JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Endnu anmeldes i Magazinet et lærdt Verk. Joh Georg Busch, Professor in Hamburg, uber die durch den jenigen Krieg veranlagte Zerruttung des See handels, und deren in besondern fur den Deutschen=Handel zu befurchten de Folgen. Hamburg 1793 bey B. G. Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
J lang Tid er neppe en Bog kommen for Lyset, der har været skrevet med større Jndsigt og Upartiskhed, og tillige passet sig bedre med Tiderne end denne Bog. Hr. Prof. Busch har, som jeg veed, sendt Exemplarer deraf, til sine Venner ved adskillige Hoffer. Maatte den dog falde dem i Hænderne, der kan afhielpe de Ulykker, der true, Evropa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
J Jndledningen yttrede Profesforen sine Tanker om den Franske Revolution paa saadan en Maade, at det betager ham al Mistanke om at give ringeste biefald til hvad der enten er foregaaet eller endnu skeer i Frankerig. Derpaa følger en kort Historie over Folke=Søeretten, og korteligen vises den Evropæiske Handels og Søefarts forandrede Gang a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Jris for April
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Forsøg til Plan til Religionslærebog for opvoxende Kanstne (Fortsettelse.) Den Plan Forfatteren her udkaster, synes at ville blive alt for vidtløftig til en Lærebog, snarere leverer han gode Theemaer til moralske Taller. No (151) Nr. 2) Flere Fragmenter af Hr. Profesfor Todes Reisebeskrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
3) Noget i Anledning af det udkomne, første Prøveheft af omarbeidede og nye Palmer, af samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Hr. Professoren holder for, at belærende moralske og dogmatiske Palmer, kan ligesaavel have sin Nytte som bare. Tak= og Lov=Sange. 4) Theaternyt. 5) Udsigt over Evropa. 6) Poester af Hr. Prof. Tode. 7) Kritik og Analyse. Hvori anmeldes 10 forskiellige Skrifter af Hr. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Jris for Maji. Betænkninger om Midlerne til at forekomme tilsyneladende Dødes Begravelse, af Doctor Herholdt. Hr. Confessionarius Bastholm havde foreslaaet at opbygge et Lighuus, hvori de Kiøbenhavnske Liig maatte staae saalænge, indtil man var fuldkommen vis paa deres Død; Doctor Herholdt viser her de Ubehageligheder, som ville være forbundne dermed, iblant andre: at de Rigere og Fornemmere umueligen ville tillade deres Døde at staae ved Siden af de Fattiges, med mindre de ved en Forordning bleve tvungne dertil. 2) Er det (at blive levende begraven) virkelig saa skrekkeligt, som man Jld (152) 25. forestiller sig, er det saa almindeligt: Er intet sikkert Middel derimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
I en vittig tronisk Tone søger denne Forfatter at drive Spøg med de mange Ophævelser, man i et Par Aar har gjort saavel i Tydske som Danske Skrivter over de Dødes for tidlige Beskrivelse: Jsær synes de at være mindre grundede i Danmark, hvor Brugen ligesom har autoriseret den Skik, at sielden nogen begraves for 6 a 8 Dage, efterat han har opgivet Aanden, med mindre han er i Forraadnelse, og da kan jo saadan en uden Fare, begraves: En anden Sag er det med Jøderne, som begrave deres Døde samme Dag. For dem var det ikke ilde, om de havde saadant et Lighuus, hvori deres Døde maatte staae i nogle Dage. 3) Brev til Forfatteren af billige Erindringer i Jan. Jris 1793 imod det ubillige Procurator Hansens Tanker og Bondens Oplysning m. m. fra een hans Collega. (Slutning) see Jris for Marts. Side 194. 4) Et ædelt Træk af Kielderfolk i Kiøbenhavn. 5) Meere om min Reisebeskrivelse, af Hr. Prof. Tode. Det gielder og Fortsettelsen, hvad vi have sagt om de forrige Nr., at den er vel skreven, moersom og læses med Fornøielse. 6) Danske Syngestykkers Alder hos os af Hr. Prof. Tode. tilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Hr. Professoren viser her, at Hr. Heiberg ikke, som nyelig en anden Forfatter har sagt, er den første, der har leveret originale Danske Syngestykker; men at en Bredal, Thilo, Biel, Evald og Malling allerede længe tilforn have leveret Originaler i dette Fag. 7) Oversettelse af et Brev fra den Romersk keiserlige General=Consul Hr. Bogenhardt til Hr. Capitain v. Archenholz. Hvori her Bozenhardt søger at red re Keiser Joseph Ære imod de beskyldninger, Hr. Archenholz har gjort ham. Faa Monarker har hele Skribenter skaren været saa enige i at rose som Preussens uforglemmelige Friderik, om de fleste Andre heder det: laudatur ab his, culpatur ab illis, og udentvivl fortiener Keiser Joseph begge Deele. Fortienester kan Jngen negte ham. Overtroen havde en farlig Flende i ham: Han søgte at sette dem Grændser, han iverksatte ogsaa mange andre gode Jndretninger i sine Lande, ophialp Fabrikvæsen, som før laae i Dvale, men nu er bragt vidt i adskillige af Arvelandene. Kort Friderik var det Mønster, han ville følge, det saae man af hans hele Adserd; men han manglede hiins fine Forstand, og paa den anden Side kan mamvel ikke heller negte, at han jo var Despot og det i høi Grad. Hans Planer paa Holland og Bayern, giøre ham liden Ære, ligesaa lidet troe, vi at kunne rose, at han anmassede sig Klosterskattene for deraf at oprette Regimenter og lade samme hugge ned af Tyrkerne, uden at være opfordret til Krig. 8) Spørgsmaale af Hr. Prof. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Retskrivningen angaaende. 9) Theaternyt og Udsigt over Europa. 10) Smaapoesier af Haste, Hiort, Birch og Tode, deriblant den bekiendte Urians Reise af Claudius, oversadt ved Tode. 11.) Kritik og Analyse, hvori anmelden 17 nysudkomne Skrivter. Junins. 1. Noget om de piinlige Straffe af Hr. Doctor Botcher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Hr. Docteren viser, at det er ikke saa ringe eller ubetydelig en Straf, som man almindelighed troer, at sidde i nogle Dage paa Vand og Brød; men at man har havt Exempler, at Folk have enten faaet Slag eller og ere døde deraf. og Aarsagen ligger efter hans Meening deri, at vi Europæer vænnes fra Ungdommen op til varme Spiser og kan følgeligen er taale det bare kolde Vand; men han raader i dets Sted at give dem varmt Vand, ja endog kaale lidet af Brødet i Vandet, saa udstod Synderen, sin Straf, uden at den blev ham selv dødelig. 2.) Brev fra en gammel Officeer i Ostindien til hans Sønner i Europa. N. (155) J Jndeholder Raad, som ( maaskee med liden Forandring) kunne være at an priise enhver ung Officeer. 3) Oplysende Bidrag til Pligtankekeret No. 1. 3, om Uordener ved de offentlige Stiftelser i Helsingøer, af Hr. Pastor H. P. Sanbal. 4.) Hvorledes kan Staten forhverre. sig og beholde redelige, velsindede, virksomme Tienere, Ellers skulde Sædernes Forbedring ikke begynde. først og fremmest ved Embedsmærdene. 5.) Meere af min Reisebeskrivelse, at Hr. Prof. Tode. 6.) Udsigt over Europa. 7.) Poester af Madame Bøye, Hr. Haste, de, og Prof. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
8) Kritik og Anglyse, hvori ommeldes 6 udkomne Skrivter. Julius. 1. Didrag til den Jslandske Handelshistorie. Som indeholder en i den Hensigt, nedsat Commissions Forslag til Jslands Opkomst ved at frigive dens Handel og anlegge 5 nye Kjøbstæder ved de beste Havne. 2.) Efterretning om en Landsbye Høitid. Faa, der ere skabte til at føle, vil kunne læse denne Efterretning uden at frydes derover. No (156) Nr. 3) Anmerkninger over et og andet i Skrivtet: Tabet af Oltidens Agt for Tingene ved Geistlighedens og Adelens Jndflydelse o. s. v., af en Skriver i Sielland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Nærværende Skribent gjennemgaaer fornævnde Skrivt af Byfoged Baden fra Lemvig, og viser Manglerne der, paa en høist bidende Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
4) Oplysende Bidrag til Pligtankeret og Uordener ved de offentlige. Stiftelser i Helsingøer (Fortsettelse) af Hr. Pastor Sandal. 5.) En Anekdote og Kong Friderik den Femte, af Hr. Professor Tode. 6.) Meere af min Reisebeskrivelse af samme. 7.) Udsigt over Europa. 8) Poester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Da der, som en vis Skribent har anmerket, synges saa sielden og vor fortreffelige Lovisa Augusta, vil vi her anføre en net lille smiggerfrie Sang til hendes Geburtsdag, saa lydende: Melod. Rundt om os høres Glædens Lyd, Omkring os alt er Munterhed, Til Fryd og Glæde os indbyder, Augusta: Din Lyksalighed, Dit Vel, os alle stedse fryder, Vi alle, alle ønske Dig: Lev, 9 Augustal lykkelig: Paa denne Dag til Himmelen, Foreente Bønner skal opstige, Ak vi den til maa see igien. Og at vi ofte glad kan sige: Vi alle, alle ønske Dig, Lev o! Augustal lykkelig. Naar vi engang et meer er til, Skal Du dog stedse elsket være, Dit Navn hos Efterslægten vil, Bestandig blomstre til din Æree, Og de, som vi, skal ønske Dig Lev, o Augusta, lykkelig. 9) Kritik og Analyse. Felden. Hvori af Prof. Tode gedømmes de 2de Maanedskrivter 1) Physisk og Politisk Magazin. 2) Dana, og endnu et andet Skrivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Algem. Literat. Zeitung, for October. Gottigen, b. Wandenhock u. Ruprecht: Samlungen zur Geschichte, und Staatswissenschaften herausgegeben von V. A. Heinze, der Philosophie ordentlichen Professor zu Kiel. 1 B. 1789, 392 S., 2 B. 1 Heft 1792, 222 S. gr. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Denne nye Samling, der træder isteden for det af samme Forfatter forhen udgivne Kielske Magazin, giør sig ved nærværende Stykker bekiendt for Publikum fra en fordeelagtig Side, som giør at man med Længsel venter, Fortsettelsen. 7 (158) Nr. Du pouvoir executif dans les grands Etats, par Necker, 1792, 2 Vol. 8. Af denne er allerede meldt en Oversettelse i Kiøbenhavn. Frankfurt und Leipzig: Joseph von Wurmbrand Kaserl. Abysen: Ex ministers, jegigen Notarii Cæsarii. publici in den Richstadt Bopfingen. politisches Glaubensbekenntnin, mit Hinsicht auf die Franzssische, Revolution, und deren Folgen 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Denne Bogs underlige Titel har Hensyn paa en anden, der er kommen fra samme Pen: Benjamin Nold manns Geschichte der, Aufklarung, in Abysinien. Det meget, man har havt at udsette paa denne politiske Satyre ibenseende til de deri foredragne. Grundsetninger, har just, som Jndledningen viser, givet Anledning til nærværende Skrivt, hvis Forsatter Friherre von Knigge) forresten ligesaavel. kunne have givet den sit eget Navn, som han har underskreven Fortalen. Bogens Jndhold og Tone selv har ingen af de Særheder, som man maatte formode af Titelen og dette er, i det ringeste efter Recensentens Smag, Gevinst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Den Anmeldelse i Fortalen, at Forfatteren blot for det almindelige Bestes Skyld undersøger det speculative Spørgsmaal og hvad der udfordres til en god og varig Statsforfatning, ved hvilken Undersøgelse Verden kan ei andet end vinde, og som enhver rolig Borger i enhver Stat kan tillade sig, skaffer Bogen Jndpas endog hos dem. der ellers begynde at frygte, saasnart de kuns fornemme, at der tales og Revolution. Men ved nøiere Betragtning befindes dette at være illusoriskt. Forfatteren dadler alle forhastige Domme over den Franske Revolution og meddeler denne længere henne i Verket. de største Lovtaler." Denne Forfatter roses tillige for Orden, Tydelighed, et let og flydende Sprog og god politisk Dømmekraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Leipzig b. Crusius: Gemeinnutzige Naturgeschichte Deutschlands auch allen drey Reichen. Ein Handbuch zur dentlichern und volstandigern Selbstbelahrung besonders furForstmanner, Jungenlehrer undOekonommen, von J. M. Bechstein. 2ter Band 840 S. 8, mit 19 Kupfertöfeln (2 Rthlr.) Roses for orden og Tydelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Kopenhagen b. Schulz: Lobyrintheneller Reise igiennem Tydskland, Schweitz og Frankerig, ved J. Baggesen. Roses som en smagfuld Reisebeskrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Endnu bedømmes med Roes følgende Danske Skrivter. de (tbo, Öst. Kopenhagen b. Guldendahl. Samling af de beste og nyeste Reisebeskrivelser i et udførligt Udtog a. 7 Dele a 1 Rthlr. Jbid. b. Schulz; Efterretning om Fattigvæsenets Tilstand i Dannemark, af Assessor Bahrens, 1790. Jbid. b. Popp.: Magazin for almeennyttige Bidrag til Kundskab om Jndretninger og Forfatninger i de Kongel. Danske Stater, af Carl Pontopidan, Justitsraad og Raadmand, 1 Deel 302 S. 4. m. K. Jbid. b. Proft: Fuldstændig Stats fortegnelse over Danmark, Norge, og Provindserne med Angivelse af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Hoved= og Sædegaards=Eierne i Danmark og Hertugdommene og en fuldstændig Rangfølge, 1792, Jhid. b. Popp.: Kort Veiledning til det Danske Monarkies Statistik, samt dens Literatur, ved Fr. Thaarup, Fuldmægtig ved Rentekammeret 341 S. 8. Jbid. b. Poulsen: Nye Samlinger til den Danske Historie, ved Mag. Nyerup. Jbid. b. Gyldendahl. Nicolaus eller Niels og Erie Emund; (Fortsettelse af Hr. Kammerherre Suhms Danmarks Historie.)(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Forordning. Under 23de August d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udgivet følgende Forordning
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
J Anledning af indkomne Besværinger, over Fornærmelser og Tab, som tilføies Myndlinger, ved Samfrænde=Skifter, formedelst Mangel af behørig Tilsyn baade med Behandlingerne selv og de udlagte Arvemidlers Sikkerhed, have Vi fundet forgodt, til Betryggelse for Umyndige, ikke allene herved at igientage de Bud, og indskierpe de Pligter, som Forordningen af 31 Martii 1719 paalægger deslige, overordentlige Skifteforvaltere, men endog dertil føie disse nærmere Bestemmelser: 1. Ligesom det, ved ethvert Skifte, hvor der ere umyndige Arvinger, bør lagttages, at enten den fødte, eller en af Øvrigheden udnævnt Værge, saasnart Boet tages under Behandling, tilsiges at møde, for at paasee Myndlingernes Tarv, saa skal dette især nøie efterleves, i Hensigt til de Skifter, der forrettes af overordentlige Skifteforvaltere; Til den Ende befale Vi, at disse, hvad enten de ere Commissarier, Executores Testamentii, eller Samfrænder, skulle strax, naar Skiftet tager sin Begyndelse, anmelde saadant for Stedets almindelige Skifteret eller Øvrighed, som uopholdeligen besørger Værger udnævnte, efter Lovens Forskrivt. 2. Naar Skiftet er bleven tilendebragt, skulle de ligeledes, i Overeenstemmelse med Forordningen af 31 Martii 1719, dens 1s. meddeele den almindelige Skifte=Jurisdiction fuld stændig Underretning om de Umyndiges Arv paa det at Øvrigheden og Overformynderne kunne have det fornødne Tilsyn med Værgemaalet, og drage Omsorg for Midlernes Sikkerhed. 3. Dersom enten overordentlige Skiftefor, valtere efterlade at giøre den befalede Anmeldelse, eller den vedkommende Øvrighed forsømmer at sætte de Umyndige Værger, da bør de ikke allene staae Myndlingerne til Ansvar for alt Tab, men endog bøde 100 Rdlr. til Fattigkassen, paa det Sted, hvor Skiftet holdes. 4. Naar nogen Enke eller Enkemand, der har skiftet med Umyndige, ved Commissarier, eller Samfrænder, vil indtræde i nyt Ægteskab, skal det, under lige Straf, være Præsterne forbudet, at forrette Vielsen, forinden det bevises, med Attest fra Stedets almindelige Skifteret, at denne Forordnings Bydende er bleven efterkommet. 5. Paa det at ingen skal kunne undskylde sig med Uvidenheb om denne Anordning, besale Vi, at den allevegne skal oplæses af Prædike stolene, og et tilstrækkeligt Antal af Exemplarer uddeles iblandt Almuen. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Noget om den franske General Dumouriers Liv og Levnet. *) Dumourier er fød i Cambray 1738. Hans J Taget af Archenholms Minerva for August 1793. Fader, som var kongelig Commissaire i denne Stad, bestemde ham til Krigstanden, og lod ham besøge den kongelige Artillerie=Skole. Som Lærling gjorde han her saadan Fremgang, at man tidlig kunde see, at han vilde stige op til en høi militairisk Rang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
J Syvaars Krigen tjende han som Flygel Adjutant hos Marschallen af Contades, blev saaret i denne Tieneste, og man siger, at han var meget yndet af denne General formedelst sit Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Efter denne Krig fik han Afskeed som Capitain med halv Gage. For at søge sin Lykke videre, seilede han 1765 til Lissabon, i den Hensigt at gaae i spansk eller portugisisk Tieneste. Efter et kort Ophold i Portugal, reisde han til Spanien. Da han kom tilbage til Lissabon fra Madrit, hvor hans Plan ikke lykkedes, udgav han en Beskrivelse over den portugisiske Stat. Der siges, at man kan betragte dette lidet Værk, der blev skrevet i Aarene 1766 og 1767, som det beste Udtog af den portugisiske Historie, som den nøjagtigste Efterretning om denne Stats nærværende Tilstand, Sæder, Hande, militairiske Forfatning og politiske Hielpe kilder, og som en paalidelig Grundtegning af Marquis Pombals Charakter og Administration.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Den Berømmelse, som Dumourier ved denne Bogserhvervede sig, og et Brev fra den franske Resident i Lissabon, der vecommandere de ham til Hertugen af Choiseul, udrettede saameget, at han af denne Minister blev sendt med vigtige hemmelige Jnstructioner til Polen, uden at faae noget egentligt Credition, omtrent som Mirabean blev brugt ved det berlinske Hof. Paa sin Tilbagereise fra Polen blev han efter det franske Hofs Ansøgning arretteret i Hamburg og bragt paa Bastillen. J Aaret 1768 var Dumourier General Qvarteermester ved den franske Armee paa Corsica, der blev anført af General Marbeuf. Da Værkerne ved Cherbourg begyndte at anlegges, blev Dumourier, hvis Talenter, som Ingenieur, vare bekiendte for Søe=Departementet, udnævnt til Plads=Major i denne Stad, hvor han og forblev indtil National Forsamlingens Sammenkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Paa nærværende Tid er Dumourier i sit 55te Aar, men er dog stedse ligesaa virksom, som han var i sine beste Aar. J øvrigt er han noget under middelmaadig Statur, har en stor fremstaaende Næse, og meget sorte, men for rige Øine. Med General La Fapette, som han fulgde i Commanden over Armeen paa den nordre Grændse, har han havt en Duell. De sloge, med Kaarden, og Dumourier saarede sin Contrapart i Siden. Dumourier skyede ingen personlig Fare. Han forde Cavallerie= og Jnfanterie Regimenter indtil Mundingen af de fiendtlige Canoner, og reed stedse foran i Spidsen under den skrækkeligste Jld af Artilleriet. Naar hans heele Følge næsten blev dræbt, saa fik han i sit sidste Feldttog ikke den mindste Blessure.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Til hans personlige Fatiquer kan man og regne hans Galanterier; thi han havde næsten aldrig mindre end to, undertiden tre Maitresser tillige, og vidste dog at omgaaes dem saaledes, at de alle vare tilfreds og indbyrdes efnige. For Døden frygter han slet ikke. Hans Legeme er og hærdet saaledes, at han næsten kan leve uden Føde, og uden Søvn stedse være virksom. I den heele sidste Vinter underholdt han næsten med enhver Stad i Holland en hemmelig Brevvexling; desuden havde han Underhandlinger med Hertugen af Brunsvig, med LordAuckland, ja, som man har Aarsag til at troe, endog med Cabinettet i St. Jammes. Man veed ikke, hvor riig Dumourier egentlig er. Han sluttede selv alle Contrakter om sine Troppers Fornødenheder, og man maa slutte af de Klager, som frembragdes imod ham i den franske National=Convent, at han har anvendt samme ikke lidet til sin Fordeel. Førend Dumourier med sin da sejerrige Armee foret og sit korte Feldttog imod Holland, havde han til desto større Opmuntring, eller af andre Hensigter, forskaffet sig en Liste paa alle anseelige antiforaniske Patrioter, der vare færdige til at understytte ham i den indre Deel af Landet. Men da Dumourier siden blev af en formedelst sin Magt og Lykke frygtelig Feldtherre til en overalt foraget og om beskyttelse bedende Flygtning, saa blev intet vigtigere for disse Patrioter end at faae denne farlige Liste tilbage. Dumourier som havde forudseet dette Tilfælde, havde ombyggelig bevaret samme, for at sælge den destodyrere. Men ingen Priis syntes disse bekymrede Hollændere for høj. Forat forebygge de ulykkelige Følger, betalede de Alt, hvad den uædelmodige Ex General forlangde, og dette var saare meget. Men Du mourier solgde denne Liste nok engang til Prindsen af Coburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Beretning om den franske Republiks Tilstand paa den Tid da Commissionen fordet offentlige Vel blev oprettet, samt om denne Commissions Foretagender, fremlagt af Cambon Deputered i N. C. fra Departementet de P. Herault den 13de Julii 1793. )
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Commissionen for det offentlige Vel har paalagt mig at bekiendtgiøre for N. C. Republikens Tilstand ved Commissionens Oprettelse, tillige med dens nærværende Forfatning og Commissionens Operationer; jeg løser mig nu fra denne Pligt. Først maa jeg altsaa erindre, at Republiken ved Commissionens Oprettelse var forraadt. Dumourier havde desorganiseret saavel den nordre, som Ardenner=Armee, til Besætninger paa denne heele Grændse vare ikkun omtrent 2500 Mand tilbage; Fæstningerne mange lede Levnetsmidler og Ammunition til at udholde en Beleiring, og efterat denne troeløse General havde overleveret til Østerrigerne Levnetsmidler og Vaaben for en betydelig Summa, vilde han og overgive til dem de faste Pladse, som vare uden Forsvar, eller selv ved Republikens Tropper bemægtige sig samme. De veed, at denne General lod blive tilbage i Lüttich 10000 Flinte, og 20 til 25000 Munderinger, som han til Gavn for vore Fiender havde der sammenbragt, da imidlertid Republikens Soldater havde Mangel derpaa; dog for at trække disse paa sit Partie lod han i Convents=Sahlen ved sine hykkelske Klager udskrige Krigshærens Nøgenhed, for at henvelte Skylden paa Conventet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Rhin= og Mosel=Armeen havde maattet trække sig tilbage. De havde begivet sig til Grændsefæstningerne, og fandtes i en Art af Desorganisering, der var en nundgaaelig Følge af en tvungen Retirade. 1) Taget af historisch politisches Magazin for August Den alpiske og italienske Armee vare rolige formedelst Biergene og Sneen, hvorved de vare adskildte fra Fienden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Spanierne angrebe os i Egnen af Bayonne og Perpignan; Armeerne ved de østlige og vestlige Pyrenæer, hvorom man saa ofte og bestandig sagde, at de vare i Begreb med at og ganiseres, følede en almindelig Mangel. Den fattedes General=Officierer; de havde ingen Feldtstykker, og næsten ingen Lavetter til Beleiringsstykkerne, næsten ingen Munition eller Levnetsmidler, og ikkun faa Soldater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Af Commissarierne Jsnard, Anbry og Despingssy, som N. C. havde sendt til Perpignan, var indgivet en meget beroeligende Efterretning om Tilstanden paa Grændsen. Jkke desto mindre skreve Folkets Repræsentantere, som opholdte sig der, da Spanierne gjorde det første Jndfald, at de vare aldeles forladte; at Fæstningerne og Kysterne støde næsten ganske blotte; at de fleste Canoner i Forterne vare uden Lavetter, at man havde næsten almindelig Mangel paa Munition, og var slet ikke forsynet med Levnets Midler. (Fortsættelsen følger.) 3) Jsnard har offentlig forsikkret, at han, saavelsom Despinassy, have ingen Deel havt i denne Jndberetning, men at samme var allene et Værk af Anbry, som ikke vilde lade sig bevæge til at giøre deri mindste Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Hovedindholden af den den 12te Julii sluttede Alliancetractat imellem Neapolis og Stor brittannien mod Frankerige og mod de Farligheder, som heele Europa bliver underkastet, ved de nu værende Franskes udbredte skadelige Grundsætninger, er følgende: 1) De respective Staters giensides Garantie og Stipulation ikke før at nedlegge Vaaben, førend Freden igien er bragt tilbage. 2) Fælles Søeoparation i det middellandske Hav; Reapolis leverer 6000 Mand Landtropper, 4 Linieskibe og 4 Fregatter, hvis Transport og Underholdning Stor brittannien paatager sig, forbinder sig og til at underholde en anseelig Flaade i det Middellandske Hav indtil deres Øiemærke er opnaaet. 3) Al Handel imellem de neapolitanske og franske Havne, især med Levnetsmidler, er forbuden; Havnene i Neapolis og Sicilien ere aabne for Englænderne, men tillukte for de Franske; England vil ved Freden lagttage heele Jtaliens Vel, og Reapolis skal ikke giøre nogen færskilt Fred. - 120 Franske have forladt Neapolis, tilligemed den franske Gesandt og Consul, og endnu 1500 andre Franske, som maa rømme Riget, have faaet Passer dertil.