Berlingske Tidende, 1784-08-06
Efter Directionens Ordre, Sr. Borger, Kleitrup. Diderichsen. Joh. Sunkenberg. "At de uden for Vesterport paa Seyldugs=Fabriqven Modrofsgaard kaldet, fabriqverede Seyldliger, som Sr. Michelsen, nu i nogle Aar til den Jslandske Handel har leveret til at forfærdige Seyl af til Handelens Skibe, er efter min Skiønkomhed fuldkommen saa gode i Bonitee, som de fra Holland hidkomne, og derfra kan faaes. Borger. Den Slags Seyldug, som fra Wodroftsgaards Fabriqve er leveret til den Jslandske Handels Skibes Seil, nu paa 3 Aars, Tid befindes i Bonitee og Nytte fuldkommen saa gode, som den der fra Holland her indkommer." Christine, sal. Sandgaard. H. Kleitrup. "Ovenmeldte har sin gode Rigtighed, som i lige Maade tilstaaer. Koch. Jligemaade haver jeg befundet ovenmeldte Seylduger, som oven er meldt." Jacob Dirichsen. Ovenmeldte Seilduger haver sin Rigtighed, som før er anført. Brende. "Paa Forlangende af Wodrofs=Gaards Seyldugs=Fabriqves Jnteressentere, det vi sandfærdig ville forklare os, hvorledes vi befinde deres fabriqverede Seylduger at være qvalificerede, saavidt i disse Aaringer til Hs. K. Majestæts Tieneste af Fabriqvens forskiellige Sortementer er leveret, og af os under Be sigtelser, Forarbeydning og Brug er bleven prøvet og undersøgt, da kan vi efter Overbeviisning og Sandhed ikke andet end tilstaae, at bemeldte Fabriques Seylduger, i Henseende saavel til derværende meget vel og flittig behandlede Garns skiønne Bonitet, som sammes regelmæssige Sortering og solide Vævning, haver alle de Engenskaber, som gode, ja bedste Seylduger bør at have. Uden Fordom kan man nu med velgrundet Fornøyelse erfare, at denne Fabriqve producerer saa gode Seylduger, at be fra udenlandske Fabriquer hidindtil ikke have kunne eller kan erholde samme nær saa gode. Dette for Landet høystnødvendige og ypperlige Anlæg ønske vi den Fremgang og Force, som Eyer nes ivrige Bestræbelser fortiener af Medborgerne og det Almindelige. Gammel=Holm, den 18de Martii Ao. 1782. Stibolt. P. Sørensen. D. Morup. C. J. Paaske. Jversen. Efter Forlangende af velædle Hr. Jnspecteur Michelsen, declarerer jeg herved, at jeg i Aaret 1780 haver kjøbt 66 Ruller Dug, som er forfærdiget paa den danske Seildugs Fabriqve Wodrofsgaard, og mærket D. eller No. 4, for 24 Rdlr. per Rulle, hvilke 66 Ruller Seyldug blev af vores Stads Seyl mager syet, Storseil, 1 For og Mesan=Seyl til min Galease, og at den øvrige Dug adskillige Seyl til andre smaa Skibe. Jeg har da nu i 2 Aar bestandig havt disse bemeldte 3 Seyl i Brug, og maa tilstaae, at jeg aldrig har havt lige, endskiønt jeg til forn har havt af hollandske beste mk. A., saa har dog samme ikke gjort mig den Nytte og Tieneste, som disse, der dog kun er af det danske mk. D. Seyldugerne har den besynderlige gode Egenskab, at de aldrig rækker sig under Brugen, og derved blive slappe eller større, ligesom de heller ikke brister, og skiønt jeg ofte har havt dem under Raaen hele 9 a 10 Maaneder, saa ere de dog aldrig blevne jordslaaet, hvilket sandfærdige Vidnesbyrd jeg og flere, der ved min Recommendation er bleven forsynet med Seylduger fra denne skiønne indenlandske Fabriqve, maa tilstaae, og som jeg paastaaer at være en Kiendere af alle Slags Seilduger, saa kan jeg saa meget meere bekræfte, at denne Fabriques Vare overgaaer alt udenlands, og er 1 a 2 Rdlr. mere værd per Rulle, og som jeg har seet slige Fabriquer udenlands, saa har jeg optaget denne i Øyesyn, og jeg maa tilstaae at Jndretningen er god, Arbeydsmaaden vindskibelig, og Materialerne af beste Sort, saa der er Ærlighed og Redelighed i Fabrications Maaden; og den Mand, som bestyrer Værket, fortiener min og enhvers største Agtelse." Rudkiøbing, den 7de November 1782. Jens Thygesen. At jeg paa den Seyldugs=Fabrique, som S. T. Hr. Etatsraad von Hemert tilhører, haver kiøbt Seyldug til 6 Skibes Seil, og dette med Sandhed bevidner, samt at Capitainen og øvrige Besigtelses=Mænd haver sagt mig, at de vare meget ved fornøyede, og ønsker ikke at have bedre Dug, saa meget mere som den ikke var opsmurt, men havde sin egen gode Egenskab og bestod af fuldkommen got Garn. Dette kan jeg hermed testere. Kiøbenhavn, den 24de April 1780. Christian Reimers, Kiøbmand, boende i Gothersgaden. Foranførte er foruden den høye og indsigtsfulde Syns Forretning, som blev foretagen over Fabriqven den 1 Decbr. 1779. der tillægger dette Værk al den Berømmelse, som Jndretningen har givet Anledning til og den fortiener. Skulde man nu ikke troe at dette for Staten saa nyttige Værk, skulde formedelst gode Seyldugers Tilvirkning være sikker i sin Drift og Vedblivelse, saa meget mere, da Varene af alle anprises, og Værkets Indretning er med Eierens store Bekostning og Tab saa anseelig forbedret fra Aaret 1773; men jeg maa paa Værkets Vegne erklære, at Mangel paa Afsætning forvolder Værkets Undergang, hvorfore jeg herved har fundet mig anlediget at opmuntre det høytærede Publicum ved at lægge for Lyset, at denne Fabriqve er for nærværende Tid forsynet med et anseeligt Qvantun, gode Seylduger, som er tilkiøbs for samme Priis, som de udenlandske her paa Stedet betales med. Seildugs=Fabriquen, den røde Juli 1784. Jnspecteur ved Fabriqven. H. Michelsen, Enhver som haver at fordre i Stervboen efter afg. Peder Nielsen, der har fahret for Matros med den Østersøiske= og Guinæiske Handels Skib Gregers Juul, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som have at fordre i Stervboen efter Tømmermand Ludvig Andersen, som er død paa Skibet Øllegaard Charlotta indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og den Afdødes Arvinger inden den i Loven foreskrevne Tid, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Johannes Christian Biørsen, der har fahret for Matros med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib Gregers Juul, indkaldes de herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligesaa indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Ret under Skiftet.