Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-03-30
Da den høire Side af de Deputeredes Kammer efterat Prorogationsforordningen var oplæst raabte leve Kongen, hvilket Raab lød igiennem alle Deele af Salen, saa raabte nogle Medlemmer af den venstre Side leve Kongen, leve Chartet! Den hele høire Side svingede nu med Hattene og gjentog Raabet, leve Kongen, Tribunerne vare pakkede fulde af Tilskuere, hvorfra ogsaa nogle Udraab løde. Hr. von Epine vendte sig imod dem med en heftig Tiltale. Hr. Ganat trængte sig frem til Bureauet hvorfra Præsidenten just steeg ned, og forlangte at han skulde bringe Tribunerne til Taushed; men som nogle sige, havde han allerede forladt Salen; ifølge Andres Udsagn skal han have sagt: Kammeret er ikke længere forsamlet. Det varede meget længe inden Tilskuerne forlode Tribunerne, og Kammerets Medlemmer skiltes ad under Samtaler og i megen Bevægelse. J Pa rernes Kammer raabte nogle af de nye Medlemmer leve Kongen, men Hertugen af Cholseul tilføiede leve Chartet. Ultrabladet Qvotidienne yttrer sin Glæde over det Passerede og takker Gud for at Kamrene nu ere komne i aabenbar Krig, imod Regieringen og troer nu at denne maae gribe til energiske Forholdsregler. Disse vilde da bestaae i en Opløsning af de Deputeredes Kammer, men inden 3 Maaneders Forløb skal et nyt være sammenkaldet ifølge den 50de Artikel af Chartet. Man siger at der skal være tilbudt flere erklærede Ultras Portefeiller saaledes Hr. Pedronnet, Hr. von Vitrolles, Hr. Dudon og Hr. Berryer; ja man taler selv om at Hr. von Villele forventes til Paris; men disse skulle have erklæret, at de ikke kunne modtage disse Poster, med mindre der udkommer en Censurforordning for at indskrænke den tøileløse Presse. Vist nok maae det ogsaa være utaaleligt for Statsembedsmænd at blive saaledes offentlig behandlede som de Franske Blade tillade sig det, f. Ex, naar Courier de France siger om Hertugen af Polignac: at han kun besteeg Talerstolen to Gange, og hvergang sagde han omtrent tyve ubetydelige Ord; det var hans Debut som Taler. Man skulde sige, at han har kun talt for at vise, at han ikke kan giøre det, og Journal des Debats siger: at han stammede blot nogle Ord uden Orden og Sammenhæng, Kammeret, som beredte sig til at høre paa ham med Alvor, maatte lee; thi Hr. v. Polignak havde lovet en Tale. Denne Minister har imidlertid offentlig erklæret, at det ikke er skeet med hans Tilladelse, at det nyelig udkomne Skrift, hvori Constitutionens Afskaffelse foreslaaes, er blevet ham dediceret; ogsaa er Forfatteren til det, Hr. von Madrolle, sat under Tiltale. Uagtet Kamrene ere blevne prorogerede og en aabenbar Disharmonie finder Sted imellem de Deputeredes Kammer og Regieringen, saa ere dog de Franske Fonds betydeligt stegne. Ultrabladene forklare det deraf: at Folkestemningen er imod det liberale Partie, de Liberale derimod af konstige Midler, som Regieringen har anvendt for at bringe dem til at stige. De nyeste Efterretninger fra Paris sige, at det kommer deraf, at man nu venter at der skal blive en roelig Tid i Frankerige indtil Prorogationstiden er udløben. De som ville forklare denne Stigen af Fonds ved saa store indvortes Giæringer, ville maaskee finde en politisk Aarsag dertil; nemlig det Rygte som er udbredt, at derskal være foreslaget en Europæisk Kongres for at aftale et almindeligt politisk System med Hensyn til de nye Forhold i Orienten; de paa den Pyrenæiske Halvøe; Forholdene til de nye Stater i Amerika, og endelig Uroelighederne i Frankerige, (Ogsaa synes det som at den Franske Regiering maae føle sig fuldkommen sikkret ved den nøie Harmonie, som finder Sted ved alle store Magter og ved det Franske Folks Frygt for en Revolution, hvis Følger Erfaringen har lært det at kiende: ogsaa synes de Deputeredes Kammer vanskeligen at kunde friekiendes for en Overilelse; thi det maae jo være Kongen tilladt at vælge hvilke Ministre han vil, endskiøndt det vistnok altid var at ønske, at kun saadanne bleve valgte, som havde nogenlunde Folkestemningen for sig, hvorimod det er Kammerne tilladt med Sindsroe og Fasthed at modsætte sig ethvert Forslag af Ministeriet, som de maatte finde stridende imod Chartet eller skadeligt for Statens Jnterresse. Ogsaa kan det heller ikke nægtes, at de Misbrug som finde Sted ved Trykkefriheden i Frankerige, ere oprørende og kunne i ingen Henseende være gavnlige.) Ved saa store inddortes Bevægelser i Frankerige ere nogle krigerigske Foretagender ikke til Skade, da Folkets Jnterresse kan derved blive henvendt paa andre Gienstande og Gemytterne imidlertid bringes til Rolighed. Frankerige har to saadanne for, for nærværende Tid, den ene er Expeditionen imod de Qvas paa Øen Madagaskar, som commanderes af Captain Gourbeyre, hvilken i October f. A. havde blodige Fægtninger med dem, hvori de bleve slagne, og hvorpaa de have afsluttet en Convention hvori de erkiende Frankeriges Rettigheder; men den Franske Expedition har tabt endeel Mennesker saavel i Fægtningerne som siden af den gule Feber. -Vigtigere er Expeditionen imod Algier, som paadrives med den største Jver og med uhyre Omkostninger; men man mener at Deyen vil give efter i Tide, naar han mærker den truende Fare. - Hertugen af Brunsvig har i en temmelig lang Tid opholdt sig i Paris uden at have faaet Audience hos Kongen; man siger, at han nu vil reise derfra og begive sig til sine Slægtninge i Carlsruhe. Som bekiendt finder der Misforstaaelser Sted imellem den Hannoverske og Brunsvigske Regiering, og det Rygte har endog været i Omløb, at Sachsiske Tropper skulle rykke ind i Hertugdømmet for at exeqvere en Beslutning af den Tydske Rigsdag. Den bekiendte Lord Cochrane opholder sig for nærværende Tid i Livorno. Man siger, at han vil indskibe sig til Tercera og overtage Commanden over en Expedition, som Keiseren af Brasilien udruster imod Portugal. Men i Brasilien selv skal herske en betydelig indvortes Giæring: Riget skal være deelt i to Partier, Pedristerne og Republikanerne. Europæerne, Embedsmændenne, Marinen og Armeen ere Keiseren hengivne; men den største Deel af Folkemassen er republikansk sin det; men er for svag til at kunne modsætte sig det keiserlige Partie. Brasilien begynder med Kraft at udvikle sin Cultur, Landvæsenet tager til og Viinavlen giør betydelige Fremskridt. - J Mexico faaer alt et roligt Udseende, Kongressen har udstædet en Declaration hvori den har erklæret Guerreros Opstand for ulovlig; men den gaaer tilværks med den største Moderation; den har billiget mange af hans Foranstaltninger, f. Ex. Ophævelsen af alt Slaverie, og Guerrero selv lever roligt paa sit Landgods i Nærheden af Hovedstaden. - Med Bolivars Magt og Planer gaaer det stedse meere tilbage. Gen, Pacz opstiller en Armee paa 10000 Mand imod hans Foretagender, har erklæret, at han vil modsætte sig Monarkiets Jndførelse og soutinere en frie Forfatning. Gen. Bermude; som commanderer i Cumana, er gaaet over til Paez Partie, og har foreviist Folkeforsamlingen et Brev fra General Mendez, hvori det Forslag er gjort, at forvandle Columbien til et Monarkie. - Repræsentanternes Huus i Washington har besluttet, ikke engang at ville høre paa et Forslag fra den nedsatte Comittee til at forandre Tariffen. - Den bekiendte Østerrigske Naturkyndige, Hr. Natterer, har bereist det store indre Land i Brasilien, som kaldes matto grosse, hvilket aldrig før er undersøgt af en Naturkyndig. Han er nu paa Hiemreisen. Han har hiemsendt22 Kister med Naturalier til det Keiserlige Museum.