Norske Intelligenssedler, 1806-11-11
Englænderen Lawson har bestemt følgende daglige Ration for en Arbeidshest, Høe og Halm skaaren i fiin Hakkelse 3 - 4 Skjepper. Skaaret Havre - 1 1/2 - 2 Fjerdingkar. - 7 - 8 Skaalpd. Høe. Kartofler kogte og knusede eller af andre Rødder 1/2 Fjerdingkar og i Mangel heraf lidet Hakkelse eller Heire. Nogle tydske Oeconomer regne til en Arbeidshest daglig 5 pd. Høe, 12 pd. Havre og Hakkelse, og giøre tillige den Anmærkning: Løv er et skadeligt Foder, Høe fra sie Steder er ikke tjenligt; men derimod Høe avlet paa højt liggende Steder, og om Sommeren Nelder ere sunde og nærende. Man har forsøgt at fodre med Kartofler, og fundet Halvdelen af den daglige Føde kan spares, naar man i det Sted giver 10 pd. kogte og stødte Kartofler. Flere danske praktiske Landmænd antage og følge: Om Høsten naar Hesten sættes ind, forres med Hakkelse af urene og ukrudfulde Kornbaand, mænget med Halmhakkelse og lidet Høe til Natte foder. Saasnart Arbeidet for Hesten og Høsten er til Ende, bliver Fodringen knappere. Sædvanlig fodres med fiin Hakkelse hvorpaa er ubetydelig Havre, omtrent 1 - 1 1/2 Fkr. idøgnet, og lidet Høe til Nattefoder. Denne Fodringsmaade vedvarer indtil Hestens strængere Arbeide begynder om Vaaren, da bliver Fodringsmaaden bedre. Sædvanlig regner man 50 til 60 Lpd. godt Høe for hver Hest til Vinterfoder, hvilket deles i 2 Dele, hvoraf den ene bruges om Vinteren til Nattefoder og den anden hensættes indtil Arbeidet om Vaaren bliver strængt, da man foruden den bestemte Hakkelse, tillige giver hver Hest omtrent ved 2 Fjerdingkar Havre daglig. Har man paa den Tid Kleverhøe, skiæres det ogsaa i Hakkelse. J den travleste Tid skal Hestene passes om Natten med Foder, da Dagen kræver Arbejde, derfor maae en Karl hver Nat i den strængeste Pløjetid fodre Hestene. Men da Heste som ere uvante til Hakkelse, i Førstningen vilde vrage samme og udpille Havren, er denne Fodringsmaade meere skikket for Stadshesten, end Bondens Arbeidshest. Jeg vil derfor angive en sparsommelig og god Fodringsmaade for sidste: Havren bør males til grovt Meel: Jo mere opløst Næringsmidlerne nydes, jo lettere fordøies de og desto mere Næring og Kraft meddele de. Man tager i den Hensigt en passende Deel fiinskaaren Hakkelse f. Ex. 1/2 Skieppe af Gangen, befugter den med Vand, bedst af en Haandsprøite, strøer derpaa et par haandfulde Havremeel og omrører Massen. Melet klæder nu ved Hakkelsen, og man vil med Fornøielse see, at Hesten med Begjærlighed fortærer Alt. Gamle Heste, hvis Tænder ere slidte, nære sig godt paa denne Maade. Utroeligt spares herved - Forsøg og Erfaring ville overbevise Enhver herom. Og hvad der i Praxis ikke nok er stadfæstet, vil vist Enhver, der har Lejlighed til at forsøge, gjendrive eller bringe til større Grad af Vished. Maatte disse yttrede Meninger ret kraftig vække mange Hestekjendere, Skjønnere og Entusiaster til at publicere deres Erfaringer, og ikke skumle, men sige offentlig deres Mening i samme gode Hensigt som dette er sagt, saa er denne Sæd, om den end er maadelig, og har kun liden Spirekraft, saaet i god Jord. Afdøde Professor Abildgaard, hvis Betænkning man ønskede i Anledning af, om Heste kunde daglig nøies og næres med den paa det første Sted opgivne Ration, gjenmeldte: "Hertil kan jeg svare det bestemte Jal. Jkke vilde jeg derfor tilraade paa eengang at sætte en norsk eller anden Hest, som er vant til at fylde Vommen med Høe, paa dette Foder, den maatte efterhaanden vænnes af med Høet, og dermed var det bedst at begynde om Efteraaret, naar den kommer paa Stald. Det var at ønske, at vi vilde vænne os fra den Uvane at overfodre vore Heste med Høe, spare det til vore Køer og give Hesten allene Halm og Havre, men foralting Halmen skaaren fiin. Forestiller man sig de engelske Væddeløbshestes overordentlige Hurtighed, og den Maade de sø des paa, kan man rimeligviis antage, at sidste er meget Aarsag til deres Fuldkommenhed, ja meere end Racens og Skabningens Fortrinlighed. Det samme gielder vist og, om de arabiske og persiske Heste, og bidrager tillige til den høie Alder disse ikke sielden opnaae. Mere om Heste.