JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Directionen for Norges midlertidige Rigsbank i Christiania, har under 8de September 1818 bekjendtgjort, at Rigsbanksedlerne skulle alle tilden 31te Marts 1819 være ombyttede med norske Speciessedler, hvoraf nu en stor Mængde allerede ere satte i Omløb. Jngen Godtgjørelse for de Rigsbanksedler, der senere maatte frembydes til Omtuskning, kan ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
De i London indløbne officielle Efterretninger fra Nordpol-Expeditionen lyde meget gunstige, og gaae til d. 28 Juli, hvor Skibene Jsabella og Alexander, befandt sig under 76 1/2 Sr. N. Brede og 60 1/2 Længde. Compasset viste, efter hyppige Jagttagelser paa 89 Sr. og Magnetnaalen trak sig til 184 Gr. 30 Min., hvilket lod formode, at man stærkt nærmede sig Polen. Det var fuldkomment Havblik, og i 3 til 4 Dage syntes Havet ligesom bedækket med Jisstykker. Strømmen, førte mod Nordost, og oplivede Haabet om at finde en Gjennemgang paa Pynten af America, hvorfra denne Strøm syntes at komme. Jndtil Halvdelen af Strat David løb paa Venstre en fast Jisslætte, men ligesom man kom videre frem, var den mindre fast, og den syntes at befinde sig i en Tilstand af Optøening. Man haabede saaledes, naar Vinden kun vilde begynde at blæse og aabne den vestlige Jis, at naae det sydlige America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
De forenede nordamericanske Staters Befolkning er, efter Bristed, stegen i følgende Forhold: Staternes Qvadratmile 2,814,550 (engelske). Herpaa levede 1790 ialt 8,929,326 Mennesker, 1800: 5,303,666, og 1817.: 10, 405,647. Befolkningen har altsaa forøget sig i en Tid af 27 Aar henved tre Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 September. Cours. Hamb. 2 M. 256, a vista 260. Amsterdam 2 M. 238, a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris - . Spec. 266. - Specier solgtes til 16 Rbmk. a 16 Rbmk. 2 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 3/4 pr. 100; Oblig. 98. Norske Rigsbanks. 22 1/2. Svenske Sedler 7 a 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Rettelse. P. 1296, Lin. 19 nedenfra, efter: Skavank, tilføies: et saadant Agrement, Fra Pressen er udkommet: Humoristen, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 3die Hefte. Det indeholder; Reisen til Hovedstaden i Aaret 1807. Det koster 8 Mk. paa Postpapiir og 6 Mk. paa Trykpapiir. Til ubestemt Tid, omtrent hverfjette Uge, udkommer et Hefte paa 6 Ark. Fire Hefter udgjøre et Bind. Det faaes hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, hvor ogsaa Subscriptionen fremdeles modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Ellers er det mærkeligt, at Holberg kun bestemte een eneste af sine Frænder, en i Norge, levende svag Søstersøn en aarlig Pension af 30 Rdlr. Hans lange Ophold i Danmark og den Ligegyldighed, hans Familie viste ham, syntes at have bragt ham til den Beslutning, heller at lade sin Formne blive samlet i en offentlig Stiftelse, end udsættes for fuldkommen Opløsning i hans egen Slægt. Modstandere, at han ved sin Flid og Sparsomhed, selv havde skabt sig en Rang, der betydede noget ganske andet end den, som fulgte med et Embede eller søgtes paa andre Veie? Det synes som i Benævnelsen Friherre, med Hensyn til Holbergs uafhængige Stilling, ligger nogen satirisk Betydning. Dertil kommer endnu at der med Friherligheden var forbunden store Fordele, der, endog fra den occonomiske Side maatte være ham vigtige for hans forøeske Stiftelse. Den anseelige Herre af høieste Rang, som efter Scheibes Beretning i Fortalen til den tydske Oversættelse af Peder Paars, tilskyndede ham at skjænke Ridderacademiet i Sorøe sine Godser, som havde den lovlige Størrelse af et Baronie, var uden al Tvivl Greve Danneskjold, der reddede hans Peder Paars fra at blive, efter Rostgaards Ønske, brændt af Bøddelen. Saaledes lader sig maaskee, baade af moralske og occonomiske Grunde et i Literaturens Aarbøger høist sjeldent Phænommen forklare, og saaledes viste Holberg, syv Aar for sin Død, sine Modstandere, at man uden egentligen at beile til Hoffets Yndest og uden egentlige høie Beskyttere, ved egen Kraft, endog paa Forfatterbanen, kan finde Adelsdiplomet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn haves i denne Tid russiske Banknoter, lydende paa Rubler, der ved de herværende Russer fra de paa Rheden liggende Krigsskibe, ere komne i Omløb. De ere trykte baade paa rødt og blaat Papir, der er temmelig tyndt. Stilen er russisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Søndagen d. 27 Sept. imellem 12 og 1 bleve de fire nyfødte Drengebørn døbte i Trinitatis Kirke. Denne var opfyldt af Mennesker, og ligesaa vrimlede der uden for af Nysgierrige, som vilde see disse mærkværdige Fiirlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
De tre bleve i Daaben kaldte Abraham, Jsaak og Jacob, og den fjerde Carl Frederik. Hr. Pastor Fallesen holdt ved denne Leilighed en passende Tale. Alle disse fire Drengebørn befinde sig frisk og vel. - Man har villet bemærke, at i denne Tid Tvillingers Fødsel ikke er usædvanlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Man har, som bekjendt, baade i ældre og nyere Tider søgt at udgrunde Aarsagen til den kryderagtige Lugt, som de ægte Randershandsker have, men hidtil forgiæves. Saaledes have Nogle gjættet paa Hemmeligheder i Skindenes Tilberedning, imedens Andre have været af den Formening, at Vandet i Randers maatte have den Egenskab, at kunne forhøie Vellugten til den Grad, hvorved de virkelige Randershandsker endnu udmærke sig, og hvorved de alene skjælves fra dem, som forfærdiges i de andre Kjøbstæder; men, som sagt, Jngen har endnu tilfulde kunnet opløse Gaaden. Man skulde næsten formode, at Handskemagerne ikke engang selv kiende den sande Aarsag, og man kan isaafald med Rimelighed antage, at det snarere er Naturen end Kunsten, der gjør Udslaget. Jmidlertid var det at ønske, at en Chemist vilde undersøge Vandet, saameget mere som Historien ogsaa omtaler Buurøllets berusende Egenskaber, som en Virkning af dette Vand. - Handskemageriet i Randers har ellers i mange Aar været i Aftagende; men nu synes det igjen at være i god Opkomst. Rigtigtnok er Mesternes Antal endnu kun lidet; men den der anlagte Fabrique kan levere en betydelig Deel Varer, ei alene af det ovennævnte vellugtende Slags, men ogsaa af couleurte Handsker og af flere Slags fine Vadskehandsker, som ikke ere almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Hvad der ikke af disse Vare forbruges i Byen selv og Omegnen, sendes mestendeels til Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
De saakaldede Randershandsker, som udsælges i Kjøbenhavn, ere (sjeldne Tilfælde undtagne) ikke forskrevne fra Randers, men have formodentligen faaet Navnet, formedelst deres tilsyneladende Liighed med de ægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Dersom Sandgrundene ved Logstøer bleve opkastede, en solid Kampesteensmuur fat til Dæmning imod Sandet paa de værste Steder, og Liimfjorden saaledes gjort seilbar for Jagter og maaskee større Skibe, vilde den frugtbareste Deel af det vestlige Jydland, nemlig: Salling, Mors, Thye og flere Districtet, vinde betydeligt derved. De smaae Kjøbstæder: Skive, Nykjøbing og Thisted, ja selv Viborg, som nu for endeel ere afhængige af Aalborg, vilde kunne forskrive Varene fra første Haand og følgeligen sælge Jndførsels artiklerne lettere end nu. At Landmanden kunde høste store Fordele af den høiere Betaling for Udførselsproducterne, er indlysende nok. Kort, det kunde ansees som et saare gavnligt Foretagende, naar det kun lod sig udføre, og derom bør man neppe tvivle, naar man seer hen til Canalen ved Esrom, den slesvig-holstenske Canal o. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Den Frygt eller Fordom, at Aalborg maaskee tabte derved, vilde heller ikke kunne blive nogen tilstrækkelig Modgrund, naar Udførelsen gavnede det Hele, og desuden er det høistsandsynligt, at Skibsbyggerie, om ikke andet, vilde vorde en ny Erhvervskilde for denne By.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Odense, d. 25 Septbr. Efter Tilendebringelsen af den offentlige Examen i Odense Kathedralskole, optoges i samme 27 nyanmeldte Disciple, af hvilke 1 fik Plads i 4de Klasse, 4 i 3die, 9 i anden, og 13 i første Klasse. Discipeltallet i denne Skole udgjør nu det betydelige Antal 105, hvoraf i fjerde Klasse findes 24, i tredie Klasse 29, i anden Klasse 32, og i første eller nederste Klasse 20. - Jo glædeligere den blomstrende Tilstand er, hvori denne yndede Skole befinder sig, desto smerteligere er det Tab, den saavelsom Byen nylig har lidt ved den almeenagtede Rectors Hr. Professor og Ridder Heibergs Død, som efter 6 Ugers Sygdom hensov i Mandags Aftes i sin Hustrues og Svigersøns Arme, 9 Dage efterat han havde fyldt sit 58de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
J 32 Aar tjente han Kongen og Staten, nemlig i 11 Aar som Konrector i Ribe, og derefter i 21 Aar som Rector ved Skolen her i Odense, i hvilken Embedstilling han har dimitteret 134 unge Mennesker til Universitetet (foruden de Mange, som uden at blive Studenter have nydt Underviisning i hans Skole), hvilke nu for en stor Deel ere Embedsmænd paa forskjellige Steder i Riget. Hans sidste Embedshandling var at dimittere de unge Mennesker, som iaar afgaae fra Skolen til Akademiet, og hvis Testimonier han underskrev paa sin Seng faa Dage før hans Dødsdag. - Hans udgivne Skrifter findes i det nylig udkomne Literaturlexicon af Prof. Nyerup. - Ved Eegeskov Marked i Tirsdags vare Priserne saaledes: Sæderug 10 a 12 Rbdl. Tønden, Smør 16 a 17 Rbd. Fjerdingen, Boghvedegryn 18 a 20 Mk. Skjeppen, Gjæs 4 a 6 Mk. Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Af Professionister havde her indfundet sig fra alle Kanter; men klagede i Almindelighed over Mangel paa Afsætning, der formedelst Pengetrangen var saa stor, at Mange vist ikke solgte til Vognleien allene. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Aalborg, d. 24 Septbr. Paa det i Gaarden 23 Septbr. ved Nibe holdte Marked, hvor som sædvanligt var en stor Forsamling saavel af Sælgere som Kjøbere, vare Priserne følgende: Sæderugen solgtes for 9 a 10 Rbdlr. Tønden; Smørret for 24 a 28 Rbs. Pundet; Ostene for 6, 7 a 8 Rbmk. Lpd.; Gjæssene solgtes for 4,5 a 6 Rbmk. Stykket, en Snees Æg for 20 a 24 Rbs. Snesen. - Formedelst den herskende store Pengemangel, klagede den Handlende, ligesom paa de andre offentlige Markeder, meget overden ringe Afsætning, af deres medbragte Vare. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
J Hittebørnenes Hospital har man allerede siden 1801 vaccineret, men uagtet man med Flid udsatte Børnene, efterat de vare vaccinerede, forden naturlige Koppesmitte, er dog i disse 16 Aar kun et eneste simpelt Tilfælde blevet lagt taget. Den samme Erfaring gjorde man i Torkmilitary Asylum. J den 1807 i London oprettede Vaccinations-Jndretning, ere i 13 Aar vaccinerede over 34,000 Mennesker, og endskiønt de naturlige Kopper stedse herskede, ere blandt dette Antal kun 4 Tilfælde blevne bekiendte, hvor hine Kopper siden fremkom i en mildere og aldeles ufarlig Skikkelse. Fra Aaret 1800 til 1808 ere i Berlin ikke flere (?) død end 403, og fra 1809 til 1817 ikke flere end 912 Børn af Kopper. - (Det sidste synes ikke at være nogen Compliment for Laccinationens Udbredelse i de preussiske Stater. J de danske Stater, vore Besiddelser i Ost- og Vestindien iberegnet, ere fra 1800 til 1813, eller i tolv Vaccinationsaar, efter anthentiske Optegnelser, ialt vaccinerede 240, 899 Børn, de uanmeldte uberegnede, og med Grund kunde Commissionen for Vaccinationsvæsenet i sin Jndberetning til Kongen, af 16de Juli 1814 sige: "at Danmark under Overholdelsen af Anordningerne angaaende Vaccinationsvæsenet, ingensinde vilkunne have nogen Koppe Epidemie at befrygte, og at Børnekopper, med alle deres skrækkelige Følger, for stedse kunne ansees exilerede fra den danske Stat, hvor Vaccinationen har faaet en saadan Udbredelse, og en saa stadig og hensigtsmæssig Gang, at man forgjeves hos alle andre søger et lignende Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Hvad der i Bibelen berettes om David, der ved sit Harpespil bragte den onde Aand til at vige fra Saul, og i Danmarks Krønike, om den, der, ved sin Strengeleg, gjorde Kong Erik Eiegod rasende, er noksom bekjendt. Men hvad der fortælles om den vidunderlige Kraft af Mad. Catalanis Sang, hører til den nyere Tids sjeldnere Historier af dette Slags. Hun befandt sig nemlig engang paa en Reise i Tydskland i en ussel Hytte, hvor hun, forat fordrive Tiden, satte sig hen ved en stor Jld og sang adskillige Phantasier. Een i det næste Værelse liggende epileptisk Syg, om hvem man allerede havde opgivet alt Haab, og som man ventede snart vilde døe, blev saa bevæget af hendes Toner, at han begyndte at komme til sig selv igjen, og ved at synge for ham i otte Dage uophørligen de skjønneste Stykker, helbredede Madam Catalani ham fuldkomment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Hofraad Tychsen har i det Gøttinger Videnskabers Societet oplæst en Afhandling om Brugen af Papirus i Middelalderen, hvori der forekommer følgende: "De Gamles Papyrus var af utrolig Varighed. Ei at tale om Documenterne fra Middelalderen, der vare skrevne derpaa, saa viser det Borgianske Fragment, de Herkulanske Haandskrifter, og de fra Catacomberne ved Theben medbragte Roller, at det kan holde sig 1500, 1700 ja 3000 Aar. Saalænge varer neppe Steen= og Metalskrift. Vore ældste Bøger paa Metal ere endnu neppe 400 Aar gamle, og maaskee er om 1000 Aar ikke en eneste af de Bøger, der nu gives, mere til. J varmere Egne ødelægges Papiret af Møl og i de koldere af Fugtighed *). Paa den anden Side tale de Gamle om Papirus's, Forgjængelighed, og man seer tydeligen hvor skrøligt det er. Men denne tilsyneladende Modsigelse falder bort, naar man undersøger Massens Natur. Papirus er en Moseplante, der har en porøs Vær af bløde og haardere træagtige Trævler, som man gjorde Reb, Maatter, Seil, ja endog Smaaskibe af. En deraf sammensat Masse taaler Fugtighed, og kan i Jorden eller Hvælvinger være af Aarhundreders Varighed, men i Luften bliver den tør og skør, og ved Brugen brækkelig og raa, saa at Skriften gaaer af og ødelægges. Papyrus gaaer altsaa ved Brugen, som vort Papir hedre taaler, til Grunde; kun lider det sidste ved at ligge og ved Fugtigheden. Maaskee opdage vore Chemikere et Middel til at give Papiret længer Varighed, som de Gamle deres Roller ved Hielp af Cederolie, som de bestrøg dem med &c."*) Dersom det er tilladt at slutte fra det Nuværende til det Tilkommende, saa ville vore trykte Bøger kunne være af længer Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Man har f. Ex. Bibeler fra Bogtrykkeriets første Jndførelse, altsaa af henved 400 Aars Alder, som endnu ikke have liidt noget af Tidens Tand, og som, efter al Rimelighed, naar de blive fri for udvortes Vold, endnu om 400 Aar ville være meget læselige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Norge. Hs. Maj. Kong Carl Johan har ved Kundgjørelse af 15 September tilkiendegivet, at det er kommet til Hans Kundskab, at adskillige Hobe af Landalmuen i flere Bygder samlede sig ifølge Budstikker og Tilsigelser, for i Forening at begive sig til Christiania, under Paaskud at frembringe Ansøgninger til Hs. Maj. og Storthinget om Forandring i de gieldende Bestemmelser om Skattevæsenet, Pengelaan, m. m., samt at de Jldesindede, der ere Formænd for deslige lovstridige Sammenrottelser og Stemplinger, dristede sig til, deels ved Overtalelser, deels endog ved Trudsler, at forlede eller tvinge velsindede Almuesmænd til at forene sig med dem. Hs. Maj. har derfor, ifølge Hans Kongelige Pligt, strax været betænkt paa at træffe de fornødne Foranstaltninger, for at standse Urolighederne og hævde Orden i Districterne. Jfølge Embedsmænds Forestillinger vendte endeel Almuesmænd tilbage til deres Hjem, og Hs. Maj. haabede, at Rolighed vilde være tilveiebragt, uden strengere Midlers Anvendelse; men Han har erfaret med Mishag, at en Deel af Hallingdals og Ringeriges Almue atter var samlet, og hobeviis paa Veien til Christiania, og har derfor, for at hævde den tilbørlige Agtelse for Lovene, værne om den gode Borgers Fred i hans Hjem og drage de Skyldige til Ansvar, seet Sig nødsaget til at lade disse i Antog værende Almuesmænd arrestere og indbringe til Christiania. Dette har Hs. Maj. naadigst fundet for godt at bringe til offentlig Kundskab, for at advare andre af Sine kjere og troe Almuesmænd, der mueligen, forledede af den offentlige Roligheds Forstyrrere, kunde være paa Veie til at begaae lige lovstridige Handlinger, at de strax skulle vende tilbage til deres Hjem, og derved undgaae den Skjebne, som ellers vil ramme dem. o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Kjøbenhavns Børs d. 29 September. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 260. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Rbdlr. Paris - . Spec. 271. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 4 s. a 16 Rbmk. 6 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanks. 22 1/2 a 23. Svenske Sedler 73 a 74 s. - Disconto 6 PC. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Marschal Bassompiere fortalte engang i sin Konges, Ludvig IIldes Nærværelse, at han ved sit Gesandtskab til det spanske Hof holdt sit Jndtog i Madrid paa et usselt Muulæsel. "Det maa have seet næt ud, sagde Kongen, saadan en tyk Æsel som J, paa et Muulæsel." Jeg beder om Forladelse, Sire, svarede Bassompiere: jeg havde den Ære at forestille Eders Majestæt." Duclos sagde, for ikke at vanhellige Navnet Romer, naar han talde om een af vore Dages Romere, en Jtaliener fra Rom. Regenten af Frankrig vilde gaae paa et Maskeradebal, og være ukiendt. Lad mig kun sørge for det, sagde Abbe Dubois, og da de kom paa Maskeraden, gav han ham et Spark paa Bagen. Regenten, der fandt det lidt for drøit, sagde: "Abbe, J gjør mig ogsaa alt for ukjendelig!"¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
Man talte nyligen i et Selskab om den Expedition, som Engellænderne havde udsendt, for at seile omkring Polen, og de vigtige Følger, som det vilde have for Seiladsen til China. "Det er jo noget gammelt", sagde een af de Tilstedeværende, der sad ved Spillebordet og lagde sin Spa dille op - der gaaer jo hele Caravaner fra Rusland til China, hvorfor skulde man da ikke ligesaa godt kunne komme igjennem Polen derhen, Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-29
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. adsconFemtende Aargang. No. 79. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 October 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Den Omstændighed, at Justitsbetjenter formedelst deres Regnskab, kunne blive ulykkelige, har bragt Forfatteren af nærværende Betragtninger til at eftertænke de muelige Aarsager, hvorfor i senere Tider mere end tilforn saadanne Uheld kunne indtræffe, og han vover at fremsætte, til Sagkyndiges nøiere Bedømmelse, nogle Forslag til deres muelige Forebyggelse. Efter Forfatterens uforgribelige Mening maa een af de første Aarsager dertil søges i saadanne Mænds forandrede Kaldstilling, og denne kjendes bedst, naar man undersøger, hvorledes den har været for et halv Aarhundrede siden, og hvorledes den er nu J Aaret 1768 havde Danmark 25 Stifts og Amtmandskaber, foruden Bornholm; senere 24, hvilke 1794 bleve indskrænkede til det nu værende Antal af 17. J det første Tidsrum kunde en Amtmand, om han end ikke selv tog synderlig Deel i Forretningerne, bestyre det Fornødne, ved Hielp af en Fuldmægtig, en Volontair og en Dreng, og ofte var Fuldmægtigen en i Kjøbstæderne bosat Embedsmand. Forretningernes Mængde bevirker nu, at, uagtet disse Over øvrigheder selv kraftig tage Deel i samme, maae de dog holde et betydeligt og talrigt Antal af Contoirbetjenter. Dette er ligeledes Tilfældet med Underøvrighederne, saavel i Kjøbstæderne, som paa Landet: Magistraterne, Byfogderne, Herredsfog derne og Herredsskriverne behøvede forhen ingen Contoirbetjenter, Byskriverne alene i de større Stæder behøvede en Karl og 1 a 2 Drenge eller Volontairer; nu derimod maae alle disse holde mange og tildeels meget kostbare Contoirbetjenter; rigtig nok ere disse Embedsmænds Jndkomster nu meget anseligere end deres Formænd, men dette er ogsaa nødvendigt for dem til at kunne leve anstændigen. Naar man undtager, at Kjøbstæds øvrighederne i Krigstider forhen lode ved Borgere indkræve extraordinaire Paalæg, og derfor afgave Regnskaber, kjendte de ikke til Regnskabsvæsenet førend 1762, da Extraskatten blev paalagt; Stædernes occonomiske Skatteregnskaber bleve da, som nu, aflagte ved Kæmnerne efter Loven; Underøvrighederne paa Landet havde aldeles ingen Regnskaber at aflægge, da de ingen Oppebørseler havde, og Designationerne over Justits cassens smaae Jndtægter fortjene ikke Navn af Regnskaber. Nødvendigheden har nu virket, af Magistraterne ere blevne virkelige Oppebørselsbetjenter af Kongelige Skatter, og derfor maae, som bekjendt, aflægge flere aarlige, tildeels meget betydelige, Regnskaber. Ved at overtage det Amtmændene forhen havte Skiftehold ere Herreds fogderne og de Kongel. Birkedommere ikke alene blevne Skifteholdere, men og Overformyndere, hvilket medfører et ligesaabetydeligt Ansvar, som meget Arbeide og et vigtigt Regnskab. J de ældre Tider vare Færre af disse Embedsmænd latinske Jurister, da disse sjeldent attraaede saa ringe Embeder; de bleve derfor besatte med danske Jurister, som vel havde mindre Kundskaber, men maaskee vare mere vante til Arbeide, da de, fra Drenge af, vare dannede dertil, og, da de intet havde med Regnskabsvæsenet at gjøre, levede de roligen og for det meste døde der i Embederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Den Forandring, som er skeet, at flere af de større Stæders Embedsmænd ikke tillige ere Justitsbetjenter paa Landet, og at deres Antal er formindsket, er ligesaa god som nødvendig, naar disse altid kunne finde tilstrækkeligt Udkomme; med de mindre Kjøbstæders synes denne Forandring vanskeligere, naar Levebrød skal kunne haves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
J Kjøbstæderne ere Borgere efter L. 318 Overformyndere, og her kan L. 31732 blive efterlevet; men ikke paa Landet, saalænge Skifteretten som Øvrighed selv er Overformynder, og derfor vilde det mueligen være godt, om L. 3. 18-1 blev udvidet til Landet. Lægdsvæsenet, hvor der gives mange Selveiere, det mere Arbeide ved Veiene end forhen, Udpantning af alleSlags resterende Skatter, de flere nu end forhen forefaldende Justitssager, fordre tilsammen Arbeide og medtage megen Tid. Skal derfor Justitsbetjenter saavel i Kjøbstæderne som paa Landet opfylde deres vigtige Kald og have anstændig Udkomme, og derved bevare den Agtelse, de bør være i Besiddelse af, ønsker Patrioten, at nogen Lindring, uden synderlig Byrde for det Offentlige, kunde opnaaes, og fremsætter derfor følgende: a) For Kjøbstæderne uden for Kjøbenhavn: At der i alle Kjøbstæder blev antaget en Jncassator for alle Kongelige extraordinære Skatter, som oppebæres eller siden maatte blive paabudne, imod vedbørlig Sikkerhed, for hvilke han havde at aflægge directe Regnskaber saavel til de Kongel. Collegier, som til Nationalbanken, imod derfor at erholde en passende Godtgjørelse, deels af den Kongel. Casse, deels af Nationalbanken, og deels af Communen. Saavidt vides, finder dette allerede Sted ved Jndkrævningen af Bygningsafgiften i Stæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Anmærkning. J de fleste større Kjøbstæder gives der Hospitaler, følgeligen og Forstandere, som sjeldent have andre Embeder, og i de fleste af de mindre Stæder Consumtions=Cassere, hvilke Embedsmænd ere i Almindelighed ikke stærkt lønnede, have megen Tid tilovers, og ere øvede i Regnskabsfaget; mueligt Enkelte af disse, om ikke Alle, kunde finde deres Regning ved at blive Stædernes Casserere, hvorved de kunde forbedre deres Kaar, og Magistraterne vandt Tid til end mere at tænke paa hvad der kunde gavne Stæderne." b) Landet angaaende.