Jyllandsposten, 1840-06-09
Man sige om vor Stænderinstitution hvad man vil (menneskelig Gierning maa bære menneskeligt Præg, Ufuldkommenhed), det er og bliver dog en Plante, som med Kjærlighed bør hæges, med Besindighed pleies, og som vel da engang kan vorde det Træ, hvorunder Danmarks Sønner kunne finde Læ. Stændernes Jndstiftelsesdag bør være en Fædrelandsfest, en Folkefest. J en Stat som Danmark – en Stat hvor Regjeringen er Alt, Folket – hidtil – saagodtsom Jntet – maae vi, saavidt muligt, værne og og frede om enhver Gnist af Frihed og Folkelighed, om enhver Fest, som vækker Sandsen derfor – men om hvilken Fest skulde det danske Folk da vel hellere frede, end den, det har indstiftet for at ihukomme Folkelivets, Almeenaandens, Frihedsfølelsens Gjenvækkelse i Dan? Hvi høitideligholdt man da ikke Maifesten i Eders yndige Løvsale ved Veile i Aar, Hvi samledes ikke der, i Guds frie Natur, fædrelandske sindede Mænd - paa saadanne Mænd er Eders Omegn vel ikke fattig - for i broderlig Enighed ved Maifesten at knytte Haabet til Erindringen? Hvi spørger jeg - medens festlig Jublen naaer mit Øre trindt fra Danmarks gjenvaagnede Strande - gik Veile Byes og Omegns Beboere saa phlegmatiske om 28de Mai for i Aar, Har man maaskee udsvedt og offret al Enthusiasme ved Sølvbryllupsfesten, som man jo ikke lod gaae nændset forbi, eller er Aanden end lænket saa fast til den gamle Tid, at den, efter et Glimt af Liv, sover salig hen i sin gamle Døs, lader Haabet paa Jnstitutionen døe, og overlader til Andre at give sig af med saa simple Ting som en Folkefest, en Fædrelandsfest? Jeg og, som Du veed, Flere havde besluttet at gjæste Eders venlige Bye, og tage Deel i Eders Mai fest i Aar, men hvor forbausedes jeg ved Dit "Forhast Dig ei – der bliver ingen Fest af i Aar - bliv Du kun hjemme." Giv mig et Lys i dette Mørke, min Ven. - Ja min Ven, seer Du det Lys, jeg kan give Dig i den Sag, skal just ikke skinne klart, eftersom jeg, hvad Grundene for Tilintetgjørelsen af vor Maifest angaaer, selv est slagen med Blindhed. Nogle have meent, at der vilde melde sig for faa Deeltagere i Festeen; men denne Grund maa jeg bestemt afvise; thi en saadan Mangel paa Sands og Kjærlighed for Stænderinstitutionen finder sikkerlig ikke Sted her eller i Omegnen. Jndbydelse til Festen har nu slet ikke været udstedt, og det Meste jeg veed derom, kan Du læse i Veile Avis Nr. 43, hvori "Repræsentantskabet for Maifesten 1839 kundbargiør, at vor 28de Mai, skal bringes i Forbindelse med den 28de Juni, altsaa udsættes til den 28de Juni, der, som Du veed, er Kronings-Dagen. Udsættelse - dette Ord, som jeg hader – har man faaet anvendt paa vor Maifest. Denne Beslutning blev taget af nogle Faa af Byens Honoratiores paa Jydsk: "Ellekonger, – uden at nogen offentlig Jndbydelse til det i Annoncen omtalte Møde fandt Sted; og Beslutningen burde egentlig ansees for en Nullitet. Det maa vel blive Communalbestyrelsen, der bør træffe Arrangementet med Festligheden i Anledning af Kronningen, og det vil da komme an paa, om de Herrer, hvoraf denne bestaaer, ville taale en saadan Forening. Jeg vil nu ikke tale om, at Mange af alle Stænder fra Omegnen, der i Fjor deeltoge i Maifesten, havde isinde at reise herind for at bivaane den i Aar, men maatte blive hjemme med et langt Ansigt over den tagne Beslutning, uden at man kan vente, de Alle ville eller kunne indfinde sig til Kronningsfesten - ikke tale om, at de Mænd, som toge hiin Beslutning, efter Fleres Mening neppe havde Myndighed til at bestemme Festens Jkkeholdelse, men burde offentligt have indbudt til Festen - ikke tale om, hvorvidt vor Folkefest og Kroningsfesten - to efter min Mening saare heterogene Feste - ere passende til Sammenblanding, eller hvorledes den omtalte Udsættelse og Jforbindelsebringen tager sig ud - Alt dette kan Du selv behage at commentere. Din &c. Christianus - 65.