Jyske Efterretninger, 1771-07-12
1. Ast af den ved Allernaadigst Hoverie=Forordning i hæftede Tabel Nr. 1. kan jo tydelig sees, hvad Hoverie de af under en Td. Hartkorn Skattende aarlig bør giøre, nægtes ey, da man ligge saa let med Hoveriets Bestemmelse kan gaae under, som over, 1 Td. ved at afdrage, 1 Spænd og 2 Gangdage, eller 3 Gangdage for hver Skp. I det øvrige er det en forstaaelig Sag, at Hoveriet bør proportionaliter conform Forordn. H. 2. nedstige efter Skylde fanget, saasom af halvanden Td. 12 Spænddage uden Plov og 24 Gangdage, eller 36 Gangdage, hvor Bonden ey til eget Brug holder Heste, følgelig og af samme tilfældig Aarsog 24 Gangdage af 1 Td. Ee 2. Det 20. Ros 2 Det kan ey bestaae, naar deraf og efter den Allernaadigste Hoverie=Bestemmelses Tabel skal u undgængelig proportionaliter ned af uddrages og tildeeles Arbeidsdage til de af under 1 Td. Skattende, at fordre og tage af ringe Boel steder paa 1, 2 a 3 Skpr. Hartkorn Fdkr. som i 2 Spørsm. var anført, har intet Sted, conform Forordn. §. 4) pp. 50 Arbeidsdage, men alleneste, som mældt, proportionaliter efter 1 Skp. hvoraf svares 1 Spænd- og 2 Gangdage, eller 3 Gangdage, hvor Bonden ey til eget Brug holder Heste. 3 og 4. Af umatriculerede Huuse med liden Avling af opbrudt Heede, item af jordeløse Huuse, endog Søe=Limiterne kan ingen Arbeidsdage kræves efter Høystbemældte Allernaadigste Anordning og dens Tabel, som intet derom mælder, men alleneste æsker det Arbeide, som efter billig Accord i deres Fæste er anført at skal svares. 5. Paatvungne eller utaalelig accorderede Fæstebreve kan nu ey aftvinge Fæsteren en utaalelig Fæstepligt i Henseende til Hoveriet, naar dette i Fæstet ansat og i hoveriegiørende Brug overstiger det i Allernaadigste Anordning efter billighed og Bondens Skyldefang proportionerede og bestemte Hoverie, som nu saaledes og efter Bondens Vilkaar, hvor det ey allerede saa har været, bliver anlagt, ellers, det og des ydermeere, da H. K. Majestæt holder det for afgjort, at ingen Jordegods Eier med Viidende og Villie har nogen finde vildet paabyrde sin Fæstebonde meere Arbeide, end billigt skulde kunde kaldes, og det ufeilbarligt maae være, at heller ingen Fæstebonde ved Fæstets Antagelse skulde frivillig have samtykt i meere, bør en Fæstebonde endnu indtil viderelslad være hans Fæste=Forbindtlighed efter Fæstebrevets specielle Tilhold kan være, som paa mange Steder er i Følge et for høyt sat Hartkorn, ham forreist, være bepligtet til sit Fæstebrev, som han har imodtaget; thi i Fald et Fæstebrevs Jndhold og Tilhold overgik en Fæsters Kræfter, og var uden hans Samtykke og fri Villies Antagelse, havde en Fæster alletider Frihed at lade Hosbond. beholde et saadant Fæste, og derimod at tiene sin Konge, om han dertil befandtes dygtig. 6. En Plov skal a Dag pløye et Stykke Land paa enten 100 Alens Brede og 105 Alens Længde, eller 21 Al. Brede og 500 Al. Længde, eller 35 Al. Brede og 300 Al. Længde, eller 30 Al. Brede og 350 Al. Længde. Maalet udgjør eens10500 Qvadrat Alen, hvilket udregnes saaleses: Man maaler en Ager i Længden og Breden, og multiplicerer Længd. med Breden, saa viser de udkomne Tal dens Jndhold i Qvad. Al. 7. Da en Bondes Skyldefang er antaget til en Regel forHoveries Svarelse, og H. K. Majestæt til end ydermeere Oplysning og Forklaring paa sin i Hoverie Forordningens endeel Poster yttrede Allernaadigste Villie og Meening har tilladt Tabel No. 1. at vedhæftes, hvoraf sees det høyeste, en Fæstebonde i Forhold til sin Skyld kan blive pligtig at svare, conform. Forordn. H. 6. dog er det ikke H. Majestæts Ville og Meening, at Hosbonden af den vedhæftede Tabel, skulde tage Anledning til at fordre meere Hoverie af sine Bønder, end tilforn, conf. Forordn. §. 15 saa bliver dette efter billigheds Bedømmen og efter mine Tanker, om det saa maae være, saaledes at forstaae: At uanseet høyskyldende Fæstere, c. gr. a 10 Tdr. ey have svaret, efter sit Fæste brevs Jndhold og hoveriegiørende Brug, meere Hoverie Arbeide hindindtil, end som af en gr. 4 Tdr. bør de dog nu af deres høie Skyldefang, saavelsom herimod de af ringere nu efter Tabellens Udsætning forundes mindre Hoverie=Arbeide at giøre, end forhen efter deres Fæstes Tilhold og Bruget, at svare fuldt Hoverie, alt efter billighed og Bondens Vilkaar, i Følge den vedhæftede Tabel, da det der useilbarlig maae have sig saaledes: Hvor der ere høyskyldende og dog ringe hoveriegiørende Bønder, der maae det afkortet muelige Hoverie=Arbeide befindes Hosbonden honificeret i Penge eller anden Afgift efter Fæstets Jndhold. Men af de, der ey ere af mældte Beskaffenhed, eller formedelst deres kiendelig for høyt satte Hartkorn har hidindtil ey formaaet at gjøre Hoveriet efter saadan deres Skyld eller endnu skiønnes at kunne svare det, kan nu ey fordres meere Hoverie, end tilforn har været, conf. Forordn. . 15. da Forordningens Tabel er i Særdeleshed vedhæftet for at vise det høyeste, og ey meere Hoverie maae æskes, og Forordningens Poster i sig selv udsætter, hvor vidt efter Bondens Skylde fang, dog overalt ey anderledes, end tillige efter billighed, og Bondens Vilkaar, at skal indrettes og bruges. 8. Jngen from Hosbonde af sund Fornuft, som ey har fleere, end behøves til sit Jordegodses nødvendige Arbeide, No. hoveriegiørende Bønder, tillader, mindre boyer sine Bønder, at gjøre saa kaldet Hoverie-Reiser for nogen Fremmed, eller noget Slags ellers uden Bøndernes Hielp muelig Hovedgaardens Huus=Arbeide for sig selv, naar Bønderne ey selv efter Hosbondens Forlangende dertil findes villige, eller kan have en billig Fordeel deraf, altsaa er det desmeere meget ubilligt og utilladeligt gjort af de Hosbonder, som have hoveriegiørende Bønder til Overflod, Bønderne derfor at skal boyes til saadan fremmed Hoverie=Reise og Arbeide uden for Hosbondens Jordegodses nødvendige Arbeide, hvorved Hosbonden selv kan tage en gnieratig Fordeel, eller til saadant Hovedgaardens ofte (paa mange Gaarder daglig) indfaldende paatrængende Huus=Arbeide, hvorved Hosbonden selv kan spare tilvisse 1 Karl eller 1 Pige i den Sted aarlig at koster og lovne. Herpaa udsættes til behageligst grundig Giensvar i disse, Efterretninger følgende Spørsmaale: 1. Om det er billigt, at de høytskyldende Bønder, som efter Forordningen og dens Tabel Nr. 1. kan tilfalde meere Hoverie efter deres Skyld, end de forhen have gjort efter deres Fæste, bør, i Stedet for som forhen halv Hoverie og en Afgift, nu foruden det høyeste fulde Hoverie og at betale til sin Hosbonde den, sluttelig i Stedet for det manglende muelige Hoverie, i Fæstet anførte Penge eller Afgift? 2. Om Boels og Trilling Steder, som staae for Hartkorn a halvanden Td. inclusive til 1 Skp. inclusive, usundgængelig nu skal adskilles, og efter deres Skyldefang, i Følge det i Tabellen No. 1, udsatte Arbeidsdages Tal, og efter det deraf proportionerede nedstigende Tal, herefter svare Hoverie hver for sig, 3. Om Huusmænd af Hartkorn fra 1 Td. exclusive proportionaliter ned af til 1 Skp. inclusive skal tildeeles, efter Forordningens Bydende §. 2. Arbeidsdage, eller de skal vedblive allene deres Fæstebrevs Tilhold, 4. Er det ikke en tilfællig Aarsag, som maae hindre en Bonde fra at fuldføre sit og i sig selv heel muelige 1 Dags Arbeyde paa en vel ofte halv naturlig Dag, at Bonden med Høe eller Korn Læs maae holde ved Hovedgaarden, til han det, saa snart der muelig Plads kan blive, kan afstikkes, Flensborgs Tanker om visse Festdages Afskaffelse. (Tagne af den Danske Mercurius for November Maaned)