Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-07
J den første Deel af dette Næringsstof til Anonymens Brognid findes ligesaameget Skjævt (for ikke at sige Usandt, som der findes Haan mod en heel Stand af Medborgere, der hædres med Regjeringens Agtelse og Tillid, og med den Tilstaaelse af enhver Rettænkende, at den har en særdeles vigtig Indflydelse paa National-Tænke- og Handlemaaden. Det vil nemlig næppe lykkes Anonymen at bevise, at den duelige med sit Kald i enhver Henseende fortrolige Almuskolelærer dannes ved et Par Aars Ophold paa et Seminarium, hvor han desuden efter det Kgl. Reglement skal opholde sig i 3 Aar. Er der ikke gaaet en omhyggelig Forberedelse i Forveien og følger der ikke en fortsat uddannelse og Stræben til det Fuldkomnere efter dette Ophold, saa kan Jndividet, der mangler denne Dannelse for og efter, gjerne have været ligesaalænge paa Seminariet, som den Studerende er ved Akademiet, uden derfor at blive en duelig Almuskolelærer, hvilket man efter min Mening ikke er, fordi man har erholdt et kort Begreb i de almindelige Skolevidenskaber, som Peer Brøvler behager at udtrykke sig; thi har Lærerne kun et kort Begreb, af hvor stor Omfang vil da Discipelens blive –At der findes mange seminaristiskdannede Almuskolelærere, der ikke ere, hvad de burde være er vist, og at der iblandt disse gives een og anden Nar, som troer at have slugt al Verdens Viisdom, og hvis Opførsel derfor viser sig som en ussel Mellemting imellem Dannelse og Raahed – det er ligesaavist, men i hvilken Stand findes ikke slige Uværdige? Er det retfærdigt ved haanlig Tale at stemple en heel Stand med Foragt, fordi den tæller uværdige Medlemmer. Og skal det være enhver anonym Skribler tilladt uformeent at slaae sig til Ridder paa en heel Klasse af Medborgere, fordi han - sluttende af hvad den hidtil har taalt – troer, at den fremdeles vil vedblive at være samme Langmodigheds Mønster. – Jngen kan beredvilligere end jeg erkjende, hvor saare lidet endogsaa den bedste dannede Seminarist veier i Kundskabernes Rige; Jngen føler dybere end jeg, hvor tungt det er at være udelukket fra mangen en Kundskabskilde, hvoraf den, der har gjennemvandret den trange Vei til egentlig Lærdom, kan øse med fuldt Maal, men desuagtet ved jeg, at Almuskolelærernes Daad er hæderlig og velgjørende, og at dens Frugter ere mangfoldige og af en større Værd, end man i Almindelighed er tilbøielig til at troe. Og det maa derfor ei forundre Nogen, at jeg, ifølge denne min Anskuelse, søger at afstumpe een af de mange Pile, som uforskyldt afskydes mod den Stand, hvoraf jeg er Medlem, uden at Krybeskytten tør vedkjende sig den. Jndrømmer man mig nu at den duelige Almuskolelærers Dannelse hverken begyndes eller fuldføres paa Seminariet, og at der i alt Fald fordres meer end baade 2 og 4 Aar til en saadan Dannelse, da vil Misundelse og Brødnidklarligen fremlyse for den Upartiske af ethvert Ord i Anonymens egentlige Anke, at 4 a 500 Rbd. aarlig Løn er formeget foren Almuskolelærer. – Førend jeg yderligere beviser dette, vil jeg blot forudskikke den bemærkning, at de Embeder nok ere saare faa, hvori en Almuskolelærer kan haabe denne Løn, og at idetmindste Halvparten af Danmarks Almuskolelærere maa nøies med det Halve og endnu Mindre. Min egen Stilling giver et fyldestgjørende Exempel herpaa. Jeg tjener nu paa 8de Aar ved en Kgl. Stiftelse, og har Grund til at troe, at jeg i denne Tid har erhvervet mig mine Foresattes Agtelse; og desuagtet har jeg for 6 Timers dagligt Arbeide endnu ikke naaet 300 Rbd. Sølv aarligen, skjøndt der med mit Embede hverken er forbundet frit Huus eller noget andet Emolument, hvorfor jeg maa anvende den øvrige Tid af Dagen fra den tidlige Morgen til den sildige Aften til private Informationer, for nogenlunde anstændigen at kunne ernære mig og Familie. Saaledes er min Stilling, og saaledes er nok mange Almuskolelæreres. Finder Anonymen nu, at den Udsigt, maaskee engang at kunne naae et Embede, der indbringer 4 a 500 Rbd. aarligen, er alt for brillant for en Mand, der saaledes maa hentrælle sine bedste Aar i denne eller en lignende eller maaskee meget slettere Stilling, da maa jeg tilstaae, at han saare svagt har lagt sig det Bud paa Hjertet: Elsk din Næste som dig selv.Men endogsaa dette tilsidesat – skulde da en duelig og virksom Lærers Arbeide ved en Almuskole ikke kunne qvalificere sig til en Løn af 4 til 500 Rbd. aarlig. - Enhver, der kan tale en lille Smule af Erfaring i denne Sag, vil tilstaae mig, at Skolelærerens Arbeide er og bliver, endog med den bedste Evne og Villie, møisommeligt og trættende, da det er en evig Gjentagelse af et og det samme for forskjellige Børn, og da de Børn, med hvilke Almuskolelæreren beskjæftiger sig, ikke just drives stærkt af det, man kalder Ambition. - Ligeledes vil den i dette Fag Erfarne villig tilstaae, at Almuskolelærerens Arbeide som oftest er høist utaknemligt, ikke allene fra hans Elevers Side, der, naar de i Tiden blive Mænd, sjelden kunne kjende den Mand, der lagde Grunden til hvad de ere (jeg er f. Ex. overbeviist om, at den anonyme Herre ikke mere kjender sin Skolelærer); men endnu mere fra de mange Foresattes Side, som Almuskolelæreren i Almindelighed er underordnet, og af hvem hans Arbeide ikke sjeldent forsures ham i høi Grad ved petitmaitreagtig Accuratesse, ubillig Mistillid, utilbøielighed til at medvirke til hans Forbedring i Kaar, Ringeagt, ja endog Uartigheder, hvor man mærker, at disse kunne bydes. - Endvidere er det en Kiendsgierning, at ikke allene seminaristisk dannede Lærere, have Adgang til at søge Skolekald, men at enhver Student, der faaer isinde at lægge Studeringerne paa Hylden, uden Omstændigheder faaer samme Rettighed, og at det saaledes bliver vanskeligere for Seminaristen at erholde en af de Perler, der aarligen indrenter 400 Rbd. Hertil vil jeg endnu føie den meget væsentlige Bemærkning, som allerede er fremsat i dette Blads No. 12 og 13, at naar Skolelæreren har naaet 400 Rbd., da har han naaet Maximum, medens Mænd i andre Embedstillinger altid kunne have Haab om større Løn, og saaledes see en sorg fri Alderdom og en rolig Død imøde, hvilket visseligen ikke er Tilfældet med Skolelæreren. Jeg har havt mange Exempler paa, at man har givet en bedaget Skolelærer en ussel Pension af 3050 Rbd., hvorimod jeg ikke har havt den glædelige Erfaring som Anonymen (skjønt den vist har skaaret ham i Hjertet) at en udlevet Skolelærer har faaet sin fulde Løn i Pension.