JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Den mærkelige Efterretning, at Admiral Hu gon med en stærk Flaade skal hurtigst mueligt afseile til Levanten, bekræftes nu fra Toulon, hvorfra der skrives, at under 15de Juni skulle 12 Krigskibe i 3 Divisioner afgaae, man kjendte ikke til hvilken Bestemmelse; men man formodede at denne Expedition stod i Forbindelse med de orientalske Anliggender der daglig antage et mere alvorligt Udseende, muligens staaer Flaadens Afsendelse ogsaa i Forbindelse med Anliggenderne paa Candien. J Følge Bladet Temps skal Sændelsen af Hertugen af Decazes Søn til St. Petersborg ogsaa angaae Tilstanden paa Can dien; men fornævnte Blad modsiger aldeles den Formodning, at den skulle angaae den foregivne Alliance mellem Rusland og Engeland til Tyrkiets Deeling, hvorved man ville afspise Preussen med Sachsen og Westphalen og Østerrig med nogle Donauprovindser. At imidlertid Slutnings-Tractaten om de orientalske Anliggender ikke er bleven undertegnet, skal være fordi, at Frankerig har nægtet at undertegne med, førend at Vicekongen af Ægypten har tilkjendegivet at han har antaget de sidste Betingelser, da dette endnu ikke er skeet, er det Heles Afslutning udsat. - Fra Paris skrives nu, at den Crisis, der truede det franske Ministerium er forbi, og et Ministerconseil under Marskalk Soults Præsidium har allerede fundet Sted, og Forslaget om Recrutteringsloven er allerede ved en kongel. Ordonnants taget tilbage i Pairskammeret, og Hertugens Søn Marquien af Dalmatien skal være udnævnt til Gesandt i Rom. - Fra "Lille skrives under 9de Juni "J Dag taler man kun om det skrækkelige Lod, der har truffet det store Abbedie "Lods", der var bleven forvandlet til et Fængsel, hvori der var 1700 Fanger. Kjede af den slette Behandling havde de Fangne selv tændt Bygningen an paa alle fire Hjørner; men de saae sig bedragne i deres Haab om Befrielse. Gensdarmerie, Jnfanterie, Cavallerie og Nationalgarde dannede en stor Kreds omkring Abbediet og besatte alle Udgange, og saasnart de Ulykkelige ville bane sig en Vei, gav man uden Forbarmelse Jld paa dem. Man stødte dem indi det besatte Mellemrum, ligesom man før i Pest tider havde drevet Flygtningerne tilbage i den smittede Stad. Dette var nødvendig for Befolkningens Rolighed, men det var en jernhaard grusom Nødvendighed. De Personer, som vare tilstede ved Jldebranden, erklære at de i deres hele Liv, aldrig have seet saa stor en Forvirring, eller hørt saa voldsomt et Skrig af Gudsbespottelser, Angest og Trudsler som kom ud af dette Helvede. - J en Skrivelse fra Paris af 3die Juni, vil Ulgem. Zeitung vide, at det er Lord Palmerstone, der har nægtet at bringe den endelige Tractat om de orientalske Anliggender til Afgjørelse, førend Mehemed Alt havde underkastet sig Portens definitive Bestemmelser, da man maatte vise Mehemed Ali, at han ikke ustraffet trodsede Sultanens og Europas Villie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
J Følge den sidste Folketælling i de forenede nordamerikanske Stater havdes der en Folkemængde af 17,100,572 Mennesker, hvoriblandt 2,369,553 Slaver og 371,606 fri Farvede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
J Aaret 1830 beløb Befolkningen kun sig til 12,856, 107, altsaa har den i 10 Aar tiltaget næsten 1/2 Den 3die Mai slog Lynilden ned ved Cransi Juradepartementet og dræbte en Kone, som paa sit Hoved har en Vugge, hvori der laae et Barn. Den Ulykkelige blev funden uden Klæder; hendes Snerliv var opsnort, uden at være forvandlet til Aske, og Sømmene i hendes Skoe vare udslagne af Lynilden. Barnet, som kun havde nogle lette Contusioner, var kastet ti Skridt, bort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Indenlandsk. Fra Kjøbenhavn skrives under 12te Junii. Formælingsfesten i Torsdags gik her gandske stille at; den blev kun feiret her ved Uddeling af Ordener og Tiller til henved 300 Personer. De som skulde have Ordener vare tilsagte at møde i Hs. Maj. Kongens Forgemaal. Blandt dem som bleve Riddere fortjener at fremhæves Artillerikaptain v. Ticherning. Om Aftenen var en Mængde Mennesker samlet paa Gaderne og ventede forgjeves paa en Jllumination; Mange havde forberedt sig dertil, men da Jngen vilde begynde, maatte Publicum gaae til Ro uden Jllumination - Alle Jndtog tilberedelserne blive fuldendte til paa Løverdag, da man saa venter Liniskidet hertil. Programmet for Fentlighederne er nu bekjendt. Kl. 11 bliver der stor Cour hos D. M. paa Christiansborg Slot, hvor de til Cour stedte Rangklasser derefter oppebie det høie Brudepars Ankomst, der ventes at skee omtrent Klokken 2 eller 3. Om Aftenen skal Tappenstregen udføres paa Slotspladsen af samtlige Regimenters forenede Musikkorpser, som derfra drage igjennem Stadens fornemste Gader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Næste Dag er der Gudstjeneste i Slotskirken, hvor Biskop Mynster prædiker, og derefter stort Taffel, hvorved udføres en Cantate af det kgl. Theaterpersonale. Mandag Aften ville de kongl. Herskaber hivaane Theatrets Festforestilling og Tirsdag Aften bliver Bal pare paa Christiansborg. De følgende Dage give Hs. K. H. Prinds Ferdinand og Landgrev Wilhelm af Hessen Baller. Endelig vil ogsaa Universitetet give en Fest i forbemeldte Anledning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Den 12te de om Aftenen ankom det kgl. Dampskib Kiel til Kjøbenhavn fra Warnemunde med Hs. Maist. Kongens Adjutant, Kammerherre, Ridt mester v. Blücher, der som Courier medbragde Efterretning om, at deres kongelige Høiheder Kronprindsens og Kronprindsessens høie Formæling lykkelig har fundet Sted i Neustrelitz paa uder til bestemte Dag, Torsdagen den 10de Juni, om Eftermiddagen Kl. 6. For at Hs. kgl. Høihed egenhændig kunde tilskrive sin kongelige Fader, var Coureren først erpederet fra Reustrelitz Fredag Eftermiddag Kl. 4. Nenstrelitz afgav paa denne Daget sieldent festligt Skue, alle Gaderne vare bestroede med Roser, Husene behængte med Festons, Guirlander, Flag, m.v. Kongen af Preussen, tilligemed hans Broder Prindsen samt omtrent hundreder andre fremmede Gjæster, tildeels af meget høi Stand, bivaanede Ceremonien, der fuldbyrdedes paa den høitideligste og skjønneste Maade. Tourneringen, der er foranstaltet af den mecklenborgske Adel, vilde blive udført i Mandags af 24 Adelsmænd, hver ledsaget af 4 Knaben." Ridderne vilde bære Hjelme og Skjolde med Vaabenmærker, samt være iførte Vaabenkjorteller uden videre Rustning. Nærmest vilde dette pragtfulde Optrin bestaae i en Ringrenden. - J Mandags afgik Coureren atter til Warnemunde med Depescher fra de høie Herskaber. Med Hensyn til Deres kgl. Høiheders Afreise, da var Samme fremdeles fastsat til Torsdagen den 17de De, men naar Ankomsten vil finde Sted i Kjøbenhavn, kan ikke saa aldeles nøie bestemmes, thi foruden at der er en Landreise, af omtrent 15 Miil fra Neustrelitz til Rostock, vilde et Ophold i sidstnævnte Stad kunne forlænge Reisetiden, der, da Overfarten skeer tilsøes, tillige er afhængig af Vind og Veir. - Under 13de Juni er fra Overhofmarschallatet udfærdiget "Ceremoniel ved Deres kgl. Høiheder, Kronprinds Frederik, Carl Christians og Kronprindsesse Caroline Charlotte Marianes Jndtog i den kgl. Residentsstad Kjøbenhavn."(Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Ved allerhøieste Resolution af 12te d. M. er allernaadigst bifaldet, at efterat der er bedet for Hs. Maist, Kong Christian den Ottende, skal der bedes for Hs. Maist. Dronning Caroline Amalie, for Hs. Majt. Enkedronningen Marie Sophie Frederikke, for Hs. kgl. Høihed Kronprinds Frederik, Carl Christian og Gemalinde Hs. kgl. Høihed, Kronprindsesse Caroline Charlotte Mariane, for Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde, Hs. kgl. Høihed Prindsesse Caroline, samt de øvrige kgl. Prindsesser og det samtlige kgl. Arvehuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
J de tre kjøbenhavnske Børneasyler (Asylet af 28de Januar, Christianshavs Asyl og Asylet No. 3) ere for Tiden optagne 176 Børn. J Aarets Løb ere som syvaarige udskrevne 84 Børn; men da Man har giort den Erfaring, at de saaledes udskrevne Børn ofte hengik i længere Tid inden de bleve optagne i nogen Skole, er nu den Foranstaltning truffen, at de gjerne som syvaarige Børn kunne forblive i Asyllerne, indtil de optages i en Skole. Ogsaa er fra Administrationens Side gjort Skridt til at afhielpe det saa dybt følte Savn af Overgangsskoler for Asylbørnene, da Asylstolen langtfra er tilstrækkelig, og for dette Halvaar end- og aldeles intet Barn kan modtages. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Corfaren fortæller: v. Scholten, Kongens høitbetroede Mand, Nationens Yndling, Ridder, Gud veed af hvad og hvormeget, forresten Generalgouverneur, over de danske Eilande i Vestindien og Slave=Emancipationens ivrigste og redeligste Ven 4 har faaet Vand i Hovedet. - Græd nu ikke, kjære Læser; thi det er ikke ham, det er kun hans Buste. En af Tagrenderne paa Christiansborg Slot har næmlig dreiet sig saaledes, at Vandet nafladeligt, NB. naar det er Regnveir, drypper lige ned paa dens Jsse. Er det ikke en forunderlig Jroni af Skjæbnen? Er det ikke, ligesom om den ved v. Scholten vil agere Gjendøber og stadig tilraaber ham: "Du er ikke bleven en rigtig Christen ved din første Daab; Du maa deres mere." Og saa lader denne ironiske Skjæbne sig ikke nøie med at døbe ham een Gang for alle, men fornyer sit Værk hvert Øieblik, som om dette i Virkeligheden var nødvendigt. (Loll. Falst. Av.) Jfølge Brev fra Stampeske Familie, der reiser med Thorwaldsen, har denne ogsaa været i Ren Strelitz, hvor han strax blev buden til det hert. Taffel, og særdeles venlig modtaget af vor Kronprindsesse, der forærede ham sit Portrait.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Fra Odense skrives under 15de Junii. Den igaar Morges afbrændte Gaard i Allerup tilhørte ikke hans Andersen, men dennes Søn Hans Hansen. Gaarden afbrændte aldeles tilligemed 2 Køer, 2 Heste, 5 Stkr. Ungvæg og et Par Sviin. Alt var assureret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Fra Viborg skrives under 11te Junii. Jgaar Morges Kl. 5 bebudede en Salve af 27 Kanonskud Dagens Høitidelighed. Kl. 11 paraderede Borgerskabet paa Torvet, hvor en Glædesild af fyredes, og af Hr. Stadshauptmand Harde udbragtes et Hurra for Kronprindsen og hans Bend. Stiftsøvrigheden havde foranstaltet et Festmaaltid for samtlige Lemmer i Hospitalet, og i det smukdecorerede Klublocale var en Diner for Herrer, og Damer. Den const. Stiftamtmand Hr. Baron de Bretton udbragte en Skaal for D. M. Kongen. og Dronningen, der modtoges med Selskabets gientagne Jubelraab og under Kanonernes Torden; og med samme Jabel modtoges den af Hs. H. Biskop Øllgaard udbragte Skaal for det heie Brudepar. Om Aftenen var Bal, som vedvarede til (Vb. Av.) i Morges Kl. 4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Fra Frederikshavn skrives under 13de Junii. Forgaars hendte sig den Ulykke, at en Gaardmand Christen Olesen af Bratten i Elling Sogn og Tjenestekarl, der med Førstnævntes Baad var seilet til Hirtsholmen med Tørv, paa Tilbagetouren kantrede med Baaden paa Revlerne tæt uden for deres Hjem og og druknede. Ligene ere endnu ikke fundne. Manden efterlader Kone og 3 Børn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Under 10de Junii har Hs. M. Kongen benaadet en heel Deel med Ordener og Hæderstegn. Med Storkommandeurkorset af Dannebrogsordenen Hs. Kall. Holbed Kronprindsen. Tvende ere benaadede med Elephantordenen. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere: trende Storkors=Riddere af Dannebrog benaadede. Med Storkorset af Dannebrogordenen: Ellere ere benaadede med Storkorset af Dannebrogordenen; hvoriblandt Kammerherre Oberst Bardenflets Contreadmiral Schonheyder, Grev Reventlew-Criminell, preussisk Geheimeraad Humboldt. Conferentsraad Kongslew Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere trende Commandeurer af Dannebrogordenen benaadede; hvoriblandt Geheime-Etatsraad Adler. Med Commandeur forset af Dannebrogordenen ere 18 benaadede hvoriblandt Conferentsraad Professor Werlauff, Commandeur Lütken, Etatsraad Koch, Etatsraad Oehlenschiager, Biskop over Island, Jrhusen, Capt. Zahrtmann i Soetaten Herschel i London og preussisk Geheimeraad Beer. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere 19 Riddere af Dannebrogordenen benaadede, hvoriblandt Grev Sponneck Siftamtmand over Ribe Stift, Amtmand Sporon, Amtmand Krog, Commandeur Magnus Lütken i Søetaten, Commandeur Wulff, JustitiariSchjønning i Viborg. Deputeret i det danske Cancellie Bentzen, Etatsraad Schram Medlem af Enkekassen, Commandeur Wulff i Søe-Etaten, Etatsraad Und gaard. Med Ridderkorset ere 91 Personer benaadede, hvoriblandt Søe= og Landkrigscommissair Stemann, Amtmand, Kammerjunker Tillisch, Postdirecteur Monrad. Justitsraad Birck i Slagelse, Justitsraad Foss i Roeskilde, Professor Larsen, Cabinetssecretair Justitsr. Lunding, Capt i Søetaten Schneider, Captain Ellbrecht, Provst Plesner til Humble, Provst Abel til Holmsland, Capt. Tscherning, Capt. Falde, Ridtmester Torp, Capt. Manza, Capt. Krabbe af 2den jydske Reg., Grosserer, Frolich, Grosserer Hansen, Professor Hansteen i Christiania o. fl. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere 52 benaadede, hvoriblandt Jørgensen Lærer, ved Borgerskolen i Ribe, N. Jensen, Skolelærer i Odense, Blegvad, Sognefoged i Raasted Sogn o. fl. Til Geheime-Conferentsraader ere 5 udnævnte, hvoriblandt Kammerherre Grev Bille-Brabe, og Conferentsraad Orstet. Til Kammerderser ere 15 udnævnte, bortiblandt Herredsfoged i Winding Herred Melike og Kammerjunker Skeel til Birkelse. Til Conferentsraader ere Deputeret i det danske Cancellie Lange, Etatsraad Lund i Rentekammeret, Etatsraad Johnsen i Statsgjeldsdirectionen og Etatsraad Bech i General-Toldkammeret. Til virkelig Etatsraad Kammerjunker Toldinspecteur (Fortsættes.) Rawert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
(Hamburg Cours var den 8de Juni paa London, 13 a 7 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 200 Rbr. Hamb. Courant 23 p. C. dansk grov Courant 23 3/8 og Schillinge 23 1/2 a 24 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Kjøbenhavns Børs den 8de Juni 1841. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 199, Spene200 Specier) solgtes til – . - s.) B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier - 6 i Sedler; sv. Sedl. pr. 1 Rigsgjæld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 98 1/2 a 99 Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Anger Kanals Skibsliste, Jndk. Den 15de Juni, Varigt Venskab, N. A. Amundsen af og fra Mandahl, til Nykjøbing med Trælast. For Udgaaende ligger i Kanalen, den 17de Peter Anna, A. B. Hansen af Thisted til Hull, Haabet, Th. Hielm af Aalborg fra Nykjøbing til Altona, Haabet, N. Petersen af og fra Thisted til Norge, Søeblomsten, M. Jacobsen af Ræhr fra Thisted til dito, Dorthea Maria, Claus Petersen af Fanøe fra Nykjøbing til Antverpen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 12te Juni, Chr. Hausgaard af Klitmøller fra Flekkefjord til Klitmøller, den 15de P. Nørklit fra Aalborg til Thisted, den 18de B. C. Pedersen fra Christiansand til Wixøe, alle m. Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Ved Tallotteriets 1341, Trætn. Altona udkom: 3, 18, 77,27, 79.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
AVERTISSEMENTS. At jeg (efter i flere Aar at have arbeidet i Kjøbenhavn har nedsat mig som Skomager heri Byen tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for de Ærede, som ville forunde mig deres Arbeide, med Haab om at jeg ved smukt og godt Arbeide ville vinde deres Tilfredshed. Min Boepæl er hos Kleinsmedmester A. Skaarup paa Nørregade. Thisted den 17de Juni 1811. Gulbrandt Skaarup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-19
Extra gode blanke Steenkul, CothenborgJern, fiin Dry-Madeira, samt flere Vine, som og forskjellige andre Vare ere at faae til meget billige Priser i Nyekjøbing hos Niels Ettrup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
No. 68. Ao. 1841. Gyller Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordrimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 22de Juli. Kagen, nes og mames i med a 300. 8. 818.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
Blandinger. Fra Madrid skrives at fra en uventet Side, er der gjort Fordring paa Formynderskabet over Dronning Jsabella. Ferdinand den VII havde nemlig i sit Testamente indsat et Regentskabsraad i Tilfælde af Dronning Christines Død eller Fratrædelse fra Regjeringen. De endnu levende Hør rer af dette Regentskabsraad have nu ved Hertugen af Baylen i et Skrift til de Cortes gjort Fordring paa Formynderskabet; men dette bliver ikke taget af notam. - Den nærværende Regent Hertugen af Vittoria, har erklæret, at ligesom han for har levet, som General Espartero, saaledes vil han ogsaa nu leve som saadan. Han beboer et ved Alcalagaden beliggende Huus, der tillige er Sædet for Provindsial-Melitsernes General-Jnspection, og er indrettet paa en meget simpel og indskrænket Maade. Audients hos ham er at erholde næsten til enhver Tid, Ministerialraadet forsamles hos ham Kl. 9 om Aftenen; han forlader næsten ikke sin Bopæl. Paa hans Skriverbord ligger bestandig Napoleons Bi- ographier. Den unge Dronning Jsabella er angrebet af et legemligt Onde, som det hidtil ikke har lykkedes Lægernes Bestræbelser at helbrede, Dronningen er nemlig plaget af en Sygdem i Huden som bedækker Ansigtet ligesom Fiskeskjel- og give hende et kun lidet tiltrækkende Udseende. De spanske Læger kalde det Jchthiosts, og vil endog finde Symptomer af Leyre deri. Der tilberedes kunstige Bade som H. Majestæt ville bruge i Sommer. - J Spanien yttrer sig en almindelig Mistroe mod Engelænderne; de Voldsomheder, som engelske Krigskibe for nylig have tilladt sig paa de spanske Kyster mod det spanske Flag, have ogsaa bidraget meget til at vække den almindelige Uvillie som især ogsaa næres ved Breve fra Havannah, hvori man ligefrem beskylder Engelænderne for at ville ved første gunstige Leilighed bemægtige sig Cuba; 4 engelske Dampfregatter have ogsaa viist sig ved Jamaica. J en Skrivelse fra Madrid af 27de Mai hedder det: "Engeland nærer Tvedragten i Spaniens Jndre, nærer Rivalitet og Tvist med Portugal, dets Agentere ere Befordrere af Uorden. og Fjenderaf en fast ordnet Regjering, hvad kunne vida vente os af samme." Alle Partier ere eenige i deres Misfornøielse med Engeland, hvis Krydsere man beskylder for at naar de tage spansk. Slaveskibe, sætte de Mandskabet i Land paa vilde øde Kyster, hvor de ere udsatte for et ødelæggende Climats Jndflydelse, og de Jndfødtes Rovbegierlighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
De sidste Efterretninger fra Candien af 23de Mai melde, at den tyrkiske Tahir Pascha, var ankommen der med sin Flaade og havde samme Dag indskibet 5000 Md. og en stærk Artillerie park. Næste Dag blev der udstædt en Proclamation til de Christne, hvori de formanes til at nedlægge Vaabene, de europæiske Consuler have ogsaa raadet Crettenserne til at underkaste sig, da man forsikkrede dem, at de ingen Hielp kunde vente af de christelige Magter, en Privatskrivelse siget endog at 2000 Md. Engelændere skulle være landsatte paa Øen Candien.) Paa den tyrkiske Tahir Paschas Opfordring har det græske Directorium i Agokorona svaret, at det først maatte høre det legislative Corpses Mening; Directoriet har befalet at hele den eretensiske Befolkning skal bevæbnes, mange fortræffelige Krigere og regulaire Tropper fra Grækerland ere ankomne. Desuden har der dannet sig et Corps tydske Korsriddere. J Thessalien og det sydlige Macedonien have de Christne ogsaa gjort Opstand og nedsat en egen provisorisk Regjering og sendt en Expedition til Den Lemnos, for at forsyne sig med Vaaben og Munition. - J Syrien have Drusernes og Maronitternes Emirer erklæret, at de hverken ville anerkjende Hattischeriff eller Toldlov; de have for Tiden et Observationscorps i Jeriche og Omegn. Cretensernes og Macedoniernes Seire opfylde alle christelige Hjerter med Glæde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
Fra Antverpen meddeles under 9de Juni den mærkelige Efterretning: "Capt. Rehbock af Skibet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
Everhardus Hendrika, som i Dag er ankommen hertil fra Danzig, beretter, at han i Østersøen, paa Høiden af Bornholm er bleven anfalden af en Søerøver=Goelette under svensk Flag. Efteren haardnakket Kamp, lykkedes det Skibsmandskabet at hindre Søerøverne fra at stige ombord; men disse bortfjernede sig først efter at have afskaaret et af Seilene paa Bugsprydet."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
Fra Hamburg noteres den 17de Juni Byg til 45 a 52 Rdr. og Havre til 45 a 48 Rdr. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
Indenlandsk. Der fortaltes almindelig i Kjøbenhavn, at en Person var bleven arresteret paa Fælleden den første Væddeløbsdag - fordi han havde undladt at hilse Hs. Majestæt. Hvor absurd dette Rygte, end var, var det dog meget udbredt, da man vilde have seet en Person ved Politibetjente escorteres over paa Blegdamsveien. Fra temmelig paalidelig Haand, skjøndt vi ikke i alle Dele kunne indestaae for Sandheden, have vi erfaret, at Sager, hænger sammen paa følgende Maade: Da Hs. Majestæt ankom til Teltet, blottede alle de ham omgivende Tilskuere Hovedet paa En nær, som beholdt Hatten paa, og som, efterat en af de Tilstedeværende (ikke Nogen af Politipersonalet) havde gjort ham opmærksom paa det Upassende heri, svarede med nogle lydelige og høist uforskammede Ord, der foranledigede en i Nærheden staaende Politiofficiant til at besørge Personen trukken ud af Klyngen, dog uden at lade ham arrestere – en Fremgangsmaade, som under saadanne Omstændigheder. kunde ansees for meget rigtig. Til Fuldmægtig Hammerich af Rentekammeret, sagde Kongen da han traadte ind i Audientssalen: "Hvem er De?" og da han nævnte sit Navn: Undskyld. Jeg kan ikke personlig kjende Alle, men jeg veed, at De med overordentlig Anstrængelse og store Opoffrelser har arbeidet for Vedligeholdelsen, af Søndagsskolerne for Haandværkstanden, hvorfor De herved modtage dette Ridderkors som et Beviis paa min Erkjendtlighed." (A. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-22
J Foraaret 1810 forlod en Haandværker, bo fat i et Fiskerleie mellem Kjøbenhavn og Helsing ver, en Dag sit Hjem, i flere Dage ventede man hans Tilbagekomst, men forgiæves; der blev anstillet vidtløftige Undersøgelser for at komme paa Spor efter ham, men de førte ikke til noget Resultat; han var forsvunden. Den Ulykkelige Familie - han efterlod sig Kone og flere Børn - hvis Forfatning allerede iforveien var sørgelig, blev nu bragt i den yderste Nød, der endmeere blev forøget ved, at en Mand, der kort førend den Forsvundnes Bortgang havde betroet denne en Sum Penge (efter Forlydende 500 Rbd.), fandt sig foranlediget til at gaae frem paa den haardeste Maade imod Familien. Et Aar svandt saaledes i bitter Kamp - da kommer pludselig et Brev fra Manden, der opholder sig i Nordamerika. Kæmpende her med Armod og Næringssorger, havde han fattet den maaskee mindre forsvarlige, men i sit Resultat for ham lykkelige Beslutning at gaae til hiin Verdensdeel. Forsynet har begunstiget hans Bestræbelser, og han har ikke alene seet sig istand tilat oversende en Anviisning for at tilfredsstille den ovennævnte Creditor, men ogsaa en Anviisning paa 300 Rbd. til sin Families Fornødenheder med Løfte om en lige aarlig Sum indtil hans Tilba(Loll. Falst. Av.) gekomst. "Om den gammel-danske Riimkrønike, 10de Udgave, afskreven og besørget ved C. S. Ley, ther logisk Student, siger Corfaren": Om denne Krønike selv er natueligviis Jntet at sige, hvorimod vi gjøre opmærksomhed paa Hr. Leys Fortale, der begynder saaledes: "Vi Danske har jo vores eret Moersmaal, og saa maa vi da ogsaa havores eien Moer Allesammen", og i hvilken Maneer han bogstaverer hele Veien igjennem. Dersom Hr. Ley ikke har havt til Hensigt at erhverve sig en herostratisk Berømthed ved saaledes at ødelægge Modersmaalet, saa maa man undre sig over, at et fornuftigt Menneske kan falde paa at skrive saaledes. Men 4 maaskee Hr. Ley slet ikke er fornuftig.