JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Mandagen den 12te Novbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, bliver, ved Auction, der afholdes paa Birkumgaard, efter Begjæring af Frue Justitsraadinde Bruun, bortsolgt en Deel Ind= og Udboe, saasom: Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Linned samt noget Gavningsstræ og Mølle-Tømmer m. m., ligeledes bortsælges sammesteds noget for Skatterestancer udpantet Gods, saasom: Køer, Køier, Stude, Kalve, Faar, 2 Føl, 1 Vogn, samt nogle Senge= og Gangklæder. Hvilket herved, til Liebhaberes Underretning, bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Efter Procurator Dannisøe af Aalborg, hans Begjæring, paa Vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Gaardmand Niels Jensen, af Binderup, tilhørende, og paa Nibe Byes Mark beliggende Boelsjord, af særdeles god Qvalitet, staaende for Hartkorn 1 Tde. 4 Skpr. 3 Fdkr., stillet til Bortsalg, ved een eneste Auction, som afholdes paa Raadstuen heri Nibe, Onsdagen den 28de November, Formiddag Klokken 11, næstkommende; efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, som og forud kan erfares hos Auctions-Reqvirenten i Aalborg. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Underretning. Nibe, den 29de October 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Formedelst Postgangens Forandring vil denne Avis nu udkomme Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag. Da der saa meget som muligt vil paaskyndes at Avisen kan komme tidlig ud, saa udbedes Avertissenenterne indleverede Aftenen iforveien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Holland. - Belgien. Endnu er den politiske Tilstand svævende mellem Krig og Fred, Fjendtlighederne ere ikke begyndte, men Udsigterne til Freden meget tvivlsomme. Man erfarer, at den franske Regjering har foreslaaet Preussen at besætte Venloo, (hvilket Belgien ifølge Tractaten skal afstaae til Holland, hvis den franske Armee skulde nødes til at angribe det antverpenske Citadel. Herpaa har Preussen ikke villet indlade sig, men derimod noget alvorligere end hidtil formanet Holland til mere Eftergivenhed. Som Følge deraf skal Kongen af Holland nu virkelig have indvilliget i at frasige sig Visitationsretten over de Skibe, der befare Scheldefloden, imod at den bestemte Afgift af slige Skibe fastsættes til 3 Gylden pr. Tønde, istedet for den først foreslagne ene Gylden. Dette synes nu virkelig en Tilnærmelse fra hollandsk Side, men uanseet om denne Afgift ikke maatte befindes for høi, bliver endnu et vigtigt Spørgsmaal tilbage, nemlig om Forslaget i det Hele ikke kommer for sildigt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Man erfarer nemlig, at en Convention, samt Of= og Defensiv=Alliance er den 23de October afsluttet imellem England og Frankrig, som allerede den 27de igjen retournerede til London, ratificeret af den franske Regjering. Sammes væsentlige Jndhold gaaer ud paa, at opfordre Kongerne af Holland og Belgien til ufortøvet at rømme de af hinandens Besiddelser, som de endnu holde besatte, men som de, ifølge den 8 i Tractaten, der handler om Grændserne, skulde rømme. J Vægringstilfælde skal den forenede Flaade begynde at blokere Kysterne, og hvis dette ikke er tilstrækkeligt til at bevirke Rømningen af Citadellet i Antverpen, vil en fransk Armee rykke ind i Belgien for at beleire det. Saaledes meldes Jndholdet af denne Tractat summarisk fra London; men fra Paris erfares nogle nærmere Bestemmelser, nemlig at den første Opfordring gielder til den 2den Novbr. Ere Pladsene ikke rømmede inden denne Dag, skal Blokaden begynde; derpaa gives Henstand indtil den 15de Nybr. og hvis Rømningen da endnu ikke er iværksat, rykker den franske Armee ind. Nouvelliste, som melder disse Bestemmelser, tilføier dog om disse, man siger; derimod erklærer den det for vist, at der er afgaaet Ordre til Eskadren i Cherbourg om ufortøvet at forføie sig til Portsmouth for at forene sig med den engelske. At nu dette er vist, derom kan ingen Tvivl finde Sted, eftersom Eskadrens Ankomst til Spithead allerede meldes fra London. Den 28de October vare allerede 1 Linieskib og 4 Fregatter indtrufne under Admiral Villeneuve, og nogle flere Skibe ventes. I Havnen ved Portsmouth arbeides Dag og Nat for at faae den engelske Flaade seilklar til den bestemte Tid, men man frygtede tillige noget for, at dette ikke skulde blive muligt. Jsær holdt det haardt at faae det fornødne Mandskab samlet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Om de 3 østlige Magters Bestemmelser i Anledning af denne Englands og Frankrigs afgjørende Beslutning ere Efterretningerne høist forskjellige; samme er vel heller ikke endnu bekjendt. J England ansees imidlertid Conferentsen for - om ikke opløst - saa dog idet mindste suspenderet, hvorpaa det ogsaa anføres som Beviis, at Hollands sidste Propositioner som 3 Gyldens Afgiften) ikke bleve forelagte, men blot communicerede de 3 Magters Gesandte. Jmidlertid er Coureergangen imellem London og de øvrige Hovedstæder, især Berlin, overordentlig levende. Om Eftermiddagen den 28de, efterat allerede adskillige Dampskibe vare afgangne, kom endnu tvende Tilbud til Dover, bestemte til Berlin og Brussel, som reqvirerede det tilbageblevne Dampskib, hvilket maatte roes ud af Havnen, fordi man befrygtede, at Eb skulde begynde, inden Kiedelen blev gjennemhedet. Om de 6 Magters og navnlig Preussens fremtidige Politik yttres de forskjelligste Formodninger i England og Frankrig, thi medens Nogle ikke tvivle om dens Neutralitet, udtrykker derimod den engelske Courier sig saaledes: "Hollands Magt ligeoverfor de 2 mægtige Stater er saa uforholdsmæssig ringe, at man vel intet Øieblik kan tvivle om Kampens Udfald. Men netop det Urimelige i et sligt Forsøg paa Modstand, maa lede til den Formodning, at Kongen af Holland gjør Regning paa, ikke at blive alene udsat for den ulige Kamp. Der gives ingen anden Maade til at forklare det, som Holland kalder Fasthed og vi Haardnakkethed. Enten har Kongen af Holland hemmelige Løfter og Bistand af de Magter, som nu trække sig tilbage fra Tvangsmidlers Anvendelse, eller - Kongen af Holland er gal. Da nu H. M. aldrig har røbet Spor til nogen Slags Aansfraværelse; da meget mere den offentlige Mening altid har yttret sig gunstig om hans skarpe Forstand, Klarhed i Begreberne og bestandige Bestræbelser for sit Riges og fine Undersaatters Vel da fremdeles den Politik, som han hidtil urokkelig har fulgt, trods alt det mod samme opløftede Skraal, har været ledsaget af det bedste Held; - saa kan man vanskelig løsrive sig fra den Slutning, at Kongen handler efter een med hans Forbundne aftalt Plan.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Hvad det i Begyndelsen omtalte 3 Gyldens Forslag angaaer, da synes dette for Øieblikket hverken at være antaget eller forkastet, men - henlagt, idet nemlig de tvende Magter har, i Overeensstemmelse med den imellem dem oprettede Tractat, forlangt de gjensidige Gebeters Rømning som den første betingelse for al videre Underhandling. J denne Anledning udtrykker det amsterdamske Handelsblad sig meget bittert om Englands Politik. Havde, siger dette, Nederland alene med Belgien at gjøre, saa vare alle Hindringer vist for længe siden ryddede af Veien. Men der gives Andre, som ønske at fiske i rørt Vand og desaarsag have givet Anledning til Forviklinger og fremkaldt Stridspunkter, som Belgien enten slet ikke var falden paa eller i Henseende til hvilke idet mindste ikke havde været saa urimelig paastaaende. Belgien ønsker at være afsondret fra Nederland, Nederland attraaer Jntet hellere end at see denne Afsondring for bestandig iværksat; heri ere altsaa begge Lande enige. Kongen i Nederlanden har erklæret sig villig til at erkjende Belgien for en uafhængig Stat; ogsaa i denne Henseende er altsaa ingen Grund til Besværing; Spørgsmaalet er afgjort fra den europæiske Side betragtet, og hvad der endnu staaer tilbage, angaaer kun Belgien og Nederland. Men - mere end een Omstændighed beviser, at England i Tractaterne mellem Holland og Belgien søger et Middel til at udvide sin Handel paa det europæiske Fastland. Frankrig har derimod, som vi mene, en anden Jnteresse og en anden Opgave, den nemlig, at befæste Belgiens Uafhængighed, og naar det antager en truende Stilling, da er det ikke for at fremtvinge den frie Seilads paa Schelde, men for at opnaae hiint Hovedøiemed. Gaaer man ud her fra, saa ligger det bedste Middel til at tilfredsstille Frankrig og betage det erhvert Paaskud til bevæbnet Intervention i, hurtig at forlige os med Belgien." Det dertil fra hollandsk Side omsider gjorte Forsøg er imidlertid, som man nu erfarer, kommet for sildig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
De franske Oppositionsblade tvivle nu vel ikke længere om at det er Regjeringens Alvor at skaffe Belgien Besiddelsen af Citadellet ved Antverpen, men deres bestandige Omqvæd er. Naar nu dette er skeet, med det Onde eller det Gode, hvad saae,
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Blandede Efterretninger. Der har aldrig været saa stor Mangel paa Vand i Rhinen, som i sidste Sommer og i dette Efteraar, hvilken Mangel er en stor Hindring for Seiladsen paa denne Flod. Damp baadene mellem Cölln og Maynz vedblive vel at gaae, men have i Aar intet Gods kunnet medtage. Skulde Vandet blot falde endnu nogle faa Tommer, saa maa Dampskibsfarten ophøre. Denne overordentlige Vandmangel tilskrives fornemmelig den Omstændighed, at der i forrige Vinter er falden saa liden Snee, og dernæst, at den sidste Sommer har været saa kold, at Sneen paa de nærliggende Bjerge ikke har kunnet smelte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Tirsdagen den 6te November skal, i Sverrig, til Erindring om den store Gustaf Adolfs Død og Seieren ved Lützen, for 200 Aar siden, holdes en religiøs Fest i Kirkerne i Staderne, og Søndagen derefter ligeledes paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Fra Gothenbeenborg meldes, at et engelsk Barkskib Mary, Capt. Wakkesield, kommende fra St. Petersborg med Hamp Brædder og Jern, er strandet ved Tistlarn, at man var ved at losse Ladningen og troer at kunne gjøre Fartøiet flot igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Kjøbenhavn. Den 29de Octbr. opførtes, ved Deres Majestæters høie Ankomst, i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsfest, paa det Kongl. Theater den nye Trylle-Opera: Ravnen eller Broderprøven, efter Gozis tragikomiske Eventyr, af H. C. Andersen; Musiken af J. P. C. Hartmann. -
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Hs. Majestæt blev, som sædvanligt, ved Indtrædelsen i den Kongl. Loge hilset med Jubel af Publikum, og en af Hr. Prof. Heiberg forfattet Velkomstsang blev afsjungen, efter hvis sidste Vers atter lød et flere Gange gientaget Hurraraab. Ved anden Opførelse af Opergen Ravnen, optoges denne første, originale og charakteerfulde, dramatiske Composition af en genial dansk Tonedigter med overordentligt bifald. Efter Dækkets Fald lød et Vivat for Componisten, ledsaget at tre Gange gjentagen Applaus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Paa Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag har det behaget Hs. M. Kongen at give samtlige 63 Elever i Artillericorpsets Underofficeerskole og 105 Børn i den classenske Artilleri=Legatskole, et godt og rigeligt Middagsmaaltid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
J disse Dage er en interes ant Kunstproduction kommen her til Staden. Det er vor berømte Landmand Thorvaldsens Buste, udført i Marmor af den unge talentrige Kunstner Bissen i Rom, efter Bestilling af nogle Medlemmer at den herværende Kunstforening. Denne Buste er udført med saa megen aandfuld Liighed, i en saa ædel, kraftig Characteer og med saa megen Smag og Deelikatesse, at den udentvivl er det fortrimigste Værk, man endnu her har seet af den unge Skulptor, og giver et nyt glædeligt Vidnesbyrd, om hans stadige Fremskridt paa Kunstens Bane.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
En Correspondentsartikkel fra Kbhvn. i Allg. Zeit. dat. 10de f. M., bemærker, efterat have omtalt Tilendebringelsen, af de oplyste Mænds Forsamlinger, og at Cancelliet nu er sysselsat med Lovudkastet om Provindsialstændernes Organisation, at de oplyste Mænd langt have overtruffet de Forventninger, man havde om dem, og med stor Frimodighed, yttret deres Synsmaader; navnligen skal Spørgsmaalet om enkelt eller dobbelt Valg have givet Anledning til interesJ det Kongl. medicinske Selskabs aarlige overordentlige Møde, den 4de October 1832, valgtes til Præses. Statsraad Herholdt, til Vicepræses Professor Thal og til Secretair Regimentschirurg Dr. Mansa. Til ordentligt Medlem optoges Regimentschirurg I. C. Müller, til udenlandsk Medlem Professor M. Hasper i Leipzig og til corresponderende, Medlem Krigsraad, Distritschirurg Lumholdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Jfølge Privatbreve skal Cholera gribe temmeligen stærkt om sig i Drammen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged- og HerredsSkriver-Embedet i Leire Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de October er Cand. theol. og Adjunct ved Herlufsholms lærde Skole, P. C. Tillisch, beskikket til Sognepræst for Ballum Menighed i Ribe Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Under Rentekammeret: den 18de Septbr. er Hofinspecteur, Hofrevisor og Overhofmarschallatssecretair, Overkrigscommissair, H. H. Schønberg, R. af D. og Domd., beskikket til Bureau og Expeditionschef ved Overhofmarschallattet: hidtilværende Hofskriver, Justitsraad P. J. Spiir, til Archivarius ved bemeldte Overhofmarschallat; Fuldmægtig i den Kgl. Hofstue, Krigsraad A. Schoubye, til Hofskriver, samt Copist sammesteds, Kammersecretair P. G. Gynther til første og Kjælderskriver J. A. Christensen til tillige at være anden Fuldmægtig ved fornævnte Overhofmarschallat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Den 7de October ere Geheime=Legationsraad, Professor, Dr.phil. P. O. Brøndsted, R. af D., Cancellieraad og Medlem af Commissionen for Oldsagers Opbevaring, C. J. Thomsen, samt Underbibliothekar ved det Classenske Bibliothek i Kjøbenhavn, O. Devegge, udnævnte, den Første til Directeur og de tvende Sidstnævnte til Jnspecteurer ved det Kgl. Mynt= og Medaille-Cabinet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den Novber. Rug, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, Bradet Td. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, Gradet, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Smør, Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Æg, Snesen. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 2den November. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 44 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 1000 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 1/4 a 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 98 1/2 a 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 60 1261 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 67 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Hamborg, den 2den Novbr. Bourdeaux 1881. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 3/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 214. Species 1/4 pCt. danno. Disconto ikke noteret. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Den første Tremaster see vi nu heri Havnen, nemlig Skibet Charlotte af Svinemünde, ført af Capt. Meitzner, paa Reisen fra Memel med en Ladning Trælast bestemt til Leith. Skibet har i flere Dage været staaende paa Læsø Udgrunde, men blev ved Hr. Consul Kall af Frederikshavn, og Hr. Strandingscommissionair Smith af Læs, deres Driftighed, og særdeles virksomme Foranstaltninger bragt flot og til Frederikshavn med omtrent 2/5 af Ladningen. En betydelige Deel af dets Ladning, Stokke, er bjerget og oplagt paa Læs. Atter velsignes Landsfaderen af mange denne Kysts Beboere, der i disse Dage, ved ikke ubetydelige Gaver fra den tilbedede Monarks Haand, har seet det trængende Savn afhjulpet som var tilstødt dem ved i Mai Maaned d. A. at miste deres Fiskerredskaber. Jndkommen. D. 2den Novbr.: H. Klemensen af og fra Østerr. med Trælast. - Udgaaet. D. 1ste, H. Pettersen af Østerr. til Norge med Kornv. - Fartøier som have anløbet Havnen. Den 1ste: H. Sørensen af og til Brevig fra Randers m. Kornv. Den 4de: H. J. Erboe, af og fra Middelfart til Norge m. Byg. Læsø.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Natten til den 31te Octbr. kom Sluppen Carl August, Skipper Hans Simonsen, hjemmehørende i Gribbested i Sverrig, paa Grund østen under Øen, paa sin Reise fra Colding til Hjemstedet, ballastet. Skipperen haaber ved egen Hielp at kunde redde Fartøiet. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
J Anledning af, at der fra Kbhvn, sidstleden blev skrevet, at man nu vilde have Efterretning om, at Ligene af de fra Citadellet Frederikshavn bortrømte 3de Slaver, skulde være fundne ved Skagen, har Byfogeden dersteds, Hr. Cancellie=Secretair v. Bergen, fundet sig foranlediget til fornødent Berigtigelse, at tilmelde os, at intet Liig i Skagens Jurisdiction er inddrevet siden bemeldte Slavers Undvigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Blandede Efterretninger. Bombardeer Grahn af Artillericorpset er allern, forundt Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Vor Landsmand, Superintendent Rudelbach i Glauchau, mistede nylig ved Døden en Søn paa 4 Aar, som allerede kjendte sin Frelser, og ikke havde forladt sin Daabs Pagt. (See Kbhvns. Adr. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Flensborgs nylig afdøde Borgemester, Agent Andresens Begravelse var en af de meest udmærkede som der i lang Tid havde fundet Sted. Men han havde ogsaa i en Række af 40 Aar erhvervet sig store Fortjenester af Staden og beklædt næsten alle dens borgerlige Embeder. Hans utrættelige Virksomhed viste sig i Særdeleshed ved Skole= og Fattigvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Hovedgaarden Constantinsborg ved Aarhuus blev ved 4de Auction kjøbt af Proprietair Møller til Feveile for 24000 Rbd. Sølv og 8000 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Fra den 13de til den 18de October ere 16 Skibe, ladede med Kon, passerede gjennem Øresund; af disse vare 1 bestemt til London, 4 til hollandske og 11 til norske Havne. Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg, H. Hansens, J. Christensens, Geneskes og P. G. Hays.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Døde. Kgl. Slotsgartner P. Lindegaard, R. af D. og Död., 73 Aar; G. Lindstrøm, 62 Aar; Skibscapt. G. Rydahl, 41 Aar, alle i Kbhvn. Gouverneur=Enke C. L. C. Wriisberg, f. Engelbrecht (har i 30 Aar opholdt sig i Guinea og Vestindien), 85 Aar, til Vordingborg Mølle. Slagtermester J. Jørgensen, 70 Aar, i Aarhuus. - Jfr. H. Krafft, 72 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Hals Skibsliste. Jndkomne: Den 2den Novbr. N. Jørgensen af Aalborg fra Læss med Hørfrø. G. Andersen af og fra Lille sand med Trælast. E. O. Røe af Laurvig fra Østerriisøer, med Trælast. - Den 4de. C. N. Heilskou af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. N. Thøgersen af Sønderhou fra Altona med Stykgods. W. Claudi af Lemvig fra Drammen, med Trælast. J. Olsen af Fiskebekskihl fra Drammen med Trælast. P. Christensen af Skive fra Kbh. med Stykgods. N. Nissen af og fra Kbh. med Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Udgaaede. Den 4de: O. H. Østergaard af Aalborg til Altona med Huder og Smør. C. Thomsen af Nakskou til Falster med Fløttegods. Vinden. Den 1ste Novbr., V.; den 2den, NV.; den 3die, OS.; den 4de, O O. t. O.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Bekjendtgjörelser. Vor hjerteligste Tak til Dem, som hædrede vor Bryllupsdag ved Jllumination, tillade vi os herved at fremlægge. Hjørring, den 3die November 1832. Julie Hartmann, Chr. Hartmann. født Lemberg. Gossches Læsebog for Almueskolerne i Danmark. 2det Oplag. Jndb. 80 s., faaes hos Jacob H. Lundt. Hals Præstegaards Korn og Havl, der i Laden befindes, kan faaes til Udtærskning og Opfordring paa Stedet. 16 a 20 Fækreaturer kan fødes til 1ste Mai. Lysthavende henvender sig til Skolelærer P. C. Møller i Hou pr. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Smukke og durable Vinter=Dame=Støvler, saavel Sælskinds som Fidtlæders med Foerværk, udsælges til billigste Priser hos Elmquist, i Bispensgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
En Cand. Philosophiæ, som i flere Aar har været Huuslærer og har særdeles gode Anbefalinger, ønsker snarest muligt en lignende Plads, eller i Mangel deraf at informere og gjennemgaae Lectier i Sprogene og Skolevidenskaberne for 12 a 16 s. Timen eller for Middagsmad. Billet aflægges paa Adressecontoiret, mk. A. M.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Følgende Skolebøger faaes til nedsat Priis hos Undertegnede: Lærebøger, 2 Rbd. 8 s.; Birchs bibelske Histolie, 13 Mk.; Chatekismusser, 3 Mk. 12 s.; A. med tykke Blade, 4 Mk.; Ditto med tynde, 3 Mk.; Skriverbøger i Qvart, 72 s.; Ditto, 1 Rbd.; Alt i dufinviis. Tillige faaes godt Skrivpapir til 16 Mk. 12 s. a 19 Mk. 8 s. pr. Riis; Concept, 15 Mk. 4 s. a 14 Mk. 8 s. pr. Riis, til Skolebrug. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Efterretninger og geistlige Embeders Jndtægter i Danmark, og de paa samme hvilende Byrder, efter de i Collegial=Tidenden i Vacancen meddeelte Oplysninger, 2det Hefte for Aarene 1828 til 1832, samlede ved Jensen, ordineret Catechet i Horsens. 4 Mk. 1ste Hefte faaes for 5 Mk. 8 s. hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Preparerte Glas=Penne a 14 Mk. 100 faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Proclama. I Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af Dags Dato, der bliver læst inden vedkommende Retter indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Merkur samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avi 3de Gange efter hinanden, alle dem som formene sig at have noget at fordre i Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo med deres Paastand at fremkomme og saadant deri havende Krav, for undertegnede Skifteforvaltere at anmælde og beviisliggjøre. Skifteretten i Aalborg, den 30te October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Auctioner. Bog=Auctionen paa Fredag begynder Kl. 10 Formiddag paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Stedet Nr. 26. i Jomfru-Annegade heri Byen, der for Tiden beboes af Kjøbmand Chr. Nørbek, opraabt til Salg ved een Auction, der afholdes i selve Stedet Fredagen den 30te Dennes, Formiddag Klokken 10. Stedet bestaaer af 8 Fag, 2 Etager, af Muur- og Bindingsværk, og et Halvtag, deels af Muur- og Bindingsværk og deels af Tømmer og Brædder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 6te November 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Efter Begjering af Skifteretten i Aalborg afholdes paa Stadens Raadstue, Fredagen den 16de November førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 3, Auction til Bortsalg af Resten af Kjøbmand Aron Jacobsens Stærvboes Boggjældsfordringer og Gjældsbeviser, hvilket herved bekjendtgjøres, og hvorhos tilføies, at Conditioner og Fortegnelse ere til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Jensen. Aalborg, den 29de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-07
Auctionen over de Kbd. A. Færchs Fallitbo