Københavns Adresseavis, 1763-08-24
Noget om Tobak. Denne Dronning for alle Planter er ikke allene en kraftig Præservativ for Pest og allehaande smitsomme. Sygdomme, men endogsaa derhos en uforlignelig og gandske tilforladelig Lægedom, bedre og sikkere end noget af alt det, som enten Hypocrates eller Galenus endnu har vidste at foreskrive os, hvilket Jndianerne ved deres overmaade funde og stærke Constitution, som allene den idelige Brug, af Tobak er at tilskrive, noksom beviser og bekræfter. Tobak stiller Hunger, lindrer Smerte, heler Saar, renser Hiernen, hindrer Flaad, fordriver og affører al Sliim og usunde Vædsker, giør Luften reen, balsammerer Legemet, og er overalt dette en uforlignelig Tidsfordriv i Ensomhed, dens Røg giver os Anledning til mangen skiøn Eftertanke, og erindrer os med stor Nytte at betragte Verdens Forfængeligheder og vores eget Livs Korthed og Forgiengelighed. Det er Tobak som har givet Anledning til følgende Vers: Du søde Trøst, som i min Eenlighed mig lædsker Du Pibe fuld af Røg, du hede Fyrested, Som renser Hiernen fra en Hob usunde Vædsker, Og Sindet ligesaa fra sin Urolighed; Tobak ved dig mit Sind er meget vel fornøyet, Naar udi Luften du gaaer uformerkt forbie Og jeg som Lynet seer dig svinde bort for Øyet, J dig jeg seer da ret mit Lives Skilderie. Jeg mig erindrer det, som jeg engang skal blive Da jeg kun Aske er hvor Sielen hviler sig Og efter Røgen, naar at jeg maae mig begive Jeg svinder bort, og er dig der gandske lig. Den første, som fra Jndien har bragt Tobak herover til Europa, var den Engelske Ridder Raghliff, hvilken under Jac. L. Regiering allerførst lærte sine Landsmænd at føre sig dette umistelige Universale til Nytte; men det da værende Parlament, som bestod af lutter Fiender, af denne Ridder Raghliff, fandt, under Prætext af adskillige falske Beskyldninger, Leylighed at dømme ham fra Livet, hvoriblandt ogsaa var denne: At han havde indført Tobak, hvorudi den gemeene Mand fandt saadan skadelig Fornøyelse, at de derover forsømte alt hvad de ellers havde at giøre, og skulde fortiene sit Brød med. Saaledes maatte da nu denne gode Gentleman lade sig opoffre og blive til et Rov for sine Fienders Had, fordi han havde forskaffet sit Fæderneland saa stor en Fordeel, som enhver er bekiendt at Engelland trækker af Tobak, hvorved der aarlig utroelige Summer fortienes. (Dette er tagen af Grev Oxenstiernes moralske Tanker 1ste Tome. Experiment paa at Solen er et brændende Corpus. Naar man endog ved kold Vinters Tid, klar Luft og Soel=Skin vil holde et dygtigt Brænde=Glas saaledes, at Solens Straaler derigiennem kand skinne ret i Vinkel, kand et Stykke derimod udsat Jis eller et Stykke Blye i den Punkt, da Solens Straaler løbe tilsammen, smeltes, men legger man Sager der kand brænde, som Træe, Straa og deslige, bliver det strax fortæret af Jlden og gjort til Aske, efterdi dette Experiment viser livagtig Jld, saa spørges, hvorfra og hvoraf saadan Jld kand komme, Man kand ey sige, at det kommer ud af Speiglets Materie; thi det er efter sin Natur koldt, ja det i saadan Grad, at Spyt endog fryser til et Brænde=Glas. Man kand og ikke bevise, at saadan Jld herrører af Luften; thi den er og kold og derhos udi idelig Bevægelse. Ja om Luften skulde være varm, maae jo Brænde=Glasset og blive varm af samme, ja vilde ey være saa kold, som forhen er meldet. Saa kand og ingen sige, at Jlden er skiult i det imod Glasset satte Jern eller Blye, thi samme er efter sin Natur overmaade kold, saa at det gandske er adskilt fra Jlden. Kommer nu denne Jld hverken af Brænde=Glasset, Luften eller den Materie, som vorder forsmeltet, saa maa samme Jld ufeylbarlig komme af Solens Straaler, hvilke ved Brænde=Speiglet samles i en Punkt tilsammen, og altsaa frembringer en væsentlig Jld. Og da nu samme Straaler ere af sig selv, foraarsager det og en egen Jld, hvoraf maae nødvendig følge, at denne Jld, førend den kommer til Jern eller Blyet maae være i Solen selv forhaanden og viser dette naturlige Experiment, at Solen er en viste lig Jld. De Olympiske Lege. Disse navnkundige Leege, bleve indstiftede A. M. 3174. af Jphito Elio, eller rettere af ham fornyede; thi de vare tilforn indstiftede af Hercule, efter hvis Tid de bleve forsømte, og gandske forglemte, indtil Jphitus fornyede dem igien, efter den Afgud Apollinis Begiering, som de siger, ligesom disse Lege skulde være et Middel at dæmpe Pestilentze og indvortes Krig udi Grækenland; men jeg troer, heller, at Ungdommen skulde ved saadanne Exercitier blive hurtige og beqvemme til Krig. De som vare Forstandere, og Jnspectores derover, maatte sværge, at de Olympiske Lege skulde skee uden Svig. De Athletæ, som forrettede Legen maatte ogsaa giøre deres Eed, at de udi 10 Maaneder havde exerceret sig tilforn, og de Hellændice, at de skulde dømme ret og ikke lade sig bestikke af nogen. Naar disse Eeder vare aflagde, ginge Exercitierne for sig: Nogle fegtede imod hinanden, andre kiempedes udi Springen, og andre udi Kasten, og den som i saadan Leeg forholdt sig bedst, blev kronet med en Laurbær=Krands. Fra den Tid haver de Græker gjort deres Regninger efter Olympindes, af hvilke enhver indeholdt 4re Aar efter hinanden, og dermed gjort deres Historie meget vissere; thi førend de Olympiades bleve indstiftede, vare de meget mørke og ilde funderede. Coribus Elæus triumpherede udi den første Leeg. Nyt Begreb om Syndfloden. Nr. Micheli Dueret i Basel fremlegger et gandske nyt Begreb om Syndfloden; at den nemlig har bestaaet i et Giennembrud af Fieldstrømme, der opvoxne af Regnen har udgydet sig i Dalene, og da Afløbet formedelst allehaande Aarsager er stedse bleven snevrere, langsommere, og Landet flakkere, saa at Vandet følgelig fra Biergene er kommet des hastigere efter, end at det har kundet afløbe, saa har det druknet de Dale, som den gang allene vare beboede. Han antager dog, at det har regnet meget stærk, og at Regn=Vandet har hver Time voxet 22 og en halv Tomme, og dette er nok, til at sette Jorden paa 400 Favne under Vand En Commete tykkes ham endda ogsaa beqvem til at forklare denne extraordinaire Mængde Vand. Han betragter hernæst den Vey, som Vandet endelig maae havertaget, for at falde ud i de nærmeste Have. At nogle Jndvaanere i America ere blevne ved Live, tilskriver han Hulerne, over hvilke Vandet har flødt. For Syndfloden, hengte hele Verden tilsammen, og derover kand man vide, hvor de vilde Dyr ere komne fra, som begge Halv=Kuglerne har tilfælleds. Klipperne troer han har endda virkelig været bløde, og først længe derefter ere komne til deres Haardhed. Han mener endogsaa nu tet ved hans Huus at kiende en Klippe, som har sprukket og daglig sprekker, og hvis Sprekke opfyldes ved en nye opkommende Klippe.