JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
For at godtgjøre, at der ikke existerer noget Dansk Ord, der kunde udtrykke saa mange forskjellige Jdeer som dette fremmede, er det nødvendigt at anføre nogle Exempler, Et interessant Menneske har een Benærkelse hos Fruentimmer og en anden hos Mandfolk. 1. Hos Damer betegner det et Menneske med alenvide Beenklæder, Støvler som Brand sprøiter, en kruset Titus Paryk, en Knorte kjær som et Kosteskaft, en Vest, som ræt ker til Brystet, Bakkenbarter som en Halvmaane. Naar et saadant Menneske kan uden Overvindelse fortælle en tandlos Matrone, hvis Rosenkinder ere kjøbte paa Løveapotheket, for 4 s., at hun ligner den mediceiske Venus, naar han kan indbilde unge Fruentimmer, at han er inderlig forelsket i dem, naar han kan nedlade sig til at være Qvinde i alle sine Foretagender, saa er han det interessanteste Menneske under Solen. 2. Hos Mænd af Stand, kaldes et Menneske interessant, naar han kan give sig en ret vigtig Mine af den Protection, han staaer i hos den eller den mægtige Mand; naar han kan snakke om Alting, lige fra Keiservalget til Graverkarlenes Historie, og gjøre det med en vis Selvtillid og Selvfølelse, som stopper Munden paa enhver, der modsiger ham, naar han kan opstøve alt, hvad der foregaaer i Folks lønligste Lønkammer, især interessante Familie anecdoter, naar han ved sin Vittighed, var den end nok saa utugtig, kan under Maaltidet bringe de høie Maver til at ryste og hævre som et stort Fad Gelee. Naar en saadan Person endnu forener med alle disse Egenskaber et godt Udvortes og et Sind og et Legeme, der er saa smidigt og bøieligt, som et Siv, saa er han et af de interessante Mennesker, som ikke kunne taale at afsees, ved noget Tractement eller Spillepartie. Et interessant Huus er et saadant Huus hvor Herren leder som en Herremand af de Penge, man har betroet ham, eller som han fraraner eller frangerer sine redeligere og arbeidsommere Medmennesker, hvor der er Selskaber og Spillepartier og en Conflux af alle Stadens Haardspillere, Lotteriespillere og Banquerotspillere, hvor Fruen har sin Galan, Frøkenen sin Amant 7) Junkeren sin Ridehest, sin Gig og sin Dulcine, – et Huus, som staaer aabent for enhver, kun ikke for Skomagere, Skrædere, Slagtere og andre saadanne Personer, der kun tale om at faae Regninger, betalte og andre saadanne uinteressante og uærbødige Ting. En Udsigt er interessant, naar man fra sit Sovecabinet kan see lige ind i sin Maitresses eller Galans Dagligværelse. NB. Paa Landet siges ogsaa om et Værelse, som vender ud til Marken og som ingen kan see ind uden Fuglene i Luften: det har en interessant Udsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Et Manuskript kan være meget interessant, naar man har læst det i Forveien, En Amant er ikke saadan en Person, som man fordum kaldte Kjereste, men et Menneske, som man kan kjøre i Gig med, løbe Klokken to om Natten paa Masquerade med d. s. v. pillet det Bedste ud af det, som omtrent Rosinerne af en Julekage, og sender Forfatteren det med Berømmelse tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
En interessant Roman kaldes ethvert Æventyr, hvori Helten slaaer sin Fader og Moder ihiel, voldtager sin Søster, stikker sin Velgjørers Huus i Brand, og dog er et ædelt og elskværdigt ungt Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Et interessant Ugeblad er et Blad, hvor Guder snakke som Fæ, og Fæ som Guder, hvori man gjør Løier med Oversættere, uagtet man selv er en Stakkel og f. Ex. oversætter Beschwbrung, ved Sammensværgelse. Et Maanedsskrivt er interessant, naar det hverken har Hoved eller Hale, men og dets Hovedingrediencer bestaae af raa Knøses plumpe Udfald paa Folk, der have anvendt deres Tid bedre end de, slaue Anmærkninger over og nedrige Angreb mod Svenske, Tydske, Engelske, Jøder a., Pasquiller, som skrives af lønnede Pasquillanter; kort sagt, Ting, som ikke ere Hverdagskost og som ikke enhver litterair Marquetenter har Mod noktil at opvarte sine Gjæster med Et interessant Skuespil er et saadant Stykke, hvori der i hver Seene i det mindste myrdes et Par Mennesker, hvori Knuden løses som omtrent Tougene paa et Skib, der skal løbe af Stabelen, hvori Aristolelens Forskrivter behandles som gamle Placater, og hvori Fornuft og Sandhed for det meste have samme Skjebne som i den virkelige Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Et interessant Ansigt er et Gekjæs, som har sine Øine saaledes i sin Magt, at det kan føre den vidtløftigste Correspondence med Logerne, Parquettet &c. i Comoediehuset, som bestemt kan angive, hvad Hjertet føler og attraaer, Et saadant interessant Ansigt kan i øvrigt gjerne være et reent Fløde, eller Coquetteansigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
En interessant Klub kaldes et Selskab, hvor Conversationen bestaaer i at bagtale sine Venner og bringe opdigtede Anecdoter og alskens Skumlerier i Circulation; hvor Mandfolkene om Sognedage kunne bortfjase deres Penge og Damerne om Søndagen deres Dyd og Sundhed; hvor man i sluttet Compagnie kan spille ødelæggende Hazardspil. NB. For en Casserer er et Selskab interessant, naar han kan putte Lassen. kommen og lade Secretairen forg for Resten. En Natursieldenhed. Mennesket er nu engang meget for at see det Usædvanlige og Unaturlige, og det ligger i dets Natur, allerede som Barn at høre med Begjerlighed paa alle de Spøgelse og Hexehistorier, som der i Ammestuen holdes Forelæsninger over. Der gaves Tider, hvor Førster morede sig med at have Overge ved deres Hof og Kjæmper blandt deres Krigere. - Kong August af Polen havde en Overg ved Navn Ber be, som havde havt en Træsko til Vugge, og Friedrich Wilhelm af Preussen, som havde en modsat Smag, svarede hverken Møie eller Bekostning, naar det kom an paa at berige sin Armee med en kjæmpeagtig Grenadeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Kjøbenhavn, der formedelst sin Gavmildhed mod alle fremmede Markskrigere og Tusindkonstnere, i de senere Aar har seet saa mange deels seeværdige, deels useeværdige Ting, har nu ogsaa faaet en Overg herind, der lader sig beskue for Penge, Vilde man maaskee end indvende, at det just ikke er nogen Ære for Menneskeheden, at en menneskelig Skabning skal, ligesom et Dyr, fremvises for Penge, saa kan man dog ikke negte, at et saa mærkeligt Særsyn, som denne Overg fortjener Opmærksomhed fremfor de mange Absurditeter og Narrestreger, som vises i Dyrehaugen, og at han især for Naturynderen er en meget mærkværdig Gjenstand. Den trykte Beskrivelse, man har over denne Overg, er virkelig ikke overdreven, da han i mange Henseender er meget mærkværdigere end den Overgjomfru, som lod sig see i Fjor, og som endog Lavater har leveret en Tegning af i sin Phystognomik. Personen kalder sig Sebastian Jntergandt, og er født i Canton Uri i Schweiz. Hans Fader skal have været 60 Aar gammel, da han ægtede hans Moder, som kun var 24 Aar. Da han blev født, var han kun 9 Tømmer, og han voxte indtil sit ottende Aar. Hans Fader var 62 og hans Moder 64 Tommer høi, hans Broder blev 63. Tommer høi. Han er i alle Henseender meget vel proportioneret, og af samme Størrelse som et Barn paa 5 til 6 Aar. armere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Jntet Land og ingen Tidsalder har nogensinde været fri for Sværmere, som under forskjellige Skikkelser og forskjellige Navne have tjent til Exempel paa den menneskelige Aands Vildfarelser. Man skulde troe, at det nye Aarhundrede, efter saa mange politiske, religiense og moralske Revolutioner, vilde befries fra denne Menneskerace; men ikke at tale om Bøigdeprædikanternes skjændige Fanatisme, endog i Kjøbenhavn selv findes der mange Sværmere, som synes at henhøre til den Svedenborgske Sect. Forfatteren ved adskillige Exempler herpaa. For ikke længe siden kom et saadant Menneske, hvis hele Aasyn har Præg af religiens Forrykthed, ind paa et Sted, hvor han aldrig havde været tilforn, og spurgte Manden, om der ikke paa een eller anden Maade var kommen en Bog til ham, som kaldtes Wiborgs Naturlære? Manden svarede nei, og føiede til, at han ikke kjendte nogen Bog aff denne Titel. Men værmeren paastod med Haardnakkenhed, at han ved en guddommelig Aabenbaring havde erfaret, at Bogen var i hans Værge, og at han vilde og maatte have den. Nogen Ti derefter kom en anden saadan Sværmer og gjorde samme Spørgsmaal angaaende en gammel theologisk Bog, som, i det han læste deri, var forsvunden for hans Øine. Det vilde være beklageligt, dersom Svedenborgianske Galskaber efterhaanden ogsaa skulde indsnige sig hos og og forvirre menig Mands Hoved. Man veed, hvor tilbøielig Almuen stundom er til at troe alt, hvad der kaldes Mystisk, og af al Fanatisme er den Mystiske uden Tvivl den farligste. Det er nødvendigt at vaage over en saadan moralsk Smittes Udbredelse, thi den griber, ligesaa hastig om sig som enhver physisk Vi have desuden et Slags Mennesker iblandt os, som kaldes de Hellige, og hos hvilke der ligger Spire til ethvert Slags Sværmerie. Lettis Voxcabinet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Jndsendt.) Naar man, for at see Hr. Cettis Voxcabinet, i Dyrehaugen, tager en Billet til første Plads, formoder man naturligviis, at denne Plads er den beqvemmeste, og at man der kan være fri for de mange Ubehageligheder, som man undertiden paa de andre Pladser er udsat for. Men man behøver blot at komme inden for Døren, for at see sig skuffet i sin Forventning. Saavel den, der har betalt en Rigsort, som den, der har betalt mindre, nyder lige Rettighed. Her hersker fuldkommen Lighed og Frihed. Jkke nok, at man stødes frem og tilbage af enhver, der er saa ubehøvlet at ville trænge sig frem, men man faaer endog undertiden Ubehageligheder at høre af det Menneske, der skulde forklare, hvem Figurerne forestille, da man ikke kan komme dem nær nok, for selv at see de skrevne Sedler, som ere heftede paa dem. - Dog, dette kunde man maaskee tilgive Mennesket, der i det Øieblik, da Anmelderen har tilstede, uden Tvivl ikke saa ganske var sig selv mægtig; men at Hr. Cetti, der nylig i Aviserne har talet om den Agtelse, han har for Publicum, her viser det Modsatte, kan nok neppe tilgives ham, Urigtigt er det vel ogsaa, at Hr. Cetti, efter at man er kommen ind, og altsaa har betalt sine Penge, dog atter affordrer eller lader affordre Betaling for Entreen i et Siderabinet, hvor der, efter Sigende, ogsaa findes Porsgurer. Anecdote,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
En Fransk Emigrant, som i Revolutionstiden, opholdt sig her i Kjøbenhavn, havde i Ordets egentlige Forstand faaet en stor Cassemangel; thi alle de Penge, han havde medbragt, vare fortærede, og hans Casselignede en Klub casse, som et Æg det andet. Han følte sig gjennemtrængt af Sandheden i den Sætning, at man paa et Spisequarteer enten maa have Penge i Lommen eller Credit hos Verten, dersom man agter at faae noget at spise paa saadant et Sted. Men begge Dele manglede han Og uagtet der ikke gives en eneste i Kjøbenhavn, som mere samvittighedsfuldt end Spise værterne opfylder Menneskekierlighedens første Bude at mætte den Hungrige og lædske den Tørstige, saa vilde Emigranten dog været en Undtagelse herfra. Efter at han forgjeves havde anholdt om at faae Credit paa adskillige Steder, tog han omsider sin Tilflugt, til det, som har bragt saa mangen en Mand høit i Veiret, til Snildhed. Da han kom ind paa et meget bekjendt Spisequarteer, tog han et Stykke Papiir og en Blyantspen op, henvendte sig til Opvartningspigen og spurgte hende: "Hvor meget koster en stegt Kylling? Den koster 2 Mk. En bien, 2 Mk., og Petersillen, – Naar De tager en Kylling, saa faaer de Petersillen frit. Saaledes blev Emigranten ved at spørge og Pigen, ved at svare. Nu satte Franskmanden det, der kostede Penge, i een Rubrik, og det, som man fik gratis, i en anden. F. Ex. Rubrik 1. Rubrik 2.2 Mk. En Kylling. Petersille frit. Lax. Røræg fris. Lammekjød. Hvideroer. frie. Fordbær 24 sk. Fløde frit. Da han nu havde optegnet alle disse Rætter, sagde han til Pigen, en bien, machere mademoiselle, giv hun mig nu af de Rætter, jeg har marqueret under Rubrik 2, saa skal jeg tage le reste siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Blandede Nyheder. Priserne paa Comoedielogebilletterne blive til næste Saison forholdsmæssigen forhøiede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
J Riberavis fortælles: En i nogle Aar fraværende Coffardiematross Kone, som opholder sig i Kjøbenhavn, ønskede for kort Tid siden, at blive skilt fra sin Mand, for at kunne givte sig med sit Hiertes nyndkaarede Ven. Hun traf paa en Raadgiver, som udgav sig for Procurator, og denne anmodede hun om, at opsætte en Ansøgning om at faae Tilladelse til at givte sig paa ny. Han lovede Alting, og bragte kort derefter en Bevilling for Konen; at indtræde i et nyt Ægteskab. Efter denne gode Tidende lod hun sine sidste Klæder vandre til Assistence huset, betalte sin Commissionair rigelig med de Penge, hun havde laant, og anstilte for de øvrige et Giestebud for sig og sin Brudom, i Haab om, inden faa Dage at kunne holde sit Bryllupsmaaltid. Men hvor blev hun ikke forskrækket, da hun snart derefter erfarede, at Bevillingen var fingeret, og at der aldrig var bleven indleveret nogen Ansøgning for hende Commissionairen var forsvunden, og med ham al Udsigt, til indtil videre at faae nogen Erstatning eller nogen ny Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Natten d. 3 d. M. blev af en Helsingøersk Toldbetjent ved Olsgaard anholdt endeel Drei ler, efter Forlydende af 7 til 800 Rigsdalers Værdie, som nogle Svenske, man almindelig kalder Kulinger, havde indsmuglet uden at erlægge den paabudne Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Provindsialaviserne fortælle, at de smaa Creditorer i Kjøbenhavn ere i denne Tid strængere end de store, Saaledes skal en Creditor for ikke længe siden, men dog kun efter disse Avisers sædvanlige Correspondent - Rygtet have sat et Menneske i Slutteriet for tolv Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
En Tjener i Kjøbenhavn er ved Hof= og Stadsretten dømt til at miste Haanden, fordi han har efterskrevet sin Herres Haand og derved tilvendt sig endeel Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
J Zeitung für die elegante Welt findes et Stykke af Hr. Capelmester Kungen, under Titel af Componistlykke. Forfattere, siges at have med Føie før Anke mod skjændigt Eftertryk hvorfor skulde Componisten ikke med ligesaa megen Grund eengang kunne lydeligen anke over den Misbrug, som berøver ham Lønnen for hans Flid, Mænd som Mozard, Dittersdorff og Salierie have gjort meget for Theatret, men hvad har Theatret gjort for dem, de ere ikke blevne rige derved, endskiønt de have beriget Directionerne. Stykket Viinhøsten tjener iblandt andet til Exempel herpaa. Da Capelmesteren opholdt sig i Frankfurt am Main, fandt han en Digter dertil. Han leverede den derværende Direction det, og det blev givet med bifald. Talen var ikke om Betaling, thi unge Componister maa takke Gud til, at deres Arbeider kunne komme for Lyset. Jmidlertid havde man dog lovet ham en anseelig Belønning, men han fik - aldeles intet. Han sendte det derpaa til Hamborg, hvor man betalte ham det med ni Hollandske Ducater. Af disse fik Componisten, fem, og de øvrige fire deelte han med Digteren. Efter den Tid er Stykket blevet spillet paa tyve forskjellige Theatre. Vel har Capelmesteren en Revers i Hænder, hvorefter Vedkommende ikke maa meddele andre Copier, men de Efterlevende synes ikke at bryde sig derom. Han har nu som Componist, næst den tvetydige Ære at have skrevet et Stykke for den store Hobs Gane, ikke have mere for sit Arbeide end to Ducater, – altsaa tre Ducater mindre end Copiisten. Hvor kan man nu vente, at der i Tydskland skal fremkomme Arbeider, som af en Mozard, Dittersdorff og Salierie. - Anmelderen kan ikke andet end istemme Hr. Capelmesterens billige Anke i den Henseende. Den ubetydeligste Haandarbeider belønnes i Almindelighed rundeligere end Videnskabs= og Konstdyrkeren. De Mennesker, som ikke gjøre to Skridt eller et Pennestrøg, ikke tale tre Ord eller give det mindste Raad, uden at det betales dem med blanke Dalere, fordre i Almindelighed, at den, der paa sin Konsts eller Videnskabs Studium, har opoffret sine bedste Dage, ja maaskee ved Anstrængelse og nervesvækkende Eftertanke gjort sig uskikket til enhver Nydelse af Livets Glæder, skal arbeide for dem for intet. De sætte ordentlig en Taxt paa hans Aandsproducter, som paa en Tønde Rug eller Byg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Hr. Jnstructeur Schwarz er nu, efter et kort Ophold i Aalborg, kommen, efter Viborgavisens Udtryk til Viborg, for i Terminstiden ogsaa at glæde Konstens sande Dyrkere med Danske Skuespils Opførelse. Efter et kort Ophold i Viborg, agter han at reise til Randers. - Om de Viborgske Terminfolk kan kaldes Konstens sande Dyrkere, kan Anmelderen ikke bestemme Efter de Engelske Tidender skal Bonaparte den 14 Julii høitideligen indsættes til Keiser paa Mars pladsen. Han skal, efter Sigende, hverken krones eller salves, men Rigsconnetablen skal give ham den Forveien indviede Kaabe paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-26
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Hbeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Nyeste jøbenNo. 64. Den 30 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Pengeforsendelse til og fra Jsland. agter Jsland hører til Kongen af Dannemarks Stater, og uagtet der dog ideligen gaaer Skibe derover, saa er dog ingen Ting vanske ligere, end at faae Penge remitterede fra Kiøbenhavn til Jsland eller fra Jsland til Kjøbenhavn. Postskibet medtager ikke Penge for private Folk, og Vexler ere næsten aldeles ikke at faae i Jsland. At betroe en Pengesum til en Reisende, er ikke altid raadeligt, og den under enhver Omstændighed eneste muelige Maade, 12 at faae Penge remitterede paa fra Jsland til Dannemark er, at tage Anviisning paa en Embedsmands Løn. Men ogsaa i den Henseende møder der mange Vanskeligheder. Jkke altid. staaer man just i saadan en Forbindelse med en Embedsmand, ikke altid er den Sum, der skal hæves, af lige Størrelse med Gagen. Denne Vanskelighed, at faae Penge fra Jsland sendte til Dannemark, kan have de allervigtigste Følger for det Almindelige. At oplyse dette ved Exempler, vilde være alt for vidtløftigt. Jeg antager kun det eneste Tilfælde, at en Mand i Island vil sende sin fattige Familie i Kjøbenhavn en Understøttelse, som maaskee kunde redde den fra Undergang, saa seer han si jo ikke engang istand dertil Forfatteren veed af Erfaring, at der er medgaaet en Til af to Aar, førend man har kunnet, finde nogen Leilighed til at remittere Penge fra Jsland, Det vilde være høist ønskeligt, de der saa svart, som mueligt, maatte raades Bød paa denne Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
183 Epperimenter. Dyner, hangen. At forevise physiske Experimenter i Dyrehaugen, er noget, som maaskee fra visse Sider lader sig forsvare. Men naar en Konstner og Kjøbenhavnsk Borger opfylder en heel ville Adresseavisen med Beskrivelsen over Forarbeidelsen af Email og Glas til alle oprænkelige Meubler, Tilberedelsen af konstige Blomster efter Naturen i alle Farver med en Færdighed, som er ham egen Forfærdigelsen af Fontainer af Glas d. a. et mechaniske musicalske Jnstrument af ganske ny Opfindelse, og han da, naar man kommer ind i hans Filebod, opvatter Publicum med nogle Fregimenter, som man kan segt hos enhver Glas puster her i Staden, med at electrisere tre Bønderpiger og tre Bønderkarle paa en ganske almindelig Maade, og med at spille paa et simpelt Positid, saa er dette virkelig at drive Konsten alt for vidt. At betale et Par Mk. for at see saadant Lapperie, og endnu oven i Kjøbet med et got Nackt, mine Herrere, at lade sig vise Døren, er meget upassende. Hr. Cettiburde dog indsee, at der i det Land, hvis Borger han nu er, gives Folk, som vide at skjelse imellem sand Konst og ussel Markskrigerie, som, naar det kommer an derpaa, have Mod til at paatale den Ringeagtelse, hvormed Udlændinger behandle Jndfødte, og den egne Maade, hvorpaa de benytte sig af den Danske Beskedenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Blandede Nyheder. Efter Forlydende arbeides der nu paa en ny Anordning for det lærde Skolevæsen i Dannemark og Norge, Efter denne skal enhver Adjunct, efter at have været fire Aar Lærer ved Skolen, fortrinligen befordres, Man formoder, at især unge theologiske Candidater med bedste Caracteer, ville søge disse Lærerembeder; thi den som stret og tyvende Aar indtræder som Lærer, kan, i Følge denne Indretning, insit fem og tyvende (som er den egentlige Alder, enhver Theolog, efter Anordningen, maa have opnaaet, førend han kan blive Præst, strax faae et Kald. Provindstalaviserne have travelt med at fortælle, at nogle indhegnede Quarterer i Rosenborghauge, som i mange Aar have været tillukkede. for Publicum, nu igjen ere blevne aabnede til de Gagendes Fornøielse. Himmelen maa vide, hvor de have den Efterretning fra Publicum har nok aldrig smigret sig med at faae mere aabnet i denne Hauge. Den eneste Velgierning, det venter, er: at man, istedet for aabne, vil lukke et Huarteer, nemlig der bag ved Hercules Tempel, som ingen kan nærme uden at qvæles af den fæleste Sta samme Aviser tales der om et Rygte, som der
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
at en som Skrivestikker bekjendt Konstner erklæres for Professor i sit Fag. Dette Rygte fortjener saa meget mindre at roes, som vor største Kobberstikker, Clemens, der har aflagt saa mange Prøver paa sine Talenter, hidtil endnu ikke er bleven udnævnt til Professor Af Hr. Prof. Nyerups Dannemarks og Norges Culturhistorie (som udgjør det første Bind af hans historiske, statistiske og litterariske Skildring af Dannemark og Norge), er der nu Altona udkommer en Tydsk Oversættelse, Stiftsphysicus Hr. Hahu har ladet bekjendtgjøre, at den smitsomme Sygdom, som har grasseret, i Aarhuus, nu er ophørt. Aalborg den 26 Junii. D. 18 d. M. afreiste Hr. Jnstructeur Schwarz med sit Følge herfra til Viborg. Den gode Modtagelse, han her nød, skal endog have overgaaet hans Forventning, og vil formodentlig retfærdiggjøre det Haab, Theateryndere her gjøre sig om et lignende Besøg af ham af Aare igjen, paa Thaligs Vegne. Vi have her i lang Tid næsten ikke havt andet end vestlige Vinde, til Sinkelse, for Søfarten. Solhvervsdagene vare kolde og stormende Natten efter de 100000. Martyrersdag frøs og rimede det endog. St. Hans Aften var Veien til den hellige Tranders Kilde Exerceerpladsen, meest for det gode Veirs og. Skyld, opfyldt med Mennesker. Paa det sidste Sted afbrændte et smukt knaldende Blus, under en skjøn Musik. Et andet Blus i Egnen af Vissegaard udmærkede sig ved Raquetter, som man saae opstige derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
J Aalborgavis findes følgende moersomme Stykke under Titel af Politieanmeldelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Udi Ellitzhøi By er Forraad paa store glubske Hunde, som gaae løse og ulemlæstede. Disse Hunde anfalde ridende Folk paa Kongeveien, springe op til Sadlen af Hesten, for at bide de Ridende i Benene og Støvlerne, og gjøre Hesten sky og gal. Hvem, der behøver saadan Opvartning, kan forskrive denne Hundeare fra Ellitzhøi, hvor der er alt for mange af dem. Hobro, den 22 Junii 1804. 1 anC. Christensen, Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
En Aalborgsk Parykmager lader bekjendtgjøre, at en Griis, der har staaet i Lære hos ham som Dreng, er bortløben. For Tilbagebringelsen loves en Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Regimentsofficiererne ledsagede H. K. H. Arveprindsen et Stykke Vei, da han forlod Hovedstaden. Den 23de vilde han, efter Bestemmelse, være i Slesvig, og den 26de i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Der siges, at det har været H. K. H. Kronprindsens Hensigt, at concentrere de Norske Tropper i en Øvelsesleir, men da dette, formedelst den store Mangel paa Fourage, var forhundet med store Vanskeligheder og Bekostninger, saa blev Reisen af denne Aarsag opsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Rentekammeret lader nu ved offentlig Auction bortsælge 281 Skippund Kobber, som findes i Trondhjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Linieskibet Neptunus, som skulde bringe Kronprindsen til Norge, er kommet tilbage og ligger ved Dragøe.