JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Man laver ogsaa ofte Cider, Jsær i pengetrange Tider; Den er i Smagen Vinen lig, Derhos paa Kræfter meget rig; Men smager Cider end som Vine, Saa volder den dog meget let, En saare heftig Hovedpine, Naar man den drikker alt for tæt. Vil Dødens Vink den Sunde lyde, Han da behøver kun at nyde Jskolde Drik, naar det er hedt, Jmens han selv er meget svedt; J Charons Baad han flux vil træde, Og seiler han end ei paa Stand, Vil han dog længe skranten græde, Ved Styrens fule, sorte Strand. Paa hver en Tid man Melken nyder, Den os en herlig Næring yder; Den ved sin saare milde Kraft, Er Sund og Syg en gavnlig Saft Men hvor, som stedse, føler Plage, Af Syre, Galde, Feberkuld, Han Melken ingensinde smaae, Den er hans Helbred ikke huld. Ved Ærenpris, Melis, Camille, Man mangt et Onde snart kan stille, Men og hos os vi Urter see, Skjøndt de ey kaldes China, Thee, De voxe frit for vore Fødder; Med ringe Møje og omsonst Vi kunne faae de friske Rødder, Fast ganske uden Hielp af Konst. Fortrinlig bør vi overveie Den Skat, som vi i Luften eie; At ei vi kan undvære den, Og at den er vor Sundheds Ven; En Balsom mild den er for Livet, Og den blandt Midler øverst staar, Den altid Kræfter det har givet, Ved den det største Tilvæxt faaer. Derfor Bevægelse man søge J Marken og blandt Lundens Bøge, Og ved at ride, kjøre, gaae, Ret snart man Munterhed vil faae; Den styrker Lemmer, som er stive Og slappe Nerver spænder den; Den større Madlyst os kan give Og bringe svundne Søvn igjen. Jsær ved Vandet at befare, Kan man sin Sundhed godt bevare; Thi Vandets Kjølighed og Luft, Der aander ud en Sundhedsduft, Det svage Legem kan oplive; Og hver, som har Søreiser gjort, Kan og det Vidnesbyrd den give, At den befordrer Madlyst stort. Al Trækluft flye man behende, Mod den sig Legemet aldrig vende; Hvis den os bagfra griber an, Den er vor værste Avindsmand; Den vore Nerver sjeldent sparer; En heftig Smerte kan opstaae, Der ofte meget længe varer, For den ved Curer kan forgaae. For Helbred intet mindre duer End alt for varme Vinterstuer, Jsær naar man i hede Krog Ved Drik har bragt sit Blod i Kog; Thi Hovedpine, Afmagt, Hoste Den stærke Hede avle maa; Derfor den Skik, man altid roste, Helst i den frie Luft at gaae. At vaske sig man aldrig glemme, Hver Morgen, Aften, ude, hjemme, Hænder og Ansigt som sig bør, Thi det os største Nytte gjør; Det kraftigt styrker, renser, svaler, Og naar da Munden skylles ud, Man gjør hvad netop os befaler. Til Sundheds Tarv Hygæas Bud. Det og sig bør i Sommerdage, Ret tidt reent Linned paa at tage; Men er det meget varmt og hedt Og man paa hele Legemet svedt, Reent Linned koldt ei paa maa trækkes; Urokket skal den Regel staae: At Reenlighed Hygæg tækkes Hvis Yndest vi derved opnaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Ogsaa heel sunde Bade ere Kun maa de ei for varme være; Et Bad har ofte forebygt, At ikke Mennesket blev sygt; Det Østens Folkeslag os vise, Hver Perser og hver Saragen, J det i Bad de finde Lise, De fries og for Gigt og Steen. Ogsaa Fodbad maa høit berømmes Og dygtig Gidning ei forsømmes: Thi let gjør Hoved det og Bryst Og vækker og til Søvnen Lyst; Det styrker mildt de svage Lemmer, Fordeler og giør lind og varm; Det andre skjulte Kræfter gjemmer, Og styrer mangen Sygdoms Harm. Ved Piller, Pulver, Lægedrikke, Den Sundes Kræfter vinde ikke; Thi kun den Syge bruge skal En Lægedom i Nødens Fald; Thi den, som Legemet kun vil byde Et Apothek af Medicin, Han siden vil for seent fortryde, At han beredte dets Ruin. Diæt, Diæt i Alt man lyde Den kan med Helbred ene fryde, Og giør at man, næst Gud, opnaar En Alderdom med sneehvidt Haar; Alt før jeg fremsat har Beviset, Skjøndt hverken Lægmand eller Lærd Har Sagen hidtil noksom priset. Og viist dens høie, sjeldne Værd. Hvis ei til Maal jeg maatte stævne, Jeg her en Liste vilde nævne Paa Folk, af Alder som en Eeg, Fordi de ei Diæten sveg, Og naar sig Lidenskaber rørte, De som Compasset fulgte den, Og Stormens Brag da snart ophørte, Naar de sig holdt til Sundheds Ven. Man altid nøie Mærke lægge Til Sind og Legem, der er begge, Ved den saa vise Skabers Haand. Forened til et Demantsbaand; Tilmaade Legemet man nære, At det kan blive vel ved Magt, Men Sindet altid roligt være, Og blive ei i Oprør bragt. De, som til Hjerte dette tage, Vil saare seent fra Verden drage; Og paa den lange Vandringsvei, Til Lægedomme trænge ei; Paa tvende Ting de agte nøie: Paa Sindsro og en god Diæt Det deres Alder vil forhøie Og gjøre Livets Møie let. Om Biskop Absalons Ring og om den Forfatter, som Jngen kjender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
J Anledning af Kjøbenhavns Skilderie, 1827 No. 44 Col. 699. Denne Forfatter, paa hvis Autoritet Beretningen om Absalons Rings Nedlæggelse i hans Grav 1536 beroer, kalder Brevskriveren, l. cit. i Skilderiet, "En Forfatter, som Jngen kjender."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
J denne Yttring: som Jngenkjender, glæder det Undertegnede at finde en Hylding for sal. Abr. Kall, en Hylding, som denne vor store Lærdes Manes i saa høi Grad fortjene. Det er nemlig Kall, som i den af ham udgivne 8de Tome af Suhms Danmarks Historie S. 585 i Noten erklærede, at han ikke vidste, hvem den Chytræus Veianus var som Suhm beraaber sig paa som Hjemmel for den Efterretning, han meddeler og Ringen; og - slutter nu Brevskriveren, vistnok ikke uden Føie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
en Forfatter, som Kall ikke kjender, ham kjender Jngen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Naar Publicum bliver oplyst om alle Omstændigheder ved den Absalonske Gravs Aabning - et Foretagende, ved hvis Udførelse, saavelsom ved Undersøgelserne i Tyre Dannebods Gravhøi, Hr. Cancellieraad Thomson har sat Kronen paa sine saa overordentlige Bestræbelser for vort Fædrenelands Oldsager – da vil Fortællingen om Ringens Begravelse 1536 ikke længere være et Sagn, hvis Ophavsmand Jngen kjender. Da det imidlertid kan vare en Stund, inden den authentiske officielle, med alle behørige Bilag og lithographerte Afbildinger forsynede Species sacti om dette interessante Anliggende lægges for Publicum, har jeg troet, det ikke var afveien, at jeg strax foreløbig søgde at adsprede det historiske Mørke, som hviler over det Sagns Ophav om Absalons Rings Skrinlæggelse, som er en Handling, der vidner ligesaavel om Biskop Palladius's Pietet, som om hans prange Begreb om Gravran. Kilden til bemeldte sumske Notits om Ringen, er et Værk, i Manuscript, om den danske Historie, hvoraf Originalen gjemmes paa Universitetsbibliotheket og en Afskrift deraf paa det kongelige store Bibliothek. Forfatteren er den i Literaturlexiconnet forekommende HermanChytræus fra Wæ i Skaane, og Bogens Titel: Opusculum Hermanni Chytræi Wæjani, rerum danicarum qvarundam memoriam, carmine heroico conscriptam, couprehendens. Stedet, hvor den berørte Sag omhandles. hedder saaledes in extenso: Christianus in oras Tertius ut nostras venit, sceptroqve politus Daniaco suit, Archicurpit lustrare Sepulehrum Præsulis et cineres. Tumulovenerandus aperto Absalon ornatu sacro mox cernitur, ejus Annulus in digito, cyano pretiosus et auro, et Inventus, qvem Rex lustratum Inmine, donat Palladio. Pius antistes monumenta niorum Affirmat spoliare uesas; mox projicit orbem In tumbam; suem, diceus, suus annulus esto. Christianus tumulumqve monet mox clandier, athveHuie superimponi signatum carmine saxum. Saavidt Chytræus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Som den vantro Brevskriver her finder den savnede Hjemmel for hiint Sagn, er der heller ingen Tvivl om, at, naar bemeldte Synsforretning udkommer, da alle hans andre Betænkeligheder ogsaa vil forsvinde som Dug for Solen. d. 3die Junii 1827. Desiderius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Jndenlandske Efterretninger. J Sorøe-Egnen skal i disse Dage være passeret den sørgelige Begivenhed, at en ung Bonde, som var gaaet ud at bade sig, druknede; at hans Broder, som vilde redde ham, fandt sin Død derved, og Faderen, som sprang i Vandet, for om muligt at frelse begge sine Børn, ligeledes omkom. Byen, hvor det skeede, hedder Wedde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Redaktionen har modtaget følgende Meddelelse, der kan tjene til Berigtigelse eller Stadfæstelse af, hvad der i flere af vore offentlige Blade har været anført: Orientalisten C. Lassen er født i Bergen i Norge, hvor hans Fader, som havde været Foged i Nordhordlehn, i en Række af Aar var Toldinspecteur; hans ældste Broder er Politimester i Bergen og hans anden Broder Toldinspecteur i Trondhjem; hans Fætter er Sognepræst i Grads Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Lassen deponerede ved Fredriks Universitet i Christiania i Aaret 1818, og absolverede ved samme Universitet Examen philologicophilosophicum i Aaret 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Blandede Efterretninger. Huset Rothschild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Om dette Verdens største Handelshuus indeholder den tydske Tidende, der udkommer i Paris, følgende interessante Artikel, der saameget mere fortjener at paaagtes, som det er meget troligt, at ovennævnte Tidende, ikke uden den Rothschildske Families Vidende og Samtykke har optaget den. - - "Den i Frankfurt for ikke længe siden døde Hr. M. v. Bethmann, som holdtes for een af Europas rigeste Banqviers, efterlod sig en Formue af 8 Millioner Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Af temmelige ægte Kilder erfarer man derimod, at Huset Rothschild (eller rettere de 5 Brødre Rothschild) i Fælledskab besidder en Formue af 50 Millioner Gylden, og at det ved sin Jndflydelse og sine Forbindelser endnu kan disponere over 100 Millioner. Vi have bestræbt os for at erholde authentiske Materialier angaaende dette Huses Opkomst og dets efterhaanden fremskridende Tilvæxt, samt ogsaa med Hensyn til dets enkelte Medlemmers Biografi, og troe, ved den merkantilske og politiske Vigtighed, dette Huus har, i Meddelelsen af disse Resultater at levere vore Læsere en ikke unteressant Lecture.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Vi begynde med Stifteren og Stamfaderen for dette Huus: Majer Amschel Rothschild, Faderen til de endnu levende 5 Brødre, var født i Frankfurt am Main i Aaret 1743. Han mistede sine Forældre i sit 11te Aar. Uden Formue skulde han, hvilket endnu er Tilfældet i Tydskland med fattige Jsraliter, bestemmes tilLærefaget, men efter faa Aars Forløb, hvori han havde nydt Underviisning, opgav han samme og begyndte at drive en lille Handel. En Erhvervskilde, som kastede meget af sig, frembød for Kienderen de Riges og Stores herskende Tilbøielighed paa den Tid at samle gamle Mynter. Han opgav derfor sin anden Handel, og dyrkede isærNumismatikkens Fag. Ved dette, og ved at stifte anseelige Bekjendtskaber, som især senere skaffede ham stor Fordeel, erhværvede han sig et anstændigt Udkomme. Da han paa samme Tid øvede sig i Comptoirvidenskaber, saa erholdt han en meget fordeelagtig Ansættelse i et Vexeleerhuus i Hannover, hvor han opholdt sig flere Aar og ved Flid og Sparsommelighed samlede sig en lille Kapital. Ved sin Tilbagekomst til Frankfurt giftede han sig og grundede det endnu bestaaende Vexeleerhuus. J kort Tid forskaffede hans Vindskibelighed, Kundskaber og Redelighed ham Credit og Tillid. En væsentlig Udvidelse af hans Virkekreds erholdt han da Landgreven af Hessen, der ved Jndkjøb af gamle Mynter først havde lært at kjende ham, som en tilforladelig og brugbar Forretningsmand, i Aaret 1801 udnævnte ham til sin Hofagent, i hvilken Egenskab han viste Landgreven af Hessen, som siden blev Kurfyrste, betydelige Tienester. Det lykkedes ham iblandt andet, da Kurfyrsten i Aaret 1806, ved den franske Armees Nærmelse, maatte flygte fra sit Land, og dennes meget store Privatformue nær var bleven et Bytte for Napoleon, at redde en betydelig Deel af samme ved Mod og Klogskab, omendskjøndt ikke uden personlig Fare, denne bestyrede han nu samvittighedsfuld for Kurfyrstens Regning. Paa denne Tid begyndte da ogsaa den første større Udvidelse af Husets Forretninger ved det Statslaan, som Rothschild sluttede med det Kongelige danske Hof, til et Beløb af 10 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Hvor man har Kobberstik- og Billed-Samling træffer man undertiden paa en særskilt Afdeling af Portraiter af Morten Luther eller historiske Scener af hans Liv. Den første særskilte Samling af denne Slags, der kjendes, er samlet af Konsthandler Jacobi i Berlin. Den bestaaer af Kobberstykker, Træsnit, Jernstik, Stentryk fra mindste til største Format, og tillige mange kostbare originale Haandtegninger; deriblandt mange fra England, Frankrig, Jtalien, Holland; Tallet udgjør i alt 1205 Blade. (Kunstblatt 1824. No. 5.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
J Hamborg havde siden 1ste Januar d. A. en blaae Aand ladet sig see paa Dompladsen, mellem Kl. 12 og 1. Den gjorde en stor rædsom Opsigt, indtil det omsider blev opdaget, at en Spøgefugl havde frembragt denne Aand ved Hielp af et Huulspeil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Kjøbenhavns Børs, den 5 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 1623. - Rbd. Sedl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 49 1/2 50 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 83 3/4 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 74 1/2 - i Banco Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 3/4 101 Rbd. r. S. 113 3/4 114 Sedler Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 - i Bant 94, 94 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye. . . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 61 L. Sterl. trænbruar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Dampskibet Wilhelmine, med sin høje, tykke Røgstøtte foran sig, stak i Søen, og paa Dække saaes en broget Vrimmel af alskens Passagerer, staaende, siddende, gaaende, samtalende, og røgende af deres Piber. Nogle, som tilvinkede deres paa Toldboden staaende Venner og Veninder deres Farvel, syntes med Smerte at skille sig fra det Kjøbenhavn, hvor de vare blevne behandlede med saa megen Gjæstmildhed, Andre saae sig ei mere omkring og syntes ikke at føl noget Savn ved deres Bortfjernelse fra den Stad, som snart ganske skulde tabes af Syne. Ombord paa Skibet fandtes denne Gang Mennesker fra de meest forskjellige Egne, og blandt disse til Schveizerfamilie, der, efterat have restaurert Christianias Jndbyggere, nu vendte tilbage igien til Schveiz, for, blandt sine Alper, at restaurere sig selv, en Sachsisk Godsejer, der havde besøg Kjøbenhavn og medtaget fra Gjæstgiverstedet den Efterretning, at Folk vare temmelig dovne deren ung Engelskmand, der, som Engelche Hattemagers i Barselstuen, ikke talte et eneste Ord; tre ældre Engelskmænd, der vel talte, men kun indbyrdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
For et Aar siden har man begyndt paa en Vei, som skal gaae fra Tiflis igjennem Kaketien til Noucha og derfra i 2 Grene til Derbent og Bacum mod det caspiske Hav. Denne vigtige Vei, som meer end en Trediedeel forkorter den nuværende, vil bidrage til at oplive denne skjønne Egn. Ghendies District leverer en ringere Art Bomuld end den, der findes i Crivan, men som alligevel er meget dyrere formedelst sammes Forbrug i Landet, hvor almindelige Tøier, gjøres deraf. Der findes ogsaa der Vox, Honning og Krap, endvidere Oxe= og Bøffelhuder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Alle Sorter Druer ere der meget store, der laves en god Viin deraf, som sælges meget billigt. Af den armeniske Ærkebisp i Tiflis, Narses, vare vi anbefalede Archimandriten i Ghendie. Denne gode Præst nødte os til at modtage Gjæste venskab hos sig. Han inddrømmede os et stort Værelse, 25 Fod langt og 12 Fod bredt. Bordet af Lindetræ (en Luxus i hine Egne) var kunstigt udarbeidet. Dette Bord er smukt poleret og indfattet med Ibenholtz. Vinduerne vare uden Glasruder, og blot forsynede med Skaader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Oberst Panamaroff, Chef over Distriktet Elisabethvol, til hvem vi havde Anbefalingsskrivelser, var længe i Cuban ansat paa en vigtig Post, og havde nylig ledsaget Oberst Mouravien, paa en Deel af hans Reise til Khiva. Det gjorde os ondt, at hans Afreise fra Elisabeth pol Dagen efter vor Ankomst skilte os, ved hans lærerige Samtale over saa ubekiendte Lande. Vi have ham dog at takke for nogle Oplysninger om det gamle Chanat Ghendie. Egnen er rig paa Kobber, Bly, Steen salt- og Alde Miner. De første blive for nærværende Tid ikke bearbeidede. (Brans Minerva for Januar 1827.) Jeg er Hr. Desiderius meget forbunden for hans Oplysning angaaende Herman Chytræus. Dennes Navn havde ikke været mig vanskeligt at opdage i Literaturlexiconnet, som jeg eier, hvis det havde kunne faldet mig ind, at en Lærd af Abraham Kalls udmærkede Hukommelse, vilde sige i en Anmærkning til Suhms Danmarks Historie om en Forfatter, der var af mindste Betydenhed, at han ikke kjendte ham. Man har nu Syn for Sagn, men Sagnet selv bliver dog maaskee, med al Respect for Sallig Chytræus, kun et Sagn. Vantro er Brevskriveren, som Hr. Desiderius siger, ikke, men han har altid troet, at i Oldgrandskning er Orthodore ikke mindre farlig end Heterodorie. Hans eneste Hensigt med at fremsætte sine beskedne Bemærkninger og Tvivl, var, at give Anledning til at betragte Sagen fra forskjellige Synspunkter. At alle mine Betænkeligheder, naar den lovede Synsforretning udkommer, "ville forsvinde som Dug for Solen", ønsker og haaber jeg, men inden dette saa bestemt fremsattes, havde jeg gjerne været overbeviist om, at enhver af hine Betænkeligheder er Dug og den, der skal bringe dem til at forsvinde, en Sol. Brevskriveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
(Jndsendt.)¬ J Anledning af den Oplysning, som i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 45 S. 73 f. gives om den Chytræus Veianus, som A. Kall. erklærede, at han ei vidste, hvo var, og angaaende Stedet, hvor samme Chytræus fortæller om Aabningen af Erkebiskop Absalons Grav i Aaret 1536, bemærkes her, at om bemeldte Chytræus og hans i M. paa Universitetsbibliotheket henliggende latinske Heltedigt, Daniades kaldet, allerede er givet Underretning i Profesfor Estrups Skrift om Absalon, som Helt, Statsmand og Biskop (Sorøe 1826), S. 179. f., hvor ogsaa det Sted af nysnævnte Epos, som indeholder Fortællingen om Gravens Aabning, er indrykket. Dette har altsaa som det synes, været ubekiendt endog for Forfatteren i Skild. 45, i hvis Udskrift af det vedkommende Sted ogsaa er indløben en Trykfeil: curpitistedet for cupit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Indenlandske Efterretninger. Jblandt Hovedstadens Veldædigheds Stiftelser fortjener Caroline-Skolen Opmærksomhed. Den blev 1810 aabnet med 52 næsten for alle Kundskaber blottede Børn. Fra den Tid indtil Slutningen af Aar 1826 blev i samme optaget 127 nye Elever, saa at Antallet i det Hele var 179, hvoraf dog ere døde 8. Af de øvrige 171. Pigebørn ere 99 blevne dimitterede, og 72 søge for Tiden Skolen. Af de dimitterede 99 Elever ere, en ansat som Lærerinde ved Skolen, en fortsætter den bekiendte Kniplingshandel i Silkegaden, syv ernære sig ved Skrædersyening, 31 ved anden Syening, saavel hjemme, som ude af Huset, 38 tjene som Husjomfruer, Kokke= og Stuepiger, saavel her som i Udlandet, 16 gaae deres Forældre tilhaande hjemme, 5 have, med deres Forældre, forladt Staden. Stiftelsen har et betydeligt Legat, nemlig det Meyerske, eller Renter af 30,000 Rbdlr. Sølv i kongl. fire Procents Obligationer. Af disse Renter skulle 1000 Rbdlr. oplægges for 4 af Skolens Elever, som fortrinligen udmærke sig, og ere af over 10 Aars Alder, hvilke aarlige Oplag vedblive, indtil de forlade Skolen, fra den Tid nyder Eleven selv Renten; men Oplaget og sammes ved Renter voxede Tillæg udbetales først, naar hun indgaaer i Ægteskab, under Navn af Brude-Udstyr fra Hofraad Meyers Legat. Døer hun i ugift Stand, eller maatte have gjort sig uværdig til Gaven, hjemfalder Oplaget med Renter til Caroline=Skolen. Et andet Legat for Skolen er nylig stiftet af Hr. Mægler Gerson, i Forening med hans Svigerdatter, til hæderligt Minde om afdøde Hofraad Gerson. Det bestaaer i en aarlig Rente af 50 Rbdl. rede Sølv. Skolen har nogle mindre Legater af Kalisch, Unna, og Davidsen. Ved Renterne af disse samtlige Legater, ligesom de aarlige Bidrag 500 Rbdl. Sølv af Menighedens Kasse, og Renter af den liden Capitalfond Skolen ellers har, blive Skolens bestemte Udgifter, til Lærere a. nogenledes dækkede. De tilfældige Udgifter dækkes ved Medlemmernes aarlige Bidrag; men Antallet af Velgjørerne er meget aftaget. Det har forhen været over 400; nu tælles kun nogle over 100. Skolens Formue d. 31 Dec. var, (foruden Gaarden No. 125 i Pikestræde og Jnventariet) 600 Rd. Spec. i consig- og transp. Statsfonds. 1376 Rbd. 66 s. i con sign. og Præmieobligationer; 30,000 Rbdl. Sølv i det Meyerske Legat. Paa Gaarden hæfter en Prioritet af 4500 Rbdl. rede Sølv. Direktionen udgav i Aaret 1812 "Regnskab for Coroline-Skolen fra 1 Marts 1810 til 31 Dec. 1811. Det var ledsaget af en Oversigt som viser Stiftelsens Oprindelse. Nu er udkommet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Regnskab over Caroline-Skolens Jndtægter og Udgifter fra 1ste Jan. 1812 til 31 Dec. 1825. VIII og 42 S. 8. Det er bekostet af Skolens forrige Directør Hr. Joseph Raphael, som har forestaaet Stiftelsen i 15 Aar, og som ved sin Fratrædelse skienkede samme 200 Rdl. S. og T. Det er paa dette nu udkomne Regnskab denne korte Beretning grunder sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Odense, d. 5 Junii. J Fredags havde den samtlige herværende Borgervæbning den Ære, at passere Revne for Hs. K. Høihed Prinds Gouverneuren, der med naadigst Velbehag var Vidne til sammes Vaabenøvelser, som herved for dette Aar sluttedes, og hvorved tillige Hs. K. Høihed Prindsessen beviste Borgerskabet den Ære at være tilstede. J Løverdags foretog Hs. K. H. en Inspektionsreise til Kjerteminde, første Pindsedag aflagdes et naadigst Besøg hos Hr. Amtmand Sporon, og idag Morges Kl. 7 ere de høie Herskaber afreiste til Faaborg, hvorfra Hds. K. H. Prindsessen afgaaer til Als, for at aflægge paa nogle Dage et Besøg hos Hendes K. H. Enkehertuginden, hendes høje Moder, og Hs. Durchl. Hertugen og øvrige høje Familie. Fra Faaborg af fortsætter H. K. H. Gouverneuren sin Jnspektionsreise til Assens og Middelfart, og vil være her tilbage. inden den 8de d., da Pladsen til en nylig foreslaaet, betydelig og hensigtspassende, Bolig for Vanvittige, ved Siden af det herværende Hospital, skal bestemmes. Den 11te samles det literære Selskab under Hs. K. Høiheds Forsæde, og den 12te er Examen i Seminariet Skaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Den 21 skal, efter Forlydende, være bestemt, til Begge Deres K. Høiheders Hjemreise, som ledsages af Alles inderligste Bønner, og de hierteligste Ønsker for, at det høie, almeenhædrede og elskede, Par maa paa sin Bryllypsdag træde ind i sin vante Sommerbolig, med Helbred og Glæde!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Blandede Efterretninger. Censuren i Barcellona har forbudet Trykningen af en Oversættelse af den bekiendte Roman: "Ourika og den i Valencia, til hvilken Oversætteren siden henvendte sig, erklærede: det er ikke tilladeligt, at denne, af en Hertuginde skrevne Roman, trykkes, da ved samme kunde opvækkes den Tro, at der gives Personer, der kun vælge den religiøse Stand af moralske Bevæggrunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Kjøbenhavns Børs, den 8 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 161 1/2 162 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 49 1/2 49 3/4 Rbs. Tegn, pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito . . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-09
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 3/4 101 Rbd. r. S. 114 114 1/4 Sedler Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn 104 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 - L. Sterl.