Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-11
ninger. Videnskabelighed. Blandinger. Om Jnterventionen i Spanien. dette Øieblikkets vigtigste politiske Anliggende, veed Man endnu intet bestemt, imidlertid synes flere Omstændigheder. at tyde paa, at den ikke vil finde Sted, i det mindste ikke uden Betingelser, som nærmere skulle bestemmes. Alle uafhængige franske Journaler modsætte sig Jnterventionen, især fordi de befrygte, at den fra den franske Regjerings Side maatte være ligesaa meget stilet imod Liberalismen, som imod Carlismen. De franske officielle Blade have hidtil ikke berørt den, og kun "Journal des Debats, en Deel af Ministrenes og navnligen Hr. Guizots Fortrolige, havde hidtil talt for den. Men ogsaa dette Blad begynder at lade Stemmen synke. Efterat det i Begyndelsen havde anpriist en Jntervention ubetinget, og siden knyttet dens Jværksættelse til Engellands Jndvilgelse, hvilken den da forudsatte som uudeblivelig, er den den 4 d. kommen til den Anskuelse, at det synes, som Engelland ikke viser nogen Lyst til, paa en tilfredsstillende Maade at tiltræde Jnterventions=Projettet, og at følgeligen ogsaa Frankerig med Billighed maa tage i Betænkning, allene at indlade sig paa en saa alvorlig Forholdsregel. Den beklager derhos, saafremt Engellands Ulyst skulde bekræfte sig, at see en Alliance, af hvilken den havde haabet ganske andre Resultater, hævet i sin vigtigste Tendents!" – J sit Numer af 5 d. giver den endog det onde Lune, hvori det engelske Kabinets formeentlige Vægring har sat den, Luft, i en Artikel angaaende det Melbourneske Kabinets Forhold, i hvilken dette just ikke behandles skaansomt, ja den spaaer det endog, formedelst dets usikkre Gang, en kort Varighed, - En vigtig Autoritet i Frankerig har ogsaa udtalt sig kraftigt imod Jnterventionen, nemlig Hr. Dupin i Fortalen til det i denne Tid udkomne tredie Oplag af hans Skrift om Revolutionen 1830. J Jnterventions=Spørgsmaalet, seer han en Kilde til nye Forlegenheder, der synes bestemte til at træde istedet for Forlegenhederne ved Processen, endnu for disse ere hævede. "Gud bevare os i Naade. - siger han iblandt Andet – " for en bevæbnet Jntervention i Spanien. Tab af Mennesker, Penge, Ære, Utilfredshed, hos alle Partier, i Frankerig som i Spanien, disse ere de Udsigter, som en Jntervention vilde frembyde, dersom Man skulde være taabelig nok til at indlade sig derpaa," J kraftige Udtryk gjør han opmærksom paa de uforudseelige Følger af et saadant Skridt, og advarer paa det varmeste Frankerig imod, paa uklog Maade at lade sig spænde forJnterventionens Galeier!" - Om det engelske Kabinets Beslutning veed Man iøvrigt intet Paalideligt. - Jkke allene i Frankerig udtaler den frisindede Opposition sig imod en fransk Jntervention; men dette synes ogsaa at være Tilfældet i selve Spanien, hvor den nærer den Overbeviisning, at Landets egne Kræfter ville, naar de ledes af kraftigere Mænd, end de nuværende Ministre, være istand til, hurtigt at undertrykke Carlismen. - Dronningen sluttede den 29 Mai Cortesforsamlingens første Session med en Tale, hvori hun beklager Borgerkrigens Forlængelse, og støtter sit Haab om, at Udfalder dog ikke vil være tvivlsomt, paa Hærens og Borgergaardens Tapperhed, Troskab og Fædrelandskjerlighed, paa Nationens Fasthed og Udholdenhed, og de nye Beviser paa Venskab og oprigtig Medvirkning, hvilke hun dagligen erholder fra de forbundne Magter, hvis Tilsagn, udtalte i en høitidelig Traktat, afgive en Borgen meere for den legitime Sags Seir." Ogsaa bemærker Hs. Majestæt, at selv de Magter, som endnu ikke have erkjendt hendes Datter, hverken have lagt det Ønske eller den Hensigt for Dagen, at blande sig i dette, reent spanske Anliggende." De øvrige Efterretninger fra Madrid, saavelsom fra Krigsskuepladsen, ere deels ubetydelige, deels upaalidelige.