JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-23
Stats=Fortegnelse over Collegier, Embedsmænd a. Vademecum, til Tidsfordriv, 2 Dele, Hvad ellers af andre Bøger som sælges paa Kiøbenhavns Boglader, maatte forlanges, tilbyder jeg mig at forskrive for enhver, og skaffe samme for saa billige Priser som muelig, hvortil jeg ærbødigst recommanderer mig Colding, den 21de Decbr. 1796. D. Melbye. Bogbinder. 3di Hierting i Rube= Amter død afskediget Mu 1 sketeer Johan Christian Bluhms Hustrue, Anne Nielsdatter. Boet er under lovlig Skiftebehandling, men yderlig fattigt. - Hendes fraværende Arvinger, Credi= og Debitorer indkaldes derfor herved med 12 Ugers Varsel; disse at betale hvad de skylde, men hine Lovlig at legitimere deres Prætentioner. Roestmællegaard, pr. Varde, den 16de Decb. H. Warthoe. Kammerraad og Skifteforvalter. En gl. Pige, Margrethe Christiansdatter. - Guttorf, erudi Randsbøll i HemmelSogn, Lundenæs=Amtdod uden Livsarvinger. Hendes Boe er under lovligt Skifte. Det bestod i nogle ringe Løsøre, der ved Auction ere udbragte til 49 Rdlr. 1 Mk, og 9 s. Den anmeldte Gield nærmer sig Jndtægten, saa at der vil blive lidet eller intet at arve. Som Arvinger have paa hendes Moders Side meldt sig 5 Sødskendeborns Børn, anen paa Faderens afg. Sergiant Christian Guttorfs) Side ingen. Alle hendes Arvinger, samt Credi= og Debitorer, som ikke have meldt sig, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel; de sidste at betale hvad de skylde, men de første at bevise deres Arveret eller Krav. Varde, den 16de Decbr. 1796. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-23
Committeret Skiftefolvalter. Arvingerne efter forhen afgangne J ohan Meitzlers Enke Johanne Meitzler, der som Aftægtskone i Vognslund, Ølgod=Sogn, Ribe=Amt nu og er bortdød, hvilke skal opholde sig i Kiøbenhavn Fyen og Jylland, indkaldes herved, inden 12 Ugers Forløb for mig at legitimere deres Arveret. Og meldes til Efterretning, at Stervboets Hoved=Jndtægt er Løsørets Auctions Sum, 20 Rdlr. 4 Mk., og at den allerede angivne Gield er næsten lige saa høi. Der vil altsaa neppe blive noget at arve, Credi= og Debitorer indvarsles ligeledes: hine for at godtgiøre deres Krav, og disse at betale hvad de skylde. Varde, den 16de Decbr. 1796. L. Fogtmann, Skifteforvalter a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-23
Hvor et Huus af 6 Fag, indrettet til 2 Stuer, Sovekam2 mer, Spiiskammer, Kiøkken m. m. samt et lidet Gaardsrum og Haugeplads, er enten at faae tilkiøbs eller Leie til næstkommende Paaske; derom accorderes med Eieren, Joseph Jsaach, paa Princesindegaden Nr. 352.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-23
hos Hr. Paul Kragh, er at bekomme gode, friske Holstenske Østers forf 7 Mk. Hundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Frankfurt, den 17 Decbr. Nu veed man med Vished, at hverken Haningen, eller Kehl er indtaget af Østerrigerne. Frantsoserne forsvare begge Steder med Standhaftighed. Kampen om Kehl har allerede kostet 9000 Mand paa begge Sider. Frantsoserne, som dækkes ved deres store Armeer de have i Ryggen, giøre hidsige Udfald. Jmidlertid siges nu at Jisgangen i Rhinen har tvunget dem til at borttage deres Skibbroe, og de følgelig for Fremtiden ei kunne faae Forstærkning fra Strasburg. Følgende er den nyeste Efterretning fra Kehl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Kehl, den 12 Decbr. I Gaar blev den første Storm paa den vigtige fiendtlig Batterie, imellem Landsbyen og Fæstningen Kehl, foretaget med megen Tapperhed. Vi tabte ved dette Foretagende en meget brav Officier. Saa modig Angrebet endeskede, bleve vi dog to gangerdrevne tilbage og tabte mangen brav Kriger. Et tredie Forsøg, lykkedes bedre. Vi bleve Mester af Batterien og haabe nu ogsaa snart at see Fæstningen i vore Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Siden Foreningen imellem de Keiserlige og Frantfoserne ved Neuwied, betræk, de keiserlige Tropper deres Vinterqvarteer. De som stode i Egnen ved Chrenbreitstein, og Neuwied, have allerede, formedelst Mangel paa Levnetsmidler og Fourage, begivet sig tilbage indtil Limburg, Diez, Schwalbach og Wis baden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Wesel, den 15 Decbr. Conferen. Fra Neuwied meldes, at efter adskil er imellem de Franske og Keiserlige Generaler, Vaabenstilstanden for de Nederrhinske Egne nu virkelig er sluttet, under den Betingelse, at den Part, som ikke længere vil holde samme, maae opsige den 3 eller, efter andre Efterretninger, 10 Dage i Forveten. J Neuwied blive 25 Mand Keiserlige, og ligesaamange Frantsoser i Broehovedet. De Keiserlige gaae nu i deres Vinterqvarteer, og de Franske Tropper forlade ogsaa Egnen ved Wupperen for at trække sig tilbage til den anden Side af Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Mühlheim, den 12 Decbr. Den Franske Armee forlader nu denne saa meget udtærede Egn. Den 2den Division og det 3die Husar, regiment af den første, bryder i Dag op herfra for at gaae til Utrecht. En Bataillon af den 8de Halvbrigade gaaer til Amsterdam. - Soldaterne glæde sig meget over at komme til Holland igien. For at sikkre deres Vinterqvarterer, have Frantsoserne bragt megen Artillerie, fra Metz og Luxemburg. til Forskandsningerne ved Trier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Wien, den 14 Decbr. Keiseren og Keiserinden ere efter fuldendt Landdag igien komne tilbage fra Presburg. Keiseren har ladet bekiendtgiøre en Generalpardon for alle Deserteurer, dersom de, fra 1 Januar indtil sidste October, frivilligen indstille sig ved deres Regimenter, og ikke have begaaet nogen svær Forbrydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Endnu ingen officielberetning fra Jtalien, Jmidlertidstadfæstes Wurmsers lykkelige Udfald fra alle Sider. Bogen, den 6 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
En Coureer bragte os den glædelige Tidende, at General Wurmser den 1ste, 2den og 3die dennes, har gjort Udfald fra Mantug, med saa heldig Fremgang at han har erobret 40 Skibe, ladt med Levnetsmidler og Munition, 300 Sviin og 500 Stude, og tillige indtaget den faste Stad Legnano ved Etschfloden. Antallet af de Fangne, Saarede og dræbte, som og af de erobrede Kanoner er endnu ikke bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Jnspruk, den 7 Decbr. Vurmers heldige Udfald, ved hvilken han forsynede Mantua med Proviant paa 3 til 4 Maaneder, stadsærstes fra alle Sider. 15000 Mand Keiserlige have besat Padua og 10000 Vicenza. (Jfald ovenstaaende Beretninger ere grundede, kan Mantua nok neppe være i Frantsosernes Hænder, som Forrige Postdag blev meldt fra Hamborg. Jmidlertiid sige Aviserne at Rygtet om Mantuas Jndtagelse paa nye er blevet udspredt fra Regensborg. Næste Post vil da formodentlig medbringe Vished i denne Henseende. - Fra Maylland meldes slet intet om Wurmers Udfald men allene følgende:)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Mayland, den 6 Decbr. Buonaparte er endnu her. - Her ankomme daglig nye Tropper, som, efter et kort Ophold, afgaae til Armeen. - Fra Genua meldes at den Spanske Minister har faaet den Efterretning, at den forenede Spanske og Franske Eskadre med Landingstropper er anlanget for Livorno.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Paris, den 11 Decbr. Gouly, Deputert fra Jsle de France og Medlem af Oldingraadet, har den 1ste d. skrivtlig tilmeldt Directoriet: "Skibet Nathanael, som er ankommet til en Spansk Havn, har medbragt den Efterretning, at Colonien Isle de France har udrustet 9 Krigskibe, for at krydse mod Engellænderne, og at borttage dem de, res Chinar og ostindiske Skibe. Foruden Kreolerne bestaaer Besætningen af 2000 Europæer, hvoriblandt der i det mindste befinde sig 300 Koffardtecapitainer. Detter bekiendt at denne Colonie, Jsle de France, ef vilde modtage de til samme afsendte Regieringscommissairer, men sendte dem tilbage under Foregivende, at devilde indføre Mord, Brand og Regeropstand iblandt dem. Redacteuren kalder denne Fremgangsmaade en Oprørsact mod Fædrelandet. - Man fortæller her ellers i Henseende til de ostindiske Colonier følgende: Den Jndiske Deputert Gouly er Sielen af en Plan, at giøre Colonierne uafhængige, og blot at sætte dem i et bestandig Forbund med Frankerig. Jele de France og Bourbon, staae for nærværende under adskillige Franske Adelsmænds Commando; alle Beretninger, som Colonialforsamlingen nylig har indsendt ere affattede med den Forudsætning, at Directoriets Commissairer ikke ere komne tilbage til Frankerig, da Skibet som bragte dem tilbage, ifølge hiin Forsamlings besaling skulde have udsat dem paa een af de manilliske Øer, og denne Forsamling forlanger nu formelig en egen Forfatning for Øerne. - Alle disse Sager skulle være blevne forhandlede i 500 Raadets sidste hemmelige Committeer. Men uagtet Sagens Vigtighed, kunne visse Partiemmennesker dog ikke holde Munden, og man veed da allerede i Publikum at et stort Partie i 500 Raadet er for at give efter, et andet derimod forlanger Lovens Fuldbyrdelse. Hiint vel især, at der skulle giøres nogle Modificationer i den Lov som angaaer Slavernes Frihed. Beaae Partier finde deres Tilhængere, og endag den Jdee at giøre de Sorte efterhaanden, ikke paa eengang, frie, finder her mindre Modstandere, end man skulde have farmodet i Friehedens og Raynals Fædreland. Man troede hidtil at kun faa Menneskeer i Frankerig brød sig om Colonierne, men nu sees det tydeligt hvormange Colonistvenner der endnu findes i Paris, og hvor lidet praktisk Jdeen og Afrikanernes Menneskerettigheder er her til Lands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Den anden store Gienstand, som beskæftiger Publikum, ere Valgene. Omtrent om 3 Uger veed man hvilken af de 5 Directeurer der gaar af, hvo der kommer i hans Sted, hvad for Deputerte der træde udo. s. v. Formodentlig ville der i den Tid være mange Penge at fortiene; men man ved af Eisaring, at det her altid en kostbarere at kjøbe antirepublikanske Stemmer end paa triotiske, da det sidste drives ved egen Jnteresse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Lord Malmesburn har faaet Svar fra Engelland, og man er nu meget nysgierrig, hvad for Compensationsforslag han vil giøre. J drøvrige troe kun faae, at Freden med Engelland vil komme til Stand, men alting haaber paa en Østerrigsk Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Nye Krigstilberedelser mærkes endnu intet til, imidlertid forsikkres, at Directoriet beskæftiger sig med at samle betydelige Pengesummer til overordentlige Fornødenheder. Bdissyd Auglas klagede i Gaar i 500 Raadet over, at Directoriet endnu slet ikke havde gjort nogen Anstalt imod de infame Spillehuse, disse Smuthuller for Forbrydelse og Røverie. - Der bleve udnævnt en Commission for at giøre Udkast til en Lov imod denne offentlige Plage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Haag, den 17 Decbr. J Provinzen Geldern har man opdaget en Sammensværgelse som over 400 Personer skulle have Deel i Adskillige ere strax blevne arresterte. Opdagelsen skeede i Nimmegen. En Emissar af vore Emigranter, som opholder sig i Vestphalen - fordum Undervisicier blandt vore Tropper - var kommet dertil, sand syndlig forsynet med Papirer og Ordrer; han blev kiendt, og forraadt, af en af hans forrige Cammerater, Ogsaa her ere adskillige blevne arresterte, iblandt andre et Par Franske Officierer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Vor Gesandt i Spanien har faaet Ordre, at erklære det Spanske Hof: Arde Spanske Koffardieskibe overalt kunne giøre Regning paa de hollandske Krigskibes beskyttelse, og at den bataviske Republikshaaber det samme af Spanien. Et Forslag af tre Borgere, at opdage Conventen en ny Maade til at holde en Correspondence faa hemmelig, at hverken Overbringeren eller nogen anden, som maatte faae den i Hænderne, kan benytte sig deraf, blev henviist til en Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Marine=Committeen har den 13de meddeelt Conventen et Brev fra Lieutenant Metmann, datert, Portsmouth, den 29de Novbr., hvori han giver offilial Efterretning om vor Flaades Tab. Man seer deraf, at Skibsfolket saasnart det havde mærket at de Skibe som nærmede sig til dem, vare Engelske gjorde Oprør, raabte Grange boren, truede at myrde Officiererne, røvede Vinen og Brændeviinen og, nogle faa undtagne, drak sig retskaffen fuld. Contraadmiralen var altsaa tvunget til at capitulere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Cadix, den 4 Novbr. J Morges er vort Krigskib, Monarken, lykkelig ankommet, og har medbragt for mere end 5,535,268, Piaster Guld og Sølv. Man er her meget glad over denne lykkelige Ankomst, da man allerede frygtede at denne Rigdom var falden i Engellændernes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Blandede Efterretninger. Keiseren af Rusland har ansat den ældste Storfyrst som Canzler i de Udenlandske Sagers Departement, og denlyngste i Departementet for de Jnden landske Anliggender. - Senatet har han stadfæstet; men=Commerce=Collegiet er bleven ophævet, og samt mes Forretninger fordeelte til andre Collegier. Polition har faaet befaling at drage Omsorg for, at alle Vituallier, især Kiød og Brød, maae sælges saa god Kiøb som mueligt. - Keiseren giver ugentlig 2 gange offentlig Andients, hvor enhver har Tilladelse at aabenbare sit Anliggende. – For hans Fader Peter 3 har han i Hofcapellet ladet holde høitidelige Siele messe, og besalet at sammes Liig med vedbørlige Ceremonter skal bringes i den Keiserlige Begravelse, hvorpaa siden Keiserindens Jordefærd skal følge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Fyrstbiskoppen af Würzburg, har laant Jndvaanerne af omliggende Landsbyer, som havde mistet deres ved Krigen, sine egne Heste til at pløie deres Jorder og at faae Vintersæden lagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Hertugen af Würtemberg har faaet et Slag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Freden imellem Frankerig og Wüttemberg er sluttet og 1 1/2 Million af den forhen forlangte Summe, er blevet eftergivet, som Skadesløsholdelse for de, af de Franske Soldater, i det Würtembergske udovede Plyndringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Helsingøer, den 21 Decbr. Af adskillige Breve fra Middelhavet sees, at Deyen af Algier skal have erklaret Preussen Krig. Neppe synes denne Efterretning troelig, da Preussen har saa faa Skibe i Søen. Rimeligere er det at Deyens Hensigt hermed har været at lade kapte de Skibe, som gaae under preusisk Flag. Storke=Republiken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
(En Fabel efter det Tydske, En mægtig Størke=Hær sig søgte Bolig, J Afrika paa en vidløftig Ørk. Den deelte sig i Hobe, stor og smaae, Alt efter Sumpens Størrelse, hvorved En Trop traf sammen og sin Næring fandt Saa gik det got, indtil en Straalelse, Fra Solen strømmed og udtørred, Marken; Nu mangen Dam blev næsten vandløs; Sumpen Saaes overalt besaaet med Fiske=Lig. Og Storkene led Nød. - Op raabte een Som hørte til en større Flok, dersom Det kun vor Alvor er, saa leder let En Rende Vandet fra hiin mindre Dam Til vor Som sagt saa gjort; med stærke Næb Man gravede Kanalen i en Hast, Og Vandet flød fra mindre Dam til større. Vel hørtes Jammerraab fra mindre FløkMen at ! forgieves - Tusindviis de faldt. Dog længe ei de Mægtige sig glædede Ved deres Vold; thi Vandet, hvilket de Saa grusom havde røvet fra de Svage, blev Overflød og Død for dem. Der NækEi mere naaede Bunden, for at fiske J alt for dybe Vand. Snart manglede Dem og fornøden Næring. Nøden traf Som før de Svage nu de Mægtige; Og kun et lille Hob med længre Næb, Som giennem dybe Vand dog naaede Bund, Fandt alting vel, og saae ved Rendens Bygning Kortnæbbed Trælles Sveed med Glæde rinde. En klog og adel Stork, som længe saaMed Veemod, Brødres Nød, besluttede At svinge sig høit op i Luften, for At oversee det Hele paa eengang: I Haab om, at, tilligemed det Onde Han Middel derimod og vilde skue. Holt svæved han og - standsed; thi han saaNu sine Brødres grumme Daarlighed, Som gjorde andre Ondt, sig selv til Skade. I Hast han daled og i Høst forkyndte Han Brødrene, det som han havde seel. Med Agtpaagivenhed de hørte ham: Hans Raad blev fulgt: man sammenkaldte strax De Hobe stor og smaae til almeen RaadAt undersøge hvad til Alles Ved Var passende. - Beslutningen lød saa hver Sump, den være større eller mindre, Skal have eget Vand i Roe, og nyde Beskyttelse og evig Fred. Fuldført, Blev strax Beslutningen, fuldført med Kraft. Foreente Storkes store Republik, Fra den Tid af har blomstret, som engang (Om end Aartusinde først rinde hen) Europas store Republik vil blomstre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Ved Tallotteriets 598 Trækning i Wandsb., udkom No. 81, 46, 19, 32, 18.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Avertissements. Jos Skipper Rann er at bekomme gode friske Spegesild, a 2 Rdlr. Fierdingen og norske Roer eller saa kaldet Næber, Skieppen, for 12 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
Da Skipper Hans Jensen Jørgensen af Nør- bye Sogn paa Fanøe ved Døden er afgangen, og hans Boe af mig er taget under lovlig Behandling, saa bliver herved hans Credi= og Debitorer, indkaldet med lovlig Varsel at møde ved Skiftet, de første for at lagttage og bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Stervboet maatte være Kyldige; ligesaa indkaldes herved den Afdødes paa Soerelser fraværende Søn, for at lagttage hans Arveret. Fanøe, den 9 Decbr. 1796. C. Engelstost. Birkedommer og Skifteforvalte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-12-30
di Fyen er for en Teglbrænder, som perfret forstaaer at brænde alle Slags Steen, og kan stille tilstrækkelig Caution for den aarlige Afgive, som dog for største Deeler, erlægges ved Leverance af brændte Muur= og Tagsteen, til bestemt Priis, bliver en profitabel Forpagtning ledig til 1ste Mai 1797. De Lysthavende kan faae nærmere Efterretning paa Einsiddelsborg Skriverstue, hvor Accordt underhaanden kan sluttes fra nu af til 31te Januarii næstkommende, som i saa Fald strax i Aviserne skal blive bekiendtgjort; J Mangel af Forening efter fremlæggende Conditioner, bliver bemeldte Forpagtning stillet til en eneste Auction Torsdagen den 16de Februari 1797 paa Postgaarden i Odense.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Avisens Nytaarsønske. den 1ste Januarii 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Den blodige Kamp om Kehl vedvarer med megen Anstrengelse og stort Tab paa begge Sider. Ved Fægtningerne af 10de og 11te bleve over 300 Keiserlige deels dræbte, deels saarede. Oberst Haid, som commanderte, blev dødelig saaret, Natten imellem den 12te og 13de gjorde Frantsoserne et nyt Udfald paa Østerrigernes Verker og dræbte næsten alle der værende Arbeidere. Om Eftermiddagen den 13de vovede Østerrigerne et nyt Angreb, men Udfaldet var uheldigt: De maatte rettrere, og tabte mange Fange. I de hele skal dette Angreb have kostet dem 500 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Ved alt dette begynder kan igien at haabe en Vaabenstilstand, da man har den Efterretning, at den 14de 2 fiendtlige Officier er have havt en lang Samtale med Erkehertugen i Offenburg, hvorpaa den 17de en Keiserlig Officker, som Coureer, er gaaer igiennem Durlach til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Ogsaa ved Huningen vedvarer Fiendtlighederne ligeledes endnu bestandig. Grændsen af den Baseler Rhinøe er nu der, hvor den støder mod den Huninger Broeskandse giennemskaaret med en Grav, og besat med Vagt. Ogsaa igiennem Rhinen har man betegnet Grændsen ved sammenlænkede Tønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Østerrigerne have besluttet, ikke meere at store Brveskandsen men at skyde den sammen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Ved Rederrhinen er det fuldkommen roeligt, og Tropperne gaae i deres Vinterqvarteer. Jmidlertid er i vor Postridende bleven bekiendtgjort at den imellem de Franske Keiserlige Generaler i Neumied sluttede Forening ikke et nogen egentlig Vaabenstelstand, Fra Tyrol, den 16 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Armeens Stilling er endnu den samme. Af vor Armee skulle 15000 Mand staae i Padug, 10000 Vicenza, og 25000 paa vore Grændser. Alle Tyrøler Skarpskytter have allerede faaet Ordre at holde sig marchfærdig. Det Winer Friekorps 2000 Mand stærk, er ved Enden af f. M. passert igiennem Juni chen til Armeen og ligeledes 1000 Mand af Complete rigs=Tropperne hvis hele Antal skal beløbe sig til 20000 Mand. (Om Wurmers heldige Udfald den 1 og 2den Decbr. tie Aviserne denne Gang gandske. Formodentlig har Efterretningen om disse Udfald været ligesaa ugrundet, som den, at Frantsoserne havde indtager Mantua) a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Wien, den 17 Decbr. I Henseende til vor Jtalienske Armee, saa haves endnu bestandig ingen officielle Efterretning fra samme. Jmidlertid sendes alt Militair, som man kan skrabe sammen til Jtalien. Planen er nu, saa snart alle disse Forstærkninger indtreffe ved Armeen at trænge frem over Legnago til Mantua. Foreningen imellem Alvinzv og Davidovich er for det første opgivet. De Franske forsamle sig stærk ved Legnage og have den store Fordeel at de kunne støtte sig paa 3 faste Pladser Legnago, Verona og Pechiera. Og da de desuden have sammentrækket alle Tropper, bevæbnet mange Jtaliener og faaet Forstærkninger fra Frankerige, ere de meget mægtige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Den Franske General Clark er endnu ikke ankommet. Man troer med Vished at han vil blive meget vel antagen, da man her for Alvor ønsker Freden. e Paris, den 11 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Directoriet har faaet officielle Efterretning om den Russiske Keiserindes Død. Mange Politikere haabe at dette Dødsfald snart vil give Fredsunderhandlingen en anden Vending. For nærværende seer det temmelig broget ud i Henseende til Freden. Man er overbeviist om, at Østerrig ikke vil slutte nogen Seperatfred, og man veed at Lord Malmmesbury ikke formelige, men i almindelige Udtryk, ikke allene forlanger Status qvo, men endog Skadesløsholdelse for Engelland. - Forskielligheden i Meningerne angaaende Krig og Fred, strækker sig endog ind til Directoriet, som man beskylder for, at der ved dets nyeste Budskab over Finanzerne har givet Fienderne nye Anledning til Opsættelse. - Directoriet forlanger i dette Budskab: At Raadet skulde paalægge det Kiøbere af Nationalgodser som endnu ikke have betalt, for deres resterende Fem eller Firestettedele, at udstille Obligationer, lydende paa Jhænde haveren, som til den fastsatte Termin betales i rede Penge, og imidlertid af Regieringen kunne overlades til hvem den finder for got. Disse Obligationer skulle give 5 Procent, og dersom Udstilleren ikke betalertil rette Tid. skal Jhændehaveren have Ret til at lade det af første kjøbte Gods sælge, eller imod at tilbagebetale ham de allerede derpaa afbetalte Summer, selv at tage det i Besiddelse. Directoriet troer at der med slige Obligationer ei vil kunne drives Aager. Om Tingens Tilstand, i Almindelighed taler Directoriet paa følgende Maade: Republikens mangfoldige Fornødenheder, fordre Deres største Opmærksomhed. Det er Dem bekiendt at alle Dele af den offentlige Tieneste lide Nød. Troppernes Lønning er ikke fuldstændig betalt; Fædrelandets Forsvarere ere udsatte for Nøgenhedens=Skræk, deres Mod svækkes og Fortrydelsen foraarsage Desertion; Hospitarerne lide Mangel paa Redskaber, Brænde og Medicin; Fattig=Anstalterne, som føle samme Mangel, bortvise den Trængende og Syge, hvis eneste Tilflugt de vare; Statsreditorerne og Leverandeurerne erholder kun lidt af det man skylder dem, og herved afskrækkes andre at paatage sig Leveringer, som ellers kunde giøre den for lettere Kiøb og meere nøiagti; Landeveiene ere rinerte og Communikationerne afbrudte, de offentlige Embedsmænd ere uden Gage fra Republikens ene Ende indtil den anden ere Dommerne og Forvalterne bragt til det skrækkelige Valg enten at lide Nød med deres Familie, eller at vanære sig ved Deeltagelser i Rænker; overalt drive de Jldesindede deres Væsen; paa mange Steder dannes Mordsystemmet sig, og Politiet, uden Virksomhed, uden Kraft, uden Penge, kan ikke hemme al denne orden. Det staaer til Dem at forandre dette sørgelige Skilderie, Den selskabelige Harmonies og den offentlige Forvaltnings Springfiedre ere ikke sønderbrudte, men hindres kun at virke; de kunne igien udbrøde Liv overalt; . Directoriet giør herpaa det ovenmeldte Forslag. - Dette Budskab har været Hoved gienstanden for 500 Raadets hemmelige Committeer, hvis Hemmeligheder imidlertid meget hastig blive bekiendte. Man veed altsaa at en Deel af 500 Raadet har været imod Directoriets Forslag og paastaaet, at Directoriets Skildring af Finanternes Forfald paa overdrevet. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-03
Den 9de December begyndte Kiøbmandstandens Deputerte deres Forsamlinger.