Københavns Adresseavis, 1764-08-13
Anmærkninger. Giensvar paa anførte Svar i Adresse=Contoiret. Efterretninger No. 87. Min Herre! De behager at sige: At vi ere enige i den Punct om Korsfæstelsen, men vil De see nøyere til i mine anførte Danker No. 81 saa bliver det aabenbar at kiende, at vi ere uenige, thi vi bliver ikke enige i andet end saa vidt Korsfæstelsen forklares som en forbandet Straf, men uenige saa vidt De siger: At Christus døde paa Korset, fordi han ikke holdtes værdig at døe paa Jorden, og i Deres Svar seer jeg ikke ellers noget, som enten kand stadfæste Deres Mening eller tilintet gjøre min Det behager Dem at sige: At min Jndvending om Folk, som døe paa SygeSeng rører ikke Hoved=Sagen, det behøves ikke heller; thi den rører det som den skal røre, nemlig at oplyse at det ikke beqvemt kand siges: At Christus døde paa Korset, fordi han ikke holdtes værdig at døe paa Jorden, og de, som da med nøye Eftertanke vil læse den, tænker jeg vil tilstaae, at den er beqvem nok til at oplyse det som jeg haver sigtet tilDe viser mig at betænke: At en Høyhed af Forbandelse og Forhaanelse kunde tydelig forestilles ved Ophøyelsen paa Korset, men ikke ved en naturlig Død paa Syge=Seng, tænk aldrig, Kiære, at min Hensigt har været saadan; thi jeg sigter ikkun med min Lignelse at oplyse: At den, som døer paa Korset lige saa lidet kand sige at døe paa Jorden, som den, der døer paa Syge=Seng, med mindre vi haver Hensigt til Jorden, som vi ogsaa bør have om begge. De behager at skrive at min Tanke om, at den værende Regiering vilde statuere Exempel ved Korsfæstelsen, ikke vil finde bifald hos mange, og bevise det deraf fordi Pilatus vil de gjerne give Jesum løs, men hertil med Deres Tilladelse vil jeg svare: saa vidt som Pilatus ikke vilde, at Jesu skulde korsfæstes, troer jeg nok, at han ikke heller vilde, at der skulde statueres Exempel, men saa vidt han lader sig overvinde af Folkets Raab, Luce 23, 23. De hænge ham over med stor Skriig, og begierede at han skulde kort fæstes, og deres og de ypperste Præsters Skriig fik Overhaand, saa bliver det og hans Villie at Jesus skulde kors tæstes; thi han fælder jo selv Dommen Luc. 23, 24. Men Pilatus dømte at deres Begiering skulde skee, og bliver det hans Villie at Jesus skulde korsfæstes, saa bliver det og hans Villie hermed at statuere Exempel; thi enhver maa jo tilstaae, at en offentlig Straf, som Korsfæstelsen var, skeer ikke alleneste for at straffe Misdæderen, men og andre til Exempel, lad nu vel være at Pilatus ikke har havt en behagelig Villie i Jesu Korsfæstelse saa var den dog en tilladende Villie, og altsaa en tilladende Villie til at statuere Exempel, og dette giør i sig selv ikke noget til Sagen, altsaa troer jeg nok, at naar saadant iagttages, kand min Tanke finde bifald. Fremdeles behager De at sige: At om min Mening skulde være ret, maatte man vide hvorledes en Slange med god Grund, uden Christi Fornærmelse kunde forklares som et billede paa Christum Vil min Herre sige: Det er for nedrigt et Creatur at ligne Jesum ved, saa vil jeg svare, vor Jesus ligner sig ved et rige Creatur igiennem Davids Mund P. 22, 7. jeg er en Orm, og ikke en Mand &c. Vil De sige: Slangen blev forbandet af Herren 1 Mos. B. 3, 14 og altsaa kand Christus ikke lignes ved et forbandet Creatur, saa vil jeg svare: Jesus selv er bleven en Forbandelse, da han var vores Borgen, Gal. 3, 13. Christus haver frikiøbt os fra Lovens Forhandelse, der han blev en Forbandelse for os. Vil De sige som De og har anført i Deres første Skrivelse No. 78, at det er alt for sælsomt og unaturligt Forbillede, heldst det Navn tillægges Dievelen, saa vil jeg vare: Navnet kand ikke gjøre noget til Sagen i sig selv; thi Dievelen nævnes jo med det Navn Gud, 2 Cor. 4. 4 Denne Verdens Gud a. Nu holder jeg for at lige saa lidet som dette Navn kand ophøye og giøre Dievelen bedre end han er, ligge saa lidet kand Slangens Navn fornærme Jesu, jeg veed meget vel, at imod anførte Sprog kand indvendes meget, men det er ikke mit Forsæt og ikke heller hører til Sagen at skrive derover, uden nogen først behagede at imodsige. Fremdeles synes jeg at Jesus ikke bliver fornærmet ved det han forestilles under Navn af en Slange, naar man vil iagttage, at Spørsmaalet har ikke at bestille med at besvare, om Jesus blev lignet ved de forgiftige eller naturlige Slanger, men om han kand lignes ved Kaaber=Slangen; thi det bevises af Christi egne Ord, Joh. 3, 14 15. som ikke handle om de forgiftige men om Kaaber=Slangen, vil man nu med Eftertanke betragte følgende, nemlig: 1.) Kaaber=Slangen i sig selv. 2.) Tiden, som den blev opreist paa. 3.) Hensigten, i hvilken den blev opreyst 4.) Hvorledes man fornufteligen kand slutte Jsracliternes Tanker maae have været, naar de saae den Slange og derved bleve frelste, og exegetice afhandle samme, tænker jeg de kand være beqvemme til at oplyse Sagen, sc. at Kaaber Slangen rettere kand forestille Christum i hans Ophøyelse, paa Korset end Satan ved Jesum gjordt magtesløs Men som De finder for godt i Deres Svar at sige, at De ikke vil skrive meer i den Deel &c. saa giver det mig Anledning, at fremsætte ovenstaaende 4re Deele uden nogen Exegest, at hverken De eller nogen skulde tænke, at jeg vilde holde mig klogere end Dem, som først har skrevet, men behager det min Herre at blive ved at forsvare Deres Tænkemaade, saa skal det blive mig en Fornøyelse, at besvare Dem, og videre bevise det som jeg har fremsadt. Jeg forbliver med stor Æstime min Herres skyldigste Tiener, M. K. D. B. H. Om Kaaber=Slangen.