JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Wien, den 14de Octobr. Jndtil i Gaar middags ere 995 Personer døde her af Cholera. Her er nu indtraadt et eget Slags Spærring, som kan blive meget betænkelig. Nogle endnu ikke inficerede Landsbyer ville hellere give Slip paa alt Erhverv end have Kommunication med Wien, hvisaarsag vore ellers saa overfyldte Torve nu ofte ere tomme. Heraf opstaaer det besynderlige Ønske at vi maatte være eens med Hensyn til Cholera. Men det vil nok komme af sig selv, thi Ondet udbreder sig efterhaands af alle Kanter. J det Høie har det her antaget en nervøs Characteer; Mange Deel døe uden Brækning og Krampesymptomer. Den kolde Kuur gjør Underværker i vore Lazarether. Der begyndes med et Brækmiddel, hvorefter Patienten overøses med koldt Vand, og derpaa lægges i en varm Seng og bliver dygtig frotteret. Man har gjort den mærkværdige Opdagelse her, at siden Cholera udbrød i Staden sees ikke en Spurv her i Luften; de og flere andre Fugle have gandske forladt os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Kønigsberg. Her talte man indtil den 9de October 1659 Choleratilfælde og 998 Dødsfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
St. Petersborg. Fra 4 til 6te Octbr. vare 18. Personer blevne angrebne her af Cholera, og 15 døde, blandt hvilke den keiserlige Livlæge og virkelige Etatsraad samt Chef for hele det civile Medicinalvæsen Dr. Reh mann. 54 Aar gl. Hans Død – skrives der - har foraarsaget her en almindelig Sorg."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Polen. Den polske Armee har nu opgivet af Modstand, meldes der fra Berlin, 9000 Heste ere allerede af de preussiske Øvrigheder blevne Russerne tilbageleverede, Soldaterne paalægges at vende tilbage til deres Hjem, Officererne anvises visse Districter til Opholdssted, indtil der kommer en nærmere Bestemmelse fra St. Petersborg. Dog troer man, at det vil blive tilladt de Fleste, at søge sig et Asyl i fremmede Lande. Aminski har været heldig nok til, med et Skib fra Danzig, at slippe bort til Engelland. Jndtil de polske Anliggender ville blive regulerede, mener man, at Fyrsten af Warschau vil blive udnævnt til Kongerigets Lieutenant General; senere vil Regjeringsforvaltningen blive overdraget til Keiserens Broder Storfyrst Michael. Men at ikke Alting er afgjort med Polens Underkastelse, og at den russiske Armees Virksomhed ikke er endt dermed, er en almindelig Formening i St. Petersborg. Hæren vedbliver at forstærkes, for, som det hedder, at være belavet paa Alt. Den 12te October blev der den førstegang ske den Russernes Jndrykning i Warschau holdt Mønstring, over Tropperne. Dagen iforveien havde Municipalitetet havt den Ære at blive forestillet Hs. D. Fyrst Paskewitsch af Warschau. En af de første Dage skulde alle Embedsmændene aflægge en ny Troskabs-Eed til Keiseren. Ved en Krigsretsdom ere to unge russiske Junkere som have deeltaget i Oprøret mod deres egne Landsmænd, blevne forviste til Bjergværkerne i Siberien. Alle russiske Gesandtskaber have faaet Ordre til at forhindre, at ikke Storfyrst Constantins Privatkorrespondentse bliver trykket nogetsteds. - Nu have i Alt 40,000 Polakker, forladt deres Fødeland og nedlagt Vaabnene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Bondeopstanden i Ungarn er nu dæmpet, og man er for Øieblikket stærkt beskjæftiget med at hængOprørstifterne. Paa halvfjerdsindstyve Bønder var allerede denne Straf bleven exeqveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Portugal. Nogle Regimenter i Lissabon have atter gjort en uheldig Opstand mod D. Miguel, som paa en ubegribelig Maade havde faaet nys derom førende den udbrød, og saaledes sikret sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Belgien. Politiken har nu vendt sig fra Polen til Belgien, hvor den vil, for det første, opslaae sin Skueplads, og hvor det vil opklares, om Frankrige endnu staaer høit eller er sjunket dybt paa dens Vægtskaal, Den preussiske Statstidende fortæller, at Kong Leopold er i en slem Forlegenhed, da han gjerne vilde resignere, men forhindres derfra af Frygt for, at man nu ikke i Engelland vil mere udbetale ham hans Pension (50,000 Pd. St.), da han har tilsat sin hele Privatformue paa Belgien. Den fortæller endvidere, at de belgiske Tropper ere utilfredse med at franske Officerer blive ansatte ved Armeen, og at de ville desertere hobeviis naar Krigen med Hollænderne bryde ud igjen. Men disse Bere ninger ere vistnok ikke at lide paa, thi efter alt hvad man hører fra Belgien selv bereder man sig der paa at gjøre Hollænderne en kraftig Modstand. (Det preussiske Armeekorps ved Rhinen siges at være bleven forstærket med 30,000 Md. Rusland og Preussen have erklæret Frankrig, at de ikke stoler paa dets fredelige Sindelag saalænge det beholder Soult til Krigsminister.) Engelland. Dette Land staaer paa Randen af en almindelig Revolution. At den endnu ikke er udbrudt kommer af, at Ministrene ikke have nedlagt deres Poster, saa at Haabet om at drive Reformbillen igjennem ved en ny Forhandling ikke er opgivet. Kongen vil have at den skal proponeres paany. Jmidlertid giver Folket sin Misfornøielse tilkiende. Wellington, Perl og Londonderry tør aldrig lade sig see, da de ellers blive insulterede. Den 12te Oct. fandt den sædvanlige Folke procession Sted til St. James for at hilse paa Kongen. Ved denne Leilighed kom det til mange Spektakler. Vin, duerne blevne indslagne hos Wellington, Dudley, Londonderry, &c. Den Sidstnævnte var Pøbelen især op i mærksom paa, og inden han vidste noget af det befand han sig midt imellem en Sværm af 5000 Mennesker, der under Skrigen og Skraalen stenede ham fra alle Kanter, saa det var et Guds Mirakel at han ikke blev slaget gandske ihiel; dog traf ham en Steen i Tindingen saa han bevidstløs maatte kjøres bort, men er dog i Live endnu. Ogsaa Hertugen af Cumberland (Kongens Broder blev revet ned af Hesten og mishandlet af Pøbelen. Politiet frelste ham med stor Umage og maatte tage ham midt imellem sig og bringe ham til sit Hotel. J Nottingham har Pøbelen afbrændt det kgl. Slot, som tilhørte Hertugen af Newcastle, En af de ivrigste Anti-Reformere. Ligeledes havde Pøbelen afbrændt Hr. Lowe overordentlige store Factori. En Hob paa 4000 Mennesker var nu draget ud for at ødelægge Lord MiddletonsSlot, som Besidderen havde forskandset og omgivet med Kanoner. J Derby var det gaaet ligesaa skrækkeligt til; mange anseete Personers Huse vare blevne demolerede og adskillige Mennesker ihielslagne. Oprørsakter blev oplæst, og Militairet fyrede blandt Folket, af hvilke der faldt 7 Personer. Nu var Pøbelen ifærd med at overfalde Manufacturerne. J Leeds blev Hertug Wellingtons og Grev Harewords billeder offentlig ophængte i en Galge. Paa mange Steder var man blevne enige om, ikke meere at erlægge nogen Tiende til Kirken, da Biskopperne havde været med at stemme mod Reformen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Finland. Fra Stockholm meldes, at der er udbrudt en Bonde-Opstand i Wiburg-Lehn i Finland, Bønderne skulle have druknet deres Lehnsmand og en heel Mængde Kosakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Fædrelandet. Rhvn. den 22de Octbr. Allerede i Tirsdags otte Dage erholdt vi pr. Estafette Efterretningen om at Cholera var udbrudt i Hamborg, og sjelden har nogen Bekjendtgjørelse vakt saamegen Deeltagelse som den, hvorved Hamborg blev erklæret for smittet og Altona for mistænkt. Jkke Frygten for den sig nærmende Fare som truer vort Lands Grændse var det, som udtalte sig i denne Deeltagelse, men det var Medfølelsen for Jndvaanerne af en Stad som tæller saamange af vore Venner og Bekjendte, der staae i de mangfoldigste Forbindelser med os. Her i Staden er Sundhedstilstanden vedvarende god, og fra Landet lyde Beretningerne ogsaa meget beroligende. At den der grasserende Feber har paa mange Steder været Smitsorten lig, erfares nu af de specielle Beretninger som blive bekjendtgjorte. Saaledes var der i Sorøe District, som har 8000 Jndbyggere, 3000 angrebne af Sygdommen, og deraf 300 døde, altsaa hver Tiende, hvilket man i det Hele antager at have været Tilfældet, J Lolland har været Byer, hvor der af 300 Jndgavnere havde været 250 Syge. Men ogsaa der er Sygdommen nu i Aftagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
J Forgaars var der en Syg paa Christianshavn, som Lægerne i 14 Timer vare i Uvished om det var Cholera morbus han var angrebet af, men erklærtes endelig for at være den uægte, da efter den Tids Forløb Patienten kom sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Under 14de ds. har Qvarantainedirectionen i Gothenborg erklæret alle danske Havne for mis(Khousp. tænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Jfølge officiel Meddelelse af 20de dennes er Spærringen mellem Danmark og Sverrig atter hævet saa at Forholdet igjen er det samme som førend Qvarantaine=Commissionen i Gothenborg udstædte sin Bekjendt(H. T.) gjørelse af 14de ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Ogsaa Altona er nu herfra bleven erklæret for smittet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
J Onsdags indviede Hs. H. H. Biskoppen, over Siellands Stift, Hr. Dr. Theol. P. C. Müller, Ordensbiskop, R. af D. og Did., og Stadens tilstedeværende Geistlighed, i vor Frue Kirke, følgende Mænd til Præster: 1) Hs. H. Hr. Dr. og Professor Th. Fogtmann, kaldet til Biskop over Ribe Stift; 2) Hr. Cand. Theol. Tetens, kaldet til Sognepræst for Spiellerup og Smerup Menigheder i Sielland; 3) Hr. Cand. Theol. Müller, kaldet til Sognepræst for Pedersborg; og Kindertofte Menigheder i Sielland; 4) Hr. Cand. Theol. Heiberg, kaldet til ordineret Catechet i Fredericia. - Ordinationsprædikenen holdt Hr. Pastor Müller. Paa Søndag indvies Deres Høiærværdigheder Biskopperne Dr. R. Møller og Dr. Fogtmann til deres Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Det kgl. nordiske Oldskriftselskab har i sit sidste Qvartalsmøde udnævnt en heel Deel nye Medlemmer, blandt hvilke her for det første nævnes Følgende i Jylland: Baron Gyldencrone, Amtsforvalter i Skanderborg, Justitsraad Hansen, Stiftsphysicus i Aalborg, Dr. Randrup, Stiftsphysicus i Ribe, Pastor Gott schalck, Sognepræst i Odder, Regimentschirurg Mülller i Horsens, og Lieutn. v. Pio i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
De tydske Aviser blive nu ogsaa her desinficerede førend de udleveres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Altona, den 20de Octobr. Efter Forlydende har saavel de ved Steknitz opstilede Tropper som de der udgjorde Spærringskordonen mod Hamborg og Altona, faaet Ordre til om nogle Dage at bryde op og successive trække sig tilbage til Eideren, og her formere en ny Kor den. Man erfarer fremdeles, at den nye Korden skal trække sig fra Eideren paa den østlige Side af Flemhuder og Vestersøen langs med den gamle Eider indtil Schulen søen og derfra langs Aaen til Kielerfjord, og altsaa med indbefatte Kiel og dens Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Qvarantainekommissionen i Apenrade har bekjendtgjort, at der fra Horsens er bleven bortviist tvende Skibe: Jagten Fru Anna, af Flensborg, Skipper A.) Bune, kommet fra Hamborg med Stykgods; og Jagten Haabet af Horsens, Skpr. Thomsen, med Stykgods fra Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Stiftsphysicus Randrup i Ribe er, paa Grund af at man har yttret Tvivl om at Stiftets Apotheker ere saaledes forsynede med de imod Cholera anordnede eller paa flere smittede Steder med Held anvendte Medicamenter, bleven offentlig opfordret til at berolige Stiftets Beboere ved ligeledes offentlig at underrette Almeenheden om Stiftets samtlige Apothekers Status i saa Henseende. Horsens, den 21de Octbr. For et Par Dage siden ankom her paa Rheden 2de Skibe fra Hamborg, hvorfra de vare afseilede den 8de og 9de ds. Paa det ene er Skipperen, navnlig Asmus Bune, død, uvist af Cholera, eller ei. Begge Skibene ere blevne henviste til Kansøe eller Christianssand, for der at holde Qvarantaine. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Horsens. J Søndags den 16de holdtes her i Kirken Visitats af Hs. H. Hr. Biskop Paludan Müller, ved hvilken de i de 3 sidste Aar confirmerede Unge, omtrent 300 i Antal, uden Forskiel paa Kjøn eller Stand, Embeds- og Kjøbmandens Sønner og Døttre, ved Siden af den simpleste Daglønners, fremstillede sig til Overhøring. Jforveien var den voxne Ungdom som skulde fremtræde for Biskoppen bleven tilsagt i Avisen at samles i Kirken om Torsdagen "for at opstilles og ordnes, at Konfusion maatte undgaaes ved den forestaaende høitidelige Handling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Khvns Børs-Cours, den 21de Octbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 212. Species 211. 12 Rbmk. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Dødsfald. Justitsraad Friis, Jnspecteur over Nyboder, Cancellieraad og Divisionschirurg Kongsted, Underchirurg Gunst, Skrædermester J. C. Müller, Urtekræmmer Hjaltelin, Alle i Khvn. Pastor Reinsholm, Sognepræst for Asminderup i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Capitainlieutn og Toldinspecteur Barfoed, Frøkenerne J E. og C. Graah, Klædehandler Ruben, N. Cohn, Mad. Melchior med Datter, Fuldm. Vallentin, Mad. Otterstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde til et bedre Liv min inderligtelskede Fader Skomagermester Magnus Kamph, i sit 63de Aar, efter 3 Aars Svaghed og 8 Dages Sygeleie, idet en Blodstyrtning endte hans Liv, det bekjendtgjøres sørgeligst Slægt og Venner paa min Moders og egne Vegne. Aarhuus, den 24de October 1831. Eleonore Kamph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
At det d. 19 dennes har behaget Forsynet, efter 5 Ugers smertelige Lidelser, at bortkaldt til det Bedre, min i N. vet elskede og i Døden uforglemmelige Mand, Christian Carl Alberti, i hans Alder 54 Aar, med hvem jeg i 18 1/2 Aar har deelt Livets Glæder og Sorger; bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Hans Bortgang begrædes af hans Søn og mig, hans efterladte Enke. Grausallegaard, den 21de October 1831 Ana Elise sal. Alberti, fød Lindberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
At det i min Mands Fraværelse blev min Pligt at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner at det behagede Gud ved en blid og rolig Død at hjemkalde til et bedre Liv, efter flere Aars tiltagende Svaghed min Svigerfader Skipper Asmus Bune fra Flensborg, i hans 62 Aars Alder, den 16de October paa en Søereise her til Horsens med hans yngste Søn, der bekjendtgjøres herved paa hans fraværende sørgende Enkes, 7 Børns og egne Vegne. Ane Maria Bune, Horsens, den 18de October 1831. fød Foged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Stikbrev. Efter et Angivende der er bragt til Sandsynlighed, har et Overfald og en Plyndring fundet Sted i Egnen ved Javngyde i Gjern Herred den 6te d. M. Den Sigtede skal være temmelig høi og stærk af Bygning, have et magert blegault Ansigt, sorte Haa og Øienbryn, og var, da det Paaklagede foregik, iført en sort pjaltet Livkjole, dito Beenklæder, Træskoe og en gammel sort Filthat, der var uden Skygge i Nakken, men det hvorpaa han iøvrigt bedst skal kunde kjendes, er, at han af den Udplyndrede skal være tilføier et betydeligt Knivsnit over den høire Haand. Denne Landstryger efterlyses herved, og bedes i Anholdelses Tilfælde transporteret til Undertegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Da Anholdelsen er af Jnteresse for det Offentlige, torde jeg maaskee vente at de andre Hrr. Avisredacteurer heri Jylland ville optage denne Bekjendtgjørelse og saa i deres Aviser. Hjelmslev Gjern Herreders Fogderie i Skanderborg, den 22de October 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Onsdagen den 26de dennes og følgende Dage vil Undertegnede have den Ære at forevise et af ham sel forfærdiget og af Professorerne ved Kjøbenhavns Kunst akademie aproberet. Kabinet af perspective Rundmalerier. Der udførligere bliver beskrevet i de trykte Plakater som vorde omsendte. Skuepladsen er i Hr. Knudsens Gaard paa det store Torv. Fr. Otte,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Landskabsmaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
De Jndvaanere heri Staden, som maatte have løsgaaende Hunde, hvilke ei ere forsynede med anordningsmæssigt Skildt, erindres herved om overeensstemmende med Anordningerne at forskaffe sig dette inden denne Maaneds Udgang, ligesom ogsaa de der maatte være forsynede med samme, paamindes om at fornye disse til samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Aarhuus Politiekammer, den 21de October Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Da det ved 3die Auction gjorte Bud paa den afd Kjøbmand og eligeret Borger Christen Pedersen Taanings Boe tilhørende Anpart i UrupSkovparcel er forkastet, saa bliver efter Vedkommendes Forlangende afholdt en 4de Auction Løverdagen den 29de October førstkommende Middag Kl. 12 paa Horsens Raadhuus over fornævnte Boet tilhørende Stor parcel, som er 1/2 Deel i Parcellen No. 11 af den saakaldte Urup Vesterskov, hvilken hele Parcel er ansat til Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 1 Fkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 2 Fkr. 2 1/5 Alb. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 20de October 1831. Jfølge tagen Beslutning under Behandlingen af Reebslager Anders Laursen Schiøtt og I Hustrue i Skanderborg, deres Separationsboe, bliver Tirsdagen den 8de November næstkommende Kl. 10 Formiddag holdt offentlig Auction i og over det bemeldt i Boe tilhørende Sted, beliggende under No. 31 Litr. A. paa Avegadens vestre Side heri Byen, bestaaende af i Fag med tilbygt Halvtag og Gaardsplads. Samme Dag, naar Stedet er solgt, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, et Chatol, et Stueuhr, en Kakkelovn, Sengesteder og Sengeklæder, Sølv, Kobber, Messing, Tin, endeel Kjøkkentøi, item 14 Lpd. 8 Pd. nyt Reeb, Seilgarn og Dækkeneede, 28 Sæt Hammelreed, 90 Stk. Hestegrimer, og det paa Reberbanen staaende Huus med tilhørende Jnventarium. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 22de October 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Fra i Dag af modtages Hvede. Rug og Byg til Pillen og Sigten ved Aarhuus Vand Mølle. Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Christiansfeldter Formelys kan atter faaes hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
En stor 2 Etage Jern-Kakkelovn ønskes tilkjøbs Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
En liden Stue med Kjøkken ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Biskop og Cardinaiaf friske Pommeranzer sælges for 3 Mrk. Flasken hos J. F. W. Røse. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Føl re-Blad, til Stiftstidende. Harguns No. Tirsdagen den 25. October 1831. Den sorte Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Bekjendtgjørelser. Det Kongl. danske Cancellie har under 11te October 1831 udfærdiget saadan Circulaire: Den Kongl. Svenske Qvarantaine-Commission i Stockholm har ifølge en derom fra det Kongl. Departement for de udenlandske Sager modtagen Beretning under 29de f. M. bekjendtgjort: at da i Sverrig flere Steder, navnligen Mecklenborg og Lübeck, ere erklærede mistænkte med Hensyn til Smitten, medens de ikke ansees som saadanne i Danmark, er det blevet anordnet, at Fartøier og Baade, der komme fra Danmark med giftfængende Varer, bør medbringe Beviis fra en svensk norsk Consul at disse Varer, ere producerede i Danmark eller indførte der fra Stæder, som ikke ansees for smittede eller mistænkte, eller at de - dersom de uden at være qvarantainemæssigen behandlede, ere blevne indførte fra saadanne Stæder, som i Sverrig ansees for smittede eller mistænkte have været oplagte i Danmark i det mindste i 8 Dage, samt, at de Emballager eller Foustager hvori de findes, derere blevne aabnede, da de Baade og Fartøier der mangle saadanne Beviser skulle, om de end medbringe Sundhedsartester. henvises til en ordentlig Qvarantaineplads, for der at behandles som om de kom fra smittet eller mistænkt Sted. Departementet har ligeledes underrettet Collegiet om at fornævnte Qvarantaine Commission under 26de f. M. har anordnet den snarest mulige Anlæggelse af en Qvarantaineanstalt i Helsingborg for de fra smittede eller mistænkte Steder kommende Reisende. At Løsnings, og Rensnings-Qvarantainer Jndretningen paa Christiansøe nu er færdig, og staaer forsaavidt Rummet tillader det, aaben for alle fra smittede eller mistænkte Havne i Østersøen kommende og til Østersøen bestemte Skibe, bringes herved til offentlig Kundskab, i Følge allerhøieste befaling af 15de d. M. Den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 30te September 1831. H. Holsten. v. Schmidt. Phiseldek. Thonning Kjærulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Selskabet Polphymnia. J Anledning af Hendes Majestæt Dronningens høie Fødselsdag bliver Fredagen den 28de dennes Bal og Soupee i Selskabets Locale, hvortil Selskabets Medlemmer og Andre som ifølge Lovene dertil kunne tilstædes Afgang herved indbydes. Indgangen aabnes Kl. 7, og Ballet begynder Kl. 8. De udenfor Selskabet som ønske at deeltage deri, ville behage at afhente billetter hos en af undertegnede Balinspecteurer. Aarhuus, den 20de October 1831. P. Risom. J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Det afdøde Bodil Stephansdatter Enke efter Ole Pedersen, tilhørende Huus i Wrønding, Bye, Tamdrup Sogn, der bestaaer af 5 Fag med Haugeplads, stilles til 3de Auctioner som afholdes: Løverdagen den 29de dennes ) hver Gang Mandagen den 7de Novbr. d. A.) Kl. 11 den 14de dito Formiddag. D. 2de første Auctioner holdes her paa Contoiret og den tredie i Huset i Wrønding. Ved sidste Auction sælges tillige den Afdødes Ind- og Udboe. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 18de October 1831. Bernth. Jsøge kongelg allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Helsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg Oldenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Gjør vitterligt: at Vi, efter den af Skifteretten for Randers Kjøbstæd, udi Vort Land NørreJylland, som behandler Boghandler sammesteds Schaf Mathisen Cramers Fallitboe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadig have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteret i nysnævnte Boe, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Boet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremt den efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhøre. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 26de September 1831. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Bevilling. for Skifteretten for Randers Kjøbstæd til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Boghandler Schak Mathisen Cramers Fallitboe." indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui Lilentii, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne i Boghandler Schak Mathisen Cramers Fallitboe her i Byen til inden forskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at legitimere deres Krav. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 10 Octo er, 28de Novbr. og 19de Decbr. d. A., hver Dags formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 28de Septbr. 1831. Neckelmann. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-25
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved Gier ly Onsild Herreders Ret, og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer, Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Jesdersen Møller af Sem Sogn og Bye, Onsild herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Var, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og viisliggjøre deres Krav paa Boet, hvilket herved udvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 19de Claudi. tober. 1834.