Berlingske Tidende, 1835-11-16
Kongen af Nederlandene har givet Jngenieuren Brade, Tilladelse til at anlægge en Jernbane fra Amsterdam til Harlem Med Hensyn til det sidste Nederlag, Carlisterne skulle have tilføjet Christinerne, lyde Angivelserne ganske forskjellige. Journal de Paris yttrer Følgende derover: Da Cordova den 21de f. M. ankom til Vittoria, drog en Afdeling af den carlistiske Armee ud af Salvatierra, og en anden, under Don Carloss egen Anførsel, trak sig tilbage til Segura. Den 27de angre Cordova det første af disse Corpser, slog det og drog derpaa ind i Salvatierra. Men da Dagen efter Massen af den carlistiske Hær indtraf, trak han sig tilbage til Vittoria, forfulgt af disse, dog uden at hans Rækker bleve gjennembrudte. En af hans Escadroner synes under Tibagetoget at have forvildet sig, uden at den senere kunde støde til ham igjen. Denne Omstændighed have Carlisterne benyttet og tilskrevet sig en stor Sejr. De have imidlertid lidt meget meer end Christinerne." – "Journal des Debats derimod melder, at man paa Børsen i Paris har sagt, at Trefningen ved Salvatierra er faldet langt uheldigere ud for Christinerne, end man først troede. Journalen meddeler dernæst et Brev fra Bayonne af 1ste November, hvori følgende Skrivelse fra Mondragon af 29de October indeholdes: "J Gaar har den carlistiske General Villareal med fire Batailloner tvunget en christinsk Colonne paa 12,000 Mand til at trække sig tilbage til Landsbyen Arrieta og til Salvatierra. Han har ved denne Lejlighed gjort en Kanon til Bytte og taget 120 beredne Dragoner til Fange. Man venter paa Udfaldet af Blokkaden for Argomanis, hvor 1600 Christinere ere indesluttede. Carlisternes hele Magt staaer ved Salvatierra; den bestaaer af meer end 25 Batailloner, 900 Ryttere og fire Stykker Skyts. Fra Egnen ved Durango sammendrages i Dag 9000 Castilianere, der skulle passere Revne for Gomez. Tropperne i Bilbao kunne neppe rykke tvende Kanonskud ud af Byen, da de af en tilstrækkelig Magt holdes i Skak. Man forsikkrer, at det Tab, Christinerne have lidt paa Tilbagetoget til Vittoria, har været meget betydeligt. Man taler og 3000 Fanger, der ere fratagne dem, foruden grovt Skyts og en Mængde Flinter. Endvidere meldes: Guilles er den 27de f. M. med 3000 Jnfanterister og 200 Ryttere rykket ind i Calataynd, i Aragonien, og at det engelske Fartøi For om Natten til den 31te ved Kysten Fuentarabia udskibede Jnfanten Don Sebastian, hvilken sidste derpaa forenede sig med sin Onkel, Don Carlos, ved Alsazua. Gazette de France fortæller: Den christinske Colonne, der, 12,000 Mand stærk, blev forfulgt af General Villareal, har maattet see Hælvten af sit Mandskab gjort udygtig til Kamp. Man anslaaer de Fangnes Antal til 3000; desuden er Artilleriet, en stor Deel af Cavalleriet og et betydeligt Antal Flinter faldet i Carlisternes Hænder. Vi ville snart faae omstændeligere Efterretninger om dette, den 27de f. M. begyndte Nederlag blandt Christinerne, som om Natten til den 29de endtes med den vildeste Flugt. J det Øjeblik, da de flygtende Christinere troede at være undslavne Villareal, geraadede de i Jlden fra hele den carlistiske Armees Masse. Messager mener rigtignok, at disse Sejersefterretninger ere uhyre overdrevne, men anseer det derhos for uomtvisteligt, at Christinerne rigtignok have lidt et betydeligt Nederlag, og det i den samme Egn, hvor netop for et Aar siden den christinske General Valdes blev slaaet af Zumalacarrequi. Af de sidste, men udelukkende carlistiske Efterretninger fra det nordlige Spanien maa man slutte, at Cordovas uforsigtige Marsch fra Vittoria til Salvatierra, medens en Deel af de carlistiske Tropper stode ham i Flankerne, har endt sig med et Tilbagetog til Vitttoria, der nok tilsidst har været forbundet med store Tab. Hvis man derimod overveier, at Carlisterne vistnok, hvis Cordovas Nederlag virkelig havde været saa afgjørende, vilde have forsøgt at drage videre Fordeel af deres Sejr, og navnlig at indtage Vittoria, og man maa omsider antage, at Kampen fra den 27de til den 29de f. M., ikke har afgjort noget i Hovedsagen. Det sidste Nummer af Journal des Debats" melder Følgende fra Bayonne, af 2den d. M.: De Meddelelser, der i Gaar indløb fra Montdragon, stadfæstes fuldkommen i Dag af Breve fra Salvatierra, hvor det carlistiske Hovedqvarteer samme Dag var opslaaet. Hiin Trefning har fundet Sted den 27de og 28de. Cordova, hvis Styrke i det mindste udgjorde 14,000 Mand, er af de carlistiske Tropper med utrolig Jver blevet forfulgt næsten fire Miil, og maa i en opløst Tilstand med Resterne af sine 29 Batailloner være ankommet til Vittoria. – Fra Livia i Catalonien meldes, af 27de f. M., at den carlistiske General Guergue har den 23de f. M. fuldkommen slaaet tvende christinske Corpser ved Manresa, og frataget dem tre Stykker Skyts. – Man fortæller, at samtlige Englændere skulle med deres hele Bagage drage fra Bilbao til Santander. – J et Brev fra Saragossa, af 28de f. M., meldes, at en Colonne, bestaaende af de derværende disponible Tropper og Borgergarden, der var rykket ud, vendte tilbage til Staden, forfulgt af det carlistiske Artilleri; dette sidste nærmede sig Byen indtil Monte Torrero. Man erfarede, at den carlistiske Chef Serrados stod i Muel med 3,100 Mand, medens Præsten Cabrera med 600 Mand holdt Omegnen af Cavinnena besat. – Det første Rummer af den i Onate udgivne officielle carlistiske Avis udkom den 27de f.M., for at gjøre Madrider Regjeringen forhadt, fortæller den, at Hr. Mendizaval underhandler med England om Aftrædelsen af de baleariske Øer, for at faae de hidtil gjorte og de fremtidige Pengeforskud dækkede. Efterretningerne fra Madrid lyde endnu bestandig gunstigt for det Mendizavalske Cabinet. Lorenne Cathrine Lithander, afgik ved Døden den 6te Novbr. Hun var i vor Tieneste i 27 Aar, og hendes ved alle christelige Dyder udmærkede Vandel, vil længe lade hende savnes af os og dem, der ellers haver kjendt hende. E. N. S. og J. F. S. Schønheyder. i vor Fader og Svigerfader, Sognepræst for Høye-Thostrup Menighed, Abraham Falch, Natten mellem den 12te og 13de November at et apoplectisk Tilfælde ved Døden er afgaaet, et halvt Aar efter sin forudgangne Hustrue, bekiendtgiøres sørgeligst for Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 14de November 1835. Chr. Knudsen, C. C. Knudsen, fød Lund.