JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Ligeledes er det foranstaltet, at Breve mellem Kiøbenhavn og Kiel, Preetz og Pion samt mellem disse Steder og Ratskov, kunne ligesom i de foregaaende Aar har fundet Sted, modtages til Befordring med det herfra hver ottende Dag til Kier afgaaende Dampskib Caledonia, hvis første Reise for i Aar begynder Tirsdagen den 10de April førstkommende. Breve med Dampskibet Prindsesse Wilhelmine kunne indleveres paa det herværende Danske Brevpostiontor hver Fredag Morgen, fra Kl. 7 til 81, og Breve med Dampskibet Caledonia til Kiel, Preetz og Pløn, kunne indleveres paa det herværende Danske Brevpostkontor, og til Nakskov paa det herværende Helsingøerske og Lollandske Postkontor, hver Mandag Eftermiddag fra Kl. 6 til 7. For Forsendelsen af disse Breve, som ved Afleveringen enten kunne betales eller afgaae i Porto efter Afsendernes Forgodt findende, ville Postpengene blive at erlægge overeensstemmende med Generalpostdirektionens Bekiendtgiørelser af 2den April og 7de Juni 1825. Hvilket saaledes til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 2den April 1827.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Kjøbenhavns Havnepriser, den 31te Marts 1827. Holstensk Hvede, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Siellandsk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. 2 s. Lollandsk dito, 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Holstensk Rug, 6 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. - s. Dansk dito, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Østersøisk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Byg, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. 2 s. Ærter, 11 Rbd. - Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. 1 s. Holstensk Smør, 60 Rbd. 1 Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. 1 s. Fyensk dito, 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 52 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. 1 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. - Mk. a 11 Rbd. 3 Mk. pr. Favn. Barom. Therm. Vinden. 25 Marts. 27, 5, 6, 3, 5 Varme. 26 - 47, 10, 5, 9, 5 Kulde. N. 2 - 27. 10. 5. 9, 9 Varme. Litteratur. Tra Pressen er udkommen: Primons Lexicon over de fremmede Ord og en Udtryk, der jevnligen forekommer i det danske Sprog, i enhver Green af Videnskaberne og Kunsterne, saavelsom Gienstande af Historien og Mythologien. Tredie forøgede Oplag, første Hefte, og faaes hos A. Soldin i Fortunstrædet No. 148, for 1 Rbd. Kaffeen i sine Virkninger, efter Dr. Hahnemann, er i Dag udkommen og indeholder denne Nutidens lærde og fortiente Læges mangeaarige lagttagelser og Erfaringer, hvilke. Naturen tro, ei allene fremstiller alle Kaffeens behagelige Førstvirkninger, der ophøiede den til diætetisk medicamentos Drik, men ogsaa de ubehagelige og høist skavelige for det meste ubekiendte - Følger af dens constante Eftervirtninger, hvorfra saa mangehaande Sygdomsbesværinger i det daglige Liv have deres Udspring, samt den bedste Maade til at hæve disse Følger. Dette for alle Kaffe=Elskere høist vigtige Skrift, faaes for 24 s. i Adelgaden Nr. 287, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Paa mit Forlag har forladt Pressen : 1) Nyt theologisk Bibliothek, udgivet af Jens Møller, Decter og Professor i Theologien ved Kiøbenhavns Universitet, 11te Bind. Prisen er 15 Mk. hefter. 2 Juridisk Tidsskrift, meret at Dr. A. S. Erstid, nade af D. og D. M., Statsraad, General=Procureur og Deputeret i det Kongel. Danske Cancellie. Trettende Binds første Hefte. Prisen er 2 Rbd. heftet. Andreas Stideling, Store Kiøbmagergade Nr. 63.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
I København er fra Pressen i Dag udkommen: Paulomaa, eller den ulykkelige Grevinde i Gravkapellet under det brændende Moskou, en Tildragelse fra Napoleons Feldttog i Rusland, 3 Dele, hefter 5 Rbd. Faaes i P. T. Schovelins Boghandling, store Grønnegade No. 282. Sammested er indlagt til billig Priis 20 Aargange af de allerældste Aftenposter. En Samling Reisebeskrivelser i 17 Qvartvind, med mange Kobbere; Brotsons Lovfortolkning, 10 Bind. Millors Verdenshistore, 21 Vind. Børgeligst bekiendtgiøres herved for Familie og deeltagende Venner, at LiSveis og Dødens Herre hiemkaldte til sin svige Hvile, Løverdagen den 24de Marts, vor elskede Moder og Svigermeder Christine Hedevig Smith, fød Jæger, Enke efter Capitain i asiatisk Compagnies Tieneste, F.C. Smith, i en Alder af 57 1/2 Aar, efter henved 2 Aars tiltagende Brystsvaghed. Sille og bliid var hendes sidste Slummer i hendes eneste Datters, og min Omgivelse. Hun døde med en Fred som ene Bevidstheden om at have stridt den gode Strid og fuldendt Løbet i Kiærliged ene kan skiænke. - "Salige ere de, som døe i Herren, de hvile efter deres Arbeide, og deres Gierninger følge dem. - Paa egne og tvende Sønners Vegne, af hvilke den ældste er fraværende. A. Petri. J. M. Petri. F. C. Smith, Cand. Theologiæ og Over fød Smith. Oberstyrmand. lærer ved Søe=Etatens Drengeskole.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Sorsdagen den 29de Marts behagede det den Alvise ved Døden at bortkalde vores inderlig elskede Omle, Justitsraad Jens Jacob Witth, forhenværende Birkedommer og Stiftsskriver ved det Kongelige Stift Walløe; hans Alders 73de Aar, hvilket Dødsfald vi ikke skulle undlade sørgeligst at tilkiendegive Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 2den April 1827. C. M. Jensen, L. Jensen. fød Ahnholm. Ost vor eiegode uforglemmelige Moder Anne Sophie Kemmerer, fød Schire, i sit 65de Aar, iblev os ved Døden berøvet den 27de Marts 1827, bekiendtgiøres sørgeligst for Slægt og Venner. Moderlig Ømhed kaldt, dende fra sit Hjem for her at yde en elsked Datter den Pleie, som ved en Søns Fødsel saa saare meget hierog til at det Baand, der saa kiærligt omslynger mig med Kone og to Sønner, ikke skulle sønnerrives. Her endte hun sin Bane og med denne sine mange Lidelser, og nyder nu den Sallighed hvortil hun i sit hele Liv har stræbt at giøre sig værdig. Dette være vor Trøst Lundbye Skole, den 29de Marts 1827. P. M. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
AVERTISSEMENT. Tos undertegnede er tilkjöbs, bedste nyt rödt Klöverfröe til H billig Prii. Holbeck, den 31te Marts 1827. Jacob Kornerup.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Hollandsk Schidammer Genever 2 Mk. 8 s., bruun stærk St. a Croix Rom 2 Mk. 12 s. a 3 Mk., hvis dito 3 Mk. a 3 Mk. 4 s., bruun Extract 2 Mk. 12 s. a 3 Mk., hviis dito 3 Mk. 4 s. a 3 Mk. 8 s., klar Citronsaft 24 a 28 s., gammel Miød 16 a 18 s., fransk Viinedike 16 a 20 s., dansk dito 12 a 16 s., Roolie 23 s., raffineret Lampeolie 28 s., Linolie 28 a 30 sk., Bomolie 3 Mk. a 3 Mk. 4 sk. Potten, extra god gammel Rom 5 Mk., Soelbær-Rom 4 Mk. 8 sk. Flasken, Victriol=Olie, Liim, Pimpsteen, dansk bleget Lysegarn, med flere Sorter Varer faaes i større og mindre Dele til billigste Priser i Frederichsborggade No. 144, ved Nørreport, hos L. Schiødte.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Et honet Fruentimmer ønsker sig i Kost og Logie paa Landet hos en honet og venskabelig Familie, for 140 Rbd. aarlig i Sedler, dog ikke længer en 4, i det Høieste 5 Mile fra Hovedstaden, de Reflecterende ville snarest mueligt indlægge en forseglet Billet paa det Berlingske Contoir, Udskrift Landet N. 11.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
J en af Siellands behageligste Egne er en god Landeiendom at faae tilkjøbs underhaanden. Hovedbygningen er Grundmuur og Teglhængt og Ladebygningerne Egebindingsværk, straaetægte. Den har et Areal af circa 235 Tdr. Land med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt circa 9 Tdr. 6 Skpr. og ufrit Hartkorn 9 Tdr. 6 Skpr., en ypperlig Tørvemose, en Bondegaard og nogle Huse, hvilke sidste aarlig svare 4 a 500 Dages Arbeide foruden ikke ubetydelige Sæde og Pengeafgifter. Et Hollænderie holdes af 70 Køer og Eiendommen kan tiltrædes strax med eller uden Besætning, ligesom og en Deel af Prioriteten for bestandig kan blive indestaaende. Nærmere Underretning giver Procurator Rye i Slagelse. (en Farversvend der er vandt til Vaide=Copperne og ikke andseer paa Lønnen, ønsker sig Empløi. Man henvender sig til Grosserer M. Cortsen i lille Strandstræde Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
En ugivt Væversvend, som har lært paa det bekiendte Kiøngs Fabrik og en E færdig i alt Slags Dreiels= og anden Linnedvævning, hvortil han selv anskaffer det nødvendige Redskab, ønsker sig emploieret paa Landet, og han dertil maatte erholde et Huus med lidt Jord. Hvo som hertil ville forskaffe han Leilighed, udbeder han en forseglet Billet maatte afgives paa Statstidendens Contoir, mrkt. Emploi No. 8.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Caigræsfrøe kiøbes i Frederiksborggaden No. 144, af TiL. Schiødte.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Auctioner. Løverdagen den 14de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved 4de og sidste Auction opbuden, og, men fire Auctioners Abeldelse, absolut bortsolgte Eiendommen Frederiksholm og Larsensminde, beliggende i Kongens Enghauge under Kiøbenhavns Amt, med tilhørende Jorder, at Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 2 1/2 Alb., der udgjøre et Areal af og Tdr. 7 ½ Skp. Land geometrisk Maal, samt Besætning og Avlsredskaber. Til Eiendommene er en særdeles god Hauge med circe 300 Frugttræer. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Conditionerne og Adkomstdocumenterne tilligemed en Specification over Besætningen og Avlsredskaberne, ere til Eftersyn hos Procurator Wassard boende i Kiøbenhavn i Gothersgade No. 137.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Følgende afdøde Cancelliesecretair Christian Søltofts Boe tilhørende e) Eiendomme, nemlig : 1) Hovedgaarden Tyrrestrup i Woer Herred, staaende for frit HartkoAger og Eng 38 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Tdr. Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., samt ufrit Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2) Gangsted Kirke med Tiende, matriculeret for 20 Tdr. 5 Skpr., hvorurder hører 118 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn, samt Kirkejord, Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. 3) Søerind Kirke med Tiende, matriculeret for 21 Tdr. 2 Skpr., hvori hører 207 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn ; 4) Kongetienden af bemeldte Gangsted og Søevind Sogne, matriculeret for 41 Tdr. 7 Skpr. og 5) Bøndergods i Gangsted og Stevind Sogne, nemlig : 4 Gaarde, staaende tilsammen for Hartkorn 16 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., et Boelsted af vari korn 1 Td., og 24 Huse, alle staaende for Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr. Fdkr. 2 1/3 Alb., samt 4 jordløse Huse; blive samlede under et opbudne til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 17de April førstkommende, Tirsdagen den 24de samme Maaned, og Løverdagen den 5te Mai d. A. hver Gang om Formiddagen Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Herredstingstuen i Horsens, og den tredipaa Hovedgaarden Tyrrestrup. Jordebog over Eiendommene og Conditioner for disses Salg, ere til Eftersyn her paa Contoiret. Moer og Nim Herreders=Contoir i Horsens, den 26de Marts 1827. Bernth. riksborg, afholdes offentlig Auction Fredagen den 27de April Efter Begjæring af Hr. v. Schmidten i Ullerød ved Fredeføstkommende, og Dagen derpaa, over endeel ham tilhørende udmærket gode Kreaturer, endeel Vogne, Avlsredskaber, Seletøier og andet Jnventarium, saavelsom noget Jndboe, samt en Qvantum Rug, Byg, Havre og Kartofler, over hvilket alt trykte Kataloger ere at faae 14 Dage forinden Auctionen, hos Forst Sagfører Hansen her i Byen. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Gaarden hvor Hr. v. Schmidten boer. Hillerød, den 30te Marts 1827. Aarøe, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Efter passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatte= og Communeafgivter, blive følgende Eiendomme heri Staden stillede til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagen den 30te April, den 14de og 28de Mai førstkommende, nemlig : 1) Avlsmand Hans Luchts eiende Huus No. 545 paa den østre Side af Norgesgade med Grund og Haugeplads. 2) Stolemager Michael Treptows eiende og iboende Huus No. 607 paa Hiørnet af Norges, og Oldenborggade, med Grund, Gaards= og Haugeplads, samt Jordlod i Marken. De to første Auctioner afholdes paa Stadens Raadhuus bemeldte Dages Formiddag Kl. 11, men 3die Auction ovennævnte 23de Mai, om Eftermiddagen for No. Kl. 3 og No. 2 Kl. 4; hvilet til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Byefogedcontoiret i Fridericia, den 30te Marts 1827. Rabbek. Den Hs. Majestæt Kongen for Skatte= og Afgifts=Restancer adjudiceret, Gaard, Wester Ringholt i Lendum Sogn, staaende for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., bliver herved stillet til 3de offentlige Auctioner nemlig: 1ste Auction den 14de Mai førstkommende, hver Dags 2den Auction den 28de Mai, - 3die Auction den 11te Juni, ) Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Frederikshavn, hvorimod det tredie og sidste Auction holdes paa selve Gaarden. Conditionerne ere særdeles for vorable for Kiøberne og fritager disse for at udrede samtlige Gaarden paa hvilende Skatter til indeværende Januar Qvartals Udgang. Ved den tredie og sidste Auction bliver Gaarden tillige opraabt til Leie, imod Fritagelse for Skatter og Afgiters Svarelse. Conditionerne ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir ; hvilket herved offentlig kundgjøres. Horns Herredsfoged-Contoir, Frederikshavn, den 23de Marts 1827. Flindt.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
En sielden Mynt- og Medaille Samling, saavel Danske som Udenlandske, fra de ældste til nuværende Tider, bortsælges i Kiøbenhavn ved offentlig Auction i Gaarden No. 399 Kronprindsessegaden den 28de Mai, hvor, saavelsom paa Høiesterets=Advorcat Treschows Contoir, Cataloger erholdes. Hr. Professor Ramus og Boghandler Brummer modtage Commissioner for Udenbyes, Molsgaarden og Lyststedet Brønsholmsdahl kaldet, beliggende i tæt ved Hirschholm, vil i Slutningen af d. M. blive bortsolgt ved offentlig Auction, hvorom det Nærmere skal blive bekiendtgjort. Hermed følger 2 Ark Tillæg.)
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Under 23de Marts sidstleden er emaneret en Kongelig allernaadigst Forordning af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a. a. gjøre vitterligt: At Vi efter nøie Overveielse hav fundet, at adskillige af de Sager, som hidtil behøve Afgjørelse Vort Danske Cancellie, kunne, til Simplification af Forretnings gangen og derved til Lettelse for Vore kjære og troe Undersaatter, under Jagttagelse af bestemte Regler, for Fremtiden betroes Vore Amtmænd, og, hvad Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn angaaer, tildeels sammes Magistrat, tildeels Politiedirecteuren. Med Hensyn til denne Gienstand have Vi besluttet og befale Vi herved som følger: Det skal for Fremtiden være Vore Amtmænd overladt at afgjøre Ansøgninger om fri Proces i første Jnstants. Naar den der attraaer saadan Begunstigelse, har hjemme i et andet Amt, end det, hvorunder Sagen er anlagt eller skal anlægges, vil det være Amtmanden over det sidstnævnte Amt, hvem det tilfaldet at afgjøre Ansøgningen. Beneficium paupertatis maa ikke meddeles, med mindre den Paagieldendes Forfatning beviislig er saaledes beskaffen, at han ikke, uden at savne det Nødvendige til sin og Families Underholdning eller til Fortsættelsen af sin Næringsdrift, kan udrede de med Sagens Udførelse forbundne Bekostninger og det derhos, efter de Oplysninger, som kunne haves om Sagens Beskaffenhed, er at formode, at han har rimelig Grund til at procedere ligesom han heller ikke under den befalede Forligsmægling maa have viist sig uvillig til Sagens mindelige Afgjørelse, i hvilken Henseende Forordningen af 10de Juli 1795, §. 53, nøie bliver at iagttage. J de Tilfælde, hvor det vil beroe paa Udfaldet af et Tingsvidne, om den Paagieldende bør have Adgang til friProces i Hovedsagen eller ikke, bør der først meddeles ham det til sligt Tingsvidnes Erhvervelse fornødne Benegium, og, naar dette er erhvervet, nærmere Bestemmelse tages, om han og bør nyde Beneficium i Hovedsagen eller ikke. Beneficium processus gratuiti bør af Amtmanden udstædes for offentlige Stiftelser, naar en saadan, efter Beslutning af vedkommende Overbestyrelse, anlægger Sag, saavelsom og naar Sag anlægges imod Stiftelsen. Men Communer blive ingelunde at henføre til offentlige Stiftelser, og kunne ikke nyde lige Begunstigelse med disse, undtagen i Sager, der angaae deres KirkeSkole= eller Fattigvæsen. Fornævnte Beneficium bliver og at meddele Embedsmænd, naar de paa Embedsvegne sagsøges eller vanlægge Sager, hvortil de findes at have rimelig Grund.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Naar Nogen af vedkommende Amtmand har erholdt Benesicium i Hovedsagen, bør dette og berettige ham til frie Proces under de Tingsvidner eller andre Retshandlinger, som, til Sagens Fremme, maatte blive fornødne i andre Jurisdictioner, hvortil Amtmanden sammesteds, eller, hvis det forefalder i Kjøbenhavn, Justitiarius i Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret haver at beskikke en Sagfører, forsaavidt den Paagieldende behøver en saadan Den Part, hvis Ansøgning om Beneficium er blevet afslaaer af vedkommende Øvrighed, har ikke Adgang til at erholde Udsættelse i Hovensagen paa Grund af Ansøgning til Os eller Vort Cancellie og saadan Begunstigelse. Naar den beneficerede Parts Modpart kjendes pligtig at betale Processens Omkostninger, bør Dommeren strax tilsende Amtmann, den Udskrift af Dommen med specificeret Regning over de Netsgebyhrer og det stemplede Papiir, som under disse idømte Omkostninger indbefattes, samt over det den befalede Sagfører til kjendte Sallair m.v., for at Amtmanden, i Overeensstemmelse med Placaten af 20de April 1825, kan foranstalte Beløbet inddrevet og indbetalt i vedkommende offentlige Kasse, eller udbetalt til andre Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Foruden de Haandværkere, som, efter de hidtil gieldende Annordninger med Amtmandens Tilladelse kunne nedsætte sig paa Landet, skal denne Embedsmand for Fremtiden være bemyndiget i til ogsaa efter de befundne Omstændigheder at meddele Bevilling, for følgende Haandværkere til at drive deres Professioner paa Landet, nemlig: Sadelmagere, Glarmestere, Bagere, som bage fiint Brød, Rokkedreiere, Malere og Uhrmagere, som indskrænke sig til at reparere Stue= og Slaguhre. Saadan Bevilling bør dog kun meddeles under Betingelse af at den Paagieldendes Boelig ligger i det mindste 1 1/2 Miil fra nærmeste Kjøbstad. Den bør lyde paa et bestemt Sogn, hvori han skal være boesat, hvoraf følger, at han ikke længere kan benytte Bevillingen, dersom han enten flytter ud af dette Sogn, eller i samme tager en Boepæl, der er en Kjøbstæd nærmere end 1 1/2 Miil. Ei heller bør den tilstaaes, hvor Beboerne efter de locale Omstændigheder uden betydelig Uleilighed kunne benytte Haandværkerne i Kjøbstæderne, eller hvor der allerede paa Landet findes et saa tilstrækkeligt Antal af dem, der drive Haandværket, at der ingen Trang er til flere. Endelig bør Amtmanden, ved den Tilladelse, som meddeles fornævnte eller andre Haandværkere paa Landet, iagttage, at samme ikke let bør forundes Andre en Personer af Bondestanden, eller Saadanne, som ere oplærte hos Lande Haandværkere.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Da iøvrigt de Personer, som erhverve Ret til at drive noget af fornævnte Haandværker, skulle være de samme Regler underkastede, som andre Land=Haandværkere, saa bliver Placaten af 29de November 1822 anvendelig, forsaavidt der spørges om deres Ret til at holde Medhielpere til deres Professioners Drift. Amtmanden kan og, hvor Omstændighederne fordre det, meddele de paa Landet boesatte Grovmede Tilladelse til ogsaa at forrette Kleinsmedearbeide, dog uden at falholde saadant Arbeide paa Markederne. Saa skal og den Jndskrænkning, L. 3 - 13 - 23 indeholder for Pottemagere paa Landet, at de kun maae forfærdige sorte Potter, for Fremtiden bortfalde.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Amtmændene skulle endvidere være bemyndigede til at eftergive eller nedsætte Bøder for uberettiget Næringsbrug, naar samme tilfalde en offentlig Kasse og ei overstige 10 Rbd. Sølv, forsaa vidt der iøvrigt ere antagelige Grunde for en saadan Begynstigelse. Med Hensyn til Landsbyerne, overlades det Amkmændene at meddele Dispensationer fra Placat af 8de December 1809, inde holdende en nøiere Bestemmelse af Forordningen om Brandvæsenet paa Landet af 29de Februar 1792, 5 3, angaaende nye Gaardes og Huses Afstand fra de ældre Bygninger, dog at den nye Bygning, skjøndt ikke fulde 50 Alen fra nærmeste Bygning, bør ligge saa langt fra samme, at Amtmanden tilligemed Politiemesteren og Branddirecteuren finder, at ingen Fare med Hensyn til Jldebrandstilfælde derved vil foraarsages. Alle fornævnte Bevillinger blive at udstæde af Amtmændene i eget Navn, hvoraf følger, at intet Gebyhr derfor erlægges, samt at Ansøgninger desangaaende ei behøve at skrives paa stemplet Papiir.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
J følgende Tilfælde skal Biskoppen være bemyndiget til at tilstæde, at Confirmation holdes uden for de dertil befalede Dage; 4) Naar den Præst, der skal forrette Confirmationen, bliver syg, dog kan Confirmationen, af den Aarsag, ei udsættes over 3 Uger, da der, hvis Præsten ei sættes i Stand til inden denne TidsForløb selv at forrette Confirmations=Handlingen, bør drages Omsorg for at den udføres af en anden. 2) Naar et Barn den skal confirmeres, formedelst Sygdom ei kan fremstille sig paa Confirmations-Dagen, thi da kan Præsten af Biskoppen bemyndiges til at confirmere samme paa en anden Søndag, eller paa en Ugedag, hvorpaa der holdes Gudstjeneste. 3) Naar Sognets Beboere for det meste leve af Søfarten, og det derfor, med Hensyn til Søfartens tidligere Begyndelse, kan være adskillige at disse vigtigt, at Confirmationen holdes førend 1ste Søndag efter Paaske, i hvilket Tilfælde Biskoppen kan tilstæde, at dette skeer 3 a 4 Uger tidligere. 4) Naar et enkelt Barn, enten fordi det skal fare til Søes, eller af andre særdeles Aarsager, udsættes for mærkeligt Afdræk i sin Velfærd, hvis det skulde oppebie den sædvanlige Confirmationsdag, da det i saa Fald kan tilstædes, at dette Barn confirmeres en særskilt Søndag eller anden Dag hvorpaa der er Gudstjeneste. 5) Naar flere ved en Kirke ansatte Præster ønske at confi mere hver sin Ungdom paa en forskjellig Dag i Stedet for at de, efter Forordningen af 13de Januar 1736 §. 12 og Reglementet af 26de April 1754 s. 6 og 10, skulde udføre Forretningen paa samme Dag og i Forening; thi da kan Biskoppen tilstæde, at den Ene holder Confirmationen paa en anden end den anordnede Confirmationsdag. Endelig skal Biskoppen, naar et Barn, der skal confirmeres er Krøbling i den Grad at det ikke uden Besværlighed kan fremstille sig i Kirken til Confirmations=Handlingen, eller dette, formedelst Barnets vedvarende sygelige Tilstand, et uden Far kan skee, eller og Barnet har en saa betydelig Lyde, at dets Fremstillelse og Afhørelse i Kirken kunde være til Anstød være bemyndiget til at tilstæde, at det confirmeres hjemme i Huset i Vidners Overværelse. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Ordineret Catechet og første Lærer-Embede ved Borgerskolen i Kjøbstæden Helsingøer, aarlig Løn 400 Rbd. Sølv, foruden fri Boetig, 4 Favne Brænde og Høitidsoffer af begge Kjøbstædens Menigheder. - Giessing og Nørreager Sognekald i Aarhuus Stift, 300 Rbd.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Under Generaltoldkammer og Commerce-Collegiet Told- og Consumtions-Overbetjentsposten i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1827-04-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de Marts er Sognepræst for Pedersborg og Kindertofte Menigheder i Sjælland, T. Edsberg, beskikket til Sognepræst for Svallerup Menighed sammesteds; Sognepræst for Giessing og Nørager Menigheder, under Aarhuus Stift, H. C. Lyngbye, til Sognepræst for Søborg og Gilleleie Menigheder i Sjælland; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Helsingøer, J. H. Edsberg, til Sognepræst for Søndersøe Menighed i Fyen. Den 23de, Sognepræst for Gjerrild og Hemmer Menigheder i Aarhuus Stift, Consistorialraad N. Kamp, til at være Sognepræst i Skive og Annexet Resen, samt til Provst for Hindborg, Nørre, Harre, Mødding og Fiends Herreder under Viborg Stift; Sognepræst for Laurberg og Leerberg Menigheder i Aarhuus Stift, C. M. Lund, til Sognepræst for Schjold Menighed i samme Stift.