Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-03
Franzoserne i Egypten. 3 Endelig har man faaet nye officielle Efterretninger fra Egypten ved Krigskommissairen Julien, som først i November er ankommen til Livorno. Disse naae til den 22de Septbr. og ere af følgende væsentlige Jndhold: Efter at Franzoserne havde seiret i alle Landsægtninger med de tapre Mammelukker, ere dennirolig Besiddelse af heele Egypteen; Buonaparte har erklæret sig for Generalgouverneur over Landet, har nu en Forsamling af Repræsentantere fra enhver Provinds hos sig, og vil inden kort Tid have den nye Regieringsform organiseret. Der taledes alt dengang om en Expedition til Syrien, ligesom ogsaa, siden Franzosernes Ankomst til Suet, om en Expedition paa det røde Hav. I Cairo er alt oprettet et Nationalinstitut; den 22 Septbr. (Republikanernes Nyegarsdag) blev af hele Armeen høitideligholdt en Borgerfest og den trefarvede Fane plantet paa Pompe i Støtte ved Allexandeien, Pyramiderne ved Cairo, Ruinerne af det i Oldtiden berømte Theden og det røde Havs Strandbred. Alle Jndvaanerne bære franske Kokarder; den franske Armee begynder nu, efter de mange Strabatser i den utaalelige Sommerhede, at nyde den skiønneste Aarstid, som i dette Lander Efteraaret og Vinteren. Af de Matroser, som efter Søe slaget ved Abukir bleve satte i Land af Engellænderne er oprettet en naarisk Legion til Landtienesten. Der arbeides med Held paa at istandsætte den Kanal, hvorved Nilens Vand ledes til Alerandrien; i Provindserne udskrives en Kontribution af henved 3000 Heste for Kavalleriet; General Buonaparte har bestemt 4 Kammeler for sin egen Person, 2 for Berthier, 1 for hver Divisionsgeneral og 41 for Ingenieurvæsenet; og befalet, at der kuns maae bages een Slags Commissbrød for Generalitætet og hele Armeen, og blot et bedre Slags for de Syge i Hospitalerne. Jngen Franzos maae forlade Cairo uden Reisepas, og Mandstugten er saa stræng, at en Domestik for et Tyverie er dømt til fem Aars Slaverie. Staden Alkan er af de Franske bleven udplyndret og stukket i Brand, Qvæget og Kornet sammesteds konfiskeret, og Sheiks (Magistratspersoner) bortførte som Gidsler, fordi dens Jndvaanere havde myrdet Adjutanten Julien og 15 Franzoser. Den 12 Sept. var Nilens Oversvømmelse saa stor, at den frugthare Deel af Egypten kuns var i det høieste 4 Mile paa det bredeste Sted. Mellem de franske Soldater skal have yttret sig en Øiensvaghed, som man haabede vilde ophøre, naar Vinteren indfandt sig. Den 22de Septbr. udstædte Buonaparte ogsaa en Proklamation til sine Soldatere, hvoraf følgende maae være en liden Prøve: Krigere, for fem Aar siden var det franske Folks Uafhængighed endnu i Fare: I toge Toulon - dette var For varslet for vore Fienders Fald. Et Aar derefter sloge J Østerrigerne ved Dego. Nok et Aar, og J stode paa Alpernes Top. For 2 Aar siden kjempede I imod Mantua, og tilsægtede Eder den glimrende Seier ved St. Giorgio. I forrige Aar vare J ved Draves og Jsonzos Floder, paa Tilbagemarschen fra Tydskland. Hvo kunde dengang have sagt: I Dag skulle I være ved Nilens Bred, i den gamle Verdens Middelpunkt. = 3: Alle Nationers Øine ere henvendte paa Eder. Paa denne Dag tænke især fyrgetyve Millioner, Borgere paa Eder. Krigere, Eders Lod er skiøn, Enten falde J med Berømmelse, som de Tapre, hvis Navne ere indgravede paa denne Pyramide; eller og J vende tilbagetil Eders Fædreland, kronede med Laurbær, og tilbedte af alle Nationer,