JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Udenlandske Efterretninger. Nr. 3 af Stænder=Tidenden indeholder Beretning om Forhandlingerne i Stænderforsamlingen den 3die, 5te, 6te og 7de dennes. Disse have for størstedelen bestaaet i Forelæggelsen af kongelige Propositioner af Lovudkast, og Forsamlingens Udnævnelse af Committeer til at prøve disse og derover afgive Betænkning. Vi anføre her Udkastene og de til Committeerne udnævnte Medlemmer: 1) Anordning sigtende til at betrygge Konstnere mod Eftergjørelse af deres Konstværker, (Gamst, Bang og Salicath); 2) Plakat angaaende Diætpenge og Befordring for Sættedommere (Haagen, Stenfeldt og Algreen=Ussing; 3) Anordning indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selveierbønder hjemlede Testationsfrihed (Bang, Haastrup, Tutein, Salicath, og Drewsen); 4) Anordning indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølg: ning af Lovenes Overtrædelse (Treschow, Stenfeldt og Reventlow); 5) Plakat indeholdende nærmere Bestemmelser af Grosserernes Handelsret (H. P. Hansen, Voigt, Hvidt, Haagen og Knudtzon); 6) To Reskripter angaaende Udvidelse til Færøerne af nogle i 1832 og 1833 for Danmark emanerede almindelige Anordninger deels uden og deels med Modification og Udkast til et Sportelreglement for Færøerne (Tillisch, Krieger og Finn Magnusen); 7) Forordning angaaende den fremtidige Afsonning af Bøder og visse andte Pengeforpligtelser (Treschow, Holstein, Næsted, Haagen og Algreen=Ussing); 3) Forordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages (Marckmann, Scavenius, Hvidt, Recke og Sandholdt); c) Placat angaaende Udvidelse af Udvantningsretten (Alsing, Birch og Holstein); 10) Placat angaaende Processens Form i Skovforbrydelsessager (Neergaard, Povelsen og Grevenkop-Castenskjold), og 11) Forordning, hvorved adskillige i 182831 for Danmark udkomne Anordninger udvides til at gielde for Jsland (Krieger Finn Magnusen og Knudtzon.) - Mødet den 5te dennes aabnede den kongl. Commissair med at underrette Forsamlingen om, at han Dagen forud havde overleveret Hs. M. Kongen Tak-Adressen og forelæse et ham i Anledning af samme tilhændekommet Kongl. Rescript, hvorved det overdroges ham at tilkjendegive Forsamlingen, at Hs. M. med allernaadigst Velbehag har modtaget Adressen og med særdeles allerhøieste Tilfredshed deraf seet den Velvillie, hvormed den af Hs. M. givne Jnstitution af Forsamlingen er modtaget, ligesom Kongen "med rørt Tak paaskiønner de velmeente Bønner, den har ladet opstige for Hs. M. til den Almægtige. Ved denne Leilighed erfarede man tillige, at Grunden, hvorfor Adressen ei (som det i Forsamlingen var ønsket) blev Hs. M. overrakt ved en Deputation, bestaaende af Forsamlingens Præsident og nogle af dens Medlemmer, var at man frygtede for, at det muligen kunde stride imod Budet i Fron af 15de Mai 1834 853: at alle Meddelelser imellem Regjeringen og Forsamlingen skulle skee igjennem den kongl. Commissarius. (Khr)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Kjøbenhavnsposten indeholder endeel bemærkninger i Anledning af Budgettet, der ledsages med følgende Slutningsord: "Altsaa et af de frugtbareste og forholdsviis høiest beskattede Lande i Europa, der oven kjøbet i Øresundet har en Guldmine, der aarlig giver en Nettoindtægt af henved 2 Millioner, er efter 20 Aars dybe Fred ikke kommet videre, end at det kan vente et aarligt Deficit af henved een Million i sin Finantsforvaltning - et aarligt Deficit af henved en Million, Vi opfordre alle gode Borgere, til ikke derfor i Slov Mismod at opgive Haabet, men alvorligen at tage under Overveielse, hvad der under saadanne Omstændigheder er at gjøre; thi at det maa gjøres Noget, og det snart, er dog vel en Overbeviisning, som maa bemægtige sig Enhver. Det er især paa Stænderne, vi maa stole, vi ville haabe, at de ville gjøre deres Pligt. De tre Mænd, som i sin Tid kjøbte Grevskabet. Laurvig af Kongen af Danmark, have i denne Sommer havt en Befuldmægtiget i Kjøbenhavn, for at bringe deres Anliggender om denne Sag i Orden; men deres Underhandlinger have ikke ført til noget gunstigt Resultat, og den danske Regjering har overdraget sin Pantefordring til Statsraad Treschow, som nu i Christiania er bleven enig med de hidtilværende: Eiere af Grevskabet om en Kjøbesum af 250,000 Specdlr. (Aar. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Den forhenværende kgl. danske General-Consul i Grækenland, Hr. Generalkrigscommissær Falbe er nu paa Hjemreisen til Danmark. Husar Jsac Pedersen, ved v. Haxthausens Eskadron i Roeskilde, eller, hvis han er død, hans Livsarvinger indkaldes i Berl. Tidende af Agent C. C. Busch, R. af O. for at modtage 1000 Rdlr. i Guld, der ved Testamente er ham tillagt efter Geheime-Sekretair Michaelis Enkefrue, som ved Døden er afgaaet i Potsdam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
En baiersk Missionær Hufnagel giver i sin til Trykken befordrede Reise=Dagbog følgende komiske Beretning om sit Ophold i Kjøbenhavn:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Man kan ikke nægte, at Kjøbenhavn yder et majestætisk Skue formedelst de mange kneisende Taarne. En af dem kaldes gemeenlig Rotonda, og er et høit rundt Taarn, som er bygget af Træ. Det er meget mærkværdigt, thi det er bygget saaledes, at man ikke har nødig at gaae derop, men kan kjøre ad et Slags Sneglevei optil dets høieste Høide, og det endogsaa med Heste og Vogn. Men det er bleven meget ramponeret i Bombardementet 1807. Næst efter denne Rotonda er Kjøbenhavns Museum mærkværdigt, den berømte kongelige Par og Mineralbrønd ikke at forglemme. Paa en yndig Høi staaer det kongelige Landslot; mangfoldige med Træer og Buske omgivne Spadseregange slynge sig op til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Mange tusinde Kjøbenhavnere forsamle sig daglig om Slottet, for at høre den deillige Taffelmusik og see den kongelige Familie. At Danmark er et stakkels Land af ringe Frugtbarhed, slutter jeg deraf, at Brød er en stor Sjeldenhed her, og at man i Mangel deraf maae behielpe sig med et Slags sort Toebak. Sølvpenge findes her slet ikke, men lutter Papirspenge." - Hermed kan sammenlignes, hvad der i et tysk Skrift: "der reisende Antiqvar" berettes om Jsland: Brænde og Tørv findes ikke paa Øen; dette Savn har den forsynlige Moder, Natur imidlertid afhiulpet, idet her nemlig findes store Masser af Jis, der er saa gammelt og tørt, at det strax fænger, naar man lægger det til Jlden, og brænder som det bedste Bogetræ." (Aarh. Ap.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Fra Helsingøer skrives, at Capt. H. de Weerd, der fører den hollandske Kuf "Ypeus, som maatte tjene den paa Læss Rev fastgeraadede engelske Fregat Cleopatra" til Ligter, havde for denne sin Tjeneste forlangt 500 Pund Sterl., men var af Fregattens befalingsmand, Capitain Grey, ikkun bleven buden 100 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Alle Brændeviinsbrænderne i Mariboe, Nakskov og Rødbye have bestemt at indgive en paa vigtige Grunde, støttet Forestilling, som skal overleveres Hs. M. Kongen personlig, og hvori ansøges om, at ingen Bevillinger til Brænderiers Anlæggelse paa Landet maa vorde meddeelt for Lolland-Falsters Stift. (Mariboe Av.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Den nylig i Svendborg afdøde Viceadmiral Riis brick deeltog allerede som ung Officier i den nordamerikanske Krig, og lærte, om vi mindes ret, under den engelske Admiral Rodney tidligen at vise det rolige og kolde Mod, hvorpaa han siden, i sin Manddoms Kraft, skulde give Britten et saa glimrende Beviis. Paa den uforglemmelige 2den April 1801 var han blandt de Første af de Tappre, som vandt Danmark Tak og Kjærlighed, Fjendens Agtelse, Europas Beundring. Blokskibet "Vagrien" paa 50 Kanoner, hvilket vor Riisbrick førte, angrebes af de engelske Orlogskibe, "Bellona" paa 74, "Jsis" paa 50 og 2 Brigger, hver paa 18 Kanoner; men Riisbrick skræmmedes ei ved denne Overmagt: i 4 1/2 Time slog han uforfærdet, indtil han kun havde 2 Kanoner tilbage i brugbar Stand. Han fornaglede nu Kanonerne, kastede Krudtet overbord, og strøg da først for Overmagten, efterat have bragt sit overblevne Mandskab med Møie iland. Af Besætningen, 286 Md., vare 69 dræbte og 48 saarede. Engelskmændene vare ogsaa saa hidsige paa "Vagrien, at de vedbleve at beskyde den endog efterat den havde strøget. Til Beviis paa, hvor godt "Vagriens" Jld var rettet, anføres, at man efter Slaget talte 200 (efter andre Beretninger 300) Skud, som vare gaaede tvers igjennem "Jsis" (Hemp. A.) Oldingen, som den 19de Mai f. A. ligesaa høitideligen som hædret billigholdt sit 50 agtige Embedsjubilæum i det Herrens Huus, hvor han med Nidkjærhed ofte havde tolket Ordet, den høibedagede Provst og Sognepræst til Riise Menighed paa Ærs, Hr. A. H. Wibe, nød atter den Herrens sjeldne Naade, i sit virksomme Livs Aften den 24de August d. A., omgivet af sin Familiekreds og enkelte Deeltagende, med forøget Tak og Skjønsomhed mod Gud og Kongen, at ihukomme den Dag, da han for 25 Aar siden allernaadigst blev kaldet til Sognepræst for bemeldte Riise Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Fra Kiel mældes at Etatsraad Jensen var den 4de Octbr., ifølge tilsendt Ordre, afreist til Jtzehoe for at meddele Stænderforsamlingen de fornødne Oplysninger angaaende Toldvæsenet, hvoraf man slutter, at denne Gienstand vil blive en af de første som kommer til Forhandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Antallet paa de i Lübek tegnede Actier til en Jernbane imellem Altona, Hamborg og Lybek beløber sig allerede til 2000 og i St. Petersborg til 1500 (hver paa 20 Pd. St.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Fra Aalborg lærde Skole dimitteredes iaar til Universitetet 7 Disciple, fra Viborg Skole 9 og fra Odense Skole 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
J Aarhuus Avis bemærker en Jndsender: "Det contrasterer besynderligt mod de høie Rugpriser man vil have i enkelte af Landets Egne, saasom paa Morsøe og i Horsens, at denne Kornsort kjøbes for Tiden i Ribe Amts vestlige Deel for 2 Rd. H. C. (3 Rbd. 19 3/4 s. Sølv) pr. Tønde." - (Rugen har i længere Tid i Varde saavelsom her i Ribe kostet 2 Rd. 32 s. H. C. (1 Rbd. 25 1/3 s. Sølv.) pr. Td.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Ledige Embeder. Et Fuldmægtig Embede i Auctions=Contoiret under den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret. 300 Rbd. Gaae. - Toldkasse, rer-Embedet i Christiansted paa St. Croix.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Befordringer og Afgang. Den 30te September er Cand. Juris J. D. Clemmens beskikket til Cancellist i Cancelliet. - Den 5te August er forhenværende Sognefoged i Ordrup under Haderslev Amt, J. Biørholm beskikket til Ridefoged i Strandelhjørn under samme Amt; den 22de September, F. G. Lüders til Huusfoged i Hutten Amt, og den 29de f. M., forhenværende anden Diaconducteur i det Holsteenske Diisdistrict, Dr. P. Momsen, til første Diaconducteur i samme District.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Kjøbenhavns Børs Cours, d. 9de October. Species 204 solgtes til 12 Mk. 3 trefjerdedeel s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 179 enh. a 180. AElsk S. Uventet døde min gode Kone Apolone Christine fød With af et appoplectisk Tilfælde den 11te d. M. i sit 64de Aar; Hvilket sørge, ligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner. Ribe d. 13de Octbr. 1835. R. Nielsen, Amtsforvalter. Christentøi er at faae til Leie hos Foer mand Poul Jensens Kone i Grønnegade i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Skipper Halmøe, som i Dag fra Kiøbenhavn er kommet, agter Løverdagen d. 17de d. igjen at an træde Reisen dertil, og medtager Fragtgods og Passagerer. Colding, d. 10de Octbr. 1835. A. Wissing. Forskrifter af dansk, latinsk og Fractur=Skrifpaa 17 Blade, af Skolel. Høver. Et indbund. Ex. koster 16 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Creditorerne i Boet efter Told- og Consumtions Underbetjent Christian Pedersen her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, inden denne Termins Forløb, under Tabet af deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres paa fornævnte Stervboe havende lovmæssige Krav. Tranberg. Nibe, den 13de Octbr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Bekjendtgjørelse. Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Pastor Hjort, bliver i Jerne Præstegaard Mandagen d. 19de Octbr. førstk. Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction over dette Stervboes Jnd=Udboe og Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, et 8 Dages Stueuhr, Kakkelovne, endeel gode Sengeklæder, Dækketøier og Linnet, noget forarbeidet Sølv, Kobber og Messina, Porcelain og fajance Steentøi, Vogne, Ploug og Harver med flere Avlsredskaber, i Kane, 4 gode Heste, 7 Fækreature, nogle Faar m. m.; ligeledes bekjendtgjøres, et 6 Stkr. Fæekreature kan indtil 24de Marts 1836 mogtages paa Foder i Præstegaarden, og at Accordt herom, kan Auctionsdagen afsluttes med Boets Vedkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
J Tilfælde at Auctionen er tilendebringes den foran bestemte Dag continuerer den Dagen efter. Lysthavende indbydes. Skabs Herredscontoir paa Giellerupholm d. 6te Octbr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Placat. Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det af Hans Christensen Rebel eiende, i denne Byes Grydergade under No. 224 beliggende Huus, der bestaaer af 6 Fag Bindingsværk, deels Vaaningshuus og deels Stald, stillet til trende offentlige Auctioner Tirsdagene d. 3die og 17de November samt 1ste December, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den tredie i selve Huset. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bringes til alle Vedkommendes Kund Ribe d. 7de Octbr. 183. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Udpantning. for Fattig og Skoleskattens 3die Qvartal, samt de for Juni, Juli og September Maaneder d. A. dicte rede Skolemulcter, foretages Tirsdagen den 20de Octbr. næstkommende Eftermiddag Kl. 4; hvilket herved bekjendtgjøres til Restancedragernes Efterretning, med Tilføiende: at Restancerne indtil den til Udvantningen berammede Tid indbetales til Snedker Hans Thomsen Falck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
Ribe, d. 6te Octbr. 1835. Tranberg. Undertegnede, der har nedsat sig her som Skomagermester, anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med at forfærdige alt hvad der henhører til denne Profession. Mine Kunders Tilfredshed skal jeg stedse søge at vinde ved at levere i enhver Henseende godt Arbeide til de muligst billige Priser, ligesom jeg ogsaa lover hurtig Expedition. Ribe d. 9 Octbr. 1835. Henrich Henrichsen, i Grønnegade No. 278.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
En 7 aarig, blankbruun Hoppe, der i 3 Aar er brugt som Tillægsdyr, er hos undertegnede tilfals for billig Priis. Hoppen maaler 10 1/2 danske Qvarteer, og har fuldkommen sunde og rene Been. Ribe d. 29de Septbr. 1835. Hans J. Müller. bemærkninger over den indbyrdes Underviisningsmethode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-13
ved Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge, (2det Oplag) faaes i Kjøbenhavn i den reitzelske Boglade, i Odense i den hempelske Boglade, i Ribe hos der. Bogbindere Simonsen og Termansen, i Ringkjøbing hos Hr. Skolelærer Christensen, i Varde hos Hr. Bogb. Baver og i Weile hos Hr. exam. jur. Stephensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. Sit. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 83. Fredagen den 16de October. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
Portugal. Efterretninger fra Lissabon af 28de f. M. tale med meget Bestemthed om Dronningens Formæling med Prindsen af Sachsen Coburg. - J Oporto var der gjort et Forsøg paa at forstyrre den offentlige Ro og proclammere Constitutionen af 1820; men det lykkedes dog at tilintetgjøre Rolighedsforstyrrernes Plan, skjønt det ikke kunde forhindres, at en utallig Mængde oprørske Plakater opsloges. Et i Jtalien udkommende portugisisk Blad indeholder en Proclamation fra D. Miguel til det portugisiske Folk. Han fortæller deri, at de Lidelser, hvorunder Portugal sukker, sønderrive hans Hjærte, og at det nedrige Slaveri, hvori Jnsurgent-Regjeringen søger at holde Landet, fylder ham med Harme og Rædsel. J Besynderlighed forfærder det ham, at det oprørske Partii, efterat have fyldt Landet med Blod, haaner Religionen, løsriver sig fra Kirkens Overherre, sælger Kirkegodserne og lader saaledes en stor Deel af Landet komme i Hænderne paa ærgiertige Udlændinger, især Engellændere, disse gamle, uforsonlige Fiender af Portugals Jndustri, Religion og Sæder. Han protesterer derfor imod disse Godsers Salg og truer med, at, naar han igjen bestiger sine Fædres Trone, skulle Kjøberne komme til at miste deres Capitaler. Tilsidst trøster han Portugiserne med, at Frelsens Dag er nær, paa hvilken han vil komme at læge deres Saar og forene dem alle med et Baand. - Det synes, som om Forholdet mellem Dronningen og Enkekeiserinden ikke er det bedste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
Storbrittannien og Jrland. Den bestandige Forøgelse af den russiske Sømagt i Øster. søen tildrager sig i denne Tid adskillige engelske Journalers Opmærksomhed. J et Brev, som er indrykket i Morning Chromle, gjøres opmærksom paa, at denne Flaade, som bestaaet af henved 30 Linieskibe og et forholdsmæssigt Antal Fregatter og mindre Skibe, holdes kampfærdig og i bestandig Øvelse, hvorhos den Mening yttres, at Flaaden ikkun kan være bestemt imod Engelland. En saadan Flaade - hedder det videre - vil, i Tilfælde af Krig, hurtig kunne land sætte i Engelland en Hær af 50000 Mk., en Troppe magt, mod hvilken man ikke saa let vil kunne opbyde tilstrækkelig Modstand. Morning Chronicle og Coureten holde vel ingenlunde Faten for at være saa truende, som Brevskriveren menet; de ere overbeviste om, at, inden Rusland blev færdig med sine Rustninger, vilde Engelland faae Tid nok til at sammenbringe en Flaade, som kunde byde den russiske Spidsen; men de holde dog tillige for, at hiint Brevs Bemærkninger ere vigtige nok, til at burde vække Regjeringens Opmærksomhed og bringe den til at erkjende, at den Deel af Flaaden, som for Øieblikket er udrustet, er altfor ubetydelig. - At Kong Leopolds Ophold i Engelland ikke ganske har været Politiken uvedkommende, slutter man deraf, at ikke blot Depescher bleve ham tilstillede fra det udenrigske Departement, men at ogsaa Lord Palmerston indfandt sig i Windfor, da Leopold var der i Besøg, forat have en Sammenkomst med ham. Det belgiske Kongepar kom d. 8de d. M. tilbage til Brussel, hvorfra det efter faa Dages Forløb, vilde reise til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
Frankerig. Fieschi er nu af Lægerne erkjendt for fuldkommen helbredet. Som det hedder, veed han endnu ikke, at hans Attentat har kostet Nogen Livet, og han venter derfor Jntet mindre end Dødsstraf. Man siger endog, at der forfattes for ham en særegen Udgave af Journal de Paris, for at holde ham i den Tro og derved lettere bevæge ham til at angive Ophavsmændene og de Medskyldige¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
(De øvrige udenlandske Efterretninger følge i næste Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-16
Indenlandske Efterretninger. I Kjøbenhavnsp. af 10de de, læses følgende Stykke Jdet Almeenheden har Blikket henvendt paa Stændernes Forhandlinger, om hvilke den aleneprivilegerede, officielle Tidende hidtil ikkun har leveret sparsomme og hiin Forventning lidet fyldestgiørende Efterretninger, udtaler sig stedse meere og meere den almindelige Utilfredshed. med det første og eneste Actstykke om deres Tilværelse, vore Stænder endnu have overantvordet til Samtidens og Efterverdenens Dom: Takadressen til Hs. M. Kongen. Der er vel neppe nogen Dansk, som jo deler den Følelse, der besjælede Folkets Deputerede, idet den første Beslutning, hvormed de betegnede deres begyndende Virksomhed, var at yttre deres og Folkets Taknemlighed for selve den folkevndede Jnstitution, det er blevet deres Kald at gjøre frugtbringende. Men Folket havde paa den anden Side ogsaa al Grund til at vente, at dets Udvalgte, den første Gang, de oplode deres Røst for Tronen, vilde føre et værdigt, et mandigt Sprog, at de vilde frembringe Yttringen af den Taknemlighedsfølelse, der bestæler Nationen, paa en Maade, der bedre sommede sig ved en Leilighed som denne, hvor Natisionen udtræder af sin forrige Umyndighedstilstand. Det er ikke længer Barnets svæde Røst, ikke længer de Floskler, Ydmyghed og Underdanighed havde gjort til en fast Suppliktypus vi ved denne Leilighed ville høre - der er ikke den forsvundne Tids, om nok saa søde, dog derhos sikkerligen ogsaa bittre, Erindringer, men langt snarere Øieblikkets Tarv og Fremtidens Forhaabninger, vi ønskede lagt Kongen og Folket paa Hierte det er endelig allermindst saadanne Meninger og Forsikkringer, vi kunde ønske udtalte, som den: "at Folket kunde ikke attraae end den mindste Forandrine i den Regieringens Form, som i Aarhundreder har været Danmarks Lykke". - Attraaer og Ønsker, der ikke ere udtalte, ligge derfor ei desmindre ikke udenfor Mulighedens Grændser, og jo større Lykken var, desmere maatte jo Folket attraae at see sig den ogsaa i Fremtiden garanteret. Kort, den almindelige Mening synes allerede at have stemplet hiin Adresse, der under sin glatte Form skiuler en svang Kjerne, som et Misgreeb. Vi beklage dette, og kunne ikke tilbageholde vor Forundring, naar vi see hen til de Mænd, der have affattet udressen, og blandt hvis Tal navnligen findes tvende af Hovedstadens meest anseete og for deres Frisindethed agtede Deputerede - naar vi dernæst fæste vort Blik paa den hele Forsamling, der har bedømt og antaget den." Stændertidenden har, som meldt, ikke berørt, ihvorvidt nogen Discussion har fundet Sted, angaaende Addressen, eller om nogen Forandring i samme er bragt i Forslag og vi tør saaledes heller Jntet vide i saa Henseende. Ønske tør vi imidlertid, at den rigtige Takt, der banlyste enhver utidig Yttring om Bud nettet af Takadressen, ogsaa forøvrigt havde viist sig i Bedømmelsen af dennes Jndhold og Form."