JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Da saavel alle Communitetets Bygninger i Almindelighed, som Regenzen i Særdeleshed, tillige med alle de Personer, som sammesteds ere eller boe, skal beholde alle de dem for Jndqvartering, Skatter eller andet forundte Friheder eller Rettigheder, være sig personelle eller reelle, som baade den første Stifter i sin Fundats, saa og de efterfølgende Konger, dem have benaadet med, og de paa nærværende Tiid nyde; Saa vil Hs. Mst. ogsaa have Alumni paa Regentzen handthævede i den Rettighed at bære Liig, og derfore herved derom saadan Anordning giøre, som følger: Studenterne i Collegio Regio eller den saa kaldede Regenz, skal ene og allene paa samme Maade herefter, som hidindtil, være berettigede til at bortbære de Liig, som falde iblant Geistlige og Verdslige samt Borgerskabet her i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn; dog dersom nogen kan formaae saa mange af deres Naboer eller Venner, som behøves til det at giøre, foruden nogen Slags Betaling eller Tractement, skal det ikke være dennem formeent; men hvad Laugene eller Societeterne angaaer, da, i Fald nogle af disse skulle selv ville bortbære deres afdøde Laugs Brødre, eller Hustruer, Børn, Svenne eller Drenge, skal saadanne Laug eller Societeter være pligtige til derfore aarlig at erlegge en efter deres Størrelse og Tilstand af Magistraten lignet og fastsat Kiendelse til Regentzens Studentere, hvilken Kiendelse Magistraten af ethvert Laug eller Societet, ligesom hidindtil et skeet, har at besørge indsamlet, og til Provsten ved Communitetet leveret, for videre at uddeeles. Med de Liig, som begraves paa Assistents Kirke=Gaardene, forholdes ogsaa herefter, som hidindtil, nemlig Studenterne skulle allene udbære Liget af Huset, hvor det staaer, og sætte det paa Vognen, uden at de skal være pligtige til at følge ud med samme uden Porten, siden andre Personer ere anordnede til at tage Liigen af Vognene og nedsætte dem i Graven.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
J Henseende til Liigbæren skal dette Collegium have en Formand, som af Rector og Professores ved Universitetet dertil beskikkes, og skal være en sindig, aldrende og paalidelig Student uden for Regentzen. Denne skal bestille og tilsige de andre, naar noget Liig forefalder at henbære, samt underrette Bedemændene om hans Logis eller Boepæl, at de kan vilde at finde ham, naar Liigbæren hos hannem skal bestilles. Men paa det at Øvelserne paa Klosteret ikke ved Liigenes Bortførsel skal hindres, saa, naar nogen til denne Forretning skulde bruges paa den Dag han har Partes paa Klosteret, skal en anden næst efter ham for Touren staaende i hans Sted den Dag bære Liig; hvorimod den første ved forefaldende Leilighed igien skal forrette saadant for denne, alt efter Decanorum treffende Anordning og Overlæg med Studenternes Formand, saaledes at ingen Uorden derved indløber. Hvad Studenterne for denne deres Umage gives, skal være dem uformeent at tage, men fattige Folkes Leilighed skal de herudi ansee, og ey fleere trænge sig til at bære, end Liigets Sværhed og Gangens Længde udfordrer. Hvor saadan Fattigdom findes efter den Afdøde, at der ikke kan betales Jord, skal de giøre det for intet og af Christen Kiærlighed, og hvor Liigene til Kirken ages, holde de sig Forordningen af 7 Nov. 1682 i dette Stykke efterrettelig. Ligesom Studenterne skal skiftes til, eftersom de i Kammerne ere indlagde, at bære Liig, saaledes, at de som have baareten Gang, ey maa bære anden Gang, førend det er gaaet og det igien dennem tilkommer, og de paa den Maade en satte lige deelagtige i den dermed havende Umage; saa skal aan, hvad der af Liigbæren og Aaret indkommer, deeles lige imellem dem alle, og enhvers Fordeel ikke herefter, som hidindtil, beroe paa en Slumpelykke, eller i hvis Lod et eller andet Liig kan falde men paa hvad der for dem alle indkommer, til hvilken Ende Formanden af Vedkommende ved ethvert Liig imodtager hvad der gives, og samme i en dertil holdende Bog annoterer, samt derefter dette til Provsten strax leverer, som derfor i Bogen qviterer, og siden deeler det indkomne maanedlig lige imellem alle Collegii Alumnos.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Ved denne Forretning bør Studenterne altid bruge sorte Klæder og lange Kapper, og i øvrigt stedse være reenlige og anstændig klædte, ligesom og deres Opførsel være sædelig og skikkelig. Al Uorden og Forseelse, som herimod begaaes, melder Formanden for Provsten, som derefter for første Gang mulcterer den eller de Skyldige paa 3 Mk., anden Gang paa 1 Rdlr., 1 Rdlr., tredie Gang paa 2 Rdlr., og fierde Gang udelukkes han aldeles og for bestandige fra Regentzen, og disse Mulcter skal være aldeles hensaldne til det i §. 44 og 45 ommeldte Bibliothek. For Resten skal den yngste Professor Juris Consistorialis være den, som tillige med Politie=Mesteren har at afgiøre andre ved Liigbæren faldende Disputer. Alumni bør flittigen saavel Søndage, som andre Hellige og Bede Dage, søge Kirken, og der med Andagt høre Gulds Ord; ligesom ikke heller Lovsangen paa Regenzen Morgen og Aften maa forsømmes, men enhver Decanus med sine Alumnis der altid være tilstede, hvormed Provsten skal have den nøyeste Opsigt, og de Forsømmelige derfore ansees efter hvad hidindtil brugeligt har været.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Da Professores Theologin i Følge F. 4 nu herefter bestandig skal have enhver ved sit Antal Borde paa Klosteret en besynderlig Opsigt, saa ophører derved den almindelige Jnspection, som een af dem hidindtil aarlig skifteviis der haver havt, hvorimod med Jnspectionen over Regentzen herefter saaledes skal forholdes, at den, som er Facultetets Decanus, beholdet under sin besynderlige Opsigt det, som den saa kaldede Theologus Jnspector hidindtil har havt i Henseende til Oeconomien og Ordenen paa Regentzen. Den samme nøye Opsigt Decanus skal have over Alumni i Henseende til deres Studeringer og Øvelserne paa Klosteret, den samme skal han ogsaa have over deres Forhold paa Regenzen. Hvad af ham i dette Tilfælde ikke kan ændres, meldes for Provsten, kan han ikke rette hvad der paaklages, melder han det for Theolog Jnspectori, som har Magt til efter Befindende strax at afgiøre Sagen. J øvrigt skal al Uorden i Opførsel og al vedvarende Sluddervorrenhed i Klædedragt ansees efter hvad der i §. 58 om Øvelsernes Forsømmelse paa Klosteret er fastsat, da disse Mulcter ligeledes henfalde til Bibliotheket. Naar en Alumus har betalt 2de Mulcter saavel herfor, som for Forsømmelse paa Klosteret, melder Decanus det med Provstens Forevidende til hans Forældre, Værge eller den, der staaer i Forældres Sted, med Tilkiendegivende, at, om Forholdet ikke forandres, staaer han Fare for efter en nye Mulct at excluderes; og skal der ved Mulcternes Betaling iagttages, at ligesom en Alumus ved 4de Forseelse paa Communitetet udelukkes fra disse Stipendig, saa udelukkes han og ved den 4de Forseelse paa Regentzen ligeledes fra begge. Med alle de Stipendia, som til visse Kammere paa Regenzen ere, eller herefter kan blive henlagte, skal det i alle Maader forholdes efter den for ethvert Stipendio af Stifteren gjorde Fundats, hvorfra der ikke i nogen Punct maa viges. Communitetet skal til evig Tiid uryggelig og ugienkaldelig med samme Frieheder og Rettigheder, som det hidindtil have haver, beholde hvad Jorde Gods, Tiender og andet, det efter de derom Allernaadigst oprettede Fundationer af Hs. Msts. Høysalige Forfædre er benaadet med, og som i de af Hs. Mst., herefter nærmere Allernaadigst confirmerende JordeBøger er indbefattet, hvoraf intet, under hvad Paaskud være kan, til noget andet Brug maa anvendes. Ligeledes vil Hs. Mst. og, at de 500 Rdlr., som Commonitetet hidindtil for Consumptionen haver været tillagt, til samme fremdeles af Zahl=Kammeret aarlig til hvert Aars 11te December skal betales, til hvilken Tiid Brygger=Lauget her i Staden ogsaa har til denne Stiftelse aarlig at erlegge 100 Rdlr. i Recognition for den Communitetet forundte Brygger Rettighed da Hs. Mst. vil, at Spiisningen in Natura eller Kosten paa Communitetet herefter aldeles skal ophøre og en meere have Sted.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Alle disse Communitetets Jndkomster, saavelsom Rente ne af dets udestaaende Capitaler og alt andet under hvad Navn nævnes kan, det allene undtagen, som herefter befales, at Forvalterne maa imodtage, oppebærer Oeconomus, efterat han for i Veyen har stillet vedbørlig Caution paa sædvanlig Maade, umiddelbar af alle Vedkommende, og deraf igien udbetaler saavel de aarlige fastsatte Udgifter, som hvad den ellers i et aller andet Tilfælde kan anordnes at udgive; for hvilken baade Indtægt og Udgift han til hvert Nye Aar aflegge vedbørlig Regnskab, med hvis Forfatning iagttages, at den Landgilde og de Tiende Afgifter, som falde og betales for et og det samme Aar, føres altid til Jndtægt i et og det samme Regnskab, saa at hvad Jndtægter og Udgifter, der høre til et Aar, i samme Aars Regnskab ogsaa kan findes; Udebliver ellers Oeconomus 10 Uger efter Nye=Aar med sit Regnskab, forholdes med ham efter Forordningen af 23 Febr. 1748, der og skal gielde i Henseende til den, som til Oeconomi Regnskaber at revidere antages, men naar Oeconomus saaledes til rette Tiid aflegger og til Revision indleverer sit Regnskab, Revisor ogsaa ligeledes ingen Forsømmelse tager i at revidere det, bør Directeurerne, og det uden al Forevending, 6 Uger, et terat det er revideret, endelig decidere og klarere samme, saa ledes at Oeconomus et halvt Aar, efterat Regnskabet er aflagt, kan erholde og imodtage endelig Decision og Qvittering. Ske det ikke, maa han for alt det Ansvar, som af det Aars Reg skab kan flyde, aldeles være befriet, det Directeurerne vedderes Forsømmelse da paadraae sig selv. Foruden foranførte skal det og være bemeldte Oeconom Pligt, at have Indseende med alle Communitetets Bygninter, besørge de derved faldende Reparationer, og have nøye Agt paa, at samme skee forsvarligen og med største Sparsommelighed. Naar betydelige Reparationer indfalde, lader saa af kyndige Haandverks=Mestere tage Overslage, indsender dem til Directeurernes Approbation, og derefter paaseer, at Arbeidet bliver vel gjordt, men daglige og smaae Udgifter, som hver for sig en overstige den Summa af Tie Rigsdaler, maa han, uden Forespørsel hos Facultetet, efter egen Skiønsomhed, og saaledes, som han agter at forsvare, besørge istandsatte, naar Decani eller Inspectores det med Provstens Samtykke begiære, hvilke da og siden til behørig Rigtighed, ved Regnskabet attestere, at Arbeydet er gjort.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Til Communitetets Bygninger hører ogsaa Regentzen, der af Communitetets Midler skal vedligeholdes; med de her faldende Reparationer skal Oeconomus ligeledes have Tilsyn; men da her, formedelst Værelsernes Mængde, og Beboernes Antal, behøves en besynderlig og daglig Opsigt, som af Oconom ey kan iagttages, saa skal det være Decanorum, der mere Inspectores, deres Pligt, samme at beopagte. Disse skal derfore være forbundne til, enhver i sin Inspection, en Gang om Ugen at eftersee, om alle Meubler eller Jnventaria re tilstede, om de ere ubeskadigede og heele, om Værelserne ere reene, og om Ordentlighed og Skik overalt hersker. Befindes anderledes, advares Vedkommende derom, og det at Skiødesløshed enten beskadigede eller reent forkomne anskaffet Alumus inden 8 Dage paa egen Bekostning enten repareret eller af nye forfærdiget. Skeer det ikke, anmeldes det for Provsten, som paa Klumi Bekostning enten af de Penge, han nyder af Communitetet, eller af hans Contingent af Liig, bæren, lader det forkomne giøre af nye eller det beskadigede reparere. Af hvilken Aarsag ey heller nogen Alumus maa forlade Regentzen, førend han til Inspector har afleveret Kammerne, og de ham paa samme ved Jndtrædelsen, hvilket herefter bør skee overleverede Jnventaria i uskad Stand, da hans sidste 2de Maaneders Liig Penge indeholdes og ham ey forinden udbetales. Den her anbefalede Reengjørelse og Feining paa Alumorum Kammere skal besørges af den paa Regentzen værende Under=Betient, forhen Portner kaldet, som desuden holder Gaarden reen, og haver i sin Forvaring hvad Materialier eller Jnventarier, der nu og da ikke bruges, samt i alt iagttager, hvad den ham af Facultetet meddeelende Jnstrux nærmere til holder ham at beopagte; for hvilken hans Tieneste han af Communitetets Cassaa fra denne Fundations Dato skal unde aarlig 72 Rdlr. 4 Mk. og af hver Alumne, som har Sted paa Regentzen, 1 Rdlr. og Aaret, hvoraf det halve betales til hver Paaske, og det andet halve til hver Michaelis Dag. Udebliver nogen hermed, betales det ved Provsten af den udeblivendes Liig Penge eller Beneficio paa Communitetet, og alt nydes uden nogen Afkortning.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Hvad dem angaaer, som Hs. Mst. Allernaadigst har bevilget frie Værelser i de øvrige Communiterets Bygninger paa Studi Gaarden, da, ligesom Hs. Mst. vel tillader dem fremdeles for deres Livs Tiid at beholde samme, dog uden at maa forundes andre eller fleere Værelser, end de nu have i Brug, saa skal det derimod, naar de enten døe, eller ikke længere vil beboe samme, være den af Hs. Mst. i H. 59 anordnede bestandige Commission tilladt, at disponere over dem til et nyttigt og med Stiftelsens Øyemærke overeensstemmende Brug, saasom til at indlegge deri en Decanum med nogle Alumnis, eller saaledes som Omstændighederne det kunde udfordre, Jmidlertid vil Hs. Mst. for saavidt de nu der boende angaaer, ingenlunde tillade, at Communitetet herefter maa betale de Udgifter, som ikke ved Ælde eller Slid foraarsages, ey heller hvad som henhører til Brugen af Værelserne, som for Exempel Skor stenenes Reengiørelse, Gaardenes Feyning og Reenholdelse og andet af samme Beskaffenhed, hvilket de selv have at bekoste og udreede tillige med de personelle Tyngder, de kan have at svare, der heller ikke bør komme Communitetet til Last. Med Communitetets Gods vil Hs. Mst. den omhvageligste Opsigt skal haves. Forvalterne, som til samme at forestaae af Facultetet beskikkes, og derfore fra denne Fundations Dato nyde uden nogen Afkortning, den Løn, de hidindtil have havt, skal lade sig Bøndernes og Godsets Beste være høyst angelegen, have flittig Tilsyn med, at Gaarden baade i Henseende til Bygning holdes i Hævd, saa og i Mark og Eng forbedres, og i alt paasee, at Communitetets og Bøndernes Fordeel forenes og befordres. Hvad der indkommer ved Tiendernes og Gaardenes Bortfæstning, af Sigt og Sage=Fald, af 6te og 10de Penge, samt andre deslige Communitetets Rettigheder, imodtage de, og derfore, saavelsom for alt andet, der betroes dem, aflegge til hvert Nyt Aar vedbørlig Regnskab, med hvis Jndlevering, Revision og Decision eller Clarering i alle Maader forholdes saaledes, som i 5. 77 angaaende Occonom er fastsat og foreskrevet. Naar der indfalde Skifter paa Godset, forrette Forvalterne samme forsvarlig og paa lovlig Maade, hvilket desto vissere at maa skee, Hs. Mst. Allernaadigst vil, at ethvert Skifte=Brev, som af Vedkommende forlanges beskreven, først skal foreviises Directeurerne, forinden det til den eller dem, som samme har begiert, udleveres. De paa Godset faldende Børne Penge besørge de sikkert paa Godset udsatte, men kan det en skee, indberette de det til Facultetet, som desangaaende føyer de fornødne Anstalter, saa aflegge de og desuden for alle Børne Pengene aarlig til Facultetet a parte Regnskab, hvoraf klarligen. ligen kan sees, hvad hvert Aar falder, hvor store Arve=Capitalerne ere, og hvor de staae, samt hvad Pant haves, hvorfore det og er fornødent, de ved dette Regnskab lade følge en Efterretning om, naar ethvert om Aaret faldende Skifte er begyndt, naar til Ende bragt, og, i Fuld det over den i Loven fastsatte Tiid henstaaer usluttet, da hvorfore, men aldrig maa de under deres Tienestes Fortabelse selv indesidde med slige eller andre Penge uden Facultetets Forevidende.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Paa det at Communitetets Cassa ikke ved dette Embede som ellers udfordrede aparte Løn, formeget skal besværes, har Hs. Mst. fundet for got at forene det med Oeconomi Embede, saaledes at den, som herefter af Faculteret antages til Oecononus, skal tillige og med det samme beskikkes til Secretarias, Communitatis og Collegii Regii; hvorfore Hs. Mst. selv for denne Gang, uden at betage Communitetet dets Rettighed for Eftertiden, herved antager og beskikker nu værende Oecononus, fornævnte Justits=Raad Knud Holterman, til herefter at være tilligemed Secretarius Communitatis og Colsegii Regii, for hvilket hans Embede han, foruden hans aarlige Løn som Oeconomus 250 Rdlr., endnu af Commuritetets Cassa skal nyde aarlig 250 Rdlr., og følgelig i alt 500 Rdlr. frie for at Afkortning, som angaaer fra denne Fundations Dato, samt desuden frie Befordring med 2de ParForspands Heste paa hans Reiser i Communitetets Ærender og frie Værelser i den hans Embede tilhørende Gaard paa Studie Gaarden, naar samme ey længere af Os Elskelig Professor borge Kiisbrigh kan eller bør beboes. H. H. Endelig vil Hs. Mst. og, at Communitetet og Regenter, udi alle de Sager, som Directeurerne til disses Eiendommes 2 Rettigheders Beskiærmelse eller Handthævelse maatte nød saaes til ved Lands Lov og Ret at udføre, maa ved alle Retter nyde Beneficium Paupertatis og frie Procurator.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Til ydermere Stadfæstelse vil Hs. Mst. Allernaadigst, at 2de Exemplarer af denne Fundation, som med Kongelige Haand ere unde skrevne, og med Kongelig Seigl bekræftede, skal in Originali henlegges det ene i det Danske Cancellie og det andet udi Communitetets Archiv til Bevaring og Efterle vise til enig Tiid; thi byder Hs. M. og hermed Allernaadigst befaler, saavel alle og enhver i Almindelighed, som det paa nogen Maade vedkommer, som den af Hs. Mst. anordnede Commission tillige med det Theologiske Fakultet, som nu er eller herefter kommendes vorder, i Særdeleshed, at de lade sig allerunderdanigst være angelegen, ey allerne, at denne for Undersitetet og Landet saa vigtige og til Studeringer. eet og Videnskabernes Fremvext og Fløer sigtende faderlige Anordning med allerforderligste paa ovenanførte Maade i alle aae Pancter haver iværksat og i det seeneste til 1 October 1732. bragt i den af Hs. Msk. forønske Stand og Fuldkommenhed, men endog at de saaledes bestandig vaage og holdt over dens Efterlevelse i alle Stykker, som de for den allerhøyeste Gud og Hs. Mst. agte at forsvare.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Taxt, Broelægning i Kiøbenhavn. 1. Brolæggerne, som selv forsyne sig med de fornødne Redskaber, men gives frie Handlangere, betales uden nogen Slags Afkortning saaledes: For hver Qvadrat Favn Steenbroe at lægge, Knek og andre Rendesteene under 2 Tommers Dybde iberegnet. Rendesteene, som er over 2 Tommer dybe og ikke beregnes under Broelægningen. for hver løbende Alen For hver løbende Alen hugne Qvadersteen, som indfatte Trottoiret, forsvarlig at lægge og indrette For hver Asviser at sætte, være sig ligesaavel de, som tiene til at befæste Trottoiret, som de andre eller høyere, hvor de giøres fornøden. 2. Handlanger-Løn for hver Qvadradt Favn Steenbroe. 3. For hver Qvadrat=Favn Steenbroe at opbrække, og Steenene ordentlig i Midten eller paa Siden af Gaden eller Pladsen at henlægge 4. Til et Underlag af Sand paa 8 Tommers Tykkelse, som udgiør 24 Cubie=Fod eller 1 og halv Læs a 26 s. Læsset til hver Qvadrat=Favn 5. For Steenbroen at nedstampe til det bestemte Maal paa 2 til 3 Tommer, efter Profilet, Redskadet iberegnet, hver Qvadrat=Favn, 6. For at tilhugge eller tildanne Broesteenene tærning formige til hver Qvadrat=Favn, 1. Til Handlauger=Redskaber, saasom Skufkarrer, Koefødder eller andre Brækstænger med videre, pr. Qvadrat=Favn, 3. Bekostningen for Jorden at opbakke, deraf at bortføre det overflødige tilligemed de overblevne Steenbrokker, og for at give Gaden eller Pladsen, sin ordentlige Dannelse til Underlag af Sandet, ankommer paa hver Gade og Pladses Beskaffenhed; dertil ansættes pr. Qvadrat Favn = 11 til 12 s.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
Hvad Udbedringer og Reparationer angaaer, da betales samme saavidt mueligt er, efter ovenstaaende Taxt, men ellers, efter Arbeydets Forhold og Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1777-10-01
AVERTISSENT. Fruentimmerets Pligter skreven af en Dame og oversatte af 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendads i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Neapolis, den 5te September. En besynderlig Hændelse har ved Prindsens Fødsel foraarsaget Folket en uventelig Lykke. Da Tal=Lotteriets Trækning just forestod, saa saae næsten alle, som vilde spilde, i den bekiendte Drømme=Bog, og begierlig, for deri at søge sin Lykke, fandt de ved en lille Dreng No. 1, ved Dronningens Navn No. 16, ved det Kongel. Pallast No. 70. Paa disse Nummer blev der spillet saa stærkt, at Lotto=Directionen tilsidst ey vilde antage meere paa disse Nummere. Nu traf det sig, at de alle tre kom ud, og der blev desaarsag vundet over 170000 Ducater, og der vilde endnu have blevet vundet meere, naar alle Jndsatzer vare blevne modtagne.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Fra Jtalien, den 19de September. Hertugen af Gloucester er, i Følge sidste Efterretninger fra Trient, igien saavidt restitueret, at man haaber, at har med det første kan begynde sin Reyse til London. Hr. Cantarini, Procurator af St. Marcæ, og Vennetiansk Ambassadeur ved det Wienske Hof, har hos Senatet gjort Ansøgning om at reise til sit Fædreneland igien, formedelst hans svage Helbreds Skyld, hvilket ogsaa er blevet ham tilstaaet. Men Hr. Simoni Caralli, Venetiansk Resident i Mayland, var i sin Ansøgning ikke saa lykkelig. Han er af Raadet bleven kaldt tilbage, for at besvare visse Sager, som blive lagte ham til Last. Han bad kun om en liden Opsættelse af sin Tilbagereise, men den blev ham ganske nægtet, og han skal ufortøvet komme tilbage.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
London, den 19de Sept. Man har her en Skrivelse fra en Dame i Nyeyork, hvorudi hun melder, at da General Washington havde erholdet Efterretning om General St. Clairs Tilbagemarch fra Ticonderago, har han strax afsendt et Corps paa 17000 Mand med Ordre, at levere General Bourgoyne en Trefning, i hvad det en maatte koste. - Den Tidende om Stadens Philladelphia Erobring meldes og i Franske Efterretninger. J Følge samme havde Ridder Erskine erobret bemeldte Stad. General Putnam var dræbt med 1000 af sine til Stadens Forsvar bestemte Tropper, 1500 Mand vare blevne fangne, 3000 Mand tilligemed tvende Generaler havde nedlagt Vaaben, og Resten var blevet adspredt. Men man kan ikke udgive disse Efterretninger for vissere, end den for Americanerne fordeelagtige Tidende, at det over Søen Georg fra General Bourgoynes Armee sendte Detaschement, var den 17de Julii bleven angrebet af de Americanske Generaler St. Clair og Schnyler, og ganske adspredt. - Alle vort Ostindiske Compagnies Skibe, som ere bestemte til Jndien og China, skal herefter føre 20 Kanoner og 99 Mand, for at kunde byde de Americanske Kapere Spidsen.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Den 23de Sept. J Følge de fra General Bourgryne, til Hoffet indsendte Beretninger, er han med meget større Møye tillige med sine Tropper, Artillerie, Bogage a. gaaet over Søerne, og ankommet 17 Miile fra Albanien, har slaget eller adspredt alle Americanske Corps som han traf i Fortet Edward eller andenssteds paa sin March; et stort Antal Kongelig sindede Americaner er stødt til ham; han har ladet tilbage i Ticonderago og Crownpoint de fornødne Besætninger, som bestaae af Brunsviger og Canadier, hvilke han, for ikke at svække sin Armee, har ladet komme fra Qvebek og Montreal; og skal være marcheret til Grændserne af Nye Engeland, for at understøtte Hoves Foretagende. Breve fra Hr. Copeland, Americansk Agent i Nantes melde: at Washington har afsendt sin Avantgarde under Lord Stirling, til at beskytte Philladelphia, og at de Brittiske Tropper havde der i Egnen gjort adskillige Forsøg til Landgang, dog alt forgiæves. Siden i Gaar heder det: at Assemblypaa een af vore Vestindiske Øer har vægret sig ved, at give den sædvanlige Provision til de Kongel. Tropper, men dette Rygte er maaskee ligesaa uvist, som et andet, efter hvilket Philladelphia skal uden al Modstand være indtaget, og som et tredie Rygte, der vil, at Boston skal være skudt i Grund.