JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Marseille, den 12te September. Der er i disse Dage herfra afgaaet adskillige for Grækerne bestemte Skibsladninger med Levnetsmidler, og andre ere med Baglast afseilede til Alexandrien, for der at indlade Hvede, ligeledes til Grækerne.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Da Ophævelsen af den Tyrkiske Embargo blev bekiendt, afseilede strax 30 Skibe med Kornladninger fra Constantinopel til Middelhavet eller Archipelagus, hvor nogle Kiøbmænd ville forsøge at afsætte deres Vare. Dermed kunne de imidlertid let bringe deres Nations Consuler og Ministre i Forlegenhed, da Porten - efter de udtrykkelige Bestemmelser i dens Note af 9de August til den Franske Gesandt - har gjort det til Betingelse for Giennemfarten, at Gesandterne forbyde Ladningseierne at sælge til Piraterne.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Perpignan, den 10de September. Man har fra Barcellona vildet skiule os Sygdommens Fremskridt, og at det virkelig var den gule Feber; men derom er nu desværre ikke længer nogen Tvivl tilbage. Den 5te kom 58 Personer til Lazarether, og fra den 5te til den 7de døde 57. Det sørgeligste er, at der i Barcilonette er megen Mangel paa Levnedsmidler, hvilket allerede nogle Gange har foraarsaget Opløb.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Jrun, den 14de September. Den Brevpost, som afrik den 10de fra Madrid for at gaae hertil, blev, da den ei var kommet mere end i Miil fra Hovedstaden, anfaldet af 6 velbevæbnede Røvere, hvoraf den ene var tilhest. De droge Postvognen tilside, og plyndrede aldeles de Reisende. En af disse, en Englænder, tegnede siden ved Maanskin en Skibe af dette Optrin.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Den fra Madrid til Estremadura gaaende ordinaire Post, blev den 8de anfaldet af 3 Mand, som dog blot giennemsaae Regierings depescherne.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Man siger nu, at Partiegiængeren Montarlot har naaet en Landsbye i Aragonien, og der faaet et Pas af Alcalden.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Madrid, den 8de September. Brigadier Martine; af St. Martin har ved en Proclamation anmeldt, at han har antaget den ham af Hs. Majestæt tilbudte i Portefeuille for Krigsdepartementet.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
General Morillo har udgivet et Skrift for at retfærdiggiøre sin Opførsel fra den Tid han overtog Commanden i Venezuela i Aaret 1815 og til nu. Det synes dog, som den Franske Lykkeridder, Montarlot, virkelig havde overtalt General Riego, som kuns har lidet Menneskekundskab, til at troe, at han og Vandraucourt havde vigtige Fuldsmagter fra Paris, og at Generalen derfor har tilladt dem at hverved Tropper i hans District. Dette blev opdaget og angivet af MoredaGeneralens personlige Fiende. Man formoder imidlertid, at disse Hverdinger og de dermed forbundne Planer ikke have gaaet ud paa at omforme Spanien, men derimod Frankerig til en Republik. Folket, selv i Saragossa, er overbeviist om Riegels Uskyldighed, og forlanger hans Befrielse. Her har den Hede, som denne Bagivenhed havde opvakt, nu gandske lagt sig. Clubisterne paastaae a imidlertid offentlig, at General Copons havde været enig med den i om at foraarsage det her foregaaede Opløb, for at bevirke Hs. e Majestæts Tilbagekomst. Vandraucourt, først General i Fransk og siden i Piemontesiske Tieneste, nød nu som Flytning en Pension af vor Regiering. Han r er tillige med nogle flere Personer bleven sængslet, og de have tilstaaet, at have ladet sig hverve til den Armee, der skulde drage til den Franske Grendse.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Den Moldaniske Grendse, den 29de August. Det Rygte, at Grækernes Sag er endt, og at de vare tilintete gjorte, er meget feillagtig, kun en fremmed Magts Jndflydelse i eller indvortes Tvedraat kunde foraarsage dette. Capitain Jorggahar begivet sig med 2000 Hetærister fra Guranegra til Piatza, efter at han først den 13de August har ladet amænde og udplyndre Staden, Niamtsch, fordi nogle af Jndvaanerne der pleiede at give Tyrkerne Efterretning om enkelte omstreifende Hetærister. Det skal være Jorgaks Hensigt, at slaae sig igiennem langs med den Østerrigske Grændse til Rusland; da det, efter hans Udtryk, var uværdigt for tapre Mænd, at drage igjennem de Østerrigske Lande uden Vaaben, saalænge de med Sablen i Haanden kunde bane sig Veien. Jorgaks Saar ere endnu ikke lægte, og han er saa syn, at han hverken kan gaae, kjøre eller ride. Han lod sig derfor transportere paa en Flaade paa Bistriza til Piatra. Han sendte en Skrivelse til Foltischan, og opfordrede Jndvaanerne til at holde 2500 Piastre Beredskab til hans Corps. J Foltischan befinder sig den af Tyre, kerne indsatte Jsprawnick (Kredscapitain) med 100 Tyrker. Han kom ved denne Skrivelse i en ikke ringe Forlegenhed, og svarede strax Jorgati, at det var en Ummighed, at skaffe den fordrede Sum, da alle Bojarer og formuende Borgere vare udvandred o. s. v. Klosteret Slatina er besat af 700 udvalgte Hetærister, som skulle være fortrinlig godt bevæbnede og klædte. Overhovedet kan man anslaae de saaledes imellem Biergene ved Moldama og Bistritza, og i Skovene imellem Sereth og Pruth, langs med den Østerrigske Grendse værende Hetærister til 4000 Mand. Over 2000 Hetæriser ere uden Vaaben dragne igiennem Buksmina, men alle disse Folk synes endnu aldeles ikke at have i Sinde at opgive deres Sag.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Den Moldaniske Grendse, fra 2de August til 2den Septbr. Ifølge Efterretninger fra Jassi, skal der i Jbrail forsamle sig et Corps af 17000 Mand, og de fra Moldan Tilbagesendte Janits scharer skulle paa Seraskierens Befaling have faaet deres Sold. Man siger, at Paschaen vilde trække sig til Biergene ved Dorna, for at tilintetgiøre Hetæristerne; men da Antallet paa de disponible Tropper neppe bestaar af 4000 Mand med 8 Kanoner, saa tvivler man om Sandheden af dette Rygte. De øvrige Tropper bleve nemlig i Jilmarscher trukne til Jbrail ved Douan. Man forsikrer, at Tyrkernes Magt der vil concentrere sig. Bøjarerne, saavel i det lille som store Moldau, fire eller fem undtagne, ville afsende en Deputation til Storherren med den Bøn, at man vilde give dem en Fyrste af deres Folk sen Moldauer, da Tyrkerne i nogen Tid har været den høie Port utro, og hyppig havde givet Folk og Land til Priis for de største Farer. Det lader, som om Tyrkerne ville rømme Moldag. Veziren har udnævnt Wororidef til Statholder, og overdraget ham Regieringen i Moldau. Men Moldauerne er utilfredse med, at Porten stoler saa meget paa ham, og de forsikre, at saasnart Tyrkerne rømme Moldau, ville Grækerne igien rykke ind. Mange Bojarer, som vilde vendt tilbage, komme nu ikke, og undre sig over, at Porten, efter at de havde maattet lide saa meget ved Grækernes Troløshed, endnu kan troe ten af dette Folk. Grækerne havde, efterat have antændt Niamtsch og slaget 16 Tyrker og Jøder ihiel, igien trukket sig tilbage til de Moldaniske Bierge. J Bottuschen venter man 4000, i Piatra 200, og i Foltischen, 2000 Tyrker. Jmidlertid lider det ulykkelige Land saavel fra Grækernes Side, som fra Tyrkernes, der skulde forsvare det. De sidste sælge al bevægelig Eiendom for Spotpriis, og i Stedet for at tilveiebringe Orden, beskieftige de sig for det meste med at plyndre Bojarernes Huse. Vel ere Janitscharerne, som især udmærkede sig deri, for en Deel dragne til Jassi; men en Deel have sat sig fast i Barlad, hvor de fortsætte deres Røverier. J Skoven ved Herza bemærkede man igjen 160 Grækere; dette foraarsagede Skræk iblandt Jndvaanerne, og de flygtede til den Østerrigske Grendse. Jblandt dem befandt sig ogsaa ti til Herzabestemte Tyrker. I det hele skal Antallet paa de imellem MoldausBierge omsværmende Grækere være betydeligt, og det forstørres, bestandig ved Ny-Ankomne fra Wallachiet.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
De ved Slatina opstillede Grækere udstædte en Proclamation til Jndvaanerne af Foltischen, hvori de inden nogle Dage forlangte 2500 Piastre, da Staden i modsat Fald vilde faa samme Skjæbne som Riamtsch. Mange Jndvaanere flygtede herpaa til den Østerrigske Grendse, og der blev kun nogle tilbage under 43 Tyrkers Beskyttelse, som da Grækernes Magt ikke syntes betydelig, vilde 2 forsvare sig. Men Grækerne holdt desværre Ord. Den 28de 2 f. M. antændte de Staden fra flere Sider og plyndrede. Tyrkerne i flygtede i Begyndelsen til et stort Huus; men fandt siden Leilighed be til at undkomme. Efterat Staden var afbrændt, og flere Jøder J myrdede, vendte Grækerne tilbage til Biergene.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Odessa, den 2den September. Mange tvivle endnu om Freden med Porten, i Særdeleshed de de sidste Begivenheder i Bacharest igien retfærdiggjøre vor Monarks Opførsel, og tydelig vise, hvad Porten forstaaer under sit Amnestie Saasnart Storherren og hans Divan havde Vished om, at Rusland vilde overlade Grækerne til deres Skjæbne, vilde de tidligere Forfølgelser igien begynde med forstærket Kraft, og kun ende med Udryddelsen af den Græske Nation.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Fra Constantinopel have vi Efterretninger indtil den 27de Aug 3. gust, efter hvilke man har indrømmet Grækerne nogle Armeniske til Kirker til Gudstieneste. Den bekiendte uretmæssigen og uden Con 6 sens af det hellige Synode, af Sultanen indsatte Patriark, som Grækerne derfor ikke ville erkiende for deres geistlige Overhoved, gi har udstædt et Hyrdebrev, som ligner den Bansættelse, hvilken der ulykkelige Gregorius, hans Formand, maatte udstæde før sin Henrettelse.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Semlin, den 4de September. . De fra St. Katharina i Thessalien seierrig fremrykkende Græken de havde sat over den lille Bugt - som ved god Vind kan passeres e en Time - til Kassandra i Macidonien. Der var landet hende 3000 Mand Thessalier i Kassandra, som forenede sig med de fra i Bierget Afhos kommende Grækere. De Christnes hele Magt skal . bestaae af 20,000 Mand, til hvem alle Kystbeboerne i denne Egnen sluttede sig. De Geistlige fra det hallige Bierg (Athos) bare Kare foran, og hævede de Christnes Begerstring paa det hvieste, saa attil Tyrkerne bleve aldeles slagne.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Tripolitza, den 28de Julii. Efterat Fyrst Dem. Ypplant i nogle Dage havde opholdt sig, Nabor Flekken Barbana, er han ankommen her til vor Bilt, de corps, og har opslaaet sit Telt paa en Staden beherskende Jøde de hvorfra han leder Arbeidet. General Petrodæts har dettigham Commanden, og ligeledes have Generalerne, Kolskothron, Anagosteras og Dschabdati stillet sig under ham. Siden den Tid har Troppernes Mod og Strædsomhed forstørret sig, Tyrkerne vore ingen Udfald mere; thi vi benede allerede flere Punkter af Halvøen, r. og de træffe overalt paa os; men i Castellet ude de af Huugn, Tørst og Limiker, en Sygdom, som vel ikke er smitsom, men dog i dødelig. Fyrsten har ladet dem opfordre, men de ville endnu ikke overgive sig, og vi mangle Kanoner, Hauditzer og Granaten Vore Soldater have for største Deelen kun Stokke og Slynger, og de, som have Geværer, have dog hverken Flintenstene eder Papir t og Blye til Patroner. Krudt koster 12 Piastre for Ostatn. DeJ. Skibe, som førte Krigsforraad til Morea, have ikke allene un b. 300 Procent, men desuden erhvervet sig Hellenernes Tak. FyrMaurocardato er endnu ikke ankommen ; vi stole meget paa hans Talenter og den Munition, han vil medbringe; ogsaa vimt ved hvert Øieblik Faschiner og brændbare Materialier, for at kunne udtage Fortet med Storm, og opbrænde det.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Her er ankommet Efterretninger fra Sulioterne og Rumilitien, De bekræfte, at hele Rumili (Hellas, Macedonien og Epitos, at 1 i Opstand. Fyrsten har Breve fra Hydra med nøiagtige Ef i at de ville anerkiende Fyrst Ypstlanti, og sverge ham Lydighed, retninger om den Tyrkiske Flaades Nederlag. Denne er saa for J sagt, at dens faa endnu øvrige Skibe flygte for enkelte GræstSeilere. Den Tyrkiske Underadmiral blev levende taget fangen af i Hydrioterne.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Kalarites i Epiros, den 9de August. Den 28de f. M. angreb Sulioterne, 8000 i Lallet, Resten i den Tyrkiske Hær, under Chorschid i Pascha ved BesdunspilSidstnævnte maatte med et stort Tab trække sig tilbage til Ara imedens de under ham staaende Albanesere flygtede til BiergensForfølgende deres Fordeel, sendte Sulioterne en Deel af deres Tropper over Biergene ved Zagori og igiennem Polittes, ovtfaldt den 700 Mand stærke Besætning i Metzovo og huggede dem ved paa 100 Mand nær, som flygtede, og overlod dem denne fordeilagtige Stilling. Ved Besdunopulo var Beien af Kastoria, en Beslægtet, af Alt, bleven fanget. Den sidste forlangte heftigen, at fang i skulde overleveres ham, og lod ham, da dette skeete, døe en pluesuDød. Sulioterne bevidnede ham deres Uvillie herover, men hin grusomme Helt svarede dem. Just imod sin Familie vilde han hemesig meest, og kun tilgive Fremmede. Jmidlertid overhængte de forbittrede Tyrker i Kastoria, ophidsede af deres myrdede Beys Familie den derværende Kadi om en befaling til at myrde alle Christi Men Kalmakammen, en Albaneser, kom til med sine Soldater, og truede, ved første Skud paa en Græker, at ville ombringe sit Kone og Børn, og selv gaae over til de Christne. "Eler dige, sagde han see J ikke, at J fra alle Sider ere omgivne af Græsk Stæder og Landsbyer, og kun paaskynde Eders Fordærvelse. Takker Gud, at disse fredelige, os i Styrke saa overlegne dermesker, endnu skaane vort Liv og Gods, da de dog havde saamere at hevne paa os." Dette virkede, og de afstode fra deres For havende. Anastasios, ogsaa kaldet Tassos, fra Naustad, en Stad nu Biergene ved Kalaveria, som han i tre Aar havde forsvare, med Ali, og siden levet imellem Biergene som Anfører for en Bandt, kom ved Enden af Juni i Spidsen af 2000 Klepter og 4000 Bierg beboere ned, og indtog efter en blodig Fægtning Stæderne Bæral- og Bodena; i den første befriede han 22 Grækere, de fornemsæ paa Stedet, af Fængselet, hvor Tyrkerne ved deres tilsomme Flugt, ikke fik Tid til at dræbe dem. J sin Proclamation i Christe dom, mens og Fædrenelandets Navn" yttrer han sig meget strengt over enhver Christen, som ikke vilde gribe til Vaaben; og et heiler har nogen eneste Vaabendygtig længere tøvet. Koner, Børn, OlingeLevnetsmidler og Hjorde sendte de ind imellem Biergene. Til en netop ham, som i August forrige Aar paa ubekiendte Veie rykkede igjennem Pindos med 2000 Klepter for Janina, da Pascha Bar med de Osmanniske Tropper først var i Thessalien, og saaledes bragte han Omer Wrioni, dengang Alls Feldherre, som for varede de snevre Pas ved Pindos, i Knive, saa han maatte overgive sig til Pascha Bey; men bedraget med de Løfter, at Grækernes Skjæbne skulde formildes, og at det Gods Ali havde berøvet dem, igien skulde erstattes, trak Anastasios sig tilbage til Nausta i Begyndelsen af forrige Vinter.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Smyrna, den 2den August. (Skrivelse fra Llonds Agenter). Tyrkerne have ved Chos de gaaet en barbarisk Streg. Et af deres Krigskibe bragde to Østerniske Skibe, som mistænkelige, op til denne Stad, og overgave Pascha Commandanten deres Papire til Undersøgelse. Han erklævide, at de vare i Orden, men sendte man veed ei hvorfor, een af sine Folk ombord, for at optage et Jnventarium tillige med den Overrigske Consul. Besætningen paa det Tyrkiske Skib gik med, og erklærede strax Skibene for gode Priser, angreb Mandskabet og myrdede tre Mand paa det ene Skib og een Mand paa det andet ; de øvrige undkom. Derpaa plyndrede de Alt, hvad de kunde faae fat paa, paa Skibet.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Den 17de August. (Af en Handelskrivelse) Vi nyde herden største Rolighed. Det ubetydelige, som Jnsurgenterne have udrettet i Moldan og Wallachiet, har formildet vore Muselmænds Hidsighed. Den Tyrkiske Flaade, som bestaaer af 32 Skibe, hvoriblandt 5 Linieskibe og flere Fregatter, er nu lykkelig forenet med Paschaen af Ægyptens Escadre, der bestaaer af 13 Skibe. Denne forenede Magt er mere end tilstrækkelig til at overvinde Jnsurgenter, ne i Archipelagus, og man kan derfor ansee Revolutionen som endt Christiania, den 21de September.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Efter Indberetning fra Amtmanden over Hedemarkens Amt en for Skade skeet ved Frostnætterne til 25de, 26de og 27de August. J Tønsæt, hvor Kornet stod ganske grønt, er saavel Straaet som Kiærnen tilintetgjort. J Stor=Elvedalen findes ingen Ager, som lover Saakorn, men Alt er saa yderlig bedærvet, at kun lidet mere end Avner vil blive Tærskerens Løn. Saaledes og i Tryssild, Paa disse Steder kan fornemmelig befrygtes, at og Potatos=Sæden er ganske uddød. Lidt bedre har det sig i Reendalen, Aamodt og Elverum, hvor vel enkelte have lidt næsten total Ødelæggelse, og at ingen ganske er sluppen fri, men noget mere er dog her end i StoreEldedalen levnet fra Fordærvelsen. Afgrøden i Soløer og Ondalen har og lidt betydeligt, skiøndt den ei nær saa haardt er medtagen. Ei heller har Leuten, Rommedal og Vang paa Hedemarken ganske undgaaet Indvirkning af Frosten.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Udenlandske Efterretninger. Reikevia, den 1ste August. J Civilaaret 1820 ere i Island, copulerede 388 Par, fødte 616 Drenge og 539 Piger, i alt 1155 af ægteviede Forældre, og desuden 214 af Forældre udenfor Ægtistanden samt 40 dødfødte; døde, 669 af Mandkiøn og 650 Qvinder, i alt 1313, blandt hvilke 2 Mænd og 15 Qvindes opnaaede en Alder af over 9 til 100 Aar. De Døde ere bortrykkede af følgende Sygdomme og ulykkelige hendelser: Alderdoms Svagheder 136; Afmægtighed 1, Angina polyposa 42, Barsel 1, Brok 3, Blodspytning 5, Byld i Lungerne 5, Byld i Halsen, 3, Brystbetændelses=Feber 16, Betændelse i Halsen 9, Brystsvaghed 67, Børnesygdomme (ubestemte) 132, Commotio cerober, 1, Catharrus suffocations 17, Crusta Lactea 1, Diarthee 1, Druknede 44, Epedemisk Feber 149, Epilepsi 1, fundne døde paa Marken 2, blevne borte i Snefog 2, paa en Fieldvei 1, Forraadnelsesfeber 8, Forkiølelse 1, Frat 2, Forstoppelse L, faldet i en Gryde med kogende Melk 1, Galdefeber 3 Gigt 13, Gulson 10, Ginkhoste 15 (hvoraf 9 paa Vestmannøe) Hovedpine 5, hastig døre 12 hidsig Feber 48, Hemiplegie 4, Hypocondria 1. Jnflamationsfeber 11, Jnflammation i Brystet 2, i Halsen 1, inUtoro 1, indvortes ubestemte Svagheder 18, Kolbrand 4, Kræft 2, i Brystet 1, i Læben 1, i Øiet 1, Kolik 3 Lamhed 6, Milt, syge 1, Miserere 3, Melancholie 1, Nærvefeber 5, Obstruction i Leveren 3, Pleuris 45, Podagra 1, Raserie 2, Saar paa Ryggen (med født) 1, Sult og Elendighed 8, styrtet ned fra en Klippe 1, et Barn som knustes ihiel under et nedstyrtet Huustag, 1 Matros fra Ribe Stift forbrændt af kogende Olie, Strangur1, Slimfeber 6 Spedalsked 20, Slag 14, Steen 4, i Søvne 3, Skørbug 8, Saar paa Foden 1, Trangbrystighed 6, for Tænder 1, tærende Syge 34, Tympanites 1, Vattersot 16, Vanvittig og Døvstum 1.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Kiøbenhavn, den 1ste October.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie. Underfoged-Embedet i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 5te September er Overkrigscommissair og Underfoged i Kiøbenhavn, J. L. Schmidt, beskikket til Byefoged og Auctions=Directeur i Aalborg, samt Birkedommer i Nørre Sundbye Birk. Den 8de, Branddirecteuren i Ribe Amt, Dannebrogsmand C. F. Haussler, efter Ansøgning Naade entlediget fra bemeldte Embede. Den 12te, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Assessor, Borgmester P. Schiønning, beskikket til Justitiarius i Kiøbenhavns Søeret, og Exam. juris F. S. Melbye af Ringkiøbing til Procurator ved Underretterne i Ribe Stift. Den 14de, Statsraad og Raadmand i Kiøbenhavns Raadstue, R. Lange, efter Ansøgning i Naade entlediget fra at være Medlem af Directionen for det Kongelige Frederiks Hospital, Overauditeur og Raadmand J. H. Mundt samt Grosserer E. Buch, en af Stadens 32 Mænd, til occonomiske Directeurer ved bemeldte Hospital. Den 19de, Exam. juris C. V. Bang til Procurator ved Retterne i Siellands Stift, dog Høiesteret, Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten og øvrige Retter for Kiøbenhavn derunder ikke indbefattede.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Det Kongelige danske Cancellie har under 4de dennes tilskrevet os saaledes :J Anledning af, at det har behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at tillade Anlægget af Fattig Colonien Frederichs gade i Herskabet Pinneberg, ere efterstaaende 2de Subskriptioner blevne aabnede, for at lette Tilveiebringelsen af de med denne Indretning forbundne Omkostninger, nemlig : 1) en almindtlig Subskription af en Species aarlig for 4 Aar, for i denne første for det begyndende Anlæg vanskelige Tid, at tilveiebringe den til de aarlige Renter fornødne Sum af 1440 Rbd. Enhver, som maatte ville give et overordentlig Tilskud, har at tegne saadant paa et særskildt Ark Papiire2) en Subskription til Deeltagelse i Fattig Colonien ved overordentlige Bidrag i naturalia, som af enhver selv maatte bestemmes. Det har derhos behaget Hs. Majestæt, paa Ansøgning fra Conferentsraad Lawet; i Neumühlen ved Altona, allernaadigst at tillade, at der i Danmark skeer offentlig Indbydelse til velgiørende Øiemed. Ved at bringe saadant til offentlig Kundskab bekiendtgiøres tillige, at vi, i Følge det Kongelige danske Cancellies Forlangende, have i denne Hensigt aabnet Subskriptioner her i Staden, samt at Subskriptions=Listerne ligge til Afbenyttelse paa Raadstuens 1ste Secrettariat, for dem, som paa en eller anden Maade maatte ville tegne sig for Bidrag til ovennævnte Fattig Colonie. Kiøbenhavns Raadstue, den 14de September 1821. Til Præmiepløiningen, som Selskabet foranstaltede den 28de September d. A., hos Hr. Capitain v. Hammer paa Lykkens gave ved Roeskilde Kroe, indfandt sig 9 Concurrentere. Af disse bleve 3 tildeelte Præmier, nemlig : Niels Hansen fra lille Kornerup Mølle, Roeskilde Amt, 25 Rbd. Hans Christen Jansen fra Kildevælde, Kiøbenhavns Amt, 20 Rbd. Søren Petersen fra Løitegaard paa Amager 15 Rbd. En udførlig Beretning, saavel om denne Præmiepløining, som om den der i Foraaret foranstaltedes paa Esrom, vil blive meddeels i landskonomiske Tidender.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 29de September, Ved den offentlig foretagne Trækning af det 68de Lotteries 4de Classe bleve, den tredie Trækningsdag, Mandagen den 1ste October, 1821, overeensstemmende med Planen 86 Nummere udtrukne, hvilke Sex og Firesindstyve Nummere udkom i følgende Orden: Træk, 1 21. 617819liol 1 12 13 1 No. 17 1164123711881264 1771 81179 89190123514791129176. Træk. 15116 177 1819. 2121 22 i 2324 i 25126 127 1 28 No. 17312581278207 5 11612 1132243 239 26 229232242. Træk. 29 301 31 132 33134, 35 136 371 38 i 39 i 401 a 14 No. 227, 45 134 72, 43 168 183159, 25 11245,2311851272. Træk 43, 44 145 16 1 4 48 1491 50 5 152, 53 i 54 1 55 156 No. 62127715366 175148 123 12561 88 34 16512171145. 1. Træk. 157 53 1 5. 60 161 62 163164 165 1661 67 163 J 60. No. 14 1105 191, 155, 86 180, 38 1144 152, 228 174 1991237, 36. Træk. 71, 72 23 Nr. 10113351 60 12. 717 i vol 368, 82 8. Træk, 85 83. No. 561163. Den heraf, overeensstemmende med Planen, følgende Fordeling, af Gevinsterne, vil i Trækningslisterne nærmere blive udviklet.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Barom. Therm. Vinden. 23 Septbr. 27, 11, 4, 11, 1 Varme. V. N. V. 23 - 27, 9, 7, 11, 2 - V. C. B. 26 - 77, 10, 2, 1 11, 4 - V. N. V. 2 - 27, 11, 3, 11, 7 - V. S. V. 28 - 28, 1, 2, 10, 3 - S. S. V. 29 - 27, 11, 2, 1 10, 6 - B. S. V. At det har behaget Livets og Dødens Herre den 28de Septbr. at byttede At til en bedre Verden, Hr. Johan Laupreutzius Aastrup i hans Alder 22 Aar, efter 14 Dages Sygeleie af Nervefeber, skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at tilkiendegive for fraværende Slægt og Venner, Kiøbenhavn, den 2den October 1821. H. N. Gabroe.
Berlingske Tidende, 1821-10-01
Flytteratur. De, som ønske at holde Handel 6 og Jndustrie=Tidenden, bedes at mælde dem, eller opgive deres Adresse hos Bogtrykker H. Fr. Popp Østergade No. 74 J Provindserne modtages Bestillinger paa dette Blad paa alle kongel. Postcontoirer, da det førsendes to Gange ugentligen med Brevposterne.