Københavns Adresseavis, 1767-08-19
Anmærkninger. Der er faa Nationer som har saa megen Smag for Videnskaberne eller større Ærbødighed for de Lærde, end Perserne. Der findes iblant dem Mænd paa 50 til 60 Aars Alder, som endnu lader sig undervise, og paa en anden Tid informere andre igien i noget andet. Jngen skammer sig ved at lære, de giøre sig alle en Ære deraf. Men ikke desmindre ere dog Videnskaberne ligesom i Vuggen der endnu. Medicinen er meget æret der, men der findes meget slette Professores deri. Den Theoretiske og Spaadoms=Astrologien har ogsaa mange Dyrkere, og Chymien dyrkes der ligesom i gamle Dage her hos os, nemlig for at lære Magiske Hemmeligheder, eller oplede den Philosophiske Steen. Dog har Persierne nogle vellærde Mænd iblant sig, da de har til et antaget Mundheld: Lær alle Videnskaber undtagen 2, neml. Astrologien, Chymien og Proveduren. Den første tiener kun til at formere Livets Bekymringer, den anden til at fortære sine Midler, og den tredie til at fordærve sin Religion. s. J Surate ere Vinduerne ikke af Glas som i Europa, men af Crocodil Skildpadde= eller Perle=Skaller, hvoraf de forskiellige Farver giøre Lyset eller Dagen sær behagelig. Væggene, Plasonds og Parquets ere beklædte med Porcelaine; og saasom de har en forstrekkelig Mængde Huusgeraad af samme Materie, saa giver det Værelserne en høy Anseelse. Der var engang en Jndianer, som var saa nysgier, rig at han blev staaende at see paa et Engelsk Maaltid i Su rate; da han saae, ved det man trak Proppen op af en Flaske, at Liqueuren sprank af sig selv høyt op af Flasken, blev han meget forundret derover. Man spurgte ham hvorfor hun undrede sig over det, hvorpaa han svarede: Det er ikke over det at jeg seer det springer op af Flasken, at jeg falder i Forundring, men jeg undrer mig over hvordan man har kundet faae det deri. En Kone i Offenheim, som var 60 Aar gammel, og levede i Enkestand, blev Aar 1757. angrebet af en stærk Feber. Hendes Krærter toge saaledes af, at man tilsidst holdt hende for døn. Man bestilte i den Tanke hendes Jordefærd. Men desunidlertid var Konen ikke død; men følede alt hvad man gjorde ved hendes Legeme, og hørte alt hvad der blev taelt, men var derhos saa stiv, at hun intet Tegn kunde give fra sig. Snedkeren tog Maal til Kisten. Medens han tog Maal kom den Døde saa vidt, at hun rørte Tommeltagen, paa den høyre Ford, men Snedkeren, skiønt han saae det, blev dog ved sit Foretagende. Da Natten kom paa gik alle Folkene bort, og lod den Døde legge paa en Lodbænk ude i Laden, og det i Martii Maaned, da det var meget koldt, og blev hun liggende der fra Søndag til Fredag. Om Fredagen hørte hun Klokkerne ringe, og vidste meget vel at det gik paa hende løs, men var ikke i Stand til at røre noget Leed til at give Tegn fra sig. Tiden som da at hun skulde begraves; men i det Øyelik at de har hende af Bænken for at legge hende i Kisten, kom hun til sig igien og begyndte at tale. Hun har siden levet i 5 Aar derefter. Berlen den 2 Augusti. Kongen har ladet bekiendtgiøre for Videnskabernes Academie, at Hans Majestet har fundet for got, at anvise den Franske Benediktiner, Hr. Pernetti, som han har ladet komme til Berlin, et aarligt Gehalt af 1000 Rdlr. af Academiets Cassa Frankerig. Alt det som Hr. Boltaires Pen frembringer har bemestret sig den offentlige Nysgierrighed. Denne store Poet har gjort sig lystig over Geneve i Anledning af de Uroligheder, som paa nogen Tid beherske denne Stad. Han har herover skrevet et Digt som kaldes: La guerre de Genere, og bestaaer af adskillige Sange i Skiemme Vers De, som har seet dem forsikkre, at de har al hans unge Alders Jld og Salt, at de ere meget fornøyelige, og at Horatii ridiculum geri er deri anbragt med al muelig Kunst, Gernheim. Den 11 April er Thermommetret her faldet med eet. Norden Vinden blæste sterkt, men for det øvrige var Luften klar og reen. Henimod Aften merkede man ret merkværdige Forandringer med Thermometret, da det snart steeg og snart faldt. Klokken 110, reyste sig en sterk Vind, som varede kun 5 Minnter uden at foraarsage mindste Forandring paa Glasset. Den 15de imellem 2 og 3 om Eftermiddagen merkede man 2 sterke Jordskielv, hvormed fulgte en stum Lyd og en sterk Piben og Surren. Hvert Stød varede omtrænt 1 Minut. Om Morgenen havde man paa Gaden merket en Deel Hvirvelvinde som falet Sø vet i en Cirkelmæssig Bevægelse, da det paa andre Steder, laae gandske stille. Jndtil omtrænt Klokken 9, saae man de allerbesynderligste Phænomen med Mercurius. I et Qvarteer fuldt det 5 og 1 halv Grad, og nogle Minuter derefter steg det igien til den sædvanlige Høyde. Dette er steet 3 gange paa hinanden, og Klokken 9. stod Thermometret igien paa samme Punet som man havde seet det de 6 Dage i Forveyen. Dette berettes for at give de Lænde Anledning til at giøre andre Observationer med Thermomtrene. Den berømte P. Hubert, en Jesult i Wurtburg, anmerkede for nogle Aar siden, at hans Thermometer udstod mange Forandringer, og lagde derover til de Omværende, at der uden Tvivl var Jordskielv et Sted, og kort derefter hørte man at der samme Dag havde været et stort Jordskielv langs med Neder=Rhinen. London den 28 Julii. Jblant andre Selsomheder har Lord Clive ogsaa bragt hiem med sig fra Jndien en Deel meget gamle Haandskrifter, af hvilke adskillige skal være skrevne nogle hundrede Aar førend Christendommens Begyndelse, og som melder om en almindelig Oversvommelse, der ligner Syndfloden.