Berlingske Tidende, 1821-05-11
Jnsdagen den 20de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, Tlader Direconen for Nationalbanken, i Følge passeret Execution for resterende Bankrenter, ved 3die og sidste Auction opraabe for absolut at bortsælges: Huset No. 418 i Sølvgaden. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende paa Høibroplads Nr. 52. Jns Skivter Johannes Daulows til SkiftereusLille Egede. Desairg opgivne er tilhørende, i ForslandsSøen, Vester Flakkeberg Herres beliggende Eiendoms Gaard, Lille Eged kaldet, der med tilliggende 3 bortriegiørende Lænehuse staae for Harttør24 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Ager og Eng, og hvis Jorders Artaludgiør 178 Tdr. 5 Skpr. Land geometrisk Maal bliver stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes paa bemeldte Faard : 1ste Gang Onsdagen den 30te Mai førstkommende, 2den Gang Onsdagen den 13de Juni d. A., 3die Gang, da Eiendommen absolut bortsælges, Onsdagen den 27de Juni d. A. hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Ved 3die Auction vil tillige Gaardens Besætning en Jnventarium, tilligemed Opbyderens øvrige betydelige Løsøre, blive bortsolgt. Til Stalden ligger en stor og smuk Hauge, og Gaardens Bygninger, der afgiver en behagelig og beqvem Boelig til en Familie udinsBondestanden, er i Brandkassen assurerede for 10750 Rbd. i Sølv, og de 3te Huse for til sammen 2300 mod Sølv. Nærmere Beskrivelse over Eiendommen saavelsom Auctions-Conditionerne, ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Liebhabernes, og i Over ensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, tillige Vante Creditorernes Efterretning bekiendtgiøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskiøre, den 28de April 1821. Johnssen. Tom Skifteforvalter i Mørs Herred, lader undertegnede ved 3de offentlig Auctioner, nemlig : Onsdagene den 30te Mai 13de og 27de Juni første kommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 bortsælge Eiendomsgaarden No. 4. samt 1/2 Part af Gaarden Nr. 10 i To tenafs Bye, Planefjord Sogn her paa Møm, afdøde Gaarkmand Christopper Nielsens Stervboe uldørende, med Eiendommen, som staaer for et ca 5 Tdr. Hartkorn, følger Anpart i Skoven og Hovedgaardstorten til Godset Nr. 2 paa Møen, samt Andeel i Godsets Rettigheder og Herligheder. De 2de først. Auctioner afdeldes paa Steg Raadstue, og den 3die i Stervboegaarden No. 4 i Tortenæst. Conditionerne samt øvrige Oplysninger, disse Eiendomme betræffende, kan erfares paa undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgjørelse tiener til Efterretning saavel for Pantecreditorernsom Liebhaverne. Stege paa Møen, den 3die Mai 1821. C. Meirke. Tredagen den 1ste Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. im lem 2 og 4 e) bliver, i Følge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction første Sang, opbudet til Bortsalg : Huset No. 91 paa Hjørnet af lille Kongensgade og Ulkegaden her Staden, som i Brandkassen er forsikret for 3000 Rbd. Sølv. Efter de Conditioner, som ved Auctionen der afholdes i bemeldte Huus, vorde bekiendtgjort, og som forinden ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator, Wilse, boende i store Kannikestræde Nr. 31. Efter Vedkommende Udlægshavers Begiering, foretages 3de offentlige AucI lioner over 100 Engparceller i Vester Onge, i Tiert berg Sogn, Hr. Kiøbmard Jacobsen i Warde tilhørende af Hartkorn Ager og re, fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/3 Alb, med paaværende Afgrøde første og anden Auction afholdes paa Warde Raadstue, Torsdagen den 4de og 18de Juni d. A., Kl. 11 Formiddagen, men 3die Auction Onsdagen den 3die Juli, førstkommende, Kl. 10 Formiddagen paa Parcellerne set. Jfølge Forlig skal 3/4 Deel af Kiøbesummen betales strax ved Tiltrædelsen. Forestaaende bekiendtgiøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, Stads Herreds-Contoir i Warde, den 1ste Mai 1821. Stogslet. V. for de for en per, a aar ere savne Vermærksomme paa den Leilighed, der nu frembyder sig til at benytte Bornholms Steenkul og Jernrigdomme, i det Hr. Conthard, som allerede i nogen Tid der paa Stedet har ladet foretage Prøvearbeider, og anskaffet en Dampmastine tilligemed flere Indretninger der hører til Kulbrydningen, nu indbyder til et Jnteressentskab for dette Foretagende. I tvende efter Kongelig allernaadigst Befaling af os indgivne, og siden ved Trykken bekiendtgjorte Beretninger, have i allerede søgt at vise Vigtigheden af et saadant Foretagende; men da det ikke kan ventes, at disse Skrivter skulde vorde læste af alle dem, som meest kunde virke for denne Sags Fremme, hvorimod forudsattede Meninger, understøttede af visse populære Skingrunde, lettere erholde Omløb og Adgang, saa finde vi det passende her at gientage Hovedindholdet af vore didhen hørende Undersøgelser: dog maae vi henvise enhver der har Tvivl om vore Grunde til ommeldte tvende Smaaskrivter selv. Man har erklæret Bornholms Kul for Brunkul, deel fordi man troede, at de laae i opskyllet Land, deels fordie de deri forekommende Kul ikkun skulde have Brunkullets Sar kiender. Hvad den første Grund angaaer, saa troe vi, at vor lange og omhyggelige Undersøgelser paa Stedet tilstrækkeligen have godtgjort, at Kullene paa Bornholm ligge i Fløtsbierg, at de danne mangfoldige, ofte meget tynde Lag ovenpaa hverandre, og at Sand- og Leerlagene, hvori Kullene hidtil var funden, ere at betragte som opblødt Sandsteen og Siferleer, der ogsaa paa nogle Steder endnu have holdt sig uforstyrrede; hiin med fine indsprængte Kul, denne med fine Sive og BregneaftrykVed Boerforsøg har man desuden fundet hele Sandseenlag, som Tag over Kullene. Det er afgjort, at disse Forhold aldrig forekomme ved Brunkul, men derimod udmærke Steenkullene. Hvad de Bornholmske Kuls egne Beskaffenhed angaaer, saa afvexler denne saa betydeligt, at nogle af disse Kul ere af Kiendere erklærede for sande Steenkul, andre for Brunkul. Det gaaer hermed ikke i anderledes end i mange berømte Steenkulsgruder, hvor man endog finder Steenkulsfløtser afbrudte ved hele Strækninger, hvori der forekommer Kul med Trætextur. Vi have derfor ingen Grund til at mistvivle om at opnaae de samme Fordeele ved Kulbrydningen paa Bornholm, som man ordentligviis opnaaer ved et heldigt SteenkulsbrudSelv om man ikke fandt bedre Kul paa Bornholm end hidindtil, vilde de dog udgjøre en Skat af Brændmaterial, i som det var en Daarlighed at lade ligge ubenyttet. Ved at J anvende tienlige Midler vil man fremskaffe disse Kul og overføre dem til Kiøbenhavn og andre Steder for en udmærket ringe Priis. J Bryggerier, Brænderie, Kalkbrænderier og mangfol i dige andre Fabricationer vil man kunne anvende selv de ringeste Bornholmske Kul. At man ved Bornholmske Kul kan sveitse Jern, vide vi saavel af andres Erfaring som af Forsøg, vor udmærkede Smedemester Thim, boende i Krystalgaden her i Staden, har anstillet i vor Nærværelse med Kul, der del hørte e til de bedre, men dog ikke til de bedste blandt dem der findes paa Bornholm. Endnu nyligen have de Bornholmske Kulsgode Beskaffenhed faaet et fordeelagtigt Vidnesbyrd af den Kongelige Commission for Korntørringen her i Staden. Tie dette Arbeide har man hidtil brugt skotske Kul, men de i anstillede Forsøg har viist, at man med en lige Mængde af de Bornholmske Steenkul udretter aldeles det Samme, som med a de Skotske i lige lang Tid. Man anfører hyppigt mod nye Foretagender i Henseende i til de Bornholmske Kul, at de mange Aar tidligere have havt saa liden Fremgang. Men Grunden hertil lader sig let oplyse. De smaae Foretagender hvorved nogle af Landets Beboere forene sig om at bryde Kul, uden mange kunstige Midler, have et godt Udfald. Uden Maskinerier til Vandets og Kullenes Opbefordring til Dagen, og uden gode Veie til deres Førelse leveres de dog for en saa billig Priis, at man her i Kiøbenhavn kan have dem for omtrent 1 Rigsbankdaler i Seddel Tønden. Hver meget bedre i ses tilde nen 1ste samt levere den, naar nu kandt benytte Dampmaskinen til Vandets og Kullenes Op befordring, og naar man kunde anlægge en god Vel, maaskee en Jerndane til Kullenes Førsel i det mindste fra Gru den til Søen. De mange mislykkede Foretagender, hvor, ved Bestyrelsen skulde føres efter den store Maalestok, men Pengekræfterne der anvendtes ikkun vare ringe, bevise intet med et Foretagende med de behørige Midler, er at tale om at Bestyrene fieldent have været Sagen voxne. Det store Hielpemiddel ved Kulbrydningen, Dampmastinen, er aldrig bleven anvendt ved de tidligere Foretagender. Dette var nok til at vise, at de ikke kunde drives efter en tilstrækkelig ster Maalestok. Saa kraftløse Foretagender kunne aldrig sammenlignes med det nu indledede, saafremt kun vere Landsmand ville 7de det Understøttelse. Det heldige Udfald, som de Svenske Foretagender paa Steenkul have havt er ogsaa bleven anført som Grund med det Bornholmske men den Omstændighed, at de Skaanske Steenkul=Fløtser have en saare ringe Mægtighed og et stort Tilles af Vand, giver en naturlig Forklaring over dette Vanheld. Nogle af de Bornholmske Steenkul Førser ere meget mægtige og have intet stort Tilled af VandFomholms Jernsteen kan vorde af en overordentlig Vinghed for Landet. Den forekommer i Selstad med Steen kullene. Den er meget reen, udmærket letsmæltelig, giver et godt Udbytte, forekommer i stor Mængde og er let at komme : til. Man har udspredt, at denne Jernsteen skulle være Myrmalm, men baade udvortes Kiendetegn og den chemiste i Undersøgelse giendriver aldeles dette. Man har med større i Rimelighed erklæret den for Leerjernsteen, hvortil Beskrivelsen i over denne i de fleste og bedste mineralogiske Skrivter maatte føre, naar ingen chemisk Undersøgelse anstilledes, men nøiagtige og gientagne hemiske Undersøgelser have vist, at Hoveddestanddelen er en Sammensætning af Kulsyre og sort Jern te (Jernaxydul), og at denne Jernmalm ofte ikke indeholder nogen mærkelig Mængde af Leer. Vi have, ved at analgsere en Jernsteen fra Colebrokedale i England overbeviist os om, at den Bornholmske Jernsteen er af samme Natur som den, der ledsager Steenkullene paa mange Steder i England, og der med megen Fordeel benyttes. Vi have sendt Prøder af den Bornholmske Jernsteen til fremmed Mineraloger, og faaet vor Mening bestyrke ved disses Fo fald. Man kan ansee det som afgiørt, at den Berndvinsti Jernaalm henderer til de fortrligst. Vel der man efter lig fremsat den Jndvendning, at Bornholms Jernsteen ikke indeholder nogle og tredive Procent Jern, at man derimod Sverrig finder langt tigere Jernmalm, hvoraf skulde følge at et Jernværk paa Bornholm ikke vilde være i Stand i at holde Priis med de Svenske. Men uden at tale om de bekiendte Sandhed, at man i Sverrig driver mange Jen værker, der ikke have saa stor Rigdom, ville vi blet gien opmærksom paa den ikke mindre afgjorte Sandhed, at Jenets Uddringelse af en meget lersmeltelig Malm, er meget 3 fordeelagtigere end af en maaskee dobbelt saa tig, men med get tungsmeltelig. Jøvrigt have vi viist, at den Bornholmske Jernsteen ved den saa kaldede Rystning tader endeel af sin Vægt, saa at den Nasse, der skal underkastes den større Jld, veier meget mindre, uden at have mistet noget af sit Jern. Den røstede Bornholmske Jernsteen kan anslaaes til at holde 50 Procent Jern. Hertil kommer endnu den i store Fordeel, at Jernet har sit Smeltemiddel ved Siden de af sig. Vi have selv overbeviist os om, at man ved de Bornholmske Kul kan udsmelte Jernet af den BornholmstJernmalm. Saavel Kullene som Jernmalmen ligger paa Bornholms Vestkyst, for det meste gandske nær ved Havet sielden over 1/2 Miil derfra saa at Forsleen vil vorde meget let et Til dette føie vi endnu, at Doctor Foredhammer, som i har været Deeltager i alle vore heromtalte Undersøgelser, og re senere har beseet Englands fornemmeste Kul= og Jernder; ke værker, finder endnu som før, Haabet om et heldigt Udfalre af det herom handlede Foretagende vel grundet. Visinok er en det, at man ved Begyndelsen af et Foretagende, som det te her anbefalede, altid vover Noget, da Undersøgelserne, trods i al anvendt Omhue, dog ikkun kunne give Sandsynlighed, ingen Vished. Men at enhver Fædrenelandsven gjerne giør nogen . Anstrængelse for at skaffe vort Land Jern og Steenkul, til. Hielpemidler til saa mange Slags Næringsdridt og Kunstflid, at paa egen Grund, er vel neppe at omtvivle. . H. C. Orsted, Esmarch, er Professor. Justitsraad.