JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Nyheder fra Adlandet. Østerrigske Grændse. En Horde Montenegriner, have overfaldet den befæstede Grændsestad Cataro i Dalmatien, og anrettet et stort Blodbad under den østerrigske Garnison. (Montenegrinerne slutte sig meget oft an til Albaneserne og lade sig i Krigstid hverve med disse paa Capitulation til Porten. Man formoder derfor at bemeldte Horde er en Deel af den Armee som har staaer under Paskaen af Scutari.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Grækenland. Den franske Avis Universel, som staaer under Premierministeren Fyrst Polignaes specielle Jndflydelse, fortæller nu at Prinds copold ikke vil modtage Grækenlands Throne naar man ikke tilstaae, ham et større Territorium, en Armee, en Flaade og en anseelig Pengesum, hvortil de tre Magter ikke synes villige. Et af de anseeligste Medlemmer af den brittiske Regjering skal have sagt: at Hs. Durchlauchtigheds Forhold er aldeles ubegribeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Engelland. Det brittiske Admiralitet har sendt befaling til Middelhavet, at alle brittiske Krigskibe, endogsaa dem der var hjemkommanderede, skulle forblive paa deres derværende Stationer. (J Smyrna samlede sig en engelsk Eskadre, en fransk laae der allerede.) Der havde i de senere Dage været holdt lange Conferentser mellem de engelske Ministre Wellington og Aberdeen samt de franske og østerrigske Ambassadeurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Frankrige. Algiertoget, hvortil nu skal være bestemt henved 50,000 Md., er i Alles Munde. Rygtet havde sat General Guilleminot til at kommandere Landhæren, men dette benægtes som "Dagsløgn, af Gaagetten, som derimod ikke gjendriver det deri indflettede Rygte: "at Adrianopelertractaten var nærved at brydes, da der var sluttet en Alliantse mellem Frankrig, Engelland og Østerrig, hvorefter franske Tropper skulde, efter et kort Ophold paa den afrikanske Kyst, overføres til Constantinopel, for at virke (mod Rusland?) i Forening med en engelsk Flaade." (Uden just at fæste nogen synderlig Tillid til de Pariser Kandestøberier, maa man dog virkelig finde Algiertoget besynderligt, da derved er Lidet eller Jntet at vinde, men stor Vanære at indhøste, hvis det mislykkes. Allerede for 12 Aar siden, da Lord Exmouth gjorde sit Angreb, vare Algiers Fæstningsværker, spikkede med 1500 Kanoner; de ere vist ikke siden forringede, og hvad udrettede han, Der siges rigtignet, at han skal have 100 Millioner (?) liggende i sit Skatkammer, men dem vil Deyen nok i alle Tilfælde sørge for, Rusland. Den 23de Februar holdtes der i det keiserl. Vinterpallais et Taffel paa 7000 Couverts for samtlige fra den sidst tilendebragte Tyrkekrig hjemkomne og i Residentsen tilstedeværende Generaler, Stabs= og Overofficerer samt øvrige Embedsmænd som havde været med paa Krigens Skueplads. Nogle Dage iforveien vare det ismailowske og pawlowske Livgarderegiment, der havde saa fortrinligt udmærket sig ved Varna, rykkede ind i St. Petersborg. Disse to Regimenters Officerer, samt det preobraschenskiske, det semenowske, det moskowiske og Livgrenadeergarde Regimentets Officerer sad, tilligemed Generalstabens og Hovedqvarterrets, derfor og saa nærmest det keiserlige Taffel i St. Georgssalen. -J de samme Dage havde ogsaa de fra Santanen oversendte Foræringer været stillede til offentlig Skue paa 4 purpurdækkede Borde i den keiserlige Eremitage, bestaaende af 1 rødt, 7, hvide og 2 grønne Shawler, en Sadel, besat paa alle Spænder og Remmer med Diamanter, Skabrakket af violet Fløiel, broderet med Guld og besyet med Diamanter, tvende Porcellains Vaser, indfattede med Brillanter, en Sabel, hvis Skede og Fæste er stærkt besat med Diamanter, en Hals=Laas med overmaaskjønne Brillanter; en tredobbelt Snor orientalske Perler af sielden Størrelse og Skjønhed; og en Diadem kam, i Form af en Blomstersnor, Bladene af Email og Stilkerne besatte med Diamanter, i Midten 3 store Solitairer, og Duske af Ædelstene i Kanterne. - Om Underhandlingerne høres derimod slet Jntet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Preussen. J Berlins fornemme Circler tales meget om den store Øvelsesleir som til Foraaret skal finde Sted i de preussiske Rhinprovindser, og i hvilken Anledning der skal sammentrækkes et meget betydeligt Armeekorps, som ikke allene skal bestaae af hine Provindsers egne Regimenter men ogsaa af flere Jnfanterie- og Kavalleriekorpser fra andre fjerntliggende, og med disse forenede Tropper skulle der udføres store betydelige Maaneurer, som udfordrer et meget udstrakt Terrain.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Oversvømmelser. Sneens Optøen og Jsens Brud forvolder næsten overalt hvor man hører og spørger, farlige og rædsomme Optrin, som endnu langt overgaae de forrige Aaringers. Ved Moselen er saaledes en heel Bye, Lav, bleven ødelagt af Jisgangen, saa Husene ligge vendte reent omkring. Bremen seer ud som en Øe, alle omliggende Landsbyer staae under Vand, og samtlige Diger, Chausseer, Broer a. ere ødelagte, og Vandet begyndte den 6 Marts at strømme ind i Forstæderne. Menneskene maatte Nætter og Dage ligge paa Lofter og Tage, og Mange af dem sulte ihiel; de Kreature som ikke vare druknede, stode i 3 a 4 Fods høit Vande. Ti Skibe vare sendte ud for at redde saa mange Mennesker som muligt. - Ved et Digebrud nærved Hastedt bleve 23 Huse revne bort med mange Mennesker, blandt hvilke en Moder med 6 Børn. De Flestereddede kun det nogne Liv. Jammeren er grændseløs i den hele Omegn, da denne Ulykke følger lige ovenpaa den haarde Vinter. Hele Landet ligner en uhyre Søe Mellem Hamborg og Bremen er næsten al Samfærsel afbrudt, Broer og Huse bortrevne, Brøl og Jammerskrig høres der fra alle Kanter. Og ligesaadan seer det ud imellem Cassel og Hannover. Denne Stad, selv stod saaledes under Vand, at Posterne maatte sendes derfra i Baade. - Fra vore egne Lande høres dog Gudskelov endnu ikke nogen Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Fædrelandet. Rhvn. den 9de Marts. J Dag haves ingen Bulletin om Hs. Kgl. H. Prindsesse Caroline. Den for i Gaar lød saaledes: "Hs. K. H. var i Gaar første Gang oppe, og befandt sig meget vel. Da Hs. K. H. er i god Bedring, ikkun enkelte Steder endnu ville medtage nogen Tid forinden de gandske læges, saa takker, Hs. Kongl. Høihed for videre Efterspørgsel."J disse Dage er til Helsingøer ankommen tvenMessinafarere (tilhørende Grossererne Sals og J. Bech, som ved Horndek have udlosset en stor Deel Citroner og Appelsiner, der over Land ere hidbragte og som sælges (Citronerne) til 12 Rbd. pr. Kasse. Naar Søen. bliver aaben, agte de sig til St. Petersborg. Pastor N. F. S. Grundtvig ligger syg. Hvis hans Helbred vil tillade det agter han om et Par Maaneder at reise til Engelland for Sommeren (ligesom i afvigte Aar) at benytte de derværende store Bibliotheker, til Fuldendelsen af et stort historisk Værk. Sagen mod Adjunct, Magister Lindberg, anlagt efter befaling af den constituerede Generalfiskal, Høiesteretsadvokat Guldberg, for Overtrædelse af Trykkefrihedsforordningen, er som bekjendt indstævnet for Høiesteret, efter at den Tiltalte ved Hof og Stadsretten var frifunden for de ham gjorte Beskyldninger. Publikum, som med megen Varme interesserer sig for Udfaldet af denne Sag, havde ventet, at den vilde blive offentlig procederet, hvilket dog ikke bliver Tilfældet, da den blandt Rettens Tilforordnede alt skal have begyndt at cirkulere, og troes at kunne være paadømt om 6 a 8 Uger. Advokat Blekingberg fører Lindbergs Sag. - En fra Bornholms Stiftamtmandskab den 3 Marts om Morgenen Kl. 5 over Jsen afsendt Expresse, kom til Cembershavn i Sverrig den 5te, hvor han maatte udhvile sig indtil den 6te, og kom lykkelig hertil Staden, den 7de om Aftenen Kl. 7. Expressen hedder Hans Juel. Forinden Advokaterne ved Høiesterets høitide, lige Aabning gik over til at foredrage Sagen selv, tolkede de deres Følelser ved den nye Høiesterets-Sals Jndvielse til sin Bestemmelse, og frembare deres Lykønskninger saavel til den glædelige Forening, der i Løbet af det sidste Høiesterets Aar var bleven stiftet imellem D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline, som og til den Forsynets Beskjærmelse, hvorved denne høie Prindsesse var bleven frelst for den Fare, som nyeligen havde truet hendes for Kongehuset og Folket dyre(C. T.) bare Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Skipper Henning Jensen af Flensborg og hans Mandskab, som paa Hjemreisen fra Reval den 26 Decbr. f. A. kom fast i Jsen ved Fehmern, og siden har drevet med den frem og tilbage, indtil han efter næsten 2 Maaneders uophørlig Dødsangst kom udenfor Einsidelsborg i Fyen, hvor Grev v. Petersdorff med egen Livsfare selv personlig vovede sig over Jismasserne omborpaa Skibet og bevidnede de Ulykkelige sin varme Deeltagelse, ikke blot ved Ord men og med Daad, og forsynte dem ved sine egne Folk med alle Fornødenheder, og da Skipperen og Mandskabet den 17de Februar maatte forlade Skibet, der sank strax efter, og i 20 Timer maatte arbeide sig frem deels over Jisstykker deels gjennem aabent Vand for at naae Landet, da gjorde Greven atter Alt, selv med egen legemlig Anstrængelse, hvad der var muligt til de Skibbrudnes Redning, og bragte dem Alle, som vare udmattede indtil Døden, lykkeligt paa sit Slot, hvor han lod dem saa omhyggeligt pleie, at de den 24de Februar kunde begive sig paa Reisen til deres Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Skipperen og hans Mandskab bekjendtgjøre nu denne ædle Handling i Fyens Aviser, og nedbede Guds rigeste Velsignelse over deres Velgjører og hans hele Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Weile Avis opløser nu Gaaden om den forleden indførte og i de fleste andre Aviser optagne Udfordring, som havde bragt Flere paa den Jdee, at den angik en virkelig Duel. Det Hele var en Spøg, hvortil Følgende er Nøglen: Et Par gode Venner, hvoraf den Ene (en gammel Sømand, der i flere Aar har faret paa Bourdeaux), boer i Nærheden af Kolding, den Anden i Fredericia, vare for en Tid siden i Selskab sammen. Ved Bordet faldt Talen paa Napoleon og hans Gemalinde, Marie Lovise. Jblandt Andet blev det Spørgsmaal opkastet, om det havde staaet i Keiserindens Magt eller ikke, at følge sin Gemal i hans Forviisning. Koldingenseren, en ivrig Tilhænger af det forrige franske Keiserhuus, paastod det sidste. Striden blev bestandig mere og meere hidsig uden at bilægges. - Efter en Tids Forløb opfordrede Vennen i Fredericia, i et skjæmtende Brev, sin Ven i Kolding til at afgjøre deres gamle Strid ved et Part Billard om to Pistoler (en fransk Mønt), og indbød ham i dette Øiemed til sig. Koldingenseren, der morede sig ved Jndbydelsesbrevet, valgte Avisen til at med dele sit Svar, og, for at vedblive i samme Tone, hvori hiin Jndbydelse var skreven, besvarede han den paa den Maade, som Læserne have erfaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 9de Marts 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Ved den 1193 Trækning i Altona udkom følgende Nummere : 60. 59 54. 1. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Aarhuus. En Kone fra Storring, Zidsel Rolandsdattet (Søster til den berygtede Poul Rolandsen) og hendes Datter Anne Marie, ere her arresterede som mistænkte for at have udøvet det Bedragerie i Ros mus, der er omtalt i Avisen No. 28. Deres Liighed med det opgivne Signalement tilligemed deres slette Ryg te og flere andre Omstændigheder gave Anledning til Undersøgelse fra det Offentliges Side, og, uagtet de endnu ei skulle have tilstaaet Gjerningen, er Mistanken dog næsten bleven til Vished, i Særdeleshed derved, at den bedragne Bonde, hans Kone og Tjenestekarl med fuldkommen Sikkerhed har kunnet gjenkjende dem, saavelsom endeel af de bortkomne Ting, som ere fundne hos Arrestanterne. Da man foreholdt Bondemanden hans overordentlige Dumhed, beraabte han sig paa, at hans Kone, som Qvinderne først havde fortroet sig til, og hvis Mening han maaskee var vant til at respectere, havde formaaet ham til at indgaae den ulykkelige Accord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Sagen mellem Kjøbmand J. P. Schmidt og nogle af Toldvæsenets Betjente her i Aarhuus, er nu paakjendtved Landsoverretten. Den angik, som man ved, at Overbetjent Bull havde forsøgt ved Magt at udsætte Kom. Schmidt af Toldbodpakhuset, hvor Sidstnævnte vilde have nogle sig tilhørende for Mulcter frigjorte Kaffebønner udleverede, ved hvilken Leilighed det saavel mellem disse To som nogle andre af Toldvæsenets Betjente var kommet til gjensidige fornærmelige Udladelser. Ved Politiretten var Overtoldbetjent Bull dømt til at bøde 20 Rbd. Sølv til Fattigkassen samt udrede Badskjærløn og Erstatning for Svie og Smerte til Kbm. Schmidt, saa og in solidum med de øvrige Betjente erlægge en Mulct af 20 Rbd. Sølv for de mod ham brugte fornærmelige Udladelser, som mortificeredes saaledes, at de ikke i nogen Maade maa komme Hovedklageren til Fornærmelse paa Agtelse eller Ære, gode Navn og Rygte. Ligeledes var Denne, for at have kaldet Contraklagerne Posekigere, bleven dømt til at bøde 5 Rbd., og for hans under Tings vidnet brugte Yttring om at Toldbetjenterne skulde have forbrugt Caffebønnerne qvæstionis og lagt andre i Stedet, ligeledes 5 Rbd. Ogsaa disse Udladelser bleve mortificerede saaledes, at de ikke maa komme Contraklagerne til Forkleinelse paa Ære og Agtelse, gode Navn og Rygte. Jøvrigt skulde Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være og Søgsmaalets Omkostninger paa begge Sider være ophævede. - Landsoverretten har kjendt Politirettens Dom ved Magt at stande, paa det nær, at den Appellanterne Overtoldbetjent Bull og Underbetjenterne Lange, Starck og Federspiel idømte Mulct af 20 Rbd. bortfalder, og at Kbm. J. P. Schmidt, for sit imod Overfoldbetjent Bull udviste Forhold, skal erlægge en Mulct af 10 Rbd. til Aarhuus Byes Fattigkasse. Mindeblad, paa Districtschirurg J. C. Stengels Gravhöi. Uden Fader og Moder stod jeg i mit 16de Aar, forladt af nærmere Paarørende, da aabnede Du Hedengangne Din gjæstevenlige, for mig faderlige Dör - Din ædle, velgjörende Omsorg, skylder jeg den Lykke, tidligen at kunne naaet Maal, min afdøde Fader havde forberedt. Du lærte mig de for alle men især for Lægen saa belönnende Pligter altid at være blid og godgjörende. Mangen Strid har Du bilagt mange, mange Armodens Taarer har Du aftörret, og derfor vil Livets og Dödens Eierre gjengjelde, Dig evig. Kolding den 3die Marts 1830, P. A. C. Rosendahl. Krigsraad, Districts Chirurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Bekjendtgjørelser. Bal en Masqve. afholdes Søndagen den 14de Marts 1830 i Selskabet. Polvhymnias Locale, for Selskabets Medlemmer og hvem disse paa eget An og Tilsvar ville medbringe, og som kun maa være Personer, der efter deres Stilline kunne ansees for passende til at deeltage, men som saavel kan være Jndenbyes som Udenbyes, naar de kun af et Medlem indføres. Billetter a 1 Rbd. Seddel pro Persona erholdes den 11te, 12te og 13de de, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag, hos Ugens Directeur, Procurator Jngerslew. der tillige vil gjøre enhver Deeltagende bekjendt med de Bestemmelser der blive gieldende for denne Forlystelse Indgangen aabnes Kl. 7, og Ballet begynder Kl. 8. Aarhuus, den 6te Marts 1830. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Placat. Onsdagen den 31te Marts d. A. og følgende Dag lader Enkemadame Saabye i Hariemølle paa Grund af Bortflytning ved offentlig Auction bortsælge al den ved Møllen værende Besætning af Heste, Køer, Faar og Sviin, saa og de derværende Avis og Gaardsredskaber af alle Slags, endvidere : en Deel Jndboe af forskjellige Slags, Sengeklæder, Kjøkken- og Brygge Redskaber m. m.m. Det bemærkes, at Kreaturerne kuure blive fordrede til 1ste Mai 1830. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 10de Marts 1830, Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Efter Begjæring af Procurator Callundan paa Udlægshaverens Vegne bliver holdt offentlig Auction, Onsdagen den 31te denne Maaned Kl. 12, i og over det Johan Wilhelmsen tilhørende Sted paa Foerlev Mark, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Skp. 3 Fkr. 1/2 Alb. med deraf indkjøbte Konge Kirke, Korn og Qvægtiender. Samme Dag naar Stedet er solgt: forauctioneres endvidere det udlagte Løsøre. Conditionerne blive Lysthavende kundgjorte paa Auctionsstedet, Skanderborg, den 10 Marts 1830. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Jmod lovbefalet Silkethed kan af Mattrup Got ses Umyndiges Midler, en Capital stor 102 Rbd. 44 s. Søw og 761 Rbd. 47 1/2 s. Repræsentativer erholdes tillaan, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Bygholm, den 8de Marts 1830. Beder. Ansømølle i Skanderborg Amt, omtrent 4re Miil Skanderborg og ligesaa langt fra Hersens, agter i undertegnede Eier enten at sælge eller bortforpagte paa en Deel Aar, eller i Mangel deraf min iboende Gaard i Salten i Them Sogn. Møllen er for 6 a 7 Aar siden af nye opbygget, i Brandkassen assureret for 8000 Rbd. Sølv, har meget betydelig Engbjerring og Avlsbrug, mangler aldrig Vand, og som heller ikke fryser, i Møllen er tre Kvarne, nemlig 2de Rug Kværne, 1 Pille= og 1 Boghvede=Kværn. Engene ere meget forbedrede ved Grøfter og Vanding, ligesom en stor Deel af Agerlandet ved Mærgling. Den har i de senere Aar været bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 62 Tønder, Rug. Gaarden har kuns 1 Td. 4 Skp. Hartkorn og derpaa holdes 40 Fækreaturer, 6 Heste og 30 Faar, til Gaarden er et Areal af 2 a 300 Tdr. Land hvoraf omtrent 100 Tdr. er mærglet i de sidste 4 Aar med 25000 Læs, hvorved, som ved flere Forbedringer den aarlige Udsæd er stegen til 20 a 25 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 50 Td. Havre. Om disse Eiendomme kan accorderes med undertegnede Eier. Salten, den 4de Marts 1830. F. Møller. At jeg er forsynet med alle de for Landboen nødvendige Artikler, saasom Salt, Jern, Tjere a. til de allerbilligst mulige Priser, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. Ogsaa haves et Partie fortrinlige Bræder, som, om det saa skulde behøves, godt kunde bruges til Svovlstikker, men nogle visse Bissekræmmere maa stille Sikkerhed, forinden de udleveres dem; jeg haaber, man forstaaer nok, hvem jeg mener. Skanderborg, den 10de Marts 1830. Overbye. Meelkalk, i Tønder og Skjeppeviis, faaes hos J. P. Schmidt. Tabak, Es bluhr Dannemark, kan faaes i halTabak, Es blide Damemark, kan faaes i hal J. H. Florian. og hele Punder hos To Gjødninger, beliggende paa Galgebakken, kan kan faaes underhaanden tilkjøbs. J. H. Florian, Mands og Dame Handsker af forskjellige Sorte udsælges til billige Priser, hvorhos jeg herved tillige bekjendtgjør at jeg vadsker Handsker. Marie Due paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Hørfrøe, Bygfrøe og Hampefrøe. kjøbes og betales efter Qvaliter med de høieste Christian Bang, Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Den practiserende Landmands Haandbog, andet legave, 2 Dele, heftet 4 Rbd.; faaes i Aarhuus J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
(Jndsendt.) Auurg til Hr. C. S. F. Bagge. (See Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 37.) Søde Mand, for sidste Gang jeg skriver - Vienervalsen har Du nægtet mig; Ak! og derfor aldrig mere bliver Jeg til Dandsen budet op af Dig, Hvad er da, og elskte Ven, min Brøde: Hvorfor nægter Du mig Valsens Smiil Hvi skal i mit Hjerte Sorgens Pil Kun de evige Francaiser møde: Jal jeg elskede Valsen, var den huld, Og nu maa jeg aldrig meer den skue Att, fordi jeg eengang faldt omkuld, Skal jeg nu mit Hjertes Længsel ene. bør mig Baggel da for sidste Gang. For i Døden Læben brat forstummer, For mit Hjerte brister af sin Kummer, Laan Dit Øre til min Svanelang! Snart - jeg føler det - er endt min Qval; Staven brudt, og knust er Aandens Bolig, Snart jeg nu i Valsetaaet urolig Svæver ned til Jordens Dandsesal. Thi, endskjøndt mit Hjerte staaer er meer, Skjøndt min Aand fra Jord sig monne have, Henrykt den paa Wienervalsen seer, Og maa elskovsdrukken den omsvæve. O mit arme Hjerte, tie og lid, Vil man Dig end til Francaiser tvinge, Det dog varer kun en føie Tid, Svinder bort, naar Valsens Toner klinge. Thi vor Lue, aandig Kjærlighed, Selv fra Dig, o føde Bagge! stammer - Og nu vil Du sparke Valsen ned Dybt udi Francaisens korte Flammer. O Farvel da Bagge! aldrig meer, Glæden skal fra mine Strænge tone, For jeg hisset, i en bedre Zone Dig blandt Engles Vienervalse seer. Laura
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Prokurator Schmidt for vedkommende Forliigs= og Udlægshaver, foretages Auction over det Skipper Jens Høst tilhørende Sted No. 11 ved Aaen, heri Byen: 1ste Gang, Mandagen den 22de Marts, 2den dito, dito den 29de dito, 3die dito, dito den 5te April 1830. hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i Eiendommen, der bestaar af 5 Fag Muur, og Bindingsværkshuus til Gaden, tilligemed en lille Gaards eller Haveplads. Conditionerne ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn hos bemeldte Hr. Prokurator Schmidt. Aarhuus, den 6te Marts 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Slagter Niels Mouritzen, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 22de Marts Formiddag Kl. 11 1/2 over en Deel uvisse Fordringer bemeldte Boe tilhørende, hvorover Fortegnelse ligger til Eftersyn her paa Contoiret 8te Dage forinden Auctionen. Aarhuus, den 6te Marts 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Tirsdagen den 23de de, og følgende Dag, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Hr. Kjøbmand P. Sabroe, paa Grund af Bortflytning, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Avlsredskaber af Vogne, Plove, Harver a. nogle Kar, hvoriblandt 2 store Saltar, en Deel Ballier, Tønder, Foustager, Seletøi, hvoriblandt et Sæt pletteret til 2 Heste, nogle Folkesengeklæder, noget Jndboe m. m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 8de Marts 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Efter Begjæring af Eieren Kjøbmand Rughørn, bliver hans her i Byen under No. 2 paa Adelgaden beliggende Gaard med sine Jorder paa Byens Mark af Hartkorn 2 Skp. 2 Fdk. 1 Alb. opbuden til Bortsalg ved een Auction om nogenlunde antageligt Bud skeer Torsdagen den 25de Marts næstk. Kl. 11 Formiddag. Gaarden som er godt bygget og beqvemt indrettet for en honet Familie, har en vel anlagt til Søen liggende Have.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-12
Ved samme Auction lader Nutzhorn opbyde til Bortsalg en i Gaarden værende og vel indrettet Olie mølle, med alle dertil hørende Apparater. Conditionerne saavel for Gaard som Mølle ville 8te Dage før Auctionen være til Eftersyn hos Eieren, og skulle de blive fordeelagtige for Kjøberen. Skanderborg, den 8de Marts 1830. Blichfeldt. Hovedgaard, af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. Skovskyld 1 3/8 Alb., agter Eieren Hr. Greve Baudissin, ved een Auction, som holdes paa Steder Mandagen den 5te April førstk. om Formiddagen Klokken 11, at bortsælge. Skulde Salg ikke finde Sted, bliver den samme Dag opraabt til Bortforpagtning paa 5 eller 10 Aar. Gaarden er beliggende i Skanderborg, Amt, Woer Herred, Ørritzlew Sogn, 2 Mile fra Horsens, ved Landeveien til Aarhuus, har udmærkede samt lige mærglede Jorder, tilstrækkelig Bøge= og Egeskov, Tørveskiær, et stort nyt grundmuret Stuehuus, o godt vedligeholdte Udhuse, der holdes 50 Køer, 10 Heste, o. s. v. Den sælges eller bortforpagtes med Besætning, og kan tiltrædes 1ste Mai førstk. Conditionerne ere 8te Dage før Auctionen til Eftersyn hos Eieren her i Hersens, og Eiendommen forevises af den paa Gaarden boende Forpagter Rahr. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 3die Marts 1830. Bernt, Den Niels Pedersen tilhørende Gaard i Ør skou Bye, Ørritzlev Sogn, Woer Herred, stilles til een offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 30te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Den staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fk. 1 3/4 Alb. Derpaa kan fodres og græsses 2 Heste, 6 a 8 Køer og 12 Faar; der saaes aarlig 3 a 4 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg og 10 Tdr. Havre foruden Boghvede og Erter; der kan avles omtrent 6 til 10 Læs Enghøe, foruden Kløver. Conditionerne blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 7de Marts 1830. Bernth.