JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Lissabon, den 6te November. Da hertil var indløbet den Efterretning, at en fransk Eskadre af 3 Linieskibe og 4 Fregatter havde ved Cap. St. Vincen, taget adskillige af vore fra Brasilien komne Skibe, begav 5 af vore fornemste Kiøbmænd sig til Prindsen af Drasilien, og bad om Foranstaltninger, i Besynderlighed da en rig portugisisk Convoy af 17 Skibe blev ventet. Prindsen lod strax 4 Linieskibe, 3 Fregatter og en Brigantine udruste, hvilke under General Ramirets Commando strax gik i Søen. Siden den Tid ere allereden af vore rigeste brasiliske Skibe ankomne, hvilke ikke have seet noget til de franske Skibe. Prindsen af Brasilien har sendt Courerer til Madrid og Gibraltar, angaaende denne franske Flaade.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Genua, den 9de November. Fra den engelske Flaade i Livorno ere 6 Linieskibe, under Contreadmiral Manns Commando blevne detacherte, for at forfølge en fransk Eskadre af lige Styrke, som er udløbet fra Toulon. Den Keiserl. General de Vins giør nu Anstalter til at trække i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Paris, den 13de November. Den danske Gesandt, har allerede i lang Tid havt mange Conferencer med Medlemmerne af vor Regiering. Samme have, som man vil vide, deels angaaet Pohlens Deling deels de Jnitiativer, som ere overdragne hans Hof, i Henseende til Freden; men Regieringen skal have tilkiendegivet, at den paa nærværende Tid ikke paa nogen Maade kunde antage en Vaabenstilstand eller Kongres. - Fra intet Hof er her paa nærværende Tid saa mange Embedsmænd nærværende, som fra det preussiske. Foruden Geheime=Legationsraad Gervinus, ere Grev Rohde og Baron Jacobi, som reiser til London, her, og Legationsraaderne v. Bohm og le Rour ere afreiste fra Basel den 13de November til Paris. Ogsaa ventes Gesandten, Sandos Rollin, og Barron Tarrach fra Basel paa sin Reise til Madrid, hertil. Den spanske Gesandt, Priartel, er reist fra Basel til Paris, og har efterladt sig der DouValego. - J Narseille har man den 19de October høitideligholdt Fredslutningen med Hessen Cassel. De neutrale og eftierte Magters Agentere, det militaire og de constituerte Corpser udgjorde Toget. - Det bliver alt meere sandsynligt, at Tallien skal blive Ambassadeur i Madrid. Han ønsker det ogsaa selv, efter de offentlige Blades Sigende, saa meget des mere, da han formedelst sie forrige Denunciationer, har mange Fiender i det lovgivende Corps. - Den østerrigske Commandant i Kehl, havde i forrige Maaned hos Commandanten i Strasburg søgt om Tilladelse at adskillige udvandrede franske Landmænd og Kunstnere maatte ved Kehl vende tilbahe igien over Rhinen til Frankrige; men den herværende Regiering har svaret, at Tiden for saadanne Folks frie Tilbagekomst var forlængst udløbet, og at den bestemte Dødsstrax vilde overgaae dem, ifald de kom tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Det er nu bleven besluttet, at Skibsartilleriecorpset skal Fredstider bestaae af 15975 Mand, og i Krigstider af 22025 indtil 25047 Mand, hvilke skulle ligge i Havnene ved Brest, Toulon, Rocheført og Orient. - Man seer nu en Mode af den collossalske 27 Fod høie Famals Statue, som skal blive støbt af Metal, og sat paa Kuppelen af Pantheon. Denn Model er forfærdiget af Konstneren Dejour, og Statuen vil vist giøre et besynderlig Jndtryk paa Beskuerne. Dette Ryg tets billede eller Fama synes at svinge sig i Luften for at forkynde alle Folk de Franskes Bedrifter og Talenter. - J den her værende offentlige Billedsal er nu udsat et Karte, paa hvilket de Floder ere aftegnede, som igiennemstrømme Frankrige. Paa samme ere tillige de nye Kanaler angivne, hvorved disse Floder kunne forbindes med hinanden, og Handel og Vandel aabnes fra det Jndre af Frankrige til alle Havne.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Basel, den 16de November. De franske Conventsdeputerte, Camus, Bancal, Qui nette, Lamarche, Drouet, Krigsministeren Bournonville, og de 2 Gesandtere, Maret og Simonville, ere nu ankomne hertil fra det østerrigske Fangeskab, for at udvexles mod den franske Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Fra det Hessiske, den 18de November. Den franske Besætning i Manheim bestaaer af en heel Division. Commandanten heder Montaigu Basset. Borgerskabet har indstændig bedet ham at indlade sig i en Capitulation; men han vil haardnattet forsvare Staden, og har afvæbnet Borgerne. Det brænder nu allerede paa den 6te Naten Elendighed, som selv i Maynz ikke havde Sted i denne Grad. Benævnte Commandant traadde i Aaret 1768 ind blant Gens d'Armeme, har gaaet alle Grader igiennem, og har været med i den hele nu værende Krig. Den 21de Maji 1794 blev han Divisions=General. - Efter Rygtet skal Keiseren have henviist den Chur=Pfalziske Ansøgning angaaende Staden Manheims Forskaanelse til General Wurmser.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Wien, den 18de November. Det heder, at det District af Polen, som tilligemed Staden Cracau falder til Østerrige, skal blive indlemmet det Galtiske Gouvernement. Man siger ogsaa, at Erkehertug Car er bleven bestemt til Gouverneur i Gallicien, og endnu i dette Aar skal giøre en Reise derhen. - Man forsikrer nu, at Rusland i tilkommende Aar virkelig skal lade 40,000 Mand Landtropper, som nu staae i Polen og ved sammes Grændser, mar chere til vort Hoffes Understøtttelse. Det skal vært en af Betingelserne i den sluttede Trippelalliance. - Efter Beretninger fra Tyrkiet er den hidtil værende Feide mellem Porten og den rebelske Pacha af Widdin bleven bilagt ved et Forliig. Pachaen saaer fuld Forladelse, men betaler i Straf til Porten, 300,000 Piastre, og sørger for Rolighedens Vedligeholdelse i Fremtiden blandt sine Tilhængere. Den mod Pachaen udmarcherte Belgradergarnison er nu vendt tilbage til Belgrad. Ogsaa med Pachaen af Sentari skal der være sluttet Fred. Heidelberg, den 19de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Mannheim har hidtil haardnakket forsvarer sig, men bliver nu frygtelig beskudt med det svære Beleiringsskyds baade fra denne Side af Rhinen og hin Side fra Ryinskandsen, i hvilken Østerrigerne ogsaa have fundet en Lufthallon. Taller paa de opstilte 24 Pundinger er meget stort. Personer, som allerede for nogle Dage siden ere komne fra Manheim, giøre følgende Beskrivelse over denne Stads Tilstand. Den Skjebne var den skrækkeligste man kunde tænke sig. Et Qvarteer ved Huset, Stadt Augsbnig kaldet, et andet Qvarteer, ved den reformerte Kirk, 5 til 6 Lader og mange Bygninger. hvoriblant ogsaa i Kasserne, ere, afbrændte. Der findes kun saa Huse, som ikke ere blevne beskadigede af Luerne. Alle Boder ere lukte, og kun faa Mennesker sees paa Gaderne. Hver Nat opholde sig over 3000 Mennesker i den store Slotskielder, Ministeren, von Oberndorf, boer paa Slottet, hvor forhen Churfyrstinden logerte. Den franske Commandant, Montagn boer paa Torvet i det store Hildesheimske Huus. Den befinde sig endnu 1500 Pfalzere i Staden, hvilke deels var ved Officerernes Bagage, og deels vare komne ud af Lazaret tet; men de ere samtlige uden Vaaben. Disse havde for 14 Dage siden fattet med Borgerne det Anslag at drive de Franske ud af Manheim; men det blev opdaget, og Montagu erklærede Regieringen: at han i saadanne Tilfælde vidste at bruge sin Magt. Borgerne bleve afvæbnede, og Kanoner ladede med Kartæsker, plantede i adskillige Gader. Af Levnetsmidler var der endnu Forraad. Adskillige Borgere ere dræbte, og mange saarede. - J en Officialberetning af 17de hujus fra den Wurmerske Armees Hovedqvarteer i Seckenheim anføres: "at dersom Fienden endnu videre vedblev at forsvare Mannheim, vilde han blot derved foranledige Stadens Ruin, hvilken skulde været undgaaet, dersom Staden ikke paa saa ubetænksom en Maade havde overgivet sig til den fælles Fiende De Franske gave hidtil endnu en heftig Jld fra Manheim, og kastede mange Bomber.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Frankfurt, den 21de November. De Keiserlige ere i de sidste Dage igien rykte meget vidt frem. De have indtaget den vigtige Post Keiserslautern, og derved nødt Pichegru at trække sig til Egnen af Landau Speyer, Neustadt, Lanstuhl, Homburg &c. ere derpaa blev ne besatte af de Keiserlige, og deres Patrouiller gaae allerede indtil Zweybrikken.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 21de November. Ved Sieg er det nu roligt. Prindsen af Würtemberg, som commanderte alle Tropperne fra Lahn af, er allerede tommen tilbage igien til Dierdorf. Han lader bevæbne Bønderne, og har ladet 14 Batailloner marchere til Siegburg. Man troer at han med det første skulde foretage sig noget, for at fordriv Fienden ogsaa fra den høire Side af Rhinen. - J vore Tidender anføres: at General Pichegru har anmodet General Jourdan om, ufortøvet at angribeløsterrigernes høire Fløi, for derved at giøre en Diversion til hans Fordeel. Jourdan go ogsaa strax Ordre til at brække op; men en Deel adlydte ikke hans Befaling. Da Jourdan vilde bruge Strænghed, for at oprette Orden igien, opdagede han lykkeligviis en Sammensværgelse, som foranledigede et Krigsraad, hvorpaa mange Anførere ved forskiellige Corpser bleve arresterte, og Oprørs stifterne ihielskudte.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 21de Novbr. I Gaar var her det Rygte almindeligt, at Manhelm allerede havde overgivet sig; men indtil i Aften er det ikke bleven betræftet. Man seer dog daglig Efterretningen om denne Overgivelse i Møde. - Den 18de fløi det franske Laboratorium "Manhelm med et saa forskrækkeligt Skrald i Luften, at den hele Egn bævede, og mange Vinduer i Heidelberg og andre Stæder sprang itu. Af Jlden fra Rhinskandsen paa Staden fik Garnisonen først at vide, at den ganske var afskaaren fra den Pich gruskeArmee, og at den altsaa ingen Hielp meere kunde vente fra samme. J Staden selv har der paa nye været en frygtelig Jldebrand, og forrige Nat fornam man her en uafbrudt Kanontorden. Manheim bliver siden den 17de beskudt af mere end 50 Mørsere og svære Artilleriestykker. Af Skaandselskulle samme dog hidtil være stillede meere paa Fæstningsværkerne end paa Staden selv. - Den franske Commandant i Manhelm har villet lade 600 Familier transportere ud af Staden; men dette er bleven ham afslaaet. Den franske Besætning i Manheim bestaaer af 8000 Mand. Overgivelsen af denne Fæstning vil være af stor Vigtighed for de Keiserlige, saasom den Wurmserske Armee da kan agere med deste større Eftertryk mod de Franske ved Nederrhinen. - De Keiserlige Forposter staae kun en lille 1/2 Miil fra Landau. Den høire Fløi af General Pichegrus Armee, som staaer der i Egnen hen af Germersheim, søger at dække Tilførselen til Landau, da denne Stad skal være blottet især for Munition. Den venstre Fløi af den Pichegruske Armee trækker sig mod Saar louis, og har forladt Ziverbrücken. - Den Efterretning at Prindsen af Conde var gaaet over Rhinen, for at trænge ind i Over=Elsas, og at han derved skulde blive understøttet af et Corps Østerrigere under General Starray, behøver endnu Bekræftelse. - J Speyer have de Keiserlige fundet et stort franskt Hospital, som de Franske ikke have kunne transportere med sig Den 17de holde Generalerne Clairfait. Wurmser og Beaulien en Conference i Sandhosen ved Rhinen, og besluttede at lade slaae en Skibsbroe i Sandhofen, for derved at bekomme en nærmere Communication med den Wurmerske Armee.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Helsingøer, den 30te November. Fra den 23de hujus til i Dag ere 92 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Kiøbenhavn, den 30te November. Ved Resolution af 13de denne Maaned har Hs. Kongel. Majest. allernaadigst funden for godt, at fastsætte, at isteden for, at det ved Forordningen af 31te December 1734, dens 35 er bestemt, at de Breve som forsendes med de Ridende. eller Brevposterne til Hobroe Postcontoir i Jylland skulle gar teres til Randers, og følgeligen ikke kunde franqveres lige til Hobroe m.v., saa skal derimod Hobroe Postkontoir fra den 1ste Januarii 1796, oprettes til et Hoved=Postkontoir for Brevposten, ligesom samme allerede i længere Tid har været det for Age= eller Pakkeposten, i hvis Følge alle Breve, som sendes til Hobroe, kan fra bemeldte Tidspunct taxeres enten i Franco eller Porto directe til Hobroe, og betales fra de Stader, som ligge Sønden for Randers, med 1 Ls. meere for ethvert enkelt Brev end til Randers. - Jmellem Randers og Hobroe forbliver Taxten, som hidtil, 2 Ls., og imellem Aalborg og Hobroe 3 Ls. for ethvert enkelt Brev. Hvilket saaledes herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, og have Postmesterne i Følge deraf, postdagligen at afsende og modtage Karter til og fra Hobroe, ligesom til og fra de øvrige Hoved=Postkontoirer i Jylland. Generalpostamtet, den 21de November 1795. Eheu Sener venerandus, jucundus, Undenonagerius, Mag. PETUS TRIII SMEDIUS. natus Havniæ die 10, Aug. 1707. quondam, ab anno 173. Schole Holbecensis Rector, 1734 verbi divini godem loco comminister. 1753 cætus hujus saacri antistes. Deinde 1784 gratia Regiæ Majestatis, amore paterno impulsus, & sibi levamentum quærens, munus sacrorum commutavit rocatus Curio Eceleste Mernensis. 1735 uxorem duxit Dorornaa Barrorp, quam 1783 fato functam, dum superstes erat, luxit Viduus,
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Beneficentia erga pauperos, probitatte, pietatis amore in Deum proximumque clarus muneribus sacris per annos sexaginta, bene gastisfulgensDoctrinæ eloquentia præditus, extui sacro affabilis, Qippe. præco religionis christian siddelis, & non fucatus. Ideo. tranquillitate animiEternitati maturus, inter Coelites numeratus, Diem obiit supremum 14 Novembris 179. Superstitibus septem liberis, viginti duo nepotibus& quatuor proneptibus, Funus Proavi desideratum calente spargunt lacrymapræsertim mæstissius filius, T. S.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Fra den 28de til 30te hujus ere indkomne og udgaaede: Capit. A. J. Brogger og W. Borck fra Ostindien med ostindiske Vare for particulair Regning; Capit. Eden til St. Croix, med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Vacance, Chirurgembedet i Arendal, hvortil er ingen vis Lon; men de uvisse Jndkomster angives til 80 a 100 Rd.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Barom. Therm. Vinden. 23 Novbr. 127. 6. 6. i 4 1/2 Varme. S. V. 25 - - 27. 4. 3. 6 - - S. S. V. 26 - - 27. 4. 7. = 2 1/2 - - S. V. 28 - - 27. 8. 6. 3 - - N. V. 29 - - 27. 11. C. 1 1/2 - - N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
AVERIISSEMENTS. Fra den 23de til 28de November 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser. Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Randers = =- dito til Øster paa Norge = = = 3 og 4 - dito til Madera og Coromandelkysten = 12 - Flensborg, Kiel til Kiøbenhavn = =- Amsterdam, Bergen til dito =- Corsøer til Arendahl = = = 4 - Molde til Barcellona =¬
Berlingske Tidende, 1795-11-30
- Amsterdam til Bordeaux = = 6 - Archangel til Livorno =
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Altona til Demerary .
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Sidstafvigte 21de dennes, behagede det Livets og Dødens Herre at bortkalde fra dette jordiske Liv, efter en langvavarig Sygdom af Bryst=Vattersot, just paa hans Fødselsdag, min elskende og kiærlige Mand Søren Friis, i sit Alders 66de Aar; hvilket sørgelige Tab for mig og 3de efterladte Børn. jeg herved for fraværende Slegt og Venner bekiendtgiør, og som jeg er forvisset om sammes Deeltagelse i denne min billige Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Bevidnelse. Løystrup Nye Mølle, den 24de November 1795. Mette Chatharine Friis, fød Hansen.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Da den anden Termin til Erstatning for Brandskaben den 5te til 7de Junii sidstl. med Renter af Annuiteter og den tilgodehavende contante Erstatning, og Jndbetalingen af de nye Tilskud efter den Kongel Bekiendtgiørelse og Anordning af 17de Julii næstefter, saavelsom Renternes Udbetaling af Kiøbenhavns Brandforsikring udgivne Obligationer og Modtagelsen, af Renter af de udlaante Capitaler, tager sin Begyndelse næstkommende 11te December, saa finder Directionen fornødent, at igientage sin Bekiendtgiørelse af 7de September sidstl. i Henseende til det, som Nødvendigheden byder derved at iagttage til Sikkerhed paa alle Sider og den fornødne Orden i Forretningerne: 1) Jngen Erstatning kan erholdes, hverken Contant eller Annuitets Beviser, ei heller de i denne Termin forfaldne Renter af den tilbagestaaende Erstatning i contant fra 11te September mod 4 pro Conto, og i Annuiteter fra 11te Junii med 3 proCento, uden Vedkommende Panthaveres skriftlige Samtykke under Haand og Segl, hvortil, saavelsom til Qvitteringerne, trykte Blanketter daglig kunne afhentes paa Contoiret. a) For at have Vished om Pantebehæftelserne, maae enhver Skadeligt for sin Eiendom tilveiebringe Attest af Pantebogen, som efter Directionens Forestilling til det Kongel. Danske Cancellie, i Følge Rescript til Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, udleveres uden Betaling.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Fra Pressen er nu udkommen: 9 af Hoffets nyeste engelske i Dands til 2 Fioliner, 2 blæsende Jnstrumenter og Bas med Courer af Hr. Bark, som sælges heftede hos Boghandler Liunge paa Børsen og S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11. Lit. B. 3die Dør fra af Klareboderne. tog af den i det forenede Begravelses Enke Understöttel, " ses og Brudegave-Selskabs tredie Qvartal Möde den 26de November, af Kassereren indleverede General hatract, Indtægten for alle Afdelinger befandtes at være 9662 Rd. 64 Sk. Udgivten for dette Qvartal = 206 Rd. 83 Sk. Til Omdrag for en endnu uind. lott Police af 4 Afs. No. 3 110 Rd. 16 Sk. 317 Rd. 3 Sk. Fondets Beholdning er altsaa = = 9345 Rd. 61 Sk. bestaaende i : I. Medlemmernes Obligationer :a) Af 1ste og 2det Qvartal. til Rest . . 5447 Rd. 33 Sk. b) Af 3die Gartal, herved fremlagte = = 813 Rd. 48 Sk. 6270 Rd. 87 Sk. H) Kongel. Obligationer, at 1ste og 2det Qvartal 27 S. 2385 Rd. - - Sk. 111) Kasse Beholdnin . 689 Rd. 70 Sk. (hvorved blev fremlagt 2de Bankens Recipisser, for 3de deponerede Konge. lige Obligationer som deels af denne Beholdning, og sels af Octo der Qvartals Intægt ere indkiøbte til Be10d . 1500 Rd.) 9345 Rd. 61 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Som af Selskabets nærværende Repræsentation blev i Et og Aft rigtig befunden. Saaledes conform med den i dette Qvartal Møde holdte Protocol, bevigger Negaard, Administrator. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Andreas Grønbech, Sognepræst for Røgen og Sporup Menigheder og forhen værende Provst i Giern Herred, under Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdangt giørte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender og den Altonar ske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget hos ham at fordre, at hvad Navn nævnes kan, være sig i Hensigt til hans hafte Em"beder, som Provst, Skifteforvalter, Overformynder, Med Jnspecteur ved Fattigvæsenet, eller i Henseende til hans egne private Sager, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, i Henseende til Overformynderiet for hans Eftermand i Provste-Embedet Hr. Ludvig Hemmer Bagger, men i alle andre Tilfælde hos ham sølv i Røgen Præstegaard; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OverRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents Stad Kiøbenhavn, den 28de August 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Allerunderdanigst læst for Retten paa Skanderborg BirkeTing den 17de Septbr. i Justits=Protocollen antegnet og Ord til andet i Pante=Protocollen indført, tilstaaer, Muncheberg. U. C. Tolstrup. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre=Jyllands Landsting Onsdagen den 23de Septer 1795., under No. 11. S. Gierulf. Tetens. Fons. Hoff. Leth. Krabbe. Protocolleret af Hauch. Thi indkaldes herved alle og enhver, som i nogen af de Henseender bemelte Kongel. allernaadigste Bevilling indeholder, formene sig at kunde have nogen Fordring hos mig, inden Aar og Dag, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at møde hos mig undertegnede i Røgen Præstegaard, og for Oberformynderiet, hos min Eftermand i Provste-Embedet Hr. Ludvig Hemmer Bagger Alling, inden fornævnte Tid, da enhver skal vederfares Ret. Røgen Præstegaard pr. Aarhuus, den 16de Novbr. 1795. Andreas Grønbek, Præpositus eme itur og Sognepræktil Røgen og Sporup.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 16de denne Maaned, er Kiøbmand Hermanns van Tieb, paa St. Croix i America, hans Creditorer, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldede, de udi Hans Majestæts Riger og Lande, samt Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved Hof= og Stads Retten, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og de paa de Kongelige Vestindiske Eylande boende og sig opholdende Creditorer, med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Over= og Under=Retter paa bemelte Eylande, samt 3de Gange indført udi St. Croix trykte Avis, deres Fordringer at anmelde hos bemeldte Hr. Kiøbmand van Tieb paa bemelte St. Croix, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 25de Novbr. 1795. Paa Hr. Kiøbmand van Tiebs Vegne, Peter von Hemmert.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling de Dato 17de hujus, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved lud pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring hos Hr. John Bruun, paa St. Croix i America, enten i Anledning af hans forrige Tieneste, som Jnspecteur ved Schimmelmanske Arvingers Plantager sammesteds, eller i andre Tilfælde, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos ham selv paa bemelte St. Croix og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 23de Novemere 1795.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Paa Hr. Arministrator John Bruuns Vegne, Kierulf. I Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling af 10de d. M., indkaldes herved ub pæna præclusi & perpetui silentii, samtlige, som formene sig at have noget at fordre i afg. Kiøbmand Bertel Andreas Frobels Bo her i Weyle, inden Aar og Dag, med saadan deres havende Fordring for mig, som Skifteforvalter, at fremkomme, og samme beviisliggiøre. Weyle den 27de No vender 1795. H. M. Lange.
Berlingske Tidende, 1795-11-30
Bye- og Herredsfoged Næstkommende 22de Januarii bliver her i Bergen, efter høye Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende ved Auction solgt: Et Partie Syd Søe Tran, Spermacette Alva,