Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-03-03
(Jndsendt.)(Sluttet.) Denne Anskuelse har gjort sig gieldende i Lovgivningen om Sandflugtsvæsenet, og den er lagt til Grund ved Affattelsen af Regulativet for Dæmpningsarbeidet i dette Amt, saaledes, at Klitbeboerne ere blevne tilforpligtede at forrette et vist bestemt, let overkommeligt Arbeide i deres respective Sognes egne Klitter, og at hvad der, til disses betryggende Beplantning videre maatte udkræves, ydes, som Hjelpe arbeide af de tilgrændsende Sogne.") 2) Af en almindelig Gaard i et Klitsogn her i Amtet forrettes aarligen, som maximum, Arbeide i egne Klitter i 9 Dage med 2 Heste eller Stude, Vogn og 2 Folk, men almindeligviis Den ærede Forfatter af den jydske Halvøes Vestsiden anfører, at Staten, ved at vederlægge Klitarbeidet, vilde hylde samme Grundsætning, som den allerede har gjort gjeldende i den nye Lovgivning om Veivæsenet og ved Overtagelse af de, med Arbeidet ved Aggerkanal forbundne Omkostninger; men det synes mig aldeles klart, at disse Exempler ere uanvendelige paa nærværende Tilfælde: Veiarbeidet, er, for det Første, ikke overtaget paa Statskassens Regning, og dernæst er Statens Forpligtelse til at forskaffe dens Medlemmer Vednomtvistelig, hvorimod, som foran sagt, ingen Forpligtelse kan paahvile det Offentlige til at garantere de enkelte Jndividers Eiendomme mod Ulykkestilfælde, endelig stiller Forholdet mellem det Heles og den Enkeltes Nytte sig ganske anderledes, naar Spørgsmaalet er om Veivæsenet end naar det er omSandflugtsvæsenet. - Hvad angaaer Grundsætningerne, ifølge hvilke Staten har overtaget Bekostningerne ved det Arbeide, som udføres ved Aggerkanal, da har Regjeringen vel ikke kundgjort disse; men da Arbeidet har en særegen Jnteresse for Staten og da det var umuligt for Klitbeboerne at udføre endog blot en nogenlunde Deel deraf, saa var Statens Overtagelse af Bekostningerne jo en Nødvendighed, og heri kan alle øvrige Grunde gaae op. - Men ere disse Forfatterens Exempler saaledes uanvendelige, hvor der er Spørgsmaal om Klitsognenes Forpligtelse til at forrette uvederlagt Arbeide i deres egne Sandflugtstrækninger, saa bliver dette, i en endnu større Grad Tifældet, med det Exempel, som den ærede Forfatter tager, fra den Grændsecordon, Østerrige har organiseret ved Tyrkiet, for at forhindre Pestens Jndgang i Landet. Dette snurrige Exempel er visselig, i enhver Henseende, henter meget langt borte og dets Uanvendelighed paa det her foreliggende Spørgsmaal, maa være saa iøinefaldende, at jeg kan forbigaae alle Modgrunde, hvorfor jeg ogsaa skal indskrænke mig til den bemærkning, at den første betingelse for Benyttelsen af et Exempel dog maa være, at det i Hovedsagen er ligeartet med det Tilfælde, paa hvilket man vil anvende det. Et bedre Exempel troer jeg, at Forfatteren kunde have hentet fra Organisationen af Sandflugtsvæsenet i de østlige preussiske Provindser; men Forholdene ere dog anderledes der, end hos os, og forøvrigt er det vistnok det Sikkreste at følge sin egen. frem for Andres Overbeviisning om det Rigtige, naturligviis under Forudsætning af, at man ligesaa godt, som Andre, er istand til at tilegne sig en Forviisning. For Hjelpesognenes Forpligtelse til, uden Vederlag, at assistere ved Sandflugtens Dæmpning, tale de samme Grunde, som i det Foregaaende ere anførte for Klitsognene, med Undtagelse af, at Hjelpen, selvfølgeligen ikke anvendes til at afvende en overhængende Fare for de Hjelpendes egne Eiendomme, saaledes, som Tilfældet er med Arbeidet i Klitsognene; da imidlertid denne Klitsognenes Stilling netop indeholder et Hovedargument for deres Forpligtelse til Dæmpningsarbeide, saa kunde det let synes, at Forpligtelsen for Hjelpesognene er Arbeidet endt og Folkene atter hiemme ved Middagstid, og der arbeides altsaa egentlig kun i 9 halve Dage. LønneKlitsogn har, formedelst Skade ved Sandslugten mange Aar tilbage, erholdt en saadan Nedsættelse i Hartkornet, at hele Sognet fortiden kun skatter af 22 Tønder. Eiendommene i dette Sogn ere imidlertid nu i en saa forbedret Tilstand, at de, i Forhold til det dem paa hvilende Hartkorn, validere mere end det Dobbelte mod de øvrige Klitsognes Eiendomme, og hertil maatte der selvfølgeligen tages Hensyn, ved det nye - ligesom ved det ældre - Regulativ for Sanddæmpningen. Som Følge heraf er Lønne Sogn tilpligtet at forrette det ovenmeldte Arbeide i 9 Dage aarlig, af hver 1 Td. 4 Skpr. Hartkorn, og denne Undtagelse fra den almindelige Regel er det man citerer, som Beviis paa overvættes Klitarbeide, i det man tier stille med at det er et extraordinairt Tilfælde. Da der i Lønne Sogn forrettes Arbeide, som meldt, i 9 Dage af hver 1 Td. 4 Skpr. Hartkorn, falder altsaa 6 Arbeidsdage paa 1 Tønde, og ved at ansætte Arbeidet for hver Dag til 1 Rbd. Sølv, udkommer saaledes den citerede Byrde af 6 Rbd. Sølv pr. Td. Hartkorn. Et Hielpesogn, som skal forrette en fuld Dags Arbeide, kan imidlertid leie dette udført for 24 s. pr. Heste, Vogn og Folk, og man vil heraf skiønne, at naar en halv Dags Arbeide i et Klitsogn ansættes til 1 Rbd. Sølv, dette da ingenlunde fortiener den Tillægslausul, at være lagt beregnet, hvormed den nu gientagende har været fremstillet. Ved den ne Matrikul ere Lønne Sogns 22 Tdr. Hartkorn tillagte 32 Tor, og, det mig bekjendt, er intet Skridt gjort til Omtaxation. maatte mangle fyldestgjørende Motiv, men jeg maa, i saa Henseende, bede nøie taget i Betragtning, at den Fare, som er overhængende for Klitsognene, dog existerer middelbar for Hjelpesognene, i det at Sandflugten ufeilbarlig vilde i sin Tid ogsaa hjemsøge dem, saafremt Arbeidet ei blev anvendt, og om end Faren maa erkjendes at være meget fjern for dem, saa er den dog - i Særdeleshed nu, efterat Arbeidsbyrden, er indskrænket til en Afstand af 3 Mile fra Klitterne - ingenlunde saa langt borte, at disse Sogne kunne nyde samme Tryghed, som de fjernere Egne og derved fordre sig fritagne for al anden Hjelp end den, som det hele øvrige Land maatte findes pligtig til at yde. – Vel ere Klitsognene, først og fremmest forpligtede til, at dæmpe Sanden foran deres Eiendomme; men her tales ogsaa kun om en betinget Hjelp, som i Størrelse ingenlunde kan sammenlignes med Klitsognenes Arbeidsbyrde.), og det maa ikke lades ubemærket, at Hjelpe sognenes Eiendomme naae, paa sine Steder, saa tæt op til de store Sandflugtstrækninger, at de kun ved et Par Agre ere adskilte fradisse. – Vistnok kunde det synes, som om Forpligtelsen til Hjelp var udstrakt temmelig vidt, ved at bestemmes til 3 Miles Afstand fra Klitterne; men det er i dette, som i alle lignende Tilfælde, vanskeligt at afgjøre, hvor den rette Grændse er, og da der, ved Regulativet for dette Amt, er taget et omhyggeligt Hensyn til Hjelpesognenes forskjellige Afstand fra Sandene, saa er det Arbeide, som de meget stor Byrde.**) Efter hvad jeg saaledes har tilladt mig at anføre, er det min Overbeviisning, at Klitsognene ere retlig pligtige til, uden Vederlag, at forrette Sanddæmpningsarbeide, og Hielpe sognene paa lige Maade til at yde Assistance, og jeg holder mig ligeledes forvisset om, at Arbeidsforholdet er reguleret paa en hensigtsmæssig Maade, i dette Amt, det er imidlertid langt fra, at jeg troer mig istand til, ved disse Linier at bibringe Andre min Overbeviisning; men jeg tør haabe saameget erkjendt, at det ikke just gaaer an, uden videre at statuere, som et Retfærdighedsbud, at Sanddæmpningsarbeidet paa Jyllands Vestkyst bør foretages paa Statens Finantsers Regning, og at den løs motiverede Fremsættelse af dette Postulat mindre bidrager til at løse Spørgsmaalet, end til en nogenlunde god Villie. Slutteligen maa jeg tilføie, at jeg til Dato kun har modtaget Folkebladets til Nr. 49, incl., og da Artikelen: den jydske Halvøes Vestsiden ikke deri er sluttet, saa er jeg fortiden uvidende om Forfatteren underskriver sig og om hvem han er, jeg gjentager imidlertid, at jeg, uagtet jeg her er optraadt opponerende mod et enkelt Punkt i den ærede Forfatters Af Blaavand den 24de Februar 1843. C. Grooss. hed betragtet, fortjener ret megen Paaskjønnelse. handling, dog med Fornøielse erkjender, at denne, i sin Heel at utaaleliggjøre et Arbeide, som hidtil har været udført med længst fraliggende Sogne maa præstere, i al Fald ikke nogen Jeg taler, i det Hele taget, kun om Sandslugtsvæsenet i dette Jeg taler, i det Hele taget, kun om Sandslugtsvæsenet i dette Amt, da jeg mangler nøiagtig Kundskab om Jndretningen i de Amt, da jeg mangler nøiagtig Kundskab om Jndretningen i de øvrige vesterjødske Districter. øvrige vesterjødske Districter. 2.) De længstfraliggende Kjelpesegne i dette District forrette i 2.) De længstfraliggende Kjelpesegne i dette District forrette i Dags Arbeide aarlig, med Heste, Vogn og 2 Folk, af hver 6 af hver Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. Hartkorn. Ved Tallotteriets 1371. Trækning i Wandsbeck udkom: Na 9. 19. 31. 23. 65.