Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-10
Skildvagten ved Citadellets Port, som vender mod Kjøbenhavn til, forbød forleden, efter en ham given Jnstrux, en Søqvæsthuuspensionist Hallager at gaae ind i Citadellet og spise sin Middagsmad hos en Marketender, fordi han, som det synes, har været mindre godt klædt. Hallager gik nu udenom Castellet og indad den anden Port, hvor Skildvagten altsaa ikke har formeent ham Adgangen, spiste sin Middagsmad og vilde gaae tilbage af Porten mod Byen. Her siges han nu, idet han gik forbi Skildvagten, at have mumlet Noget i Skjæget, hvilket foranledigede den Vagten commanderende Overjæger til at løbe hen og gribe ham i Skulderen og befale ham at gaae den samme Vei tilbage, ad hvilken han var kommen. Da han viste sig uvillig hertil og stødte Overlægerens Haandgribeligheder tilbage, saa er han bleven sat under Tiltale og idømt 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Da det ikke har kunnet oplyses hvad det er, den Tiltalte skal have mumlet i Skjæget, om det var nogetsomhelst for Skildvagten Fornærmeligt, eller de uskyldigste Ting af Verden, saa er han altsaa dømt til Fængsel paa Vand og Brød, for ikke at have villet adlyde en Vagtcommandeurs aldeles vilkaarlige, ja ligefrem taabelige befaling og for ikke at have villet lade sig ruske i Skulderen af Samme, J Sandhed, Man maa være Criminal= og Politiretten Tak skyldig for de Bidrag, den alt har ydet til Oplysning og rigtig Bedømmelse af vor Retstilstand. Man sammenholde denne Dom og den, vi for kort siden meddeelte om den 72-aarige Kone, der er sat 4 Aar i Forbedringshuset. for at have trukket paa Skulderen, med en Høiesteretsdom, ifølge hvilken en Præst, der den ene Dag under Skin af at handle i et Sogneforstanderskabs Navn, har tillistet sig et betydeligt Partie Korn, og næste Dag har solgt det for en lavere Priis, for at bruge Pengene til at betale sin Gield med, har beholdt Kjole og Embede, uagtet den offentlige Mening ikke et eneste Øieblik kan være i Tvivl om, hvorledes den skal stemple hans Færd. Man sammenholde disse Domme, og Man vil da kunne sige sig selv, om den Retstilstand er god, omdet Samfund er sundt, hvor Sligt skeer. (Fædrel.)J "Dansk Ugeskrift, findes følgende meddeelt af Candidat J. Lange: "J Sommeren 1845 opdagedes paa Byggepladsen udenfor Thorvaldsens Museum adskillige for den danske Florg fremmede Planter, og da disse alle befandtes at være Planter, som voxe i Jtalien, var det efter indhentede Oplysninger let forklarligt, hvorledes de vare fremkomne netop paa dette Sted. Da nemlig de senest hidkomne thorvaldsenske Arbeider udpakkedes, blev det Hø, som havde tjent dem til Emballage fra Rom, udkastet paa Pladsen udenfor Museet, hvor iforveien endeel løs Jord og Muurgruus var opdynget. Vi ere berettigede til at antage, at mange af de Planter, som udgjorde Bestanddelene af det romerske Hø, have været forsynede med Frø, som, idet en passende Jordbund forefandtes, er fremspiret i Mængde. Resultatet deraf har været, at omtrent 25 Arter i Sommerens Løb have blomstret og tildeels baaret Frugt, desuden ere flere endnu ubestemte Arter forefundne, som ikke have blomstret, deels fordi de ere vedvarende Væxter, som ikke blomstre det første Aar, deels fordi det ugunstigere Clima ikke har tilladt dem at udvikle Blomster. De hidtil bestemte Planter tilhøre forskjellige Familier, dog ere de fleste Bælleplanter og Græsarter (af førstnævnte Familie ialt 6, nemlig 4 af Slægten Trifolium (Kløver) og 2 Medicago (Lucerne) Arter, af sidstnævnte Familie ialt 14. Da adskillige af de her omtalte Planter have baaret modent Frø i rigelig Mængde, synes det rimeligt at disse ville vedligeholde sig paa det Sted, hvor de voxe, ogsaa i de følgende Aar, og mange af dem kunne muligviis, naar den paa Pladsen, samlede Jord engang udkjøres, udbrede sig videre. Skulde nogle af dem udbredes stærkt nok til, at der i Fremtiden kunde være Spørgsmaal om at optage dem i danske Plantefortegnelser, da skjønnes det ikke at Man turde negte dem Jndfødsret fordi Man tilfældigviis har den Fordeel at kjende Maaden, hvorpaa de ere komne til os, naar Man anfører som danske mange andre Planter, der voxede forvildede omkring Byerne, i Sæden o. s. v., f. Ex. Klinten, Kornblomsten o. fl., hvilke utvivleligt i sin Tid ere indførte uden at Man dog almindeligviis er i Stand til at bestemme Tiden, da de indvandrede, eller Stedet, hvorfra de ere komne.