JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Det hedder, at det er kommen til et Forliig med Sverrig, og at man skulde give de Polske Anliggender en saadan Vending, at man fra deres Side ei terde befrygte nogen Krig. Jmidlertid skal Grev Herzberg have paa sin Herres Kongen af Preusens Forlangende affattet saadan Fredsplan, som det troes at Freden, kunde maaske naaes, saa at denne store Mand; ansees at være og blive i denne Tidspunct, hvad Grev Vergennes før. Tre Dage før Hr. von Beguilins Død besøgte. Kongen endnu engang denne sin forrige Hovmester, endskiøndt han leed meget af et Saar som han nylig havde faaet paa Foden af Sporen. Da han steeg ud af Karetten, støttede han sig ved 2 af sine stærkeste Laquaier, og ved Hielp af en Stok besteeg han under stor Smerte Trappen paa det Beguilinske Huus. Fruen modtog ham grædende, men han rakte hende Haanden og trøstede hende, og da han derpaa fik Efterretning om hans Død, sendte han hende ved sin Secretair et naadigt Brev, med disse Ord: Han havde ved hendes Mands Død ikke allene mistet sin Lærer, men end- og sin oprigtigste Ven. - Den Pension som hendes Mand havde, skulde hun beholde - og det Begullinske Navn skulde stedse blive Kongen i evig Erindring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Stokholm, den 7de Martii. Man troer at Rigsdagen ei vil vare længe, da Kongen har ved Præste= og Borgerstanden, en overveiende Pluralitet, og ved Bondestanden næsten alle Stemmer eenstemmig for sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Man seer her og en fra Pressen udkommen, Skrivelse til en Officier fra sin Farbroder, som læses med megen Opmærksomhed her og vil ei mindre uden Riget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Handelsager Gottenborg, den 4de Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Uagtet forrige Aars Krig og Søens Usikkerhed er fra de Svendske Havne udført: til England 87000 Skpd. Stangjern; Skotland 2980 Skpd. dito; Jrland 14500 Skpd. dito; Holland 13944 Skpd.; Frankrige 43944 Skpd.; Portugal 11400 Skpd.; Tydske Havne 24000 Skpd. dito, ialt 246,929 Skpd. Stangjern, af andre Jernslags 16762 Skpd., Kanoner, 1096 Stykker, videre Portorico=Tobak 10954. Pund, Breder,26920 Tylter, saltede Sild 125382 Tønder, Rygede Sild 3102 Tønder, Presset Sild 3716 Tdr., Sildetran 23939. Fade, Tierre 1954 Tdr., Cabelau 840 Tdr., Beg 295 Tdr., Allun 175 Skpd., Hør 117. Skpd., Hamp 493 Skpd., Lærret 1600 Alen, Bergmaas 539 Skpd., Glas for 650 Species Daler, og den Ostindiske Udførsel taxeres for84843 Species Daler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Stettin, den 3die Martii. J forrige Aar har her pasteret ind og ud 1266 Skibe. Jblandt de indførte Vare anføres: 22596 Pund Tierre, 14338 Centner. Caffebønner, 63576 Centner Sirup, Viin for 28330 Rdlr. Sild fra Norge og Danmark 27771 Tdr., Sukker 1279550 Pd., Tobak877341 Pd., og udført for 146864 Rdlr. Bredder, Brende, og Træe Bygningslast, 6972 Læster Salt, 2092 Vede, 3809 Læster, Rug, og Hørfrøe 3827 Læster m.v. London, den 6te Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Capitain Read, som i Junii 1787 seilede fra Philladelphin til China har fra Forkierges det gode Haab funden en nye Vei; han seilede fra Cap Sydost hen om alle Jndiske Øer, og passerede den Sydlige Spidse af Nye=Holland; Derfra seilede han Nør paa til Canton; Paadenne Vei opdagede han 1) en Deel Jnseler, som endnu ei ere bekiendte, hvis Jndvaanere vare sorte med Uldartig Haar; 2) under den 8de Grad fandt han endnu nogle andre Jnseter, hvis Beboere vare brune med langt sort Haar; Han har kaldt de første de Morriske Jnd seler og de sidste Alliance=Jndselerne, i øvrigt indberetter, at Folkeslagset synes godt og arbeidsom, og Landene frugthare, og saaledes haaber en nye Kilde for Handelens Udbredelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Kiøbenhavn, den 6te Martii. Hs. M. har behaget at medele den forrige Husarmajor Kammerherre, Baron Wedel Jarlsberg, en Pension af 400 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Med Chinaskibet, ført af Capitaine Langøe, er Souverainens anden Søn fra Madagaskar ankommet hertil. Han lærer Fransk, Dansk, Regning og Skrivning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Som tilforladeligt bliver paastaaet, at derer givet Ordre til Udrustningen af 11 Linieskibe og 3 Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Corsøer, den 6te Martii. To Baade saa forleden fast i Jisen, men ved Hielp af Klokkernes Ringen her i Byen, og Skud fra Fæstningen, fandt de lykkelig Koursen til Revet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Fridericia, den 19de Martii. Beltet imellem dette og Strib er saaledes tillagt med Jis, at al Passage er næsten ophæved, og derved des besværligere, siden Jsen hverken kan briste eller bære, ligesom hele Strømmen er tillagt baade Nør og Synden til; - de 3de sannede Kiøbenhavnske Poste indløbe i Dag paa engang. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Brabandt den 2den Martii. J Bryssel opslaaes adskilligt ubehageligt og meget sigtende imod den nogende entre - disse bleve efter Magistratens Anordninger afreven, og sadt en Præmie af 1000 Rdlr. paa for den, som kunde anmelde Angiverne - Srax samme Aften fandtes Sedle derunder: vi ere 4 Angivere, Murvægene, Stierne, Klystererne og Forfatterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Nederelven den 4de Martii. Den oprøriske Pøbel i Genfelærer og nu en nye Maade at føre Krig paa da Garnisonen, skulle rykke an imod dem, plantede de store Kiedler over en Jld, hvori de bestandig holdt kaagende Vand, hvilket de formedelst Jldsprøiter sprøitede Garnisonen i Øinene, som derover maatte vige tilbage, hvorefter Øvrigheden nødtes, at udlevere Arrestanterne og føie Folket i deres Paastand. - Og denne Uorden skeete i en Stad, der har 8000 Mand Garnison, der nu er bleven saa modløs, at den deserterer i Hobetal, hvortil Borgerskabet hielper dem endog med Reisepenge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Paris, den 6te Martii. Prins Henrich af Preussen siger om det Fornærmelige, der findes imod ham i Grev Mirabaus Skrivt, at det er Skarn, som ikke pletter. - Foragt er altid den sikkreste Hevn, Altong, den 6te Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Da den fangne Seraskier af Oczakov sagde til General Samaillow, at han fandt de Russiske Tropper meget skiønne, svarede denne: ja men og tappre, hvorpaa Seraskieren igien svarede med det stolte Svar, varede de det ikke, saa var jeg ikke her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Wien den 2den Martii. Ved Jnddrivelsen af Krigstyren giøres mange selsomme Udslugter, hvoraf man kun vil anføre følgende: Undertegnede har intet at fortienne, spiser og klæder sig vel, men paa Puf, (d. c. Borg) kan altsaa ikke erklære sig til noget - En Tilstaaelse, som gualificerer ham til at forsørges i et Arbeidshuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Den 13de saae man her et Skuespil, som i Europa, uden for Constantinopel, maaskee aldrig har været seet. Fyrstinde Klary kiørte i en smuk med 2 Kammeler bespendt Vogn igiennem Gaderne. Disse Kammeler have Russerne gjort til Bytte i Moldou; Prinds vor Ligne havde der kjøbt dem og ladet dem bringe til Wien, og foræret sin Datter Fyrstinde Klary dem. Paa Bukken saa vel en Kudsk, men Kammelerne blede styrede af en Russer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
General=Fortegnelse. over de udi Danmark og Norge, samt Hertugdom menne Slesvig og Holsteen udi Kirke=Aaret Fødte. Døde. Copul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Siellands Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Fyens Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Aarhuus Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Ribe Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Aalborg Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Wiborg Stift . . Herskabet Pinneberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
J Grevskabet Ranzau, Tronhiems Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Christiansands Stift. De andre 2de Stifter. haves, endnu ikke. Summa 34993 29863, 9388 Ere altsaa 5130 flere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Prædikanterne paa Midfaste Søndag. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk, Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Bekiendtgiørelser. dersom nogen behøver noget Høe, da gives Efterretning herfra Adresse=Contoiret, derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Paa Ussinggaard ved Horsens er et Partie " Engelsk Ray=Græsfrøe af nogle Hundrede Pund af dette Aars Avl, bierget uden at faae noget Regn, at bekomme til 12 s. Pundet. Lysthavende behage derom at henvende den til S. T. Hr. Kammerherre, von Gersdorff i Horsens, eller Fuldmægtigen Ri i sum ved Ussinggaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Allermeest brugelige Sorter Hauge=Frøe af Tr bedste Slags er at faae for billigste Priis hos C. A. Petersen ved den Danske Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-20
Dersom nogen behøver noget Byg= og Havre=Foder, da gives Efterretning herfra Adresse=Contoiret derom. Vefstrups Hovedgaard, beliggende i Colding De huus Amt, 2 Mile fra Weile, Hovedgaards Taxt 22 Tder. 1 Skp., Skovskyld 1 Skp. 3 Fdkr. er efter Kongel. allernaadigst Bevilling befriet, for alle Skattter og Paabudder a. Gaarden ligger ved Skoven, med en anseelig Lyst=Kiøkken= og Frugt=Hauge, dens Bygninger er i overmaade god Stand, og vel vedligeholdte. Corps=Logie er fast Grundmuur, hvorudi endeel gibsede og betrukne Værelser, de 2de andre Fløie i Borgergaarden, saavelsom Ladegaards=Bygningerne, ere alle at Ege Bindingsværk, med murede Vægge, hvoraf endeel for faa Aar siden af nye er opbygte. Et Stk. Skov af Linneballe Skov, Skovskyld 2 Alb. omtrent en Fierdedeel Miils Vey fra Refstrup. Gadberg Kirkes. Hartkorn 18 Tdr. 4 Skpr. Linneballe Kirkes Dito, 10 Tdr. Gufschud, Kirkes Dito 11 Tdr. 6 Skpr. Bøndergods 10 Tdr. Hartkorn, hvorpaa er 16 Huse, som forretter Ugedage og svarer aarlig i Landgilde 500 Rdlr. Gaarden tilligemed Godberg og Linneballe Kirkers Korn= og Qvægtiender, ere bortforpagtede til Maydag 1792 hvoraf svares i Forpagtnings Afgift 700 Rdlr., desuden fores og græsses Eieren 5 Hester, 12 Køer og 10 Faar, og leveres til Hestene 30 Tdr., Havre, Gingschud, Kirkes Korn= og Qvæg Tiende oppebærer Eieren. selv in Natura. Disse Eiendomme ere at faae til Kiøbs enten separat eller samlet paa favorable Conditioner, hvoriblant denne, at alle Pengene kan imod Sikkerhed blive staaende, om forlanges, naar Liebhaberne betids vil melde sig hos Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
følgende Forening og Forsikrings Act er af Kongen af Sverrig forelagt Rigets Stænder til Approbation. at samtykke med og i følgende, Forening= og Stænder til Approbation. 4 For at skille Os og Vort kiære Fædreneland for bestandig ved de heftige Bevægelser, som deels ved enkelte Personers Ære= og Regjeresyge, deels ved udenlandske Jntriquer, og endelig ved Rigstændernes indbyrdes Avind og Uenighed, som ofte havde sat Riget, dets Varagtighed, og den almindelige Sikkerhed i Fare, og foraarsaget Usamdrægtighed, et allene imellem Undersaatterne, men endog imellem Kongen og Folket, samt for at kunne engang for alle fastsætte de Grunde, hvorpaa Regieringslovene ere bygte, og afværge for Fremtiden al ubetydelighed og eensidige Tillægninger, har vor allernaadigste Konge for Sig og Sine Efterkommere paa den Svenske Trone behaget Stænder til Approbation. at samtykke med og i følgende, Forening= og Forsikrings=Acte: Vi erkiende, at vi have en Arvekonge, som besidder Fuldmagt at styre, frede, frelse og forsvare Riget, giøre Pengelaan, begynde Krig, slutte Fred og Forbund med udenlandske Magter, bevise Naade, skiænke Liv, Ære og Gods, disvonere efter sit eget Gotbefindende, over alle Rigets Embeder, som bør besættes med indfødte Svenske Mænd, samt haandhæve Ret og Retfærdighed og Rigers øvrige betydelige Anliggenders Pleie, alt paa den Maade Kongen finder tienligst. Vi ansee Os for frie, lydige og sikre Undersaattere af en kovmæssig kronet Konge, som regierer os efter Sverrigs skrevne Love, saaledes som de vare før 1681. Og som vi alle ere lige frie Undersaattere, saa bør vi og alle under Lovens Beskiermelse nyde lige Ret. Derfore bør og Kongens Høieste=Ret, for hvilken Justits=Revisions=Sager afgiøres, og hvori Kongen har 2 Stemmer, bestaae baade af Adelsmænd og af Mænd, som ikke ere at Adel; i hvilken Henseende Antallet af Rigets Raad herefter kommer an paa Hs. Kongelige Majestets eget Gotbefindende; Hs. Majestet vil beskytte Høie og Lave mod al Uret, ingen skade paa Liv, Ære, Lemmer og Gods, forinden han lovligen bliver overbeviist og for den behørige Domstol dømt. Et lige frit Folk bør eie lige Ret, og derfor have alle Stænder Ret til at besidde og kiøbe Jordegodser i deres fælleds Fædreneland; dog at Ridderskabet og Adelen, saaledes, som hidindtil har været fastsat og brugeligt, conserveres ved deres gamle Rettigheder, at eie adelige Friejordegodser samt tilliggende Herligheder, og de i Skaane, Halland og Bleking saa kaldede Sogne Godser. J øvrigt maae Jordegodserne ei forandre sin gamle Natur og Afdeling i Frie=Adelige, Skatte= og Krongode ser; men Besværligheden med Skytsningen, bør deles lige paa Godser i Riget, de adelige Friegodser, med tilliggende Herligheder, Sogne=Godser, og forundte Boepæle derfra undtagne og befriede. Almuens Rettigheder til Skattekiøb af Krongodserne, og deres sikkre befindelse er ved en særskilt Forordning af Dags Dato bleven bestemmet med samme Sikkerhed, som om de vare her indførte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Rigets høie og fornemme Embeder besættes allene med Mænd af Ridderskabet og Adelen; men i øvrigt bliver Duelighed, Fortieneste, Erfarenhed, og en prøvet medborgerlig Dyd, den eneste og rette Grund til Befordring til alle Rigets Embeder og Tienester, høie og lave uden Hensigt paa Byrd og særskilt Stand. Men naar en Embedsmand, som ikke er af Adel, bliver ophøiet til adelig Værdighed, kan han ei længere beholde det Embede, han som udadlet forhen har faaet og havt til den borgerlige Stands Sikkerhed. Da den rette Frihed bestaaer i at give fri til Rigets Underholdning, hvad som findes nødvendigt, saa eier det Svenske Folk en ustridig Ret til at raadslaae, ligne, afslaae og samtykke med Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Paa Rigsdagene foretages af Rigets Stænder ingen andre Gienstande, end dem Kongen, proponerer paa den for 1680 sædvanlige Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Adelens og Præsteskabets Privilegier af Aaret 1723, samt Stændernes velerhvervede Privilegier og Rettigheder stadfæstes i alt, som ikke strider imod denne Forsikrings=Act. Denne Forenings= og Forsikrings=Act skal af alle Sverrigs Konger ved Deres Antrædelse, til Regieringen undertegnes, samt aldrig tillade, at nogen Proposition eller Forsøg giøres til mindste Forandring, Udtydning eller Rettelse i den bogstavelig Jndhold af samme. Og i Tilfælde, at Kongehuset skulde uddøe, skal den Konge som bliver valgt, træde ind i alle disse Rettigheder, og forbinde sig til at lagt tage samme uden mindste Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Regieringsformen af 21de August 1772 vedbliver usvækket i alt det, som ei ved denne Act er bleven forandret. - Paa Rigstændernes Vegne underskrevet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Blandinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
London, den 2den Martii. Alle vore Blade fortælle en Anrebotsder giør Kongen af Frankrig megen Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Da Tippo Saibs Ambassadeurer toge Afsked i Versailles, bade de Kongen at sige dem, hvilket Venskabs=Beviis af deres Herre der ville være det Franske Hof meest behageligt? Kongen svarede: at det største Beviis paa deres Herres Agtelse ville være denne, om han ville friegive de Engelske Officiers Soldater, som endnu maatte være fangne i Sultanens Land, især dem, som Hr. Soufren har gjort til Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Paris, den 3die Martii. Grev Mirabeau har i Journal de Paris høitidelig declareret, at han ikke er Forfatter til den famense Historie over Berlin. Han siger, at han hverken er en Nar eller et øndt Menneske, og ethvert Verk som viiste, at dets Forfatter maatte være en af Delene eller begge paa engang, flød sikkerligt ikke af hans Pen. Ved Nantes ere i denne heftige Vinter alle Østers ihielfrosne, alle dem, som Fiskerne have fremtrukken 36 Favne dyb af Havets Bund vare fordervede og raadne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Kongen arbeider hver Morgen inden lukte Dørre, og giennemgaar opmerksom alle de Broschurer der komme for Lyset. Han skal derved, have udladt sig med: "At Presfriheden syntes ham at frembringe meere Sandhed end Logn, og man maatte altsaa beskytte den. formedelst det Gode den frembragte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Kongen har nu ophævet alle Lettres de Ca cher, kun allene dem som efter Familiers Ansøgning ere udstædte mod saadanne Personer, som for svære Forbrydelsers Skyld sidde sangne i Citadellerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Frankfurt, den 17de Martii. Hvelvingen over den for sin Størrelse og prægtige Bygningsmaade saa berømte Cathedral Kirke i Urbino er nedfalden, og har tillige nedtrykt hele Bygningen samt Pave Clemens Kl. Begravelses Capelle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Keiseren har sat en Premie af 100 Ducater, paa det beste Skrivt imod Penge=Aager. Nogle mene at det bedste Raad var, at lade enhver saaledes overbeviist Jødeknægt ophænge, som en anden Tyv, da de ere saa meget des skadeligere, som de stiæle allene fra de Trængende der mindst kunne miste. - Men dette var dog for haardt; thi de stakler tage jo dog intet med Magt, og en ublue Aagrer straffes jo dog gierne, tidlig eller sildig, haardt nok, naar han føler Samvittighedens piinagtige Bebreidelser og alle Retskafnes Foragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
I Choczym er et ubekiendt slet klædt Menneske bleven paagreben i samme Øieblik som han ville sætte Jld paa Krudtmagasinet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Af Dato Christiansborg Slot, den 27de f.M. har Hans Majestet i allernaadigst udgivet den Orden, hvorefter Allerhøistsamme, vil, at de Sager, som til Hans Majestæts almindelige Høieste=Ret i indeværende Aar 1789 ere indstævnte, saavelsom og de, som fra forrige Aaringers Høieste=Ret ere overblevne, skal foretages, og dermed den 5te Martii er begyndt, nemlig: Overblevne og efter Kongelig allernaadigst Bevilling udsatte Sager fra Aar 1786. No. 1 og 2. Fra Aar 1787, Nr. 3. og 4. Fra Aar 1788 No. 5 til 31. Optagen. Sag, Nr. 32. Fra Aar 1789. Danmark,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Kiøbenhavnske Sager, Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets, Nr. 33 til 66. Hof= og Stadsrettens første Vidnekammers for Rettens Fornæg, telse, Nr. 67. Kiøbenhavns Hof= og Siderets Skiftecommissions, Nr. 68 til 75. Siellandske Sager: Landsdommernes, Nr. 76 til 92.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Kiøbenhavns Rytterdistricts Birkedommers, No. 93 til 98, Frederichsborg Rytterdistricts Birkedommers, No. 99 og 100. Wordingborg, Districts Birkedommers, 101 til 105. Commissariers Forretninger, Nr. 106 til 111. Sager, som efter Friherrerne Privilegier indstævnes for Høieste=Ret, No. 112. Byefogdens i Helsingøer for Rettens Fornegtelse, Nr. 73.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Herredsfogden ved Møens Herred for Retten Fornægtelse, No. 114 og 115. Fyenske Sager: Landsdommernes, Nr. 116 til 121. Commissariers Forretninger, No. 122. Odense Byefogeds efter allernaadigst befaling, Nr. 123. Byefogden i Assens for Rettens Fornægtelse, No. 124. Sager, som efter Friherrernes Privilegier indstævnes for Høieste=Ret, No. 125. Lollandske og Falsterske Sager: Landsdommernes, Nr. 126 til 129. Jydske Sager: Landemodets i Aalborg Stift, Nr. 130. Lands dommernes, No. 131 til 143. Aalborg Magistrats Nr. 144 til 146. Fridericia Byefogeds. No. 147, Byefogdens i Aalborg for Rettens Fornægtelse, No. 143. Skanderborg DistrictsBirkedommers, No. 149 til 154. Cammissariers Forretninger, No. 155 til 159. Landmilice=Sessionens Deputeredes, Nr. 160 og 161. Told=, Consuptions og Confiscations, samt andre Kammersager, som directe for Høiesteret indstævnes, Nr. 162 og 163. Bornholmske Sager: Landsdommerens, No. 164. til 166 Norge, Søndenfieldske Sager; OberHofrettens, No. 167 til 183. Ober=Bergamtets, No. 184. Jarlsbergs Grevskabe Birke dommers, No. 185. Nordenfieldske Sager: Ober=Hofrettens, No. 186. Vestindiske Sager: Ober=Rettens, No. 187 til 189, Ostindiske Sager: Byefogden i Tranqvebar for Rettens Fornægtelse, Nr. 190.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Som man erfarer fra Sverrig stemme nu Adel og Præstestanden for Freden, og endeel af Borgerstanden begynder at blive af samme Meening. Justitsraad Ryge og Justitsraad Tetens, Professor i Kiel, ere blevne Assessorer i Financecollegio og Finance=Casse Directeurer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
En vis Magister, Joseph Frederich Palling, som man vil antage for at være den bekiendte Baron Joseph Friderich Mortezini, Ridder af Stephansordenen; har i denne Tid gjort megen Opsigt i Kbhvn. Han har forbunden sig til, at bevise det Ugrundede i denne Mistanke, men tilstaaer derimod, at hans Navn egentlig er Pillain Landhuusholdnings=Selskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
De Premier og Belønninger, som Selskadet tilkiender for Aarene 1787 og 88, kunne, saasnart dets nu forestaaende høitidelige Møde er forbi, ventes offentligen bekiendtgjorte: imidlertid og paa det alle og enhver, især de som maatte have Lyst at concurrere til Selskabets Premier herefter, desto tiligere kunne vorde underrettede om, hvilke det udsætter for 1789, bekiendtgiøres herved: At Selskabets Premie Liste bliver uforandret den samme for 1789, som den har været for 1788, og at følgelig de samme Premier, som i forrige Aar 1788 bleve udsatte og bekiendtgjorte, ogsaa for indeværende Aar 1789 ere gieldende; saa at der efter enhver af de bekiendtgjorte Materier kan æskes Premier i samme Orden og til samme Tider, som i forrige Aar. Til ydermere Efterretning tiener, at de i afvigte Aar udsatte og bekiendtgjorte Premier, ere indførte i No. 120, 12. 131, 136, 141 og 151 af de Kiøbenhavnske Addresse=Contoirs Efterretninger for 1788, og i de Berlingske Tidender fra Nr. 39 til No. 65 for samme Aar. Skulde nogen eller ønske sig Fortegnelse over bemeldte udsatte Premier til nye Giennemlæsning, da er samme trykt at faae ved Selskabets Secretair. Efter Selskabets befaling. D. Diderichsen. Constitueret Secretair ved Selskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Prædikanterne paa 5te Søndag i Fasten. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Bekiendtgiørelser. Den Beskrivelse i No. 7 øver den simple Tildragelse med en skikkelig Borgerkones Kaabehægte ved en Barne=Daab her i Kirken under vor Guds=Tieneste, er overdreven, urigtig og i Hensigt til, at den enten med blodige Fingre eller optrukken Kniv skulle have gjort frygtelig Opsigt, ganske usandfærdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Denne Berigtigelse har jeg troet at skylde min Menighed, der under den offentlige GudsTieneste ved ethvert Optrin stedse har udmerket sig ved Orden og Andagt og Velanstændighed. Christian Brøndsted. hønneberggaard i Coldinghuus Amt, er til( Kiøbs at faae under Haanden, dens Beliggenhed finder manges Yndest, i Henseende til Skoven som den har tæt om sig, og Seilladsen i det lille Belt som falder meget nær der forbie. Gaardens Bygning er for ey mange Aar siden nye opført af Muur og Bindingsværk, Stuehuset Teglhængt, vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, forsikret i Brandcassen for 3000 Rdlr. Hartkornet er Hovedgaards Taxt 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 og en halv Alb., og Skovskyld 1 Fdkr. 2 og en halv Alb. der har sine Friheder. Udsæden er aarlig af alle Slags Korn omtrent 60 Tdr., Høe Avles 50 Læs foruden af Klæver=Jorden, er overalt meget god. Berøering af Køer kan haves 22 Stkr., foruden smaae Høvder og fornødne Hester, Tørveskier, Skov, baade Eeg og Bøg haves rigelig til Fornødenhed. Nærmeste Kiøbstæde, Fridericia herfra 3 Fierdingvei, Colding 1 og en halv Miil, over Beltet til Middelfart en halv Miil. Forlanges af Kiøbesummen staaende nogle Tusinde Rdlr. kan det gjerne blive accorderet. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-03-27
Dersom nogen behøver noget Byg= og Havre=Foder, da gives Efterretning herfra Adresse=Contoiret derom. Dersom nogen behøver noget Høe, da gives. Efterretning herfra Adresse=Contoiret, derom.