JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
En Vindovn ønskes tillaans til forestaaende Michaeli Flyttetid. – Man behager desangaaende at melde sig Avis-Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
Hos Undertegnede kan bekommes tydske og danske Skolebøger, samt Almanakker for Aaret 1816. – Tillige faaes Moerskabsbøger tilleie. A. M. Bogbinder Hattings Enke, paa Slottetsgade. Til til No. 66 a Avis for ti Kiøbstæder, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Restved Skielskiør, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg, Nykiøbing og deres Omegn. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
Jndenlandske Mærkværdigheder. (tildeels af offentlige Blade) (Fortsættelse; see Tillægget til No. 60).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
Atter er begaaet et meget betydeligt Tyverie, i Aarhuus-Egnen, nemlig paa Petersholm hos Herr Kammerjunker Major von Gersdorff. hvor Tyvene Natten imellem den 11te og 12te Juli have gjort Jndbrud og af 2de Skatoller bortstiaalet en Gulddaase med Perler af stor Værdie, 2 Guld brystnaale, i den ene Fruens Portrait i Brystbillede, et smukt Sølv-Skrivertøi, 7 store Sølvmedailler, 9 Stkr. danske Dukater, et Dameuhr med Euldkjæde, 12 Spiseskeer, 17 Theeskeer, med flere Prætiosa, 800 Rbdlr. N. V., endeel Linned m.v. J Haven forefandtes Kammerjunkerens Reiseskatol opbrukket, og de deri værende vigtige Papirer omstængte i Gangene. Det som er mærkeligst ved det uforskammede Tyverie, er at, af Forvalteren le fundet under en paa Døren opslaaet Postseddelen saaledes lydende Seddel: "Du har Tegnebøger, nok, men Du har ikke noget i dem, og alle Skufferne ere ledige." For Opdagelsen af dette Tyverie er udlevet 1000 Rbdlr. N. V. – Ogsaa nogle Drab har de nyeste Tidender at berette, deels af Vaade og deels med Forsæt, saaledes: "Nykjøbing paa Falster den 12te Juli. Nogle Drenge, som i forrige Uge arbeidede her paa Landeveien, sandt for godt i deres Hviletid, at spille Klink om Penge, en af disse vandt fra nogle af dem, men havde og tabt noget, nu fordrede Creditorerne deres Penge, men han vilde ikke betale førend han havde faaet hvad han havde tilgode. Og nu saae han sig paa et Øjeblik omringet baade af Debitorer og Creditorer, hvoraf Een gav ham et Slag, hvorved han fik nok, der havde Døden til Følge 2 Dage efter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
J Sundbye her paa Falster, hvor nogle Dreng stode og læssede Møg, kom en til at støde Spidsen af en Greb igjennem Øiet ind i Hjerneskallen paa en anden Dreng, hvoraf han døde. – En Skomager i Schiødstrup, under Wosnæsgaards Gods, siges i disse Dage at have skaaret sin Kone næsten Halsen over; Anledningen dertil skal have været, at han ved sin Hjemkomst fra Kjøbstaden traf hende i ulovlig Gierning med en omreisende Landkræmmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
Naar man har gjort sig bekjendt med de Uordener og Forbrydelser hvori enkelte af Statens Jndvaanere har gjort sig skyldige, saa tjener det til en Opmuntring at betragte de nyeste Foranstaltninger som ere trufne til den offentlige Ordens Vedligeholdelse og Politievæsenets Fremme. De fleste Tyverier har deres Grund i Mangel paa velindrettede Fattigvæsner, det er at sige saadanne hvor ethvert trængende Menneske kan faae sin ordentlige Forsørgelse i Levnetsmidler og holdes til at arbeide; de fleste Mennesker tage dog ikke gjærne deres Tilflugt. til at stiæle for at ernære sig, naar de paa en anden Maade kan faae deres Underholdning, og mangfoldige Tyverier udspringe af Nød; er Fattigvæsnet slet og maa derfor Landstrygeriet taales, saa befordres Tyverier og Jndbrud derved overmaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
Conferentsraad J. D. Lawätz har i sit nyelig udkomne Skrift: "uber die Sørge des Staats fir seine Armen und Hülfsbedurftigen" meddeelt følgende Beregning over de Trængendes Antal i den danske Stat, Jsland Færøerne og Grønland undtagne: Camle og Udlevede i Danmark 9000, i Hertugdømmene 5800; Blinde i Danm. 1000, i Hertugd. 500; Døvstumme, i Danm. 500, i Hertugd. 300. Kroblinger: i Danm. 4200, i Hertugd. 2500; Forældreløse: i Danm. 4200, i Hertugd. 2000; temporære Fattige: Danm. 300, i Hertugd. 350. Vanvittige: i Danm. 100, i Hertugd. 50; Syge og fattige Barselqvinder, i Danm. 5500, i Hertugd. 2000; Augthuuslemmer og Forbrydere, i Danm. 700, i Hertugd. 400; Landstrygere og Tiggere, i Danm. 4500, i Hertugd. 3000; arbeidsbygtige og villige Fattige: i Danm. 5800, i Hertugd. 3100. Tilsammen 56,000. Beregningen er udentvivl for høi; thi sikkre og mangeaarige Erfaringer ved Slagelse Kjøbsteds Fattigvæsen, som med stor Rimelighed kan gjøres anvendelige paa hele Landet, naar man overalt som her vil hielpe ethvert trængende Menneske, men tillige ved at forpligte dem til at arbeide til Fordeel for Fattigvæsnet, afholder de Personer, som kunne hielpe sig selv fra at falde Fattigvæsnet til Byrde; har lært, at kun hver 50de Menneske behøver offentlig Understøttelse, og da Danmark og Hertugdømmenes Folkemængde tilsammen kun udgjør halvanden Million, saa vil de Trængendes Antal i Riget ikke overstige 30000 Personer foruden Tugthuuslemmer; men naar Tiggerie og Landstrygerie taales, saa vil deres Antal vist nok tilvoxe, ogsaa er det desuden rimeligt at de Trængendes Antal vil tage til Aar for Aar, ved Mangel paa Arbeide for mange Mennesker paa visse Tider paa Aaret; ved det at det bliver Folk tilladt at indlade sig i Ægteskab uden at ere noget og ofte uden al rimelig Udsigt til at ernære sig selv og de Børn de kan faae, og ved den store Mængde af uægte Børn; hvorved vore Love synes at være for milde; der maae i Tide tænkes paa kraftige Modmidler mod dette Onde; thi det vil vore overHovedet inden man veed deraf, de tidligere og ubetænksomme Ægteskaber vare ikke saa farlige for Staten, saalænge, ved Jordernes Udskiftning, Udmarks-Jorderne ikke vare tilstrækkeligt besolkede; men ligesom Udparcelleringerne nærmer sig til den Høide som den kan og bør modtage, vil de stedse have sørgeligere Følger; det er utroligt hvor ubesindigt unge Folk indlade sig med hinanden i Ægteskab, uden at eie det mindste, uden al rimelig Udsigt til at kunde forsørge sig selv og deres tilkommende Familie, støder det mindste Uheld til, saa falde de strax det offentlige til Byrde. Det beste Middel til at standse dette Onde var, at der blev befalet: at intet Ægtevar maatte vies, med mindre deres Forlovere maatte undertegne som Cautionister for, at de ikke skulde falde det Offentlige til Byrde i de første 5 Aar, saa bleve de Forlovede nødte til, for at kunde forskaffe sig en saadan Caution, at samle sig noget, inden de tænkte paa at gifte sig og at overlægge med deres Venner og Familie det Skridt de vilde gjøre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-19
En lille Jndustrie-Green, som Trangen foranlediger, begynder man at besvære sig over i Kjøbenhavn, nemlig Visekonernes Sang paa Gaderne. De synge ikke smukt og det er ikke smukt hvad de synge; i det mindste ere Titterne paa deres Sange ikke tillokkende f. Ex. En ganske nye Vise om Manden som stak sin Kone ihiel i Nyeboder; og en ganske nye Vise om Amagerkonen, som myrdede sit eget Barn. – Der gives Deele af Politievæsenet i Dannemark, som synes at mangle meget i Fuldkommenhed, nemlig det Medicinale Politie, de Uordener som det har at forebygge, falde ikke saa meget i Øjnene, men har hemmelig de skadeligste Virkninger paa Folkets Sundhed og sande Vel, saaledes Qvaksalverie, Salg af usunde Levnetsmidler, f. Ex. umodne Frugter, slet kogt Øl og bagt Brød; Sukkeres, Viines og andre Næringsmidlers Blanding med skadelige Substancer o. s. v. Opsigten med disse Uordener og Straffen for dem kan ikke være stræng nok i en Stat. Jmidlertid er dog nyelig udkommen en Forordning, som hører til denne Forvaltnings-Green; da Kongen har den 23de Juni igjennem Toldkammeret ladet udgaae et Jndførsels-Forbud mod brændte Kaffecsurrogater, nemlig formedelst de skadelige Substancer, som disse saa ofte indeholde. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, for at lette Landbeboerne Afsætningen af deres Vare, og derved tillige paa bedste Maade betrygge Kjøbstædernes Forsyning, allernaadigst ville have de Forbud, som Lovens 31326 og Forordningen af 25de August 1741 med flere Anordninger indeholde mod Opkjøb af Landmandens Producter, for Fremtiden ophævede med Hensyn til det Opkjøb der skeer i Landmandens Hjem. Derimod skal det fremdeles have sit forblivende ved de hidtil gjeldende Anordninger, forsaavidt det ved samme forbydes, udenfor Torvene at opkjøbe de Vare, som af Landmanden, eller for dennes Regning, føres til Torv. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 25de Juli 1815. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Örsted. Berner. Lassen J den 892de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: 87. 73. 44. 33. 4.¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
1. Aarg. A v i 8 No. 67. til stæder. Kjød. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, af Peter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 22de August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Oversigt af Dagens Nyheder. Den udenlandske Post fortæller i Dag: at den 12te August ankom en Coureer til Bremen fra Hertugen af Wellington med den Ordre til den Danske Armee, at den skulde gjøre holdt der hvor han traf den, og oppebie nærmere befalinger, hvilke dog, som man hører, forventes om kort Tid, ogsaa fortæller den: at den Danske Marine begynder igjen at reise sig, da foruden Linieskibene Phonix og Louise Augusta, et Linieskib paa 74 Kanoner ligger paa Stabelen og 4 Fregatter ere næsten færdige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Capitain Schønbeider siges at skulde gaae i September med en Brig til Vestindien. – Dette Aar er ret et Lykkens-Aar for Engelland; de politiske Begivenheder opfylde alle dets Ønsker og selv Naturen er det gunstigt, Høsten skal være saa overflødig, at man neppe har Huusrum til hvad den indbringer, og Veirliget vedbliver at være overmaade fordeelagtigt til at indsamle dens Velsignelse, imedens det er uheldigt i det hele øvrige Enropa og truer at fordærve Markens Afgrøde (den store Lykke meente man i Oldtiden, havde noget ængsteligt ved sig; thi Lykken er som Vinden, naar den har blæst en Tid fra een Side, saa vender den sig). Staten giør store Besparelser, da den behøver næsten ikke at bruge sin Marine og kan holde sin Landarmee paa Frankerigs Bekostning; det har den Følge, at de mange Matroser, som hidindtil tjente til Orlogs, nu blive ledige og begynde at bruge Vold og forjage de fremmede Matroser fra Coffardieskibene; man klager over i Engelland, at Handelen tager stærkt af, en naturlig Følge af, at alle Europæiske Nationer nu har Frihed til at drive den med egne Skibe. Den Engelske Regjering har lagt en stærk Told paa det Tømmer, som indføres fra Østersøen, fordi det vil befordre Afsætningen af Skibstammer fra sine Colonier i Canada, dog er det Amerikanske Tømmer ikke saagodt som det Europæiske. Amerika synes at være en yngere Verdensdeel og Dyr og Planter af samme Art at være mindre kraftfulde der end som i Europa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Den Stat, som foruden Nordamerika, vil formodentlig snarest hæve sig til en stor Søe- og Handelsmagt er Holland, som ved at blive forenet med det rige, for Handelen beqvemt liggende og med Fabriker opfyldte Belgien, vil blive fortrinligt skikket til snart igjen at opnaae sin gamle Anseelse i begge Henseender; den 8de August har Kongen aabnet Generalstaternes dobbelte Forsamling (nemlig begge Kammernes) med en Tale, hvori han agde: at begge Stater nu bør staae under en fælleds Constitution, og at han har ladet Udkastet dertil revidere af Repræsentanterne fra alle Provindserne, at Krigen afbrød disse Forhandlinger, men at denne havde et meget ærefuldt Udfald for hans Folk; Udkastet til Constitutionen skal nu fremlægges for begge Forsamlinger; men at den aldrig skulde været kommet for deres Øine, dersom den blot havde udeladt en Artikel, som hørte til Folkets gamle Rettigheder. Men disse Rettigheder skal tvertimod udvides saameget som mueligt og Constititionen skal bære et oplyst Aarhundredes Segl og National-Characterens Stempel. Rettenspleie skal være frie for alt Jndgreb. Samvittigheds Friheden garanteres paa den udstrakteste Maade. Jngen privat Eiendom kan confisqueres; Tankens Yttring bliver frie. Den ringeste Borger kan fremføre sin Klage for Thronen. Folket beholdet sine Repræsentantere, det bevilger Skatterne og de skal blive lige fordeelte. For Forvaltningen af de offentlige Jndtægter skal der aflægges offentlig Regnskab. Kongens Magt, siger Kongen selv, er stor nok til at befordre det borgerlige Selskabs Lykke og for svag til at undertrykke en eneste Undersaat. Han endte sin Tale med Formaninger til Forsamlingerne og med at udkaste haabefulde Blikke i Fremtiden. Hr. v. Hogendorp, de forsamlede Stænders Præsident, besvarede paa deres Vegne sin Konges ædle Tale paa en ligesaa ædel Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Kongen af Würtemberg har derimod ikke saa megen Fornøielse af sine Stænder, han har den 5te August udstædet et Reskript, hvori han besværer sig over, at da han den 11te Januar d. A. vilde give sine samtlige Undersaatter en fælleds Constitution, i Følge hvilken borgerlige Repræsentantere skul foruden de adelige og geistlige have Adgang til de offentlige Forhandlinger; at disse da ogsaa vare komne sammen og den nye Constitution bleven bekjendtgjort, men at de ikke vilde ansee sig som lovlige Folks=Repræsentantere, da Constitutionen ikke først var antaget af dem. Stænderne vare derpaa fremkomne med mange Fordringer, som Kongen ikke kunde bevilge, som f. Ex. at de vilde taxere sig selv. til Skat o. s. v. og at de havde indgivet mange Besværinger over Regjeringen. Kongen havde derfore hævet og opsat Forsamlingen og kunde ikke sammenkalde den indtil videre, men at han vil lade dem nyde alle Constitutionens Fordeele, naar Forsamlingen af Stænderne engang i Overeensstemmelse med dem bliver paa nye sammenkaldet og paa lovlig Maade organiseret. Endskjøndt den Wiener Congresses Beslutninger endnu ikke ere offentlig bekjendtgjorte, saa seer man dog, at de efterhaanden bringes til Udførelse, saaledes aftræder Chur-Hessen endeel af sine Besiddelser til Preussen, som dette Rige skal bruge til Mageskifte med Hannover, og faaer igjen den største Deel af det Fuldgiske af Preussen; i dette Land er man ret i Seierens Nydelse og glæder sig over at kunde udøve Giengieldelsensret i Frankerige, dog beregner man med Sorg, at Krigen har i Aar kostet Preussen 33, 120 Mand, hvoriblandt 5770 dræbte, 16350 Saarede og 11000 fangne eller saarede, 720 Officerer har i alt tilsat Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Det store Russiske Rige udvikler stedse meere sin Politik og sine Statskræfter. Marinen øves ved idelige Seilladser af Russiske Krigskibe, en privat Mand, Fyrsten Romanow, har paa egen Bekostning udrustet en Brig, som skal seille omkring Jorden (formodentlig til den Russiske Colonie paa Kobak, paa den vestlige Kyst af Nordamerika) og som Capitain von Kotzebue, en Søn af Digte, en, skal commandere. – Keiser Alexander benytter sig Ophold i Paris til sit Lands Flor; mange Franske Konstnere og Officierer tages i Russisk Tjeneste og 36 Elever af den saa berømte Polytechiske Skole, hvor unge Mennesker oplæres til Canal, Broe, Vei- og Forst-Væsen, Krigs- og Marine=Bygning, o. s. v. – Ved Mobilew ved Dniester=Floden, paa Grændsen af Moldau, staaer en Russisk Armee, som General Benningsen har taget Commanden over og hvis Hensigt ingen veed; men en glimrende Revue holdes over et Russisk Troppecorps i Paris, hvorved Pariserne ikke maae indfinde sig paa Gaderne, men blot tilholdes at besørge dem besprængte med Vand; og ved Fere Champendiseskal den 22de August holdes Revne over 150,000 Mand Russiske Tropper. – Keiseren af Rusland, skal have tilstillet Kongen af Frankerige en eftertrykkelig Erklæring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Storhertugen af Toscana har ladet Elba besætte, som ogsaa var nødvendigt, da endnu 20 Kapere. derfra sværme i Søen med Passer udstædte af Bonaparte, om denne mærkværdige Mands sidste Begivenheder inden hans Afreise fra Engelland og Omstændighederne ved samme, følge neden for udførlige Efterretninger, paa hvis Sandfærdighed man kan forlade sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Udenlandske Efterretninger. London, den 11te August. Den ministerielle Tidende, the Courier kaldet, indeholder følgende nærmere Efterretninger og Bonapartes endelige Afreise til St. Helen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
De Depescher, der befale Bonapartes Omsættelse fra Bellerophon til Northumberland, bleve overbragte ved Lord Lowthor og Hr. Littletown. Om Fredagen forlod Bellerophon og Lord Keith's Admiralskib, Tonnant, Rheden ved Plymouth, og det er ugrundet, at de havde gjort dette blot for at overlevere Bonaparte. Mængden af Baadene paa Plymouths Rhed, og Frygt for at den Mængde Mennesker, der var paa dem, skulde drukne, har foranlediget Regjeringen til at befale Bellerophons Bortfjernelse. Skibet Northumberland afseilede ligeledes om Fredagen fra Portsmouth, og forenede sig paa rum Søe med Bellerophon og Tonnant. Alle Skibene ankrede ikke langt fra Torbai. General Bortrand begav sig først ombord paa Tounant, hvor han spiste til Middag med Lord Keith og Sir Georg Cockburn. Det er en Mand paa omtrent 50 Aar, og af et smukt Udvortes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Under Maaltidet gav Sir Georg ham tilkjende Jndholdet af hans Jnstructioner angaaende Bonaparte, iblandt andet sagde han, at hans Bagage maatte undersøges førend den blev bragt ombord paa Northumberland. Bertrand yttrede megen Misfornøielse over, at man, (som han bestandig pleiede at udtrykke sig), vilde sende Keiseren til St. Helena, da han dog stedse havde ønsket og ventet at kunne leve rolig i Engelland under de Engelske Loves Beskyttelse. Lord Keith og Sir Georg Cockburn indlode sig ikke i videre Discussioner denne Materie angaaende. Efter Middagsmaaltidet begav Lord Keith og Sir Georg Cockhurn, ledsagede af Bertrand ombord paa Belleropbon. Endnu for deres Ankomst havde man frataget Bonaparte hans Pistoler og Vaaben, skiønt ikke uden Modsigelse af de Franske Officerer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
De, der ikke erholdt Tilladelse til at ledsage ham, bleve sat ombord paa Fregatten Europas. Denne Adskillelse kostede megen Umage, især vægrede de Polske Officerer sig ved at forlade ham. Bonaparte tog Afskeed med enhver især. Fornemmelig ønskede den Polske Oberst Pitowssky meget at kunne blive hos ham. Han havde faaet 17 Saar, Bonapartes Tjeneste, og sagde at han gjerne vilde følge med ham som Tiener. Men befalingen at bortfjerne alle Polske Officerer fra ham, var bestemt, og ifølge den blev han bragt ombord paa Eurotas. Savary og Lallemand bleve ombord paa Belleroplon. Da Lord Keith og Sir Georg Cockburn kom ombord paa Vellerophon, var Bonaparte paa Dækket for at tage imod dem. Han har en grøn Kiole med røde Opslager, to Epauletter, hvid Vest og Beenklæder med silke Strømper, Æreslegionens Stierne og en Chapeaubas med den trefarvede Cocarde. Hans Ansigt er temmelig fyldigt, og Jssen noget skaldet. Efter de sædvanlige Complimenter vendte Lord Keith sig til ham, og viste ham sin Ordre at flytte ham bort fra Bellerophon til NortLumberland. Bonaparte protesteerte strax med stor Heftighed mod denne Handling af den Brittiske Regjering. Han havde, sagde han, ikke ventet det, og han indfaae ingen fornuftig, und, hvorfor man ikke vilde lade ham blive i Engelland for der i Rolighed at ende sine Dage. Hverken Lord Keith eller Sir Cockburn gav ham noget Svar herpaa. En Brittisk Officeer, der stod hos ham, bemærkede, at naar han ikke var bleven sendt til St. Helena, havde man udleveret ham til Russerne. Bonaparte svarede: Gud bevare mig fra Russerne. Jdet han sagde dette, saae han paa General Bertrand, og trak paa Skuldrene. Sir Georg Cockburn: General. Hvilken Tid skal jeg komme i Morgen for at bringe den ombord paa Northumberland, Bonaparte, (noget overrasket, fordi han kun blev tituleret for Seneral), svarede: Kl. 10. Bertrand, Madame Bertrand, Savary, Greve og Grevinde Montholon stode nærved Bonaparte. Herpaa spurgte Sir Georg Cockburn ham, om han endnu behøvede noget inden han gik til Søes. Bertrand svarede: 20 Spil Kort, et Dambræt og et Domino. Madame Bertrand forlangte forskjellig Husgeraad, der strax blev hende anviist.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
En af Bonapartes Officerer beklagede meget, at man ikke vilde tillade Keiseren som han sagde, at blive i Engelland. Bonaparte spurgte ogsaa Lord ri om Aarsagen, som kun svarede, at han maatte efterkomme sin Regierings Ordre. Herpaa forlangte Bonaparte en anden Sammenkomst med Hans Herlighed. Lord Keith afslog den, og sagde, at hans Skjæbne var afgjort, og at han ikke kunde gjøre sig Haab om nogen Forandring. En Officeer, der stod hos ham, sagde, at han var blevet taget til Fange, naar han havde opholdt sig en Time længer i Rochefort, og i saa Fald vilde man have sendt ham til Paris. Pludselig faae Bonaparte paa Officeren med Alvorlighed, u en dog at svare et Ord. Nu vendte han sig til Sir Georg Cockburn, og gjorde ham forskjellige Spørgsmaal Øen St. Helena angaaende. Kan man fornøie sig med Jagt og Skyden der hvor jeg skal boe. Men pludselig forandrede han Samtalen, og udbrod i en Strøm af Skjeldsord imod Regjeringen, hvorpaa dog intet blev svaret. Derpaa yttrede han sin Misfornøielse over at man kun titulerede ham for General, og sagde: De har sendt Gesandtere første Consul. J det han talede, tog han hyppig Snuustobak. (Fortsættes i Tillægget) til mig som Souverain, De har erkjendt mig som
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede ere nogle Værelser samt et Baghuus at faae til Leie førstkommende Flyttetid, ligeledes er en Vindovn at faae tilkjøbs. Kusitzky.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Paa Bredegaden No. 155 syes Rembrics og alle Sorter Tøihatte efter nyeste Smag. Arvingerne, saavelsom og Creditorerne i efterfølgende Stervboer. a) efter Birthe Helene Osholdt, Møller Plambechs Kone i Nysted. b) efter Anna Cathrine Nielsdatter, Enke efter Huusmand Christen Jensen af Næsbye ved Skoven; c) efter Pigen Mette Olsdatter, af Snerkerup; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde for undertegnede Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret og deres Fordringer, samt iagttage deres Tarv under Boernes Behandling. Slagelse, den 11te August 1815. Birch. Arter Torsdagen, den 24de d. M. om Eftermiddagen Klokken 2, vorder foretaget en Skiftesamling i Opbudeboet efter Jens Andersen Grøfte i Lundforlund og hvorved Boet forventes optaget til Slutning, det bekjendtgjøres herved. – Samlingen afholdes paa Slagelse Raadstue. Slagelse, den 12te August 1815. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
Jfølge Reqvisition fra Hr. Major v. Schleppegreheraf Byen, bliver Løverdagen den 26de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Licitation paa Stagelse Raadstue, over en Leverance af Tdr. 3 Skpr. Havre af forrige Aars Afgrøde, for vedkommende udeblevne Yderes Regning. – Conditionerne ligger hos mig til Eftersyn, hvoriblandt er denne, at varen maa leveres senest den 20de d. M., paa Magazinet for den her i Byen garnisonerende 3die Escadron af Sjællandske Rytter-Regiment. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-22
En Eiendoms Bondegaard paa Tingjellinge Mark bliver i denne Sommer deelt i fire Paraceller, hvoraf enhver faaer omtrent 18 Tdr. Land foruden en Tørvelod. Disse Paraceller bliver ved en nærmere bestemmende Auction bortsolgt; ogsaa kan samme forinden bekommes underhaanden. Vedkommende Liebhabere behage derom at henvende dem til Kapitain Ruzou paa Eskempesegaard ved Krummerup.