JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Ribe. Den offentlige Examen i Ribe Chathedralskole begyndte iaar den 3die September og endtes den 20de f. M. med sædvanlig Høitidelighed. Rector Thorup holdt ved denne Leilighed en Mindetale over den af Ribe Skole høist fortjente Christian Falster. Før og efter Talen opførtes af Disciplene Sange (den ene forfattet af Rector Thorup med Hensyn til Talen) og ledsagedes af Jnstrumentalmusik, som skyldtes adskillige af Concertselskabets Medlemmer. Jndbydelse til Examen var skeet i Byen og Omegnen ved et Program af Skolens Rector under Titel:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Blandede Efterretninger og Ribe Cathedralskole. Fjerde Fortsættelse. Til Universitetet dimitteredes: Johan Ernst Heilmann, Søn af Borgmester Heilmann. Jørgen Ploug Sparrewohn, Søn af afd. Kammerraad Sparrewohn, til Pilegaard i Fyen. Hans Jørgensen Møller, Søn af Vertshuusholder Jørgen Hansen Møller i Endrup Tinghuus. Christen Begtrup Friis, Søn af Sognepræsten Friis i Sjørring ved Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Discipeltallet er, 3 Nyoptagne iberegnede, for Tiden 41, foruden Een, som senere er anmeldt til Jndsættelse i Skolen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Et Bondefruentimmer her af Egnen, der tjente hos en Familie heri Byen, røbede en saadan Lyst til Videnskabelighed og boglig Kundskab, at hun, da hun forlod sin Tjeneste, medtog, iblandt flere Ting, som hun fandt kunde være hende til Nytte og Fornøielse ude paa Landet, endeel Bøger, hvoriblandt ikke allene Smagsskrifter og saadanne som henhøre til Naturhistorien, der egentligen bør dyrkes paa Landet, men endogsaa en Fransk Abe, af hvilke Bøger hun allerede, da hendes Havelyst opdagedes, havde begyndt at udlaane i sin Landsbye, formodentligen for at bidrage sit til at udbrede Vidskab og god Smag. Da man spurgte hende, hvorfor hun havde medtaget den Franske Abe, som hun dog formodentligen ikke forstod noget af, svarede hun, at hun syntes det var overmaade morsomt at læse i samme.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Blandinger. Biskop Münter har, under Titel: "Der Stern der Weisen" udgivet Undersøgelser over Christi Fødselsaar. Resultatet er, at vor sædvanlige Tidsregning, der begynder med Roms Aar, 753, torde være en 7 Aar for kort, og at vi istedetfor 1827 maatte skrive 1833, naar det ved Sager, som engang antagne chronologiske Tidsbestemmelser ere, kom an paa historisk Nøiagtighed. Hvad angaaer Fødselsdagen, da lader sig, mener Forfatteren, aldeles Jntet med nogen Vished eller Sandsynlighed sige. Kun er det ikke sandsynligt, at den er at søge om Vinteren, men det var vel muligt, at de, som have forlagt den til August, September eller Begyndelsen af October have gjættet rigtigst.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Den 24de Juli var en skrækkelig Ulykkens Dag for den anseelige Kirkeby Curau, beliggende 1 Miil fra Lybeck, og under blandet dansk og lybsk Jurisdiktion. Om Eftermiddagen Kl. 1 1/2 udbrød i en lybekkisk Gaard ved svag Vind, men varmt og tørt Veir, en Jldebrand, som, formedelst næsten aldeles Mangel paa Slukningsanstalter, styrende Orden og eftertænksom Bestemthed, i saa Timer lagde nogle og 20 Bygninger i Aske, og deriblandt den vakkre Kirke, med Klokker, Orgel og Ur, Præste Enkesædet og Præstens Ladebygning. Alt Hø= og Brændselforraad til Vinteren tabtes, kun ringe Bohave reddedes. Mange mistede al deres Eiendom, og - hvad Jlden skaanede, røvedes ved skjændig Havesyge. Forpagteren af Præstegaardsjorderne blev saa haardt beskadiget, at man tvivlede om hans Opkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Ifølge Efterretninger fra adskillige andre Steder, hvor Hr. Lindbach har givet Concerter, har denne Kunstner behaget meget. Hals. Den 23de Septbr. indkom N. Krogsgaard af og fra Østerriiser med Trælast. S. N. Svarer af Aalborg fra Kjøbenhavn med Tjære, Bøgetøndestave og Salt. S. Andersen af Udemalle fra Drammen med Trælast. T. G. Krohn af Aalborg fra Porto med Salt. Den 29de indkom J. Hansen af Stege fra Odense med Frugt H. P. Jensen af Bogense fra Middelfart med dito. J. Bang af Kragers fra Østerriiser med Trælast. J. E. Hemme af og fra Kjøbenhavn med Søesalt og Tjære. N. Edvardsen af og fra Drammen med Trælast. P. Andersen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære, Steenkul og Bøgestave. K. A. Fischer af Stege fra Odense med Frugt. - Afseilede, J. Friis af Aalborg og H. Christensen af Waarsaae til Sæbye med Ballast. Den 30te indkom Th. Panck af Aalborg fra Kjøbenhavn med Salt og Tjære. J. Nielsen af og fra Kragers med Trælast. S. Sørensen af Nybroe fra Kjøbenhavn med Salt og Tjære. C. Nielsen af Hou fra Nyborg med Frugt. O. Sørensen af og fra Kragers og N. Friis af og fra Drammen med Trælast. Th. Jacobsen af og fra Kjøbenhavn med Hør, Hamp, Humle, og Tjære. O. Andersen af og fra Tønsberg med Trælast. K. Jensen af Porsgrund fra Østerriisør med dito. J. Olsen af og fra Kragers med dito.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Vinden. Den 28de Septbr. O.; den 29de O. S. O.; den 30te O. S. O.; den 1ste October O. S. O. (Jndsendt.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Da Herr Lindbach, Tenorist ved det Keiserl. Kongl. Hoftheater i Vien, er i Gaars-Avisen, (efter Kjøbenhavnsposten, anført, ikke at have tilfredsstillet Holbekkerne, saa kan man ikke ansee samme for andet, end som for en Ridicule, over den lille By Holbek, som vist ikke er vant til store Kunstfordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Bekjendtgjørelser. Det har behaget det alvise Forsyn i Dag at bortkalde min elskede gode Kone Karen Christensdatter Hvorup, fød Back, i hendes 70 Aars Alder, fra mig og 3de Børn, som savner Tabet af hendes Bortgang. - 2de af hendes Mænd samt 5 Børn modtage hende i Evigheden; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres. Aalborg, den 1ste October 1827. Christian F. Hvorup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
J afdøde Johan Peter Kellers og Enkes Fælledsboe, afholdes en Skiftesamling i Stervboestedet Langesminde i Hals Sogn, Tirsdagen den 16de October næstkommende, Kl. 11 Formiddag, hvorved Adskilligt angaaende nogle af den Afdøde indgaaede Transactioner og Eiendommenes Realisation m.v., vil blive forhandlet; hvilket herved, ifølge Placat af 21de April 1824, bekjendtgjøres til Vedkommendes fornødne Underretning. Herredscontoiret i Nørre-Sundbye, Faye, den 28de September 1827. Skifteforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
De Værelser, som sidst beboedes af S. T. Hr. Kammerjunker og Capitain v. Bretteville, er strax at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Med høie Øvrigheds Tilladelse, agter Undertegnede Tenorist fra det Keiserlige Kongelige Hoftheater i Vien, at have den Ære, i den herværende Compagniehuussal, at give En stor Vocal- og Instrumental, Concert, i følgende Orden. 1ste Afdeling: 1) Duverture. 2) Polonise af Moretti, med Ledsagelse af Orchestret. 3) Valtzer Romance af Kuhlau, med Ledsagelse af Guitar. 4) Cavatina af Simon Meyer, med Ledsagelse at Orchestret. Mellemspil af Symphonie. 2den Afdeling: 5) Recitativ og Aria af Paer, med Ledsagelse af Orchestret. 6) Aria af Tryllefløiten af Mozart, med Ledsagelse af Guitar. 7) Grev Habsburg, Ballade af Schiller, componeret af A. Romberg, med Ledsagelse af Orchestret. 3) Fløite=Symphonie. Entreen er pro persona 2 Mk., for Børn det Halve. Begyndelsen skeer Kl. 7. Billetter ere at erholde i mit Logis hos Hr. Farver Schierven. - Til denne Vocal- og Jnstrumental-Concert indbyder høiagtningsfuld arbødigst, C. Lindbach, Keiserl.-Kongl. Hoftheatersanger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
En Condition, hos en Skolelærer og Kirkesanger paa Landet, kan anvises en examineret Seminarist af Klokker Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Skipper Nicolai Nissen bliver færdig paa Fredag Aften at afseile til Kjøbenhavn og medtager Passagerer. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Proclama. Arvingerne efter afgangne Gaardmand Niels Pedersen, af Mellemkjæret i Vesterbrønderslev Sogn, indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Boets Creditorer indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Børglum Herreds-Contoir i Hjøring, den 1ste October 1827. Sparck. Lie tation.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Efter Stiftamtets Ordre bliver Onsdagen den 10de October, førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted i Vive, afholdt Licitation over Opførselsen af en nye Træbroe imellem Byerne Lyngbye og Terndrup, paa Landeveien fra Aalborg til Hadsund. - Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Duegaard, den 23de Septbr. 1827. Muhle.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-03
Auction. Tirsdagen den 9de October, Formiddag Kl. 10, bliver i afgangne Frue Cancellieraadinde Jørgensens Gaard ved Frue Kirke her i Byen, afholdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af: Speile, Commoder, Stole, Borde, Sengeklæder, Sengesteder, et Claveer, en Contoir Indretning, Porcellain, samt endeel Kjøkkentøi m. m.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den October 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Tyrkiet. Om Krigstildragelser hører man for Tiden Jntet, da Grækerne ere for svage til at komme frem fra deres Smuthuller. - Storherren har ladet bringe endeel Krigsfornødenheder ind i sin Residents Seralliet, da der skal have yttret sig Spor til Oprørskhed i Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Grev Johannes Capodistrias Udnævnelse til Statholder over Grækenland er kuns paa 7 Aar. J Præ nisserne til Udnævnelsesdecretet anfører Nationalcongressen, at Grækerne under Tyrkisk Aag hverken at Theori eller Praxis kunne komme til at lære at kjende Regeringskunsten.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Spanien. J Catalonien, hvor Oprørerne meere bekæmpes med Proclamationer end med Vaaben, skal nu Grev de Espanna overtage den høieste Commando istedet for den hidtilværende Generalcaptain Marquis af CampoSagrado. - Nogle Franske Blade give temmelig tydelig Henpeeg paa, at den nuværende Opstand i Catalonien er fremavlet ved udenlandske Rænker og næret ved fremmed (Engelsk) Guld. - Jngen Fremsætning Politikken kan være saa paradox, at den jo ved behørig Udpyntning kan gives nogen Sandsynlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
- Den Spanske Jagttagelseshær ved Portugals Grændser sønderlemmes nu, og Greven af Espanna tager med sig adskillige Regimenter, som han formener at kunne stole paa.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Med Portugal ere nu alle Misligheder saavidt hæ hvede, især ved Visheden om at Dom Miguel bliver Regent, samt ved Jagttagelseshærenes Opløsning paa begge Sider, at den Britiske Minister i Madrid Hr. Lamb nu seet sig istand til at afbenytte en Permission, som han allerede for nogen Tid siden har erhvervet sig, til paa tre Maaneder at besøge England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Blandinger. Sagen imod Udgiveren, Forlæggeren og Bogtrykkeren af den i Paris udkomne Beretning om den berømte Exdeputerede Hr. Manuels Jordefærd er incamineret den 19de f. M. Kongens Advokat gjorde Paastand paa at Udgiveren Mignet, som ved at rose den Afdøde havde groveligen fornærmet Deputeretkammeret fra 1823, (som udstødte Hr. Manuel), Gensdarmeriet og Politipræfecten &c., burde dømmes til to Maaneders Fængsel og en Mulkt paa 2000 Franker, ligesom Trykkeren og Forlæggeren til hver det Halve derimod. La Fayette, Lafitte, Manuel d. Y. og de Schonen vare indkomne med Andragende ogsaa at drages ind under Sagen som Forfattere af Gravtalerne, men deres Andragende blev afviist. Der var en ubeskrivelig stor Trængsel af Tilhørere i Retten. Sagen blev udsat i otte Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Den Franske By St. Louis de Sennegal er den 14de Juni hjemsøgt af Jldebrand, som ødelagde den vigtigste Deel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Ved Jldebranden i Aabo led en Bogtrykker et Tab, som anslaaes til 40000, og en Garver et til 300000 Rubler (en Rubel i Bankosedler er nu omtrent 41 Rigsbankskilling). J Klubbens Bygning i samme Stad, havde Jlden rigtignok ogsaa faaet fat, men den fortærede dog kuns Overet. - Nu skal Staden gjenopbygges efter en ny, regelmæssigere Plan, hvortil Tegningen ventes som snarest. - De ulykkelige Brandlidte erholde Korn udvist fra de keiserlige Magasiner.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Det Russiske Toldvæsen eller saakaldte Grændse-Told vagt har faaet en ny Organisation og dets Statuter, ere af Keiseren stadfæstede under 5te (17de) August. J Følge samme bestaaer for den Evropæiske Grændse for hvert Tolddistrikt Grændse-Toldvagten af en Brigade, Halvbrigade eller Separatcompagni, overhovedet af fire Brigader, 7 Halvbrigader og to Separatcompagnier. Distrikter for Brigader ere: Jørborg, Grodno, Rad sivil og Dubessati, for Halvbrigader: St. Petersborg, Reval, Riga, Libau, Odessa, Theodosia og Taganrog; for Separatcompagnier Archangel og Kertsk-Jenikale. Personalet bestaaer af sex Brigade-Commandorer, 31 Compagni Commandører, 119 Opsynsmænd, 156 Opsynsmænds Hjælpere, 2018 Grændse=Ryttere, 1227 Fodvægtere og 37 Skrivere, alle hvilkes Lønning og Kvarteerpenge i Alt beløber sig til 239182 Rubler. - En sand ubetydelighed for et Rige af Ruslands uhyre Omfang.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Fra Odessa meldes, at Handelen nu er mere blomstrende i Odessa, end den i lang Tid har været og Byens Rede er bedækket med Russiske, Tyrkiske, Engelske, Østerrigske og andre Nationers Skibe, som komme for at hente Korn og andre Varer, som de for det meste betale med rede Penge, hvorved betydelige Summer af Contanter kom ind i Landet og udbrede sig siden til det Jndre af Keiserdømmet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Den Amerikanske Kredit har lidt et nyt føleligt Stød, ved de Mexikanske Renters Udeblivelse til 1 Octb., der er saa meget smerteligere, som Mexico var den eneste Stat, paa hvis Hielpekilder man hidtil havde stolet og hvorom Præsidenten i sidste Budskab endnu gav det bedste Haab. J London ere de Mexikanske Obligationer desaarsag faldne og Republikens Agent, Recafuente, sat i ikke liden Forlegenhed, men haaber dog at Pengene, skjøndt noget sildigere, endnu ville indtræffe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Breve fra Hayti tale om et nyt Opstandsforsøg, der dog ogsaa skal være kvalt i Fødselen. Under 4de Juli har Præsidenten Boyer udstædt en Proklamation. om den forrige Sammensværgelse, som her siges ikke blet var udseet paa hans Liv, men paa Jndvaanernes Plyndring og Nedsabling. Ere end Forræderne udgaaede fra Krigerne, trøster det ham dog, at ogsaa de Tapre, som opdagede deres troløse Anslag, hørte til denne Klasse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
J Brest har man Efterretninger om at Stokfiskfangsten ved Nyfundland har iaar givet særdeles rigt Udbytte. Lessing, der i sin Alderdom var meget adspredt, kom en Aften hjem og fandt Gadedøren lukket. Da han nu bankede paa, kom Tjeneren til Vinduet, men tog ham i Mørket for en Fremmed og sagde: Professoren er ikke hjemme. Lessing svarede, det kan være det samme, jeg kommer en anden Gang igjen og gik sin Vei. En Englænder og en Franskmand spilte sammen. -Et Guldstykke faldt under Bordet for Franskmanden og denne søgte længe efter det, men forgiæves. - Haanligen tog Englænderen en Hundredepunds Seddel og antændte den, for at lade Franskmanden see. At Baade saa ofte forulykke paa Sveitsersøerne, og andre Jndsøer, pleier man især at tilskrive Kastevinde, men disse have ikke saamegen Skyld, som Baadenes slette Bygningsmaade og Folkenes Udygtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
For en erfaren Sømand skal det tet være en Ynk at see disse Ferskvands-Matroser arbeide. Om Ruslands Magt. (af Everett, forhen nordamericansk Legations=Secretair i Paris). Skjønt den Russiske Stat vistnok har naaet en stor Høide, synes dog de Forestillinger, mange have om dens Magt, at være altfor overspændte. Det er sandt at Rusland formedelst dets Beliggenhed, Udstrækning og tynde Befolkning i de fleste Egne ikke let med Fordeel kan angribes i Landet selv af nogen fremmed Magt; men betragter man Ruslands indvortes Kraft, baade i sig selv og med Hensyn paa andre Stater, forsvinder det Frygtelige for en Deel. Anslaaer man Ruslands Folkemængde til 48 Millioner (de høiere Angivelser ere vistnok overdrevne), maa man regne 5 Millioner fra for Beboerne af Rigets fjerneste Egne, som formedelst Mangel paa Cultur og den lange Afstand fra den Europæiske Grændsel ikke bidrage til at forøge Krigshærens Styrke, ja selv Kosakerne ere kun nyttige naar det gaaer heldigt, men forøge under ulykkelige Omstændigheder Forvirringen. Naar derfor Ruslands Krigsmagt paa Fredsfod angives til 7 a 800,000 Mand, er det meget overdrevent, da alle vilde Folkeslag, som Milits betragtede, regnes med og den virkelige Styrke overstiger neppe 300,000. Ogsaa Officeercorpset kan ikke sammenlignes med andre dannede Nationers, skjønt det unægteligt har denkelte udmærkede og meget danne de Medlemmer. Endeligen forslaae Ruslands Finantser ikke til, endog kun i et Felttog, at holde 100,000 Mand i Udlandet, naar det selv skal bære Omkostningerne. Med Nød og Neppe indbringer Rusland med en fire Gange saa stor Folkemængde det Dobbelte mod det lille Preussen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Den Nordhollandske Kanal. Denne mærkværdige Kanal gaaer fra Amsterdams forreste Havn igjennem hele Nordholland i en Længde af 12 Mile. Den har 5 store Sluser, mange Broer og tilstrækkelig Dybde og Brede for de største Skibe. J November forrige Aar passerede et Linieskib paa 7. Kanoner Kanalen i 3 Dage fra Amsterdam til den store Søhavn Het meuwe Diep ved Texel. Denne Kanal som er det største Værk i Vandbygningskunsten, Nutiden har at opvise, har kostet 90 Millioner Gylden, hvoraf Amsterdam betaler det Halve. Den har været saa dyr, fordi den fordetmeste maatte graves i Marsk med Underlag af Tørvejord, og Sluserne maatte derfor bygges paa kostbare Pæle, af hvilke de største rammedes 30 til 40 Fod ned inden man traf paa haard Bund. Hver Sluse kostede derfor 260,000 Gylden. Denne Indretning er ganske ny og en Opfindelse af Vandbygmester Blanken, der har lagt Planen til denne Kanal og i 5 Aar fuldendt dette store Værk. Store Skibe, som for maatte losse en Deel af Ladningen ved Texel, fordi de ikke kunde flyde igjennem Pampus, kunne nu paa 2 a 3 Dage med fuld Ladning komme op til Staden, hvorimod Seiladsen gjennem Zunder søen ofte kunde vare 12 a 14 Dage formedelst Modvind. Det er et pragtfuldt Syn, at see stolte Tremastere seile igjennem det rige Nordholland. Er Vinden imod slæbes de af Dampskibe, Kanalen gaaer tæt forbi Stæderne Pumerende og Alkmaar. Dagligen bragtes 800 Pramme til at føre den udgravede Jord bort. Et Sidestykke til denne Kanal er den af den Nordamericanske Stat, York bekostet Eriekanal, som gaaer fra Albany ved Hudsonfloden til Busalog ved Eriesøen og fuldendtes fra 1817 til 1824 af de WittOlinton. Den er over 70 Danske Mile lang, men har kun en Dybde af 4 Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Man har i de sidste Aar havt meget modsigende Efterretninger om dette Land og dets Behersker. - Snart var Dr. Francia en ypperlig Patriot og en constitutionel Lovgiver, en ny Solon; snart en hemmelig Agent fra det Spanske Partii, betænkt paa igjen at paabyrde Folket det Spanske Aag; snart en hemmelig Jesuit, som blot forberedte denne Ordens Herredømme, snart et politisk Overhoved i Brasiliansk Sold. - Endeligen erholde vi, som det synes, paalidelige Efterretninger om denne mærkelige Mands Færd ved de, af det Schweiserske Naturhistorie-Selskab udsendte tvende Læger, Bengger og Longchamp, som fra 1818 til 1825 holdtes tilbage i Paraguay af Dr. Francia, skjønt de behandledes mildere end Humboldts berømte Reisefælle Bonpland.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Hr. Lindborg har i Theologisk Maanedsskrift: begyndt en udførlig Recension af Pastor Johannsens Doctordisputats, hvori han foreløbig omtaler Hr. Doctorens i 1823 udgirne Skrift om Grundsætningerne for en christelig Lærebog, i hvilken Anledning han regner ham iblandt de falske Lærere og Christendommens Fiender. Han paastaaer endog, at iblandt alle disse har Jngen udladt sig paa en meere foragtelig Maade om de egentlige Hovedstykker af den christelige Religion, end Dr. Johansen. "Man kunde, siger han, kun vente en saadan Tale af en uvidende Hedning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
I Kjøbenhavns flyvende Post læses følgende skjønne Digt underskrevet C. W. Ved min Søns Grav. Sov, min elskte, lille Dreng, Sødt i Gravens Bolig; Trang og smal er kun Din Seng, Men Din Søvn er rolig. Dødens Broder nægted Dig Tidt sin Valmuestengel. See, da savned venligt Dig Blegen Broderengel. Blomstersmykket hviler Du Paa Din lille Pude; Dødens Taager dække nu Øiets brusine Rude. Blomstersmykt, men kold og bleg, Selv en falmet Lilie, Ormen gaved - Kraften veeg - Blomsten sank paa Tillie. Nattergalen klynker ømt, Droslen klager saare, Sørgepilens dunkle Grønt Fælder milde Taare. og at Livets Storme suse vildt, nas og Øver Gravens Tue, til 6213 dens Indre brænde mildt ning at gaaer Evighedens Lue. hag :med Stands Din Taare, stakkels Viv, ginanJacob er forklaret; Ham, som Alt, til evigt Liv Herren har bevaret. See! han smiller skjøn og blid Med det lysblaa Øie, Straalekrandset, englehvid, I det Evighøie. Venligt skuer han vor Sorg: Græd ei, Moder kjære! "Paa Gud Faders Himmelborg. Er der godt at være. "Ak i dernede svart jeg led, "Siger jer forsande: "Tidt stod Smertens klamme Sved"Paa min lille Pande. Sov da, sov, min elskte Dreng, Sødt i bunke Bolig: Sorgen dvæler ved din Seng; Men Din Søvn er rolig. Seel jeg lide vil mit Savn, Korset ydmygt bære. Herren gav, han tog, hans Navn Evig priset være
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Bekjendtgjørelser. Det alvise Forsyn har i Dag Formiddag Kl. 10, efter 14 Dages Sygeleie ved Døden bortkaldt min inderlig elskede Kone, Karen Kirstine Nielsen, fra mig og 3de uforsørgede Børn, samt en Steddatter, i hendes Alders 52de Aar. Hun var mine Børns ømme Moder og min Ledsagerinde i 17 Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg den 3die October 1827. M. W. Ellermann. Noget god Efterslet, nogle gode Vikker med Havre, og god Græsning i Pade=Engen, kan faaes mod billig Betaling hos Br. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Da jeg Undertegnede har vundet Borgerret og etableret mig som Uhrmager her i Byen, og saavel forfærdiger nye StueUhre, som og istandsætter og reparerer alle Slags Uhre, og i den Henseende beder jeg mig paa bedste Maade anbefalet hos det høistærede Publicum, forsikkrende Enhver reel og billig Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Det af mig forfærdiget og foreviist Mesterstykke, som bestaaer i et 8tedags Stue=Uhr, ønsker jeg at sælge. Aalborg den 3die October 1827. Christen Nørholm, boende i Slotsgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Den af mig i Gaars Avisen anmeldte Concert, opføres Onsdagen den 10de Dennes i Compagnihuussalen. C. Lindbach, Keiserl-Kongl. Hoftheatersanger. Underhaanden er tilkjøbs strax at tiltræde, Undertegnede Boes Gaard i Maren Thuras Gade, som Seilmager Fibeck nu beboer, med deri værende 9 a 10 Stk. Kakkelovne saavel i heele nederste som i overste Etage. Aalborg den 2den October 1827. Paa Skifte=Commissionen i sal. Statsraad Kjellerups og Frues Boe, dens Vegne. Jacob Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Oplag af privilegerede, prævarerede og sammensatte Farvevare til Ulden= og Linned=Tøi og Garn, med Forskrivt af Hr. Kjøbmand v. Spreckelsen i Aalborg, er hos Undertegnede at faae med, samt alle Slags Manufactur-, Jsenkram= og Specerievare, til de billigste Priser. Hjøring, den 28de September 1827. P. Spendrup. boende paa Østergade ved Amtstuen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Fra Pressen er udkommet i Aarhuus: Retsforhandling om Trykkefrihed i Aalborg, eller Undersøgelse om Spørgsmaal og Paasagn er Eet i Rettergang, af P. D. Faber. 8 3/4 Ark stor, indheftet 4 Mk. 8 s. Faaes i Aalborg hos Vogelius.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
J Bispensgade No. 237 er en meubleret Sahl med Sovekammer at faae tilleie næstkommende Flyttetid. W. sal. Kallsens.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Hvor en fortrinlig god Violin, og ligeledes Harpe ere at faae tilkjøbs, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-04
Paa Oliemøllen her i Byen kjøbes Hor= og Bygfrøe i større og mindre Partier. En Bielægger=Kakkelovn ønskes tilleie, Stiftsbogtrykkeriet anviser.