JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Hos Undertegnede kan erholdes sorte & couleurte Saffians & Brunells Skoe, hvormed agtes at oprømme, og til samme derfor faaes til meget lave Priser. Ligeledes haves endeel diverse Stuver, saasom: Sirtzer, Bomuldstøi, sort & couleurt Merinos, Lyster, stribet Nanqvin, Gage & Linon, Silke & Flors=Tørklæder, Vestetøier, Jaconets=Tørkl., med mere, hvilket Alt sælges meget under gangbare Priser. P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Skipper B. Jespersen, førende Jagten Enigheden afgaaer snarest mueligt med Stykgods til Altona. A. Thomsen, Mægler. Belsværk til Conservering modtages af Undertegnede, som udsteder et Beviis fordet Modtagne og indestaaer for dets Ubeskadigelse af Orm. Priserne for samme er for een Sommer: for en Kaabe med Pelsfoer 1 Rbd., en Boa 3 Mk., en Muffe 2 Mk., en Pellerine 2 Mk., en Kaskjet 2 Mk.,et Par Handsker 2 Mk., et Par Dame=Støvler 2 Mk.,et Par Herre=Støvler 3 Mk., en Fodpose 3 Mk., et Kaneteppe 4 Mk., en Pallentine 3 Mk., en Mands pels 1 Rbd., og kan til alle Tider samme atter erholdes udleveret. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Et godt og complet Smederedskab kan underhaanden faaes tilkjøbs hos Mikkel Smeds Enke i Taaning ved Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
En dulig Huusholder ønsker sig en Condition til 1ste November, helst paa Landet. Nærmere Oplysning giver Pastor Blicher i Spendrup pr. Randers. Papiir til at betrække Værelser med, i forskjellige Couleurer og Mynstre, og Bordter til samme, samt Gar S. Warberg. dinbordter, ere at faae hos Fra Pressen er udkommet
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Procurator Møller i Aalborg som Kunstdommer, fremstillet af O. G. F. Bagge. Faaes for 8 s. i Aar Jessen og Warberg. huus hos Boelsmand Søren Kanne i Hessel Strandhuus har i Brev til os af 15de Juni aflagt sin hjerteligste Taksigelse til de ham ubekiendte ædle Borgere og Borgerinder i Aarhuus som velvilligen have ydet deres Bidrag til den ham saa hædrende Gave, der stedse skal vorde opbevaret i hans Familie som det kosteligste Klenodie og som det dyrebareste Minde om ædle Medborgeres Agtelse, hvortil han fremdeles uafladeligen vil stræbe at gjøre sig værdig. – Dette skylde vi at tilkjendegive de ærede Medborgere og Medborgerinder som havde anfortroet os det behagelige Hverv. Aarhuus, den 20de Juni 1835. Andr. Thomsen. A. F. Elmquist. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til tiftstidende. Farhuus No. Løverdagen den 20de Juni 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Jndsendt. bemærkninger ved den af Magistraten og de eligerede Borgere i Aarhuus udgivne Udsigt over denne Byes bekonomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833.""Offentlighed er en af de første Betingelser for et velindrettet Statsselskab. Hvad der angaaer alle Selskabets Actionairer maa alle Actionairer og saa vide. Hvad Ministrenes diplomatiske Hem meligheder angaaer, dem maa de gjerne beholde for sig selv; men Enhver vil gjerne vide, hvor "de Penge blive af, han betaler i Skatter, og Bentzenberg." hvortil de bruges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Det er almindeligen bekjendt, at ligesom den danske Regjering er den meest absolut, saaledes er den ogsaa den meest liberale. Alle dens Dekreter og Foranstaltninger bære Præget af en Humanitæt, som man forgiæves vil søge i mangen Stats Huusholdning, der roser sig af høiere Frihed. Og det er et saare glædeligt Phænomen, at de danske Embedsmænd begynde at kappes om, hvo der, i sin Kreds, hurtigst kan komme Regjeringens, og dermed ogsaa Folkets, Ønsker imøde. Kjøbstædernes Regnskabsvæsen har saaledes, i den sildigere Tid, afgivet et interessant Stof for den offentlige Opmærksomhed, og Magistraten i Aarhuus skal ikke nævnes sidst, hvor Talen er om liberale Øvrighedspersoner, der have begrebet deres Tid og erkjendt dens Fordringer. Derfor ville følgende gyldne Ord være Borgen, der læses i Forordet til den meddeelte Oversigt: "Bliver det, som vi haabe, en Følge af Stændersraadgivningen, at Communerne, efter en friere Communallov, ved deres valgte Repræsentanter, mere end hidtil vorde deelagtige i Administrationen, da vil Kundskab om Communens samtlige Anliggender være aldeles uundværlig for ethvert af dens Medlemmer. Kun faa bemærkninger frembyde sig ved Gjennemsynet af det Meddeelte. Byens Regnskaber ere vel ikke givne in extenso, men dHr. Udgivere have dog sørget for, at Læserne, i 7 som Tilgift meddeelte Bilag, kunne finde de fleste, til Regnskaber nes grundige Forstaaelse, nødvendige Oplysninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
At den gode Fuldblodshest meddeler den danske Hest de gode Egenskaber som denne mangler, er ligesaa vist, som at Fuldblodshesten og den høit forædlede Hest, ofte vilde afgive en maadelig Arbeidshest. Naar altsaa begge de nu stridende Partier vilde arbeide hver til sit Maal, saa vil Landet og dets Hesteavl være bedste tjent, ønskeligt er det derfor at Regjeringen ved sine Foranstaltninger vil søge at opmuntre og fremme begges Jnteresse, og dette vil bedst skee, naar man gaaer ud fra de Grundsætninger der følges af Selskabet i Jtzehoe. Danmarks Hesteavl uden Bibringelse af ædel Blod, vil ved et fornuftigt Valg af Tillægsdyr altid kunne afgive gode og stærke Heste, der søges meget. Men kun med Bibringelsen af ædelt Blod i en større eller mindre Grad, vil man avle Luxushesten, der betales meget dyrt. Altsaa kjære Landsmænd, Gjører som jeg. Forsøg begge Deele, og vælg hvad der behager bedst. Foretræk for det første Fuldblodshingsten til enhver fortrinlig Hoppe. J hvilket Tilfælde Halvblodshingsten senere kan blive at foretrække for Fuldblodshingsten, eller denne for hiin, vil Erfaringen bedst lære Enhver. Til Arbeidsheste, søg den simple danske Hingst; men søg en god, og da faaer Du den fortrinligste, den nøisomste og den villigste Arbeidshest. Mine lidet eller aldeles ikke forædlede Heste, betragtes som mine Kornmarker, de mislykkes sjelden, hvorimod jeg maa betragte mine forædlede Heste som en Rapsmark. –De betales mig med 2 til 4000 Rbd., og jeg har havt saare faa Uheld med dem. De første har jeg helst til eget Brug, fordi de ere føieligere og nøisommere, de sidste derimod bringe mig Penge i Kassen. Under lidet forædlede, forstaaer jeg Afkommet af Landhopper og Halvblodshingster. Under nøisom forstaaer jeg den Hest, der om Vinteren er trivlig og dog daglig arbeider ved Havrekjervehakkelse, om Sommeren derimod ved frodigt Græs eller Havrekierblandet med Græs paa Stald. Forresten har Behandlingen af de unge Heste en ligesaa stor Jndflydelse paa deres Udvikling som Forædlingen, og i begge Henseender har den danske Bonde endnu mange slemme Fordomme. Dette er min Erfaring. Ogsaa en jydsk Bonde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Under den Strid, dHerr. Overkrigscommissair Holst i Horsens og Forvalter Holbech paa Bygholm behage at føre i de offentlige Blade, om at Bygholm Mølle skulde have udelukkende Privilegium paa Malingen for Horsens Bye, og at det udvidede Privelegium, som paa den senere Tid er meddeelt Veirmøllen i Horsens skulde mod denne Eneret være en Forurettelse, synes det næsten, at Horsens Byes Jndvaanere behandles som lidende Væsener, der skulle taale og lystre hvad den Seirende i denne Strid maatte bestemme. Dette vil imidlertid forfeile disse Herrer, hvilken af dem der end beholder Seiren. Havde Bygholm Mølle Eneret til Horsens Maling, saa maatte der existere een dertil svarende Pligt for denne Byes Jndvaanere, til nemlig ikke at lade male i nogen anden Mølle; men slig Pligt har neppe nogensinde, og ganske vist ikke i de sidste 80 Aar, fundet Sted her i Horsens, i hvilken Tid det vides med Vished, at Jndvaanerne have ladet deres Korn male paa hvilken af de flere omkringliggende Møller de have fundne for godt, uden at der fra Bygholm Mølles Side er skeet nogen Paatale eller Anke desangaaende. Da nu Maletvang er et Onde, er til Hinder og Uleilighed for flere vigtige Næringsveie, og erklæres selv i Lovgivningen for skadelig, samt benævnes af een af vore lærde og erfarne Mænd, ved en fordærvelig aristokratisk Rettighed, saa vil Horsens Jndvaanere nok være berettigede til at tale med, under hiin Strid, ligesom de ganske vist vil vide, at forsvare og hævde deres gamle Ret og Frihed, i Særdeleshed, om en Proces derom skulle blive sat iværk, som den ene af hine Herrer synes at bebude. For øvrigt kan Udfaldet af Striden være Horsens Jndvaanere saanæsten ligegyldigt; thi om det udvidede Privilegium for Veirmøllen ogsaa blev hævet, vilde det, efter Lov og Ret, aldrig kunde nægtes dem, at opføre en anden Mølle i eller ved Byen til deres fornødne Maling – En Kjøbstad, med saanæsten 5000 Jndvaanere, ikke ubetydelige Brænderier m. m., bør dog vel have en Kornmølle saa nær og beqvem for Byen som muligt, og ikke tvinges til at transportere sit Møllekorn 1/4 a 1/2 Miil og derover. Liciterede man blot Transporten heraf til Bygholm Mølle, vilde det vise sig, hvor svær en Skat saadant blev for Byen, foruden at Smaafolk neppe bør afskjæres den Fordeel, at kunne bære deres Korn til Mølle. Hertil kommer, at Vygholm Mølle ingenlunde er istand til at male saa stort et Qvantum Korn som forbruges i Horsens. Uagtet bemeldte Veirmølle, med 4 store Qværne, har i 30 Aar og derover, malet alt Slags Korn, ligesaafuldt som Bygholm Mølle, nemlig, saalænge disse Møller vare under een Eier, saa har der dog under Vindstille ofte været Maletrang i Horsens, saa Jndvaanerne have maattet føre deres Korn til langtfraliggende Møller. Derfor fik ogsaa en Horsens Jndvaaner, for faa Aar siden, Privilegium til, at anlægge en Hestemølle i Byen, til al Slags Malling, uden navnlig Jndskrænkning. J forrige Tider, førend Veirmøller blev til, havde begge Boller Møller betydelig Maling for Horsens, hvorhen Kornet blev fortsøeverts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Det vides meget vel, at det hedder i et gl. Privilegium som Aaret 1686 blev givet en Werner von Bylov, derhavde opbygt Bygholm=Mølle, som tilforn var afbrændt og laae øde, at Jndvaanerne i Horsens især anbefales, deres Korn og Malt paa Bogholms Mølle og ingen andenstæds uden Byen herefter som tilforn at lade maler hvilke Udtryk formeentlig er den Kilde hvoraf Hr. Holbech øser sin Viisdom i denne Sag, men foruden at heri ikke ligger nogen befaling, saameget mindre, som samme Privilegium indeholder befalende Udtryk, i andre Tilfælde, hvor Møllen, tillægges nogen Rettighed; foruden, som ovenfor bemærket, at ingen af Møllens forrige Eiere har paastaaet nogen Eneret til Horsens Maling, og ikke kunde præstere den fornødne Maling for Byen, mindst nu da Jndvaanernes Antal maae være det dobbelte af hvad samme var Aaret 1686 (1766 udgjorde deres Antal over 12 Aar endnu kun 1708) – saa er der i bemeldte Privilegium ikke engang Tanke om, at Horsens Jndvaanere skulle formenes, at lade deres Korn male paa Møller i eller ved Byen, hvorom den egentlige Qvæstion her dreier sig. Det hedder jo, og ingen andenstæds uden Byen alt fra Jndenbyes Møller aldeles uvedkommende. – Bygholm Mølle ligger ei blot uden for Byen og dens Grund, men endog i et andet Amt. Under alt dette, vil det ei kunne nægtes Hr. Holbech, at han har viist sig som den ivrige og grantseende Godsforvalter, der klart har kunne seet det, som i et heelt Seculum har været dunkelt for hans Forgængeres og Andres Øine - hvorfor han ogsaa sikkert vil høste sin Løn. – Bedre havde det jo været, om han havde fulgt den gamle Regel ikke at have solgt Huden af Bjørnen førend han havde fanget Dyret, nemlig sørget for at Bygholm Mølle havde bleven bortforpagtet med sine gamle Rettigheder, og ikke med nogen udvidet nye Rettighed til Horsens Maling, som, i det mindste for Tiden ikke kunde hjemles, hvorved Statskassen, havde undgaaet det Tab som den nu maa lide, ved at give Forpagteren Erstatning; men hvad er vel fuldkomment i denne Verden, N. N. en Horsens Jndvaaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Bekjendtgjørelser. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min paaboende Eiendomsgaard, af Hartk. 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., med sammes Anpart i Kirken, beliggende i Reysing Bye, Gjesten Sogn pr. Colding. Paa Gaarden kan fodres 6 Heste, 24 Stude, 16 Køer og 40 Faar. Bygningerne bestaae af 14 Fag Grundmuur og 55 Fag Ege Bindingsværk. Paa Engen, der for størstedelen er af fortrinlig Bonitet, avles 120 Læs Høe; paa Agermarken, der er 120 a 130 Tdr. Land, udsaaes aarlig 22 Tdr. Vintersæd, 19 Tdr. Havre, 14 a 16 Tdr. Byg og 8 Tdr. Boghvede, Avlen kan meget udvides, efterdi der flere Steder findes Mergel, og Gaardens Fælled, ligesaa stor som Agermarken, er tjenlig til Opdyrkning. Klyne og Tørvejord haves i Overflødighed. Af Kjøbesummen kan 1/5 eller 2/3 Parter forblive staaende i Eiendommen. Tiltrædelsen kan skee strax, eller hvilken som helst anden Tid paa Aaret saadant ønskes. Lysthavende behage at henvende sig til Hr. Gjæstgiver P. Thomsen i Weien pr. Colding, eller og til undertegnede Eier. Revsing, den 10de Mai 1835. Jep Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Underhaanden agter jeg at bortsælge min iboende Gaard paa denne Byes Søndergade under No. 100 beliggende. Den bestaaer af 9 Fag et Etages Stuehuus med Kielder under mod Søndergade. Et Sidehuus 11 Fag et Etage, et Baghuus mod Foldgaden, 9 Fag to Etages og 9 Fag et Etages. Et Sidehuus, 7 Fag to Etages, og 3 Fag Halvtag. Et Huus i Gaarden, 5 Fag to Etages. Til Baghuset er tilbygget 4 Fag Halvtag ; Alt Muur og Bindingsværk. J Gaarden er et solid og godt Brænderie, bestaaende af en Brandkjedel paa circa 5 Tønders Størrelse, 1 Brygkjedel af circa samme Størrelse, samt fornødne Mæske= og Bryggekar, Staldrum til 22 a 24 Kreature, en Malt=Kølle med tilhørende Støbekar af 20 Tønders Størrelse, en complet og rummelig Krambod=Indretning; og det Hele i den Stand, at Kjøberen strax efter sammes Modtagelse kan sætte sig i Virksomhed; desforuden kan faaes enten med Gaarden eller særskilt: En Plads ved den gamle Havn, der enten kan bebygges eller bruges som Oplagssted for Tømmer og Bord, m. m. Tvende Jordlodder tæt ved Byen paa Lilbierge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
En Englod i Kongekjæret, et lidet Stykke Eng paa Aasen. En Lod, Grundet Skov kaldet, hvori endeel Pløieland og Skov. Af Kjøbesummen kan endeel blive indestaaende i Eiendommene, og disse kan blive Kjøberen overleverede til Michaeli Flyttetid dette Aar, Liebhavere behage at Jnger sal. Feveile, henvende dem til Weile, den 20de Mai 1835. født Bjerring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Da jeg har etableret mig i Kolding, vil jeg herved have den Ære, at anbefale mig, saavel i Kolding, Weile, Fredericia som Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Jeg paatager mig Portrait- og Decorations=Malerie, maler Rullegardiner, samt alt simpelt Malerarbeide, Vognlaquering og Forgyldning m.m. Reven Oliefarve, samt fine og ordinaire tørre Farver kan faaes i Pundeviis, Bronce Blad Guld og Pensler, til billige Priser. P. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-20
Et ungt Menneste der har Lyst at dannes til Kunst-Academiet, og have Underviisning i Portrait maling, tillige lære al Slags Malerarbeide, kan blive antaget hos mig. Man ville behage at henvende sig hos Undertegnede. En Malersvend kan strax faae Condition. P. Aagaard i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
No. 99. den 23. Junii. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Nyheder fra Udlandet. Albanien. J Staden Scutari er forefaldet skrækkelige Begivenheder. Tyrker og Christne have i Forening gjort Opstand mod Pasken, formedelst hans grændseløse Udsuelser. J tre Nætter og Dage havde Stadens og Omegnens Beboere udholdt en blodig Kamp med Paskens Soldater, hvori disse tilsidst have de vundet Seiren, og derpaa taget en frygtelig Hævn. Ved Beretningens Afgang blev der over hele Staden skjændet og brændt, myrdet og plyndret paa det allergrueligste. Blandt de faldne Offre nævnes den katholske Erkebiskop og alle de christne Præster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
De nordiske Magter (Rusland, Østerrig og Preussen) skulle, ifølge en Beretning fra London, have erklæret, at de ville betragte det som en Krigserklæring dersom eet eneste fransk Regiment rykker ind i Spanien. Og fra Paris erfares, at den østerrigske Gesandt har protesteret imod Fremmedlegionens Overførelse. fra Algier til Spanien. (Den franske Regjering havde allerede sendt Ordre til Algier, at Legionen skulde holde sig parat til Jndskibning, og til Toulon: at 4 svære Krigskibe skulde ufortøvet afgaae til Algier for at tage den ombord.) Europas Tilstand synes saaledes i dette Øieblik at være noget foruroliget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Spanien. Regjeringen belaver sig paa at forlade Madrid og at begive sig til en af Søestæderne, Det vedbliver at gaae Dronningens Tropper uheldigt: de havde nu ogsaa rømmet Vittoria, og Bilbao var indsluttet af Carlisterne. Dronningen havde paa denne Side af Ebrofloden nu kun Fæstningerne Pampelona og St. Sebastian tilbage. Jfølge Breve fra Navarra er Valdez's Armee aldeles demoraliseret, og hans Soldater saa modløse, at de overgive sig uden Sværdslag. Paa eet Sted var en Oberst med 800 Mand gaaet over til Carlisterne. Det hedder, at Don Carlos skal have udstædt et politisk Manifest, hvori han lover Amnestie, Konstitution &c., og at han har sendt en Ex=Diplomat til Thuillerierne, for i Stilhed at aabne Underhandlinger med det franske Kabinet. Dette tilføies der skal være tilraadt ham af de nordiske Hoffer. D. Carlos skal være forsynet med uhyre Penge=Resourer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Frankrig og Engelland. Den franske Regjering skal ifølge Times have gjort den brittiske det Spørgsmaal: om Frankrig, hvis det skulde bestemme sig til at lade en Hær rykke frem over Pyrenæerne, for at opfylde den spanske Regjerings Ønske, hos Engelland kunde vente Bistand for de europæiske Følger. en saadan Jntervention muligen kunde have, saasom et Angreb af Holland paa Belgien, det Luxemborgskes Occupering af Preusserne, eller en kombineret Bevægelse af de nordiske Magter mod Rhinen, Herpaa skal den brittiske Regjering have svaret, at Engelland ikke har noget imod en saadan Jntervention, men da den, med Hensyn til egen Deeltagelse, endnu ikke fandt det at være Tiden dertil, saa kunde den ikke love nogen Understøttelse. Men - tilføies der: Afslaget var forøvrigt i de allervenskabeligste Udtryk(J Pyrenæer=Egnen var der allerede samlet et frivilligt Korps paa henved 2000 Mand, som stod beredt til at rykke over Grændsen. Den franske Regjering har bekjendtgjort, at Armeens Officerer kunne erholde Permission paa ubestemt Tid til at gaae i den spanske Dronnings Krigstjeneste.) Det er mærkværdigt, at den nye russiske Ambassadeur ved det franske Hof, Grev Pahlen, vel er afreist fra St. Petersborg, men tøver underveis, som for at see forinden hvad Udfaldet bliver af den spanske Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
De østerrigske Stater ere nu fra to Sider udsatte for Pesten, nemlig fra Albanien paa den ene, og fra Venedig paa den anden Side. Paa sidstnævnte Stads Rhed var den udbrudt paa et Skib som var kommet fra Alerandria. Men til Beroligelse meldes, at alle mulige Anstalter vare trufne for at hindre den skrækkelige Sygdoms Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Norge. J Christianias Forbedringshuus er for nogle Dage siden opdaget og dæmpet et Mytterie, hvis Formaal var at dræbe Overinspecteuren Capt. Glørsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Handels=Efterretninger. Til Triest ankom den 1ste Juni et Skib fra Alexandria med 600 Baller Bomuld. J London har i Mai Maaned været saadan Omsætning denne Artikel, at deraf var solgt over 10000 Baller. Fra Antmerven skrives, at skjøndt Udsigterne til Korn- og Rapshøsten ere meget gimstige, vil Belgien dog kunne behøve Tilførsel af Rapsæd og Havre. Prisen paa Foder-Havre er der for Øieblikket næsten 4 og paa Raps 16 fl. Paa Hvede og Rug er Tolden for høi til at Jndførsel kan finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
J Nordamerika stige Kornpriserne saaledes at Udførslerfra Europa formenes at ville kunne godt betale sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Fædrelandet. Rhvn, den 20de Junii. Jfølge Privatbreve fra London agter den brittiske kongelige Tachts-Club's Flotille i Sommer at foretage sig et Krydstogt i Østersøen, og vil om kort Tid kunne ventes til Khons(Khonsp.) Rhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Hr. Etatsraad Hvidt er bleven valgt til Bankdirecteur i den fratrædende Directeur Hr. Etatsraad Koefods Sted. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Naar i disse Dage tales om Prof. Davids Sag, spørges almindeligt om, ifald den føres mundtlig for Høiesteret, det da bliver offentlig. Herpaa har Dr. G. L. Baden svaret, at efter Cancelliets Befaling blev den imod ham befalede Action for Ringeagt mod Dogmatiken ført inden lukte Dørre, saa det altsaa er rimeligt, at det samme bliver Tilfældet med den Davidske Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
J Dag afreiste herfra med Dampskibet til Kiel Hs. Excell. Geh. Statsminister v. Krabbe=Carisius, Hs. Excell. kgl. nederlandsk Minister v. BangemannHuygens, Kammerjunker og Departementssecretair v. Reetz, Grev Hamilton, Conferentsraad Dr. Meyer, Major v. Oppen Schilden, a.a Sjælland. Kjøbstaden Hillerød er atter bleven hjemsøgt af en stor Jldebrand. Den udbrød omNatten imellem Søndag og Mandag i den Deel af Byen, som blev staaende ved sidste Jldebrand, og ved samme blev ikke færre end 11 Huse og Gaarde lagte Aske og atter mange Familier gjorte huusvilde. Om Jldens Opkomst vides endnu intet med Vished. Den brød ud i en Tømmerhandler og Brændeviinsbrænder Mallings Gaard. Da der siden den sidste store Jldebrand flere Gange har været Jldløs og bemærket i Spor dertil, som man dog havde været saa heldig at faae opdaget i Tide, er det naturligt, at den almindelige Mening dennegang med temmelig Bestemthed yttrer sig for, at Jlden maa antages at være paasat. - J Onsdags (den 10de Juni) var det 100 Aar siden at Wemmetofte aldelige Frøkenkloster blev stiftet, og i den Anledning fandt en Høitidelighed Sted. Til den høisalige Stifterindes (Prindsesse Sophie Hedevig, Kong Frederik den IV Søster) Jhukommelse var opreist Æreporte, Gudstjeneste i Klostrets festligsmykkede Kapel, hvor Taler holdtes af Stedets Præst Hr. Bjørn og Siellands Biskop. Sidstnævnte meddeelte Forsamlingen tillige den glædelige Tidende, at Pastor Bjørn har skjænket en Kapital af 5000 Rbd. til et Legat, hvoraf Renterne skulle anvendes til Udstyr for unge Piger af Klostrets Embedsmænd og Betjentes Døttre, og at bemeldte Hr. Bjørn er bleven udnævnt til Consistorialraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-23
Fra Fyen. J Tirsdagsmorges afreiste Hs. K. H. Prinds Christian til en Jnspectionsreise i Middelfart, og for efter underdanigst Jndbydelse at overvære en Revne i Nørrejylland, hvorved Høistsamme tillige giengielder sin Hr. Søns Besøg i Fredericia. (Jv. Av.) - Samme Dag holdt Odense Byes gamle borgerlige Skyttelaug sin aarlige Skiveskydning, hvorved 1ste Gevinst vandtes af Hr. Kirkeværge Jørgensen ved eget Skud. Som et Beviis paa tiltagende Færdighed i Skydning hos Selskabets Medlemmer fortjener det at anføres, at forhen ere Gevinster oftere vundne paa de saakaldte Centrumskud, men disse kom dennegang aldeles ikke i Betragtning, da der fandtes 27 saakaldte Prikskud, hvoraf det ene, Hr. Jørgensens, paa selve Sømmet. Et glædeligt Tidens Tegn, tydende paa en større Tilnærmelse end hidtil blandt de forskjellige Klasser, var det, at nogle af Byens høitagtede Geistlige, og en Deel af Regimentets Officerer deeltoge i denne Borgerfest, hvilket første ingen finde forhen, saa gammelt end Selskabet er, skal have været Tilfældet. Ogsaa Oehlenschlæger glædede det med sin Nærværelse. En usædvanlig Mængde deeltoge i Ud- og Jndmarschen, og det skjønneste Veir begunstigede denne for Odense Bye vistnok eiendommelige Friheds=Festdag for Gamle og Unge, Rige, og Fattige. (H. Av.) - Paa Sanderumgaard er i Onsdags Morges begaaet et fælt dobbelt, ja man kunde sige tredobbelt Mord, idet en der tjenende Staldkarl har med en Brødkniv først skjaaret Halsen over paa en Meierske, som han havde besvangreet, og deres ter paa sig selv. Han havde snigmordersk overfaldet hende omtrent et Besseskud fra Porten, da hun vilde været ud i Marken for at see til Malkepigerne. Begge laae jevnsides hinanden paa Steenbroen, med Ansigterne vendte mod Jorden.