JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Ved udtagen Høiesterets Stævning af 22de November 1814 paaanker Citanten til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedriRets Nydelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 17de October 1814 afsagt Dom, udi en Sag, betræffende : at Jndstævnte formeentlig ubeføiet fordrer Erstatning for en af ham, af Citanten belover Udførsels Tilladelse for 25 Tønder Sirup, hvilket fra Citantens Side deels skal være opfyldt og deels i ingen Maade kan tilkomme Indstævnte Erstat, ning for Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : indstævnte Justitsraad Christian Lange bør til Citanten Grosserer H. H. Sally betale En Tusinde otte Hundrede og sex og tredive Rigsdaler som Mark og syv Skilling dansk Courant i Rigsbankpenge Sølvværdie, efter Omskrivningsforholdet af som og tyve Rigsbankdaler Sølvværdie for hvert Hundrede Rigsdaler dansk Courant, med Renter 4 pro Cento deraf fra 23de Julii 1812, indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven Dom: Citanten bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Indstævnte, som Tabende, 5 Rbdlr. Sølvværdie. Onsdagen den 31te Mai. No. 36. Vildsted. - Grosserer Schambach Selboe, contra Schønheyder. Justitsraad Christian Lange. Citanten har ved udtagen Høiesterets Hovedstævning af 16de Januari 1815, paaanket til Stadfæstelse, Skiærpelse, og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 12te December 1814 afsagt Dom, udi en Sag, betræffende 2563 Rbdlr. 9 1/2 s., som Contra=Citanten er Citanten skyldig, i Anledning af en Handel, betræffende 20 Knaster Sukkere, hvoraf Lange har modtaget 5 Knaster, men vægret sig og at sit modtage de øvrige 15 Knaster, hvilke desaarsag for hans Regning og Reste ved offentlig Auction ere bortsolgte, m. v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Indstævnte . stitsraad og Sukkerraffinadeur Christian Lange bør til Citanten Grosse og Schambach Selboe betale To Tusinde fom hundrede, tre og tredfine: Rigsbankdaler, nie og en slettedeel Skilling Navneværdie, med Renter 4 Gent deraf fra den 10de Februar f. A., indtil Betaling skeer, men i øv for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger og hæves Iøvrigt forbeholdes Kongens Kasses Ret i Anledning af den :f. Udleveringssedlen af 23de November f. A. tegnede Transport. At ef kommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Af efter Loven.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Justitsraad Lange har ved udtagen Contra=Stevning af 10de At 1815 indanket fornævnte Dom, deels til Confirmation, deels til 1 derkiendelse og Forandring. Dom: Naar Contra Citanten til Citanten betaler 1287 Rbdlr. 4 A. 7 s. N. V., med Renter 5 pro Cento deraf fra 10de Febr. 1813, til 3.3 Juli næstefter, bør han i øvrigt for Citantens Tiltale i denne Sag frie 4 vare. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitska3 sen betaler Citanten, som Tavende, 5 Rbdlr. S. V. Mandagen den 5te Junii. No. 141.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Mødte. Justitsraad og Høiererets Advocat Jens Laasbye Rottbøiefter Kongelig befaling. contra Dreier. - Arrestanten Peder Wilhelmsen, I den af Actor under 22de Maji 1815 udtagne Høiesterets Stevning: paaankes til Forandring, Skærpelse og yderligere Paa iendelse, en inde Lands Over= samt Pof= og Stadsretten, under 11te April sidstleden, afsagt r Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod Arrestanten, det tiltales for Tyverie. derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Birketing, Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Ved den inden Kiøbenhavns Amts Birketings Extraxet af Birkedomme, ren Justitsraad Hans Jørgen Bang, under 11te Marts 181, aflagte Dom rer kiendt for Ret: Arrestanten Peder Wilhelmen bor at hensættes til Art beide i Kiøbenhavns Rasphuus i 3 Aar, saa bør han og udrede alle af Aca tionen lovlig styvende Omkostninger. Alt at efterkommes under Adfær efter Loven.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Dom. Peder Wilhelmsen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt udrede de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dito Dato. No. 149.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Mødte. - Højesterets Advocat henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll. - Arrestantinden Kirstine Rebecke vissing, Maler Eggersbergfraskildte Hustrue. Vet udtagen Høiesterets Stevning af 2den Juni 1818, paaanker Actotil Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Land Over= samt hof= og Stadsretten under 9de Maji sidstleden, afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Arrestantinden, der tiltalet i for 2den Gang begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanten Rasmus Mouriz Bernt og Arrestantinden Kirstine Rebecke Hissing, Maler, Eggersbergs fraskildte Hustrue, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forvedringshuus, den første i 3 Maaneder og den sidste 11tre Aar, saa bede og over for sit Vedkommende udrede de af denne Action lovlig flydende Omkostninger. Tiltalte Soppie Godmann, Muursvend Riehs Hustrue bør bøde til Politie=Kassen 1 Rbdlr. Sølv=Værdie. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Dito Dato. No. 144. Mødte. - Over=Auditeur og Højesterets Advocat, Søe=Krigs=Procurer, Gregers Schack, efter Kongelig befaling, contra Bilsted. - Arrestantinden Jngeborg Ma grethe Pedersdatter Wibe. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 3die Junii 1815, paa anket til Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over sam Hof= og Stadsretten under 9de f. M. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt at Justitien imod Arrestantinden, for første Gang begaaet Tyverie, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Arrestantinden, Jngeborg Margrethe Pedersdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns sens Enke 50 Rbdlr. N. V., og udrede de af Actionen loelig flydende Dra Forbedringshuus i 1 Aar, samt betale i Erstatning til Hosekræmmer Jes kostninger. De Tiltalte Grethe Vibe, Leietiener Peder Hagebergs Hustrue, og Maren Jørgensdatter, Brændeviinsbrænder Christen paasens Hustrue, bør bøde, den første 5 og den sidste 1 Rbdlr. S. V. til Kiøbenhavns Politiekyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. kasse. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige ForDom Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Tirsdagen den 6te Junii. No. 143.
Berlingske Tidende, 1815-10-06
Mødte. - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Treschow, efter Konge contra Bilsted. - Afskediget Husarlieutenant Gottlov Volrath Jacobsen. lig befaling. paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over somt Hof I den af Actor under 30te Maji 1815 udtagne Højesterets Stevning og Stadsretten, under 17de April sidstleden, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien imod Indstevnte for begaaet Tyverie m.v. skediget Husarlieutenant Gottlod Volrath Jacobsen bør hensættes til ArveldDerom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanten af i Nyborg Fæstning sin Livstid. I Henseende til Actionens Omkostninger bor Byetings=Dommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd er ter Loven. og Borgmester Andreas Roesteen Lindved, under 4de Marts 1815, afsagt Ved den inden Odense Byetings Extraret, af Byefogden, CancellieraaVolrath Jacobsen, bør for 3die Gang begaaet simpelt Tyverie, og fordi at Dom, er kiendt for Ret: At Tiltalte afskediget Husarlieutenant Gottrolindfundet sig her i Kongens Riger og Lande, at arbeide udi Nyborg Fæst han, som Landsforviist, uden allernaadigst forundt Tilladelse, igjen haver ning hans Livstid, for saavidt hans Alderdom og skrøbelige Forfatning, saa dant vil tillade; saa bør han og at erstatte og betale de af denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt, til Actor Procurator UuunSalarium 8te skriver otte Rigsbankdaler Sølv=Værdie, og til Defensen Sagfører Bang 3 skriver tre Rigsbankdaler Sølv=Værdie. J Mangel af Formue vil dette blive at udrede af det Offentlige, efter vedkommende Ørrigheds nærmere Foranstaltning. hvilket herved i Følge Forordningen af 3die Juni 1796, bliver attesteret. Udi Sagførelsen findes intet uforsvarligt Ophold, som kan bevirke Strat Denne Dom opfyldes efter vedkommende Øvrigheds nærmere Foranstaltning. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Paris, den 26de September. Hertugen af Richeliens Valg til Minister for de udenlandske Anliggender og Hertugen af Feltres til Krigsminister har fundet almindeligt bifald. De have Kongens troe Tieneres Tillid. Hertugen af Richelien er en af de gamle franske Adelsmænd, der have forstaaer den Kunst ved deres Adfærds Reenhed og deres Sindelags Uforanderlighed at erhverve sig de Souverainers og Nationers Agtelse, hos hvem de fandt et Tilflugtsted. Hertugen af Feltre overtager igien Bestyrelsen af et Departement, som Kongen for nogle Maaneder siden havde anbetroet ham, og hvorved han har havt Leilighed til at aflægge Beviser paa sin Hengivenhed for Kongen, sin under nærværende Omstændigheder saa nødvendige Fasthed, og en grundig Jndsigt Krigsvæsenet.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Den første Virkning af Forandringen i Ministeriet har været at de allierede Souverainers umiddelbare Conferentser og Communicationer med Kongen af Frankrig ere blevne lettede. - Man har taget Forholdsregler for at forekomme de afskedigede Ministres og deres Tilhængeres Jntriguer. - Hertugen og Hertuginden af Orleans ankom hertil iaftes. - Metz's Garnison, der bestaaer af Nationalgarder, træffer de største Anstalter til at forsvare denne Fæstning mod et Angreb af de Allierede.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
- Det er nu bleven bestemt fastsat ved en Kongel. Forordning, at det franske Jnfanterie for Eftertiden skal have hvid Uniform; dog skal Gardens Uniform være blaa Den 28de September. Fredsværket rykker rask frem. Efter Monarkernes Afreise blive de fornemste Ministre dog her tilbage, for at bringe de Gienstande, som endnu kunne være at regulere, i fuldkommen Orden.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Keiseren af Rusland afreiser inat herfra. Jmorgen tiltræde Keiseren af Østerrig og Kongen af Preussen ligeledes deres Tilbagereise. Jgaar begave Deres Majestæter Keiser Alexander, Keiser Fran og Kongen af Preussen sig til Kong Ludvig paa Tulleriernes Slot. De fire Souverainer havde en Conferents, som varede en Time. Man har bemærket, at de allierede Monarker, da de kom ned af den store Trappe, syntes meget tilfredse. Førend de stege til Vogns om armede de hinanden hiertelig. Hs. Majestæt Kongen af Preussen, vilde, førend han satte sig i Vognen, endnu have seet Hertugen af Angouleme, men Hs. Kongel. Høihed havde allerede begivet sig til St. Cloud.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
- Hs. Majestæt Kongen af Frankrig har udnævnt Grev Barbede Marbois til Justitsminister og Storseglbevarer, og Statsraad Grev Corvetto til Finantsminister, saa at alle Ministerierne nu er besatte. Statsraad Barante skal, indtil Grev Vaublant ankommer, besørge de til Ministeriet for det Jndre hørende Forretninger. Grev Vaublancer i Marseille, hvor Efterretningen om hans Udnævnelse er bleven ham meddeelt ved Telegrapher.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
- Kongen har autoriseret Staden Paris til at giøre et Laan paa 12 Millioner Franker, for at bestride de nærværende overordentlige Udgivter.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Den Kongel. preussiske Armee, som cantonnerer i og om Paris, er 50,000 Mand stærk. De østerrigske Tropper ville ganske bestemt forlade Paris imorgen.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
- Som man erfarer fra Jtalien, var Prindsesse Borghese (Bonapartes Søster) endnu ved Baden i Lucca. Man troer at hun i længere hen i Tiden vil begive sig til Rom.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
- Hertugen af Otranto (Fouchs) er nu virkelig forrige Nat afreist til Dresden.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Mayland, den 21de September. Den 18de passerede Lucian Bonaparte, ledsaget af en østerrigsk Officeer, giennem denne Stad. Han begiver sig til Rom, hvor han, efter Forlydende, skal være under pavelig Opsigt. Andre paastaae, han har blot faaet Tilladelse til at besøge sin syge Gemalinde i Rom.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Rom, den 4de September. De isrolitiske Deputerede fra Legationerne og Markerne have havt Audients hos Vice-Statssecretairen, og overrakt ham et af de fornemste isralitiske Lærde forfattet Reglement, ifølge hvilket der i Rom skal dannes et af kyndige Jsraliter bestaaende Raad til at afgiøre alle deres Troesforvandtes indvortes Anliggender. De Deputerede bede tillige den hellige Fader, at behandle deres Troesforvandte med den Godhed, som saameget udmærket hans Regiering, ikke at paalægge dem andre Skatter end de øvrige Undersaatter, og ikke drage dem til Undersøgelse uden iforveien at have hørt bemeldte Raad. Man forsikkrer, at Hs. Hellighed virkelig skal være villig til at afstaae fra de mod Jsraliterne i Rom hidtil brugte Grundsætninger, og at han har paalagt Pater Fontana, Barbaniternes General, at conferere desangaaende med de Deputerede.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
London, den 30te September. Til Departementet for de udenlandske Anliggender er i dette Øieblik indløben følgende Efterretning : Corunna, den 19de September.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
En meget uventet Begivenhed har tildraget sig her. General Porlier, som siden August Maaned 1814 efter Kongens befaling sad fangen paa Castellet i St. Antonio, men nylig fik Tilladelse til for sin Sundheds Skyld at bruge Baden i Artrigo, har samlet de Tropper, der vare indqvarterede i Santa Lucca, og trængte imorges tidlig ind i vor Stad. Han lod strax Provindsens Generalcapitain, Stadens Commandant og endnu tre andre Personer arrestere. Jøvrigt er Roligheden her i Staden ikke bleven forstyrret. Han har dernæst udstædt en Proclamation til Soldaterne hvori han tillader sig meget heftige og usommelige Udtryk mod Hs. Majestæt Kong Ferdinand og hans Raadgivere. Han anfører, at Armeen har befriet Spaniens Trone fra Bonapartes Jndflydelse, men at de meest fortiente Officerer og Generaler istedetfor at belønnes ere blevne forfulgte. "Af denne Stilling, der mishager hele Europa, maae vi udrives. Kongeriget Gallicien maa udnævne sine Juntas til Cortes kunne blive sammenkaldte." - Derpaa giør han Soldaterne store Løvter &c. Sandsynlig, vil denne Generals Oprør blive af kort Varighed, Hos de herværende Jndvaanere finder han intet Tilhæng, - Et nyt Linieskib, Franklin, paa 74 Kanoner, er den 21de August løbet af Stabelen i Philladelphia.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Brussel, den 30te September. Jgaar Middags Klokken 3 veed Hs. Kongel. Høihed vor Arveprinds ud for at møde Keiseren af Rusland. Hs. Keiserl. Majestæt ankom hertil noget over Klokken 6 under Kanonernes Torden og ledsaget at vore Carabiniers. En utallig Mængde Menneskeer her fra Staden og Naboegnen vare gaaede ham imøde. Keiseren tog ind i det Kongel. Pallads, hvor hele Hoffet var forsamlet for at modtage ham. Høistsamme besøgte iaften, i Selskab med Kongen, Dronningen og begge Prindsesserne, Skuespillet, hvor det forsamlede Publicum imodtog Hs. Majestæt med ubeskrivelig Jubel. Siden Peter den Store, som den 11te April 1717 glædede vor Stad ved sin Nærværelse, har den ikke havt den Lykke, at see det russiske Riges Behersker inden sine Mure.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Herfra reiser Hs. Keiserl. russiske Majestæt til Dison, for at bivaane den østerrigske Armees store Revne. Derfra begiver Allerhøistsamme sig over Stuttgardt, Carlsruhe og Berlin til Warschau.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Hamburg, den 4de October. Ifølge Algemeine Zeitung af 26de September ere Hovedbetingelserne i Freden med Frankrig følgende: 1) Pariserfreden bliver i Kraft, for saavidt den nye Fred ingen Forandring deri fastsætter. 2) Grændserne skulle berigtiges paa nogle Punkter. Ved denne Artikel blive omtrent to Trediedele af det Territorium, som ved Pariserfreden lagdes til det gamle Frankrig, igien skilte fra samme. Saaledes erholder Kongen af Nederlandene den største Deel af de Districter, som tilforn hørte til Belgien, og Kongen af Sardinien hele Savoyen. Paa Tydsklands Side skulle ligeledes adskillige Forandringer have Sted. De faste Pladser Conde, Philippeville, Marienbourg, Givet, Charlemont, Saarlouis og Landau ere indbefattede i de Afstaaelser, som fordres af Frankrig. 3) Huningen skal sløifes, og maa aldrig mere giøres til Fæstning. 4) 600 Millioner Contribution skulle fra fransk Side betales som Krigskadesholdelser. Endvidere 2000 Millioner for dermed at bestride de Omkostninger, som Oprettelsen af Fæstninger i de til Frank tig grændsende Lande ufordrer. 6) J sov Aar skal en Linie langs med den nordlige og østlige franske Grændse besættes af en af Frankrig betalt Armee paa 150,000 Mand, under Anførsel af en General, som udnævnes af de Allierede. Angaaende disse Punkter ere de Allierede enige med Kongen; imidlertid skulle de for Formens Skyld forelægges de den 2den October, sammentrædende Kamre. - Ogsaa vi ville med det første faae en saakaldet Stran boet, dee. et ved en Dampmaskine drevet Skib, hvoraf man allerede længe med Held har betient sig i Engelland og de Forenede americanske Stater.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
En bekiendt herværende Kiøbmand har af Kongen af Preussen faaet et Privilegium for en Række af Aar, til at seile mellem Hamburg og Magdeburg med et saadant af Dampe drevet Skib. Handelen mellem disse to Stæder vil derved blive ualmindelig lettet. Man har ogsaa allerede yttret det Ønske, at lade en saadan Stean haat gaae frem og tilbage mellem Hamburg og Eurhaven samt mellem Hamburg og Lüneburg. Fordelen af disse Fartøier er ualmindelig stor de de hverken opholdes mærkelig af Modvind eller af Ebbe og Flød.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Manheim, den 23de September. De Keiserl. russiske Troppers Giennemmarsch vedvarer endnu, og 20,000 Mand ere allerede enten passerede herigiennem eller blevne indqvarterede her. Adskillige Generaler og henved 400 Officerer erher i Staden. Den Efterretning, at de fra Frankrig tilbagevendende Russer skulde have gjort Holdt, indskrænker sig til Cavalleriet, som for Tiden endnu skal forblive i Frankrig. En Deel af det Storhertugelig badenske Armeecorps, der laae for Strasburg eller i den Egn, er kommen tilbage til Fædrenelandet og rykket ind her og Carlsrude som Garnison.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Fra Wien melder man under 24de September Følgende: Den lille Napoleon, der for nogle Dage siden befandt sig noget upasselige besøger nu igjen hver Dag Schønbruuns Have, og ledsages altid at Grev Dietrichstein. Han kommer næsten ikke mere til Staden, Siden Grev Dietrichstein er bleven hans Aio, omgives han kun at Tydske. Han har allerede gjort store Fremskridt i det tydske Sprog. Overhovedet skal han udvikle Talenter.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Stuttgardt, den 23de September. Hs. Kongel. Majestæt har, ifølge allerhøieste Rescript af 3die d. M. naadigst behaget igien at indkalde Landstændernes ophævede Forsamling, og bestemt, at Medlemmerne skulle indtræffe hertil den 15de i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Vien, den 27de September. Siden den 18de d. M. befinder Murats Gemalinde sig paa det hende anviste Opholdsted Hamburg. Dette er et meget skiønt Slot, som ligger paa Landeveien til Presburg. Allerede førend hun afreist til Gratz meddeeltes hende visse Forholdsregler, som hun forpligtede sig til strængt at følge. Iøvrigt er hun for nærværende Tid intet videre Opsyn underkastet.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Berlin, den 3die October. Efter Forlydende ville Prindserne af Preussen indtræffe hertil den 10de d., Hs. Majestæt Kongen den 15de og Hs. Majestæt Keiseren, af Rusland den 16de.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Den preussiske Hær skal concentreres om Paris. Alle Troppernere paa Marschen derhen.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Den sidste Colonne af de russiske Tropper skal indtræffe ved den schlesiske Grændse den 26de October.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Canton, den 6te Februar. Endelig ere Stridighederne mellem det brittiske Factorie i Canton og den herværende chinesiske Vicekonge blevne bilagte i Mindelighed og til Fordeel for Engellænderne. Vicekongen tog Leilighed til at forekaste Factoriet, at et engelsk Krigskib, nemlig Fregatten Doris, havde visiteret en americansk Skonnert, som laae paa Floden Vampog. Factoriet erklærede, at det intet havde at befale over de Kongel. Krigskibe, og følgelig ikke kunde være ansvarlig til hvad de foretoge sig. En americansk Kaper, som havde taget et Koffardiskib fra Calcutta, sendte denne Prise til Vampog. Fregatten Doris gjorde strax Jagt paa den. Prisen flygtede til Macao Den derværende Gouverneur sendte den igjen bort, og medgav den en Vagt, som skulde bringe den over de portugisiske Grændser. Jmidlertid blev den strax anholdt af Fregatten Dorie. Den chinesiske Regering i Canton erklærede dette for Fredsbrud, og stred til Flendtligheder. Nogle af dens Krigskibe forede paa de engelske Skibe, medens de americanske Kapere ganske roligen laae paa Cantons Rhed og paa Vampoafloden for at ture paa de engelske Koffardimænd. At Samfærsel med Factoriet blev strængt forbuden Chineserne. Vicekongen vilde fra Factoriets Side ingen Forestillinger modtage som vare affattede i det chinesiske Sprog, men blot Forestillinger skrevne paa Engelsk, hvilket standhaftig blev afslaaet, efterdi man vel vidste, at disse Forestillinger til Keiseren af China vilde blive forfalskede ved Oversættelsen. Factoriets Privilegier bleve fornærmede ved adskillige Acter af de chinesiske Magistratspersoner. En chinesisk Magistrats person traadte uanmeldt ind i Factoriebygningerne. En Chineser, som havde været Factoriet gunstig, og gjorde sig Umage for samme, blev arresteret og myrdet efter store Viineler, hvorved man vilde tvinge ham til at bekiende en af Engellænderne stiftet Sammensværgelse imod Keiseren af China. Dette blagte Factoriet til den Beslutning ganske at forlade Canton. Alle Europæere sit befaling til Afreise, og efter nogle frugtesløse Underhandlinger med Vicekongen ved Sir George Stauton, seilede alle til Factoriet hørende Personer og alle engelske Undersaatter i November Maaned bort fra Canton efter at have ladet et forseglet Brev blive tilbage til Keiseren. Dette afgiørende Skridt bragte Vicekongen til Eftertanke. Da han vel vidste, at den Aftagen i Statsindkomsterne, der vilde foranlediges ved Engellændernes Bortreise, vilde koste ham Hovedet, sendte han strax en Deputation til Sir G. Stauton, lod ham indbyde til at vende tilbage, aabnede Underhandlinger, som endte sig med Udsyning, da paa den ene Side Vicekongen indkommede, at Factoriet maatte skriv sine officielle Breve paa Chinesisk, hvorimod dette opgav Fordringer paa Represaille for den fangne og myrdede Chineser. Koffardiskibenere ifølge deraf igien vendte tilbage til Vampog.
Berlingske Tidende, 1815-10-09
Handelsefterretninger. Bordeaux, den 19de Septbr. Den 1ste d. M. ankom hertil under dansk Flag Skibet Frederica Magdalena, Capt. Kock, kommende fra Hamborg, og den 4de: St. Felix, Capt. Diderichsen, fra Havre, begge ballastede. Den 2den afseilede den gode Hensigt, Capitain Nielsen, til Aarhuus med 93 Fade Viine m.m. Cours. Hamborg 26 1/2, Amsterdam 5711, London 21 Fr. 90 C. St. Petersborg, den 14de September. De hidtil hertil ankomne Skibes Antal beløber sig til 1136, hvoriblandt 56 danske Bortseilede ere igjen 907. Udskibningen vedvarer. De fleste Artille, holde sig i Prisen, og nyligen har guul Lyse= og Sæbetalg begyndt at stige, da Forraadene af hvide Lys ere næsten reent bortsolgte. A udenlandske Artikler forblive raae Sukkere og Bomuld meget søgte Fragterne ere endnu meget billige, da Antallet paa fragtsøgende Skib, er saa betydeligt.