Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-06-20
Fra den venstre Rhinbred skrives under 30te Maji. Gandske uformodet har flere Divisioner franske Tropper, som tildeels vare paa Marschen over Orleanttil Poitiers, erholdt Contraordre, og befaling at afmarschere til Kysterne af den forrige Provinds Bretagne. Man forsikrer, de komme til at staae mellem Nantes og Brest. Det hedder, at blandt andre, har og det hele forrige 2det Corps af Armeen i Tydskland, som bested af Divisionerne Tarreau, Dupas og Grandjean, erholdt denne Bestemmelse, og en stærk Afdeeling af den Keiserl. Garde støder dertil. En udmærket Marschal skal erholde Overbefaling over denne Kystarmee. Til Egnen af Brest er og marscheret endeel Tropper. Privatbreve sige at fyrsten af Eslingen (Massena) er afreist fra Vittoria til Valladolid. Man troer at han vil forlægge sit Hovedqvarteer til Salamanca. Den engelske Overbefalingsmand, Lord Wellington skal have fattet den dristige Beslutning, at angribe det franske Corps paa Grændserne af Portugal, inden Fyrsten af Etlingen kommer der, og har samlet alle sine Tropper. Til den Ende skal han lade alle de engelske Tropper fra det indre Portugal og Egnene ved Elvas og Badajos marschere til Duero, hvorhen den største Deel af de i engelsk Sold staaende Portugisere og marscherer. Ja, det hedder endog, at han alt er gaaet over Duero med endeel af sine Tropper. Men Marschal Ney, underrettet om den fiendtlige Hærførers Project, har trukken sig tilbage paa den venstre Side af Tormesfloden, og sikret sig Communicationen med Bonnets Corps, saa var og endeel af Reservearmeen som stod mellem Bilbao og Valladolid opbrudt til ham. Man troer at Fyrsten af Eslingen derfor har hastet med sin Reise, at han inden der blev foretaget nogen afgiørende Operation, kunde selv i egen Person paatage sig Overcommandoen. Er Lord Wellington rykket fremmed sin Armee til Salamanca er et Slag uundgaaelig. Sverrig. J Overværelse af Cabinets=Kammerherre, Grev Sparre, Oberst=Lieutenant og Over=Adjutant Holst, den der paa Stedet Øverstkommanderende, første Major og Ridder, Friherre von Liewen, de vagthavende Officerer Lieutenant von Ysedom og Cornet von Ehrenheim, samt den Kongl. Hofprrædikant, Herredsprovsten og Sognepræsten i Qwiddinge, Hr. Magister Krook, er H. K. H. Kronprinds Carl Augusts Liig aabnet den 30te Mai. Ovennævnte Herrer tilspurgte de til lædeværende Læger: 1) om Hs. Kongl. Høihed virkelig var død, Sv. Ja, Lugt og andre Tegn til Forraadnelse have indfundet sig; 2) om Aabningen kunde udsættes til Svar og Ordre derom var bleven indhentet fra Stockholm, Sv. Hvis det endnu opsættes i Dag, vil man derved gaae Glip af de Oplysninger, som dog ere Aabningens Hensigt. Derpaa besluttedes, at det Kongl. Liig skulde aabnes i Dag, Kl. 2 om Eftermiddagen; hvilken Operation da ogsaa foretoges af undertegnede Kongl. Livmedicus Doctor Ross, i Forening med Licentiatus Medicinæ Halenius, samt i Overværelse af Kongl. første Livmedicus og Medicinæ Practica Professor Doctor Engelhart, Anatomia Professor Doctor Florman, og Attis Obstetr. Professor Doctor Liljewalch, som vare hentede fra Lund. Først besigtede man det Kongel. Liigs udvendige Beskaffenhed. Jngen udvortes synlig Skade forefandtes, naar man undtager en ubetydelig blaae Plet paa det første Led af den høire Langfinger. Hovedet var opsvulmet, blaarødt og Ansigtets Blodkar udspændte. Af Mund og Næse havde fremtrængt sig en Mængde blodblandet Vand og Skum. Halsen var noget opsvulmet, den øverste Deel af Brystet, hele Ryggen og flere udvortes Dele vare blaae. Underlivet var opspændt med blaae Pletter hist og her. Jmellem de yderste Integumenta og Hovedskallen befandtes Vene meget udspændte med Blod, især paa den høire Side. Paa selve Cranium fandtes ikke ringeste Tegn til Fraktur, Fissur, eller noget saadant. Jmellem Dura og Pia mater, samt paa flere Steder i GyrCerebri var Blod. Ventriculi Cerchri indeholdt noget over 3 Spiseskefulde overordentlig blodblandet Serum. Da den store Hierne var borttaget, sandtes meget Blod saavel for oven som neden til paa Tentorium. Den lille Hierne var stærkt blodsprængt og besynderligen i basis Cranii fandt man Blod, der strakte sig ned i canalis Vertebralis. Alle Sinus vare fyldte med flydende Blod. For Thorax aabnedes, anmærkedes at de fleste af cartilagines costarum vare ossifierede. Efterat Brystet, var aabnet fandtes mediastinum anterius mere end sædvanlig belagt med Fidt. Brystcavitæterne indeholdt omtrent 6 Spiseskeefulde stærkt blodblandet Vand. Selv Lungerne vare friske. Pericardium indeholdt ikke meere Serum end sædvanlig; men Hiertet var slapt og blodtomt. Hvor Luftrøret grener sig fandtes en kalkagtig Concretion af en valsk Bønnes Størrelse. Addomen aabnedes, hvorved en stor Mængde stinkende Luft udgik, der opholdt sig imellem Tarmene og peritonærim. Omentum, Mesenterium, Mesoncolon og Mesorectum vare mere end sædvanlig belagte med Fidt. Maven var i naturlig Tilstand, og indeholdt 2 Spiseskeefulde af en chocoladefarver Vædske, hvori fandtes 3 a 4 smaae faste Gryn saa store som Sandkorn, men som, ved at lægges paa Gløder, hverken brændte med Lue eller gave Lugt fra sig. Ved Tarmene var intet at anmærke, undtagen at Intestinum jejunum syntes noget blyefarvet. Appendix vermiformisvar af meget mørk Farve. Leveren fandtes usædvanlig stor og mørk; Galdeblæren var sammenfaldet og indeholdt en liden Spiseskeefuld Galde. Mitten var af naturlig Størrelse, men sort, meget mørk, næsten opløst og omgivet af en sort Vædske, som indeholdtes i den omkring Mitten liggende cellulosa. Nyrerne vare, i Henseende til Stilling, Størrelse, Farve og Consistents, ganske naturlige; men baade inden og uden paa den høire fandtes en Mængde Olie, som aldeles savnedes i den venstre. Urinblæren, som var tom, viste i øvrigt intet der kunde anmærkes. Tilsidst aabnede man Nakken, langt neden for Vertebræ Colli, men af disse fandtes ingen paa nogen Maade beskadigede. - Rossi. S. C. Halenius. (Herpaa følge Underskrivterne af de forhen nævnte overværende Herrer og tilkaldede Læger.)