JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Den engelske Flode har forladt Qviberonsbugten; men Chouannerne foruroelige endnu Egnen om Nantes, ja endog Skibsfarten paa Loire, og have af eet Fartøy taget syv Kiøbmænd, som man siden slet ikke har hørt til. Den 30te Julii have de overfaldet Landsbyen Coueron, tre Lieues fra Nantes, plyndret nogle Huse, og sønderslaget alting i andre. De bære blaae Kioler, blaae Kapper over disse, og Nationalkokarden paa deres med Voxdug overtrukne Hat. J Vendeen selv er Charette i virkelig Jnsurrection, og afskiærer Byen Nantes Levnetsmidler. Stoffleet og Sapineau holde sig derimod roelige; 10000 Chouans siges at have indsluttet Staden Vi tre. Men nu har den vestlige Armee faaet befaling at virke med Eftertryk mod disse Oprørere, og befrie Nantes. Deres Endeligt vil da vel ikke være langt borte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Forresten har man i Paris hæftet en Deel Journalister, men igien friegivet dem alle, Udgiveren af Gazette Universelle undtagen, der ikke blot har aftrykt Charettes sidste Manifest, men endog beskyldes for, selv at have skrevet et saa kaldet Svar fra Vendens og Chouannernes catholske Armee paa Doulcers i det saa kaldte National-Convent aflagte Jndberetning. Jkke desmindre har Wilhelm TellSectionen, hvor han hørte hiemme, taget sig meget af ham, og sendt en Deputation til Sikkerheds-Committeen, at begiere hans Løsladelse. Denne Committee har derimod ved Sevestre forelagt Conventen en Forestilling, om Trykkefrihedens Tøyleløshed; hvorpaa decreteredes, at Committeerne inden tre Dage skulle foreslaae en Lov mod de bagtalerske Journalister, og mod Usandheders Opfindere og Udspredere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Fra Jsle de France og Bourbon er sendt Conventen en patriotisk Gave paa 94000 Livres, hvorhos Colonisterne erklære, at de ere og blive Franske. J Følge Fer monds Beretning om Vestindien skulle Republikanerne der have gjort tre Gange saa mange engelske Krigsfanger, som de selv vare, samt 76 Kanoner, 100000 Pund Krudt, og 60000 Kugler til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Endnu fortiener at anmærkes, at en riig Americaner for sytten hundrede tusinde Livres har tilkiøbt sig den bekiendte Kongefrilles, Exgrevinde Dubarrys Slot Lucienne. Vel har man i altonaiske Mercur under Datum Nederelven berettet, at den 10de August i Conventen skulde være kundgjort, at i Basel var mellem Republiken, og Keiseren, og Riget sluttet en Vaabenstilstand; men da samme Tidende har Efterretninger fra Paris af 11 August, som intet melde herom, kan hertil vel ingen Troe fæstes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
London, den 11te og 14de August. Til de engelske Havne er ankommen en Jamaicaflode paa 150 Seilere, og største Deelen af en Oportoflode paa 75 Skibe, hvilke sidste medbringe 24000 Piber Poroviin, der tilsammen betale 700000 Pund Sterling indgaaende Told. Ydermeere har man der Stadfæstelse paa den Efterretning, at de Engelske have optaget otte hollandsk ostindiske Retourskibe, og have Haab, at 12 andre ikke kunne undgaae Admiral Elphingstone, hvis Eskadre man og smiggrer sig med, skal borttage Cap, der endnu altsaa er i hollandske Hænder. Cabinetsforsamlingerne vaere hyppig ved, og man vedbliver at paastaae, der ikke just skal herske den største Enighed, da Pitt og Dundas ivrig stemme for Fred; ja der fortælles endog, at man vilde udnævne For til at slutte den; hvilket Ærende man dog formoder, han vilde frabede sig, da han let kunde vente, at han, saasnart han havde tilendebragt denne forhadte Forretning, af det mægtige Pittske Partie igien vilde skydes til Side. Ligeledes hedder det, at Parlamentet til Høsten skal ophæves, enten for at lette Fredsslutningen, eller for det Ministeren kan faae skaffet sig et nyt Parlament, inden hans Depopularisation gaaer alt for vidt. Paa samme Tid bebude andre Politikere, at Engelland, istedet for at faae Fred, snarere maae vente sig fordobblet Ufred, da Spaniens Afstaaelse af St. Domingo er lige imod den utrechtske Fred, og da den engelske Legationssecretair Jackson, der er ankommen fra Madrid, skal have medbragt Depecher, hvoraf det syntes mueligt, at den engelske Gesandt Grev Bute vilde komme snart bag efter. Om Grev Moras Expedition snakkes endnu, men hvorhen, veed ingen; imidlertid er Artois, istedet for at gaae til Vendeen, nu taget ud paa Moras Landgods, hvor han da og er en Deel sikkrere. Det almindeligste Ønske er, at disse Tropper maatte sendes til Vestindien og Øerne; men dertil har man kun lidet Haab, da der indskibes betydeligt Cavallerie. Det hedder imidlertid, at hans Tropper anseelig skulle formeeres, ja der tales endog om 7, ja 12 nye Regimenter, der skulde oprettes, hvis man vidste, hvorfra man skulde tage Folkene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Den russiske Flode, som ligger i Danerne, synes at have i Sinde at blive liggende der noget, da den russiske Gesandt har ladet leye Værelser til sig i Deal for den Tid, han agter at besøge Floden, og da man nu først nævner de engelske Linieskibe, der ere bestemte at krydse med den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Keiseren af Marocco har nu, foruden Venedig og Sverrig, erklæret Genua Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Osnabrück, den 14de August. Det hollandske engelske Corps, som her lidt efter lidt samlede sig, har nu paa den preussiske Commandants alvorlige Forestillinger maattet begive sig herfra til Diepholz, og meenes derfra at skulle forlægges til Hannoversk Minden; og skal Prindsen af Oranien have reqvireret de to forhen i hollandsk Sold staaende Emigrantregimenter, Damas og Beon til denne Armee, hvormed han vil fra Vestphalen trænge ind i Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Holland, den 15de August. J Amsterdam skal man af national Pflegma være roelig; dog har man afskediget 130 uroelige Tørv- og Lastdragere, og henved 200 Skibstømmermænd. Texel= og Maasdivisionen er i Søen, og man venter det samme om den Hollandske. Staterne i Geldern har erklært sig mod en Nationalconvents Sammenkaldelse, og vil heller have en Commission til at forfatte en Constitution for alle 7 Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Paa deres sidste Landdag have de afskaffet Tortur, Tiener Livreer, og Vaaben paa Vogne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Det Hannoverske, den 17de August. Som en ny Green af Ærens Torneve fortiener at anmærkes, at en Major og Fløyadjutant er bleven Oberstlieutenant, for at borttage enhver ufordeelagtig Dom, som den uanstændige Maade, hvormed den von Bülow paa Tryk har tilladt sig at angribe ham, kunde have efterladt hos en eller anden, siger Kong Georg. Sligt er vel skeet før, men neppe saa udtrykkeligt sagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Constantinopel. Uagtet den skrækkelige Jldsvaade, der lagde 4000 Huse og Boder i Aske, ey strax derpaa Baramfesten bleven høytideligholdt med mueligste Pragt. Hvorfor skulde heller Tyrker giøre Christne til Skamme, og hædre deres ødelagte Brødres Nød ved at nægte sig Overdaad?
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Kiøbenhavn, den 28 August. J Tallotteriets 725 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere; At det har behaget Livets og Dødens Herre den 21de August at bortkalde min høytelskede eneste Søn, Andreas Christian Müller, Candidatus Theologi, og Jnformator ved Waysenhuset, i sit Alders 23 Aar, denne sørgelige Skilsmisse bekiendtgiøres for Slægt og Venner af hans høystbedrøvede Moder Hedevig Catharina, Sal. Müllers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC, og Evangeli, Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora, Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker, om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge. Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede, Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre og Børne=Confect, over det Spørsmaal: om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
NB. Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke, og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Alaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe, med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste. Det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie, 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer. den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Vielens sandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Guld haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Kiøbenhavns Aar. No. stitut, nuar. i Post-Tidende, som punkt, Mandagen, den 31 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
London, den 9de – 18de August. Et Ugeblad, Stiernen kaldet, har den femte August meddeelt nogle Oplysninger om Qviberons Udfaldet, der give denne Begivenhed meget Lys – siger den leidenske Tidende - og der altsaa neppe kunne andet, end være vore Læsere velkomne. Alle de Breve – hedder det – vi faae fra Qviberons=Bugten, tilskrive dette Togs ulykkelige Udfald saavel Hr. de Puisaies Udygtighed, som den Skinsyge, der var mellem ham og Grev Hervilly. Chouannerne gav den første Fortrinnet; den anden havde Emigranternes udelukkende Fortroelighed. Disse sige, at Hr. de Puisaye er en Mand uden Talenter, der aldrig har havt nogen Rang i Armeen, og blot er bekiendt af det, han for 2 Aar siden anførte Foederalisternes Avantgarde i Normandiet, og paa Niddingsviis flygtede for et Detachement af Conventhæren. Grev Hervilly nægter ingen Talenter, men saa stor er de franske Officerers prikne Kildenhed, at adskillige iblant dem, og selv Anførere for Corps, have vægret sig ved at gaae ombord, fordi de vare for ham i Armeen, og have opoffret den antagne Sags Tarv, for ikke at see deres Egenkierlighed krænket. Til disse Aarsager maae man endnu føye den alt for overilede Rømning af Byen Auray, hvorved Jndbyggerne af Jndlandet hindredes at foreene sig med dem, og General Hoche fik Tid at oppebie sine Forstærkninger. Endelig bebreider man Emigranterne, at de have ladet sig bloqvere paa Halvøen Qviberon af en langt ringere Magt; at de have undt denne Tid at anlægge en Kiæde af Poster tvers over Jsthmen, en Fordeel, hvoraf Fienden meget behændigen har betient sig, for at vedligeholde en meget virksom Brevvexling med de Republikanere, der vare indlemmede i Hervillys Corps. Forsøget af 16de Julii, for at giennembryde denne Linie, er endnu een Frugt af Uvidenhed, Avind, og den fordømmeligste Egenkierlighed. Adskillige Officerer, og i Særdeleshed Hr. de Sombreuil, der var kommen Dagen før, satte sig meget stærkt derimod, denne besvoer Hr. de Puisaye, i det mindste at oppebie de to Regimenter, han havde medbragt, og som endnu ikke vare satte i Land; men Hervilly, som frygtede, at Sombrevil skulde berøve ham en Deel af Æren, hørde intet, overilede Angrebet, og brugte aldeles ingen Forsigtighed, for at betrygge dets Held. General Hoche var underrettet om Angrebets Plan og Time, og enhver veed, med hvilken Duelighed han har vidst at betiene sig deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Efter dette Vanheld indsaae alle kyndige Officerer ved Hæren, at deres Stilling ikke kunde holdes; men der var mellem dem ingen Chef, der havde Jndflydelse nok til at foreslaae et afgiørende Skridt, og faae det antaget. Puisaye kunde ikke bestemme sig til at indskibe sine Tropper igien, da det vilde været at forlade de Chouans og Royalister, der havde forenet sig med ham. Det vilde midlertid være uretfærdigt, at tilskrive Emigrantanførernes Uvidenhed og Uduelighed hele dette Togs slette Udfald. Ministrene have ogsaa deres Deel deri, vor (Engellands) Regiering har ladt dem en heel Maaned være uden al Hielp; og om de endog havde kunne holde sig een Maaned til i deres Stilling, var dog den Understøttelse, Grev Moira anfører, aldrig kommen i Tide.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Jkke desmindre vil Engelland endnu ikke have Udseendet af, at Moras Tog skal gaae ind; men det hedder bestandig, snart at Øerne Houal og Houddin, som Emigranterne endnu have inde, ere en betydelig Post, snark at en General Doyle med fem Regimenter skal sendes over at bemestre sig Normoutier – bekiendt af Vendee=Armeens der liidte Nederlag – og saaledes aabne en Communication med Charette, der skal true Nantes, medens Stofflet og Sapineau med 20000 Mand skulle nærme sig Kysten ved St. Brieux. Det hedder endog, at Artois vil giøre Feldttoget med. En anden og rimeligere Meening er, at Grev Moira med sine Tropper er bestemt til Vestindien, og kun oppebier den beleilige Aarstid, for at gaae did; og efter en tredie Efterretning, Dagsbladene indeholde, torde de endnu let faae en anden Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Sir Sidney Smith – den bekiendte engelske Mordbrænder – skal have prøvet paa at tænde Arsenalet og Skibsværfterne i Havre de Grace; men de franske Skildvagters Aarvaagenhed har gjort det til intet. Til Ulykke er han undsluppet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Fra den i Nordsøen commanderende Admiral Duncan, har Admiralitetet Natten den 17de August faaet Efterretning, at en hollandsk Flode paa 12 Linieskibe og 16 Fregatter har ladt sig see i Nordsøen. Den i Du nerne liggende russiske Flode har derpaa faaet befaling at gaae under Seyl, og opsøge Hollænderne - der, efter et her løbende Rygte, skulle have sparet Russerne Uleiligheden - Admiral Hervey gaaer den 18de med 7 Linieskibe fra Portsmouth, for at understøtte Lord Bridport, der endnu bestandig krydser paa den franske Kyst, skiøndt han alt længe har erkiendt og indberettet Umueligheden af at udrette noget mod Belleisle. Rygterne om et nær forestaaende Brud med Spanien vedvare i Oppositionsbladene, der fremstille det som uundgiængeligt. Ogsaa havde man alt sagt, at der i Engelland var lagt Beslag paa de spanske Skibe, hvilket ugrundede Rygte blot reiste sig af, at adskillige hollandske til Spanien bestemte Skibe vare opbragte i engelske Havne, og da den spanske Gesandt reclamerede dem, som spansk Eiendom, bestemte til at frigives, da i det samme Efterretningen om Spaniens Fredslutning kom, hvorpaa Regieringen lod Løsladelsen tilbagekalde, og Skibene anholdes paa ny. Midlertid har dette Skridt havt en ufordeelagtig Jndflydelse paa Stoks. Ogsaa har Grev Bute anholdt om at hiemkaldes fra Madrid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Den indenlandske Statssecretair, Hertugen af Portland, fik den 17de Efterretning om et i Caernareon udbrudt græsseligt Oprør, som Militairet ikke har været i Stand til at dæmpe, og hvorhen derfor Hertugen af York, som Generalissimus, efter holdet Geheimeraad har beordret adskillige Cavallerie-Regimenter, for igien at skaffe Roelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
En Oppositionstidende fortæller, der er et vel lidet bekiendt, men tilforladeligt Factum, at Hertugen af Portland til Belønning for sine Regieringen viiste Tienester har, i Nærheden af London, faaet 580 Morgen Land, hvis Beliggenhed nøye angives, og hvis Værdie anslaaes til 300000 Pund Sterling. (Om Sir Robert Walpole, der roeste sig af, at vide Prisen paa enhver Mand i alle tre Kongeriger, da der ingen var, han jo enten havde kiøbt eller solgt, nogensinde har havt nogen til det Kiøb, som denne dyrebare Patriot?) Forrige Fredag fattede Freds- og Reforme-Vennerne i Sheffield, i en under aaben Himmel holden Forsamling, hvor imod 10000 Mennesker vare samlede, den Besltning, at overgive Kongen en Addresse, hvori de indstændig bade om Freden. Ogsaa vedtog man: at de utallige Ulykker, der have overfaldet dette Lands Folk, voldes ved nærværende Krig. Constitutional-Societetet i Sheffield bestaaer af Fredens og Reformens sande og standhaftige Venner; de blive stedse ved den Meening og Over tydning, at enkelt Votering og aarligt Parlament er det eeneste Middel, der er tilbage, til at bevare den brittiske Constitutions Aand, og hver Brittes Rettigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Brüssel, den 12te August. Alle Anstalter og Forberedelser vise, at den franske Regiering har i Sindeat foreene Belgien med Frankerig. Jngenieurerne og Astronomerne Perry, Bonnet og Dellart, ved hvilke Almeenvels-Committeen nu lade de franske Grændser optage, have befaling at indlemme de belgiske Provindser deri. Samme Committees Jnstrux, at nyorganisere Belgien, og deele det i 8 Departementer, er udkommet i 72 Artikler. Ogsaa har den fra Paris didsendte Repræsentant Ramel i sin Tale til 10de Augusts Høytid i Brüssel offentlig bebudet denne Forening: "Nei, Belgier, sagde han, vi ere ikke forgieves komne til eder. Vore Hære have ikke indtaget eders Land, for at holde eder under Overvindelsens Aag, og udlevere eder igien til vore Fiender. Naar det trefarvede Flag varer langs hele Rhiinbredden, naar Scheldens Friehed er udraabt, naar Bataverne ere vore Venner og Bundsforvandte, naar Spanien og alle øvrige Magter attraae Freden, da, Belgier, er eders Skjæbne, hvortil jeg og føyer Lüttichernes, ikke længere tvivlsom. Den er bestemt ved eders Grundloves Maade, ved eders Ønskers Udtryk, ved den franske Troe fasthed. Den er foreenet med vor, og J skulle være Franske, og ere det fra nu af. Republiken leve, det forenede Belgien leve! – Tilhørerne besvarede denne Tale med det Samraab: leve den franske Republik, leve Frankerigs Forening med Belgien, Haag, den 18de August. J Vliessingen have de Franske i forrige Uge ved en høytidelig Proclamation, under Klokkernes Ringen og Kanonernes Torden, erklæret Schelden for frie, og ventes den franske Gesandt Noel og Repræsentanten Ramel did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Den Commission, der skal undersøge de forrige Regieringslemmers, især den fængslede Raadspensionair Spiegels og Grev Bentingk van Rhons politiske Forhold, har i Gaar begyndt sine Samlinger; med Salget af Statholderens Boehave har man holdt inde, efterat der var solgt for et Par tusind Gylden. Den mod den forhenværende Krigssecretair Repelaer begyndte Proces gaaer fort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Wien, den 14de August. Paa nogle Dage taler man her med Vished om Polens besluttede fuldkomne Deling. Efter det indgangne Forliig skulde Preusen faae Staden Warschau, og derfra indtil Sendomirs Grændse Weichselen til Grændselinie, Østerrig skulde derimod faae Staden og Palatinatet Krakau, og fra Sendomir af Weichselens hele høyre bred, tilligemed Warschaus Forstad Praga, til Bogflodens Sammenløb med Weichselen, samt Woiwodskaberne Lublin og Chelm, og en Deel af Brise. Rusland beholdt derimod hele Wollhynten, Podolien og Litthauen – hvor Ruslands Selvherskerinde allerede begynder med at lade sig hylde. – Til Stanislai standsmæssige Livsophold skulde enhver af de tre deelende Magter forholdsmæssig bidrage – hvorfor da Gud vel og i sin Tid vil lønne dem – og Kongen være berettiget at fortære denne Almisse, hvor han vilde. Ligeledes berettes, at Keiseren forlanger af det franske Convent en aarlig Sum af 500000 Livres til Ludvig den Sidstes Datters Underholdning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Efter et Rygte skal det neapolitanske Hof være tiltraadt den spanske Fred med Frankerig, ogsaa skal Kongen af Sardinien ved sin slette Helbred være meget tilbøyelig til Fred. Derimod frygter man et Brud mellem Spanien og Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Livorno, den 6te August. Just som vi fik Efterretningen om den i Basel mellem Frankerig og Spanien sluttede Fred, kom den spanske Fregat Mathilde fra Port Mahon med den Efterretning, at den spanske Flode under Gravinas Commando den 30te Julii var udløbet fra Mahon, for at krydse paa Høyden af Rosas. Lan gara, der hidtil førte denne Flode, er udnævnt til at commandere Floden i Cadix, og Admiral Massaredo tager derimod i Gravinas Sted Commanden over den udløbne Flode. Monsieur siges at ventes ved den østerrigske Armee, i det Genuesiske, og ved Finale ventes et nyt Hovedangreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Paris, den 14de og 16de August. Ridder Yriarte ventes her med det første, som spansk Gesandt; han skal have havt Fuldmagt at slutte Freden fra Kongen af Spanien, uden at enten Dronningen, eller Hertug Alcudia have vidst deraf. En hemmelig Betingelse ved Freden, skal endnu være, at Spanien overlader Frankerig adskillige Linieskibe. Efter Seyeren ved Qviberon handle Charette og Chouannerne med megen Eftertryk, tvinge hele Canton ner at forene sig med dem, udskrive store Contributioner, og true Nantes og andre Stæder med Angreb. Man regner, at der, til gandske at undertvinge dem, behøves i det mindste 100000 Republikanere. Engelskmændene have endnu den liden Øe St. Marcon inde, og oprette et Fort der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
J Journal de Paris er bekiendtgjort, at en paa venstre Rhiinbred boende Kiøbmand paa den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: Er det den franske Republiks Tarv at udstrække sine Grændser til Rhinens Bredder, har udsat en Præmie paa 6000 Livres, der ere nedsatte hos Repræsentanten Louvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Fra alle Departementer indløbe ønskelige Efterretninger om den rigelig udfaldende Høst. Jkke desmindre blive Levnetsmidlerne ikke bedre Kiøb, da Bønderne ere blevne for velhavende, og intet ville sælge, naar man ikke betaler det efter deres Godtbefindende, og det endda i rede Penge. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Stædernes Jndvaaner er nu fattig, Landmanden riig. (Desbedre, desfærre ville Lediggiængerne og Byedagdriverne blive!)