JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-13
gaarden Wilhelmshøi, udflyttet fra Høirebye i Søllested Sogn, med E dens tilliggende betydelige Jorder, ansatte til 24 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 25 Alb., contribuabelt Ager og Engs Hartkorn, bliver efter Begjæring af vedkommende Skifteret, til hvis Behandling Eieren, Hermann Danie Sechuusen, har opgivet sit Boe, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Torsdagen den 9de og 23de September, og 7de October d. A., Formiddag Kl. 11 Slet. Gaarden kan forinden Auctionerne tages i Øiesyn af de Lysthavende og Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, til Efterretning for saavel Pante=Creditorerne som de Lysthavende, Nakskov, den 5te August 1830. Portoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Muursvend Jacob Woltersens Enke, Ane Margrethe Pedersdatter, paa Baadesgaards Parcel Nr. 5, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Oct. 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan, Creditorerne i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne HanI delsbetient Peter Olavius Szybrovsky, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 5te August 1830. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Creditorerne i Stervboet efter Jndsidderske paa Baadesgaards Parcel No. Ti Ane Hansdatter Enke efter Huusmand Peder Johansen, indkaldes herved, i Følge Pl. 226de Oct. 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, Nakskov, den 5te August 1830 Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Arvingerne efter den i Østermaria Sogn paa Bornholm afdøde Udbygge A og Muurmester Niels Sahlgreen, indkaldes herved, saavidt deres Opholdsted er ubekiendt, med Aar og Dags Varsel, for at anmelde sig og for undertegnede Skifteforvalter nærmere at legitimere sig. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Svancke, den 4de August 1830. Sommer.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Ved Proclama, der bliver tinglæst ved den Kongelige Lands=Overret i Wil B borg og Ulsborg Hind Herreders Ret, ere indkaldte med Aar og DagVarsel den nu afdøde, forhenværende Sognefoged og Gaardmand Christen Hansen af Hovergaard i Hover Sogn, hans respective Udarvinger, saavel som og de testamentariske Arvinger Hans Vilhelm Stendorph og Anna Vilhelmine Stendorph, til at melde sig i Boet og iagttage deres Tarv. Til Efterretning tiener, at en Samling i Boet er berammet at afholdes paa denne Byes Raadstue, Løverdagen den 4de September førstkommende, Formiddag Kl. 9, hvor Skifteforvalteren vil gjøre Vedkommende bekiendt med Boets Tilstand, og de Udeblivende maae finde sig i det som at de Mødende antages. Dette bekjendtgiøres herved, overeensstemmende med Forordningerne og 2den Juni 1819 og 21de April 1824. Ringkiøbing, den 2den August 1830. Schrum.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Bekiendtgiørelse. Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Hattemage Johan Mandall og hans afdøde Hustrue Anne Pedersdatter her af for undertegnede Skifteforvalter og beviisliggjøre deres Fordringer. Byen, deres Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde sig Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning paa den Placaten 26de October 1792 befalede Maade. Assens Byefogedcontoir, den 28de Juli 1830. Gundorph. B i Viborg og ved Ride Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverreforhenværende Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, indkaldte med 12 Uger, Noget at fordre i Stervboet efter heri Byen afdøde Anders Jensen Bay Varsel, til forinden saadan Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres. Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boe Nibe, den 2den August 1830. Koefoed, efter afgangne Jomfrue Marie Kirstine Worsøe heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre samme for mig, som Boets Skifteforvalter. Grenaae, den 31te Juli 1830. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Hvo som maatte have noget at fordre i afdøde Jomfrue Sophie Bre kommende fraværende myndig og testamentarisk Arvings Vegne, indkaldes gendahls Dødsboe heri Skive, der behandles af Undertegnede paa ved res Krav paa Boet. Saa vilde Boets Debitorer og indbetale til mig herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre de inden samme Tids Forløb, hvad de maatte være skyldige. Skive i Wiborg Amt i Jylland, den 22de Juli 1830. Øllgaard. Procurator, Kæmmer og Skattekasserer. Jfølge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Generalconsul og Grosserer Georg Ludvig Becker af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adresse-Contoirets Efterretninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, enten i Anledning af hans under Firmaet S. L. Becker hidtil førte Handel, eller i nogen anden Anledning, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os elskelig Generalsiskal og Høiesterets=Advocat Frederik Wilhelm Treschow, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling indrykkes i fornævnte offentlige Tidender og læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 27de Juli 1830, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Nonrad. Ørsted. Lassen. Kierulff. Hansen. Wilse. Bevilling for Generalconsul og Grosserer Georg Ludvig Becker, af Kiøbenhavn, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og protocolleret Mandagen den 9de August 1830 bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle De, som formene at have nogen Fordring paa Generalconsul Grosserer Georg Ludvig Becker, enten i Anledning af den af ham under Firma S. L. Becker hidindtil førte Handel, eller i nogen anden Anledning, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for mig Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb, Kiøbenhavn, den 9de August 1830. Treschow. Nykongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te d. M., som i Dag er læst J i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret her i Staden, og som vil blive læst ved Retten i Vestindien, indkaldes herved alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Grosserer Joseph Nathan Davids og efterlevende Enke Deborg, fød Levn, deres fælleds Boe, sub poena præclusi & perpetui silentii, med 6 Maaneders Varsel, forsaavidt de boe og opholde sig paa de danske vestindiske Eilande, og med Aar og Dags Varsel, forsaavidt de opholde sig andensteds, til saadant deres havende Krav for os, som Kongelig allernaadigst beskikkede Commissarier i Boet, at anmelde og bevise, hvorhos det tilkiendegives alle Vedkommende, at Sessionerne i Boet afholdes den første Onsdag i hver Maaned om Formiddagen Kl. 11 paa undertegnede Procurator Delbanco's Comptoir i Kronprindsessegaden No. 391. Kiøbenhavn, den 9de August 1830. Delbanco, Jacob Salomon Neyer, Lands Over= samt Hof Grosserer. og Stadsrets Procurator. ved Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Major v. Müller paa Val Ø densgaarden i Aakker Sogn, er anmeldt blandt den Afdødes Arvinger Skibscapitain og Dannebrogsmand Poul Anthoni Müller i Kiøbenhavn; Krigsassessor, Told- og Consumtions=Overbetient Hermann Anker Müller i Fredericia i Jylland, og Lieutenant Alexander Müller i Corsøer. Disse Arvinger indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde og legitimere sig for Skifteretten i Bornholms Sønderherred. Nexøe, den 20de Juli 1830. Arboe. Alle de, der have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søemand HerAmann Peter Dam og efterlevende Enke Mette Margrethe Dam, fød Hjorth, i Nexøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Skifteretten i Nexøe. Nexøe, den 27de Mai 1830. Arboe, Treditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Wilhelmshøi, i Søllested, L. Sogn, ved Døden afgangne Tienestepige Martha Pedersdatter, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med tolv Uges Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, til at møde og beviisliggiøre deres Arveret. Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere I Creditorerne i Eieren af Gaarden Wilhelmshøi, Hermann Daniel Sechuusen, til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Juli sidstleden, som i Dager læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, der maatte formene at have noget at fordre i Hørkræmmer Rasmus Nielsen Coldings til Skiftebehandling opgivne Boe med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav enten for undertegnede Skiftecommission eller for Hørkræmmer Coldina selv, hvis han forinden skalde have erholdt sit Boe extraderet til fri Raadighed, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 9de August 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Kiøb B benhavns Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min nu afdøde Fader, Salomon Ahron Jacobsen, Professor, Kongelig Hofgraveur og Medailleur, eller min forhen afdøde Moder Maria Jacobsen, født von Halle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde saadant Krav for mig Underskrevne, Albert Jacobsen, Professor a., som dertil af mine myndige Medarvinger er bemyndiget, boende i Kronprindsensgade No. 37, da derefter intet Krav paa dem antages; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Tillige anmodes De, som have modtaget Bøger eller Andet tillaans af den Afdøde, eller skylde Penge til Boet, at afgiøre dette med mig, Kiøbenhavn, den 24de Juli 1830. Ph. Julius Knudsen. Albert Jacobsen, Professor og Kongel. Hofgraveur, Freditorerne i Dødsboet efter Huusmand Niels Bundsgaard og forhen T afdøde Hustrue Jda Marie Hansdatter af Fenling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October, 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gjording Malt Herreders-Contoir, Endrupholm pr. Ribe, den 3die August J. Münster. Kettelse.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
J den i Statstidenden for indeværende Aar No. 109, 111 og 113 indførte Stævning til Mortificationsdoms Erhvervelse paa endeel Pantebreve m. v. for Randers Kiøbstæds Jurisdiction : "første Retsdag i October Maaned 18317 bør hedde første Mandag o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
udenlandske Efterretninger. Paris, den 4de August. Meget grandt kunne tre politiske Hovedpartier i Paris nu skjelnes. Til det første høre de Personer, der have taget den virksomste Deel i de nyeste Begivenheder. Dette Partie er frygteligt, saavel med Hensyn til de mange Tilhængere, det mueligen kan faae, som til dets Færd under den ny Revolution og hvad det er diærv nok til fremdeles at iværksætte. Alle de, der høre til dette Partie, erklære aabentlydt deres fjendske Stemning imod Hertugen af Orleans. Deres Skrig midt under Jlden var: Ingen Bourbonner meer, Friheden leve! Nationen leve, Republiken leve, og da der var Tale om en Generalstatholder, raabte de: bort med Orleans. - Bladet Tribune des Departements, der hidtil har været dette Parties eneste Anfører, indeholdt den 30te og 31te Juli nogle Artikler, der kunde kommet Redacteurerne dyrt til at staae, thi omtrent 80 Nationalgardister ville drage dem til Ansvar paa en Maade, der just ikke egnede sig til politiske Discustioner. Siden har ingen Bogtrykker havt Dumdristighed no til at trykke dette Blad. Det har i Særdeleshed paastaaet, at de Deputeredes Kammer, som er valgt for at vorere og Buget tet og om nogle Love, aldeles ingen Ret have til at afgiøre Noget om Dynastiet og Regjeringsformeen. Det andet Partie er det Orleanske. Det vil hare Hertugen af Orleans paa Thronen og haaber derved ei allene at afværge Krig med fremmede Magter, men ogsaa at qvæle Borger, krigen i Fødselen. Til dette Partie hører den største Deel af de Deputerede og hele Handelstanden, fra Banquiers lige ned til Kræmmere, der have Ret til at votere ved Valgmøderne. Og hvad der giver det særdeles Vægt, er: at Lafayette, Nationalgardens Høistcommanderende, understytter det. Partiets Organer ere de meest agtede liberale Blade; dog findes ogsaa i disse saare forskjellige Nuancer, og om den Fundamentallov, der holdes for dette Thronskiftes væsentlige Betingelse, ere de ingenlunde enige. Det tredie Partie hylder Legitimiteten. Til det høre alle Prælaterne, endeel af Præsterne, en stor Deel af den gamle Adel, og mange af de høiere Øvrighedspersoner. Baade i de Deputeredes Kammer og blandt Pairerne har det mange Tilhængere, at hvilke man tiltroer nogle Diærvhed nok til i Carl Xdes Navn at fordre Kronen for Hertugen af Bourdeaux, til hvis Fordeel Kongen nedlagde den. - Men ikkun Understyttelse fra Provindserne og fra udenlandske Magter kan give dette Parties Bestræbelser Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Da General Dubourg indfandt sig paa Børspladsen, formodentlig for at kundgjøre en Beslutning af Regjerings=Commissionen, strømmede en Mængde Mennesker, sammen om ham og protesterede paa det Eftertrykkeligste imod Monarchiets Gjenoprettelse, især mod hvilkensomhelst af Bourbonernes Tilbagekomst og allermeest mod Hertugen af Orleans Valg. Generalen udraabte, da han saae denne imponerende Majoritet: Borgere, jeg stemmer ligesaa lidet som J for ham, og hermed trak han sig tilbage, uden at udrette noget af det han havde villet! En Committee af Borgere, der have taget Deel i den sidste Revolution, har dannet sig. Den har yttret sin Utilfredshed med at omtrent 50 Deputerede have tilegnet sig en Magt, som ikke tilkommer dem. Hine Borgere holde det for deres Pligt, at beskytte Friheden mod nye Farer. Rettigheden til at constituere en Regjeringsform, paastaae de, tilkommer kun Nationen. Deres Anstuelser indeholder følgende Addresse, som overleveredes til Lafayette paa Raadhuset af 40 saakaldte Patrioter: "Ene Nationen har seiret; ene den tilkommer Seierens Frugter. En Constitution, som, frit voteret af Borgerne, frit garanterer Nationens Rettigheder og Jnteresse, var Maalet for vore Anstrængelser og den bør være vor Bøn. Jngen arvelige Privilegier, ingen intolerant Statsreligion, o. s. v. Lafayette svarede, at alle i denne Addresse udtalte Principer ogsaa vare hans, og at hverken han, eller Medlemmerne af Municipalcommissionen, nogensinde vilde nedlægge de Functioner, som Folket frivilligt havde betroet dem, før Nationalrettighederne vare fuldkommen betryggede.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Det var et Fruentimmer, Demoiselle Clara Levieur, som først plantede den trefarvede Fane paa Gaden St. Deniss Barricade under den heftigste Kugleregn.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Da Dauphin, Hertugen af Angouleme, fratog Hertugen af Ragusa (Marmont) hans Kaarde, var Prindsens Forbittrelse, saa beftig, at han saarede sig i Haanden med den. Han kaldte at Garderne, strax kom omtrent 12 af disse med fældede Bajonetter, for at gjennembore Hertugen af Ragusa; Dauphin holdt dem tilbage og sagde: "Han er en Forræder - men han skal skaanes. En General, som den 29de om Aftenen i Hu og Hast red til St. Cloud, for at bringe Budskabet om Gardens Nederlag i Paris, kunde ikke faae Audients, fordi han ikke var i Hof=Costume. Omsider blev Baron Dumas ham vaer igjennem Vinduet, og skaffede ham Audients. Efterat han havde aflagt sin Rapport, syntes Kongen et Øjeblik forskrækket, men fortsatte dog sit Veistpartie.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
J Semaphore de Marseille anføres af et Brev fra Algier dat. den 9de Juli, Under Campagenen i Algier have vi tabt 243 Officerer, døde og saarede, og 3, 150 Soldater a. Denne Angivelse er paalidelig, thi den grunder sig paa de til Armeens Administration indkomne officielle Lister. Fregatten Jeanne d'Art, der havde Deyen og hans Følge ombord, forlod Mahons Havn den 28de f. M. og seilede til Neapel. J det Tilfælde, at man skulde vægre sig ved at modtage ham, ønsker han, at bringes til Livorno.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Paris, den 6te August. De Deputeredes Kammer fortsætter fine præliminære Sessioner. Det har allerede erklæret adskillige Udvælgelser for ugyldige, blandt andre begge de for Corfica valgte (ministerielle) Deputeredes. Ogsaa Pairskammeret har begyndt sine Sessioner. (Om begges Forhandlinger udførligere i Morgen.)
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Den 4de August om Aftenen Kl. 8 ankom Carl X tilDreur, hvor han vilde tilbringe Natten. Han logerede i et ring. Huus. To Livgardister bevogtede det. Byen viiste ham ingen Deeltigelse. Hans Eskorte, der bestaaer af Dragoner og Livgardister, bivourkerede paa Sletten udenfor Porten ; de eskorrede ham næste Morgen til Verneuil, hvor han vilde blive om Natten.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Om Exministrenes de Peyronnets og de Chantelouzes Paagribelse i Tours er følgende kundgjort. Den 2den August om Eftermiddagen blev en meget simpel Chalse anholdt ved Broen og bragt til Mairens Bopæl. Den, som sad deri, spurgtes hvo han var, Han udgav sig for en Coureer fra Hr. Roths schild, der skulde bringe Breve til denne Banquiers Kone. Man vilde allerede lade Vognen kjøre bort, da Postillonen vendte sig om og spurgte, hvor blev den Person af, som steg ud ved Broen - Hvad for en Person, raabte alle. Coureren tilstor nu, at han underveis havde optaget en Ubekjendt, der tilbød sig, at betale Halvdelen af Reiscomkostningerne; denne var stegen ud ved Broen for at besee den. Paa Øjeblikket løb alle efter den Ubekjendte, som snart blev paagreben. Han udgasig for en Kjøbmand fra Rochelle, men blev kjendt og maatte tilstaae, at han var Exministeren Peyronnet. Kun med stor Møje lykkedes det Nationalgaden, at frelse ham fra Almuens rasende Harme, der uophørligen raabte: "Slaae ham ihiel!" Haner nu i Fængsel, under meget stræng Bevogtning. - Exministeren Chantelauze blev, tilligemed en Ubekjendt (der skal være hans Tjener), grebet paa Marken. De bleve, sammenbundne med Reeb, bragte til Byen og sængslede.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Følgende Brev fra Tours af 3die August indeholder nogle nøiere Details og Exministerens de Chantelauxes Arrestering, "Han havde forladt Rambouillet i en gammel luslidt sort Kjole, hans Støvler vare hullede og han havde kun tre Franes i Lommen Da han nærmede sig Porten, blev han det trefarvede Flag vaer tilsomt vendte han nu om, for at begive sig til en lille Flække som ligger et par Mile i Nærheden. Hans usle Paaklædning opvakte Mistanke om at han hørte til Mordbrændercomplotten: man bragde ham til Tours, og satte ham i Fængsel, da har ikke vilde navngive sig. Her sagde han hvo han var og beraabte sig paa den med hans Egenskab, som Deputeret i Kammet (til hvis Oplysning han selv saa ivrigen havde medvirket 1) forbundne Jnviolabilitet. Man svarede ham, som Deputeret er De inviolabel, men som Minister, er De en Landsforræder. Han maatte blive i Fængslet. - Jngen beklager ham; i det opfangne Brev fra Dauphine, Hertuginden af Angouleme, siger hun udtrykke, ligen, "Hvilke herlig Udarbeidelse er den Jndberetning, som Rigssegl bevareren har forfattet. (Den menes, som han med de øvrige Ministre indgave til Kongen, og hvis Virkning Forordningerne af 25de Juli vare.) Den eneste Plyndring, som Almuen tillod sig ved Tuilleriernes Erobring, var at den byttede dens smudsige Skjorter med Hertugen af Angoulemes. En Eneste havde imidlertid kastet en gammel guldbroderet Robe af Dauphinens om sig; i denne Pynt lod han sig see midt under Jlden i Gaden Richelien, og fordrev de kongelige Gardister fra 2 Vinduer, gjennem hvilke de fyrede.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
Efter Forlydende have endeel Creoler, fra Martiniqve og Guadaloupe, som opholde sig her, ilet med at skrive did, at man hellere skulde overgive disse vigtige Colonier til Englænderne, end lade Nationalflagt heises. De herværende Couleurte opfordres nu til at meddele deres Anskuelser og Coloniernes Jnteresse. Man veed, at de ønske en Modification af Chartets 73de Artikel, og Coloniernes Jndlemmelse i Moderlandet. Courtier francais meddeler en udførlig Beskrivelse over det patriotiske Tog til Rambouillet, som maa have været særdeles mærkeligt; 4,000 Mennesker bestege Facter og Omnibus, den frivilligt tilbøde deres Tjeneste, 2,000 unge Mennesker af alle Stænder, Advocater, Avours, Kjøbmænd, havde øieblikligen forladt deres Forretninger for at forene sig med Almuen. J Versailles stødte 2,000 Mand Frivillige fra Rouen til dem, den sattes under General Excelmans Commando, ligesom ogsaa en stor Mængde Nationalgardister fra Versailles. Leiren ved Cogniere frembød et forunderligt Skue; man tænke sig en Masse af Hyrekarether og Vogne, som ankom rækkeviis paa en temmelig stor Slette; alle disse Vogne opstilte i en Fiirkant midt iblandt Soldaterne; paa den høire Side en anden Fløi; ikkun faa Officerer og desuagtet hurtigt den største Orden efter den første almindelige Forvirring. Levnetsmidler manglede aldeles. Efterat der var appelleret til Opbrud Kl. 3 om Morgenen, fik man at vide, at den Kongelige Garde havde adspredt sig, men den største Deel vilde overtyde sig herom med egne Øine, og drog til Rambouillet, hvor de modtoges paa det venskabeligste, beværtedes med Forfriskninger af Jndvaanerne, og vare Vidner til de kongelige Troppers totale Opløsning.
Berlingske Tidende, 1830-08-16
I Pairskammerets Session, der holdtes Kl. 1, vare omtrent 100 Medlemmer tilstæde. Marschal Maison, Hertugen af Piacenza (Plaisence), Grev Lanjuinais og Marqvis de Mortemark udnævntes til Secretairer ved Bureauerne, og Præsidenten (Pas qvier) fik det sædvanlige Hverv, at bestemme Medlemmerne til Adresse-Commissionen. Hans Valg traf Dhrr. Segnier, Simeon, d'Argout, Barbier=Marbois, de Barante og Mole. To Forslag, det ene fra Hertugen af Choiseul, det andet fra Boissy d'Anglas, bleve som ubetimelige henviiste til Commissionen. Det Første angik Udnævnelsen af en Commission til at stipulere Garantier for Nationen, der har gjenoprettet sin Frihed; det Andet vilde, at Hertugen af Orleans skulde inden denne Sessions Ende udraabes til Konge under visse betingelser. - Commissionen, som man har ladet beholde frit Raaderum, vil Sandsynligviis blive enig med de Deputeredes Kammer, og man mener, at den allerede i Morgen vil tilendebringe sit Arbeide.