Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-05-14
Kun imellem Portugal og Frankerige synes Forhvidene at erholde et krigerisk Udseende. De nyeste Efterretninger man har faaet i London fra Lissabon naae til den 24de April og indeholde: at de Franske Krigskibe vare afseilede den 19de med 50 Franske Undersaatter. Af 150 som havde forlangt deres Passer havde kun disse erholdet dem, nogle af de andre havde dog siden faaet dem, og vare med Paketbaaden komne til England. Udenlandskministeren Visconden af Santarem havde tilsidst sendt et Brev ombord til den Franske General-Consul men det var blevet sendt ham uaabnet tilbage. Don Miguel havde ladet de Herrer Souvenet og Bendomme bringe i Land fra Slaveskibet, som skul de have bragt dem til Angola; men havde kastet den ene i et rædsomt Fængsel og forbudt at Adgang til ham. Nu siger man at 6 Orlogskibe, 6 Fregatter og 5 mindre Krigskibe skulle afgaafra Toulon til Lissabon. Det Engelske Blad Conreren siger herom: at Freden i Europa vil ikke blive forstyrret om det Uhyre bliver tilintetgjort som har usuperet Portugals Throne og de Franske skylde deres Ære strengt at straffe en Regiering som har fornærmet Frankerige og nægtet det Satisfaction. Vi haabe at Miguel vil vedblive i sin Vægring; thi saa vil hans Pallads blive skudt sammen og de Portugisiske Patrioter ville erhold: et legitimt og constitutionelt Monarkie; den Engelske Regiering har ogsaa sendt en Eskadre til Lissabon og forlangt Satisfaction for Fornærmelserne mod de Brittiske Undersaatter; han skal dog have givet efter for England. - Don Miguels Søster, Marquisinden af Loule med hendes Gemal ere den 28de Febr. ankomne paa den Franske Fregat Hermione til Rio Janeiro. Det forholder sig virkelig saaledes at meget anseelige Søeudrustninger blive foretagne i de Engelske Havne. Orlogskibene Prins-Regent, Caledonia og St. Vincent hvert paa 120 Kanoner, Asia paa 81, Donegal og Bevenge hvert paa 76. Talavera og Vellesley hvert paa 74 sættes i seilbar Stand. Flaaden skal samles i Spithead og Viceadmiral Sir Edvard Codrington vil heise sit Flag, paa Caledonia; Contra Admiral W. Parker, skal commandere under ham. Flaadens Bestemmelse er endnu ubekiendt. Kongen vil i de første Dage af Juni foretage en Jnspectionsreise til Portsmouth. Det er vanskeligt at tænke sig, at denne Flaade har en anden Bestemmelse end Østersøen; men en mindelig Bielæggelse af den Polske Affaire er ikke til at forvente, i det mindste læses et Stykke fra Rusland i de udenlandske Blade. hvori det hedder, at Keiseren kan ikke give efter om han ogsaa vil, da det er en almindelig Folkestemning i Rusland, at Polen skal undertvinges og incorporeres i Rusland, og vilde Keiseren give efter heri, saa vilde han tabe sin Popularitet; at Frievillige strømme til Armeen og at Diebitschs Armee vil snart blive bragt til det dobbelte Antal 150,000 Mand nye Tropper skulle støde til hans Armee, Polakkerne bør betænke at Rusland kan udvikle uhyre Kræfter naar Omstændighederne giøre det nødvendigt. Man har faaet nye Efterretninger i Mængde, fra det store Krigsthenter i Østen; men de ere i det Hele temmelig upaalidelige. Hovedsagen af deres Jndhold synes at bestaae i Følgende: i Li haven raser, Oprøret endnu, i Volhynien har Dw ritzki havt Held med sig i Begyndelsen; men han er bleven truet fra alle Kanter af de fremtrykkende Russiske Tropper, og har derpaa faaet Tilladelse til at trække sig miennem Gallizien tilbage til Polen, imod at han har nedlagt sine Vaaben; den Polske Hovedarmee har undveget en Bataille med den Russiske og har efter nogle Fægtninger trukket sig tilbage mod Praga; men da den derpaa har erfaret at den Russiske, formodentlig nødt dertil af Sygdomme, har nærmet sig Buafloden, saa har den atter begivet sig fremad ligesom den vilde forfølge den Russiske.