JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Odense, den 6te Junii. Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg, som i Gaar ventedes hertil Byen for at tage Bestemmelse om de fyenske Væddeløb, har formedelst en Upasselighed maattet opsætte Reisen, dog kun, som vi haabe, for en kort Tid. (Hp. Av.)J disse Dage skal en sørgelig Hændelse have fundet Sted ved Svendborg, ibet en Bondekarl som efter Sigende, i flere Aar skal have drevet et Slags Qvaksalverie, lumskelig er bleven overfalden og myrdet af en derværende Matros, som i en Baad skulde overføre ham til en af Øerne. Den ulykkelige Dræbte skal være funden af nogle Fiskere som trak ham op i deres Garn, han var iført en Chenille og Slaget af samme bundet ham tæt om Hovedet, tildeels vel for at skjule det dødelige i Slag som Matrosen havde bibragt ham ved næsten at have kløvet Panden; om hans Hals var bunden en stor Steen. Den formeente Gierningsmand (ovennævnte Matros) blev paagreben, mistænkt ved, at være i Besiddelse af den Afdødes Uhr, med andet mere ham tilhørende; ved Forhøret skal han intet have bekjendt, men Natten derpaa have hængt sig i Arresten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Rhvns Børs-Cours den 5te Juni 1832. Hmb. 2 M. a vista 212 1/2. Species 210. 12 Rbmk. 9 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Ved den 1232 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 76. 68. 86. 37. 85.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Dødsfald. Krigsraad samt By- og Raadstueskriver, Wederkinch i Odense. Major G. W. v. Hedemann paa Brolykke paa Langeland. Joachime Lassen født Boesen i Østrup Præstegaard. Kjøbmand P. Møller i Kjøge. Agent, Senator og Kjøbmand Rerong i Flensborg. FruKrigsraadinde Destinon i Neumünster. Student S. Knuth, i Nordstrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn. Grosserer Watt, Assessor Schønheider med Frue og Barn, Skrædermester I. Christensen, Møller Simonsen, Toldbetjent Lange med Kone, 4 Børn og Pige, Conditor Mønsted, Gaardmand N. Jacobsen, Tømmermand Poul Hansen, Skræder Peder Pedersen, Proprietair Weinschenck, Forvalter Muhle, Proprietair Conradsen og Hansen, Guldsmed Nathansen, Tøifabriqueur Salomonsen, Jfr. Oppermann, Brændeviinsbrænder. Aastrup, Handelsbetjent Holm, Mad Petersen med 2 Børn. Fra Bogense og Fredericia til Khvn. Jomfrue Eilschou, Procurator Blauenfeldt med Kone, Børn og Pige, Mademoiselle M. Hauland, Guldsmed Ebbesen, Skomager Ree, Lieutn. v. Lammers, Copiist Mathiesen, Bager Jensen. Fra Bogense og Fredericia til Aarhuus: Fru Grevinde Bernstorff med Søn, Fru Fischer, Mad. Magnus, Jomfrue Dinesen, Prokurator Seidelin med Kone og Børn, Handelsbetjent Søeborg, Discipel Dichmann, Christine Westhausen, Consul Bentzen, Procurator Tommerup, Rector Rosendahl, Catechet Cohen, Discipel H. Faber, Discipel Th. Balle, Jomfrue Menge, J. Sevel, J. Boll, Madame S. Holbeck med Søn, Mad. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Prædikanter paa 1ste Pindsedag: Til Froprædiken Kl. 61/2 Hr. Pastor Gruner. Til Høimesse. I Domkirken: Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Paludan Müller, Ridder og D. M. J Frue Kirke Hr. Provst Brix. J Hospitalskirken Hr. Pastor Jahn, sen. Til Aftensang, i Domkirken: Hr. Pastor Gruner. I Frue Kirke Hr. Pastor Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Bekjendtgjørelser. Restancelisten over Jndqvarteringsskatten pr. 1831. er nu, approberet af det Kongl. Stiftamtmandskab, tilstillet Fogden, og vil Udpantning efter samme blive fremmet, saafremt Restancen ikke med vedkommende Kasserer afgjøres, og hans Qvittering herfor mig forevises, inden 15de dennes. Hvilket herved, overeens stemmende med Forordn. 2 Juni 1830, bekjendtgjøres Aarhuus Byefogedcontoir, den 5te Juni 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
De Forældre her i Byen som have uvaccinerede Børn, ville behageligst henvende dem til vedkommende Læger snarest muligt. Aarhuus Stiftsphysicat, den 6te Juni 1832. Dr. Willemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Onsdagen den 27de Juni, Formiddag Kl. 10 bliver efter Begjæring af vedkommende Skifteret, foretaget offentlig Auction over afdøde Jomfru Maren Kjær Efterladenskaber hos L. J. Momme i Staubye Skov, bestaaende af endeel Løsøre m. m.; der herved til Liebhaveres Efteretning bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Dau gaarden, den 5te Juni 1832. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
J Medfør af Arvingernes Beslutning tilbagekaldes herved den til Onsdagen den 20de dennes berammede Auction over den afdøde Enkemadame Mette Kirstine Hegelunds Boe tilhørende Gaard No. 30 her i Byen, hvorimod Auctionen over Boets Løsørsamme Dag vil blive paabegyndt om Formiddagen Kl. 9. Horsens, den 5te Juni 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
At jeg er flyttet fra Store Torv til Hjørnet af Rosensgade og Volden, hvor et vel assorteret Lager af gamle Vine, Cognac. fr. Brændeviin, Rom og Edike anbefales til billige Priser i Forhold til Varenes Godhed. P. F. Bølck, Viinhandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Undertegnede anbefaler sit velassorterede Vinslager, med følgende Sorter: Champagne Mousseur i 1/4 og 1/2 Flasker. Bourgogne Mousseur dito dito. Chambertin Bourgogne. Petit Bourgogne. Bourgogne Volnay. Hviid Portviin i 1/4 og 1/2 Flasker. Rød Portviin dito dito af No. 1 & 2. Gammel Dry Madeira dito dito af No. 1 & 2. Beres, gammel Mallaga, Muscat Lunell, Muscat Bezier. Rüdesheimer, Hochheimer, Laubenheimer, Johannisberger, Liebfrauenmisch, Niersteiner, Marcebrunner og Brauneberger Rhinskvine, saavelsom flere Sorter fine og simple røde og hvide Bordeaux Vine, samt udmærket god gammel Jamaica Rom, Cognac, Arrac og Genever, som Alt sælges til de billigste J. F. W. Røse. Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Formedelst mit Cichoriefabriks forandrede Anlæg, agter jeg underhaanden at sælge min, for sin fortrinlige Beliggenhed til al Slags Næringsdrift, iboende Gaard, beliggende ved Mindebroen under No. 323. Liebhavere, behage derom at henvende sig enten til mig selv eller til Hr. Mægler Thomsen. Aarhuus, den 6te Juni 1832. Fredr. Stellfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
En Kjøber til en velbygget Gaard i Omegnen af Horsens, hvorpaa kunne holdes 25 a 30 Køer foruden videre fornøden Besætning, og hvortil ikke mangler Brændsel, anviser Procurator Horn i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Nye arriverede Vare. Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med et Partie nye Vare, bestaaende af moderne franske Kjole Sirtser, Jndienne, og Silke=Barege, Bomuldstøier, i smukke Mønstre, Satinturck, Grostenaple, Levantiner, moderne lange og fiirkantede franske, persiske og Thibet Shavler, ægte Chinesiske store Crep-Shavler, Dame- og Herre-Silketørklæder, glatte og figurerede Jaconetter, Linong, fine og ordinaire Schirtinger, Lærreder i alle Fiinheder, Dreiler og Dynevaar, Bom mester, Nanquiner, moderne Beenklæde- og Vestetøier, m. m. m. som Alt udsælges til de billigste Priser hos W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Et Partie smukke Dame-Kamme, endeel moderne broderede sorte Bobbinets Slør i flere Størrelser, med flere nye Varer ere arriverede. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
2de brugte men gode og nette Agestole ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Skipper J. P. Kjerulff agter at afseile herfra til Altona som snarest mueligt, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Ved Kielsgaard pr. Standerborg sælges Muursteen, Længde 9 1/2 Tom., Brede 41, tyk 2 ½, for 56 og 7 Rbmk. pr. 100 Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Føde-Blad. til arhuus Stiftstidende. No 92.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Fredagen den 8de Juni 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
bemærkninger til den holsteenske Landmands: Lidt Mere &c."(See Følgebladet til Aarhuus Avis No. 80).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
En Hesteopdrætter yttrede for en Deel Aar siden for Jndsenderen af dette, da Talen var om de forskjellige her i Landet herskende Anskuelser i Hesteavlen, at det var ligesaa galt at berøre disse (offentligen, som at røre i en Bræmserede. Hvad Jndsenderen dengang ikke kunde beqvemme sig til at troe, har Erfaringen nu overbeviist ham om; thi den, der vover sig ind paa denne slibrige Materie, kan være vis paa at blive stukken fra alle Kanter; da de forskjellige Anskuelser ikke tolerere hinanden. Man har saaledes oplevet nogle høist mærkelige Angreb paa et Foretagende, hvis Hensigt er at vække Jnteresse i de danske Provindser for en efter engelske Principer forbedret Hesteavl; og besynderligt nok, at det angribes paa Liv og Død, ikke af den hidtil bestaaende Hesteavls Bekjendere, men af dem, der i Hertugdømmerne arbeide netop til det samme Maal, hiint Foretagende tilsigter. Den offentlig angivne Grund dertil er, at man i de danske Provindser har valgt andre Midler til Udførelsen, end i Hertugdømmerne, hvilket dog i et i disse Dage af Hr. Kammeraad Drewsen udkommet Skrift med den ham sædvanlige Klarhed er beviist i de vigtigste Punkter at beroe paa en fuldkommen Misforstaaelse af Planen; og hvad de øvrige Bestemmelser angaaer, hvorom der er Uovereensstemmelse, burde man vel have været saa billig at betænke, at andre Forhold kræve andre Midler, til Udførelsen af samme Øiemed, og at Mænd, der leve i de forskjellige danske Provindser, bedre kjende deres Landsmænd, end de, der aldrig directe have staaet i Forbindelse med dem. Det maa imidlertid glæde os Danske at see vore Brødre i Hertugdømmerne tage sig saa faderligt af vor Hesteavl, som de tre forskjellige Angreb fra den Kant bevise, og det just med den rette Faderkjærlighed, nemlig med Tugtens Riis, ledsaget med et sikkert Ledebaand, og især maa det være os kjært at see, hvorledes en holsteensk Landmand (!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
ikke allene læser vore Provindsaviser og danske Boger, men ogsaa skriftligt kan udtrykke sig flydende i vort Sprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
J dette Blads No. 80 har han nemlig fortsat en allerede sluttet Strid og besvaret nogle af Jndvendingerne mod de der gjorte Angreb paa Jndbydelsen til Selskabet til Hesteavlens Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Hvad det angaaer, som anføres om den engelske Landraces Reenhed, da kunde den nævnte Forfatter i Aarhuus Avis vel trøste sig, hvis han der havde feilet med saa udmærkede Hippologer, som Justinus og Generalkrigscommissair Neergaard, hvis Paastand erklæres for aldeles falsk og ikke grundet paa practisk Bekjendtskab med den engelske Hestenvl (mon den holsteenske Landmand har været i England, eller ogsaa har sin Kundskab af Bøger?). Men endog af Forfatterens egen Forklaring kan Enhver overbevise sig om at disse Hippologer ikke saa ganske have snakket hen i Veiret eftersom hans Belæring viser, at Englænderne i lang Tid have holdt den Land race, de bruge til at forrette Avlsbruget, reen fra al Blanding med andre Racer, og først senere har forædlet den med store og stærke Fuldblods hingster. Da Halvblodshesten og de andre forædlede Brugsheste opstaae ved Blandingen af Fuldblod med Landracen, er nok de fleste danske Landmænd enige med Neergaard, at vi bør bevare en ublandet Race af de bedre Jndivider af vor Landrace.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Fra at angribe Jndbydelsen gaaer man nu over til at tage fat paa dem, der have udstedt den; Touren kommer vel tilsidst ogsaa til den, der har trykket den. Hr. Michelsen er den, som Pilene nu udskydes imod tilsyneladende fra mange Kanaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Hvad den holsteenske Landmands Angreb mod hans Meninger angaaer, maa Jndsenderen overlade ham selv at besvare dette; han vil kun gjøre opmærksom paa, hvorledes alt muligt anvendes for tilintetgjøre det nye Selskab til Hesteavlens Fremme. Den der foreslaaede Assurance for Fuldblod nævnes som et af Hr. Michelsen selv opfunden Project (hvoraf veed den holsteenske Landmand det 2, hvilket han, uagtet det skal komme fra ham, ikke har overveiet, og derfor udbeder sig Publikums Raad om. Dette udledes deraf, at han i Aarhuus Avis i en Artikel mod en af Jndbydelsens Antagonister ved at tale om hiin Jndretning gjør denne et Spørgsmaal, som for Enhver, der forstaaer Dansk og ikke jager efter Leilighed til at angribe, ikke indeholder andet, end om Angriberen har tænkt over denne Gjenstand og dannet sig noget tydeligt Begreb om, hvorledes en saadan Assurance bør indrettes. Men den holsteenske Landmand faaer derudaf den "naive Tilstaaelse" at den præsumtive Fader til dette Forslag ikke har gjort sig nogen Forestilling om sit eget Foster, men beder en Modstander om Raad!!! Dette giver da Anledning til temmelig tydeligt at forudsætte det samme om hele Jndbydelsen. Man vilde vel have, at hver Punkt i en Jndbydelse, skjøndt den maatte efter sin Natur være kortfattet, skulde indeholde en fuldstændig Afhandling og Udvikling, skjøndt Stedet dertil er i Committeerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
J eet Punkt er Enhver vist fuldkommen enig med den holsteenske Landmand, hvor han siger: " af den Pennekrig, der nu føres mellem Ynderne af een og samme Sag, frygter jeg for, at der lettelig vil kunne opstaae en saadan Skilsmisse, at Sagen selv derved maa lide i den Deel af Publikums Øine, for hvilken den endnu er ny og ukiendt. Mon de, der foranledigede denne Strid ved skaanselsløse Angreb paa et Foretagende i Danmark, der tilsigtede netop det samme Maal, for hvilket hine hidtil havde arbeidet i Hertugdømmerne, ogsaa have tænkt paa de uendelig skadelige Følger, dette vil have for Sagen, for hvilken de dog paastaae allene at arbeide? Man lægge vel Mærke til at disse Angreb ere begyndte og fortsatte fra Hertugdømmerne, og det med en Hæftighed, saa man skulde troe, at det gjaldt deres og ikke vor Hesteavl. Mon ikke den holsteenske Landmand paa sin Side skulde være enig med Jndsenderen i, at intet var ønskeligere, baade for Sagen og dens Forsvarere saavel i Hertugdømmerne som her, end at denne hele, intet mindre end glædelige, Strid snart var endt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Aarhuus Kirke=Nyt. Døbte i Domsognet. Lods H. Halvorsen en Søn, Halvor. Fadderne: Mad. Malling jun., Jfr. C. Sørensen, Kjøbm. Hammershøi, R. Schibe, og Stud. H. Meulengracht. – Sømand Stilling en Søn, Ole Peter. Fadd.: Mad. Lunne, Jfr. C. Gaarn, Skibscapt. Ginge og Alle røe, Handelsbet, Langballe. – Qvarteerm. Windelev en Datter, Johanne. Fadd. Fru Qvistgaard og Frøken Trykt og udgivet af A. F. Elmquist. Charlotte Seidelin, dHrr. Pr. Major v. Warnicke, Ritmester v. Juel, Pr. Lieutn. v. Møller – Nitmester v. Laussen en Søn. Christopher Henrik Theodor. Fadd.: Fru Brix, Jfr. Thora Elmquist, dHrr. Pr. Major v. Warnicke, Justitsraad Fleischer, Agent Røgind, Politieassistent Nielsen, Bogholder Sauerbrey. - Gartner Andreasen en Datter, Andrea Emilie. Fadd. Mad. Nielsen fra Viby, Jfr. Møller, Landinspecteur Tørslev, Forvalter, Tørslev paa Rosenholm, Gartner Berg. – Musikus C. Schjørring en Søn, Jens Ulstrup. Fadd. Mad. Hansen, Jfr. T. Vinkler, Sukkerkogersv. Grand og Baumhauer, Klædefabr. Krill. - Vognmand O. Gammelgaard en Søn, Søren Ove Ludvig. Fadd. Vognmand A. Baches Kone, Pigen K. Madsen, Vognmændene A. Madsen og J. Lyngbye, Tjenestekarl Søren Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
J Frue Kirke. Muurmester Lund en Søn, Jens Fredrik. Fadd. Mad. Kogh, Jfr. L. Fredriksen, Tømmermester Galthen, Slagter Jørgensen og Glarmester svend Jensen. - Fuldmægtig Bøggild en Søn, Emil Fadd. Mad. Seeberg, Jfr. Bonnesen, Søekrigskommissair Grodtschilling, Fuldmægtig Meldrup, BataillonsChirurg Regenburg og Escadrons-Chirurg Haar samt Handelsbet. Hasselbalch - Kom. Jacob Schmidt en Søn, Jens Peter. Fadd. Mad. L. P. Schmidt, Frøken Bo catius, Søekrigscommissair Grodtschilling, Kom. Frausing og Tarliong samt Fuldmægtig Meldrup. - Høker Soelberg en Søn, Henrik Julius Weiss. Fadd.: Pigerne T. Jensen og A. Sørensen, Høker Pedersen, Toldbetjent Jensen og Møllersvend Pedersen. - Escadronssmed Striib en Søn. Niels Christian. Fadd. Mad. Philipsen og Petrine Müllertz, Vertshuusholder Jensen. Avlsmand A. Bach og Corporal Bech. Toldbetjent Rørvigs Enke en Datter, Zidsel Andrea Bolette. Fadd., Konerne E Pedersdatter og B. Jensdatter, Kleinsmedsvend J. Petersen, Træskoemand J. Sørensen og Væver S. Liisberg. Kbmd. og Borgercapitain M. S. Bech en Datter, Sara Jensine Lino. Fadd. Mad. Meulengracht og Jomfr. G. Meulengracht, Kjøbmændene Søegaard, Karmark, Bentzon og Holbech. Dagleier C. Sørensen en Datter, Mette Kirstine. Fadd. Dagleier Hollerups Kone og Pigen M. Lyngby, Dagleierne N. Hansen og N. Nielsen, Tjenestekarl N. Pedersen. - Skomagersvend P. Frederiksen, en Datter Else Marie, Fadd. Mad. Quie, Jfr. L. Frederiksen, Bødker Berentzen, Reel slagersvend Henrichsen og Skomagersvend P. Nielsen. - Vagtmester Gislinge en Datter, Lovise Caroline. Fadd., Pigerne P. Petersen og G. Olsen, Vorgercapitain Holstebroe, Hattemager Brendstrup og Garversvend Richter. – Gartner H. Foldby en Datter, Wilhelmine Emilie. Fadd., Pigerne M. Holm og M. Reesdal, Gartner O. Petersen, Dagleier H. Mikkelsen, og Tjenestekarl S. Pedersen. - Bryggerkarl N. Nielsen, en Datter, Gunde Sophie. Fadd., Pigerne M. Johans dattering K. Danielsdatter, Skrædersvend C. Holm, Bødkersvend Mortensen og S. Danielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Copulerede i Domkirken: Kleinsmedmester A. Sørensen og Pigen Ane Johanne Svantemann. Told og Consumtionsbet. H. R. Brødegaard og Jfr. Laurine, Sophie Subeleff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
J Frue Kirke. Tjenestekarl P. Nielsen og Pigen A. Christensdatter. Tjenestekarl P. Sørensen og Pigen M. Laursdatter. Tjenestekarl P. Jonesen og Pigen M. Hansdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
No. den 9. Løverdagen. Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede. Kongelig allernaadigst 4 Stifts - Cidende. Aarhuus Tres Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Jfølge Kieler Correspondent havde de fra Hertugdømmerne til Kbhvn, indkaldte erfarne Mænd den 25de Mai endt deres Forhandlinger, og mange af dem havde derpaa allerede den 1ste Juni forladt Hovedstaden, Resultatet af deres Beraadslagninger vil, efter Forlydende, ikke blive bragt til offentlig Kundskab for ogsaa de fra det egentlig Danmark indkaldte oplyst Mænd have afgivet deres Betænkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Sønderditmarsken har nu ogsaa givet Slip paa sin Toldfrihed, imod at erholde de Aar 1649 for samme erlagte 25,000 Rdr. tilbage, samt fritages forden af 1500 Rdr. bestaaende aarligt betingede Afgivt, istedetfor Tolden, og endeligt: at der skeer en almindelig Ophævelse af Toldfriheden ogsaa for Adelen, Klostrene, Herregaardene &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Med bemyndigelse af det kongl. Rentekammer har Forstamtet Schwarzenbeck, i Hertugdømmer Lauen, borg, udlovet 50 og 200 Rdr. Courant som Belønning for den eller dem der beviisligen angiver Giernings mændene til to Skovbrande som i dette Foraar have fundet Sted paa to forskjellige Steder i bemeldte Schwarzenbeck Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
At Tismar Amtstue virkelig i flere Aar har opkrævet formange Skatter dokumenteres nu af en Landmand den Kieler Avis. Han anfører navnligen en halv Snees andre Skatteydere foruden sig selv, som hver have betalt i det mindste 56 til 68 Rbd. for meget, og forsikrer slutteligen: at det samme er Tilfældet med Fleerheden af Amtet Cismars Grundeiere, fra den mindste Huusmand til den største Gaardmand. Et specielt Tilfælde anfører han om en Landmand, der allene for de sidste 3 Aar har faaet tilbagebetalt 70 Rbd., men hvis Formænd, Eiendommens tidligere Besiddere, gjøre Fordring paa Triers Tilbagebetalingen af flere hundrede Rigsdaler, uden at regne Renterne. Der kan vist ikke være Tvivl om, at denne Sag vil blive undersøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Hvis den fra Pløen i Kieler Correspondent fortalte Begivenhed og Skomageren som havde vundet en Qva terne i Tallotteriet, virkelig forholder sig saaledes, fortjener den vistnok høiere Opmærksomhed. Sedlen var taget hos Collecteur Bock i Pløen, og Qvaternen besat med 12 s. Gevinsten var 15,950 Rdr. 40 s. Courant. Man tænke sig Skomagerens Glæde, men ogsaa Collecteurens Elendighed da han med skjelvende Haand og blegnende Ansigt slaaer op i sine Registre og ikke finder Sedlen indført deri, der altsaa var ugyldig. Den ulykkelige Vindende reiste derpaa strax til Altona, hvor han af Lottodirectionen fik det samme Svar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Directeuren for Sorøe Academi, Hr. Etatsraad Estrups nylig udgivne historiske Undersøgelse " om Slesvigs og Holsteens Uadskillighed efter Forsikkringsakten af 1460" har allerede fremkaldt et Par Drøftelser, i Kieler Correspondent, saaledes senest i No. 39 af f. Bl. en Opsats, underskrevet "Urnehoved & Bornhoved, hvori det blandt Andet hedder: "Jntet Dynasti i hele Europa har retmæssigere Titel at opvise, end den oldenborgske Familie, saavel i Kongeriget Danmark, som i Hertugdømmerne Slesvig, og Holsteen. Disse med Rette erhvervede Titler ere imidlertid ikke faldne ned fra Himmelen med Dannebrogsfanen; men de staae tydeligen skrevne i forskjellige Documenter. Valgacten af 1460 begrunder Kong Christian den 1stes Ret som Hertug af Slesvig og Greve af Holsteen, og udtaler tillige tydeligen de Betingelser, under hvilke Slesvig=Holstenerne ville adlyde ham, ikke som Konge af Danmark, men som disse Landes Fyrste, der ingen Skat eller Beede maatte paalægge dem, uden Mandskabets og Stædernes frivillige Samtykke. Dersom det, hvad der dog vil være et forgiæves Forsøg, lykkes Nogen at gjøre denne Akt ugyldig, hvad Tak vilde han vel derfor fortjene sig af den regierende Familie, Sæt endog, det var muligt at forene Sønder med Nørre=Jylland, saa blev endnu Spørgsmaalet, hvilken Deel der vilde assimilere den anden. Derfor ingen farlige Experimenter, Retten gjøre Grændsen; det er det Sikkreste. Agtelsen for gjensidig Ret være den forbindende Bro, og det er i Grunden den eneste, der er mulig over Belterne. Ja i Sandhed, hvor der lever to Nationer ved Siden af hinanden, det være sig under forskjellig Fyrster eller under det samme Overhoved, der gjælder til deres gjensidige Nytte den Regel: at den, som ærer den Andens Rettigheder, befæster sine egne. Glæder Eder derfor, J Øboere, naar vore Rettigheder trives; J selv ville høste Fordeel deraf. Vore Jnteresser ere ikke modsatte Eders. Farlige Venner af Magthaverne ere de, som med smaalig Jversyge og selvbehagelige partiske Jnterpretationer maatte fremtrænge sig, for at udstrøe Tvedragtens Sæd. Slesvig=Holstenernes Troskab for deres Fyrstehuus er tilstrækkeligen prøvet; de tør vel vente sig nogen Løn. Deres Fyrste vil ogsaa belønne dem. De vente Gjenoplivelsen og Fornyelsen af de siden 1711 slumrende LandsrettighederDe ville ikke krænke nogen anden Nationalitet, eller nogen Andens Rettigheder; men glæde sig ville de, naar alle Skandinaver, saavelsom alle Germaner, lovlig Orden udøve de gamle Rettigheder, som tilkomme den fri Grundbesidder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Hauge opbrændtes den 28de Mai 469,832 Rbd. af Nationalbankens udstædte Sedler, forslidte Sedler, for hvilke nye ere satt i Omløb, 2,294,000 Rbd., samt indfriede Obligationer til Beløb 721,368 Rbd. 6 s. Sølv og 144,243 Rbd. 83 s. S. og T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Af Hr. Grosserer Nathansons Skrivt om Danmarks Handels- og Finants-Tilstand sees, at Hs Maj. Kongen har imod en høist billig Slagskat tilladt at lade mynte i Altona saavel enkelte, som dobbelte Frederiksd'ors, og at der i en Tid af 4 Aar er ved Mynten i Altona præget 579,039 Stkr. dobbelte og 121,923 Stkr. enkelte Frederiksd'ors, til en Værdi af 14 Mill. Mark Hamb. Banco.