JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Blandede Noticer. Paa lang Tid har ingen offentlig Kundgjørelse vakt en veemodigere Følelse hos os, end en, man for ikke længe siden læste i Dagen" og hvorved Dr. juris J. K. Høst modsagde den temmelig almindelige Formodning, at han forlængst var døde. Det maa have været nedslaaende for en Mand, der, trods hyppig Miskjendelse og trods en af Skjæbnen kun lidet begunstiget Stilling, i sin Tid aarligen aflagde agtværdige Vidnesbyrd om det ufortrødne Studium og den usvækkede Flid, hvormed han fortsatte sin litegraire Virksomhed, efter endeel Aars Tanshed at see sig saaledes glemt af sine Samtidige, at disse endog aregnede ham blandt de forlængst Hedengangnes Tal. Siden hiin Kundgjørelse har Dr. Høst imidlertid alglerede ved Udgivelsen af et periodisk Skrift docume - teret saavel sin literaire som sin physiske Tilværelse, og i disse Dage har en af ham affattet Austobtographi (1ste Afdeling), under Titel af: ErinAdringer om mig og mine Samtidige, forladt Pressen. Jdet vi henlede vore Læseres Opmærksomghed paa sidstnævnte Skrift, der, foruden en tro detailleret Skildring af Forfatterens Livsbegivenheder og literaire Virksomhed, indeholder ikke faa Literair noticer og Bidrag til Kundskab om vore ældre litegraire Caracterer fra det sidsthenrundne Tidsløb, tillade vi os, deraf at hidsætte et Uddrag, der, foruden den bliteraire, heller ikke savner historisk Jnteresse. Det indeholder nemlig en kort Skildring af hvad her, efter Carl Augusts Død, foretoges for at fore skaffe vor Konge den af de svenske Rigstænder siden, til Sverrigs nærværende Konge overdragne Succession paa Naborigets Trone. "Aaret 1810, siger vor Forf., tegnede til at vorde vigtigt for mig og fori- Verden. Carl August var død. Den svenske Tronfølgers Plads stod ledig. Det syntes det beleiligste Øieblik til de 3 skandinaviske Rigers Forening. Haabet var at see den svenske Tronfølge overdragens til vor Konge. Nogle Danske, tildeels af de betydeligste Mænd, besluttede ved Skrifter at virke paa Almeenstemningen og navnligen paa de forsamlede Rigsdagsmænd i Ørebro. Statsministrene Schimmelmann og Frederik Molkte skreve, den Første paa Tydsk, den Anden paa Fransk, for at vise Vigtigheden af de nordiske Rigers Forening. Begge skreven uden Navn, da Anonymitetsforbudet ved denne Leilighed med allerhøieste Samtykke lodes nændset. Derimod fremtraadte Grundtvig under Navn. Han udgav. Er Nordens Forening ønskelig? Et Ord til det svenske Folk. "Rækker os Haand, saaledes sluttede han, nærlig og trofast, som vi byde den, og dette Haandslag skal være det sidste Slag i Norden! - Da skulle nye Bedrifter slette sig i den Hæderskrands, vi arvede efter vore Fædre, og Aanden skal oplives til en høiere Kamp paa Videnskabs udstrakte Mark: Da skal og Goternes kraftige Maal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J England er Forholdet af Fattige til hele Befolkningen som 1 til 6, i Tydskland og Frankrig som 1 til 20, i Holland som 1 til 7, i Schweitz som 11 til 10, i Rusland som 1 til 100. - Forholdet af den agerdyrkende til den haandarbeidende Befolkningser i England som 2 til 3, i Tyskland som 3 til 1 s. i Frankrig som 4 til 1, i Holland som 2 til 3, i Schweiz som 2 til 1, i Rusland som 14 til 1. - Efter en Beregning, som nylig er anstillet, leve forTiden i Europa 1, 122,000 Betlere, i Holland 1 af 102, i England 1 af 117, i Schweitz 1 af 160, i Frankrig 1 af 166, i Tyskland 1 af 200 og i Rusland 1 af 1000 Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Blandinger. Canarifuglens Fædreneland. Canarifuglens egentlige Fødeland er de canariske Øer og nogle andre Øer ved Afrikas Vestkyst. Paaden lille Ø Monte Clara N. V. for Lanzerota skulle de fleste og skjønneste opholde sig. At de ikke synge i deres Fædreland, gjendriver een af de nyeste Reisendeel til de canariske Øer, Bory de St. Vincent, som tæller, at Canarifuglens Sang lyder maaske er en skjønnere, end Nattergalens. Canarifuglen bra til Europa allerede mod Slutningen af det 15de hundrede eller Begyndelsen af det 16de Aarhund Siden blev Handelen hermed saa stærk, at den i liske Regjering forbød at udføre Hannerne fra de nariske Øer. Da begyndte Jtalienerne, Tyrol 1 og Schweitzerne at sætte dem i Hæk og opdrostor Mængde saadanne Fugle. De reiste dermeandre Lande og solgte dem der. Dog skal det en være Øen Monte Clara, der eier den Art, som den skjønneste Sang. Enhver ei blive kan en Genius, Paa sikkre Vinger stigende mod Lyset. Men Hvo, som vil, kan prøve, for han dømmer, Kan fatte selv den Sandhed, han besværger, Kan kjende selv det Skjønne, han beundrer. Heel visselig i Tankens Ocean End ligge mange ubekjendte Øer, Og mangen Stjerne speiler sig maaskee, Ei funden end af noget Forskerøie. Kan Du ei pløie selv de dybe Bølger, Saa lyt Du villig til de Vises Røst, De Vidtbereistes, som med sikkre Tegn. Tilbagevende fra de nye Lande. Men troe ei Alt, hvad Skippere fortælle Om Eventyr, som der de har bestaaet, Om Verdens Gaade, nu først løst af dem, Og om de Vises Steen, som de har fundet : Forgiæves mane de den høie Sandhed, Ved mørke Trylleformler, just det Mørk Er ikke Sandhed; thi den boer i Lyset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J Phøbi Verden, Videnskab og Digt, Er Alting klart, klar straaler Solen; Klar var hans Kilde, den Castaliske 9). hvad ei Du klart kan sige, veed DueiMed Tanken fødes Ordet alt paa Mandens Læ Det dunkelt Sagte er det dunkelt Tænkte. Den sande Vished ligner Diamanten: Jo reenere, des høiere den skattes, Jo mere lyser Dagen op igjennem. Tegner. 1 Pdødus eller Apono var hos Grækere og Romere Solens Han var ogsaa Gud for Videnskaber og Kunster, og som dan Anfører for Muserne, paa hvis hellige Bjerg den Ca ske Kilde havde sit Udspring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Efterat den vigtige Municipalitets-Reformbill er antaget af Underhuset og allerede den 21de gaaet over i Overhuset, er nu ogsaa den ikke mindre betydelige Bill om Reformen, i den irlandske Kirke den 23de gaaet igjennem i Underhuus Committeen med 319 mod 281, altsaa med en Majoritet af 38 Stemmer. De nuværende Ministre finde deres Støtter hos det liberale Parti fornemmelig af den Grund, at den have forpligtet sig til en almindelig Reform af de kirkeligen Misbrug, og, skulde det ikke lykkes dem, at tilfredsstille det Forventninger, de saaledes have vakt, saa kunde det let bliver muligt for Torverne at forskaffe sig en ny, om end kun en forbigaaende Triumph.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Af Debatterne udhæve vi Slutningen af OConnells Tale i Jeg spørger, om man er beredt til at opfylde sine Løftersk eller ikke. Er det Første Tilfældet, af hvad Grund skulde dag Huset kunne være imod det her af Ministeriet fremlagte Forslag, Det drager Omsorg for Protestanternes geistlige Fornødenheder og tilstæder Catholikerne netop saa megen Adgang til Underviisning, som de ere istand til at forskaffe sig for det Overskud af Kirkens Formue, der bliver tilbage, naark den protestantiske Geistligheds Fornødenheder ere tilfredsstillede. Man siger os vel, at Kirkens Gods ikke kan afstaaes; mensk er dette saa Tilhørte det ikke oprindeligen Catholikerne og er det ikke dem berøvet: Kan det ikke afstaaes, nu vel, saa fordrer jeg det tilbage i Catholikernes Navn. Vilde disse vove, at gjøre Fordring paa en Kirkeskat til egen Fordeel af Protestanterne, saa vilde disse sidste forsvare deres Eiendom med Sværdet, og det til sidste Blodsdraabe, og man vildet indrømme, at de gjorde Ret i at handle saaledes. Folket i Jrland gjor ikke en saadan Modstand, omendskjøndt man rigtignok maa tilstaae, at det har gjort sig det til en Vane, ikke at betale. (Latter.) Men nu er det paa Tiden, at afhielpe dette Misforhold og ikke alene igjen hæve den protestantiske Kirke i Folkets Agtelse, men ogsaa at betage dette Sidste enhver mulig Leilighed til lovløs Adfærd; begge Dele ville skee, naar Ministeriets Forslag antages, og jeg haaber, at Kjærlighedens Gud, hvis Beskjærmelse er ligelefornøden for alle Troespartier, ogsaa vil lede dette Huses, Beslutning og foranledige det til det Skridt, der alene ere istand til i Jrland at udbrede No. Fred og fornyet Velvillie. Det var umiddelbart efter denne Tale, man gik over til Afstemningen, hvis Resultat vi ovenfor have angivet. J de sidste Dage ere atter 2 Dampskibe med 800 Md. af den brittiske Hielpelegion afseilede til Spanien, og fra Dublin afgaaer den første Division ligeledes paa 2 Dampskibe til denne Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Spanien. Man har en Række af telegraphiske Depescher, hvis Jndhold er gunstigt for Christinerne, men som dog nok i det Hele kunne trænge til yderligere Bekræftelse; især kan man vel neppe andet end drage den Efterretning i Tvivl, at Moren, Carlisternes Anfører, allerede skulde være dræbt af sine egne Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Fra Madrid erfarer man under 14de, at Cortes formodentlig igjen ville træde sammen i Slutningen af August Maaned, en Forholdsregel, der skal være anbefalet af den nye Finantsminister, Hr. Mendizabal, under hans Ophold i London. - Valdet, som Journal des Debats havde ladet døe i Miranda, er i god Behold indtruffen til Madrid, efter lykkelig at være undgaaet et hans Person truende Angreb, som et exalteret Parti i Valladolid havde lagt Planen, til. Han gaaer igjen tilbage til Valencia, hvor han tidligere fungerede som Generalcapitain. - Fra Cadix beretter man Funder 1ste Juli, at man har fængslet og bortført til Algefiras en Oberst Matros, en Tilhænger af Prætendenten, hos hvem man har forefundet vigtige Papirer, navnlig en Befaling fra den carlistiske Junta i Navarra til at insurgere det sydlige Spanien. Han havde tilbudt den, som fængslede ham, 1000 Piastre for sin Frihed, men Tilbudet blev afslaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Polen. Den tyske Coureer, har Efterretninger fra Berlin, at mander, i de diplomatiske Cirkler, ogsaa hælder til den Mening, at de russiske Tropper, som samles til Revnen i Kalisch, lidet mindste for endeel, forblive i Polen. Man sporer, hedder det videre, paany den parisiske revolutionaire Propagandes Jndflydelse i Polen og vil derfor forekomme de Bestræbelser, man muligt kunde ville sætte i Værk. Man har havt Leilighed til at tale med en fra Polen kommende Reisende, som paastaaer, at Øvrigheden paa Grændsen igjen i den senere Tid med største Aarvaagenhed iagttager alle Fremmede, og at det vil blive Propaagandens Agenter meget vanske ligt at snige sig ind i Polen. Om dette ogsaa lykkedes, er der dog i det Jndre truffet saadanne Sikkerhedsforholdsregler, at man snart maatte komme paa Spor efter oprørske Machinationer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Blandede Efterretninger. Hamborgs Neue Zeitung, beklager meget, at Regjeringen i Hamborg og Lybek har aldeles opgivet Planen, til en Jernbane imellem disse to Stæder, hvorhos den, for at forebygge Vildfarelse, udtrykkeligen bemærker, at det ikke er den kongelige danske Regjering, som modsætter sig denne store Forbedring i Communicationsmidlerne imellem beggHansestæderne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
J Preussen er fra en høi Statsembedsmands Haand udkommen: "Verstandigung uber einige Lebensfragen der höhe ren Politik, hvori meddeles Udsigt over alle de væsentlig Forbedringer i Statstyrelsen, som i de senere Aar ere indførte, saasom Ophævelse af Skrankerne for Person- og Eiendoms=Friheden, af Laugstvang m. m. En Jernbane er paabegyndt fra London til Greenwich, som vil koste 400000 Pd. Sterl. Den begynder mid inde i London og skal føres paa 1000 Buer over Huse, Gader o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Afbenyttelsen af Jernbanen imellem Brussel og Mecheln, vedbliver endnu at være saa søgt, at der paa Samme befordres over 20000 Passagerer daglig. J en Tid af 2 Maaneder ere allerede 125,000 Personer farede frem og til bage paa denne Bane, og, bliver Freqventsen fremdeles saaledes ved, vil hele Bekostningen ved denne Banes Anlæg være dækket om 2 1/2 Aar. Maadeholdenheds=Selskaberne udbrede sig betydeligt i Storbrittannien, især frembyder Jrland sig, som meget modtagelige for deres Grundsætninger, da denne Øes rige, humane Godseiere bestandig paa enhver Maade have bestræbt sig for at danne de arbeidende Klasser til fortræffelige Candidater for saadanne Selskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Kongeriget begge Sicilierne begynder alt meer og meer at tilegne sig det i vor Tid saa vidt udbredie Forbindelsesmiddel i den moralske Verden, - den periodiske Presse. For 4 Aar siden havde det kun 2 Journaler, nu har det 30 Paa de 6 russiske Universiteter: St. Petersborg, MoskauCherkoff, Kasan, Dorpat og Kiew, studerede i forrige Aar 1899 unge Mennesker. Det meest besøgte Universitet var Dorpat med 524 Studerende. J alle Rigets 10, Universitetets Districter, findes 58 Gymnasier og et Lyceum, 408 Districts= og 642 Sogneskoler med 3984 Professorer, og en delig 363 Pensionsanstalter og Privatskoler. Hele Antal let paa Eleverne i de 10 Universitetsdistricter beløber sig til 75448.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Amerikanerne ere dog et ganske underligt Folk. Den største Ligefremhed, ja indtil Grovhed, anbefaler langt mere hos dem end de fineste og meest slebne Manerer. Aviser ere dem ligesaa uundværlige, som det daglige Brød, og benyttes virkelig ogsaa af dem ved mange Leiligheder, som man hos os skulde undre sig over. Vil f. Ex. en tig Amerikaner gjøre et Gjæstebud, sender han ikke skriftlige Jndbydelser, eller Jnvitationskort om til sine Gjæster, men indbyder dem i Avisen. Vil en Kjøbmand sælge et Parti Varer, falbyder han det i Avisen; Liebhaberen byder derpaa i Avisen, og Handelen afsluttes i Avisen, uden Mægler og uden at hverken den Ene eller den Anden af Contrahenterne har uleiliget sig ud af deres Huus derfor. Meest paafaldende forekommer det os imidlertid, at Alle og Enhver kan i AmePrika, uden forudgaaet Studium eller nogen Forberedelse, der er værd at tale om, optræde som Præst. Blandt Kathoblikerne er dette dog ikke Tilfældet.) Præstestanden er heren Næringsvei, som Enhver, der troer at den svarer Regning for ham, kan give sig af med. Ofte er det en forulykket Kjøbmand, som griber til dette Nødanker, og, naar han derved har sparet sig en lille Capital sammen, tager han igjen fat paa Handelen. Jntet binder Præsten til sin Menighed, naar hans Fordeel kalder ham andetsteds heen eller til en anden Næringsvei. Kun yderst sielden seer man derfor i Amerika en protestantisk Geistlig med graae Haar. Amerikaneren har ved den præstelige Function intet Andet for Øine, end sin verdslige Fordeel; har han fortjent sig Penge nok derved, saa er hans Øiemeed opnaaet, og han lukker sin Bod.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
J Var=Departement i Frankrig lever en vis Julian, der, opdraget i yderlig Fattigdom, som Barn ofte stillede sin Hunger paa Græs og Blade og derved efterhaanden kom saaledes i Vane med denne frugale Kost, at han tilsidst fandt den særdeles velsmagende, og nu slet ikke spiser Andet. Viin drueblade, Kartoffeltoppe, Agern, Morbær- og Rosenblade smage ham bedst; derefter kommer Tidsler, Roer, grønne Kornvipper, Rosmarin, Buxdom o. A. m., hvilket han Altsammen nyder raat. Hans Caracteer er blid og føielig, hans Aandskræfter temmelig godt udviklede, hans Søvn rolig, men dog saa let, at den sagteste Lyd vækker ham. Han er intet mindre, end omskindet, og føler ikke den Smerte som Andre, ved Hudens Beskadigelse. Han mærker derfor heller ikke til Kulde, naar alle Andre, som ere omkring ham, fryse, saa Tænderne klappre i Munden paa dem. En fransk Skibscapitain bringer med det Første et Selskab af indiske Skuespillere fra Pondicher til Bordeaux, hvor de paa det derværende store Theater ville opføre deres fædrenelandske Dramaer og derpaa gaae til Paris. Den bedste Acteur ved Trouppen hedder Colkam, den første Skuespillerinde Tam Schaur og den yndigste af Dandserinderne Ariam Kupan. Pariserne glæde sig iforveien til, endelig engang i Virkeligheden at skulle see de af Digterne saa pri1ste Bagaderer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
En Godseier i Nærheden af Nürnberg, som længe havde været syg, og især leed af Lamhed i Hænder, Fingre, haardnakket Forstoppelse o. s. v., behandledes af en Læge, som gendeligen opdagede, at Oprindelsen til hans Onde var, at han lod sine Steendunker rense med Hagel, der satte af, hvorved en Giftmasse gik over i Øllet. Lægen anvendte hensigtsmæssige Midler, og den Syge kom sig. Man ad barer derfor imod Brugen af Hagel og anbefaler grovt, behørigen renset Sand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Hurtigiøberen Ernst har i denne Tid virkelig tiltraadsin Fodtour til Madras i Ostindien. Han agter at tilbagelægge denne uhyre Strækning i 65 Dage og i den Tid at passere Østerrig, Ungarn, Constantinopel, Tartariet og Calcutta. Han løber fra 22 til 25 Miil i Dognet, og sover kun i 12 Timer. Flere portugisiske Nonner have gjort Brug af den dem tilstaaede Frihed at maatte gifte sig. Ogsaa Geistligheden, skal vise stor Attraa efter at blive fritaget for Colibatet, og det er ikke usandsynligt, at Portugal bliver det første catholske Land i Europa, hvor Præsterne komme til at leve som Familiefædre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
I Antverpen vil man den 4de Juli, under Børstiden, have i seet flere Svaler flyve, med Sedler bundne under Vingerne, af Bryssel til. Det skal ogsaa være ganske vist, at mann, forleden i Bryssel ved Duepost har modtaget Coursnoteringer, fra London i en Tid af 5 Timer og 20 Minutter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Odense, den 28de Juli. Hvorvidt Uveiret i Torsdags har strakt sig, kan endnu ikke bestemmes; men ogsaa i Faaborg=Egnen har det anret: tet megen Ødelæggelse, hvorom nærmere Oplysning kan meddeles ved følgende Uddrag af en Skrivelse til Udgiveren, fra Beboeren af Hesberggaarden, Hr. Mogensen (forhen Kjøbmand i Faaborg). Den 23de om Eftermiddagen, Kl. omtrent 4, saaes et frygteligt Uveir af Torden at komme fra Nordost, en føie Tid derefter tog det sin Retning hen overHybbegaarden paa Trolleborg Gods, over Brendeholmegaarden og directe paa Holsteenshuses Gods og Hesberggaarden. Ulsberg, Consul Plougs Gaard, med flere paa Strøget efter Faaborg, af de under Steensgaards Gods i Svanning Sogn beliggende Gaarde. Uveiret ledsagedes af en Orkan storm og uhyre store Jisstumper, fra et Hønseæg til en Valnøds Størrelse. Dette Uveir rasede omtrent en Tim med disse Jisstumper, hvorved Korn og Raps næsten aldeles bleve aftorskne, Axene af Rugen afslaaet og Straaenafbrækket. Det er et sørgeligt Skue at see Sædens Ødelæggelse paa de for saa rigt betyngede Marker, og derved Landmandens glade Haab aldeles kuldkastet, forsaavidt den Strækning betræffer, hvorover Uveiret har udbredt sig, det meest strakte sig Øst efter fra min Gaard, da den kun strakte sig ubetydelig over Svanninge By, og vistnok slet ikke til Horne; hvor vidt den iøvrigt udbredte sin Ødelæg gelse Øst efter, er mig ubekjendt, men vil desværre nok blive oplyst. Jeg leed paa en taalelig god Lokke Raps, hvoraf Halvdelen, forinden Uveiret reiste sig, var afskaaren, og omtrent Halvdelen stod - Lokkens Størrelse var circa 7 Tønders Sædeland. Af denne Lokke Raps er omtrent de 3/4 Dele aldeles afslaaet - et betydeligt Tab i Aar, da Rapsen er i saa høi en Priis. Foruden dette Tab, er næsten Grødens af 19 Tdr. Rug=Udsæd, 12 Skpr. Byg Udsæd, 7 Tdr. Havre=Udsæd og 14 Skpr. Boghvede=Udsæd gaaet forloren, da Axene ere aftorskne, Straaet knækket og Toppen nedslaaet ti Jorden, saa Gud maa vide, hvad der er tilbage for og at erholde, naar Høsten indfinder sig. Jeg anslaaer mit Tab til flere Hundrede Rigsbankdaler. Jeg har derved lært at kjende, at man total kan forlise paa Landet saavelsom paa Søen. Efter Sigende skal Hr. Kammerherre Holsten, idag (den 24de, have været personlig omkring paa Holsteens huses Godses Marker, for selv at tage Ødelæggelsen i Øiesyn, og have lovet at virke Sit for Frigivelse af Skatter og s. v., samt om muligt nogen Hjelp for Vinteren. (Hempels A.) Ogsaa i Bjerge-Aasum Herred har en By lidt særdeles meget, nemlig Dømmestrup, der grændser til de her i Avisen forhen omtalte Byer i Odense Herred, som ere hjemsøgte af Uveiret. Næsten samtlige Beboere have pludselig seet deres Haab om en god Host tilintetgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Der tales meget om Børnekoppernes Udbredelse og adskillige Dødsfald af samme i Vissenberg Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Blandede Efterretninger. Hr. Cancellisecretair og Deputeret Allgreen=Ussing bekjendtgjør i kjøbenhavnske Blade, at han ikke kan gjøre en Sag, hvorom han har modtaget en anonym Skrivelse, til Gjenstand, for noget Andragende til Stændernes Forsamling, efter Brevskriverens Ønske, førend denne i en Samtale meddeler ham adskillige nærmere Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
I et Brev, der er forelæst i Videnskabernes Selskab i Paris, dateret Reikavik paa Island den 25de Mai, roser, Hr. Galmard, Læge paa det franske Skib, der er udsendt for at opdage Korvetten la Lilloise, overordentlig den gode Modtagelse, han havde fundet paa Island. J Slutningen af Brevet melder han, at man saae bevægelige Jismasser, nærme sig paa Jslands Sydkyst. Vinteren havde været streng; i Januar var Thermometret i Reikavik faldet til 18, og i Omegnen endog til 28225 Grader. Ve
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Bekjendtgjørelser. Hos en Skolelærer paa Landet kunde 2 a 3 helst ligealdrende Elever modtages i Kost, Pleie og Underviisning : i de almindelige Elementairgienstande, samt Tydsk og Fransk og tillige forberedes til Adgang i en lærd Skoles høiere Classer. Vedkommende Reflecterende vilde desangaaende henvende sig enten til Hr. Cancellieraad Jensen i Aalborg eller Hr. Gjæstgiver Blichfeldt i Hjørring, som giver nøiere Oplysning. Skpr. Jacob Christensen agter med det Første sat afseile til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Strax eller til Flyttetid, kan faaes en Beboelse af 2 eller 3 Værelser med Kjøkken a. hos Vernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Nogle Ællinger ere indkomne i Collecteur Bechs Have i Skolegaden. Eieren kan lade samme hos ham afhente, imod at betale denne Annonce.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Efter Begjæring af Hr. Kjöbmand Oluf Christensen senior her i Byen har jeg anstillet Undersögelse over en af ham præpareret Viineddiske - den saakaldte Berlinereddike - og funden samme godt tillavet og vel gjæret, fri for nogensomhelst for Sundheden skadelige Bestand, dele, og i det Ilele af god brugbar Beskaffenhed. Aalborg Stifts-Physicat, den 28de Juni 1833. Hansen. I Forbindelse med ovenstaaende Attest tillader jeg mig at offentliggjøre: at Udsalget af den deri nævnte Eddike - 1 Partier og en detail er i Gaarden Nr. 138 ved Vesteraa. Oluf Christensen senior, En Dreng af skikkelige Forældre kan paa fordeelagtige Vilkaar blive antaget til at lære Garverprofessionen i en af Jyllands nordlige Kjøbstæder. Stiftsbogtrykkerie, anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
I Kirkegyden Nr. 377 er en Beboelse at faae til Leie, hvorom accorderes med Bager Holsti Bispensgade. Et Haar Halsbaand med tvende Guldlaase er i Søndags Eftermiddag tabt paa Skovbakken; for Tilveiebringelsen deraf loves en passende Douceur. Man henvende sig til Stiftsvogtrykke iet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Syltekrukker og Sylteglas af forskjellige Størrelser, lysguult Puddersukker, fiin Melis og Raffinade samt extra god Viineddike faaes billig hos A. Hassing. paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Paa Nørregade, Nr. 602, ere Værelser til Leie. Den Nærmere erfares hos Østergaard. paa Hjørnet af Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
350 udvoxne Gjæs kan strax faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Da Handelsbetjent Mirket Jeg her af Byen er ved Døden afgaaet, og hans Bo taget under Behandling af : undertegnede Skifteret, ere hans Creditorer, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldte til inden 12 Uger at melde sig; hvilket herved, endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 30te Juli 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-03
Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Borger og forhenværende Møller i Sæby, Hans Severin Aa bels, og efterlevende Enkes, Marie Elisabeth Aa bels Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 25de Juli 1826. Heiberg.