JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
J sidste Vinter og Foraar er her i Byen paa forskiellige Steder bortstiaalet endeel Lindtøi, Mands og Fruentimmer Klæder, samt andre Sager, som efter de i den Anledning optanne Forhører ere tildeels solgte til Kielde pigen Anne Germandsdatter, og af hende ved Snedker Hans Wolsteds Enke igjen solgt og afhændet her i Byen og i Ome ner paa Landet; thi ville de som have afkiøbt enten Ange Gemandsdatter eller Hans Wolsteds Enke, slige Vare, eller ere Varene faldbudne, derom give mig Underretning endnu forinden denne Maaneds Udgang, hvorved videre Uleilighed for dem selv undgaaes. Den eller de som frievillig overbringer mig de kiøbte Sager, eller i andre Maader vil of drage til Tyvenes og Hælernes Opdagelse, kan desuden forvente en passende Penge=Belønning, og i al Fald deres Navn fortiet. Aalborg den 22 November 1799. Bøggild, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
Auction, Tirsdagen den 3 December førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver foretaget og holdet Auction hos Jens Terhen udi Østerbye paa Læssee over 27 Skpd. 7 Lpd. Pd. god og fiin Hør, hvortil Libhavere inveteres at møde bemeldte Sted, Dag og Tild. Fladstrand den 25 November 1799. L. F. Hedemarch.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
Ved Vesteraae er funden en Tegnebog, hvorudi er 26 Rdlr. i Bancosæder. Den der kan legitimere sig som Eier kan imod dette Avertissements Bekostning, og en billig Findeløn til Finderen, henvende dem til Peder Didrichsen ved Kattesunds Port i Aalborg. Auction lader Commissionen for Arbeidsanstalten holde udi dens Gaard i Skolegadens Fattighuus Fredagen den 29 November førstkommende om Formidda en Kl. 10 Slet, over endeel afdøde Fattiglemmers Efterladenskaber, bestaaende af Sengesteder, Dragkister og andre Kister, Senge og Gangklæder, Borde og Stoele med videre, saa og et nedpugget Lønnentræe af 2 Stamstykker, nogle mindre Stykker og 130 Stkr. ophugget til Ætte eller Bønnestænger, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Aalborg den 23 November 1799. O. Schmidt. P. A. Da det er bragt i Erfaring, at en stor Deel af dem der har staaet i Handel med afg. Kiøbmand Engelbreth, Brinch i Aalborg, og endnu ikke efter forlengst fra Boets antagne Jncassator, S. T. Hr. Remmentsqvarteermester og Byefoged Bøggild i Aalborg tilstillede Regninger har indfunden sig med Betalingen, men tvertimod nesten skal være af Formeening, at de ikke har nødig at betale deres tilstillede Regninger uden de selv vil, allerhelst det er saa lægge siden afg. Brinch døde; og denne Tanke kan spores at skal have fæstet Rødder og have megen Jndflydelse i Sebbersund, Walsted og mange flere Steder; og da det som oftest ikke har manglet paa Erindringer fra velbemeldte Hr. Regimentsqvarteermesteren, men til liden nesten ingen Nytte; saa bliver herved alle dette Boets Skyldnere (de undtagen som paa een eller anden Maade med Arvingerne ere forenede) alvorlig erindret, at de ufortøvet og i det længste inden Udgang December dette Aar afgiør og betaler deres Regninger til tilmeldte Hr. Regimentsqvarteermester Bøggild i hans iboende Gaard her udi Aalborg, i Mangel heraf skal deres Navne i de offentlige Tidender blive bekiendt giorte, og hvis dette da er skulde frugte, da skal slige Fordringer, hvad enten den er stor eller liden ved Sogsmaal blive inddreven, hvortil er føret de kraftigste Tvanesmidler. Aalborg den 23 November 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
Af Undertegnede paa egne og øvrige Medarvingers Vegne i afg. Engelbreth, Brinchs Stervboe, Søren Klitgaard, Kiøbmand. 200 Rd. forlanges til Laans til næstkommende 13 Decb. imod got 1ste Prioritets Huuspant; nærmere Anviisning faaes fral Bogtrykkeriet i Aalborg. 1300 a 1400 Rd. forlanges til Laans næstkommende 12 Junii 1800, imod tilstrækkelig 1ste Prioritets Huuspant; nærmere Anviisning faaes paa Aalborg Bogtrykkerie. N. B. Hvor en beqvemmelig Beboelse for en Enke eller anden Familie til næste Paaske Flyttetid er at faae til Leie, anvises her fra Bogtrykkeriet. N. B. En stor, tvende Etagier høi, af Eege Tømmer, bebyge, og til Maltgiøren, Kiøbmandsbrug, eller en hos net Families Beboelse, vel indrettet Gaard, med tilliggende rummelig Gaards, og Haugeplads, beliggende paa en af denne Byens reelleste Gader, er strax at faae til Kiøbs, og til næste Paaske Fløttetid, til Beboelse. Nærmere Anviisning; faaes i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
En blakked sort Hest 6 Aars gammel, er for 4 Uger siden frakommen sin Eier; hvem som om samme kan give nogen Oplysning, loves en passende Douceur, naar de melder sig hos mig undertegnede. Rundrup den 23 November i Peder Larsen. Peder Jensen Smed og Hustrues fælleds Boe i Clarup, paa Clarupgaards Gods, er under 21de forrige Maaned taget under Skifterettens Behandling til videre Skifte og Deeling efter Loven, grundet paa Kongelig allernaadigst Bevilling af 3 Junii 1799, hvorved berørte Peder Jensen Smed og Hustrue, er tilladt at leve adskildt fra hinanden, i Henseende til Bord og Seng. Og da en Skiftesamling i bemeldte Boe er berammet at holdes den 7 Januarii 1800 om Formiddagen Kl. 10 her paa Clarupgaard, saa ville enhver, som formener sig nogen Fordring udi dette Boe, til bemeldte Tiidegive Møde med lovlige Beviser. Clarupgaard, den 23 November 1799. H. W. Buchholtz, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
Creditorer og Arvinger udi efterskrevne Stervboer under Thisted Amt, Hassing-Refs Herreders civile Skifte Jurisdiction, nemlig: 1) Efter afdød Boelsmand Jørgen Krog i Heltborg. 2) Efter Jndsidder Maren Poulsdatter af Seerup i Odbye, Sogn. Jndkaldes i Følge Placaten af 26 Oct. 1792 at møde paa Hassing-Refs Herreders Tingstue Tirsdagen den 29 April 1800 Kl. 11 Formiddag, enhver deres Ret at lagttage, da Skifterne ventes sluttede. Westergaard den 12 Novbr. Laurits Høyer, Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
J Friistrup Bye, Aabye Sogn, er en fremmed Hest, Skidensort, 6 Aar, indsadt hos Grandfogden Jens Mikkelsen; hvilken herved oplyses til Eierens Efterretning, da den der kan afhentes imod behørig Legitimation, og Bekostningernes Erstatning. Vedkommende melder sig hos Undertegnede. Birkelse den 8 November 1799. N. W. Møller.
Jyske Efterretninger, 1799-11-25
De som have noget at fordre i Fisker Anders Thomsen, heraf Byen og afgangne Hustrue Magrethe Nielsdatter deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, deres Fordringer hos undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Skagen den 15 October 1799. Tetens. 400 Rdlr. forlanges til Laans imod sufisant Huspuant i en Gaard i Aalborg; nærmere Efterretning giver Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Trykkes og udgi Paris, den 10 November Jgaar oplevede vil en ny Revolution, den vistigste siden Republiken blev oprettet. Den 5te September 1797 fortrængde Majoriteten af det daværende Directorium blot dens personlige stiender ud af det lovgivende Korps ved de voldsomste Midler; men den igaar har til Hensigt, at styrte Republikens Fiender, som ved Factionsaand og levig Krig søge at ødelegge den, og vare i Begreb med at udføre en blodig Plan mod den existerende Regiering og Lovgivningscorpset. Denne vigtige Revolution udger fra Oldingsraadet, og blev, efter Aftale med Direktør Sieyes og Salinspektorerne, hurtigt og uden Blod udgydelse udført af Bonaparte. Lopgivningskorpset blev igaar forflyttet til St. Cloud; Directoriet, der, som bekiendt, bestod af Barras, Bieyes, Gohier, Roger-Duces, og Moulius, opløst, og vil sandsynlig blive besat med nye Medlemmer, Sieyes og Røger=Docos undtagne. - Om Morgenen Kl. 9 1/2 blev Bonaparte hentet ind i Oldingsraadet. Neppe var han kommen der, for Stadens Militaire med svært Artillerie og brændende Lunter rykkede ind i Thuilleriernes Hauge. Bonaparte holde en kort Tale til ethvert Korps især. "Soldater, sagde han, Republiken har i nogle Aar været slet regieret. J maae adlyde mig, til Fædrelanders Bedste." Alle raabde: Republiken lever Bonaparte leve! - Generalerne Bertier, Marmont, Murat (hiemkomne fra Egypten), Moreau, Mardenald, Bournonville, m. fl., fulgte Bonaparte. Ogsaa Steyes var den hele Dag til Hest, omgivet af Adjutanter. Paris var ganske rolig ved denne vigtige Forandring, og Kl. 2 over Midag var Alling forbi. Boneparte besidder Borgernes Tillid saa fuldkomment, at de vare aldeles tilfreds med dette Valg. Kun JakoP. F. Wandal. binerne skiære Tænder af Rasenhed og - flygte. (See forrige Aviis.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Paris den 12 Novbr. Den udbrudte Revelution har i faa Dage ganske omdannet vor Regierings udvendige Form. Jstedet for et Directorium af 5 Medlemmer, have vi nu et Konsulat, eller en Fuldbyrdelseskommission af 3 Medlemmer, som bestaaer af begge Exdirectørererne Bieyes og Røger Dueos og af General Bonapart, og istædet for et 5006, og Oldingsraad, en Lovgivningscommission af 50 Medlemmer, som ere blevne udvalgte af begge Raadene. Denne store Forandring var een Hags Verk, den 10de af begge Raadenes første og sidste Sessiou i St. Cloud, hvor de kun forsamlede sig, for at udnævne begge disse Kommissioner. Ved denne Forsamling opkom i Førstningen en gyselig Allarm, under hvilken Bonaparte kom i Livsføre. Just som Grandmai om forlangde at vide, hvor Farerne, hvor Fienderne, være, thi han og andre vidste det ikke - træder Bonaparte allene ind i Salen. Der yttrer sig en sterk Bevægelse. Alle Medlemmer staa op. En heftig Allarm opkommer. Alle Stole omstyrtes. Alting trænger sig hen til Bouspatte. En Mængde (jakobinske) Deputerede overfaldt ham mordisk viis. En af den (Acena) støder med en Dolk efter ham, træffer dog ikke ham, men kun Kiolen paa en gemeen Soldat, med hvem Gen. Lefevre just var komment indi Salen. Denne trænger sig til og bringer ham, under Gientagende Raaben: leve Bonaparte, bort til hans Soldater. - Allarmen i Salen tiltog, og blev saa stor, at den ene ikke forstod den anden. Endelig traadte en Kommands Grenaderer ind i Salen med opplantede Bajonetter. Man befalede at rømme Salen, fordi det var umuligt, at rordslag videre. Om Aftenen Kl. 6 forsamledes 506s Raadet igien i Salen, og fortsatte Korhandlingerne i Rolighed. - Den Soldet, som fik det for Bonaparte bestemte Dolkestik i sin Kiole, var et Thomas Tome fra Ardennerne, Man dekreierede, at ogsaa han havde gjort sig fortient af Fædrelandet. -
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Blant mange andre Bonapartes synlige Taler ved denne Leilighed, tiltalede han den 9 Oldingsraadet, saaledes: "Republiken gik til Grunde. Dette erkiendte DeDe have affattet et Dekent, som vil redde den. Understyttet af Frithedens Venner, skal jeg opholde den. General Berthier, Lefevre, og de Tappre, jeg anfører tænker som jeg. De have givet en Lov, som bebudet det offentlige Vel Vore Armeer skulle alle fuldbyrde den. Vi ville en Republik, grundet paa Frihed, Lighed, Ei end om og paa en Nationalerpresentations hellige Grundsætninger. Vi skulle faae den. Jeg sværger derpaa!" - og alle Krigere, som fulgte ham, udraabte: vi sværge, - Da han kom ud fra Old. Raadet, mødte han Borger Botto, Privatsekretair hos Barras. Hvorledes, sagde han til ham, have J hanlet med Frankrig, som jeg efterlodsteder saa glandsende? Jeg lod eder Freder og har funden Krigen igien; jeg efterlod eder Seiervindinger og har funden Nederlage; jeg efterlod eder Millioner fra Jtalien, og har allevegne funden røverske Love og Elendigheder igien. Hvad hare J gjort med 100,000 Franskmænd, jeg kiendte de ere døde, og især Deeltagerne i min Berømmelse." Poultier, som fra igaar af egien betitler sin Jollenal Amt des lois, skildter Bartal som den største Bybarie og Forødet af Statens Penge. - Aldrig har man havt større Haab, om Freden, end nu efter denne nye Revolution.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Haag, den 16 November. Nu ere samtlige fiendtlige Tropper indskibede, men indtil igaar havde de engelske Krigs og Transportskibe endnu ikke kunnet forlade nye Diep og Texlen, fordi Vinden aldeles en imod. De talrige Syge lider meget formedelst Mangel paa Forfristninger og den stærke Rystelse af Skibet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
General Abererombie og den russiske General von Essen have endnu i Forgaars været paa Helderen. Generalen hvilke commanderede den 11 i og ved Paris, vare: Latte i Hovedqvarteret Thuillecierne; Moreau i Døllastet Luxemburg; Murat i de 500 Raads Pallais; Marmont i Militairskolen; Serrurier i St. Cland. og Macdonald i Versailles.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Frankfurt, den 16 November. De nyeste Beretninger fra Jtalien ere meget seierrige for Østerrigerne. Greve Auersberg har den 28 October slagen de Franske, hvilke ville undsætte Covi og tagen GeneralCrosat med 47 Officerer og 650 Soldater til Fanger.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Den 31 October ere de Franske bleven slagne ved Møndovi. De tabre sammesteds 700 Døde og 5000 Fanger. Den 2 November har Generet Krøy derpaa tiltilbagedreven de Franske til Bochetta og fratagen dem 3500 Fanger. Overalt dette maar man endnu vente nærmere officiel Stadsæstelse. Derimod have de Fran ste den 31 angreben Østerrigerne i Granbanden ved Kunkels og tilbagestaaen samme.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
De nye Tildragelser, hvilke har havt Sted i Pa rie, opsluger alle andre Nyeheder. Telegraphen bragte den første Efterretning derom til Strasborg, hvorfra siden Coureere afgik il Wien, Berlin o. s. v. J Mayne, er Glæden derover almindelig iblandt det Militaire.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Der skal ogsaa alt sammesteds være anlanget befaling, at alle franske Officerer skal sværge en nye Eet, og man venter at denne store storandring, har en uær forestaaende Fred til Sælge.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Indenlandske Efterretninger. Ved Cancellieskrivelse af 16 November er i Anledning af indkomne forespørseler og Forstaaelsen af Forordningen at 8 Jun. 1787 gjort følgende Bestemmelser, som her leveres udrøgsviis, 1) En Enke kan ikke betragtes som en ny Fæster. Men vil Jorddretten strax efter Mandens Død have Gaarden istandsat, maa han af Boets Formue anvende hvad dertil udfordres ifald Enken ikke selv kan, og da bør Besigtelse have Sted. 2) Gifter Enken sig, modtager den ny Fæste Gaarden ved Syn, og Enken frarer Husbonden til skæld, og denne kan negte den Person, som vil egte Enken, Fæstebrevet, indtil, Gaarden er istandsat. Udlæg i Boet har i dette Tilfalde ikke Sted, uden ved Skifte eller efter Dom. 3) Udleg bør skee i Ting, som Enken selv anviser og best kan undvære. 4) Døer særsterens Kone, forholdes som under 1 Post. 5) Syns mændenes Bestemmelse ved Modtagelsen, er Reglen for hvad der skal tilsvares ved Afleveringen. 6) Enten Fæsteren afstaaer, sin Gaard til en af sin Slægt eller til en Fremmed, betragtes dog denne som en ny Fæster, og Overleveringen bø, skee forordningsmes sig; thi det ansees vigtigt for Agerdyrkningsvæsenets Opkomst, at Fæstegaarden, i Landet efterhaanden sættes i god Stand. 7) Syn over Ladebygninger, hvori ligger Afgrøde, udsættes indtil denne ikke er til Hinder for Synsmandene. 3) Dommeren som indtræder i Skifteretten, for at bedømme Gyldigheden og Fortrinet af Hosbondens Fordringer gives tillige Oplysning om de øvrige Kreditorers Krav i Boet, for at paakiende, hvorvidt Debitum til Jorddrotten tilkommer Jusstrætationis fremfor de andres. 9) Kreditorerne og Arvingerne indkaldes efter Lovens forskrift. 10) Forordningen har ikke svækket Huusbondens Fortrinsret i Fæsterens Boe, som maa bedømmes efter den ældre Lovgivning. Hvorvidt en Fæsters Panteforskrivning bør ansees gyldig eller ikke, er et Spørgsmaal som maa besvares for Domstolene. 11) Det er ikke formeent Husbonden, at lægde saa meget til Inventariet, at en nye Fæster, af rinde Evne, kan blive holden dermed. Forordningen af af 15 Januar 1701 og 23 Febr. 1722 blive herefter inden Regel for Jnventatters og Besætningens Bestemmelse, men Synsmændenes Bedømmelse bliver Reglen. 12) Hvad en Fæster som har modtaget Gaard før forordningen af 8 Jun 1787 udkom, bør tilsvare, bestemmes af Loven og Fæstebrevet; indeholder dette sidste ingen saadan Bestemmelse, tages Fæld efter Synsmænds Skiøn, Grundet paa billighed og ethvert Seds Skik. J Følge Hs. Kongelige Majestæts Resolution af 8 dennes er en Underviisnings=Skole paa Giærhuset i Kiøbenhavn bliven indrettet for samtlige Fri Korporaler og paa Avantage staaende Underofficerer af begge Garderne, de kiøbenhavnske Jnfanterie-Regimenter, Marine Korpset og de 2 Batailloner let Jnfanterie i Citadellet, og Premier=Lieutenant du Plat ved det kongl. Artillerie=Korps ansat ved bemeldte Skole som Lærer.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Lærredshandlerne i Khavn, maa falholde til Søe og andre Almuesfolk Klædningsstykker af Seildug, eller Lærreder, som de selv ved Hielp af deres Hustruet og Familie have forfærdiget, uden dertil at betiene sig af Skræder. (Reskr. 5 Martii 1790 bekiendtgiør ved Raadstueplakat 16de November 1799.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Kutteren forsvar er kommen fra Nordsøen og tillige, med Fredet en Freia lagt ind igiennem Bommen Ved Kiøbenhavn ere den 19, 22 November indkomne: 4 Skibe fra Grønland med Spek, Barder, Skind og Edderduun; 3 Skibe fra Jsland med Kiød, Fisk, Tallig, Tran, Skin og Uldgods; 2 Skibe fra St. Croix med Sukker; 2 fra Mallaaa med Frugten og Stykgods; 1 fra Boston med Kaffe og Riis. - Udgaaede: 1 Skib til St. Croix med Kargaison, og 1 til Ostindien med dito for particulair Regning. Den 18 November er ved Hof= og Stadsretten afsagt Dom i Sagen mellem Hr. Generalfiskal Skib sted og Kollecteur Kofod, faaes gratis hos Bogtrykker Schultz.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Den kongl. danske Agent og Konsul i Cette, Joh. Rud. Tiersens, er bleven udnævnt til kongel. Konsul i Marseille, Aalborg, den 29 November.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
J Tirsdags den 26de ved Middagstid kom Jldløs i Kiøbmand Hr. Friderich Brink Vaaningshuus her i Byen, fra Kiøllen af, men ved de føiede gode og hurtige Foranstallinger, blev Jlden, da det allerede saae farligt ud, lykkeligen dempet, uden at tage videre Overhaand, hvorved hele Frisenborg havde været udsat for at blive Jldens Rov. Dog er den tagne Skade ikke ubetydelig.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Natten imellem den 12 og 13 November, blev Kiøbmand Hr. Anders Lunøes hele Gaard i Løgstøer, Vaaningshuuset undtagen, ved en opkommen Jldebrand lagt i Aske; Jlden opkom Kl. 2 og ved den stærke Storm tog den saa pludselt; Overhaand, at fader af Pakboderne eller i de andre Huuse kunne blive reddet; ja endog 4 fremmede Bæster brendte.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Jagttagelser over Varmen paa Termom Reaum. Nov. Morgen. i Middag.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Predikanterne paa 1ste Froepræ. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Kirkemusiken opføres til Høimesse i Budolphi Kirke, og til Aftensang i Frue Kirke.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Aalborg Byenyt. Copulerede. Den 22 November i Budolphi Kirke, Bogbinder Søren Siegler og Pigen Anne Magrethe Mortensdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Døbt. Den 27 November i Budolphi Kirke, Skoemagermester Frederich Frederichsen Hintzes Søn, Søren Friderich, Fadderne Frue Jelstrup, Jomf. Oldenborg, Kiøbmendene Mørch og Sødring, Kiøbmandskarlene Winchei on Simoni.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Død. Den 26 November, Skipper Holms Hustrue Karen Wæstergaard, 27 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Avertissements. At det har behaget Gud ved en langvarig Brystsvaghed, at bortkalde vordelskelige kiære Moder Anna Sophia Mørch, Enke af sal. Byefoged Nascon den 25 November og Eftermiddagen Kl. 5, hun var fød 1725 den 20 Junii. Det skulde vi herved sørgeligst bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, paa egne og Sødskendes Vegne, vi hendes nærværende Boen. Margaretha Nascou. Anna S. Nascon. Til Efterretning for dem, som allerede have bekommet, eller endnu maatte forlange, det fra mit Bogtrykkerie for nogen Tid siden udkomne 1ste Hefte af Tidskrivtet: Samleren, meldes, at der forlængst var gjort Begyndelse med det andet Heftes Trykning, men da dermed maatte standses siden den nye Trykkeforordning udkom, efterdi endeel af de dertil indsendte Haandskrivter vare anonyme, og bleve fordrede tilbagerigien, da Forfatterne ikke skiottede om, at være deres Navne bekiendte offentlig. Men da det imidlertid ikke kan feile, at der jo endnu gives mange, som baade har Evne og Villie, samt Frimodighed til at gavne det Almindelige med deres Tanker i et eller andet af Fødekandets Anliggender, hvorom det er tilladt at skrive, ved at fremsætte dem offentlig i et Skrivt, som just dertil har dreet bestemt, har man følgelig endnu Haab om, at bemeldte Samler kan fortsættes, og da skal Resten følge af den i det første Hefte afbrudte Historie om Dronning Ma tie af England. Forresten hvis der intet andet Stof var at vente, end blotte Oversættelser, ville Verket formodentlig blive til Overflod da Landet allerede har god Forraad at det Slags Lecture. Aalborg, den 28 November 1799. Peder Friis Wandall. Frindring.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Da det ofte indtreffer at det unge Mandskab fra Landet, begiver sig til et fremmed Amt, eller til Kiøb stederne, uden at være forsynet med vedkommende Örrigheds Pas, og Huusfædrene paa Landet og i Kiøbstederne, modtager saadanne Folk, uden at iagttage Forordningens Befaling af 22de Martii 1793, saa forat undgaae de Uleiligheder som vedkommende paadrager sig ved Overtredelsen af Anordningerne, bekiendtgjøres herved, at den Karl som begiver sig af Districtet, til et fremmed Amt eller Kiöbsted, skal bringes tilbage til Districtet, og dømmes til 8te Dages Fængsel paa Vand og Bröd, og den Hosbond eller, Huusfader, som modtager saadant Mandskab i Tieneste, uden vedkommende øvrigheds Pas og Tilladelse, skal betale 4 Rdlr. i Straf, og Omkostningerne paa Tienestekarlens Tilbagebringelse. Enhver vilde derfore iagttage det befalede, og vogte sig for Overtredelser. Aalborg Stifts og Amtscontoir den 27de November 1799. Pent7. Nota. Efter Anmeldelse af vedkommende største Lodseiere i Aalborg Amt, ere fölgende Mandskaber undvigte fra Districterne, uden Fölgesedel eller Paslver Andersen Hylleberg af Sebber Sogn 26 Aar. gammel. Ole Nielsens Sön Niels af Farstrup Sogn 12 Aar gl. Jens Christian Bunchhuuset af Alstrup Sogn 15 Aar gammel. De altsaa, som have taget disse i Tieneste uden behörig Tilladelse, ville derfore strax anmelde det hertil, til videre Foranstaltning. Aalborg Stifts og Amts comtoir den 27de November 1799. Pentz.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Hvo som i Tirsdags den 26 Nov, skulle have funden, paa Veien til Gammel Hasseriis, et hvidt Lommetørklæde, med smale røde Kanter, mærket F. S.; bedes at melde sig paa Bogtrykkeriet, hvor Eieren tilkiendegives, og om forlanges, en passende Douceur faaes.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
Bestemmelserne udi December Maaned paa Kiøbmændenes Compagniehuus her i Aalborg er som følger: paa hver Søndag og Onsdag er Asemble heele Maaneden i giennem, som tager sin Begyndelse presice Klokken 6 om Aftenen, men paa de 2de Onsdage den 11 og 18 da holdes først Consert, som begynder presice Kl. 5 Slet, og det maanedlige Ball holdes Fredagen den 27de, som tager sin Begyndelse Kl. 6 om Aftenen og vedvarer til Kl. 1 Slet om Natten, som hermed til behagelig Efterretning bekiendtgiøres fra Directionen.
Jyske Efterretninger, 1799-11-29
udi Underskrevnes anbetroede Classelotterie Collection er i det 46 Lotteries 5te Trækning udkommen eftermeldte Numre med vedtegnede Gevinster, nemlig: No. 731 med 16 Rd. No. 733 med 16 Rd. 825 16. (Fortsættelsen følger.) Eierne af forbemeldte Nummere kan nu behagelig imod original Lotto Sedlernes Aflevering hos mig bekomme Gevinsterne, efter Planen, saavidt en allerede er udbetalt, og de som have vundet Frielodder, ville have den Godhed at lade dem ombytte med nye Lodder til forestaaende 47de Lotteries 1ste Classe inden medio Januarii 1800, ligesom og andre Liebhavere hos mig kan bekomme Lodder til bemeldte Classes Trækning fra nu af for 1 Rdlr. Stykket. Aalborg, den 23 November 1799. Sveistrup.