JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-17
Forsamlingen har allerede ovenfor tilladt g allerunderdanigst at yttre, at man, naar I. 7 i Fdn. 27de September 1799 skulde gives en saadan Udvidelse, saavel i Henseende, til Straffen som i Henseende til dens Omfang, som nys er foreslaaet, maatte knytte denne Udvidelse til den Forudsætning, at den Straf af Bøder, hvormed Nogen efter denne nye Lovbestemmelse kunde blive at ansee, ikke ubetinget skulde medføre den nysnævnte Censur-Virkning. Forsamlingen kommer herved til allerunderdanigst at andrage hos Deres Majestæt paa en Forandring i Henseende til denne Virkning af Fdn. af 27de September 1799, der, efter Forsamlingens allerunderdanigste Formening, er ligesaa ønskelig, for at Anordningen ikke skal blive anvendt i mange Tilfælde, hvor den ellers vilde komme til Anvendelse, som den i sig selv synes billig og retfærdig.
Berlingske Tidende, 1836-03-17
Naar nu, saaledes som Lovudkastet tilsigter, og som Forsamlingen har tilladt sig i en forandret Redactionsform at foreslaae, Straf af Bøder skal kunne anvendes ogsaa for utilbørlige Yttringer imod det Offentlige, tør man saameget mindre tilraade, at en saadan dom fældt Forfatter ubetinget skulde være censurfri, skjøndt vistnok den nysciterede Placat, af 18de October 1805 frembyder en herfor talende Analogi Men paa den anden Side tør Forsamlingen, af de ovenfor allerunderdanigst anførte Grunde, og med Hensyn til at den nye Lovbestemmelse derved maatte befrygtes at tabe en stor Deel af sin Virksomhed, ikke tilraade, at den paatænkte Pengestraf ubetinget skulde medføre Censur, og det er derfor, som man allerede ovenfor har bemærket, kun under Forudsætning af at dette ikke skeer, at man har troet at kunne tilraade en saadan Tillægsbestemmelse til Fdn. af 27de September 1799, som man allerunderdanigst har bragt i Forslag. Jdet Forsamlingen saaledes holder for, at en Forfatter, der for Trykkefrihedsovertrædelser blot dømmes til Bøder, hverken ubetinget bør være underkastet Censur og heller ikke ubetinget være censurfri, er man af den Formening, at det rettest vil kunne overlades til Domstolene i ethvert enkelt Tilfælde at bestemme, hvorvidt Forfatteren tillige bør være censurpligtig eller ikke, og det saaledes, at han kan underkastes slig Censur saavel for bestandigt, som for et vist Antal Aar, der nærmere i Anordningen maa bestemmes, f. Ex. fra 1 til 10 Aar. Jøvrigt kunde det formeentlig passende tilføies, at dette dog kun burde gielde de 2 første Gange, hvori Nogen paa denne Maade forsaae sig imod Trykkefrihedslovgivningen, da han derimod, naar han 3die Gang paa lige Maade forsaae sig, om han endnu denne Gang alene blev anseet med Bøder, dog ubetinget skulde for stedse være underkastet Censur.
Berlingske Tidende, 1836-03-17
J Overeensstemmelse med alt Foranførte tillader Forsamlingen sig saaledes i dybeste Underdanighed at indstille, at der – for det Tilfælde, at Deres Majestæt maatte finde nogen yderligere Straffebestemmelse for Trykkefrihedsovertrædelser hensigtsmæssig, hvis Emanation Forsamlingen dog efter det ovenfor allerunderdanigst Udviklede, ikke kan ansee ønskelig maatte, istedetfor det Forsamlingen, forelagte Lovudkast, emanere en Lov af følgende Jndhold: 1) Dersom Nogen, ved at yttre sig om Rigets Forfatning, dets Love eller Regjeringens Handlinger, udtrykker sig paa en utilbørlig eller usømmelig Maade, men samtlige Sagens Omstændigheder dog maatte medføre, at Domstolene i det samme forelagte Tilfælde ei finde den for en saadan Forseelse i Frog. 27de September 1799 § 7 foreskrevne Straf af Fængsel paa Vand og Brød at staae i et rigtigt Forhold til den Tiltaltes Brøde, bør han ansees med simpelt Fængsel fra 1 til 3 Maaneder eller med Bøder til vedkommende Fattigvæsen, efter Sagens Beskaffenhed fra 100 til 500 Rbd. 2) Da foranførte Bestemmelse alene indeholder et Tillæg til de i Fdn. af 27de September 1799 fremsatte Straffebud mod Trykkefrihedens Misbrug, saa ere de Forskrifter, som fornævnte Forordning indeholder angaaende Virkningen af sammes Overtrædelse, ogsaa anvendelige, naar Forseelse imod nærværende Anordning er begaaet. Dog skal for Fremtiden den i § 20 af Fdn. af 27de September 1799. bestemte Censurforpligtelse ikke ubetinget medfølge enhver Dom, hvorved Nogen for Overtrædelse enten af nærværende Anordning eller af § 12 i fornævnte Fdn.
Berlingske Tidende, 1836-03-17
af 27de September 1799 er dømt til Bøder, hvorimod det skal være overladt til Domstolene, i de Tilfælde hvor Nogen 1ste og 2den Gang gjør sig skyldig til saadan Straf for en af de nævnte Forseelser, at fastsætte, om han skal være den omhandlede Censur undergiven eller ikke, og i første Fald, om denne Censur skal vedblive for bestandigt eller kun foren vis Tid, der dog ikke skal være under 1 eller over 10 Aar. Naar Nogen derimod 3die Gang gjør sig skyldig i en af de forommeldte Trykkefrihedsforseelser, bliver § 20 i Fdn. af 27de September 1799 ligefrem paa ham at anvende, uanseet at han iøvrigt kun maatte findes skyldig til Straf af en Pengebod. Jøvrigt have alle de Embedsmænd, som det paaligger at virke imod Trykkefrihedens Misbrug, med Omhu og Kraft at vaage over denne Anordning, som over alle de øvrige om denne Gjenstand udkomne allerhøieste Befalinger, hvortil Vi herved paa det Alvorligste ville have dem opfordrede. Skulde der ikke findes Anledning til at gjøre en saadan Forandring i Henseende til Censurforpligtelsen, som her under Nr. 2 er foreslaaet, indstilles lige allerunderdanigst: 3) At forsaavidt Nogen for 1ste og 2den Gang begaaet Overtrædelse af Trykkefriheden dømmes til Bøder, skal han tillige være den i § 20 af Freg. af 27de September 1799 bestemte Censur forpligtelse underkastet, i første Tilfælde. ikke under 1 og ikke over 5 Aar, og i sidste ikke under 2 og ikke over 10 Aar. Endelig indstilles allerunderdanigst: 4) At den Forfatter, der ansees efter Slutningen af § 13 i Frog af 27de September 1799, ligeledes bliver Censur undergiven fra 1 til 10 Aar, efter Domstolenes nærmere Bestemmelse. Saaledes afgives denne allerunderdanigste Betænkning.
Berlingske Tidende, 1836-03-17
Rettelse. J No. 8283, Side 1310, 12te Linie fra neden: Bundløse Grunde" læs: "Landløse Grunde". – J No. 9192, Side 1462, 12te Linie: Afhielpe, læs: Ophielpe.
Berlingske Tidende, 1836-03-17
Kiöbenhavn. Trykt i det Berlingske Offiin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
en til forsendelse. med ing. li Brevposter ri erede le(St. Os
Berlingske Tidende, 1836-03-18
vertissements Berlingske politiske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 18 Marts. No
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Ved Debatternes Slutning gav Lord Hatherton(forhen som Hr. Littleton Secretair for Jrland) nøiere Underretning om Forholdet af de ansatte Catholikker til de ligeledes ansatte Protestanter. J Aaret 1833 vare af 2668 Fredsdommere kun de 292. Catholikker, blandt de 25 høiere Politi-Embedsmænd, vare tvende Catholikker; af de underordnede Embedsmænd, 216 i Tallet, vare 22 Catholikker; af Kronens 34 Consulenter vare to, af de 32 AssistantBarristers tre, og af de 32 Grevskabs-Lieutenanter to Catholikker.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
America. Skibs-Efterretninger, som man har faaet i Liverpool, stadfæste, at Seminole-Jndianerne have indtaget Talla-Kassee i Florida. Stadens Befolkning, omtrent 2000 Mennesker, skal være myrdet. Det hedder, at Regerne have sluttet sig til Jndianerne, og at de ved et, i Nærheden af Kysten krydsende Skib ere blevne forsynede med Vaaben. Jfølge senere Efterretninger skal en Trefning have fundet Sted mellem de Blanke og Jndianerne, i hvilken de sidste mistede trende Høvdinge og 60 Mand.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
J Følge Efterretninger fra Washington af 13de Februar var de Franskes Konges Trontale ankommet dertil den 12te, og havde vakt en stor Tiltro til den engelske Mægling, Jfølge de sidste Efterretninger regnes Krigen i Florida snart at være til Ende, nemlig ved Seminolernes Udryddelse, med hvilke Crecks ikke havde gjort fælleds Sag.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Sverrig. Hs. Maj. Kongen har af sin private Casse skjænket tvende svenske literaire Selskaber, nemlig det svenske Academi og Academiet for Videnskaber, Historie og Oldsager, til det Første 1133 Rdr. 16 s. og til det Andet 853 Rdr. 16 s. aarlig, som Erstatning for deres ved sidste Rigsdags Beslutning tabte Rettighed til efter Pari-Cours at tilvexle sig et vist Beløb Sølv for Bancosedler. Begge Selskabers samlede Medlemmer have i den Anledning gjort deres Opvartning hos Hs. Majestæt for at aflægge deres Taksigelse for dette nye Beviis paa Hs. Majestæts Bevaagenhed. Ordens Biskop og Commandeur Dr. Wallin tolkede paa begge Selskabers Vegne Medlemmernes Følelser i en Tale, hvorpaa Hs. Majestæt behagede at svare, at en ikke vel beregnet Sparsomheds-Jdee havde forledet sidste Rigsdags Medlemmer, som dog ellers ej blot ønskede at vedligeholde, men at forøge de Bidrag, som bevilges til Sprogets Forbedring og Granskning af Oltidsminder; de have troet at kunne tilbagekalde en Gave, som er tilstaaet af Statens Overhoved og bekræftet ved en uafbrudt Hævd. Denne Vildfarelse, som ikke var vanskelig at afhielpe, skulde strax have været forebygget, hvis Hs. Majestæts Opmærksomhed dengang havde været fæstet paa denne Reduction. Uden at dadle Nogen, fortryder det Hs. Majestæt, ei saa nøje at have fulgt de Beslutninger, der efterlade ubehagelige Erindringer, da de standse Udviklingen af det høiere videnskabelige Liv. Hs. Majestæt har anseet det som en Pligt, at raade Bod paa denne Forglemmelse, der hidrører fra en Forvirring i Begreberne og en Nidkjærhed, der maaskee er agtværdig paa Grund af den gode Hensigt, men dog skadelig for Fædrenelandets Ære.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 16de Marts. - Under Gudstjenesten. i vor Frue Kirke i Søndags indsatte Sognepræsten, Hr. Pastor Steenbuch, denne Kirkes nye Klokker og Chordegn, Hr. Skolelærer Faber. Efter endt Prædiken forkyndte han Menigheden dennes lovlige Beskikkelse til hans nye Embede, til hvis Overtagelse han lykønskede ham med kjærlige og hjertelige Ord, idet han derhos udtalede Overbeviisningen om, at han vilde modtages med sand Velvillie af den Menighed, i hvilken han alt som en saare duelig og nidkjær Lærer havde vundet Manges Hjerter, thi den, som tager Barnet ved Haanden, tager Faderen ved Hjertet," – og for hvilken han alt under Gudstienesten, som Bestyrer af Kirkesangen, havde aflagt Beviser paa sin Dygtighed til at foroge dennes Høitidelighed, hvorhos den ærede Taler tilønskede ham samme Lykke, som var bleven hans Forgjænger, den hedengangne Barfved til Deel, der ved Fromhed og Blidhed havde erhvervet sig Menighedens Kjærlighed, og efterladt sig et elskeligt Minde hos denne. Til Slætning bevidnede Taleren Hr. Skolelærer Jensen, der i længere Tid har forestaaet Embedet, Menighedens og sin Tak og Hengivenhed. – De afsjungne Psalmer udførtes trestemmigt af Chorfangerne.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Vort Fastemarked er begyndt under ugunstige Auspicier. I Gaar strømmede Regnen ned næsten den hele Dag, saa at Jngen kunde opholde sig under aaben Himmel, hvorved Slettens Beboere, der alt i Mængde vare ankomne hertil, hindredes i Afsætningen af deres Hjemflids Producter. I Gaar og i Nat blæste det haardt af V. N. V.; i Dag tegner Veiret atter uroligt, og vil saaledes maaskee afholde Mange fra at besøge det egentlige Krammarked i Morgen.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Ved den i Fredags afholdte sidste Auction over Hellerupgaard Gods blev samme tilslaaet Hr. Kammerjunker Sehested-Juel til Raunholt som Høistbydende for den Kjøbesum 207,600 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
En Arbeidsmand her af Byen blev Onsdagen den 3de d. øjenblikkelig dræbt derved, at noget Tømmerværk i Hauge=Grotte styrtede ham paa Hovedet.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Den Afdøde efterlader sig en Enke og Søn, der som Professionist er i Udlandet.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Kjøbenhavn, den 18de Marts. Redact, har hidtil søgt at meddele denne Tidendes Læsere ikke alene saa omstændeligt, som Rummet tillod det, men ogsaa saa hurtigt som muligt Efterretninger om de holsteenske Provindsial-Stænders Forhandlinger i Jtzehoe, og saa meget meer maa han beklage, at denne regelmæssige Gang er blevet afbrudt ved et Buds Skjødesløshed, hvorved næsten til een og samme Tid fire Nummere, 45, 46, 47 og 4 ere indløbne. Denne Forsinkelse gjør, at Meddelelsen herom maa være saa kort affattet som muligt.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Nr. 45 indeholder først Beretningen over den Beraadslaaning, der har fundet Sted i det 31de og 52de Møde over den indgivne ProPosition om Fremgangsmaaden ved Subhastationer. Den hele Forhandling synes at have havt en meer local Deeltagelighed. Den nedsatte Committee, hvis Beretningsfører Hr. Overrets-Advocat Lock var, foreslog en interimistisk Bestemmelse, hvilken Fremgangsmaade Hr. Kammerjunker v. Neergaard troede at maatte indskrænke sig til Nordditnærsken, og han foreslog et Amendement med Hensyn hertil. Men ved Afstemningen var Resultatet, at Forsamlingen med stor Stemmefleerhed, besluttede at indgive en Petition og erklærede sig for Committeens Andragende, hvorved hiint Amendement bortfaldt. Tillige fik Committeen det Hverv, at affatte den Beretning, som herover skulde indgives til Hs. Majestæt Kongen. Derpaa følger Beretningen over de Forhandlinger, der have fundet Sted i det 51de og 52de Møde over den indgivne Proposition om Tallottoets Afskaffelse.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Den til Prøvelsen af Propositionen nedsatte Committee havde valgt Hr. Kammerjunker d'Anbert J Committeens Beretnintil Forretningsfører. bemærkedes, at Proponentens Andragende var dobbelt: Tallottoets Afskaffelse og Bøn om Allerhøieste Forelæggelse af de egnede Midler til at dække den herved fremkomne Formindskelse af Statsindtægterne. Committeens Beretning og den derved opstaaede Discussion have vi i det Væsentlige forhen meddeelt i denne Tidende. Den allerunderdanigste Petition, Committeen besluttede, lod saaledes: At det i Hertugdømmet Holsteen bestaaende Tallotto blev ophævet og al Colligeren til samme forbudt, at Hs. Maj. Kongen vilde allernaadigst behage, under Medvirkninaf de nødvendige Overeenskomster med Nabostaterne om ikke atter at oprette eller taale Lottonstituter, forsaavidt det ved Tallottoets Ophævelse fremkomne Deficit i Finantserne ikke kunde dækkes ved Besparelser og Jndskrænkninger i Statshuusholdningen, at forelægge den holsteenske Stænderforsamling saadanne indirecte Afgivter til Beraadslaaning og Betænkning, hvilke maatte være uomgjængelig nødvendige til hiint Øjemeed. Hr. Grev v. Reventlow fremsatte følgende Amendement: At det i Hertugdommet Holsteen bestaaende Tal lotto maatte blive ophævet og al Colligeren til samme forbudt, og at Hs. Majestæt Kongen allernaadigst vilde behage, under Medvirken af de nødvendige Overeenskomster med Nabostaterne, om ej der paa ny at oprette og taale Lottoinstitutter, om muligt ved Besparelser og Jndskrænkninger i Statshuusholdningen at dække det Deficit, der ved Tallottoets Ophævelse skeete i Finantserne. Ved Afstemningen erklærede Forsamlingen sig med en Majoritet af 39 Stemmer mod fire for den af Præsidiet først til Spørgsmaal fremsatte Bon: At Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst blev ansøgt om, under Medvirkning af de nødvendige Overeenskomster med Nabostaterne, ikke atter at oprette og taale Lottoinstitutter, at ophæve Tallottet i Holsteen og at forbyde al Colligeren dertil; ligesom ogsaa Majoriteten bestemte sig for en ganske almindelig Bøn, saaledes at i Følge deraf saavel Committeens Slutnings Andragende om Besparelser i Statshuusholdningen og eventuel Jndførelse af indirecte Afgivter, ligesom ogsaa Grev v. Reventlows Amendement bortfaldt. Forsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Kjøbenhavn, den 18de Marts. Af de med Posten i Morges Kl. 4 ankomne Tidender tillader Rummet kun at meddele vore Læsere Følgende.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
England. – J Overhuset bragte Marquis v. Londonderry den 10de dennes atter de spanske Anliggender paa Bane og spurgte, om Hr. Villiers Skrivelse af 18de August, hvorpaa Samme i sin Skrivelse af 1ste September beraabte sig, var iblandt de Papirer, der vare forelagte Huset, Lord Melbourne svarede, at den var vist kommet bort i Ministeriet for de udenlandske Anliggender, over hvilken Uefterretlighed Marquien med Rette yttrede sin Forundring. Han anmeldte derpaa, at han næste Mandag vil andrage paa en Undersøgelse om disse Papirer.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Plymouth Chronicle melder: "Vi have Aarsag at troe, at saasnart Marine-Forslaget (som nu er skeet, er voteret, ville otte Linieskibe og et dertil svarende Antal Fregatter blive beordrede til Udrustning. Det er ogsaa sandsynligt, at en Admiral med det blaa Flag, med en ViceAdmiral under sig, vil faa Overbefalingen, og man har nævnt Sir R. Stopford og Sir P. Malcolm, men da endnu ingen officiel Udnævnelse har fundet Sted, saa er det endnu kun Formodning, og Fortegnelsen paa Capitainerne i nogle Tidender er for tidlig. Søsoldaterne, der nu ligge paa Vagt i Mi ford, have faaet befaling til at støde til deres Afdeling i Havnen her, for da at indskibes til Søtjeneste; det hedder at et Depot i Jrland skal afløse dem. Over Bestemmelsen af den Flaade, der udrustes, har man endnu intet Paalideligt hørt, men efter Omstændighederne slutter man, at Middelhavet vil være Skuepladsen for dets Operationer."
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Beretningen om Forhørerne i den Carlowske Valgsag fylde i de to sidste Nummere af Times ikke mindre end 51 Spalter.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Frankerig. – Efterretningerne og Nina Lassaave ere nu ogsaa modsigende: i en Pariser-Tidende findes nemlig en Anmeldelse med hendes Navn under, hvori bemærkes at Caffeværten i de la Renaissange havde taget hele Paris ved Næsen, da hun aldrig havde været i hans Tjeneste, men levede eensom og kummerlig ved sine Hænders Arbejde. Paa den anden Side fortælles, at Tilløbet til nævnte Caffehuus endnu er saa stærkt, at Mange i den strengeste Kulde staae, endog flere Timer udenfor samme, uden at kunne komme ind. De sidste Efterretninger endelig melde, at hun omsider har trukket sig tilbage fra Caffehusets Skjænkebord, efterat en af Gjæsterne havde kastet hende en Kop Caffe i Ansigtet.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
J et Brev fra Madrid af 3die Spanien. d. M. meldes, at man kun beskjeftigede sig der med Udfaldet af Procuradores-Valgene. Overalt har Bevægelses=Partiet seret. Ex Ministrene, Martinez de la Rosa og Torreno, vare falden igjennem, hiin i Granada, denne i Qviede, og i deres Sted vare Bevægelses-Mænd blevne valgte. Provindsen Malaga, hvor der atter skal være forefaldet urolige Optrin, havde især udmærket sig ved Valgene, hvilke af de Conservative betegnes som radicale. Blandt denne Provindses Procuradorer bemærker man fremfor Alle Grev Dona dio, Præsident for Juntaen af Anduar. Paa alle Punkter havde Nationalgarden havt megen Jndflydelse paa Valgene, og ved disse vidst at trænge igjennem med en stor Mængde af dens Chefer. Hr. Mendizaval var ganske forlegen over dette Udfald, der var gaaet langt videre end han havde ventet, og han stod i Begreb med, sagde man, at nedlægge Cabinets Præsidiet; dog vilde han beholde Finants-Portefeuillen. Man meente, at Hertugen af Rivas, den liberaleste af ProceresKamret, og Hr. Jsturiz vilde faae det Hverv at danne et nyt Cabinet.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Courier, meddeler Breve fra Vittoria, af 27de f. M., og fra Santander, af 29de. De blandt de engelske Tropper herskende Sygdomme skildres langt fordærveligere en Cholera, da den rasede værst i Jndien. J en Tid af til Dage døde hver Dag en Officeer (siden den 14de Januar i det Hele 22), og de Dødes Antal blandt de Gemene var i Forhold ligesaa stort. Et Hovedonde er Manglen paa gode Hospitaler, Medicin og især paa Læger; disses Antal beløb sig til 30, ti eller tolv ere allerede døde, og mange af de øvrige forrette Tjenesten i Febertilstand. Legionens Tab ved Sygdomme anslaaes i det Hele til 1300 Mand, og den 29de f. M. var der endnu 120 i Hospitalet, der endelig har faaet en sundere Beliggenhed. Ved alle disse Ulykker er det ikke muligt at lade Tropperne nyde Hvile nogle Uger; Carlisternes Hurtighed nøder dem til uafladelige Frem- og Tilbagemarscher. En Hovedbesværing er desuden ogsaa Sol dens Udeblivelse. Som bekjendt have Officererne indvilliget i, i tre Maaneder, fra den 1ste December af, at nøjes med en Trediedeel af deres Sold; men ikke engang denne Trediedeel er blevet udbetalt, og Brigade General M. Dougal har derfor seet sig nødt til, i Følge med Oberst Wylde, den brittiske Commissair i Cordovas Hovedqvarteer, at begive sig til Madrid, for at forestille Regjeringen den trængende Nødvendighed af at opfylde de af den indgangne Forpligtelser.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Musserne, Forspil i Anledning af Frydendahls Død, af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Preciosa, lyrisk Drama.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
J Morgen Aften: Familien Riquebourg, Drama i een Act af Scribe, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Guldkorset-Lystspil i to Acter, efter det Franske ved Hr. Professor J. L. Heiberg; de til Stykket hørende Musiknummere componerede af Hr. Syngemester L. Zinck. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Ved Tallotteriets 1250 Trækning i Wandsbeck udkom: Solgte Ejendomme.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Tirsdagen den 15de Dennes solgtes ved 4de Auction Huset Nr. 127 A. paa Hjørnet af Strandgade og lille Torvegade paa Christianshavn for en Kjøbesum af 4,820 Rbd. Sølv. Eiendommen er assureret for 7,500 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Private Avertissementer. Tanker. ved Efterretningen om den ædle Oldings N. B. Peisers salige Hedengang. Saa gik du hen til salig Hvile, Okjære, ædle, brave Mand! Til Gud Din Attraae var at ile, At havne i et herligt Land, Hvor Livets Sorger ikke trykke. Hvor himmelsk Løn kun venter Dig; Thi Gudfrygt var Din sande Lykke, Din Vandel var foruden Svig. Kun Faa vil møde Gud som Du Ei jordisk Tant Tin Sjæl har næret, Med Salighed Du lønnes nu. Men alle, alle Dine Kjære, De staae saa sorgfuld ved Din Grav, Thi han der gav saa herlig Lærre, Har brudt sin skjøre Vandrestav. Du var en elsket Mand og Fader, Dit Liv hensvandt med sjelden Roe, Og Mindet som Du efterlader Er, stedse var Din Gud Du tro. Beed Gud at sende Efterladte En Lindringsbalsom for hvert Saar, Thi hvo kan Tabet dem erstatte, Naar Himlens Trøst dem ikke naar ;Ja trøst Dig Mage ved de Kjære, Som han Dig her har efterladt, De vil Din Alders Støtter være, Bortfjerne hver en Sorgens Nat. Hans Minde vil vi Alle signe. Som til en bedre Verden gik, Og søge ham i Daad at ligne Til Livets sidste Øieblik. Og naar vi møde hist tilsammen Med vores hedengangne Ven, Da vil vi Gud med helligt Amen D. M. Lovtakke for Foreningen.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Døde. Fraværende Slægtninge og Venner meddeles herved, at Forsynet ved en rolig Död den 11te dennes hjemkaldte til en bedre Verden min kjære Steddatter, Petronelle Henriette Nyrop, efter at hun i en Række af Aar havde lidt af tiltagende Legems- og Aandsvaghed. Nebøllegaard paa Falster, den 13de Marts C. F. M. Nyrop. St. föd Heilmann.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Den 2den denne Maaned om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 hensov ved en blid og rolig Død forhenværende Skibscapitain Peder Bjerregaard, i en Alder af 65 1/2 Aar, hvilket jeg ikke undlader herved at bekjendtgjøre for hans fraværende Slægt og Venner. Udesundbye ved Frederikssund, den 5te Marts 1836. Chr. Holst, Bødkermester.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Literaire Anmeldelser. Paa C. A. Reizels Forlag er udkommen: Skov Tarationen af F. v. Wimpfen, Kammer, Forst- og Jagtjunker, heft. 84 s.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Fra Pressen i Helsingøer er udkommen: Helsingøers Fattigvæsens Regnskab for Aaret fra 1ste October 1833 til alt. Septbr. 1834. Bearbeidet til Trykken af Procurater Jacobi; heft. C. A. Reizel, store Kjøbmagergade Nr. 6.
Berlingske Tidende, 1836-03-18
Fra Pressen i Aarhuus er udkommen: Regnskab over Jndtægter og Udgifter ved Aarhuus Kjøbstads Fattigvæsen for Aaret 1834. udgivet af Fattigvæsens-Commissionen; heft. 24 s. C. C. Reizel, store Kjøbmagergade Nr. 6.