Ribe Stifts Adresseaviser, 1818-10-09
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur, Hamb. Corresp. og Børsenhalle.) Aachen, den 28de Septbr. Denne Middag Kl. 12 1/2 indtraf Hs. Majestæt den Østerrigske Keiset hertil. - Vores Konge, ledsaget af Prinds Carl, modtog sin høie Allieret i Byen Hauren, hvorpaa begge Monarcher kjørte i Kongens Stadsvogn til Aachen. Foran Vognen reed en Eskadron Nederrhinske Husarer. Jaften ventes Keiseren af Rusland. - Fyrst af Metternich, Hertugen af Richelien, Prindsen af Thurn og Taxis og Fyrsten af Hardenberg ere tidligere ankomne. Saavel fra de nærmeste, som fierneste Egne, befinder Fremmede af alle Klasser sig her, og deres Antal voxer med hvert Øieblik. Huse og Gader ere opfyldte af disse og efter al Sandsynlighed vil Antallet endnu overstige de 50,000 Fremmede som paa een Dag vare forsamlede ved dette Aars Foreviisning af de her opbevarede Helligdomme. I den catholske Kirke i Aachen, opbevares nemlig nogle Helligdomme, som hvert syvende Aar, forevises og drager mange Tusinde hid, hvorved Aachen, i de 14 Dage denne Fest varer bliver den folkerigeste i Verden. Et Brev fra en Reisende indeholder følgende interessante Fortælling derom, der er en nye Anledning for os Protestanter til at velsigne Luthers Reformation. De Helligdomme, her bevares, f. Ex. Christi Bleer; den Særk som Marie havde paa, da hun gave ham Die hvorpaa endnu sees Spoer af Melkedraaber; det Linklæde, som Christus havde om sig paa Korset; det Klæde hvorpaa Johannes den Døberes Hoved blev afhugget; et af de Søm hvormed Christus blev naglet fast paa Korset; en Spiint af det hellige Kors; et Stykke af det Reed hvormed Christi Hænder var bundet, et Stykke af det Rør hvormed Forløseren blev spottet og af Sved dugen som bedækkede hans Ansigt i Graven; en Torn af Tornekronen, og mange andre Helligdomme. Dem har Keiser Carl den Store ved sine Gesandter ladet kiøde i Jerusalem og Constantinopel. Den 10de Juli begyndte Høitideligheden. En Mænge Mennesker, hvis Tal man, uden at overdrive det, kan regne til en halv Million havde leiret sig paa Pladsen omkring Domkirken, paa Bierge og Høye i Nærheden, og ventede med Længsel paa at see Helligdommene. I største Pompkom Capitlet og hele det øvrige Cleriste ind i Capellet, med to Generalpicammer i Spidsen, der med hvide Handsker, toge Helligdommene ud af det Silketøi, hvori de vare indsvøbte. Jkkun en biskop tør berøre disse Reliqvier med blotte Hænder, og Bispen fra Münster var endnu ikke ankommen.) En Herold og Musikanterne gik foran Cleristet, der begav sig op paa Domkirkens Altan. Musiken ophørte og Herolden sang med høi Røst: "Jegt wird euch gezeigt werden das Hemd der Mutter Gottes Nu blev Særken udstillet til Skue. En Klærk pegede med en Stok paa de charakteristiske Udmærkelser, f. Ex, paa Sporene af Melkedraaberne. Særken er stor, af fiin orientalskt Lærred, og har en guulagtig Farve, som Linnet der har ligget længe. (NB. Carl den Store døde 824, altsaa er denne Særk, om den end i hans Tid er syet, over Tnsinde Aar gammel, Alle Tilskuere ligge i den helligste Andagt paa Knæe. Naar Ceremonien er endt, opfordres Tilskuerne til at bede for Paven og alle catholske Fyrster. Hele Byen danner da et høitideligt Syn af lutter Bedende. I storten Dage efter hinanden gientages denne Høitidelighed, der især udmærker sig paa den sidste Dag, da Reliqvierne blive indsvøbte i nyt Silketøi. Det gamle, hvori de i 7 Aar have været gjemte, skiæres i tusinde smaa Stykker, og sendes som kostelige Gaver til Jtalien, Spanien og andre Lande.