JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Courier indeholder følgende Betragtning over de nu i Virksomhed satte Krigsretter: "Regjeringen har neppe betænkt det heel Alvorlige i denne Sag, som efter en 15aarig Kamp for at vinde en lovlig Regjering igjen støder os langt bag det Punkt, fra hvilket vi gik ud. Siden Afskaffelsen af Prevotalretterne have vi i Paris ikke længere seet nogen overordentlig Ret; den lovlige Regjeringsmaade begyndte at slaae Rødder saaledes at den Magt, som vilde styrte samme, tilintetgjordes i 3 Dage. Den blev ingenlunde afbrudt ved Revolutionen, skjønt det Første, som denne drog Omsorg, for, var i Chartet at indskyde en Bestemmelse, som betog Regjeringen alt Paaskud til at afvige derfra. Og nu ere Krigsretter oprettede for sædvanlige (?) Forbrydelser. Troer man da, at fordi den offentlige Mening erklærede sig imod Opstanden, nogen Borger derfor kunde glæde sig ved at see de Compromitterede berøvede de Garantier, som beskytte alle Partier, Meninger og Personer, Man sammenligner vel disse Folk med Vendeerne, men dog kan Jngen bevise, at de have kaldt Fremmede ind i Landet eller sammensvoret sig mod dettes Uafhængighed. De ere uimodsigelig strafskyldige, thi de have brugt Vold imod Loven; men den sletteste Maade, hvorpaa man kan undertrykke dette skadelige Exempel, er, naar man selv unddrager sig Lovens Herredømme. Just fordi Regjeringen holder dem for saa strafværdige, skulde den stræbe efter at bringe alle til at dele denne Overbeviisning, idet den overlod Undersøgelsen af de anklagende Omstændigheder til en regelmæssig Procedure. Gid man dog ikke vilde skuffe sig: et Menneske, der, underkastet Lovenes sædvanlige Gang, ingen Deeltagelse vilde vække, finder megen, saasnart han overgives til en Militair=Commission; er han skyldig i en Forbrydelse mod den almindelige Sikkerhed, saa bliver han nu ogsaa Offeret for et Jndgreb i de helligste Love for denne Sikkerhed. Enhver Borger, som ikke erholder de Dommere, til hvilke Landets Love henvise ham, der ikke nyder de Prærogativer, som Lovene indrømme hans Stilling som Anklaget i deres hele Omfang, har Ret til at erklære den Dom, der fældes over ham, for uretfærdig; han falder som et Offer for Magtens Misbrug, ikke som lovlig truffen af den dømmende Øvrigheds Sværd. Pepins Frikjendelse forandrer ikke Sagen. Jngen har meent, at de Officerer, der sidde som Dommere, skulde være tilbøielige til at fordømme paa Slump; de franske Officerers Caracteer er for hæderlig bekjendt til at en slig Formodning kunde opstaae. Man forkaster deres Dommermyndighed, ikke fordi man har Mistillid enten til deres Jndsigter eller Upartiskhed, men fordi de ikke ere de rette Organer for Lands=Dommen, den eneste, som den under Criminal=Anklage staaende Borger tør anerkjende." Denne sidste Paastand gjøres netop practisk gieldende baade af de Anklagede selv og deres Advocater, thi i alle de for Krigsretterne hidtil forhandlede Sager have hine altid begyndt deres Forsvar med at erklære disse for ulovlige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Til den Deputation af Oppositionspartiet, som den 6te havde Audients hos Kongen, skal Hr. M., efter Nouvelliste, have yttret sig saaledes, da denne talte om et Løfte og et Program fra Raadhuset (1830). Hvad taler J om et Program fra Raadhuset; det er en infam Løgn, Jeg har aldrig kjendt noget til en saadan Forpligtelse. Jeg har svoret Chartet fra 1830 Troskab og vil holde denne Eed. Eders Forsamling og Eders compte rendu ere løvstridige og oprørske Handlinger. J have hverken Ret eller Myndighed til et saadant Skridt, og det J har gjort er Fortalen til det Blod, som i Dag flyder i Paris. Børsenhalle tvivler om, at Kongen ved hiin Leilighed virkelig skulde have brugt disse Ord, fordi i saa Fald Krigsretterne nu vilde forfølge disse Personer, hvis deres Adfærd saa bestemt var erklæret for lovstridig og oprørsk, denne Slutning finder Redacteuren dog ikke fuldkommen rigtig; dersom disse Deputerede skulde sættes under Anklage for hiint vist nok noget egenmægtige Skridt, saa blev vel det næste Kammer deres rette Dommer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Blandede Efterretninger. Et engelsk Skib, som den 10de Juni forlod Lissabon og løb ind til Falmouth den 14de, bringer den Efterretning, at man den førstnævnte Dag endnu Jntet havde mærket til D. Pedros Flaade ved de portugisiske Kyster.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Jfølge Efterretning fra Veracruz af 3die Mai holder Santa-Anne sig endnu. General Calderon, der commanderer Regjeringens Tropper, havde sendt en Parlamentair med 2 Stabsofficerer til Veracruz for at tilbyde Garnisonen, Amnesti. St. Anna lod denne sammenkalde og meddeelte den de gjorte Forslag, men disse forkastedes. Kongen af Bayern har udnævnt General Lamotte til Militairgouverneur i Rhinkredsen, hvor en temmelig betydelig Styrke af bayerske Tropper deels allerede er samlet, deels ventes. Provindsen er imidlertid hidtil ikke erklæret i Krigsstand, men de tvende bekjendte Folketalere Virth og Siebenpreiffer ere arresterede og bragte til Zveibrücken. Til Rygterne hører, at der i hine Egne er opdaget en vidtudbredt, Sammensværgelse, hvis Hensigt var at overrumple Besætningen i Landau og derpaa overgive Rhinlandene til Frankrig. J denne Sammensværgelse siges alle de fra Hambacherfesten og andre Leiligheder bekjendte Demagoger at være indviklede, med Undtagelse af Dr. Virth.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Det i et af de sidste Nummere fortalte Optrin i Ancona har ikke gjort noget gunstigt Jndtryk i Rom, hvor man synes stivere end nogensinde før og aldeles ikke tilbøielig til at indrømme de misfornøiede Provindser Opfyldelsen af nogen af deres Begjeringer. Det hedder endog, at den pavelige Regjering har tilkjendegivet det franske Gesandtskab, at den betragtede sit Samtykke til de franske Troppers Ophold i Ancona som hævet, fordi disses Chef ikke har holdt den indgangne Forpligtelse at beskytte den pavelige Regjering. Cholera synes at blive noget sei. Den vil hverken ophøre i Prag eller Halle, ei heller i Paris. J Nederlandene udbreder den sig, og Brussel, Gent, Brugge og flere Stæder nævnes som smittede; Antallet paa de daglige Dødsfald, er imidlertid ikke af Betydenhed. Saaledes og i England og Jrland; den er paa ny udbrudt i Dublin, ligeledes i Manchester og Shernes, værst dog i Limerik, hvor i 2 Dage 86 Mennesker døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Efterretningerne fra Alexandrien gaae til 3die Mai. Om Acres Overgivelse vidste man til den Tid intet at sige. De ægyptiske Tropper synes at staae paa det Punct at ville agere aabenbar Rebellion imod Paschaen. Nylig har Slig fundet Sted formedelst Udeblivelsen af Gagen. Der er stor Pengemangel i Egypten; men ogsaa paa Producter lides Savn. Dog vil en Franskmand paastaae at have fundet en Guldmine ved det røde Hav. Metallet er sendt til Cairo for at undersøges. Henrettelserne i Cairo vedvarer og de døde Legemer (Hovedet imellem Benene, lader man henligge i Gaderne indtil de fortæres af Hundene. Paschaen skal nære det Haab, at i det uheldigste Tilfælde, da ville de europæiske Magter mægle i hans Sag. En Officeer i hessisk Tjeneste, der som Secundant ved en Duel, efter de endnu bestaaende strenge Duel=Love, var dømt til 10 Aars Festningsstraf, er af Kurprinds=Regenten bleven fuldkommen benaadet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Med den unge Napoleons Helbred staaer det meget førgeligt. Den unge haabefulde Prinds - skrives i en meget bedrøvelig Tone fra Vien - svæver desværre i Livsfare. Hans Kræfter, skjøndt ung og stærk, hensvinde faaes selv hans Hørelse er derved allerede svækket; Alting lader befrygte en snarlig og sørgelig Katastrofe. Hans Moder er i vente til Vien, hvor Sønnen befinder sig. Den eneste Søn af General Vandamme er død af et Stikflod. Greven var neppe 32 Aar gl.; med ham uddøer navnet Vandamme. Det franske Blad Courier paatvivler ikke, at saasnart Fyrsten af Talleyrand kommer til Paris, Forsædet i Ministerialraadet da vil vorde ham overdraget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Antallet af tilstedeværende Boghandler i sidste Leipziger Messe beløb sig til 409. J en Forsamling bleve de enige om, at andrage for den forestaaende würthembergske Stændeforsamling, at Eftertryk i dette Land maatte afskaffes. Den sorte Død i det 14de Aarhundrede, bearbeidet efter Kilderne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
(En Dr. Hecker i Berlin har udgivet et høist interessant Værk om denne Materie og han har tilvisse fundet Midlerne til at fremstille et særdeles interessant Maleri af denne overordentlige Begivenhed og dens Følger for hine Tiders sædelige Tilstand og Folkelivet. Ved vidtudbredt Læsning eftersporer han Kjendsgjerningerne og adskiller fra disse strængt de ukritiske Jagttageres Beretninger. Herved et lidet Brudstykke.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
J Eslingen opbrændte den hele jødiske Menighed sig selv i Synagogen, og ofte saae man Mødre selv kaste deres Børn paa Baalene, førend de skulde døbes, og saa springe bagefter ind i Luen. Ve
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Bekjendtgjørelser. Min gode Mand, Sandslugtscommissair Bartholdmæns IIasselbalch, endte sin jordiske Bane stille og rolig, afvigte Torsdag Middag, i hans 52de og vort Ægteskabs 25de Aar. Slægtninge og Venner, som kjendte vort Familie Forhold, vil deeltagende føle vore S Børne og mit, aldrigglemmende og noprettelige TabVestrupgaard, den 29de Juni 1832. Charlotte A. Hasselbalck, södt Thorlund. At vor elskede kjære Datter, Severine Winther, ved Døden er afgaaet, Torsdagen den 28de Juni, om Eftermiddagen Klokken 3, efter flere Aars Svagelighed og 6 Ugers Sygeleie, bekjendtgjøres herved sørgeligst af hendes Forældre. Gudumlund, den 29de Juni 1832. C. Winther, G. Winther, fød Weibye. Landinspecteur. Nederste Etage i Huset Nr. 461 ved Østeraae kan faaes til Leie til førstkommende Michaeli Flyttedag, hvorom accorderes med I. C. Jørgensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Et ungt og sædeligt Menneske, der skriver en god Haand, og ønsker at anbringes ved Contoirforretninger, kan til førstkommende 1ste November blive antaget paa Contoiret hos en Retsbetjent paa Landet, mod at han for sin Underholdning i dennes Hus giver en passende Godtgjørelse. Anviisning gives af Stifts=Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Udblødte Fisk faaes hos A. C. Staudt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
En Enke ønsker 2 Skoledisciple i Kost og Logis. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Den Leilighed i Bispensgade, som fortiden beboes af Herr Kjøbmand Deichmann, kan faaes tilleie til Michaeli=Flyttetid, naar man henvender sig til Nortag kan faaes fra A. Arffmann. Kys=Teglværk. 2 a 3000 Rbd. kan imod betryggende Sikkerhed strax erholdes tillaans. Adresse-Contoiret anviser. Bestillinger modtages paa de anordnede Hovedbøger og Journaler af Jmperial, Royal, stort og smaat Median, besørges linierede efter ethvert opgivet Mynster af Jacob H. Lundt. Bestillinger modtages paa de anordnede Hovedböger med Journal, saavel linierede som paa slet Papir. Enhver kan være betrygget for, at Arbeidet skal blive leveret saa godt som det er muligt og til en billig Priis hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Hvor en skikkelig Dreng kan faae Condition som Opvarter, enten strax eller til 1ste November, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
At Walle Saltværk i Norge nu igjen er sat i fuldkommen Drift, give vi os den Ære, som nuværende Eiere deraf, at bekjendtgjøre. Vi skulle bestræbe os, ved den skjønnest mulige og gode Beskaffenhed af vort Salt, saavelsom ved reel og promte Expedition at tilfredsstille ethvert billigt Ønske. Til Bestillinger anbefale vi os. Christiania, i Juni 1832. Blumer & Tschudi.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Kjøbenhavnsk bitter samt hvidt Øl, paa velproppede, Flasker, er at faaes hos Lemos, ved Østeraa, i Hr. Broder. Møllers Gaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Af det under min Bestyrelse staaende, den 15de Mai 178 af Fru Stiftamtmandinde von Pentz, fød Grotum, stiftede Legat er, ved Anne Marie Ortveds Død, en Pension bleven ledig. Den eller De, af fornævnte Stift amtmandinde Pentzes fattige Blodsforvante og Paars rende, som maatte attraae nu at tillægges denne vacante Pension, ville derom henvende sig til mig med skriftlig Begjæring, forsynet saavel med lovgyldig Legitimation for deres Slægtskab med berørte Frue v. Pentz, som og behørig Attest om deres Uformuenhed, samt gode moralske Vandel. Aalborg, den 25de Juni 1832. T. Hirschnach, fød Trap, Enke efter afdøde Oberstlieutenant v. Hirschnach.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Proclamata. I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 2de Dennes, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter afdøde Kjøbmand Carl Wilhelm Holst af Vor Kjøbstad Aalborg, udi Vort Land Nørre Jylland, hans Enke Sophie Claudi, sal. Holst, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun, paa Grund af den hende meddeelte Bevilling, til at sidde i uskiftet Bo, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forlod, for hende at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 21de Juni 1832. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Bevilling for afdøde Kjøbmand C. W. Holstes Enke, Sophie født Claudi til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver som formene sig at have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Kjøbmand Carl Wilhelm Holst her af Byen, til, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for Undertegnede, der ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling hensidder i uskiftet Bo. Aalborg, den 26de Juni 1832. Som Laugværge. Jens S. Herskind. Sophie sal. C. W. Holstes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Auctioner. Efter Begjering af Procurator Jensen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver hos Viinhandler J. Nørgaard, boende i Urbansgade, afholdt offentlig Auction over en Deel Sølvtøi, Chatoller, Commoder, Sophaer, Stole, Borde, Sengeklæder, m. m., Fredagen den 12te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Juli 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Tirsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Nibe Tinghuus over Brugen, i dette Efteraar af de Restrupgaard tilhørende Aalerusestader i Liimfjorden, hvilket herved bekjendtgjøres. Restrup, den 1ste Juli 1832. S. Fog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Tirsdagen den 10de Dennes, om Formmiddagen Klokken 10, bortsælges Græsningen til Slet paa nogle af Restrup Fjordenge, imod contant Betaling. Modestedet er paa Gaasebanken. Restrup, den 1ste Juli 1832. S. Fog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Fredagen den 6te Julii næstkommende, Eftermiddag Klokken 3, bliver afholdt Auction over Græs=Afgrøden paa den under Scheelsminde hørende Vesterkjærs=Eng. Aalborg, den 30te Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-02
Efternævnte Eiendomme, der for resterende Kongelige Skatter og Communal=Afgivter ere udlagte, blive stillede til Salg ved offentlige Auctioner, nemlig: 1) Kjøbmand Christian Nørbeks iboende Sted Nr. 264 i Jomfru=Anne=Gade, 2) Smedemester Hans Windes Sted Nr. 406, a, paa Algaden. Auctionerne ere berammede til Afholdelse, de tvende først paa Aalborg Bytingsstue og 3die Auction i Stederne selv, saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 26de Julii næstk., Formiddag Kl. 10, 2den Auction Torsdagen den 9de August næstk., Formiddag Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 264, Torsdagen den 23de August næstk., Form. Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 406, 2, Torsdagen den 23de August næstk., Eftermiddag Kl. 3. De Salget vedkommende Documenter blive fremlagte ved 1ste Auction og henligge fra den Tid til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 16de Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Fyrst Talleyrand er Natten imellem den 22de og 23de ankommen til Paris. Den Formodning, at han vil trædet i Spidsen for det franske Ministerium, vinder mere og meere Fasthed, men det hedder tillige, at han har forlangt, forinden han overtager hiin besværlige Post, at tilbringe 2 Maaneder ved Badet Bourbon Archambault for at styrke sit Helbred. Saalænge skulde imidlertid Alt blive ved det Gamle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Krigsretterne have atter afsagt Dom over adskillige af de Anklagede. En er, som Rebelhverver, dømt til 10 Aars Fængsel, en anden til Døden; Nogle frikjendte. At idetmindste Dødsdommene ville blive overleverede Cassationsretten til endelig Afgjørelse, sees deraf, at alle Acterne, Geoffrois Sag vedkommende, ere tilstillede denne Ret efter Seglbevarerens befaling; hermed vil da tillige en af de vigtigste Besværinger over de overordentlige Retter bortfalde. At Pe pin, Capitain ved Nationalgaden, blev frikjendt, har gjort megen Opsigt i Paris, hvor - hedder det - han ingenlunde er frikiendt i den offentlige Mening, da der skal være meget stærke Jndicier om, at han hiin Nat har opført sig som en Forræder mod sit eget Corps. 2 Dage efter hinanden flokkede sig en talrig Skare sammen udenfor hans Bopæl, og Politiet var meget opmærksomt, da man befrygtede Voldsomheder, som imidlertid dog ikke fandt Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Forordningen om Reorganisationen af den polytechiske Skole er nu udkommen. Af sammes Elever ere kun 60 udelukkede; 207 derimod forblive i Skolen med det Vidnesbyrd, at de enten have forholdt sig rolige eller udmærket sig ved at forsvare den gode Sag. Jblandt dem skal befinde sig 2 Sønner af Præfecten i Lyon, som hver har taget sit Partii, det hedder tillige, at Præfecten har erklæret, at han ikke vil gjøre noget Skridt til Fordeel for sin udstødte Søn. Chataubriand og de tvende andre Carlister, som arresteredes tilligemed ham, have endnu ikke faaet deres Frihed, igjen, men det hedder, at det snart vil skee. De have imidlertid et galant Fængsel, hver hos en af de første Politi=Officianter i Paris. Det lader ogsaa til, at man ikke kan beskylde, idet mindste ikke overbevise dem om Andet, endat de have skrevet Hertuginden af Berry til og raadet hende jo før jo hellere at forlade Landet. Sandsynligviis har denne Dame ogsaa fulgt dette Raad; hvor hun er bleven af, derom høres endnu Intet, men i Vendee vender Roligheden daglig mere og mere tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
J Lyon gjorde man den 11te et Forsøg paa at efterabe Opstanden i Paris, idet endeel unge Mennesker om Aftenen Kl. 9 flokkede sig sammen paa Pladsen Torreaux og ved at afsynge Parisennen lokkede en saadan Mængde Mennesker sammen, at Politiet fandt det raadeligt at adsprede dem og arrestere en af Formændene. Nu fordeelte en Deel af dem sig omkring i Gaderne og raabte: til Vaaben! ligesom den 5te i Paris, men de fandt kun faa Tilhængere, enten nu fordi Lyoneserne i det Hele vare for fornuftige til at tage Deel i disse Optøier eller fordi de frygtede for Øvrighedens gode Foranstaltninger. Det hele Optrin endtes derfor ogsaa uden Blodsudgydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Det engelske Blad Globe indeholder en Privatskrivelse fra Paris, i hvilken det hedder, at de nyeste Begivenheder, meget have bestyrket Kong Ludvig Philips Regjering, at saavel Carlisterne som Republicanerne ere blevne meget svækkede, at Marschal Soult ikke, som man befrygtede, har faaet mere Magt, men tvertimod mistet Noget af den, han havde, og at Begivenhederne i det Hele snarere vil bidrage til at jevne, end til at forvirre Statens indre Anliggender og følgelig ogsaa til at forøge Haabet og Fredens og Rolighedens Vedligeholdelse i Europa. Sikkert, hedder det til Slutning, er der den Forskiel imellem det engelske og franske Folk, at medens hiint føler sig mest tilfreds, naar Regjeringen overlader det ganske til sig selv, saa synes dette derimod godt om, naar Regjeringen giør Noget for at vise sin Myndighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Blandede Efterretninger. J Petersborg har en temmelig betydelig Jldebrand funden Sted den 20de Juni, ved hvilken omtrent 200 Huse gik op i Luer. En stærk Hvirvelvind, som denne Dag herskede, forøgede Faren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Det stadfæstes, at Paven er bleven saa bøs over det forhen omtalte Optrin i Ancona, at han har ophævet Conventionen med Frankrig og forlanger de franske Troppers Afmarsch. Alle de pavelige Embedsmænd have faaet Ordre til at forlade Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Med den engelske Paketbrig, som den 3die Mai forlod Veracruz, ere følgende Efterretninger indløbne om den politiske Tilstand sammesteds. General St. Anna holder endnu Veracruz tilligemed Fortet St. Juan d'Ulloa besat. Med omtrent 90 pialtede Soldater trodser han den mexicanske Regiering. General Calderon beleirer Staden med 4000 Mand, og han og St. Anna hilse hver Dag paa hinanden med Bomber og Granter; endnu har man dog ikke hørt til anden Skade, end at en Hund har faaet sit ene Bagbeen knækket af en Grangt. Saalænge Santa Anna har en Dollars i Lommen, vil det nok ikke blive anderledes, thi til at bestorme Staden, end sige den stærke Fæstning, som dominerer den, vilde der behøves en ti Gange bedre Hær, end Calderons, og saalænge han, som sagt, har Penge, indfinde Americanerne sig med Tilførsler af alle Slags fra New=Orleans, saa at han hverken har Mangel paa Proviant eller Munition. De engelske Kjøbmænd samt deres Contoirbetjente have Intet andet at bestille, end at slentre om paa Gaderne og ryge Zigarrer, men endnu værre er det, at Generalen har tilkjendegivet dem, at han formodentligt snart kommer til at trænge til Penge og at de i saa Fald maa betale Tolden af de paa Oplag liggende Varer, thi skeer dette, saa kan man vædde 10 imod 1 paa, at den maa betales endnu engang til den mexicanske Regjering. Denne miserable Forfatning kan maaskee endnu vare 3, ja 6 Maaneder. 2.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Kjøbenhavn. Professor i Statsekonomien, Dr. David, er bleven valgt til Repræsentant i Nationalbanken.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Den nuværende franske Minister i Danmark, Marquis v. St. Simon, skal ifølge det franske Blad Constitutionel tiltræde Ministerposten i Sverrig, og skal da den franske Minister i Baiern v. Mortier komme i hans Sted til Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-03
Nogle anseete Handelshuse skulle være tilsinds at ansøge om at den paa Beenudførselen lagte Toldafgivt snart maa blive hævet igjen. En af dem vil med sine Handelsbøger, godtgiøre, at have i et Tidsrum af 10 Aar skaffet Fædrelandet en Capital af 223000 Rbd. for denne Artikel, og at have givet danske Skibe i hundredeviis Fragter hermed.