Aalborg Stiftstidende, 1835-07-24
Indsendt.) Endnu noget om Nationalbanken. Mit i denne Avis Nr. 81 indrykkede Stykke angaaende nogle formeentlige Urigtigheder mod en af Hr. Grosse urer Nathanson forfattet, og i Kjøbenhavnsposten Nr. 37 indrykket Fremstilling af Nationalbankens Forfatning, har fremkaldt en, i sidstnævnte Blad Nr. 153 og i denne Avis Nr. 109 skeet Jndrykkelse, hvori Hr. Nathanson søger at gjendrive min og forsvare sin Anskuelse af Sagen. Kunde jeg have anseet det af Hr. Rathanson Anførte, som fyldestgiørende, da havde jeg været ham takskyldig for Belæringen angaaende Tilstanden af et vigtig nationalt Jnstitut; men, da Jntet er gjendrevet, og flere af mine Attringer ere misforstaaede eller givne en anden Betydning, end de kunne have, saa har jeg troet at skylde Sagen og mig selv, nærmere at gjennemgaae Hr. Nathansons Angreb eller Forsvar, hvad man nu vil kalde det. For at godtgjøre sin ældre Paastand, at de 6,708,752, Rbd., Bankinstitutet i Altona skylder til Banken, for Hertugdommenes Andeel i Seddelgjelden, ikke bør kortes i den line Gjeld, man anseer som Bankens beholdne Formue, fremkommer Hr. Grossereren med den nye Paastand, at Hertugdommenes Andeel af den oprindelige Seddelgield, ikke længere har noget med Denne at skaffe; men at den hele circulerende Seddelmasse skal indfries alene med Renten af de 3/4 af Hæftelserne af Jorder og Tiender i Danmark. Var denne Paastand rigtig, saa havde Hr. Nathanson, upaatvivlelig Ret i sin tidligere Paastand, og jeg Uret; men jeg vil underkaste Paastanden en liden Prøvelse. I det Øieblik Nationalbanken blev oprettet, og Adskillelsen af Danmark og Hertugdømmenes Pengevæsen bestemt, med andre Ord, den 1ste August 1818, beløb den hele circulerende Seddelmasse 31,890,774 Rbd. 58 s. og meere paa laae det ikke Danmark og Hertugdommene tilsammen, at indfrie eller fundere. Efter Adskillelsen, blev Hertugdommenes Andeel af Seddelgielden, bestemt til 11,888,328 Rbd. 34 s. Hvad var altsaa rimeligere end at antage, at de øvrige, circa 20 Mill., blev de danske Provindsers Andeel; men Hr. Rathanson vil, at fornævnte Renter af Jorder og Tiender skulle indfrie det fulde circulerende Beløb 31,890,774 Rbd. 58 s. Altsaa skulde 43,779, 102 Rbd. 92 s. foruden Forskjellen imellem Sølv og Sedler, af den tilbagebetalte Deel af Laanet 4de Febr. 1820, samt Renterne af dette Laan, hvilket tilsammen ogsaa andrager nogle Millioner, udredes af det hele Land, for at indløse omtrent 3 Mill. Sedler. At opstille en saadan Beregning havde jeg ingen Anledning til, fordi intet Lovbud har udtalt sig desangaaende, og, uden at lægge en saadan Beregning til Grund, faldet det ikke let Nogen ind, at ansee Hr. Nathansons først Fremstilling for rigtig. Mere behøver jeg vel ikke at anføre for min Mening: at Bankinstitutets Skyld bør fradrages Seddelgielden og ikke ansees som beholden Formue, naar ikke Hr. Nathanson havde forsøgt at documentere Rigtigheden af ovenstaaende Beregning mod Octroien og Forordningen 4de Febr. 1820, og derved tillige at paabyrde mig Yttringen af nogle sære, forvirrede Begreber om Bankhæftelserne i Hertugdømmene, samt og Renten af de 3/5 af Hæftelserne for Jorder og Tiender i Danmark, begge Dele vil jeg omtale lidet.