mand, men det er ikke senere bekræftet. Iøvrigt ere Beretningerne om Stillingerne saa forvierede, at man gjør bedst i, at oppebiHærenes endelige Sammenstød, om det finder Sted, forinden man gjør nogen videre Beretning om de Marscher, der ere gangne forud for Træfningen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Den unge Kronprindsesse, haaber man, vil bidrage meget til at popularisere Hoffet, da hun hos Alle staaer i Ny for at besidde megen Aand, hvilket i Frankrig har umaadelig meget at betyde. For at vise sig for Folket uden al Etiquette og navnlig uden aristokratiske Manerer, vil Prindsessen frequentere alle offentlige Forlystelser, Theatre, Revuer Promenader, Baller osv., kort sagt, saa meget som muligt producere sig og modtage en Rolle i den franske Politik En ung, livlig, elegant Dames Jndflydelse er i Paris langt betydeligere paa Massen af Folket, end man ved første Øiekast skulde troe. De samme Tallemaader, der circulerede paa Hertuginden af Berrys Tid, opvarmes igjen med mere eller mindre Held af de galante Journaler. Da man i Mecklenburg havde forstillet hende, at hun, ved at tage til Paris, Dag for Dag, ligesom den øvrige Familie kunde være udsat for morderiske Angreb, svarede hun: "Blev jeg kun en eneste Maaned Hertuginde af Orleans, saa vilde jeg dog alt være stolt deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Kjøbenhavn, den 20de Junii. J Trykkefrihedsselskabets Repræsentantmøde den 12 Ds. antoges Cand. jur. Liebe til Selskabets Secretair. Underretning meddeeltes, at Filialselskaber ere blevne oprettede i Odense (forhen omtalt), Faaborg og for Ære og Omegn. Medlemmernes Antal er steget til 4659. - Prøveexemplarer af det af Capt. Olsen udarbeidede physisk geographiske Kort fremlagdes. Man besluttede, at det tillige skal omfatte Danmark hydrographiske Forhold. Da dets Jllumination vil medtage betydelige Tid, kan man endnu ikke bestemme naar alle Exemplarer ville blive færdige. - Til en Committee, for at afgive Betænkning over et af Prof. Paulsen i Kiel udarbeidet Skrift: "Slesvig og Danmark, valgtes: Conferentsraad Werlauf, Justitsr. Molbech, Prof David og Statsr. Estrup. - Fra 15 af Selskabets Stiftere fremlagdes det Forslag: at den i Lovenes 1ste Pacagraph givne Forskrift om Selskabets Formaal erkjendes af Generalforsamlingen for en fundamental Convention, hvis Forandring eller Modification Selskabets Medlemmer retsgyldigen kunne modsætte sig." Da Repræsentanterne imidlertid kun havde havt kort Tid til at gjøre sig bekjendt med dette Forslag, besluttede man, i Betragtning af dets Vigtighed, at udsætte Discussionen over samme i 14 Dage, i hvilken Anledning et extraordinairt Repræsentantmøde berammedes til den 26de D. Priserne paa Kornvarer her kunne noteres saaledes: Hvede, den simplere 4 Rd. 48-64 s., den bedre 4 Rd. 80 sk. 5 Rd.; holstensk 5 Rd. 48-64 s.; sjællandsk 5 Rd. -5 Rd. 16 s. Rug, fremmed, betales nu med Bemk. 6 Mk. 12 s. - 6 Mk. uden Told; middeldansk 4 Rd. 32 s. Byg 3 Rd. 3 Rd. 16 s. Havre 2 Rd. 4872 s. Af gammelt Raps er i lang Tid ikke solgt noget, paa Levering af næste Høst vides nogle Partier at være solgte til 7 Rd. pr. Tde med 1/2 2/3 Udbetaling. Man hører Klager, over, at Rugen i Almindelighed staaer tyndt overalt i Landet. Hveden skal tegne bedre, og med Vaarsæden er man i Almindelighed ret tilfreds. Hidtil synes Rapsplanten at (Handelstidenden. staae godt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
(Handelstidenden. staae godt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Hrer Candidat Melbyes Lykønskningsord see f. Nr.)"Allernaadigste Konge! Et heelt Folk er det, som idag vil bringe Deres Majestæt et Vidne om dets Kjærlighed; et heelt Folk er det, som i denne Stund for Deres Majestæt vil tolke sine taknemmelige Følelser, sine oprigtige Ønsker og udtale alt det, hvorom der i Farens Time, i Lidelsens Øieblikke opsendtes brændende Bønner til Ham, den Evige, der bønhørte Folkets Bøn, idet han holdt sin beskjermende Haand over Deres Majestæt, Landets Fader, og atter gav os Ham, den Elskede igjen, saa at Han paany med sin vante Kraft kan gribe, Statens Roer og med sin bestandige Kjærlighed styre sit Rige Men hvor skal jeg, den Ringeste blandt Deres Majestæts Undersaatter, begynde og hvor skal jeg ende, for at fremstille det, som i disse Øieblikke bevæger sig i Deres Majestæts trofaste Folks Hjerte, Hvor hellere begynde og hvori hellere ende end med den Monark, som i mere end et halvt Seculum, ved Dag og ved Nat arbeidede for at grundfæstet sit Folks Lykke! Vor Konge, Frederik den Sjette var det, saa vidner det danske Folk, som i sin Ungdom løste den stavnsbundne danske Mand, og gav ham frie Hænder; - Kongs Frederik den Sjette var det, saa fortæller det danske Folk, saa vidner Historiens Bog og Jordens Folk, Kongs Frederik den Sjette var det, som løste Negerens Slavelænke og skjænkede ham Frihed og Menneskets Rettigheder; - Kong Frederik den Sjette var det og er det der i sin Ungdoms Vaar, i sin Manddoms Kraft og nu i sine alderstegne Dage med aabent Øre og kjærligt Sind selv hører Folkets Tale, Ham er det, der opfyldte saa mangt et Haab, saa mangt et Ønske; - Kong Frederik d. Sjette, var og er det, som saaledes vidste og forstod, hvad kun faae Regenter havde vidst og forstaaet, det nemlig: at binde Folkets Hjerte fast til sit Hjerte og det med Baand, som ingensinde skulle briste. - Og disse Baand er det, som idag med uimodstaaelig Kraft drage Danmarks Søn og Datter, herhid, saa at Glædens Sallighed paany fylder deres Hjerter, i det de skue Danmarks elskede Monark, og ere forvissede og overbeviste om, at Frederik, den Eiegode, atter er iblandt dem. Vi vide det med Vished, at Han er os giengiven; vi see ham jo med vore egne Øine, og see Landets Moder ved Hans Side, hendes Blikke hvile paa Ham, som Hun og Folket elsker; det Haab, Hun og Folket satte til Gud Herren, blev ei beskjæmmet; Smerten er dulmet, Sorgen ere stillet, og kun Fryd er tilbage. Deres Majestæt, Disse ere det danske Folks Følelser; dets Ønsker og Bønner ere mange, de lyde fra Eldens Breditil Skagens Banker, fra Nordhavets Bølger til Østersøen, Vande, paa Indiernes Kyster og Africas Strande, og lyde høit i Hytten som i Borgen om Sundhed, Styrke, Glæde og Tilfredshed, saa hvert af Deres Majestæts Foretagender maa lykkes og staae fast under den Eviges Varetægt, saa Danmarks Folk maa see sin elskede Konge blive gammel i Fred og i gode Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Efter Talen gjenlød atter et mange Gange gjentaget ellænge Leve for Hs. Majestæt Kongen. Den Inderlighed, hvormed denne Hyldest bragtes af den forsamlede Mængde og hvormed den modtoges af de Kongelige Herskaber, er et fornyet Beviis paa den urokkelige Kjærlighed og Troskab, der binde Kongen og Folket saa uopløselig til hinanden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Ovenstaaende Begivenhed, i hvilken de Deeltagendes Hovedformaal vel er ligesaa umiskjendeligt, som det upaatvivlelig finder Gjenklang overalt i Danmark, findes i Kjøbenhavnsposten annonceret med følgende Linier: "Flere Hundrede, Mennesker, repræsenterede af Oberstlieutenant Malling, Major Wrisberg og Cand. theol. Melbye udbragte den 18de Dr. paa Amalienborg Plads et Hurra, ledsaget af en Sang for Hs. Majestæt Kongens Helbredelse. Det er at haabe, at de mange vigtige Foranstaltninger, der til deres Udførelse have ventet paa Hs. Majestæts Helbredelse, nu ville vorde snarest mulig afgjorte, da Hs. M. Kongens gjenvundne Sundhed nu kan ansees som constateret; saaledes vil over hele Landet den almindelige Glæde forene sig med deres, der her ved denne Leilighed have lagt deres Sympathi for Hs. M. Kongen for Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Hvad disse Linier have foranlediget i Studenter=Foreningen, findes meddeelt i Dagen af 20de Juni og vi optage denne Artikel her, saameget hellere, da den forekommer os at være: Svar paa Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Kjøbenhavnsposten har nylig meddeelt, hvorledes dens Beretning om Maifesten er i et Selskab af vel et halvhundrede Holstnere bleven oplæst og modtaget med bifaldsyttringer. Dens Redacteur er givet Leilighed til at meddele, med hvilken Harme og kraftigt yttret Uvillie et andet af dens Blade er optaget af et Par Hundrede Mennesker, der alle høre til den Stand, som, naar der tales om politiske Meninger, som oftest betragtes af Regjeringerne med Mistro, der næsten alle ere i den Alder, da Blodet flyder varimest for Frihed og da Læben især taler Hjertets Røst, og som alle ere Medlemmer af et Samfund, Studenterforningen, hvori det er noksom bekjendt, at Frisindighed har hjemme og hvor man ikke ængstes ved nu og da i en kjæl Spøg eller i kraftige, uveiede Ord at udtale sine Meninger uforbeholdent. Studenterforeningens Medlemmer vare den 19de om Aftenen forsamlede til et muntert Lag da Kjøbenhavnsposten af 19de kom og man deri læste en Beretning om den Hilsen, som i Søndags bragtes vor Konge. Almindelig Uvillie yttrede sig i hele Forsamlingen. Man udbragte med Begeistring et mange Gange gjentaget: "Kongen leve!" og et af Selskabets Medlemmer udtalte til Bladets tilstedeværende Redacteur den Uvillie, der besjælede Alle, ved at see, hvorledes Bladet æskede, at Hs. Majestæt, som neppe er vendt tilbage til sit Folks Midte, efter en haard og langvarig Sygdom, skulde kaste sig med Ungdomskraft indi de vigtigste Forretninger, hvilket ikke fordres af en Embedsmand, som er Recondalescent. J sin Forlegenhed vidste Redacteuren ikke at forsvare sin Artikel med Andet, end at man havde misforstaaet den, hvorpaa der meget rigtigt gjordes ham den Jndvending, at det var en gammel Regel, at man ikke alene burde skrive saaledes, at man blev forstaaet, men ogsaa saaledes, at man ikke blev misforstaaet, hvilken Regel er dobbelt gjældende for en Journalist, og han henvistes til Forsamlingens almindelige Stemning, for deraf at erkjende, hvorledes man dømmer om en saadan publicistisk Færd, som den der caracteriserer Kjøbenhavnsposten." - Vi holde det for retfærdigt mod den offentlige Mening, hvis Drgan Kjøbenhavnsposten" saa selvtillidsfuld giver sig udfor at være, at meddele denne Kjendsgierning, især da vi ere overbeviste om, at Kjøbenhavnsposten" ikke vilde undlade at offentliggjøre en Begivenhed, der havde havt en modsat Caracteer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Vexel=Cours. Hamborg, den 20de Mai. Bordeaux 188. Petersbor13 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid, 443. Cadix 45. Lissabon 45 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 35; k. S. 35, 30. Kjøbenhavn 200. Species 13 pCt. Rabat. Louiss'orer, og Frederiksd'orer 11 Mk. 3 3/4 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Det er os behageligt at kunne meddele Publicum her i Stiftet, at dets nye befalingsmand i ønskeligste Velgaaende indtraf hertil Natten til den 20de Dennes, efter en, fordenne Aarstid, temmelig langvarig Reise af 4 Uger fra Island. Han være velkommen og føle sig tilfreds i sin nye Virkekreds, Med dette Ønske modtage vi ham. Det er Redactionen en Fornøielse at kunne offentliggjort, at de tidligere her i Bladet omtalte populaire Forre læsninger over Astronomien af Hr. Professor Ursin ville, tage deres Begyndelse Mandagen den 3die Juli i Klubben, Enighedens Locale her i Byen. Foruden den i Circulation blandt Byens Jndvaanere satte Jndbydelse, som nedenunder findes aftrykt, ere Gjenparter af den henlagte i Klubbense Enighedens og det dramatiske Selskabs Læsesaale, hvorved der gives enhver Lysthavende, hvem den originale Indbydelse af en eller anden Grund kunde have forfeillet, Leilighed til at egne sig som Deeltager. Indbydelsen lyder saaledes: Ligesom Undertegnede har seet sig i Stand til i Randers og Viborg at gjentage det populaire Foredrag overlyAstronomien, som han først i Foraaret holdt i Aarhuussi- og tidligere har holdt i Odense og gientagne Gange i Kjøbenhavn, vil det ogsaa være ham kjært, da han seer sig i Stand til, endnu i nogen Tid at forlænge sit Ophold ikke Jylland, at holde et lignende Cursus i Aalborg, hvortil hans herved tillader sig at indbyde de Flere, som behageligst havel forespurgt, om han ikke maatte ville ogsaa i Aalborg holde og et saadant Foredrag, og dem, som iøvrigt maatte interessere ulig for en Fremstilling af de vigtige og store Resultater om 6 Himmellegemerne og deres Bevægelser, hvortil Astronomernelst efter Aarhundreders fortsatte Granskninger ere komne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Da Foredragets Hensigt kun er at meddele Resultater vi ikke de mathematiske Undersøgelser og Beregninger, hvorved, de ere opnaaede, forudsættes ingen særegne videnskabelige 1 Kundskaber, og ligesom jeg altsaa tør antage, at det vil være me sattelet for den dannede Mand i Almindelighed, tør jeg tivel ogsaa haabe i Aalborg, ligesom i de andre Stæder, at beæres med Damers Nærværelse. Foredraget vil kunne begynde Mandagen den 3die Juli, og troer jeg meest passende dertil at kunne vælge Timen-6 Efterm. hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag. Jeg haaber hertil at kunne afbenytte Compagnihuussalen. Adgangsskort a 2 Rbd., gjældende for det hele Foredrag, der vil bestaae af omtrent 12 Forelæsninger, ville tilligemed en tabellarisk Fremstilling af Solsystemmet ved min Ankomst s til Aalborg, i de sidste Dage i indeværende Maaned, tilstildeles dem, som have behaget at paategne denne Indbydelse. Viborg, den 16de Juni 1837. Ærbødigst D. G. F. Ursin Professor.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Blandede Efterretninger. Der har tidligere i Bladene været anket over Præsternes Lønningsmaade, da den saameget beroer paa Menighedernes Godtbefindende, især med Hensyn til Offrene, og til Exem spel har været anført, at det var nedværdigende at modtage senkelte Skillinger for Alteret o. s. v. - En Anonym har i den Anledning meent, at det beroede meget paa selve Præsten, hvorledes han gjorde sig yndet af sine Sognefolk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Hr. Pastor Kjer i Skorup har nu erklæret i Aarh. Avis at dersom den angivne Grund til Offrenes Formindskelse var den eneste, saa maatte han forholdsmæssig være meget riig; thi - siger Hr. Pastoren - ningen Præst i Danmark kan være mere agtet og elsket af sine Sognefolk end lieg, og Ingens Sognefolk kan være frommere, mere velsindede og velvillige mod deres Præst end mine. - En herlig Selvberoligelse for begge Parter. (Maatte dog erfarne og anseete Mænds Stemmer ret kraftigen hæve sig imod den saalænge vedblevne Uskik: at offre paa Altrene) (Hr. Av.)J Kieler Correspondentsblad" yttres det Haab, at Rentekammeret vil være naadig og langmodig mod den suspenderede og tiltalte Skovfoged Thaulow i Guttau, da denne i en stor Trang havde uberettiget givet endeel Fattige Anviisning paa nogle tørre Grene, hvilken de raae Mennesker, misbrugte i høi Grad, og Haabet grundes paa den Erfaring, at det samme Rentekammer har i 13 samfulde Aar viist den største Langmodighed o. s. v. mod Amtskriver Reimers, over hvem der vedholdende er ført de lydeligste og meest begrundede Klager.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
J Mai Maaned har Skibsfarten været meget levende i Kbhvn. De ankomne Skibes Antal var 784, og de udgaaedes 747. Blandt de fra Udlandet ankomne vare 9 ilfra de oversøiske Lande, Ostindien, Vestindien og Amerika.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
En Englænder kommer til Paris. J alle Journaler la 3, der han indrykke, til en Franc hver Linie, en Beskrivelse belover den vidunderlige Kæmpekaal fra Nyeeland. Det er i en uhyre Kaal, en uforlignelig Kaal, en Kaal, i hvis Skygge sen heel Familie kan holde sit Middagsmaaltid. J Beskrivelsen mangler intet. Agerdyrkerne komme i Bevægelse; de søge Underretning, blive ivrige, enhver skynder sig med at kjøbe Frø til denne Kæmpekaal, som Jngen har seet, og - som maaske Ingen faaer at see. Englænderen sælger sit Frø, pakker ind med sine Penge og vender vel tilfreds tilbage til London med Lommerne fulde af Mynt. Efter hans Afreise kommer Kaalen op. O. hvilken Overraskelse. Det er Kaal; virkelig Kaal, derom er ingen Tvivl, men - det er en Kaal, som vor Kaal, en almindelig Hverdagskaal, blot med den Forskiel, at man har betalt Frøet med en Louisd'or for samme Qvantum, man ellers faaer for nogle Skilling; i alt andet er der den fuldkomme ste Lighed. Nu erindrer man sig da, men for sildigt, at Jngen før havde seet eller hørt om en saadan Kæmpekaal; Englændefren, der var, hvad man kalder, om sig, havde blot gjort sig den Uleilighed at lægge et Par Louisdorer ud for Avertissementer i Aviserne og atter en liden ubetydelig Sum til Jndkjøb af noget ganske almindeligt Kaalfrø. Her have vida et af de i Handelsverdenen sjeldne Resultater. Udgift Louisdorer, Jndtægt 30,000 Fr.; saa heldbringende er Journalismens Udsæd for Agerdyrkningen. Og dette er foregaaet i det 19de Aarhundrede, Oplysningens kaldet, midt i Staden Paris, hvis Jndvaanere dog antage sig selv for de snueste af Verden.