Københavns Adresseavis, 1785-06-10
Fæstebonden Jørgen Lund i Nørre Aldum og Fæstebonden Jens Grejersen i Kierschov, Hatting Herred, kan for dette Aar ei komme i Betragtning til Premie, da de som Gaardmænd ikke har det i Følge Listen udfordrede Antal af Biestader, J Aalborg Stift. 149. Bonden Christen Larsen i Sønderbindsler, Bye og Sogn, Horns Herred tillægges en Belønning af 3 Rdlr. for 5 vel overfødte Biestader, da han er den eneste som i Aar fra dette Stift har æsket Premie for denne Apl. J Riber Stift. 150. Tilstaaes Bondekarlen Christen Thomsen i Leyerschov Bye og Sogn, Coldinghuus Amt en Belønning af 10 Rdlr. for 56 Biestader, hvoraf han selv ejer 10 og de øvrige 46 ere udestaaende til halvs. En større Premie vilde kunde have tilfalden ham, dersom han i sin Æskning havde givet den Forklaring om Biestaderne, som Selskabet i Premie Listen har fordret. J Norge. 151. Hr. Krigsekretær Johan Rudolph Petenatii Opsloe ved Christiania, som har 11 vel overfødte Biestader, tilkjendes herfor en Premie af den anden Sølvmedalie eller 10 Rdlr., da han desuden gjør sig Flid for Bieavlens Opkomst, og ikke dræber Bierne ved Optagelsen. 152. For Saaning og Plantning af saadanne Vexter, hvoraf Bier kan trække, tilkjendes Hoveriesbonden Jver Pedersen af Ølsted i Ølsted Sogn, Hatting Herred, Aarhuus Stift i Jylland, en Belønning af 10 Rdlr., nemlig, for at have plantet 208 Siljetræer, som efter hans Erfaring giver Bierne god Træk, og hvorefter han har sporet stor Forandring paa dem. Premie har han ikke kundet erholde, da han ei har anmeldt hvor meget hans Bieverk derved over det sædvanlige er bleven forøget. 153. For Sildesaltning paa hollandsk Maade tilkiender Selskabet Hr. Jørgen Kaasbøl i Christiansund, en Premie af Selskabets anden Guldmedalie eller 500 Rdlr. Han har nedlagt og til Forhandling her til Kiøbenhavn nedsendt 120 Fjerdinger Sild, som Selskabet ved Undersøgelse har befundet baade ordentlig og vel nedlagte og bevarede efter sin Premie=Listes Forskrift, ja saa skjønne, at de i alle Henseender kunde sættes i Ligning med de beste hollandske. 154. Af de i Listen for 1784 under No. 51, blant de praktiske Priismaterier for Fiskerie i Jsestorden udsatte Premiet tilkiendes Beboerne i Holcherup Bye, Egeberg Sogn, Ods Herred, den første af 30 Rdlr., forved Bundgarn i Aaret 1784 at have fanget i Selskab, 1700 Oel Sild, 18 Oel Torsk og 80 Oel Hornfisk, i alt 143840 Stkr., foruden Tunger, Flynder, Steenbider og Makrel, som i mindre Mængde nu og da ere faldne, men ikke bragte med i Beregning. 155. Den anden Premie af 20 Rdlr. tillægges Fiskeren Caspar Hansen paa Jægerspriis, for i 1784 at have fanget 30820 Stkr. Torsk, Flynder, Sletter, Sild, Hornsisk, Pivarrer, Sletvar, Markrel, Tunger, Ørelax, Strandaborrer, Aal og Marsvin. Mange Bønder og Huusbeboere der i Egnen har han opmuntret til Fiskerie, saa at der nu i Stedet for eet findes 8 til 10 Drivegarn i Jsefjorden. Han skal og have opdaget en Fiskebanke imellem Jægerspriis Skov og FrederichsVærk. 156. Fiskerren Christian Petersen ved Jægerspriis har i 1784 ved Hielp af sin Kone, uagtet hun, fordi hun havde brækket en Arm, maatte ligge inde i 6 Uger, og han i den Tid, da det just var Høsten, ikke kunde faae et Menneske til Hielp, fanget 17160 Stkr., MarvinFlyndre, Sild, Torsk, Pivarrer, Tunger, Hornfisk, Makrel, Villinger, Steenbider, Graasey m.v., hvorfor ham i Henseende til hans og hendes Flid tilkjendes en fra 10 til 15 Rdlr. forhøiet Premie. Konen berømmes desuden for sin Flid i at spinde om Vinteren til de Garn, som han binder. 157. J Anledning af Selskabets udsatte Premier for beste Sorter Øl, bryggede til Salg i de danske Kiøbstæder, har Hr. Henrich Brandt, Kjøbmand i Aabenraae, indsent nogle Prøver af Øl., brygget paa engelsk Maade, som Selskabet har befundet fuldkommen, klare, reene og velsmagende, og frie for Syrlighed, endskiønt de vare omtrent 14 Maaneder gamle. Uagtet Hr. Brandt egentlig ikke kan komme i Betragtning til de udsatte Premier, da han ikke brygger dette Øl for offentligen at sælges, saa har Selskabet dog tilkjendt ham sin anden Sølvmedalje til et Agtelsestegn, i Betragtning af, at han har indført denne Brygningsmaade hos andre der paa Stedet, og lært adskillige af sine Medborgere Omgansmaaden dermed, saa det er at haabe, at denne skjønne Brygningsmaade vil med Tiden udbrede sig videre. 158. For Spind i visse kiøbenhavnske Hospitaler og Skoler er kun i Aar fra det kongelige Christians Pleiehuus 3 Prøver af spunden Hør= og Blaargarn, til Æskning indsendt. Af det Jndsendte fandtes den tredie Prøve, spunden af Pigebarnet Friderica Sneeber, ger, at være baade sinere og jevnere end de 2 øvrige, Falbis i Amt, 21. de hvorfor hende gives til Opmuntring en Gave af2 Rdlr. - Premie har Stiftelsen ikke kundet erholde, da Prøverne ikke vare overeensstemmende med Selskabets Premie=Liste, hverken i Henseende til Fiinhed eller Jevnhed, ikke heller vare de paa Tal haspe afvundne. B. Overordentlige Belønninger for Fortjenester uden for Selskabets Jndbydelse. 1. For store og ædle Handlinger, som viser den nidkjere Patriot og indsigtsfulde Huusholder samt retskafne Menneskeven. 159. Blant de Jordegodsejere i Dannemark, som i de sidste Aaringer har forbedret deres Godser til en saa betydelig Grad, at Fordeelen deraf saavel for Eieren selv, som for det Almindelige, ved første Øiekast tydeligen kan sees, har Selskabet i Aar den Fornøielse at tælle Hr. Kammerherre og Amtmand Friderich von Buchwald til Guddumlund i Aalborghuus Amt, Viborg, Stift. J Aaret 1776 i Junii Maaned tiltraadde han Administrationen af bemeldte Gods, hvortil hører 575 Tdr. Hartkorn Bøndergods, som for største Deelen var i yderlig slet Tilstand. Paa det heele Gods herskede Fælledskab i den allerfuldkomneste Forstand og med det tillige alle de Uleiligheder, som qvæler ethvert Foretagende til Forbedring. I et stort Morads, som indeholdt 4000 Tdr. Land, hvorigiennem løb 2 store Aar, men ikke var forsynet med en eneste Grøft, laae hans og hans Bønders Enge saaledes indblandede imellem andre Naboebyers, at de maatte oppebie hverandre med at slaae og age eller bære deres Høe hjem af Moradset, paa det den ene ikke skulde ødelægge den andens Eng. Af Hovedgaardens Eiendom, som ved Opmaalingen befandtes at indeholde 1000 Tdr. Land, var kun 300 Tdr. Markjorder, Resten bestod for største Deel af bundløs med Mos begroet Morads, og dens Agerjord gav saa meget mindre Afgrøde, som den var underkastet en ufuldkommen Omvexling i Henseende til Hvile og Brug. Engene vare paa mange Steder i høieste Grad bedervede formedelst den da i Brug værende høist urimelige Maade at skiære Tørv paa Godsets Bønder vare i den yderste Elendighed og mange maatte hielpes. Deres Enge og Fælleder vare bundløse Moradser, som der sielden for St. Hansdag kunde sættes et Høved paa, og endda blev det geleidet af Byernes Drenge, forsynede med Reeb, for at slæbe det i Land, nar det, som daglig skeede, blev liggende i Gynger og Væld, ja ofte omkom. Deres Heste vare og derfor i slet Stand og udygtige til at dyrke deres tunge Jord. Kjø rene gave saa liden Melk, at de maatte kjøbe deres Smør, og Ost, og ofte endog manglede den behøvende Melk. Kreaturene maatte tidlig bindes ind, Græsset. kom kun sildig frem, altsaa havde de hvert Aar Foder trang. (Fortsættelsen følger.) sin de samt