Berlingske Tidende, 1776-09-09
London, den 27de Augusti. J en Skrivelse fra Staaten Øen bliver sagt: Vi bekom i Gaar en Efterretning, at General Bourgoyne var ankommet til Fortet Edward med en stærk Armee af Canadier, Jndianer og Regularer. Formodentlig lader man der udstrø gode Efterretninger, for at sætte Moed i Tropperne. J Philladelphia siger man nu, at faa eller dog slet ingen Jndianer have slaget sig til Americanerne, men deres Stammer have erklæret, at de imod den store Konge ikke vil opløfte deres Sværd. For at lette de langsomme Recruteringer, skal der blive nye Privilegier meddeelt for dem, som vil lade sig indskrive. Jblant andet skal de, naar Krigen ophører, i enhver Stad og Landsbye af Engeland være Told frie. Med de nu fra Ostindien ankomne Skibe skal der være medkommer vigtige Efterretninger, samt en saa riig Nabob, som aldrig før er kommet. Den ældste Søn af Lord Mad, Arving af Jordegodser, som aarlig indbringer 30000 Pd. Sterling, har i disse Dage skudt sig med en Pistol. Nogle Øyeblik førend Gierningen var han i Selskab med 4 Fruentimmer. -De seenest indløbne Breve fra General Clinton til Lord Germaine er dateret paa Lang Jsland den 8de Julii, og det fra Admiral Parker paa Rheden af Charlestown den 9de Julii. Dets væsentlige Jndhold af begge Breve er følgende: Efter at begge Commanderende over Floden og Tropperne havde fattet den Beslutning, at bringe Hovedstaden Charlestown i Carolina til Lydighed, begave de sig derhen den 20de Junii. Men det var fornødent, at man forhen bemægtigede sig de Batterier, som Americanerne havde opkastet paa Øen Sullivan, til at bedække Staden. Angrebet paa samme skeede den 28de ejusd. ved Krigskibene, Bristol og Experiment, hver paa 50 Kanoner, ved Fregatterne, Activ, SolebayActæon, og Syren paa 28 Kanoner, Sphyux paa 20, er andet bevæbnet Skib paa 22 Kanoner, samt en Bombarde, Galioth og en Chalouppe paa 8 Kanoner. Men formedelst Lootsernes Vankundighed, stødte de 3 Fregatter paa Grund Tvende af dem kom nogle Timer derefter igien af, men den 3die kunde ikke førend Dagen efter blive løs, og det blev besluttet, at sætte samme i Brand. Krigskibene beskiøde Fortet i 10 Timer, og vore Folk tvang mange Americaner til at forlade Fortet; men i deres Sted kom strax andre, som paa en uformærkt Maade kom fra det faste Land derhen, og samme forsvarede Fortet endda i nogen Tid. Da det nu var let at see, at vore Folk ikke kunde tage Fortet i Besiddelse, hvilket adskillige Partier af den Americanske Besætning allerede henimod 1 1/2 Time havde forladt, saa kom et anseelige Tal af samme igien derhen, og derpaa begyndte de igien paa nye at fyre. Efterat det henimod Kl. 9 om Aftenen var blevet ganske mørkt, og vor Munition meestendeels var forbrugt, Folket desuden var meget udmattet, der ey heller var nogen Formodning til et lykkeligt Udfald, eller at kunde giøre nogen nyttig Tieneste, saa lod Admiralen Escadrer trække tilbage. Saaledes blev dette Forsøg frugtesløst, fordi det ikke var Tropperne mueligt, at lande paa Øen. Det Forliis, som man derved har havt, bestaaer i omtrent 200 Mand. Bristol og Experiment have lidt meest. Paa det første af disse Skibe er Capitainen og 40 Mand dræbte og 7. saarede, men paa det andet beløber de Dødes Tal sig til 23. og de Saaredes til 56. Skibene selv, deres Master, Sey og Tauverk, ere meget beskadigede. Paa Activ er Skibs Lieutenanten død og 6 Mand saarede, og Solebay har 8 Saa rede. Alle Regimenter skal inden faae Dage igien indskibes. og den første Brigade, som bestaaer af 4 Regimenter, skulde under Escorte afseyle til Nyeyork. Bristol og Experiment siger Admiralen, skal, som jeg haaber, snart være i Stand til at følge med de øvrige. General Clinton siger i sit Brev især, at han og Admiralen havde faaet Efterretning, at de Fæstningsværker, som Provincialerne havde anlagt paa Sulivans Øen, (Nøglen til Havnen af Charlestown), vare en ufuldkommen Stand, og desaarsag var taget den Beslutning, at iverksætte Erobringen ved en Overrumpling. Og paa det at Armeen maatte kunde agere tilligemed Floden, havde han sat Tropperne i Land paa Lang=Jsland, saasom man havde berettet ham, at denne Øe hang sammen med Suli vans Øen, og at derimellem var ikkun en smal Canal, 18 Tommer dyb, men til sin store Bedrøvelse har han fundet denne Canal ved lavt Vande 7 Fod dyb." Det siges for vist, at General Bourgoyne er, efterat han med 10000 Mand Brittiske, Brunsvigske og Canadiske Tropper ha sat over Landsøerne, rykket frem til Albanien, som ligger ikkun omtrent 100 Engelske Mile fra Nyeyork, og paa den Maade vil man med første sætte den Americanske Armee imed lem en dobbelt Jld. Jmidlertid er i Morges en Expresser ankommen fra Admiral Howe med Depecher, hvilke, som det heder, indeholde: at hverken han, eller hans Broder, Generalen, har kundet forsøge en Landgang ved Nyeyork. uden at vove alt for meget. Man vil desuden vide, at af bemeldte tvende Anførere skal være besluttet, at begive sig til Pensylvanien.