Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-08-19
Generalcapitainen i Granada, Lopez Bannos, har vel udtalt sig strengt mod Oprørerne i Malaga, og under Tilbud af Amnesti for de Angrende, truet med at ville i Hast gjøre Ende paa disse Optøiet; men det turde falde ham vanskeligt at iværksætte, hvad han truer med, eftersom den revolutionære Aand synes at være udbredt over hele Sydspanien. Saasnart som det nemlig blev bekjendt i Cadix, hvad det var skeet i Malaga, udstedte vel Auctoriteterne misbilligende Proclamationer og opfordrede Befolkningen til Rolighed og Orden; men allerede Dagen efter (d. 29de Juli) blev, med de samme Auctoriteters Samtykke, Constitutionen af 1812 proclammeret. Dette Exempel fulgte flere sydlige Stæder, navnlig Beres og Sevilla, uden at dog nogetsteds saadanne blodige Optrin, som i Malaga, fandt Sted. Den anden August kom Efterretningen og Opstanden i Cadiz til Madrid, og strax forsamlede Ministrene og Regentskabet sig, forat raadslaae om de Forholdsregler, der burde tages. Paa den anden Side bragte den samme Efterretning Folket i Bevægelse. Den 3de om Aftenen stimlede en Mængde Mennesker sammen og bragte Constitutionen af 1812 et Vivat. Derefter begav Hoben sig til Nationalgardens Caserne og tvang Tamburerne til at slaae Generalmarschen. Militær- og Civil Auctoriteterne traf imidlertid strax deres Forholdsregler. Linietropperne bleve opbudne og begave sig til de Steder, hvor Nationalgadens Batailloner begyndte at samle sig. Ved Troppernes Anmarsch bortfjernede Nationalgarden sig dog efterhaanden, og kun en Deel af dens Cavalleri maatte med Magt drives tilbage af den konglige Garde under Quesadas Anførsel. Efterat Roligheden, var tilveiebragt, udstedte Regjeringen et Deeret, hvorved Nationalgarden opløstes, og dens Reorganisation anordnedes, i Overeensstemmelse med Forordningen af 23de Marts 1835. Tillige udkom et andet Decret, som erklærede Staden Madrid i Beleiringsstand, og, som en følge deraf, underkastede de Personer, der havde taget Deel i Opstanden, en Krigsrets Kiendelse. General Quesada anordnede derpaa, i Overeensstemmelse med hiint Decret, at Enhver, der uden at være auctoriseret dertil, viiste sig bevæbnet paa Gaden, skulde stilles for Krigsretten, samt at Enhver, der deeltog i Opstand eller, uden at være beføiet dertil, lod Genetalmarschen slaae, skulde straffes med Døden. Endelig lod Regjeringen udgaae en Proclamation, hvori den erindrede Folket og sine vedvarende Bestræbelser, for Spaniens Velfærd og opfordrede det til kraftig at modvirke det anarchiske Partii, som for Øieblikket truede Riget. Jndtil d. 6te var Roligheden i Madrid ikke videre bleven forstyrret. Efterretningerne om alt dette have naturligviis vakt stor Sensation i Paris. Vi ville ikke nærmere indlade os paa de endnu uhjemlede Rygter og Conferentser, som Hr. Thiers i denne Anledning skal have havt med den spanske Regjerings Agenter samt med Østerrigs og Preussens Gesandter, og hvis Resultat angives at have været, at et Hjælpe corps af 30000 Md. skal afsendes til Spanien, under Anførsel af General Bonnet, en udmærket Officeer fra Keisertiden; men vi ville blot bemærke, at det franske Ministerium nu, da det kommer an paa at opretholde Dronning Regentindens Regjering mod det liberale Partii, virkelig synes alvorlig at være betænkt paa det Skridt, som det ikke var at bevæge til, saalænge det kun gjaldt om at befrie Nationen fra Dan Carlos's Herredømme. - De fleste Efterretninger fra Krigsskuepladsen ere, som sædvanlig, ubestemte og forvirrede. De dreie sig især om den carlistiske Expedition under Gen. Gomez, der nu saalænge har været forfulgt, uden at være bleven indhentet, hvilket man, med saameget Andet, tilskriver Cordova, der skal have forbudet Esparteto at indlade sig i nogen Fægtning. Det hedder imidlertid, at Gomez's Styrke skal være sammensmæltet til 25000 Md., med hvilke han gjennemdrog Leon, hvor man troede, det ikke vilde blive ham muligt at undgaae Christinernes talrige Cavalleri-Afdelinger. J St. Sebastian gik allerede det Rygte, at hans Corps var saa godt som tilintetgjort i en Træfning, hvori han havde mistet 1500 Md. Fra nysnævnte Stad, hører man endvidere, at en Deel af den brittiske Legion havde, under Jaureguis Commando, indtaget Høiderne ved Ametza, som siden den forulykkede Expedition mod Fuentarabia havde været besatte af Carlisterne. - J Legionen herskede iøvrigt endnu stedse stor Utilfredshed, som endog ved enkelte Leiligheder var kommen til betænkelige Udbrud; men man haabede, det nu, da Cordova var afskediget, vilde blive bedre. Det ansees for et stort Tab for Dronningens Sag, at GeneralBernelle gaaer af og faaer Oberst Conrad til Eftermand. Man siger, at Hr. Thiers af Føielighed mod Lord Palmersion har tilbagekaldt Bernelle, fordi denne ikke kunde enes med Evans; dog paastaae Andre, at det er Generalens svækkede Sundhed, der har bevæget ham selv til at søge sin Afsked. Et andet stort Tab for Catlisterne er, at Commandanten i Pennacerrada, de Dallo, som nylig kraftig forsvarede denne Plads mod Carlisterne, er gaaet over til D. Carlos's Parti. De Dallo, en forhenværende Geistlig, har især været Christinerne nyttig ved sin udmærkede Local kundskab.