JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-04-12
Ja der ved udstedet Landstings Proclama af 18. Februar. " sidst er berammet Skiftesamling efter afgangne salig Hr. Bye- og Herredsfoged Johan Peter Woidemann i Hobroe den 23. Maji næstkommende, efterat Stervboets Effecter ere ved holdte Auctioner bortsolgte, og til Betalingens Forfaldstid kan blive Stervboet beregnet til Jndtægt; altsaa bliver Creditorer, saavelsom Debitorer hermed ved de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler indkaldede at møde for Skifteretten ermældte Tid her i Hobroe, de første at indlevere deres lovskikkede Fordringer, og de sidste at betale, hvad de til Stervboet maatte findes at være skyldige, da enhver efter Stervboets Beskaffenhed skal vederfares, hvad Ret er efter Loven. J. West.
Jyske Efterretninger, 1782-04-12
J Sindahl Præstegaard, hvor der for værende Tid C. T. J er en god Slags Besters god Besætning, og at Præstegaardens unge Tillæg til Præstegaardens (ellers siælden indfalden) Stutteries Handel, ere, og staaer salgmæssige, og færdige til god avangemars); hvorhen vides ei, for grundfornuftige Bæste=Libhabere indtil førstkommende Midtsommers Tid a) en blank, triangel stiærnet in obtuso vinculo, sort Hoppe, først tilreedet, og dernæst vel tilkiørt, i 6te Aar; - for beste ægte og rette=Kiændere, og promte=Libhabere i Betaling, efter tilpaskiøbet med ægte ret, bedømmendes applaus, meget nyttig i sin rett hurtige beqvæmme Kuskcommanderende Reiseveiesforttfahret og for den, som søger (i Følge en fuldstændig Beste Gou) at tilforhandle sig en rask Forløber i Spand, eller og saa, efter Libhaber=Kiøbmands Behag, en smaae, Herres=Ridehoppe Høiden er 10 Qvart. - 10 b) En blank bruun Mærplag, med fiirestiærnet, smalstribbetBlæss i 3die Aar, tienligst, i Følge Couleuren til Ride=Hop; da den er allerede, efter Alderen anseelig lang i Livet, og af hurtig og vis, Fodskift. c) En sort brun Ramskopped Hingst Plag, med en hvid venster=Bagfod (allerede springmæssig til alt kiændelig, viis forventende Hingst=Producter) tienlig for Libhabere, som saadan en maatte behøve efter først egens fuldkommen promte=Approbation, til en, derefter, ægte capabel brugelig Stutterie approberede Bonde=Hingst, vel endog, ved god Høes- og Hafre=FohringsKorne-Retholdelses Education og Satpasning, ordentlig i eet og alt, til en tilkommende approberendes Herregaards Hingst. NB. NB. NB. Alle ovenmældte til Salg publicerede, Bester ere avlede og producerede af een reen Arts Hoppe, efter Høgholts Stand berømmelige Hingst.
Jyske Efterretninger, 1782-04-12
Praaegaards Mølle, beliggende i Torslev Sogn, Jerslev Herred, og ansat for Hartkorn Jordskyld 1 Td. 3 Fdkr. Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. samt et Sted, kaldet Ulhøy, Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., hvoraf skal svares Landgilde aarlig 8 Rdlr., tvende Steder i Underaare, det ene Hartkorn 2 Skpr. og Landgilde 4 Rdlr., det andet Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. og Landgilde 3 Rdlr. 4 Mk., alle begge forsynede med Beboere, og i Seritzlev Sogn udi bemældte Herred beliggende, men samtlige tilhørende afgangne Gaardfæster i Fieldgaard Jacob Hansens Stervboe, bliver bortsolgt ved Auction udi Sr. Hans Holms Gaard i Sæbye førstkommende 22 April til Høistbydende paa de Conditioner, som da bekiendtgiøres. Til Lysthavendes Efterretning mældes ogsaa: at til Møllen, som Eieren selv har brugt, haves got Vandløb, og at den er i god Stand, da Vaanings saavel som Møllehuset er opbygt sidste Sommer med Muur= og eege Bindingsværk, samt indvendig forsynet med nye Lofte, Dørre og videre fornødent til Beboelse, hvortil den altsaa strax kan antages af Kiøberen, og betales Kiøbesummen saavel for den, som for de andre Steder til Snapsting 1783. med 4 pro Cento Renter. NB. Bemældte 22. April, saa snart ovennævnte Auction er forbi, bliver denne Gaard med tilliggende Jord, Hans Holm tilhørende, stillet til offentlig Auction, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt. Jeg har erfaret, at nogle have udpredt et Rygte, at P. L. J jeg agtede at flytte fra Hiøring, hvad der kan have foranlediget sligt, veed jeg ikke, medmindre der kunde være nogle, som derved vilde søge min Credits Spilde. Jeg nødes derfor til herved at bekiendtgiøre, at sligt Rygte er ugrundet og falskt. Det bliver derfor bekiendtgjort for alle og enhver, at jeg er og forbliver her i Byen, og agter ligesom tilforn at fortsætte mit Trykke= og Farverie, og skal begegne enhver til Fornøielse, som sædvanligt. Hiøring den 27. Mart. 1782. Peter Lerche.
Jyske Efterretninger, 1782-04-12
Studiosus Bloch modtager Subskription paa et af Professor Ehlers i Kiel forfatted, og i den Dessauske Boghandling, udkommende Skrift over den menneskelige Frihed. Subskriptions Prisen er 5 Mk. 4 s. Hvo som har læst denne værdige Mands Skrifter, kiender og deres indvortes Værd. I il de respective Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres herved, at Mandagen den 29. April næstanstundende om Formiddagen Klokken 9 Slet agter jeg underskrevne her paa Eskiergaard i Salling at lade min der havende Besætning ved offentlig Auction bortsælge, samme bestaaer af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern- og Bliktøi, Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Speile, Commoder, Kakkelovne med videre, en Deel Sengesteder og Klæder, Linned og Dækketøi, item Bester, Hollænderie Køer, Faar, Sviin og videre Gaards Jnventarium, som alt sammen er i meget god Stand. Trykte Catalogi derover kan af de respective Liebhabere faaes til Eftersyn i Aalborg hos Hr. Justitsraad Thagaard og Hr. Haarboe, i Hobroe hos Monsr. Mørk og Sr. Mandrup Due, i Wiborg hos Hr. Apotheker Nielsen, i Randers hos Hr. Postmester Stabel, i Skive hos Hr. Postmester Ring, i Nyekiøbing hos Sr. Christen Holm, og herpaa Eskiergaard hos mig underskrevne, 70 gode Hollænderie Køer og en Deel gode Faar kan og forinden Auctionen kiøbes, naar Liebhaberne behage at mælde sig hos mig. Det maatte derfor behage de respective Liebhabere til foreskrevne Tid og i paafølgende Dage at indfinde sig her, da Conditionerne paa Auctionsstedet skulde blive bekiendtgjorte. Eskier den 15. Mart. von Geistler. P. S. mere Sengeklæder, bestaaende af Kramolmerdug, Jaa ovenmældte Auction vorder bortsolgte 146 NuBolsters og Olmerdugs Dyner og Puder, item Kattuns overtrukne Dyner og Puder, deels med Ederduun, Duun og Fyld, meget fine, og for den meeste Part ganske nye. Jen 9. April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet er berammet en Commissions Samling i afgangne Hr. Justitsraad Borreschmiths og efterladte Frues Boe i Wiborg, udi Enkefruens sammesteds iboende Gaard, hvor Vedkommende, som have noget at erindre, ville behage at mælde sig. Dernæst bliver den følgende 10. April og flere fornødne Dage Resten af dito Boes Ind- og Udboe, med Heste, Køer, Post- og andre Vogne, Karet, Chalse og Hestetøi ved offentlig Auction bortsolgt, samt en Deel Liv- og Gangklæder, ibidem, der bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Tanger den 11 Februar. Engelænderne have ikke alene faaet Tilladelse til at indkiøbe Provisioner i vor Regierings Havne, men man har endog bevilget dem en Plads ved Ceuta, hvor de kan feede deres Qvæg, som de efterhaanden kan bringe til Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
fra Selavonien den 6. Mart. De Anstalter, som Tyrkerne giøre i Bosnien, synes meere at have til Grund andre Magters Exempel, som ogsaa i Fredstider sætte sig i vedbørlig Forfatning, end Fare for et nær forestaaende Brud. Vi viide, at de ikke alene tage fra alle der værende christelige Undersaatter Geværer og Vaaben, og tildeels allerede have borttaget, men at ogsaa Bassa af Travnik allerede har ladet bekiendtgiøre den befaling, hvor mange Soldater ethvert Sted, i Bosnien har at stille i Marken. J Følge heraf giver den Tyrkiske Grændsestad Syrin 150, Banialka 200, og Travnik 200, Mand, og saaledes de øvrige Stæder efter Forhold. Saa have og Muselmændene i bemældte Bosmen faaet skarpe Partroner fra Belgrad, tilligemed den Ordre, paa første indløbne Ferman fra Storherren, at være færdig til at bryde op til Bulgarien. Heraf lader det sig rimeligviis slutte, at Marschen skal gaae over Widdin imod Bender. Ved vore Grændser er alting meget roeligt, aldrig vare Osmanerne meere omgængelige med Kiøbmændene, og i Almindelighed med de Keiserl. Kongelige Undersaatter, end nu Constantinopel den 8 Mart.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Den i forrige Aar afsatte og forviiste schismatiske Patriarch har vidst at forskaffe sig her et stort Tilhæng, ved 19. Al. hvilket og ved hans mange sammenskrabede Penge han efter al Sandsynlighed igien vil faae sit Patriarch-Embede, da besynderlig den nu værende Patriarch har viist sig saa tyrannisk imod sine Undergivne, at de i disse Dage have sammenrottet sig i stor Mængde, angrebet ham i Kirken, og, da han vilde flygte til sit Apartement, har man slaaet Armen i Stykker paa ham.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Mayland den 10. Martii. Fra Pavia mældes, at sammesteds skal et Francisca ner et Benedictiner= og et Volombrosaner=Kloster ophæves, saa ventes og sammesteds med det første et Edict, angaaende de geistlige Fristeders Jndskrænkelse.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Madrid den 12. Martii. Fra St. Roch have vi faaet den ubehagelige Efterretning, at den fiendtlige Jld Natten imellem den 27 og 28, i forrige Maaned har dræbt mange af vore Folk, iblandt andre Obersten Don Joseph Cadalhalso, Generalens Fløi=Adjutant, og Don Joseph Valterra, første Lieutenant ved den Spanske Garde.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Tyrkiske Grændser den 15. Martii. Efter Breve fra Constantinopel have de Franske Consuler der faaet befaling, ikke herefter at forvalte noget Consulat for andre Magter.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Pengemanglen i det Ottomaniske Rige er saa overordentlig, at Handelen derved lider en ubeskrivelig Skade.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Petersborg den 19. Mart. De Efterretninger, som de udenrigske offentlige Blade have udstrøet om begge Keiserl. Hoffers uvenlige Sindelav imod den Ottomanniske Port, blive i vor Dags Tidende her erklærede for dristige Opdigtelser af ørkesløse Hoveder; disse Efterretninger have ikke ringeste Sandheds Grund, da det er enhver bekiendt, at begge disse Hof ser, ledsagede af de fredeligste Sindelave, foreene alle deres Kræfter, for at formaae de i Krig begrebne Magter til at giøre en Ende paa videre Blods Udgydelse, og at bringe den almindelige Rolighed igien i Stand i Europa.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Wien den 23. Martii. Da Paven hertil ankom, sad Keiseren hos ham i Vognen paa venstre Haand. Der blive hver Dag i de Pavelige Værelser givet 3 Tafeler paa Keiserens Bekostning det ene for Hs. Hellighed, det andet for Biskopperne, og det tredie for Huusbetienterne. Paven har ved sin Ankomst en lang Talar af perlefarved Halvklæde, han havde en liden Tonsurkappe af hvid tvundet Silke, og sit eget Haar. (Da han blev valgt til Pave, bar han Peruk- og han var den første Pave, der bar den.) J Vognen havde han desuden en hvid Pelts om sig, og en rund rød Hue med en smal Guld Bræmme om og en Guld Snor Pius V. er en anseelig, fuldkommen velvoxen, smuk Mand, af en levende Farve, og af et overmaade høfligt Væsen imod heele Verden. Under Audiencen er han staaende, hver Mand kysser hans Haand, men Geistligheden, hans Tøffler.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Cesena den 26. Mart. Nu er det 245 Aar siden, at der imellem en Romersk Keiser og en Pave en Sammenkomst havde Sted. Den sidste Sammenkomst af dette Slags skeede i Aaret 1537. i Nizza, da Paulus 3. Keiser Carl 5. og Frantz 1. Konge i Frankrig komme tilsammen, og Paven forgiæves bemøiede sig for at forlige disse berømte Fiender med hinanden. Aaret tilforn 1536. i April var Carl 5, selv i Rom da han som Seiervinder kom tilbage fra Tunis, og ridende paa en Afrikansk med Perler smykked Hest, med en kostbar Krone af Ædelsteene, og i en Keiserl Dragt af fleere end 1500 Fyrster og Herrer ledsaget, holdt sit Indtog.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Amsterdam den 30 Mart. De nyeste Beretninger fra Constantinopel lyde, i Henseende til vore Besiddelser i Ostindien, meget betænkelige, i det den Engelske Admiral Hughes ikke allene skal have bemægtiget sig vor Stad og Fæstning Cochin, men end- og alle øvrige Establissementer paa de Malabariske Kyster, og Contoirerne paa Sumatra. Disse Beretninger ere komne over Bassora, og man haaber og ønsker, at de ikke maae blive bekræftede; men for et Angreb af Engelænderne paa Batavia og Ceylon, hvorom ligeledes tales, er man ubekymret.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Den 6. April. Endelig har Storbritannien tilbudet, Republiken Fred. Den nye Engelske Statssekretair, Hr. Fox, har derfor skrevet et Brev til den Russiske Gesandt, Hr. v. Simolin i London, hvilket han har sendt til Haag, og hvilket allerede er blevet overleveret til Generalstaterne af den der værende Russiske Gesandt. J Anledning heraf og af den medfulgte Memoire fra bemældte Minister ere Staterne af Holland allerede igien blevne sammenkaldte til i næste Uge, da de ellers skulde have forsamlet sig 8 Dage sildigere. Jmidlertid vil man ikke lettelig kunne foreene Forslaget om en Vaabenstilstand med det Svar, som Deres Høimægtigheder have givet den Franske Gesandt paa hans indgivne Memoire, angaaende den aftalte Plan, at agere fælles imod Engeland. Fra Østerrig den 31. Mart.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Dagen før Pavens Ankomst i Wien fremstod den gienstridige Biskop af Gortz, hvilken, som bekiendt, ikke vilde exequere det nye Keiserl. Kirke=Reformations Patent, for Hof=Cancelliet in Pleno, under bivaaning af 3 Statsministre; hvor han saavel mundtlig som skriftlig tilstoed, at han grovelig havde forseet sig imod hans Landsherres, befalinger, og derhos underkastede sig Keiserens Naade, hvorpaa ham af Præsidenten blev given en meget skarp og lang Jrettesættelse, og tillige meddeelt ham den befaling, at han strax, uden at see Paven, skulde igien forføie sig tilbage til hans Biskoppelige Kirke, og bringe den undertrykte Allerhøieste befaling i Udførelse. Endelig saa de han til ham. Keiseren har befalet mig at sige Dem at han for denne Gang af Keiserl. Lanamodighed vil oversee Eders Forbrydelse; men herefter skulde De i slig Tilfælde ikke alene sættes fra Deres Hyrde-Embede, men end- og være udsat for al den Tiltale, som man i Loven er berettiget til at anvende imod ulydige Undersaattere.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Den 1. April. Paven taler meestendeels Jtaliensk undertiden og noget Fransk og lidet Tydsk. Alle Sager af Vigtighed, hvilke have foranlediget hans Reise til Wien, ønsker Hs. Keiserl. Majestæt skriftlig forfattede, og han vil igien skriftlig besvare dem, men mundtlig skal intet røres om den Materie. Saa meget vil man for vist sige, at Paven intet har imod Klosternes Ophævelse; men Biskoppernes oprindelige Rettigheders Tilveiebringelse igien, Bulle Unigenitus Ophævelse og Munke Exemtionen, Munke=Ordenernes Underkastelse under Biskoppernes Opsigt og sammes Adskillelse fra Munkenes Generaler i Rom, er allermeest imod det Romerske Hofs Statsyste, me. Jmidlertid er det vist, at Pius Vl. er en fortreffelig betænksom Mand, der gierne vil hielpe til at afskaffe alle Misbruge. Han skal og have erklæret, at han hverken har Kræfter ei heller Villie til voldsom at forsvare de pavelige Rettigheders Besiddelsestand; det er og langfra ham, at ville hindre Fyrsterne udi deres Indretninger i deres Stater; men han kan ligesaa lidet bortgive de Rettigheder, i hvis Besiddelser den hell. Stoel har været for mange Aarhundrede siden, men maae forbeholde dem samme, under hvilket Forbehold han allerførst ønsker at der fra Fyrsternes Side bestemmes, hvad man tænker at lade blive tilovers af hine Rettigheder, for ikke ved hvert et Skridt paa nye at udsætte den pavelige Værdighed.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Paris den 1. April. Greven af Grasse er i Fegtningen ved St. Christoph. beven saaret paa Pegefingeren paa den venstre Haand. Nogle af vore Skibe have lidt meget. Destin er blevet allerverst tilreedt. St. Esprit paa 80 Kanoner skal forbudes. Det trak hver Time 16 Tomme Vand i sig Det samme giør og Scipio paa 74 Kanoner. Man beklager sig her derover, at Admiral Hood er saa lykkeligen undgaaen Hr. v. Grasse, efterdi hans Flode virkelig har været i Fare for at blive ødelagt af vores ham saa overlegne Flode. Den 28 Januar. kom Marquis v. Vaudreuil med Skibene, Triomphant og Brave, saa og nogle Transportskibe, som dog ingen Tropper havde inde, til Martinique, og gik derfra til Hr. v. Grasses Fløde ved St. Christoph. Skibet, Staden Paris, har havt 83 Døde, hvoriblandt de høre, hvilke ved et Tilfælde ere blevne forbrændte. Siden Affarten fra Cheseapeakbayen har Greven af Grasse taget over 80 Skibe fra Engelænderne, hvortil høre de 20, som han har fundet ved St. Christoph. Paa St. Christopher 1400 Mand af vore Tropper efterladte til Besætning.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
London den 2. April. Angaaende Commandoerne herefter over Floderne bliver følgende Arrangement meddeelt som tilforladelig nemlig: General Howe i Canalen, under ham Pigot og Harland; Barrington i Vestindien; Ros i Nordsøen; Hyde Parker i Ostindien.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Donaustrømmen den 2 April. Det er mærkværdigt, at Paven i Malachia Prophetie bliver kaldet: Peregrinus Apostolicus, (den Apostoliske Reisende;) den afdøde Pave hedder i denne Prophetie: Ursus celox, (den behændige Biørn, og den tilkommende: Aqvila rapax, (den tyvagtige Ørn.)
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Fra Polen den 2 April. Fyrst Biskoppens af Cracau Arrestering synes at opvække Uroligheder Kongen lægger Skylden paa det Cracauer Domcapitel, det stedsevarende Raad paa Kongen, og Capitulet paa dem begge. Det Cracauer og Sendomirer Palatinat true med Confoederationer.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Fra Haag den 6. April. Den af den her residerende Russiske Minister til Generalstaterne overleverede Skrivelse fra Hr. Fox, angaaende en Fredsslutning imellem Engeland og Republiken paa den Fod, som Tractaten af 1674. fastsætter, har der opvakt den største Opmærksomhed. Vel faae vi i Følge bemældte Tractat Frihed til at udføre alle Vahre og Effecter, de egentlig Contrebande undtagne, hvorhen vi finde for got, (de Contrebande bestaae alene i Skyt, Geværer og Krigsfornødenheder; Hamp, Tiære, Touge, Seil Skibstømmer m. v. ere fri, men vi blive dog derved indstrænkede imod Frankrig. Nu faaer man at see, hvad for et Svar Generalstaterne ville give paa dette Tilbud. J vore offentlige Blade ere adskillige Artikler indrykte, hvilke alle ere imod en separat Fred, men alle disse ere ikke af nogen Betydning, og Sagen er alt for vigtig, at der strax og uden et modent Overlæg kan giøres nogen fast Beslutning. Jmidlertid er et Afskrift af Hr. Fores Brev og af den Russisk Keiserl. Gesandts Memoire blevet meddeelt den Franske Ambassadeur, der allerede har sendt det til Versailles.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Helsingøer den 12. April. Den 8, hujus indkom fra Nordsøen 32 Skibe af adskillige Nationer til Østersøen, meest under Preussisk Flag, fra Holland, deriblandt Skipper Peter Jacob Classen af og til Kønigsberg fra London med Stykgods, 1 af og til Riga fra Frankrige med Salt. Den 9. ankom fra Østersøen 2 af og fra Kønigsberg til Holland, og Frankrige. 2 Danske af og til Norge fra Kiøbenhavn, 1 Snov af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, 2 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Den 11. ankom fra Østersøen Skipper Præstøe af Dragøe fra Kiøbenhavn til Bergen, 4 Svenske fra Pommern til Gothenborg. For contrair Vind er her kommen til Ankers 50 til 60 Skibe af adskillige Nationer, destinerede til Østersøen, deriblandt 1 Engelsk fra Skotland med Steenkull til Kiøbenhavn. Det berettes, at overalt i de Engelske Havne er gjort Beslag paa alle Engelske Skibe, indtil Hs. Majestæts Skibe blive forsynet med Folk til Floderne, som skulle gaae ud derfra. Sundet er nu aldeles frie for Skibe. Den 9. udgik af Havnen Skipper Albrecht Rasmussen af og hiem til Ærrøeskiøbing. Den 10. indkom Skipper Erich Brandt her af Byen, fra Kiøbenhavn med Stykgods. Den 11. indkom et Fartøi at og fra Jsefiorden med Byg. Den 12. udgik Skipper Jacob Madsen her af Byen med Stykgods til Kiøbenhavn. Skipper Peer Jensen og Hartvig Rasmussen, begge hiem til Ærrøeskiøbing.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Aalborg den 18 April.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Afsagt Dom i Høiesteret. Onsdagen den 3 April. 1782. No. 74, Kammerherre, Schinkel med fleere contra Jean Arnt Fischer. Commissariernes Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning betaler Citanterne (Capitain Lund undtagen) een for alle og alle for een til Citanten med 50 Rdlr.; saa betale de og paa lige Maade til Justitz=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Cassa 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Af det Kongel. Generalitets og Commissariats Collegio er nærmere blevet anordnet, at de Nationale Ryttere af det Jydske Regiment Rytterie skal til Lettelse for bemældte Nationale Ryttere i Aar den 31. Maji ubereedne eller uden Heste forsamles til Exercie paa følgende Steder, nemlig: Ved Thisted Kiøbstæd i Thye Mandskabet af Hr. Oberstlieutenant v. Beenfeldt, og Hr. Major v. Hirschnachs Eskadroner, og ved Nørre Sundbye lige over for Aalborg Mandskabet af Liv=Eskadronen, saa og Hr. Major v. Langes, og Hr. Major v. Boecks, Eskadroner.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Den 17, huj. blev her i Fiorden ved Aalborg fundet et druknet Menneske, som befandtes at være den Skibsmand fra Lessøe Jens Willumsen, omtrent 57 Aar, som den 6. April skal ulykkeligviis være falden ud, da han om Aftenen Kl. henved 10 Slet vilde gaae om Borde paa Skipper Boje Larsens Fartøi. Dette døde Legeme blev derefter med Jords Paakastelse begravet paa Budolphi Kirkegaard. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Den 18 April, ved Cassens Aabning befandtes med Hosskrift: Givet til de Fattige J Papiir med Hosskrift: Den 14 April. = = 6 J løse Penge. For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Døde. Her i Byen den 15, hujus Musqvetter Harvigh Judelain af det Falsterske Regiments 10. Compagnie, 38 Aar. Den 16 Mad. Jnger Marie Holst, fød Nielsen, afgn. Jan Holsts Efterleverske, i hendes 57 Aar. Hun var fød i Kiøbenhavn den 29 April. 1725. blev gift 1742, og var Moder til 14 Børn, nemlig 6 Sønner og 8 Døttre, af hvilke 1 Søn og 3 Døttre efterleve.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Af Bratschous Godses Reserva=Mandskab er i sidste Vinter- tvende ulovlig undvigte; den første, navnlig Christen Jensen, 22 Aar gammel, er noget skievbeenet, bortløb den 21. Februar. af sin Tieneste hos Morten Hansen udi Weesgaard; og den anden, ved Navn Niels Nielsen, 20 Aar, skuuler noget, naar han taler, bortgik fra sit Opholdsted i Kliim Bye den 20, Mart. i Følge med nogle til Floden udkommanderede Matroser, og ventelig er kommen over med Smakken fra Aarhuus thi anmodes enhver, som disse Undvigte maatte forekomme, de behagelig ville anholde samme, og meddeele derom Efterretning med Posten pr. Aalborg, at de Undvigtes Afhentelse strax kunde vorde foranstaltet, og de paa Anholdelsen anvendte Omkostninger betalte. Bratschou i Hanherred den 12. April. 1782. Owe Møller, Fuldmægtig Jet Huus i Ussted Bye, som sal. Provstinde Hiersing iboede ) og fradøde, kan af mig undertegnede faaes i Leie, og tiltrædes enten til St. Hansdag eller Michaelis næstkommende, naar Liebhabere sig derom betids maatte mælde. Huuset er ved indrettet, har 2de smukke Stuer med Fielle Gulv belagde, Spisekammer, Kiøkken og Kielder, samt et Halvtag til Jlding eller andet Brug, saa er og dertil fornøden Haugerum til Kaal og andre Urter, hvilket herved tillige mældes, med Forsikkring, at Leie=Conditionerne efter Huusets Beskaffenhed skal blive billige. Ulsted Præstegaard den 15. April. 1782. N. T. Lund, Pastor Loci.