JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Blandinger. Der gives vel neppe nogen Tidsalder, hver der er bleven skrevet og talt mere om og imod Overdaadighed, end den, hvori vi leve. Det kunde være interessant at undersøge om ikke vore Forfædre have været lige saa ilde farne og saadant ligesaa hengivne, samt see hvorlunde de derved forholdte sig. – J Aaret 1736 lod Christian den Siette udgaae et "Forbud mod den i Svanggaaende Overdaadighed i Klædedragt. Ved denne blev det forbudet at have Guld eller Sølv i Klæder, Meubler, &c., at bære udenlandske Kniplinder eller Diamanter, Perler og Juveler; de som ei vare i Rangforordn., skulde bære lette og stribede Silke stoffer, som Taft og deslige, Haandværksfolk og Tienestetvende ikkun Halv=Silkestoffer. Hvo som handle de mod denne Forordning skulde have Kongens Naade forbrudt, det som de forskreve eller bare, være konfiskeret og desuden bøde svær Straf. Man har en Anekdet, som efter Foregivende skal have foranlediget hiin Anordning: - En paa lille Kiøbmagergaden boende Bagerkone, Madame Køkke, stod Fadder i en af Stadens Kirker. Nogle Kammerjunkere stode Faddere til et andet Barn paa samme Tid. Bagerkonen havde smykket sig med Juveler. Kammerjunkerne fortalte ved Kongens Taffel hvad de havde seet, og Dronning Sophie Magdalene opbragt herover, formaaede sin Herre til at lade udgaae Forordn. af 16de April 1736. Følgen deraf var høist fordærvelig for Staten, thi ister detfor Guld-og Silkestof, som gik i Arv fra Slægt til Slægt, fik man nu Flor, Silkebaand og tynd Taft. Denne Forordning - siger Riegels - udbredte stor Misfornøielse blandt Borgerne, da den foreskrev dem hvilke Klæder de skulde bære, og bestemte, at ene Kongehuset og dets Yndlinger maatte skinne i Diamanter, Perler, Ædelstene og Galoner; at den udbredte falsk Ærelyst som gandske qvalte Vindskibelighed og Tarvelighed. - Gandske anderledes handlede den sto te Washington og hans Kone. Da han saae at Jndskrænkningen var nødvendig, naar Staten skulde kunne forsvare sin Uafhængighed, spurgte han sin Gemalinde, om hun vel, naar det kom an paa at redde Fædrelandet fra fremmed Aag, vilde nægte sig en af fine Yndlingsnydelser - Thee, Hvilket Spørgsmaal svarede hiin ædle Kone, og næste Dag indbød hun Stadens fornemste Damet til sig, erklærede dem, at det var sidste Gang hun opvartede dem med Thee, da hun havde besluttet, fra nu af at undvære denne Rydelse, som Fædrelandet under nærværende Omstændigheder ikke havde Raad til at lade komme fra Fremmede. Hun viste dem den Beholdning hun havde, og som hun agtede at lade kaste i Delawarefleden. Hendes Exempel virkede; man afskaffede Theen i alle Huse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
De Efterretninger som Reisende bringe fra Nederthinen, opføre al menneskelig Følelse. Blandt de Hobeviis udvandrende Ulykkelige, fandtes mange sultede ihiel med Græs i Munden. Ved Amsterdam. hvor man har seet sig nødsaget til udenfor Portene at bygge Barakker til dem, var deres Antal over 30,000 Neppe - skrives derfra - kan man forestille sig allede Jammerscener her gives til Skue. Nylig kom hid fra Overthinen en fattig Daglønner med Kone og fiorten Børn, hvoraf det sidste var født paa Reisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Under Overskrift: "Ogsaa et godt Stykke om Bonaparte, meddeler et tydsk Blad følgende, Bonapartes Geheimskrivere havde en høist besværlig Tieneste. Dag og Nat maatte de være tilstæde; aldrig nogen Time vare de sikre paa ikke at blive brugte. Han tog hverken Hensyn til Søvn eller Træthed, paa Helbred eller Spisetid. Den ringeste Fraværelse straf fedes paa det strængeste. Blandt disse vare Baron v. Menneval en af de virksomste; han nød ogsaa Bon partes uindskrænkede Tillid, og den Vældige forlod sig i mange Tilfælde paa hans Klogskab. Menneval erholdt desaarsag ogsaa mangt et Beviis paa Herskerens Taknemlighed. En Dag gik Bonaparte Kl. 2 paa Jagt; han pleiede sædvanlig at blive ude i sile Timer Menneval stolede herpaa og besluttede at besøge sin Fader, hvis Fødselsdag det just var. Da han meget r elskede og kun sieldent saae ham, faa havde han kiøbet lidet Landgods, og glædede sig saa inderligen til selv at kunde overlevere ham denne Geburtsdagsforring. Saa meget han end beholdt sit Forhold til Bonaparte for Øie, saa lod han sig dog ved sine Forældtes og Sødskendes Kiertegn og Bønner overtale til at opholde sig der over hine fire Timer. Jmidlertivar Bondpatte kommen tilbage, endog tidligere end man ventede, og kaldte allerede ved Afstigningen paa Menneval. Man søgte overalt om ham, og da Kriserens Efterspørgsel vedverede, saa maatte man tilstaae, at han var redet ud, man vidste ei hvorhen. Keiseren blev overrasket. Endeligen kommer Baronen, hiem og fremstiller sig skielvende for Herskeren. Denne lod ham ikke komme til Orde men tiltalte ham i de haardeste Udtryk der endte med: gaae fra mine Øine. Menneval gik bedrøvet og der kom intet Blund i hans Øine den hele Nat. Han eftertænkte hvorlunde Bonaparte dog ikke saa gandske havde givet ham sin Afskeed, og at der var ham intet andet Valg, en næste Morgen til sædvanlig Tid at forføie sig paa sit Værelie. Kort efter kom Keiseren. Han skilte sig med Hænderne paa Røggen foran ham, og saae paa ham med et giennemtrængende Blik, derpaa spurgte han Er De søge Nei Sire. - Jeg vil ikke at man lover for mig. Er De syg." - Sire, Sorgen, over at have fortient E. Maj. Unaade, nægtede mig al Søvn. Hvor var de igaar - Nu fortalte Menne val overeensstemmende med Sandheden, hans Faders og hans Families Glæde. "Og hvoraf er Stedet betalt? - Af hvad jeg har sammensparet af det Deres kes. Maj. saa mild og overnaadig skienker mig. Sæt Dem ned og skrivt: 80,000 Livres at udbetale, af min Depositokasse til Ihændehaveren." Derpaa greb han Pennen og satte sit Navn derunder. "Forvar denne i Deres Brevtaske, en god Søn agter jeg, men feil aldrig mere i deres Pligt!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
I Nærheden af Bristol er for nærværende Tid et Fruentimmer, som er en Gaade for Alle, da Jngen veed hvorfra han er, eller forstaaer hendes Sprog. Hun skriver med Færdighed fra Høire til Venstre; men de største Orientalister kunne ligesaalidet udfinde, i hvilket Sprog eller med hvilke Karakterer det er som Cirkelens Quadratur. Saameget troer hendes fortroligste Veninde at have ved Tegn udfundet, at hun har været paa et Skib, hvor hun er bleven ilde medhandlet, hvorfra hun er sprunget i Søen og svømmet i Land, samt at hendes Fader her været en fornem Chmeser. Hun synes at være omtrent 25 Aar, og er saa anstændig og sædelig, at hun ikke tillader et Mandfolk blet at røre hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Den 12te Mai har i Tyrol i Districtet Nattenberg. ved Grube og Eulenstrin været en frygtelig Biergstyrtning hvorved en heel Dal er bleven ødelagt og 18 Landsbyer forvandlede til Steen- og Leerhøbe, den allerede angivne Skade beregnes til 109,000 Fl., og det er at befrygte, at Ørelæggelsen endnu vil gribe videre om sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Privatbreve til Hamborg tale om en meget levende Koureervexling mellem Europas tre Keiserstæder, Wien, Petersborg og Konstantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Fra Genua hedder det - ifølge Bladet Børsenhalles Beretning - at der for Øieblikket underhandles om et Laan af 16 Millioner Rigsdaler for Kronen Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Den forrige Dronning af Sverrig, som boer i Baden, har ved Tyverie mistet en stor Deel af sine Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
passerede fra Aarhuus til Callundborg. Hs. R. Frue Geheime-Conferentsraadinde Baronesse de Guldencrone med Følge, Amtmand Faye, Amtsforvalter Caroc. Fra Callundborg. Sognepræst Schmidt, Kammer. Major v. C. Gersdorf, Kiøbm. N. B. Kiellerup, Landsdommer Hoff, Handelsbet. A. Davidsen, Proprietair Vorre, Kondene. Brenstrup, Jungersen og Jensen, Capt. Haagen, Jfr. Bützow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 23de d. M. om Formiddagen Kl. 9 1/2 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Licitation. 1) Over Leverance af 24 a 30 Favne forsvarligt Bøgebrænde til Byens og Sygehusets Fornødenhed. 2) Over circa 200 Læs forsvarlig Fylding til ByensVeiparter. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet erfaAarhuus d. 17de Juni 1817. Auctionsdirection. sionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Førstkommende Mandag d. 23 d. M. om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction til Bortforpagtning i 4 Aar, fra næstkommende Mikkelsdag af at tegne, af 8 Gaards Avlinger i Byens Møllevang, Sognekaldet til Domkirken tilhørende. Derefter bliver paa samme Maade ved Auction bortforpagtet de Bren i samme Vang tilhørende Fortlot er alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet erfaAarhuus d. 17de Junii 1817. Auctionsdirection. sionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Tirsdagen d. 24de Junii om Eftermiddagen Kl. slet bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over 3 Stkr. Jern Kakkelovne, nogle Jerngryder m. v. Aarhuus d. 17 Junii 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Tirsdagen den 24de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver udi Marselisborg Birketings Stue, paa selve Gaarden, foretaget Licitation over Opførelsen af en nye Broe istedenfor den brøstfældige, tildeels nedfaldne Berring Broe, paa Landeveien til Skanderborg. Overslaget og Conditionerne, som paa Licitationsstedet bekiendtgiøres, kunne strax erfares paa mit Contoir. Aarhuus den 13de Jum 1817. Soetmann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Onsdagen den 25de Jum om Eftermiddagen Kl. 2. slet bliver i Følge forud passeret Udlæg, foretaget offentlig Auction hos Bertel Jacobsen i Nygade over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, et 24 Eimes Stueuhr i Fouteral, en Jern 2etage Vind oven, et Klæde=Skab, 2 Sengesteder, 1 Grue=Kiedel, paa 3 Fierdings Rum m. m. Aarhuus den 20de Juni 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Jfølge høie Vedkommendes Ordre, bliver paa Frysenborg Birketing Torsdagen den 26de Juni førstkommende Kl. 10 Formiddag, stillet til offentlig Licitotion, 2 Fag nye Træbroers Opførselse, hver paa 4 Fag, som Forlængelse til en allerede begyndt Træbroes Opførelse over Agen imellem Sveistrup og Leerberg ved Grændsen imellem Aarhuus og Randers Amter, efter de Conditioner som paa Licitationsstedet der endtgiøres. Thi indbydes Liebhaberne til behageligt Møde bemeldte Tid og Sted. Dyehuset den 14de Juni 1817. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Gaarden No. 63 paa Vestergade i Aarhuus er underhaanden tilkiøbs og kan tiltrædes strax. Penge conditionerne kunne blive meget favorable for Kiøberen hvoriblandt at Kiøbesummen kan blive staaende til Snapsting 1819 og 20. Man behager at henvende sig til Eieren Halling. Friisholt de 4de Junii 1817. I Kraft af Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te Mai sidst, som er læst i Randers Byetingsret den 12te f. M., og i den Kongelige LandsOverret i Viborg den 2den hujus (anlediget af at jeg formedelst min Alder og Svagelighed, har nedlagt den af mig hidtil førte Handel, og overladt samme til min Søn Kiøbmand N. Broch Welling) indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i mit og min afdøde Mands Stadshauptmand Kiøbmand Rasmus Wellings fælleds Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for min Laugværge Justitsraad Raadmand Bendixsen her i Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. C. C. sal. Wellines. Som Enkefruens Laugværge, Bendixsen, Alle de som i navnlig Maader maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen ved Døden afg. Told- og Consumtions-Betient Christian Warlo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter i den Afdødes Stervboe, saaledes som Leven efter led Mand befalet. Med samme Varsel indkaldes den Afdødes efterladte 3 Sønner: Elias Warlo og Christian Warlo, begreHandelsbetiente i Kiøbenhavn, og Niels Warlo som p. t. skal være paa en Reise til Middelhavet, enten selv at give Møde ved Skiftet, eller befuldmægtige Andte til for dem at møde og lagttage deres Arveret. Randers den 11te Juni 1817. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
At Prokurator Morten Overgaard her af Byen, d.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
24de f. M. har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, det bekiendtgiøres herved i Følge AnordninEbeltoft d. 3die Junii 1817. gerne. B. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Fra Løverdagen den 23de Juni d. A. bliver Fatten, over Randers Sønder-Broe igjen aaben. Randers den 20 Juni 1817. Havnekommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Paa Veien fra Jnspecteur Hampes og til Aarhuus er fundet et Lommeuhr i Messing Kasse, der paa mit Contoir af Eieren kan imodtages imod dette Avertissements Betaling. Aarhuus den 13de Juni 1817. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
En beed Guldring indlagt i Haar, med Plade hvori stod Navnet Ling, er i Aftes tabt paa Guldsmedgaden; for Tilveiebringelsen loves en god Douseur, paa Addressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Diverse Kaal- og underjordiske Kaalrabe=Planter er at faae i Hr. Rees Hauge paa Vestergade hos Hemmert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Hos Uhrmager Caspeller er et Overkammer med Sæng strax at faae tilleie for 2 ugifte Personer, og til Michaelig Flyttetid er to Stuer med Kiøkken at faae tilleie, og en Leiebod med Kiøkken er ligeledes at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-21
Skipper Adolph Olsen beliggende i Aarhuus Havn afgaaer sidst i næstkommende Ues til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
No. 7. Aarhuus Stifts Aar 1817. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes. den 24de Junii. Tirsdagen Revolution i Calabrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Fra Brussel meldes hvorlunde der ogsaa i Calabrien stal være udbrudt en almindelig Revolution, som ledes af en vis Schiffine. Han skal have tilskrevet Regieringen: "Begge Calabrier ere frie og bevæbnede. Erkiender man ikke deres Uafhængighed, saa møde man os til Kamp; vi vente Eders Tropper, Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Nyeligen er en Træfning leveret mellem de kongeliat Tropper og Brødrene Vardarellis Røverhobe, som disse tabte. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Ved en Excekution forleden i Neapel kom det til urelige Optrin mellem Folket og Soldaterne; osterrigske Tropper maatte tilveiebringe Roligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Brasilien - Portugal. Farer omringe den brasilianske Kongetrone fra alle Sider. Den brasilianske Armee har pludseligen rømt Montevides samt hele det spanske District østen forPlatafloden. Den Munk som fra Pernambucco overbragte Revolutionsproklamationerne til Bahia, blev stillet far en Krigsret og skudt. Til Præsidenten i Krigsretten sagde han blandt andet: "idag er det min Tour, men snart vil den komme til Eder. Til sidste Øieblik viste han en sielden Standhaftighed, og paa Retterstedet sagde han til Folket: "Gid mit Blod være det sidste, der flyder for Friheden!" For Negerne er man i største Bekymring. Resultatet vil blive skrækkeligt, hvis de slaae sig til Jnfurgenternes Partie. - J Portugal vedvare Arresteringerne; man befrygter at Komplottet har langt dybere Rødder end de som alt ere opdagede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Würtemberg. Siden de würtembergske Stænders Opløsning ved Kongens Magtsprog, har der i Stutgardt tildraget sig mange Optrin som give Anliggenderne der, en sørgelig Vending. Foreløbige Efterretninger melde om Arresteringer, Forviisninger og des., af meget anseete Mænd som havde stemt imod Konstitutionens Antagelse. Massenbach og Grev Waldeck vare tilfods flygtede over til det Darmstadtske. Kongen og Dronningen vare reiste til Nederlandene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Frankrige. Nationalgaden fra Sens er afvæbnet og oplæst for ikke at have gjort sin Pligt. - J adskillige Egne ere Urolighederne formedelst Brødmangelen høist farlige Bønderne drage i Hobeviis frem, væbnede med Leer, Skovler, &c. De ringe med Stormklokkerne og forøges daglig. Paa adskillige Steder er det kommet til Haandgemæng mellem dem og de Militaire, hvorved Mennesker have tilsat Livet paa begge Sider. Politieministeren, har desaarsag udstædt et Circulaire til Landets Præfekter, hvori han paalægger dem, herefter at udøve en større Strænghed og qvæle hvert et Oprør strax paa Stedet uden mindste Skaansel. - Christilegemsf sk. feiredes i Paris med stor Pomp; Tropperne paraderede med Blomsterbouketter paa deres Geværer. Gaderne hvorigiennem Toget gik vare prydede med Topeter, Guirlander og religiøse Emblemer. Prindserne bare hver et brændende Voxlys. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Urolighederne i Nothinghamshire ere dæmpede men desmere foruroligende lyde Beretningerne fra Egnen af Leeds, hvorhen meget Kavallerie er afsendt. Lordlieutnanterne have faaet befaling til uopholdeligen at begive sig til deres Grevskaber for at være paa deres Post i fornødne Tilfælde. - J Londen er nu Processen begyndt med de fire Spafields Tumuliuantere, Vatson, Thistlevood, Pression og Hooper. Under stærk Eskorte bragtes de til Kingsberch. Pøbelen var samlet i stor Mængde og tilraabte Forbryderne et Hurra; men det patrouillerende Kavallerie holdt det forresten i Respekt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Tyrkiet. Storherrens Huus har atter faaet Sorg. Den 8de Mai døde den toaarige Prindsesse Schah Sultang Af hans 14 Børn leve nu kun 3. - Storherren har foræret Deyen af Tunis en veludrustet Corvette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Sverrig - Norge. Den tyrkiske Marinekapitain Jsmael Gibralter med Følge er for Tiden i Sverrig, hvor de giøre store Bestillinger af Skyts og Munition. - J den sidste Forsamling af det kgl. Akademie for Krigsvidenskaberne tildrog sig den Mærkværdighed, at Prisen for Besvarelsen af en militair Opgave vandtes af en gemeen Dragon ved Navn Akersteen, som derpaa valgtes til korresponderende Medlem af Akademiet. - Tilde Brandlidte i Bragernæs har Hs. K. H. Kronprindsen skienket af sit eget Chatol 100,000 Specier. Udrandringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Den 3die Juni ankom omtrent 500 Mennesker fra det Würtembergske i tvende Fartøier ned af Donaustrømmen, for at begive sig til Rusland, og for leve Natten over ved Neuburg. J en Hast var her oprettet en liden fredelig Leir. Telte hævede sig og Senge redtes paa den blotte Jord. Henved Kl. 8 begyndte Aftenandagten. Under aaben Himmel, ledsaget af en eneste Klarinet, løb den høitidelige Sang. Alle Omstaaende, rørtes og det end mere ved Tanken, om den uvisse Skjebne som disse Mennesker gaae imode. Man siger, at de Formuende deriblandt understøtte de Fattige, og at der kun gives en fælleds Kasse. Ogsaa ved Altona saaes forleden Søndag en saadan Transport sydtydske Udvandrende, som med et Skib fra Hamborg agtede at drage til Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Fædrelandet. Den russiske Eskadre er formedelst Modvind kommet tilbage til Helsingøer; ved dens Didfart vare tvende Linieskibe blevne beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Ifølge Efterretninger fra Helsingøer, skal et svensk Linieskib have lagt sig som Vagtskib i Sundet ved Siden af det danske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Ved sidste Revne har Hs. Maj. ladet uddeele tilfortienstfulde Underofficerer for 8 og 16 Aars tice Tieneste, Medaller og smaae Kors, som de kunne bære i Knaphullet eller og paa Bystet. Enhver som erholdt en saadan Udmærkelse, er tillige dermed givet et Patent. Medaillerne og Korsene ere forfærdigede i det khanske Broncefabrik. Grev Bernstorff afreiste den 7de fra Khvn til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
- Over Beltet ere passerede fra Sielland til Fyen D. H. Prinds Ferdinand og Prindsesse Juliane; Cancelliepræsidenten Grev Moltke, samt Hoflægermesteren Grev Holstein. - Den svenske Koureer Bostrøm til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Khvn. den 18de Junii. - At Terminstiden er begyndt spøres af de mangfoldige mørk- og spekutativAnsigter man i disse Dage seer hvor man kommer hen Penge søger man overalt, og finder dem ingensters, daglig anraabes i Adresseavisen om Laan, nu af Titusinder, nu af Tusinder, nu af Hundreder; om de faae noget, det maae Gud vide. - Selvmord synet at være bleven til en Modesyge blandt Folk, thi næsten hver anden, tredie Dag finder man et nyt Liig i Dødningehuset ved Langebroe, en herlig Fremskriden i Kultur og Oplysning. Mange Familier ere ved sidste Flyttetid blevne huusvilde; der siges at over 300 Familier bleve indtil videre sammenpakkede paa Loftet i Wartou; sandelig, her er med al vor Stadsen og Fla sen langt meer Elendighed end man formoder. Litterært Nyt er her Jntet; Genierne og Digterne og kortsagt, hele den lærde Pøbel, synes, trætte af den lange og udmattende Kamp, at have nedlagt Sværdene og - tie nu. - Meys i disse Dage aabnede Restauration interesserer for Øieblikket den tyggende og ætende Deel af Publikum; for 9 Mk. gives her 5 særdeles godt tillavede, meget overflødige Retter, foruden adskillige Biretter samt Ost, Smør og Brød, alt efter eget Behag, saa at selv Kongen af Preusens største Æder her maatte kunne faae sin Appetit stillet; desuden er alt indrettet med Nethed og Elegance. - Kolonialvarene falde her dagligen i Priserne, som følge af vore Penges vedvarende Forbedring. - J Tirsdags blev paa Børsen saameget Banco udbudet, at det til Slutning neppe var at blive af med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Til Khvn. vare ankomne for at vises i Dyrehaugen, Jtalieneren Tourniaire med 2 Dverginder og en DoergKunstberider Price fra Wien med Selskab. Arrestanten Anders Christiansen (der i Martsmaaned undløb fra Grenaae Arrest og senere igien paagrebes) er for falske Rigsbanksedlers Forfærdigelse samt begaaede Tyverier, dømt af Høiesteret til at have forbrudt Ære, Liv og Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Odense. Fredagen den 13de Juni indtraf Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde atter her til Odense, og næste Dag holdt Fyenske Regiment lette Dragoner Mønstring for Hs. H. Mariboe d. 16de Junii. Den 13de d. M., da der skulde ringes med Østofte Kirkeklokker, ved den afdøde Møllers Begravelse i Paarup, indtraf den før gelige Hændelse, efter at Ringningen var paabegyndt, og førend den store Klokke endnu var sat i Gang, at denn med Et kom i saadan Fart, at den knusede Tindingen paa Huusmand Henrich Henrichsen, som stod bag ved den (forrrodentlig for at være behielpelig ved Ringningen). Han var i Øieblikket død. Samme Dag indtraf det Uheld i Sædinge, at en Huusmand, som lagde Tag, faldt ned, og blev saa forslaaet, at har strax opgav Aanden. Ligeledes faldt samme Dag i Ostofte tvende smaae Børn ned i en Leergrav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Ribe, d. 17de Junii. Imorges fandtes en meget undet Enkekone heri Byen nedstyrtet i en Brønd Paa 35te Aar havde hun beskiæftiget sig med at undervise smaae Børn indtil de kunne læse temmelig godt inden; Pigebørnene undervistes aparte i Fruentimmerarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Viborg. Det Uveir som den 30te May ramte de forhennævnte Stæder i Fiends Herred, strakte sig i en Brede af omtrent en halv Fierdinqvei, kom fra Sydvest og med en meget stærk Fart. Iisstykkerne og Haglene laae et Qvarteer tykt paa Jorden. Det slog endog Græs seet af, Rugen afskar det som om det var afmeiet. Lam og Kalve slog Jisstumperne Huller i Kroppen af. Een af de uheldige Gaardmænd som havde saaet 20 Tønder, Rug, har faaet sin Rugmark saaledes ødelagt, at han ikke venter at avle 3 Tdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Aarhuus. De sidste par Dage har vi her havt en overordentlig Varme, i Mandags var den i Middagsstunden 21 Gr.; faae Dage forud var det endnu ret kildt. - Den aarlige St. Hansaftens Valfart til den hellige Kilde her udenfor Byen, var talrig som sædvanlig. Mange Krøblinger vare komne lang viis fra, for at prøve Vandets Undervirkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-24
Som en vistnok stor Sieldenhed passerede den 20de Junii i Schioldelef Bye, omtrent 2 Mile fra Aarhuus, at en meget agtværdig og duelig Hjulmand Balzer, holdte Bryllup med sine 3de Døttre, som kom i Ægteskab med en Tømmermand, en Bødker og en Væver, Kours den 20de Junii - 420 - Specier 2 Rbmk.; Committees. 97 pr. 100; Oblig. 81 a 82, Norske Sedler 22. Toldspec. 24 Rbmk.