JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Der skrives fra London: at den 18de circulerede i denne Stad det Rygte, som man holdt for troeværdigt: at Porten havde antaget Østerrigs Mægling for at bielægge sine Misforstaaelser med Grækerne. J Constantinopel er man imidlertid meget krigerisk stemt, især da man stoler paa, at betvinge Grækerne formedelst deres indvortes Uenigheder hvorom der indeholdes meget foruroeliggende Efterretninger i Spectateur oriental, men som man dog selv i Constantinopel holder for at være overdrevne. – Jbrahim Pascha forlod den 5te December tredie Gang Bugten ved Marmarissa med 140 Skibe, som det hedder paa Sultanens Befaling, for at benytte den Uenighed, som finder Sted iblandt Grækerne, til at giøre Landgang paa Morea; men disse synes ikke at have nogen Frygt derfor Nogle ville ogsaa vide, at han vel, ifølge Sultanens befaling er afseilet; men at han, da han har fundet Hindringer, er seilet tilbage til Ægypten; men andre troe, at dette Rygte er kommen deraf, at han har sendt nogle ubrugbare Transportskibe til Alexandrien; men det er troeligt, at han med sin hele Flaade er afseilet dertil, da man har Efterretninger fra Corfu af 27de September; men som ikke vide noget om, at Jbrahim er paa Veien mod Grækenland; men som derimod fortælle, at Paschaen af Ægypten skal ikke have nogen Lyst til at tænke paa et nyt Feldtog; men at han derimod skal tænke meget paa sig selv. Han skal have taget mange Franske Officerer i sin Tieneste, hvoriblandt man nævner Generalerne Boyer og Livron, som ivrigt arbeide paa at oprette paa nye de Ægyptiske Sultaners Throne. Det Græske Blad, Lovens Ven meddeler nogle Efterretninger om den sidste Seier, som Grækerne have tilfægtet sig i Nærheden af Øen Candia over den Ægyptiske Flaade. Man erfarer deraf, at den uforfærdede ConstantinCanaris har med 3 Brandere, som han selv anførte, stukket en Fregat paa 40 Kanoner og to Krigsbrigger i Brand. Admiral Miaulis har i denne Fægtning borttaget 20 Transportskibe med Tropper, som ere blevne bragte til Nauplia De Efterretninger fra Constantinopel som tale om indvortes Uroeligheder i Grækenland naae kun til den 25de December; men de nye Efterretninger man har fra Corfu, og som ere af 27de December, sige: at efterat Panos Colocotroni, en Søn af Theodor, havde forsøgt paa at opvække Uroeligheder i Distriktet Caritene i Arendien, saa holdt den udøvende Magt i Nauplig det for nødvendigt, at lade ham erklære for en Rebel og uden for Lovens Beskyttelse; noppe var dette skeet førend han blev forladt af sine egne Tropper og dræbt af dem; alt er siden den Tid igien blevet roeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Det hedder videre: at der nu hersker lalle Egne af Grækenland den største Overeensstemmelse. De sidste Transporter af Laanet ere ankomne fra London, og da 4 til 5 Millioner Piastre ville blive tilstrækkelige til at dække Omkostningerne paa det næste Feldtog, saa kan man antage, at Grækerne ville foretage sig det med Held. – Maurocordatoforventes fra Epirus tilbage til Peloponnes, og det hedder, at han medbringer en Mission fra Omer Brioni, som ikke vil handle saa uoverlagt, at begive sig til Salonich, hvorhen Sultanen har kaldet ham. De fornemste Høvdinger i Epirushave givet hinanden det Løfte, at de ikke ville modtage nogen Vezir, som Porten vil indsætte, og endskiøndt de ere Mahomedaner, saa ville de dog hellere gjøre fælleds Sag med Grækerne end staae under en Tyrk fra Constantinopel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Man har i Liverpool faaet Efterretninger fra Calcutta, som naae til 24de August, hvorhen Skibet Alligator var ankommen den 26de Juli med sørgelige Efterretninger fra Rangoon. Den Engelske Armee havde lidt saameget af Sygdomme, saa at alle Operationer maatte standses. Kongen af Ava har forbudt alle Forbindelser med Englænderne og befalet, at enhver som overbringer Engelske Forslag, skal skydes. Commodore Grant, som fører befalingen over Søemagten paa denne Station, ligger farlig syg. – En Doctor von Siebold en Baierer af Fødsel; men som staaer i Hollandsk Tieneste opholder sig fornærværende Tid i Destme paa Japan hvor han holder Forelæsninger over Læge= og Naturvidenskaberne og hvorved Japanerne ere hans Tilhørere og Disciple, hvoriblandt endog er en Læge fra den Keiserlige Residentsstad Jedo. Han har endog faaet Tilladelse til at giøre botaniske Excursioner i en stor Afstand og under en stærk Bedækning, at vaccinere, at anlægge en botanisk Have og et Menagerie. Han arbeider paa at udgive et Værk om Japans Dyr og Planter. - Om de Engelske Jernveie og Kiørselen paa denne mod Dampvogne, hvorom der læses et saare interressant Stykke i No. 14 af den sidste Hempelske Avis, beretter nu den bekiendte Ridder Joseph von Baader: at der i de sidste 4 Uger er sammenskudt i England en Capital af 9,650,000 Pund Sterling eller over 100 Mill. Rbd. rede Sølv, for at anlægge Jernveie i forskiellige Retninger igiennem Landet fra den ene store Stad til den anden. Alle disse Veie opregnes udførlig. Planen er istedet for med Heste at kjøre paa dem med Dampvogne. Mærkværdigt er det, at man har sammenskudt saa uhyre Capitaler for at iværksætte. denne Plan i et Land, der allerede har de bedste Landeveie og Kanaler; men Fordeelen deraf skulle desuagtet være saa umaadeligt store, at deres Jndflydelse paa Agerdyrkningen, Handel og Manufacturer ikke lade sig i Forveien beregne. Man antager, at Englænderne ville derved blive istand til at kunne sælge deres Jndustrie=Produkter 1/2 Deel lettere, da Transportomkostningerne hidindtil have været saa betydelige, foruden den inddirecte Fordeel at man ved at skaffe Hestene af, vinder et saa meget større Areal for Menneskenes Føde. - Ved Famars ved Velenciennes har man den 10de Januar opdaget ti smukke Urner af Bronze af en elegant Form, som vare ganske opfyldte med Sølvmønte; der laae i dem begge 8245 Mønte. De vare fortreffeligt conserverede og nogle vare saa glimrende, som de nyelig vare komne fra Mønten. Disse Mønte ere fra den Romerske Republiks og de Romerske Keiseres Periode; ligefra August og til Constantin den store.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
De Franske Deputeredes Kammer har endnu ikke begyndt at forhandle om de vigtige Lovforslage, som ere blevne det forelagte, og oppebier først de nedsatte Commissioners Betænkning derover, indtil dette kan skee beskiæftiger Kammeret sig med at tage forskiellige Petitioner i Overveielse, saaledes et Forslag fra Hr. Pibou om at de inddirecte Skatters Afskaffelse, et andet fra Hr. Benard, som indeholdt bemærkninger angaaende Lovforslaget og Emigranternes Godtgiørelse; et tredie fra Hr. Bhermillier, hvori han beder om, at man ikke maae sammenblande Ludvigs Ordenen med Æres legions Ordenen; og endelig en Petition fra Hr. d'Aurel om at Civilstandens Registre igien maa gives tilbage i Geistlighedens Hænder. Dette sidste Forslag blev af Kammeret henviist til Ministeren for Justitsvæsenet og til Ministeren for de Geistlige Anliggender. – De Franske Biskopper havde hidindtil ikke Tilladelse til ved almindelige Audiencer at komme ind i Thronsalen, som allene vare Erkebiskopperne forbeholdet; hvorimod Biskopperne imidlertid maatte forblive i det store Gemak udenfor Thronfalen, imellem de ringere Embedsmænd. Biskopperne havde under den forrige Konges Regiering giort Forestillinger derimod, men forgiæves; nu har derimod Kongen tilladt dem at komme ind i Thronsalen. Det Franske Blad Aristarque siger, at Hr. von Villele har villet giøre sig til en Bonaparte for Financerne; men at hans sidste Plan vil blive hans Moskau. - De Spanske Ministre Zea og Ugarte erholde stedse større Jndflydelse; Kongen har hørt, op med at give private Audiencer, og henviser alt til sine Ministre. Kongen har ogsaa forbudt at arrestere nogen Person, som høre til den Franske Armee; ogsaa har han gientaget sin Befaling, at man paa det nøieste skal holde alle de Traktater og Overeenskomster, som ere afsluttede med de Franske. - Røverbander lade sig ofte see endog ved Hovedstadens Porte; de have nyeligen angrebet en Deligence fra Sevilla; disse Bander trække omkring i Hobe paa 40 til 50 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
- Den Østerrigske Regiering har afsendt Greven af Appony til Neapel for at lykønske Kongen til hans Thronbestigelse, hvorfra han skal begive sig London. Saasnart Kongen af Neapel var død, begav den nye Konge sig tilligemed den heele Kongelige Familie til Lystslottet Capodimonte, hvortil ogsaa den Afdødes Enke, Hertuginden af Florida, blev indbudet at komme; den 5te blev der holdet Statsraad, og alle Theatere, Børsen og Tribunalerne bleve lukkede. – Fra Stokholm meldes: at Direktor von Svedenstierna, Ridder af NordstierneOrden, har dræbt sig selv paa Gaden i Stokholm om Aftenen den 13de Januar med en Pistol; Skuddet var gaaet fra det erne Øre til det andet; han levede endnu tre Timer derefter; Han har dræbt sig selv af Tungsindighed. – Der meldes fra Nye=Archangelsk paa Øen Sitka: at det Russiske Amerikanske Handelskompagnies Anliggender ere i den bedste Tilstand; der herskede Fred og Eenighed med de vilde Folkestammer; Handelsforbindelserne med Calufornien tiltoge bestandig; Seilladsen var i en fortræffelig Tilstand, og Vaccinationen blev indført iblandt Colonisterne og de paa de Russiske Øer boende Alenter. Budskab. fra Præsidenten for de foreene de Nordamerikanske Stater, til begge Husene af Congressen. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Da det var bleven bestemt ved den 7de Artikel at den Skibsfarts og Handelsovereenskomst, som var bleven afsluttet imellem Frankerige og de forenede Stater den 24de Juni 1822, at den skulde forblive i Kraft i 2 Aar fra den 1ste October samme Aar at regne, ligesom ogsaa paa en længere og ubestemt Tid, naar ikke det eene eller andet Partie, erklærede, at det var dets Hensigt at ophæve den, i hvilket Tilfælde dens Gyldighed skulde ophøre. 6 Maaneder efter en saadan Erklæring var afgiven, og da der ikke er tilkiendegivet nogen saadan Beslutning, fordi Overeenskomsten har viist sig fordeelagtig for begge Parter, saa er den forbleven i Kraft og vil fremdeles forblive deri. Den lang denne Overeenskomst blev afsluttet vare der endnu mange betydelige Gienstænde afgjorte, især vore Fordringer paa Godtgiørelser for Plynderier, som i forrige Krig bleve foretagne imod vor Han deel. Begge Partier havde desangaaende det Forsæt at ville i Tidens Følge bære Omsorg derfor ved en omfattende og befinitiv Traktat; den udøvende Magt har bestandig siden den Tid havt denne Gienstand for Øinene. Man kan haabe at en gunstig Leilighed til at aabne denne Underhandling og til at hæve alle videre Disserencer vil tilbyde sig ved den nærværende Konge af Frankerigs Thronbestigelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Vor Handelsforbindelse med Storbrittannien er forbleven paa den samme Fod, som ved den sidste Session. Ved Overeenskomsten af 1815 blev Handelen imellem de foreenede Stater og de Brittiske Distrikter i Europa og Ostindien ordnede efter en giensidig Reciprocitet. Denne Overeenskomst blev bekræftet med faa Undtagelser paa 10 Aar ved en følgende Traktat af 20de Octbr. 1818. Handelen med de Brittiske Colonier i Vestindien er endnu ikke. bragt i Orden ved en Traktat eller paa en anden Maade til vor Tilfredshed. En Nærmelse til dette Resultat er bragt tilveie ved Akter af Lovgivningen, hvorved mange betydelige Hindringer ere røddede af Veien, som kunde opstilles af Partierne til Forsvar for deres giensidige Fordringer. Vor Regiering har tilkiendegivet en oprigtig Attraae efter at bringe Handelen i Gang med de Engelske Vestindiske Colonier paa en Basis af den giensidige Fordeel, og vi haabe at den Brittiske Regiering vil om kort Tid tiltræde det, da det vil indsee Retfærdigheden af vort Forslag og Vigtigheden deraf for Colonierne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Da de Commissarier, som bleve udnævnede for at bestemme Grændserne imellem de forenede Stater og Storbrittanniens Distrikter, saaledes som de vare angivne i den 5te Artikel af Traktaten af Gent, ikke ere blevne enige om at bestemme dem, saa have Regieringer derimod fattet den Overeenskomst at disse Grændser skulle blive bestemte ved en venskabelig Underhandling, hvorfor vi haabe aldenne Sag vil paa denne Maade blive afgjort til fælleds Tilfredshed. Man maae oprigtig beklage at ingen afgiørende Overeenskomst er bleven truffen imellem begge Regieringer for at sikkre Slavehandelens Undertrykkelse ved en foreenet Medvirkning. Det var i den første Tid af denne Forhandling at den Brittiske Regierings Hensigt blev yttret at antage en Plan hvorved det blev tilladt begge Partiers Krigskibe. at undersøge giensidigen de Skibe som vare mistænkte for Overtrædelse. Vor Regiering indvendte derimod: at da den Ret til at undersøge Skibe var en Krigsret, som en Magt der fører Krig kan betiene sig af imod en neutral Magt, saa vilde det have en skadelig Virkning om man ogsaa vilde udstrække denne Traktat til Fredstiden og det for en Forseelse som forholdsviis ikke kunde anslaaes saa høit. Da det imidlertid var os magtpaaliggende at undertrykke denne Handel, saa blev det holdet for raadeligt i Overeensstemmelse med en Beslutning af Repræsentanternes Huus, som var bygget paa en Congres-Akt, at foreslaae den Brittiske Regiering en Udvei, som var frie for denne Jndvending, og kunde være virksommere til Formaalets Opnaaelse; da nemlig Slavehandelen blev erklæret for lige med Søerøverie. Paa denne Maade vilde det uhyre i denne Forbrydelse berøve Overtræderne al Regieringens Beskyttelse og ikke involvere noget videre Spørgsmaal og Skibenes Visitering eller nogen anden Qvæstion imellem Partjerne med Hensyn til deres giensidige Rettigheder. Man troede ogsaa at dette vilde aldeeles ophæve Handelen i begge Partiers Skibe og ved de giensidige Borgere og Undersaattere i andre Magters Skibe. En Overeenskomst til dette Formaal blev afsluttet i London den 13de Marts 1824, men ved dets Ratificerrng ere indtrufne adskillige Hindringer, som endnu ikke ere aldeeles hævede; da der ere gjorte Jndvendinger imod den af Repræsentanternes Huus anbefalede Grundsætning eller i det mindste imod de uadskillige Følger deraf, saa har jeg holdet for tienligt at opsætte Afslutningen af en nye Overeenskomst indtil Kongressens definitive Meening er bleven erfaret; de Dokumenter som angaae denne Underhandling blive forelagte denne til Overveielse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Vor Handel med Sverrig er ved en Traktat bleven sat paa en Fod af en fuldkommen Reciprocitet og med Rusland, Nederlandene, Preussen, de frie Handsestæder, Hertugdømmet Oldenborg og Sardinien er den bleven reguleret ved giensidige Overeenskomster. De Grundsætninger hvorpaa de foreenede Staters Handelspolitik er bygget, staae i en væsentlig Forbindelse med dem efter hvilke vor Uafhængighed blev erklæret, og skyldes de oplyste Mænd, som i hiin vigtige Tidspunkt ledede vore Anliggender. De bleve udviklede i den første Handelstraktat med Frankerige af 6te Februar 1778.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
J den første Traktat med Preussen, som blev negotieret ved en dertil nedsat Commission ere disse Grundsætninger blevne tydeligt udviklede. Congres=Akten af 3die Marts 1815 som blev udstædet strax efter den almindelige Fred var vendt tilbage, var en nye Anmodning til de fremmede Nationer om at indrette vore Handelsforbindelser med dem paa en Basis af en frie og lige Reciprocitet. Denne Grundsætning er siden bleven fulgt i alle følgende Congresakteer og Underhandlinger af den udøvende Magt om denne Gienstand. – En Overeenskomst til at bilægge forskjellige Qvæstioner med Hensyn til den nordvestlige Kyst af dette Fastland og de dertil grændsende Have blev afsluttet og underskreven i St. Petersborg ved de forenede Staters befuldmægtigede Minister hos den Russiske Regiering; den vil nu blive forelagt Senatet til Ratification. Man maa tilføie at den Maade, hvorpaa der er blevet opfordret til denne Underhandling fra Keiserens Side og hvorpaa den er blevet ført, har været meget tilfredsstillende. (Fortsættelsen følger)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Beltpasage. Fra den 3die til den 12te Januar ere udreiste: Til Fyen. Avlsforv Hansen, Cand. Theol. Graae, Schaarup og Hempel, Propr. v. Deurs, Landmaaler Petersen, Kiøbm. Koven, Capt. Buchwalt, Skibscapt. Feld mann, Kammerj. Moltke, Cancellieraad Branddirecteur Brock, Hr. Klemme, Lieut. Meitzner. Til Sielland, Kiøbm. Fuchs, Hs. Høifyrstelige Durchlautighed Hertugen af Augustenborg med Følge, Forp. Rahlff, Hs. Ex. Geh. Conferentsraad Grev Hardenborg Reventlau, Cand. jur Crone, Søe=Pr. m. Lieut. Grev Scheel Kniplingsh Hansen, Grosh. Hausted, Kiøbmand Hausted, Prem. Lieut. Deichmann, Handelsbetient Bøving og Melbye, Landmaaler Hillerup, Kiøbm. Lanqueville, Kammer=Assessov Bye- og Herredsfoged Thorlacius med Datter, Mad. Schmauch, Hr. Løwe, Student Thorlacius.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28 Januar. Rug, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Kjøbenhavns Børs, den 28 Januar 1825. Cours. Hamborg 2 M. 217, a vista 220. Spec 222. (Den 25de Januar 1824, 250.) Disconto 5 pC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. (Jfjor 2 Rbd. 3 Mk. - s. Kongl. Oblig. (uden Renter) 91 1/2 a 92 Rbdlr. Sedler. (Jfjor 80). Nationalen Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1/2 Rbdlr. Dito i Sedler 112 1/2 a 112 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Hamb. Laan 3000 Mk. 99 a 99 1/2 Dito dito 4000 Mk. 99 a 99 1/2 - Norske Rigsbanksedler 164 1/2 a 165 Rbdlr. (J Fior 157 1/2), Svenske Sedler 3 Mk. 3 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Kapitelstaxten for Siællands Stift for Aaret 1824 er saaledes ansat: Sedler og Tegn, hvilket udgjør i Sølv efter den nu gieldende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Qvartals-Cours. Rug pr. Tønde 2 Rbd. 21 s. 1 Rbd. 93 1/2 s. Byg pr. Tønde 1 Rbd. 82 s. 1 Rbd. 62 1/2 s. Havre pr. Tønde 1 Rbd. 40 sk. 1 Rbd. 25 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Slagelse forenede dramatiske Selskab. Søndagen den 6te Februar førstkommende bliver der Bal i Selskabet, og begynder samme Kl. 8. Direktionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
At jeg endnu bestandig, som forhen, Nestveindkiøber Been af alle muelige Kreatur, Søedyr undtagen, og betaler samme til de høieste Priser, bekiendtgiøres herved. L. W. Hatting. Tilkjøbs ønsker, en Skaarsk Møllesteen, som er af en god Bonitet og hvis Størrelse er 9 Qvt. 4 Tommer i Giennemsnit og fra 5 til 6 Tommer i Tykkelse. Hvor, som har en saadan Steen at afhænde ville behage herom at underrette Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Veiledning for unge Piger, efter Madam Cam pan, oversat ved Bolette Müller, faaes heftet for 4 Mk. i Jndustrie Magazinet, Østergade No. 54, første Sal. (Bogen er meget god og passende til (Redakteuren.) en Gave for unge Piger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
En duelig Avlsforvalter, som kan forevise gode Vidnesbyrd om sin Opførsel, ønsker sig en Tieneste i samme Stilling, eller i Mangel deraf som Ladefoged, strax eller til 1ste Mai d. A. Nærmere Underretning meddeler Undertegnede. Callundborg den 25de Januar 1825. C. M. E. Holm, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Da jeg Undertegnede agter at Kallundborg, nedsætte mig her i Byen som Dyrlæge og Smed, efter Fuldendelse fra Beterinairskolen, anbefaler jeg mig herved, i det min Bestræbelse stedse skal gaae ud paa at vinde Tillid. Borchsenius, Dyrlæge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Under Firma L. T. Smith & Comp. have vi Undertegnede indgaaet en Handelsforbindelse, og ville derfor herved anbefale os til Alle, der maatte ønske gode Varer og en reel Behandling, hvilket vi stedse skulle bestræbe os for at udfore til Enhvers Tilfredshed. Corsøer den 1ste Januar 1825. O. C. Arntzen. 1 T. Smith.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
At jeg er flyttet fra Bredgade til LøvegadsPort, og der fortsætter Smedeprofessionen, undlader jeg ikke at bekiendtgiøre, i det jeg tillige anbefaler mig til mine ærede Medborgere, Venner, og Velyndere med alt mueligt Grovsmedarbeide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Reel Behandling samt solid og godt Arbeide skal stedse blive Formaalet for mine Bestræbelser. Slagelse den 29de Januar 1825. P. Erichsen, Dyrlægge og Smedemester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
Bedste Sort Brunsviger Humle i heele Valler er til meget billig Priis at faae hos J. David i Slagelse. Et Huus paa Rosted Mark med 6 Tdr. Land og en Tørvelod; et dito i Hyllerup med 2 Tdr. Land, kan faaes tilkiøbs eller i Fæste, paa Hertalund hos J. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
En ugift Scheitser, som er forsynet med gode Recommandationer, ønsker sig Condition til førstkommende 1ste Mai. Bogtrykker Magnus anviser den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-31
En Haugemand som kan paatage sig at passe en Hauge, og som er villig til at forrette alt andet forefaldende Arbeide, ønsker sig en Condition i dette Fag til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Avis=Expeditionen i Slagelse. Trykseil i No. 9 Side 109, Linie 17, Facsimilie læs: Facsimile
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg.) te Aara. Fredagen d. 4 Februar 1825. No. 11. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Budskab. fra Præsidenten for de foreenede Nordamerikanske Stater, til begge Husene af Congressen. (Fortsættes.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
De store og overordentlige Forandringer, som i de sidste to Aar ere foregaaede med Spaniens og Portugals Regiering, have uden just betydelig at skade de venskabelige Forhold imellem dem, dog været hinderlige for at bringe de Discussioner til Ende, som ere i Gang imellem de Forenede Stater og disse Magter. Ved en Beslutning af Senatet i den sidste Session blev forlangt Efterretning om den Jndflydelse som Erkiendelsen af de uafhængige Sydamerikanske Regieringer ved de Forenede Stater maatte have paa vore Forhold De Papire, som indeholde denne Oplysning blive nu Congressen meddeelte. En Gesandt er bleven modtaget fra Brasiliens uafhængige Regiering, Dette Land, som tilforn var en Colonie, er for nogle Aar siden bleven erklæret af Portugals Souverairselv for et uafhængigt Kongerige, siden han er vendt tilbage til Lissabon er ved en Revolutioi Brasilien bleven indført en nye Regiering under Keiserlig Titel, i hvis Spidse den Fyrste staaer, som blev beklædet med Regentskabet, dengang Kongen afreiste fra Landet. Man har Grund til at formode, at Brasiliens Uafhængighed vil om kort Tid blive erkiendt af Portugal ved en Overeenskomst i det Gode Vore Forhold med alle øvrige Europæiske Magter, med dem paa de Barbariske Kyster, og med alle nye Sydamerikanske Stater ere af en venskabelig Natur. Vi have befuldmægtigede Ministre ved Republikerne Columbia og Chili og modtaget Ministre af samme Rang fra Columbia, Guatimala, Buenos=Ayres og Mexico. Vore Handelsforhold med alle disse Stater ere paa begge Sider fordeelagtige og i Tilvæxt. En Handelstraktater afsluttet med Republiken Columbia, og en lignende, som var i Værk med Buenos=Ayres, blev kun forhindret ved vor Minister Hr. Rodneys Død, hvis Minde hiin Republiks Regiering har skiænket den hæderværdigste Opmærksomhed. Ved vor Consularagent er bleven bevirket en fordeelagtig Forandring i vor Traktat med Tunis.