Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-04-18
En Ordonnants i Moniteuren af 7de, hvorved Grændsen drages imellem Handelsministeriet og Jndenrigsministeriet, og de offentlige Arbeider lægges fra hiint hen under dette, har ogsaa vakt en saa almindelig Misfornøielse, at selv Journal des Debats er ilde tilfreds dermed. - Jøvrigt seer det ud til, at det nye Ministerium vil strax faae Nok at bestille. J Lyon forefaldt d. 5te og 6te urolige Optrin, om hvilke de forskjellige Blades Efterretninger ikke stemme overeens, men som synes at have havt en betænkelig Charakteer, og fra flere nordlige og østlige Egne ere indløbne Beretninger, hvori der yttres Frygt for, at man ikke vil kunne sætte Loven mod Foreninger igjennem. Hr. Persil laver sig imidlertid til med at Strenghed at sætte Loven i Kraft, saasnart den definitivt er antagen, og han skal allerede have en Omgangs skrivelse færdig til alle Præfecter og Underpræfecter, hvori han truer dem med Afsættelse, dersom de i dette Punct vise Svaghed. Forresten har hiin Lov faaet en uventet Kamp at bestaae i Pairskammeret, hvor dens 4de Artikel, som bestemmer de Tilfælde, i hvilke Pairskammeret kan kaldes til Dommer, og dem, som derimod skulle henhøre under Jurien og Politiretterne, fandt en saaben Modstand, at Hr. Persil selv maatte fremtræde som sit Fosters Forsvarer. Debatterne vedvarede endnu ved Postens Afgang. Ogsaa Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer syntes at ville give Ministrene Anledning nok til at samle deres hele Kraft. Efterat nemlig de forlangte Tilskud til hemmelige Udgifters Udredelse vare bevilgede, med de Reductioner, som Commissionen havde foreslaaet; efterat Jndenrigsbudgettet var antaget, men Krigsbudgettet udsat, indtil de fornødne Meddelelser om Algier vare indhentede; efterat man derpaa var kommen til Budgettet for de udenrigske Anliggender og havde taget fat paa dettes enkelte Afsnit, saa fremtraadte Hr. Coulmann og forlangte Oplysninger og Frankerig, i dets Forhold til Forbundsdagen i Frankfurt iagttagne, Politik. Admiral Rignos Svar, at Regjeringen i denne Henseende var paa sin Post, og at han derom intet Mere havde at sige, tilfredsstillede ikke General Demarcap, som meente, at de mindre tydske Staters Uafhængighed var vigtigere for Frankerig end alle andre politiske Spørgsmaal, og som derfor ikke vilde lade Ministeren hoppe saa let over denne Gjenstand. Sagen kom da atter paa Bane, og der fremførtes Klager over, at Frankerig taalte, at der skeete Jndgreb i de mindre tydske Staters Uafhængighed. Hr. Thiers vilde forsvare Regjeringens Forhold i denne Henseende, men maatte derpaa høre den gamle Vise om Polen, med det Tillæg, at, ligesom man den Gang sad stille og saae til, da Polens Uafhængighed gik til Grunde, saaledes vilde man vel nu ogsaa lade de tydske Staters Frihed gaae til Grunde. Ved alt dette blev Hr. Thiers tilsidst saa ilde tilmode, at der undslap ham en Yttring, som Hr. Coulmann tog for en Afbigt, hvorimod Ministeren protesterede. - Og det er vel ikke blevet derved; thi Hr. Mauguin, som den Dag ikke var vel, gav Løfte om at bringe meget Mere om dette og andre udenrigske Forhold paa Bane. - En Fregat var ankommen til Toulon med en neapolitansk Stormand, ombord, som, man troede, havde det Hverv, at anholde om Prindsesse Marie til Vicekongen af Sicilien. Ligeledes hører man, at Fregatterne Artemis og Diligente vare sammesteds seilfærdige og ventede kun paa Ankomsten af en Gesandt, som skal anholde om en neapolitansk Prindsesse til Hertugen af Orleans.