JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
I Høiesteret er for kort Tid siden paakiendt en Sag, som viser de sørgelige Følger af Folks Uvidenhed i Landets Lopgivning. En Gaarmand paa Lolland havde efter sin Kones Død indladt sig i fortroligt Forhold med hendes Datter af første Ægteskab, altsaa hans Steddatter. Efterat Fruentimmeret havde bragt en Søn til Verden, henvendte Barnefaderen sig selv med Anmeldelse derom til Præsten, idet han begiærre, at der maatte blive lyst fra Prædikestolen for ham og hans Steddatter, hvem han havde ifinde at ægte. Nu først blev han oplyst om den Forbrydelse, han havde begaaet, da nemlig baade han og hans Steddatter hidtil havde været aldeles uvidende om det kovstridige i deres Forhold. Følgen var en Justits saa, under hvilken de gjennem alle tre Jnstancer ere, i Overeensstemmelse med Lovens 613-14 og Fr. af 23de Mai 18001. dømte fra Livet. Det kan vel ikke omtvivles, at de ville blive anbefalede til Kongens Naade, og de kunne vel endog vente at blive behandlede med særdeles Skaansel, men Straf ville de dog ikke kunne undgaae. At der ikke uden Grund har været talt om Overfald paa sjællandske Landeveie sees nu ogsaa deraf, at Byfoged Contoiret i Roeskilde fremlyser adskillige Sager, især Klædningsstykker, der "formodentlig ere stiaalne, eller "ved Overfald paa Landeveiene røvede. Til Oplysning i Justitssager imod adskillige anholdte Personer anmodes Eierne af de oplyste Sager at melde sig, især Eieten af en sort silke Mandshat, hvilken skal være ham frakommen ved Overfald paa Kjøbenhavns Hovedlandevei imellem Hedehusene og Roeskilde Hvile, en Aften eller Nat først i Mai. Ogsaa anmodes den Mand, der under Driften med nogle Sviin blev overfaldet en Nat i Slutningen af April paa Kallundborg Hovedlandevei mellem Kornerup og Svogersløv, at melde sig. (Hemp. Av., Hovedgaarden Skaarupgaard med Underliggende blev ved Auction den 25de Sep. solgt til Ohet. Komd. Sørensen og Procurator Rørbye i Frederikshavn for 12,600 Rbd. Sv. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Fra en troværdig bosiddende Mand i Nykjøbing paa Morsøe er den 16de Septbr. indløben den Efterretning, at man der gav 8 Rbd. for 1 Td., gammel slet Rug, og endskjøndt Landet er et Bygland, var 1 Skp. Byggryn ikke at erholde. - Og fra samme Mand indløb atter en Skrivelse af 21de September, hvori han beretter, at et Skib med gammel Rug var ankommen til Nykjøbing, og som med stor Begjerlighed blev kjøbt og betalt med 6 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
En Forfatter har i Nr. 188 af Dansk Ugeskrift atter bragt det vistnok meget disputable Sporgsmaal om Agger-Canal paa Bane; han erklærer sig for Canalen, og mener, at hvis Naturen blev tilbørlig understøttet af Konsten, vilde dette Anlæg hæve Jndustrien og Productionen i de vestlige Egne omkring Liimfjorden, "og sandsynligviis bringe mere Velstand derhen, end den tabte Fiskefangst, som det under alle Omstændigheder er høist problematisk at man vil erholde tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Ved Tallotteriets 1242de Trækning i Wandsbek udkom: No. 60. 29. 25. 30. 64.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Ribe. Den aarlige offentlige Examen i Kathedralskolen sluttedes med sædvanlig Høitidelighed d. 30te September. Hr. Adjunct P. Teiens Hansen. holdt Talen, hvori han udviklede den velgjørende Jndflydelse, som Naturens Betragtning maa have paa Ungdommens Dannelse. Skolen har iaar ingen Dimittender. Det af Hr. Professor Thorup forfattede Jndbydelsesskrift er en Fortsættelse af Efterretningerne og Ribe og indeholder Efterretninger og Riberhuus i Særdeleshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Sextende Sønd. c. Trinit. prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebrøge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
AVERIISEMETS. De, som ønske Fragtgods med til Altona, ville behage at tilstille mig det inden d. 9de Octbr. Ribe den 2den Octbr. 1835. H. P. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Mødet i Fohl Præstegaard d. 6 Octbr. er efter Arvingernes Forlangende udsat til 2den Novbr. d. A. Fohl d. 1ste Octbr. 1835. C. F. Krøver. Den 13 Oct. d. A. om Formiddagen Klotten 10 lader Hr. Lieutenant Bruun paa Røddinggaard ved offentlig Auction bortsælge: Meubler, Sengetøi, Linned, Kjøkkenredskaber, Bøtter, Ballier, et Partie Ost og andre Ting Auctionspengene betales i April Maaned næste Aar. Frøs=Herredsfogdie den 26 Sept. 1835. Petersen const. Jørgen Christian Landt Kongelig Majestæts Herredsfoged og Skriver for Hammerum Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Gjør vitterlig: at for mig haver andraget Søetrigscommissair Procurator Bagge i Ringkiøbing, hvorlunde han skal finde sig beføjet til ifølge ham i saa Henseende fra Amtet tillagt Ordre og overeensstemmende med allernaadigst Bevilling af 17de Julii dette Aar, at erhverve Eiendomsdom til den Kongelige Kasse paa nogle i Jkast Sogn, Hammerum Herred under Ringkjøbing Amt beliggende Jorder, der have Skatte No. 36 i Sognet, hvis Eier ikke vides, og bestaae af 3 Parceller, nemlig: a, en Parcel paa 4 Skpr. Hartkorn, udstykket fra Smeder gaard, under Udstykningen betegnet 17, og ved Skjøde af 11te Julii 1799 tinglæst 5te Julii 1800 overdraget af Christen Andersen til Lars Pedersen, b, en Parcel, Toften sønden og østen for Smedegaard af Hartkorn 1 Skp. 1 Fk. ottetiendedeel Alb. (efter Amtstuens Bøger 1 Skp. 1 Fk. trefemtedeel Alb.) udstykket fra Mortensgaard og under Udflytningen betegnet No. 16, og c. en Parcel af Holdgaards Aare, af Hartkorn 3 Fk. 1 enh. Alb., udstykket fra Smedegaard og under Udstykningen betegnet No. 2, hvilke to sidstnævnte Parceller ved Skjøde af 21de Mai 1802 tinglæst 27de Febr. 1808 ere overdragne af Christen Halle til Jens Jensen Harredschou. Thi indstævnes derfor herved med Aars og Dags Varsel, i Medhold den ovennævnte allernaadigste Bevilling, alle og enhver som maae formene at have nogen Eiendomsret til ovenanførte Parceller eller nogen af disse, dermed at fremkomme for Hammerum Herreds Ret som nedsættes paa Herredets Tingsted den sidste Løverdag eller ordinaire Retsdag i December Maaned 1836, sædvanlig Tingsted, og at betale de paa Parcellerne værende Skatterestancer, - da, saafremt ingen Eier melder sig eller berigtiger Restancerne, meerbemeldte Parceller overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling ved Rettens Dom vil blive tilkiendte den Kongelige Kasse som Eiendom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Lavdag og Forelæggelse er afskaffet ved Fr. 3die Junii Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hammerum Herred den 24de September 1835. Landt. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Fra Planteskolen. i Letbek Mølle, Thistrup Sogn, kan til anstundende Eftetaar erholdes 3 til 4000 Fyrre= 2000 Birke= 1000 Elle nogle Hundrede Gran=Rønne, og Aske Planter, alle tjenlige til Udplantning. Prisen er for Folk uden for Bondestanden 24 s. og af Bondestanden 12 s. Cour. pr. 100 Stkr. Man henvende sig til Letbet Mølle pr. Warde d. 19de Septemb. 1835. Jens Nielsen, Sognefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Huder og Skind kjøbes af undertegnede til de høieste Priser til mit nylig anlagte Garveri. M. Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
For omtrent 3 Uger siden er et Sted i Byen glemt en Pibe med sølvbeslagen Meerskums=Hoved af middel Størrelse, paa hvis nederste Side er anbragt en Sølv=Nagle; Jhændehaveren bedes at ville aflevere Piben til Eieren, M. Kleisdorff. Ribe den 29de Septbr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
Placat. Efter Forlangende af vedkommende Dom og Udlægshaver, bliver det Knud Hansen Bagers Enke tilhørende, i denne Byes Grønnegade No. 291, beliggende Huus, bestaaende af 8te Fag til Gaden, 2 Fag Halvtag, til Gaarden og 5 Fag Tverhuus, alt 1 Etage Bindingsværk, med tilhørende Udskiftningsjorder i Sønderforte i Lodden No. 9, stillet til 3de offentlige Auctioner, Tirsdagen den 20de Octb. samt 3die og 17de November, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den tredie i selve Stedet i Grønnegade. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning saavel for Liebhavere, som i Henhold til Placaten af 22 April 1817, tillige for vedkommende Panthavere. Ribe, den 19de September 1835. Tranberg. At Gaardmand Jens Jacobsen Schougaard, Lindknud Sogn er ved Amtets Resolution af 21de August 1835 erklæret umyndig formedelst Sindsvaghed og undertegnede hans beskikkede Værge bekjendtgjøres herved. Jørgenshauge paa Gierndrup Mark d. 10de August Hagen Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-02
For en dulig Seminarist, eller anden til Underviisning vant Person, som kan vise gode Attester om Kundskaber, og Opførsel, er en Plads ledig paa en Gaard her i Egnen. Elevernes Antal er 3 a 4. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Kirkesanger, Fogtmann i Jerne pr. Warde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
allernaadigst. Kongelig. privilegeret. tisis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Ribe. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 80. Tirsdagen den 6te October. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Tilstanden i Hovedstaden maa nu være beroligende; thi Decretet af 16de August, hvorved den erklæredes i Beleiringsstand, er tilbagekaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
General Alava ventedes dertil d. 24de; man troede, at han vel vilde modtage Udenrigsministeriet, men ikke Præsidentposten. Hoftidenden indeholder en Lovtale, over Hr. Mendizabals Addresse til Regentinden, og en Correspondentsartikel fra Madrid fortæller, at Juntaen, i Cadix allerede har underkastet sig det nye Ministerium. Det synes imidlertid umuligt, at man allerede den Gang (d. 18de f. M.) kunde i Madrid være underrettet om, hvorledes Budskabet om dette Ministeriums Dannelse var blevet optaget i Cadix; hiin Efterretning maa derfor ansees for aldeles upaalidelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Overhovedet ere Begivenhederne i Andalusien indhyllede i Mørke, og de seneste Efterretninger derfra ere i Modsigelse, ikke blot med de tidligere, men ogsaa med hinanden indbyrdes. At Juntaerne ville lade sig tilfredsstille ved Ministerforandringen, er ikke rimeligt; i det Mindste veed man, at Juntaen i Saragossa, skjønt underrettet og Forandringen, har i et langt Manifest erklæret, at den vil blive paa den eengang betraadte Vei. Juntaerne i Barcellona og Valencia vedblive ogsaa at udøve regjerende Magt; dog have det tilstillet de fremmede Consuler en Declaration, hvori de lægge deres Hengivenhed for Dronningen for Dagen og erklære, at de kun have tilegnet sig den udøvende Magt i den Hensigt, at opretholde Roligheden. Det Værste er endda, at den revolutionære Aand udbreder sig ogsaa i Hæren. Regjeringen frygtede meget for, at de Tropper, med hvilke General Latre var sendt til Andalusien, skulde slutte sig til Bevægelsespartiet; thi ved Jndmarschen i Valdemaro istemte de Vivatraabene, som Jndbyggerne bragte Friheden; ja mange Soldater forlode Geledderne og erklærede, at de ingen videre Andeel vilde have i Expeditionen; de vilde vel slaaes med Carlisterne, men ikke med deres frisindede Medborgere. Messager fortæller endog, at 7000 Md. af Regjeringens Tropper have underkastet sig Juntaen i Barcellona; derimod tale de ministerielle franske Blade Intet derom. - Fra Bayonne haves Efterretning om en ny Træfning, som d. 17de f. M. skal være holdt ved Bilbao, og hvis Udfald atter skal have været uheldigt for Christinerne. Det hedder, at General Espeleta i samme Træfning har mistet Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Herved kan dog bemærkes, at de Efterretninger, som komme fra Bayonne, ikke pleie at være de paalideligste. Oberst Schwarz gik d. 18de med sit af franske Frivillige bestaaende Regiment over den spanske Grændse, efter forud i en Dagbefaling at have opfordret Soldaterne til ikke at glemme, at de vare Franskmænd. Fremmedlegionen har slaaet 800 Md. under Carlisthavdingerne Poble og Rons d'Eroles. Førstnævnte faldt; Sidstnævnte blev saaret, og deres Tropper bleve aldeles adsplittede. J Navarra skal der herske stor Misfornøielse, fordi Reqvisitionerne til den carlistiske Hær langt overstige Beboernes Kræfter. Man anseer det derfor for muligt, at denne Provinds kan bevæges til at opgive Prætendentens Sag. - Den pavelige Nuntius, Hr. Amari, som har maattet forlade Madrid, er over Corunna ankommen til Rochelle. Hans Bortfjernelse var en følge af, at Regjeringen, har gjort den Opdagelse, at han havde løst Jnfanten D. Sebastian fra hans Troskabsed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Frankerig. Foruden den igjen paagrebne Pe pin, sidde endnu 6 Personer arresterede, som ere mistænkte for Deelagtighed i Fieschis Misgierning. Een af disse, ved Navn Mauren, gjorde nylig et Forsøg paa at skille sig selv ved Livet; men da det mislykkedes, har han nu besluttet at sulte sig ihiel. - Fra Toulouse berettes, at Politiet sammesteds har opdaget en republikansk Klub, som holdt Møder om Natten. De fleste Medlemmer vare Haandværkere; men en Deel af den derværende Garnison skal ogsaa være indviklet i Sagen. Oppositionsbladene beskylde imidlertid Politiet for selv at have opspundet denne Historie, for derved at indjage Publicum Frygt for nye revolutionære Forsøg, og paa denne Maade afværge den meest udmærkede Republikaner Hr. Armand Carrels Valg til Deputeret. - Den nye Presselov er første Gang bragt i Anvendelse paa Redacteuren af Bladet "Reformateur" Hr. Jaffeenou, som er dømt til 1 Maaneds Jndspærring og 500 Fres. Bøder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Congressen i Toplitz. D. 25de f. M. ankom den russiske Reiser til Toplitz, hvor Keiser, Ferdinand allerede d. 19de var indtruffen. D. 26de ankom Kongen af Preussen med sin Broder, Prinds Vilhelm, og Kronprindsen; fremdeles Hertugen af Cumberland tilligemed Marquis Douro, Hertugen af Wellingtons ældste Søn, samt Prinds Frederik af Nederlandene. Man er i Almindelighed overbeviist om, at vigtige politiske Øiemed have foranlediget denne Fyrstesamling. Først - hedder det - ville de spanske Anliggender komme paa Bane, efterdi dette Lands Tilstand foraarsager meget Bekymring. Man haaber at kunne dæmpe de anarchiske Elementer, naar man først faaer et Forlig tilveiebragt mellem Hovederne for de forskjellige Dynastier. Man venter derfor, at Forsamlingen vil foreslaae følgende Udvei til Forlig: at D. Carlos og Dronning Christine frasige sig Regjeringen til Fordeel for deres Børn; at den umyndige Jsabelle i Tiden formæles med D. Carlos's ældste Søn, og at Riget, indtil denne Formæling kan fuldbyrdes, styres af et Regentskab, under de europæiske Magters Garanti. En anden Gienstand for Forhandlingerne - hedder det videre - ville Tydsklands Toldforhold afgive. Ved de gunstige Resultater, Toldforeningen har medført fast for alle de Stater, der have sluttet sig til den, haaber man at bevæge Østerrig til betingelsesviis at tiltræde og at formilde sin meget strenge Grændsespærring. At desuden det tre østlige Stormagter ville knytte sig endnu fastere til hverandre; at de ville understøtte Kong Ludvig Philips Bestræbelser for at undertrykke den revolutionære Aand i Frankerig, og at de ville bevirke en almindelig Afvæbning: alt dette - sige vel underrettede Folk - er noget Mere, end blot sangviinske Forhaabninger. At ogsaa de hollandske belgiske Anliggender ville komme paa Bane, er idet Mindste Nogles Mening; og der findes endelig endnu Enkelte, som mumle om visse hemmelige Øiemed, med Hensyn til hvilke den store Troppesamling i Kalisch tildeels skulde være foranstaltet. - Keiser Ferdinands Kroning i Prag vil, efter Forlydende, følge strax efter Congressen og foretages i Keiseren af Ruslands og Kongen af Preussens Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Blandinger. Don Miguel afreiste d. 14de Septbr. med en Deel af sit Følge fra Rom. Han vilde, efter Forlydende, begive sig til Bøhmen, for, om just ikke at optræde ved Kongressen selv, saa dog at være i Nærheden. Overhovedet beskjeftigede dette Fyrstemøde, meget det romerske Publicum, blandt hvilket den Mening begyndte at udbrede sig. at ogsaa de italienske Anliggender vilde komme paa Bane, ja at endog en anseelig Prælat vilde indfinde sig der, som den hellige Faders Gesandt. - J Genua, Livorno og andre af Cholera hjemsøgte italienske Stæder, var Sygdommen, fremdeles i Aftagende. De Stater, som hidtil have været frie, have truffet saa strenge Forsigtighedsregler. at hvo som i denne Tid vil gjennemreise Jtalien, maa belave sig paa at tilbringe flere Maaneder med at udholde Quarantaine paa de forskjellige Steder. - Den 16de ankom Kongen af Sverrig og Norge til Christiania, hvor han ikke har været i de sidste 10 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Den allerede berømte Componist, Bellini, er i en Alder af 29 Aar død i Paris. - For nogen Tid siden blev, som man maaskee erindrer, Professor Tholuck i Halle i visse tydske Blade anseet for en Obscurant; amerikanske Blade see derimod i ham en ny Luther, bestemt til at reformere det neologiske Tydskland. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
En Reduction af det østerrigske Armeecorps i Jtalien skal nu definitivt være besluttet; dog findes der der de, som mene, at den nærværende Tingenes Tilstand i Spanien, endnu kan virke en Forandring i denne Beslutning. - Prindsessen af Beira befandt sig d. 20de f. M. i Leiback, og det bedte, at hun agtede sig med D. Carlos's Børn til Wien. - Bekostningerne paa de Jernbaneanlæg, som deels ere udførte deels ville blive udførte i Engelland, løbe op til henimod 22 Mill. Pund Sterling; men naar de alle ere færdige, ville ogsaa de Veistrækninger, som ere belagte med Jernbaner, udgjøre over 1200 engelske Mile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Udenlandske Efterretninger. Kirkehøitideligheden i Roeskilde Domkirke, i Anledning af Stænderforsamlingens Aabning, begyndte den 1st Octbr. Kl. 9 1/2 idet at Stænderforsamlingens Deputerede, der havde forsamlet sig paa Palaiet, derfra i Procession begave sig ind i Kirken og indtoge de dem anviste Pladser. Efter en Bøn i Chordøren, som blev fremsagt af Præsten i Roeskilde, Hr. C. Gad, og Afsyngningen af tvende til Høitideligheden forfattede Palmer, af Dr. theol. Provst Schmidt, holdt Sjællands Biskop, Dr. og Prof. Mynster, Prædikenen. over Ephes., 4 Kap. 17 V, hvorefter blev afsjungen en af Hr. Provst Schmidt forfattet Slutningspalme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Høitideligheden endtes med en Bøn i Chordøren af Pastor E. Gad, efter hvilken de Deputerede begave sig tilbage til Palaiet, hvor Stænderforsamlingen dernæst aabnedes med en Tale af den kgl. Commissarius Hr. Conferentsraad Ørsted. Efterat derpaa de fremførte Jndsigelser, med Hensyn til Valg af Deputerede, vare blevne underkastede Forsamlingens Decision, foretoges de ved Stænderanordningerne befalede Valg af Embedsmænd. Præsidentvalget faldt paa den af Hs. M. Kongen for Kbhvns Universitet, i Conferentsraad Schlegels Sted, valgte Deputerede, Hr. Prof. Schouw. Til Vicepræsident valgtes Hr. Etatsraad Hvidt, og til Secretairer: Dhrr. Justitsraad Povelsen og Procurator Rye. Til, i Forening med Præsidenten, at besørge Redactionen af Stænder-Tidenden, udvalgte Forsamlingen Dhrr. Prof. Bang og Secretair Algreen=Ussing og til at affatte en Tak Adresse til H. M. Kongen en Committee, bestaaende af Hs. H. Hr. Biskop Mynster og Dhrr. Etatsraad Hvidt og Prof. Bang. Disse yderst heldig udfaldne Valg vakte en almindelig Glæde, og det Ønske at udtale denne, bragte en stor Menneskemængde, saavel af Roeskilde Byes Jndvaanere, som af de i Dagens Anledning hidreiste Fremmede, sammen udenfor Palaiet, hvor de Deputerede, da Valgene vare sluttede, efter den kongelige Commissærs Jndbydelse, havde forsamlet sig til en Diner. Paa den forsamlede Mængdes Opfordring fremtraadte Justitsraad og Høiesteretsadvocat Guldberg, som dens Ordfører, tolkede Folkets Tillid til dets Udkaarne og udbragte et "Leve!" for Nationens Deputerede, den kgl. Commissarius og Stænderforsamlingens Præsident; hvorefter Mængden adskiltes under et Vivatraal for Kongen og Fædrelandet. Om Aftenen var Byen illumineret. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Som man erfarer vil Stænderforsamlingens Tidende blive trykt i Kbhvn., i det Berlingske Officin, med den af Eierinden nylig anskaffede Hurtigpresse, og det første Nr. af samme, i hvilket, foruden Dagens Forhandlinger, den kongl. Commissærs Tale skal kunne ventes meddeelt in extenso, vil udkomme i disse Dage. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Khvnspostens Redaktør har været indkaldt baade til Censor, og siden for en Politiret, og hans Erklæring affordret over: hvad Hjemmel han havde for sin foreløbige Efterretning om Budgetens Udfærdigelse. Men inden Sagen bragtes til Ende stod denne allerede i Kollegialtidenden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
J samme Blad læses: "Red. er, i Anledning af en Artikel under Nyhedsposten i Nr. 228 af d. Bl., af Hr. Justitsraad og Høiesteretsadvokat Salicath bleven anmodet om at bringe til offentlig Kundskab at det vel forholder sig rigtigt, at han har samlet nogle Materialier til Oplysning om det formeentlige Ufuldkomne i den fra 1789 bestaaende Straffelov for Tyveri, og at han har udkastet et Forslag, hvorved denne Mangel muligen kunde afhielpes og en større Harmoni mellem Strafskyld og Straf tilveiebringes men saavidt hiin Artikel endvidere omtalet hvad Hr. S. tillige skal ville andrage paa, og in Specie nævnet en ny Credit Lovgivning, da maa dette beroe paa en Misforstaaelse eller en mulig Forvexling ved en Andens Jntention, da han ikke har paatænkt at ville andrage herom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Jfølge en imellem flere hundrede hoverigjørende Fæstebønder i Laaland truffen Overeenskomst, mødte d. 13 f. M. Udsendinge fra disse hos den valgte Stænderdeputerede, Gaardmand Niels Nielsen i Øster Thiersted til hvem de afleverede en Promemoria, hvori var udhævet en Deel af det meget Mislige, som Hoveri in natura medfører for Bondestanden. De erindrede tillige den Deputerede om, at Hs. M. Kongen selv erkjender at Hoveriets Ophør befordrer Velstandens Udbredelse blandt Rigets Undersaatter. Den nævnte Deputerede "modtog - hedder det i Beretningen herom - Andragendet med megen Velvillie og lovede paa bedste Maade at tage sig af denne, for Godseierne og den hoverigjørende Fæstebondestand lige vigtige Sag. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Fra St. Thomas skrives, at en Storm den 13 Aug. syd paa Portorico og paa flere Øer har tilføjet Kaffeen og Sukkerrøret megen Skade. Flere Skibe gik under med deres Mandskaber. En engelsk Skonnert og en engelsk Brig vare ankomne uden Master til St. Thomas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
De sørgelige Efterretninger fra Jisland stadfæste sig fuldkommen ved senere hidkomne. Just i den Tid, Grøden var kommen i Jorden, begyndte det haarde Veir, og selv i Midsommeren, var der saadant Sneefog og Frost, at mange Faar døde, Bække og Aaer, jo selv Søen mellem Vestmann og Fastlandet lagte til saa at de flere Steder kunde bære. J mange Sysler, især paa Nordlandet, beholdt nogle ikke det Halve af deres Faar, andre mistede det hele Antal. Græsværten mislykkedes aldeles. Vaarfiskeriet var ubetydeligt. Korn har ikke været at faae for Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Børnekopperne gribe slemt om sig i Mariboe, hvor flere Voxne ere angrebne af dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
Ringsted. Det Werlighske Skuespillerselskab giver i denne Tid Forestillinger her i Byen. Et kunstnersk Ensemble udgjør det vel ikke, og paa et afrundet Sammenspil er derfor ikke at tænke. Jmidlertid kan det dog opvise et Kløverblad af Kunstnere, som med Held vilde kunde optræde paa en større Scene. Jomf. Falck, samt dhrr. Werligh og Sørensen, have ofte underholdt os med et Spil, der vidner om et afgjort Talent for Scenen. Jomf. Falck er her som allevegne Publikums erklærede Yndling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-06
En ædel Olding, med et berømmeligt Navn i Danmarks Sø=Annaler, Hs. Excell. Viceadmiral Frederik Risbrick, Kommardeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, er i en Alder af henved 82 Aar, blidt henslumret den 29de Septbr., i Svendborg, hvor denne Ædling henlevede sine sidste Aar. (Hemp. Av.)