Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Prøisen. Frankrig. De Franske Avisskrivere, og liig dem mange Tallere endog i de Deputeredes Kammer, stræbe at gjøre Opraab til deres Landsmænds krigerske Hæder og forestille Frank tig, som om det var nødt til den største Udvikling af sine Militærkræfter, Alt for de foregivne uhyre Rustningers Skyld, som skulle finde Sted fra andre Magter og true Frankrig med fiendtligt Angreb. Sagens Vigtighed udfordrer engang rolig at modstille hine Yttringer mod Gierningssagerne og ved disse med Besindighed prøve deres Grund og Værd. - Jblandt de Magter, som her kunne være meente, maatte efter sin Beliggenhed Prøisen træde forrest frem i saadant Hensyn. Men hvor ere vel de Rustninger, som fra denne Side skulde fremstille en fiendtlig Hensigt mod Frankrig? Det er et Factum, og som til enhver Tid lader sig bevise ved Øiesyn og Førstning, at der efter Frankrigs nye Formning først hos os have fundet nogle militære Anstalter og Bevægelser Sted, da der ifølge naboelige Exempler og Oppirringer ogsaa viste sig Uroligheder og Gjæringer paa Prøisisk Bund, som jo rigtignok kuns varede i et Øjeblik i de nederste Folkeklasser, og navnligen i Aachen strax igjen dæmpedes ved de gode Borgeres egen Kraft, men dog ved Tingenes Stilling i Almindelighed og for længere hen ikke at udsætte Landets Orden og Velfærd endog for en forbigaaende Forstyrrelse, maatte gjøre retmæssigt Krav paa Regeringens beskyttende Omsorg, og gjøre en stærkere Militærmagt i de kun svagt besatte Rhinlande luundgaaeligt nødvendig. Hertil viiste sig et kuns at Linietropper bestaaende Armee-Corps, uden Landværn, altsaa kuns fire Jnfanterie og ligesaamange Cavalleri Regimenter, allerede fuldkomment tilstrækkeligt, hvilket rykkede frem fra Statens mellemste Provindser, som nærmest, til de vestlige, dog paa Fredsfod og uden alle saadanne Tilrustninger, som kuns paa fjerneste Maade kunde tyde hen paa er egentligt Krigs-Forehavende. Disse, saavel i og for sig selv, som og især med Hensyn paa Tidsomstændighederne kuns ubetydelige Forstærkninger, som aldeles ingen offensiv Character kunde have, blev sidenefter, med Undtagelse af den aarlige Udhævning af Rekrutter til at stille i Stedet for den derimod afgaaende Krigs-Reserve, den eneste, som blev sendt hen efter hin Retning, og naar der ved indtraadte Omstændigheder andensteds i den Prøisiske Stat udfordredes militæriske Foranstaltninger, saa skeete disse uden alt Hensyn paa Rhinlandene. Dette er en ubestridelig Gierningssag, og vi kunne trøstig udæske enhver modsigende Paastand til i nogensomhelst Deel at svække vores paa bestemte Dato modsatte Vidnesbyrd. - Ligesaalidet som i Prøisen har der i det Tyske Forbunds samlede Masse været nogen Krigsrustning at mærke, som kunde være at bringe i Forbindelse med Frankrigs Anliggender. Thi den af Bunds-Forsamlingen foranstaltede Opstilling af smaa Troppe-Corpse i det Jndre, som kuns vare foranledigede ved locale Uroligheder, og ene allene imod disse paa kort Tid, kunde ikke endog den dunkleste Mistanke ville tyde, som en mod Udlandet sigtet Forholdsregel. - Vi kunne endnu næppe her ommelde de fra Ruslands Side skeete militæriske Anordninger; de angik nærmest kuns Bevægelser og Sammentrækninger af Tropper i det Jndre af dette store Rige, adskilte fra enhver Jndvirkning paa den Skueplads, hvor for Frankrig en Krig var tænkelig. Disse Anordninger ere ved senere Tildragelser kuns altfor meget blevne retfærdiggjorte, og disse selv frembyde nu for dem en Gjenstand, som giør Eftersøgningen efter enhver anden overflødig. Allerede de Russiske Grændsers fjerntborteliggende Afstand, hvis Overskriden paa ingen Maade betegnede sig som tilsigtet, maatte fuldkomment betage de anordnede Forholdsregler ethvert truende Udseende imod Frankrig. - Sammenligne vi derimod med Alt, hvad der fra disse Sider er skeet, og i Særdeleshed fra Prøissens Side, som den det i denne Betragtning paa den mest afgjørende Maade maa angaae, sammenligne vi hermed de i de sidste fire Maaneder fra Frankrigs Side trufne Foranstaltninger, som authentisk ere blevne kundbare, den betegnede Jndretning af Krigsleiere ved Grændsen, Udhævningen af 228000 Rekrutter - nemlig 40000 Mand ved Ordonnantsen, af 18de September f. A., 108000 Mand ved Ordomantsen af 25de September og 80000 Mand ved den af 11te December - den paaskyndede Organisering, af en uhyre Hær af Nationalgarder, Bevilling af overordentlige Summer til Militærmagtens Formerelse og Jstandsættelse, ja selv ved Siden af befæstnings-Arbeiderne ved Grændsen ogsaa de, der ere bragte i Udførelse for Hovedstaden, saa tør vi vel spørge enhver befangen Jagttager, ifald der af nogensomhelst at disse Forholdsregler og Anstalter maa tydes hen paa en krigerisk Hensigt, om denne da efter Tingenes hele Tilstand maa søges hos os, eller om den ikke tvertimod skulle være langt meere at forudsætte i Frankrig. Vist er det, at naar Trudsel og Udfordring paa begge Sider, saaledes som Tingene nutildags ere stillede, skulle veies imod hinanden, saa vil der fra vor Side næppe være Skinnet deraf at finde, men paa Frankrigs Side factisk Virkelighed, i Særdeleshed naar man ved Siden af Regeringens Forholdsregler tager Hensyn til de hæftige og anstødelige Udbrud af Skribenterne og Folketalerne, af hvilke mange ikke undsee sig for ganske aabenlyst at tale om Erobringer, som skulle gjøres, og i denne Betydning allerede vove at betegne de Lande, som uden Skygge af Rets Adkomst og med Brud af Fred og Fordrage, skulle frarives de Stater, som de tilhøre. - Dog, vi ere langt borte fra paa mindste Maade at ville lægge den Franske Regerings Tænkemaade Lidenskabeligheden og Taabeligheden i en saadan Stemning og Yttringsmaade til Last; men maa blot beklage den Utilbørlighed, som visseligen ikke er egnet til at fremme denne Regerings rigtige Øjemed og velmenende Hensigter, og kuns virke til at opvække Mistro og Opæggelse i Gemytterne, imedens der i Tingenes Forfatning selv, ligesom i Styrernes Tænkemaade endogsaa ikke den ringeste Grund derfor finder Sted.