Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-11-08
Slutningen af Beskrivelsen over Kiøbstæden Assens See No. 44. Byens Jorder er 176 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 1 og en halv Alb. Hartk. dens Marker ere inddeelte i Kappelmark, Brunebieramark, og Nye= eller Loimarken, foruden en a parte Jndhegning kaldet store og lille Næs, som visse Eiere bruge for sig selv; enhver driver noget af sin Eiendom, og noget udlægges til Tøiring og Høe Avling, men ingen Fælled. Bønderne har nogle Agre paa Byens Marker, og Byens Jndvaanere igien paa Bøndernes Marker, som burde udskiftes, men nogle lætter sig stedse derimod, hvilket dog synes efter sidste allernaadigste Forordning at burde exeqveses, saa at Fælledskabet fra Byen kunde ophæves. Der er to Korn= og Grynmøller, saa og en Stampemølle til Feldberederne, som ere anlagde i en Vandriig Bæk strax uden for Byen, og har sit Udløb Vesten for Byen i det lille Belte. Byens Næring bestaaer af liden Kiøbmandskab, men dens beste Næringsmiddel er Korn=Avling, lidet Næring af de Reisende, og lidet Strandsiskerie, endeel Hauger med Madurter og Timian, hvis Frøe importerer dem endeel, og sælges i Jylland og Holsteen paa Markederne, desforuden er den der i Byen indqvarterede Escadron Ryttere og til nogen Fordeel i Nærings Sager, Gaderne ere 1) Østergade, 2) Ladegaards Gade, 3) Præste= eller Adelgaden, hvilke ere de tre Hovedgader løbende fra Øster til Vester; de øvrige ere Tvergader, nemlig: 4) Korsgaden, 5) Ramsherredgaden, 6) Strandgaden, 7) Damgaden, 8) Kindhestegaden, 9) Provstiestrædet, 10) Skolestrædet, 11) Kirkestrædet, 12) Barnestrædet, 13) Kattesundet, Torvet er lige ud for Raadstuen. Portene ere: Østerport, Ladegaardsport, Strandporten. Ramsherredsport og Kongens Port; de fire første ere af Grundmuur. Over Østerport er et Munderingskammer, for Garnisonen, og over Strandporten 2 Arrestkamre og en Vægters Værelse. Byens Consumption var 1771. 2830 Rdlr. paa Cappelsmarken findes 2 Rader med store Steene, som fordum maa have været enten et Tingsted eller hedensk Begravelse, hvilke Steene ere af stor Størrelse. Torvedage ere en fastsatte om Ugen, men Bonden kommer til Byen, naar han finder det for got. Kirken er anseelig med et aattekantet Taarn og aattekantet Spiir, paa den østre Ende er et mindre aattekantet Spiir, alt med Blye belagt. I det store Taarn ere fire Klokker, den første givet 1631 af Sognepræst Mag. Povel Andersen; den anden 1592. af Stephen Laversen, Sognepræst til Verninge; den tredie 1568, af Hr. Rasmus Laurenz og den fierde 1557. I det lidet Taarn er en Klokke fra 1627. Paa Taarnet er sat en forgyldt Kugle, som er indskudt i Grevens Feide. Kirken kaldes Vor Frue Kirke, og har 1500, faaet en Tilbygning af Peder Berrildsen, som fik en Deel af Kirkens Jorder i Betaling, fordi han satte Kirken i Stand, hvilke han igien gav til Kirken med de Vilkaar, at hans Afkom skulde have samme i Leie af Ki ken imod fire Ørter Byg aarlig til Kirken, og kaldes samme Agre Berrilds Agre. Paa Alteret er 2 Lysestager med dette latinske Vers: Hæe tribuit Templo Petrus cognomine Kompo. 1577. Prædikestolen er af meget smuk Billedhugger Arbeide, som General Major Rømer har ladet stærk forgylde. Funten er og meget smuk. Den forgyldte Kalk er givet af Borgemester Thomas Jversen 1680. Abelatæsken af Sognepræsten Bertel Ludvigsen 1670. Sølvkanden og Sølvæsken af Birgitte Fogh. Ved Vaabenhuuset er en Steen, som i de Katolske Tider blev brugt til Vievand. J Choret er en Liigsteen over Oberst Reinold von Heders torp, Amtmand over Hagenskov 1544. En dito 1550. døde Anne van der Veide, Jens Rotfelds Frue paa Hagenskov. Et Epitaphium over Magdelene Sybille Urne, Oberst Christian Geddes Enke, død 1724, 88 Aar. Et smukt Begravelse med et forgyldt Jernværk for, hvori ligger Frue Generalinde von Ellenbracht, fød Grevinde af Trampe, og Generalmajor Hans Wilhelm von Rømer død 1748. 67 Aar. Liigstene ere over følgende Præster ved Stedet: Petrus Johannis Kempe, død 1577. Povel Andersen, død 1632. Mag. Niels Saff, død 1665. 59 Aar. Hr. Bertel Ludvigsen og Hustrue Birgitte Luja har et Epitaphium over sig, Hans Søn Sognepræst Ludvig Bertelsen succederede ham 1716, døde 1766, 83 Aar.