JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Den 19de ere nu alle Tropper under General Døyse, som vare paa Jsle=Dien, blevne indskibede derfra, og befandt sig paa deres Tilbagereise til Engeland den 17de i QuiberonbayFregatterne, Melampus og Centurio, ere allevede ankomne til Portsmouth i Forgaars med endeel af Tropperne paa Jsle Dien. - Ogsaa den her værende preussiske Gesandt, Baron von Jacobi, har for sin Afreise fra Frankrige gaaet i Forbøn for Hertugerne af Montmorenen og Bouillon, og andre Emigrantere, som strandede ved Calais. Deres Skjæbne er endnu nafgiørt. - General Paali har nu taget sin Boepæl i London. - Da vor til Vestindien bestemte Flaade løb ud, bestod dem af ærg Seilere. Den 16de havde Admiral Christianende nu 183 i Sigte, hvoraf 35 endnu savnes; dog er intet Krigskib forstist. Ogsaa vor Baade til Middelhavet har paa samme Dag udstaaet en heftig Storm, og Skaluppen la Fleche, er strandet paa Kysterne af Corsica. - De Herrer Vincent og Peronne, som Prindsen af Bouillon har brugt om Speydere, ere i afvigte Uge ankomne til Øen Guernsen fra Kysterne af Normander, hvor de nær havde lidt Skibbrud. Emigranterne skulle være gandske misfornøiede over, at mankuns sender faa Tropper paa engang til de franske Kyster, og at det ikke er vore Ministres fulde Alvor, at oprette Monarchiet igjen i Frankrige. De begynde nu at formode, at Hensigten af Krigen fra Begyndelsen af han kun været, at rerlægge dem franske Søemagt, og at bringe de franskevestindiske Øer samt Corsica under Engeland, hvorføre de ønske at blive forsynede med den nye Regiering i Frankrige. Den franske Commissair, Victor Hughes, har atter fra St. Lucie sendt 300 Mand Tropper med Munition til Grenada, hvilke ogsaa ere landede der, og have indtaget Guhave og andre Poster, og ere trængte frem til Hiertet af Øen. - Fra St. Vincent staae derimod vore Tropper sig vel. Hr. Spillard, den stærkeste Fydgjænger i hans Tidsalder, er i disse Dage efter 12 Aars Reise til Fods, paa hvilken han hvilken han har lagt 69000 engelske Mile tilbage, tilsidst ankommen hertil fra Halifax i Nye Schotland. Han har igiennemreist hele Europa, den største Deel af det asiatiske Tyrkie Barbariet og Arabien. For 6 Aar siden kom han til Gibral. tar, indskibede sig der til Nord=America, igiennemvandrede det hele beboede og ubeboede Land, besøgte de Vildes Stammer, begge Florida, og Sammenløbet af Missisipi og Mesfurafloden, som allene udgjorde en Reise af 3000 engelske Mile. Derfra gik han til Nye Spanien, og tog den røde Flod Løb og Sammenflydelse med Missisipi i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Mannheim, den 25de December. Man har her faaet den Efterretning, at General Jourdan og Pichegri have fra Paris faaet Tilladelse til at slutte en Vaabenstilstand for 2 Maaneder. General Jourdan har strax givet Feldtmarskal von Clairfait Efterretning derom, med den Tilsætning: at han vilde holde inde med alle Fiendtligheder, naar Feldtmarskallen vilde giøre det samme. GeneralPicheari har derimod ikke givet General Wurmser nogen En terretning. Prindsen af Würtemberg blev ligeledes underrettet herom, men han har desuagtet fortsat Fiendtlighederne. Prindsen af Conde har ogsaa faaet dette at vide. Jndtil den 25de vidste man her i Manheim endnu ikke, hvad Svar Feldtmarskal von Clairfat havde givet derpaa.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Paris, den 25de December. Ludvig 16des Datter havde, føend hendes Afreise herfra, ansøgt Regieringen om, at hendes forrige Gouvernante, Madame Tourzel, maatte gives hende med til Geleide; men dette blev hende afslaaet, fordi Madame Tourzel forhen skal hav givet hende adskillige Raad, som ikke fandt Regieringens Bifald. Forresten blev alt, hvad Prindsessen forlangte førende hendes Afreise, bevilget hende. Alle Anstalter til denne Afreise vare føiede i al Stilhed. Frue Souzy, Ludvig 16de forrige Opvarterske, og Borgeren Hue, som efter Prindsessens Forlangende fulgte med, fik først Dagen før Afreisen Efterretning om deres Bestemmelse. Frue Sønzy befandt sig endnu den 17de i Cholsyle Roi, 2 Mile fra Paris. Den inden landske Minister, Borgeren Benezech, erklærede begge, at Ludvig 16des Datter havde valgt dem til at geleide sig paa Reisen, og at det stod dem frit for, enten at vende tilbage til Frankrig, eller forblive i Østerrige. J sidste Tilfælde kunde de disponere over deres Formue i Frankrige som da vilde. De kunde og saa lade deres Paarørende komme efter sig. - Den indenlandske Minister og den nu værende Commandant i Paris, General Chanes, havde paataget sig Directionen over Prindsessen, Afreise. Begge begave sig den 20de om Aftenen Kl. 11 til Fods til Tempel, afhentede Prindsessen, og geleidede hende, til den førstes Hotel, hvor allerede en sexspændig Vogn stod færdig til hendes Afreise. For hendes Følge stod en anden Vogn i Beredskab ved Tempel. Anstalterne til Afreisen servare besørgede af Borgeren Cadet. J Prindsessens Følge befandt ogsaa Borgeren Charon sig, der havde tient hende som Opvarter i Tempel. - De Deputerte, som hidtil have været i østerrigsk Fangenskab, og skulle blive udvexlede mod Prindsessen, ventes altsaa nu med det første.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Divisionsgeneralen Rey, der nu commanderer Armeen paa Kysterne af Brest, har under 14de hujus skrevet følgende Brev til Directoriet: "Saasnart jeg, Borgere, fik Efterretning om Chouanernes nye Bevægelser, forsamlede jeg det fornødne Militaire, for at tilintetgiøre samme. Jeg sendte Tropper til Mundingen af Vilainefloden, og til andre Pund ter, som bleve truede, og bedækkede tillige Orient, og Port Liberte. Den 10de December bleve Chouanerne slagne af General Lemoines Colonne, og have efterladt sig 2000 Mand paa Pladsen. Overhovedet slaae de republicanske Colonner under Generalerne Lemoine, Avrel og Generaladjutant EvrardChouanerne allevegne, og Engelænderne skulle finde samme Skjæbne som paa Quiberon, ifald de ville forsøge en nye Land gange." - Paa Borgeren Richernes igientagne Besværinger, at en Deel af Mandskabet paa den franske Flaade i Cadix, var bleven insulteret af de der værende Emigrantere, har den spanske Minister, Hertugen af Alcudia, givet følgende vide te Svar: "J det Svar, som jeg gav paa Deres første Skrivelse af 21de October, angaaende den Tildragelse, som efter Deres Ankomst til Cadix var forefaldet, har jeg havt den Ære, at melde Dem, at der allerede var bleven føiet Anstalter til at forhir ge alt, hvad der kunde forstyrre den gode Forstaaelse mellem Hans catholske Majestæts Undersaatter og den franske Republiks Borgere. Jeg har tillige meldt, at der var givet Ordre til at skaffe Emigrantregimenterne bort fra Cadix, og at opdage Stifterne af det Attentat, hvorover De med saa megen Ret besværer sig. Jeg igientager Dem endnu engang, at disse sidste ikke skulle blive ustraffede. Desuden forsikrer jeg Dem til Svar paa Deres sidste Skrivelse af 30te October: at Sandheden af de Tildragelser, som ere forefaldne, ikke skal blive fordunklet ved Jntriquer. Kongen tvivler ikke det ringeste om den franske Opførsels Redelighed. Hs. Majestæt er overbeviist om, at Officererne og Mandskabet paa Republikens Skibe i de spanske Havne bestandig ville opføre sig vel, og forsikrer tillige, at samme i alle Lande af Hans Herredømme, stedse skulle blive modtagne paa det venskabeligste. Jeg har den Ære at igientage for Dem den oprigtigste Høiagtelse, Hvormed jeg er &c." Lorenzo, den 13de November 1795. Fredsfyrst (Hertug af Alcudia)
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Nogle Officerer, som havde taget Emigranterne i Cadix Beskyttelse, ere derpaa blevne afsatte. De engelske Prisers Bortsælgelse fortsættes endnu. Disse Priser blive bestandig forøgede med engelske Skibe, som blive opbragte til Cadix at en anden Division fransk Skibe, som er udløbet fra Toulon, en bestaaer af 1 Linieskib, 2 Fregatter og 2 Corvetter. - J.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
giennem Nizza vare den 6te allerede over 3000 2sterrigske sardiniske Fangne passerte.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
I Gaar decreterte de 500des Raad, at alle Assigneter, som indkom ved det tvungne Laan, skulle blive brændte, og at de Borgere, som i Paris ikke førend den 5te Januarii og i Departementerne ikke førend den 20de Januarii betalte deres Bidrag til bemeldte Laan, skulle efter denne Tids Forløb betale samme i rede Penge, i Guld eller Sølv=Effecter, eller i Korn, saasom Assignaterne efter denne Tid ikke meere skulle blive antagne i det Forhold af 100 Livrer Afsignater til 1 Livre i rede Penge. Borgerne kunne betale deres Bidrag forend Fortegnelserne paa de forskellige Taxeringer ere forfærdigede. Det Paaskud, at disse Fortegnelser endnu ikke vare blevne forfærdigede, skal ikke tiene de Borgere, som af den Aarsag først efter hin Termins Forløb ville betale, til nogen Undskyldning De som betale mere end de blive taxerte for, faae Overskuddet tilbage. Denne Resolution har ogsaa de Gamles Raadstadfæstet.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Basel, den 26de December. Den franske Prindsesses Ankomst ventes nu daglig, og Hendes Udverling skal strax gaae for sig. Hun reiser over Jnspruck til Wien, og paa Reisen bliver ingen Hende forestilt Den franske Gesandt Simonvilles Gemalinde er ankommen hertil, for efter Udvexlingen at modtage Hendes Gemahl.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Wien, den 26de December. Man venter med det første Feldtmarskal Clairfat hertil fra Armeen. Det heder, at han skal forblive her den hele Vinter.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Jnterimscommanden over Armeen ved Rhrinen skal GrevWartensleben imidlertid føre.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Lippstadt, den 27de December. Omendskiøndt der efter Tidenderne fra Nederrhinen er ved en trykt Seddel bleven bekiendtgjort Magistraten i Colln af en fransk General, at der var bleven sluttet en Vaabenstilstand, mellem Østerrige og Frankrige, saa maae vi dog endnu erklære denne Efterretning for ugrundet, da der med den nyeste Post fra Riget og fra Hovedarmeerne selv ikke et eneste Ord er bleven meldt derom.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Maynz, den 27de December. Efter en Conference, som er bleven holdt i Heinveile af det østerrigske og franske Generaler, og hvori Vaabenstilstanden er bleven aftalt, have vore indtil Mosel fremrykte Tropper faaet Ordre at trække tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Frankfurt, den 29de December. Breve fra det Keiserlige Hovedqvarteer i Krenznach bekræfte nu den Efterretning, at en Vaabenstilstander, efter General Jourdans Forslag, bleven sluttet mellem denne Generals Armee og Feldtmarskal v. Clairfaits. Det er bleven bestemt, at den for det første skal vare i 2 Maaneder, men skal kunde blive forlænget, medens Vinteren varer. J Fald et Partie ikke vil holde Vaabenstilstanden, maae den 10 Dage forud opsige samme. Mosel er bleven bestemt til Demarcationslinie, fra hvilken begge Parters Tropper trække sig til bage. General Jourdan gaaer med sine Tropper til Egnen af Aachen, og Feldttmarskal v. Clairfat trækker sig paa denne Side tilbage til Maynz, hvorhen Hovedqvarteret allerede i Overmorgen skal blive forflyttet. - En lige Vaabenstilstands Slutning mellem General Pichegru og Feldtmarskal von Wurmser seer man ogsaa i Møde. Den første Hensigt ved samme er, at forskaffe begge Parters Tropper i den nærværende haarde Aarstid den Rolighed, som de saa meget trænge til Himlen give, at Freden inden denne Tid maatte blive bragt i Stand, thi skeer det ikke, vil det tilkommende Feldtog fra begge Sider blive aabnet med nye Kraft. - Feldtmarskal vor Clairfat skal, som det heder, selv begive sig til Wien, for at aftale de videre Operationer.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Under 26de er endnu en Officialberetning udkommen fra Hovedqvarterret i Kreutnach om de Operationer, som Tropperne under Feldtmarskal v. Clairfat have fra den 8de til den 17de foretaget mod General Jourdans Armee. Disse Operationer havde, efter Officialberetningen, i Besynderlighed til Gienstand, at endelig forskaffe den Keiserlige Armee rolige Vinterqvarterer for en haardnakket Fiende. Denne Beret ning bekræfter i øvrigt, at Baron Strachwitz har i Egnen af Trier maattet give sig fangen med 3 Compagnier af Pillegrin- og 2 Kanoner, da han var bleven omringet af en Brigade fransk Cavallerie, og efter en 4 Timers Fegtning havde bortskudt alle sine Patroner. - Endeel af de Pfalziske Tropper skal med det første rykke ind i Manheim igien, og den øvrige Deel forene sig med den Keiserlige Armee.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Haag, den 29de December. Den 26de forsamlede vor Garnison sig. En Commission af hollandske Repræsentantere, geleidet af den franske Gesandt, lod sig see, og Repræsentanten Nühout holdt en Tale, i hvilken han bekiendtgjorde den mellem de Franske og Østerrig ske sluttede Vaabenstilstand, som ansees for et lykkeligt Forbud til den saa inderlig forønskede Fred.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Maynz, den 29de December. Ved den Keiserlige Armee er endnu ingen Vaabenstilstand bleven bekiendtgjort, men dette kommer, som man troer, deraf, at Conventionen desangaaende først er bleven sendt til Wien til Ratification. - Uden den Seier, som den franske General Scherer har tilfegtet sig i Jtalien, vilde, som man troer, Vaabenstilstanden ved Rhinen ikke saa hastig have paa fulgt. Man vil forsikre, at Fredsunderhandlingerne mellem Østerrige og Frankrige allerede ere i god Gang.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Kiøbenhavn, den 8de Januarii. J Mandags den 4de Januarii blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Frederich Anthon von der Maase, Kammerjunker hos Hans Majestæt Kongen, og Frøken Wilhelmine von Løvenschiold.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Førstkommende Søndag den 10de Januarii bliver anlagt Hofsorg for Prinds Frederich Wilhelm Engen af SachsenHildburgshausen, som bæres 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Ved Tallotteriets 351 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 32. 4. 46. 26. 77.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Vacancer, Jørringfjords Sognekald i Bergens Stift 226 Rdlr. 90 s. Thunøe Sognekald i Aggershuus Stift, 350 Rdlr.; hvoraf svares Pension. Wiium og Lyegaard Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rdlr. Bye= og Raadstueskriverembedet i Helsingøer, hvoraf svares 400 Rdlr. aarlig Pension til Formanden, og 113 Rdlr. 2 Mk. til dennes Formands Enke.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
AVIIISSIS. Vegne, opfylder jeg herved den sørgelige Pligt, at til Saavel paa egen, som kiære Kones og samtlige Families kiendegive, at det har behaget den Allerhøieste ved en sagte og salig Død, paa Roeskilde Kloster, at bortkalde til et bedre Liv min saa inderlig elskede Tante, Frøken Juliane Kirstine, Baronesse af Holck, Onsdagen den 30 Decbr. 1795 Kl. 51 Slet, om Morgenen, efter 11 Ugers Sygeleie, i hendes Alders 59 Aar. Roeskilde, den 3 Jan. 1796. Georg Christopher Hauch, Kammerherre og Toldkæmmerer ved Øresunds Toldkammer. Pine glade Dage ere svundne!!! Det kan jeg med Sandhed sige desto værre, thi den bedrøveligste Pligt i mit Liv tilsiger mig herved at tilkiendegive fraværende Velyndere, Slægt og Venner min uforglemmelige Kones MargarethaAalls født Løwenskjolds Henfart til Evigheden den 26de denne i sit Alders 43de Aar. Enhver følende Læser, men især De der ved Omgang kiendte hendes høie Værd, er jeg overbeviis om vil billige og deeltage min dybe Sorg, ved at betragte, at 16 Aars kiærligt Ægteskab, som ved Slægtskabs, Venskabs og Kiærligheds hellige Baand fra vores spædeste Alder var knyttet, nu er opløst, og saaledes frabeder jeg mig al skriftlig Bevidnelse derom. Borrestad, den 30 Decbr. 1795. Jacob Aall, senior, At min Fader, Capitain Ravert, hensov paa Kongsberg den 22de December f. A., som var hans 74de Fødselsdag, tilmeldes sørgeligst Slægt og Venner. Paa egne og Søstres Vegne. Rawert.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Da det haver behaget den Allerhøieste ved en salig Død sidste leden 22de at bortkalde min i Livet elskeligste og kiærligste Mand, Søren Riis, i en Alder af 53 Aar, efter 8 Dages Sygdom, fra mig og 2de uforsørgede Børn, saa giver jeg mig den Ære saadant at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, og forsikret om Deres Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig al Condolence. Linnesgaard ved Bragnæs, den 25 Decbr. 1795. A. M. Nielsen sal. Riises Enke.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Fra Pressen er udkommen: Fortællinger af August Lason, e) taine, Nytaarsgave for 1790, som indeholder: Om Maderas Opdagelse; Forsoningen, en sand Familieserne: Kierlighed og Redelighed paa Prøve; Prisen er 4 Mk. 8 s., indbunden i Marmorbind 6 Mk. 8 s. og coulestre Papir med forgyldte Zirater 5 Mk. 8 s. - Fortællinger for det smukke Kiøn a August Lasontaine, en Nytaarsgave for Aaret 1795, 4 Mk. 8 s., i Marmorbind 6 Mk. 8 s. og i couleurt Papiir med forgyldte Zirater 5 Mk. 8 s.A Soldin, Boghandler i Myntergaden No. 57. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, gjøre, vitterligt: at efter Begierning af Administrationen for det forhen værende octroyerede danske, norske, slesvigske og holsteenske Handels og Canal Compagnie, og i allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saa lydende : Vi Christian den Syvende, af Gulds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Høyeste=Rets Procurator Rasmus Lange, af Vores Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn, som Mandatarius for Administrationen for det forhen værende octroyerede danske, norske, slesvigske og holsteenske Handels= og Canal Compagnie, for Os allerunderdanigst haver andraget, at, uagtet alle Vedkommende, som maatte have Canal=Actier i Hænder ere, i Følge Vores, bemelte Compagnie under 18de Febr. 1791 allernaadigst forundte Bevilling, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i Aviserne indkaldte for at lade disse Actier af Administrationen omvexle mod derfor af Os udstædte Obligationer, og det saaledes nu fuldkommen maae være afgjort, at ingen med rette kan have videre Fordring paa Godtgiørelse for Canal=Actier, det dog eragtes fornødent til Vores Casses Betryggelse for alt mueligt Krav i Tiden, at erhverve Mortifications Dom, paa den eller de " Canal=Actier, som mueligen ey hidtil ere afleverede; da ville Vi, i Anledning af bemelte Høyeste=Rets Procurator Langes derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilget og tillade, at fornævnte Administration maae ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, med 6 Maaneders Varsel, indkalde den eller de, som maatte have Canal Actier i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen inden forskreven Tids Forløb dermed skulle melde sig, maae derpaa den eller de Canal Actier, som mueligen ey endnu vedbørligen ere afleverede, erhverves Mortifications Dom; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet ud Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 13de November 1795. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
Administrationen for Handels og Canal-Compagniet, Bevilling, efter foregaaende Stevning, at erhverve Mortisications Dom paa de af Compagniets Actier, som ey ere afleverede. Jndstevnes herved med 6 Maaneders Varsel den eller de som maatte endnu have en eller flere Canal=Actier i Hænde, at møde for os i Hof= og Stads=Retten, Mandagen den 29de August førstkommende, for med saadan Actie eller Actier, at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at bevise, i Mangel deraf agter forbemelte Administration paa samme at paastaae MortificationsDom - Dets til Bekræftelse under Hof= og Stads=Rettens Segl og Justitz=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 4de Januarii 1796. (L. S.) F. Horn.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te Decbr. 1795, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de samme Maaned og Aar, ere Jens Petersen Eeg og Eva Peters Datter af Jylland bleven tilladte, som testamentariske Arvinger efter den paa St. Croix i America afdøde Handelsmand Søren Eeg ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silentii, at indkalde, alle hans Creditorer, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, da saadan Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og de paa de Kongelige Vestindiske Eilande boende og sig opholdende Creditorer ligeledes med 6 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne da saadan Proclama er bleven læst ved alle Over og Underretter paa bemelte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis. Forbenævnte Søren Eegs Arvinger indkalde altsaa herved med den forestaaende Varsel, samt lubpæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have nogen Fordring i afgangne Søren Eigs Stervboe, saadant deres havende Krav for Hr. Henrich Adde Henneman og øvrige Executores Testamenti i forbenævnte Afdødes Stervboe ud Byen Christianstæd paa St. Croix, inden den foreskrevne TidsForløb at anmelde og beviisliggiøre. Winding, paa Arvingernes Vegne. J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 11te December 1795, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 14de samme Maaned og Aar, ere Kiøbmændene Samuel Foster og Christian Petersen paa St. Croix bleven tilladte, som Executores Testamenti efter afg. Henry Wrigth sammesteds, ved Proclama lub poena præclusi & perpetui silentii, at indkalde alle hans Creditorer, saavel de i Hans Majests Riger og Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, da saadan Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og de paa de Kongelige Vestindiske Eylande boende og sig opholdende Creditorer ligeledes med 6 Maaneders Varsel fra den Tid at regne da saadan Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa bemelte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis. Forbenævnte Executores Testamenti indkalde altsaa herved, med den forestaaende Varsel, samt sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have nogen Fordring i afgangne Henry Wrigths Stervboe, saadant deres havende Krav for dem som Executores Testamenti, inden den foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 24de December sidstafvigte, som den 4de Januarii næstefter er læst udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre efter forrige Told- og Consumtions Jnspectemher i Staden, afdøde Justitsraad Carl Frederich i Anemann, være sig i Henseende til hans havte Embeder eller under hvad andet Navn det end maatte være, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os, som Exsecutores af hans den 15de Martii 1790 oprettede og den 27de November 1795 allernaadigst confirmerede Testamente at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 8de Januarii 1796. Hjorthøi. Beckman, Conferentsraad og Borgemester. Assessor i Politie=Retten.
Berlingske Tidende, 1796-01-09
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 2den Januarii d. A., læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de f. M. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle desom maatte have noget at fordre efter forrige Planter paa Ei landet St. Croix i Amerika, afg. Dr. George Bigs, hvorfra end saadant Krav maatte bidrøre, saavel de Indenlands som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel efter at dette Proclama er læst ved bemeldte Hof= og Stads=Ret, og 3de Gange indført i de Berlingske Aviser, Adress=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, samt ligeledes med 6 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Ober= og Underretter paa de Danske Vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Aris, at fremkomme inden den foreskrevne Tids Forløb med deres Fordringer, og samme at beviisliggiøre for Planter Thomas Bigs paa St. Croix, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Paa Hr. Planter Thomas Bigges Vegne, C. Wilster, Advocat i Høieste Ret.