Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-02-26
P. Memoria. At Hr. Hans Dreier bruger ald sin Kunst for at hindre Odense Heders Deeling, og skriver imod mig, har sine forborgene Grunde, som jeg ikke alle skriftlig vil berøre; men denne maae ieg dog anføre, at Aalykkegaarden, han er Forvalter paa, fik et anseeligt Tab ved Odense Heeders og Jorders Deeling. 1.) Har Aalykkegaarden saalænge Odense Heeder bliver uddeelte ei nødig, at anlægge noget Hollænderie til Gaarden, fordi den kan faae nogle 1000 Læs Giødning af Odense, som da gik bort. 2) Kan Gaarden nu sælge alt sit Høe om Sommeren til Odense og faae for et Bonde=Læs 2 Rdlr. til 2 Rdlr. 3 Mk. a 3 Rdlr. 3) Ligeledes kan Hr. Dreier sælge alt sit Rug=Byg= og Havre=Foder bort, til Odense, og faae for Traven 5 Mk. 8 s.a 1 Rdlr. og meere. 4) Kan de i Efter=Aaret faae Kreature ind i Efter=Græs og Auret, da saalænge Heeden ei bliver deelt og bragt i anden Stand, Græsset ei er af nogen Fynd længere end til St. Knuds=Dag. 5) Men naar Odense Heeder bliver deelte gaaer alle disse Herligheder bort, og Aalykkegaardens Eiere, skulle anlægge Hollænderie for at fortære sit Foder og Høe, faae Giødning til sin Jord, kjerne Smør og giøre Ost af sin Mælk, som den umuelig kunde sælge sød daglig, om ogsaa Odense Byes Jndvaanere ingen Kiør holdt; thi der blev aldrig nogen, der vilde kjerne Smør, naar de kunde sælge, deres Mælk sød for 2 s. Kanden, da kunde indbringes meere af den, end naar der kjernes Smør og giøres Ost. 6.) Nu lader jeg enhver fornuftig overveie, om det ikke ville blive et aarlig Tab for denne Aalykkegaard, naar Hee derne bliver deelt, over for 500 Rdlr. der vel er værd at stride for, men Odense vandt over 5000 Rdlr. aarlig. 7) De her omkring liggende Bønder=Byer, saasom Hunderup, Ebye, Corup, Bulbroe og Sanderum faaer og nogle 1000 Læs Giødning til at giøde deres Jord med, dem til stoer Fordeel, som mange af dem selv har sagt mig, at det ville blive dem til Skade, men Byen til stoer Fordeel, at Jorden blev deelt. 8) Her er ei 200 Jndvaanere i Byen, som holder Kiør om Sommeren; thi faa Haandværks Mænd vil holde, om endskiønt de har frie Græs til 2 Kiør, som lettere kan kjøbe Mælk, end holde Kiør, saa de fleste ere Kiøbmænd, Kroemænd, og Bagere. 9.) Af dem, som holder 2 Kiør om Sommeren er mange, som holder 6 a 7 om Vinteren paa Stald, hvor de brænder stærk, og i For=Aaret freder og sælger dem til Slagtere, fordi de ei kan sælge Melken om Sommeren sød, og ei kan finde Regning ved at kjerne Smør. 10) Hvoraf sees klart, at hvad der raisonneres om at den fattige ei kan faae Melk, er uden Grund. 11.) Den Vei, de Herrer Land=Commissarier blev ført paa den 16 sidstleden paa Odense Heeder, var paa det sletteste, hvor Graver og slet Jord var, men den beste og fornemste, saasom Byefoged=Lykken, hvor kan faaes nogle 100 Tønder Korn og en herlig Strækning bag den, med Grøn Lykken, som dem blev foresagt det var en Krog, hvorudi 23. Agre den mindste 2 Tdr. Havre og største 2 en halv Tde. Byg, samt blev dem foresaat, at det halve af Heeden var Mose, men er den en fierde Part, er den ei meere, som ig alle Tider med et Tingsvidne er i Stand til at bevise og Mosen er god, som jeg ei har vildet efterlade at melde. Odense den 18 Febr. 1773. S. Møller. Forestaaende lovede Hr. General Major Leth efter min Begiering, at skulle blive vedlagt de andre Documenter, om det kunde giøre nogen Ligevegt mod Hr. Hans Dreiers 6 Ark han skal have skrevet imod. Mine og Byens Modstandere havde ogsaa leveret en Extract af mine Huuse og Gaarders Grund=Taxt 239 Rdlr. da dog kun 203, de øvrige er Enke=Cassens og andres, jeg skal giøre Regenskab for, i afvigte Aar publiceret, og dermed ventelig vilde føre de Herrer Commissarier til at sige imod. Her ere de, der eier 300 Rdlrs. Grund=Taxt, hvorfor blev de ei leveret, Viid. Avisen, No. 25. 1772, og naar det skulle være, at jeg skulle være Hovedmand for Projectet (Som dog er skeet efter mange Høi Respective Herrer Jndvaaneres og Medborgeres Tilskyndelse og Begiering) maatte jo mine Contra=Parters Modsigelser mig tilstilles, til Erklering og Oplysning, ellers skulle man snart falde paa de Tanker, at det var saaledes opspunden for at undertrykke Projectet om Heedernes Dec ling, og føre Høie Øvrighed bag Lyset, at de skulle erklære sig der imod, efter ugrundede Forestillinger, som af forborgene Grunde skiuler Sandhed for Høie Øvrighed, at de ringere kunde beholde frie Haand over det, dem er hører til, for at opholde Sandhed i Uretfærdighed. Byens almindelige Jorder er i alt 179 Tdr. 3 Fkr. Hartk., hvoraf 11. Tdr. Hartk. er borte fra Byens almindelige Brug, efter hvad for glimrende Forestillinger de ere blevne bortsolgt, visse Familier til Eiendom, vides ei. 30 Tdr. 1 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. er henlagt Pro Officio til visse Belønninger, og igien har Byen kuns 33 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb. hvoraf er søgt at faa deelt paa Grund=Taxten 33 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. til hver Huus og Gaard, men Jorden er meere end tredobbelt saa mange Tønder Hartk. andre Stæder i Landet, som ventelig ei har været i den Situation, da den er opmaalt, som nu; (Mosen er af lige Høide i Midten med den saa kaldede Byefoged Lykke og endeel af den kan pløies og besaaes, og Resten giøres brugbar, naar Heeden bliver deelt, saaledes at neppe den Tiende Part af Heedenes Terreng behøves eller kan blive liggende til Engbund. Der og meest inden faae Aar ved Vandets Udledning kan giøres brugbar til Pløieland) men havde de 179 Tdr. Hartk. for 70 Aar siden været inddeelt paa Odense Byes Grund=Taxt til ethvert Sted paa Byens Jndvaanere, havde de evindelig blevet ved hvert Huus og Gaard, som det er skeet i Svenborg, da ingen af dem kunde have været fravendt Odense Bye, uden hvert Sted skulle fulgt sin Grund og været solgt med Stæderne, i hvorlidet Stædet end er, som er en stoer Herlighed for Svenborg, hvor jeg og for 34 Aar siden har været Borger og Jndvaaner, men derudi har Faaborg og Assens taget feil, da de ei ved Deelingen har ladet Grunden perpetuere paa Stæderne, som giver nogle Familier Leilighed at bortkiøbe Grundene fra de andre, som trænger, men dette kan ei skee i Odense efter Byens Ansøgning; men maae ligesom i Svenborg følge Stæderne til Evig Tid og altsaa kan Byen er sættes i Fare, i hvo der laaner Penge paa Huuse og Grunde, kan de ei blive brugt af andre end Byens Jndvaanere, og altsaa maa og kan Odense Bye ved Heedernes og Jordernes Deeling og dens Jndvaanere ikke allene nyde den Herlighed, jeg i mine Forslage afvigte Aar har fremsat; men endog mange fleere, Plantagier af Krap og Tobaker a. for det almindelige Beste, at det her kan aules, som man ellers maa føre Pengene af Landet for, og profitere Byens Jndvaanere meere end Agerdyrkning uden til fornøden Brug. Da saasnart Heederne bliver deelt, jeg ikke skal efterlade at giøre Forsøg, om Gud vil, ieg lever, at anlegge Krap og Tobaks Plantagier, og opmuntre andre at følge efter, paa det vores Allernaadigste Konges Villie og Øiemmeed maa befordres, som ieg afvigte Sommer erfarede i Kiøbenhavn, at skulle være Hans Majestæts allernaadigste Villie, alle Kiøbstæd=Jorder skulle deeles, til den Ende, at ved alle Kiøbstæder Plantagier skulle anlegges til det almindelige beste, saa at alle velsindede Jndvaanere og Lands Patrioter skul leve lade sig føre bag Lyset ved ugrundede Forestillinger; men gjerne befordre det almindelige Beste, for at faae Odense Jorder og Heeder deelte. Da jeg haaber ingen med nogen Grund kan modsige eller til intet giøre mit Forslag, da her i Landet faa Steder er saa god Jord, som til Odense Bye, saa vel til Plantagers Anlæg, som til KornAnling. Odense den 23 Februarii 1773. Sigwardt Møller.