Berlingske Tidende, 1806-03-03
7. Kartoffelavlen er nu temmelig udbredt i alle de danske Provindser. Man dyrker ogsaa forskiellige Sorter deraf. Men man savner endnu bestemte og nøiagtige Jagttagelser over Værdien af disse forskiellige Sorter, saavel i Henseende til Afgrødens Mængde, i forskiellige Jordbund og ved forskjellig Cultur, som i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, og hvor længe de, uden at tabe deres gode Egenskaber, kunne dyrkes paa samme Sted &c. Dette er uden Tvivl Aarsagen til, at man i Kiøbenhavn, hvor saa stor en Mængde af Kartofler forbruges, dog ikkun med Vanskelighed kan faae en spiselig Sørt. Amagerne dyrke neppe flere end tvende Sorter, og have nu dyrket dem saalænge, at de meget ere udartede. Alligevel er det derfra, at næsten alle mindre Formuende i Kiøbenhavn forsynes. Kyndige paastaae, at det er særdeles vigtigt for Helbreden, ikke at nyde de slettere Sorter, hvor de gode kunne haves. Selskabet ønsker derfor en udførlig Efterretning om: Hvilke Sorter af tidlig og sildigmodne Kartofler, der baade i Henseende til Afgrødens Mængde, og i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, fortiene forttinligst at dyrkes, saavel overalt i Dannemark, som især i Egnen omkring Kiøbenhavn og andre store Stæder, Da man vil have bemærket, at de tørre, smuldrende, af blot Meel bestaaende Kartofler, som endnu ere de almindeligste hos os, besvære Maven, ere vanskeligere at fordøie, og fordre en betydelig Mængde Smør, hvorved de blive baade dyrere og usundere, men at derimod de sødere Sorter smelte hen i Munden, befordre ved deres Sukker Fordøielsen, og behøve kun lidet Salt for at give en ligesaa behagelig som sund og nærende Føde; da man fremdeles vil have lagt Mærke til, at de slettere Sorter, før de modnes, have en behageligere og fødere Smag, naar de nydes strax efter at de ere optagne, men tabe denne Smag ved at henligge eller ved at fuldmodnes, og at det Modsatte skulde finde Sted, ved de fødere sildigmodne Kortofler, saa spørges: tabe de melede Kartofler ved at mødnes deres Sukker, Blive de ikke derved usundere? Bør man forbyde deres tidligere Brug? Selskabet ønsker, at 1) Besvarelsen blev grundet paa Erfaringer, anstillede i Landet selv, og forenede eller sammenlignede med andres Erfaringer; 2) at Sorterne nøie beskrives i Henseende til Rodens Form, Farve, Størrelse og Modningstid, samt Stængelens Størrelse, Blomstrenes Farve &c.; 3) at Mængden, som kan avles paa et vist Areal og i en vis Jordbund maatte angives, og Culturen og Omkostningerne derved nøie beskrives; og 4) at deres Egenskaber som Føde for Mennesker bestemmes, hvorledes de forholde sig ved Kogning i Vand og Kogning i Damp &c. Ved at arbeide til det Maal, Selskabet her henpeger paa, ville mangfoldige flere Spørgsmaale frembyde sig, og man vil ansee den Afhandling for fuldstændigst, som trænger dybest ind i det, her blot gives Vink til. Om de forskiellige Sorter af Kartofler findes Efterretninger i Hr. Assessor C. G. Rafns Danmark og Holsteens Flora 2den Deel. Premien for det bedste Svar paa Spørgsmaalet er Selskabets anden Guldmedaille og 50 Rdlr. i Penge. Afhandlingerne indsendes til Udgangen af December 8. For den betydeligste Samling af gode Landhuusholdings=Raad og Haandgreb, samt Forsigtigheds=Regler i Landbruget, som ved Erfaring ere befundne at have deres Nytte, det være sig i hvad Green af Landvæsenet det vil, naar de allene kan være Landmanden til Tieneste og Fordeel, udsættes en Premie af den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Til dette Slags Samlinger kan blant andet henregnes korte Anviisninger til praktiske Haandgred i Landbruget, der befindes at indbringe større Fordeel end de ellers almindelige; simple og ved Erfaring bekræftede gode Raad mod Kreaturernes Sygdomme; Preservativer og særdeles gode Midler til at forekomme Uheld og Mislykke 1 Qvægavl og Opdræt; besynderlig vigtige og tillige mindste bekostelige Hielpemidler til at bevare og vel overgiemme forskjellige Slags Landprodukter: kort, alle Slags nyttige Landhuusholdnings=Raad, hvis heldige Brug enten ved egen eller andres troværdige Erfaring er bekræftet. Premien æskes inden hvert Aars September Maaneds Begyndelse. H. For den Afhandling, som giver den fuldstændigste og grundigste Underretning om de Maader, som den Art af Tang, der i Mængde opdriver ved de danske Kyster, med Fordeel kan anvendes paa, udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller 100 Rdlr. De Anvendelser af Tang, som Selskabet især ønskede Oplysning om, ere: 1) Til Giødning, med Behandlingsmaaden efter de forskjellige Jordarter, og til hvilke den er fortrinligst, samt dens Skadelighed, hvor den ikke rigtig anvendes. 2) Til Brændsel, og Behandlingsmaaden dermed, tilligemed en Beregning over Besparelsen derved, sammenlignet med Brænde eller Tørv. 3) Til Tækning paa Huse, hvorved maatte beskrives den Maade, som i denne Henseende anvendes paa Lessøe og andre Steder. 4) Til Hegns Opsættelse, især ved at flette Tangen, paa den i den nordostlige Deel af Fyen brugelige Maade. 5) Til at virke Salt, hvorved maatte forklares den meest oekonomiske Fremgangsmaade derved, f. Ex. om man ikke i Steden for andet Brændsel kunde anvende selve Tangen dertil; dernæst Saltets Godhed, sammenlignes med de meest bekiendte Sorter. 6) Askens Anvendelse, f. Ex. til Sæbesyderier, og sammenlignet med den Aske, som faaes af andre Arter af Tang.