Berlingske Tidende, 1775-09-04
London, den 22de Augusti. Det store Raad, som skulde have været holdt i Forgaars, er opsat indtil i Dag, paa det at alle de Geheime=Raader, som vare paa Deres Landgodser, og derfra ere indkaldede, kunde være tilstæde derved. J denne Raadsforsamling har den er Gouverneur Penn overleverede Petition fra den Americanske General Congres, nøye skulle være overveyet. Dog ved Ministre havde imidlertiid, allerede tilforn overveyet benævnte Petition, og det hedder ogsaa, at de ikke gandske have forkastet Americanernes Forslag og Forligs=Betingelser. Dog alligevel fortsætter man her Udrustningerne, og de foreenede Kolonier blive ogsaa, endskiønt de vise Tilbøielighed til Fred, dog fast ved deres Grundsatzer. Foruden det Manifest eller Erklæring fra Kongressen af 6te Julii, har det Americanske Senat ogsaa henvendt sig med en nye Addresse til Folket af Storbrittannien. Af dette Skrift seer man ligeledes ikke den mindste Tilbøyelighed hos Americanerne, til at ville beqvemme sig efter Minister i Hensigter. - Fra Jamaica bliver indberettet, at Krigsmagten i det Spanske Vestindien, voxer immer meer og meer, og bliver daglig mere og meere, frygtelig for Engelænderne. Til Havanna er nu for kort Tid siden ankommet en Transport Flode med alle Slags Forstærk, ninger, hvormed skal have været 60 Jngenieurs. Fra Brest have vi Efterretning, at en Expresser skal der være ankommet fra Paris, med Ordre, strax at giøre 10 Skibe af Linien seglfærdige, hvorpaa ogsaa alle have lagt Hænder, og arbeyde Nat og Dag. Ligeledes skal til Rochefort fra det Franske Hof være affærdiget Ordre, saasnart som mueligt at udruste 5 Skibe af Linien. Det hedder, at 2 af vore Fregatter have faaet befaling, ufortøvet at segle til Cap Finisterre og Cap Ortugal, for at bemærke den Spanske og Franske Flodes Foretagender. - Fra vor Ambassadeur i Madrit, Lord Grantham, skal i Søndags Nat være indløbet ubehagelige Nyeheder. Vist er det, at strax efter sammes Ankomst ere afsendte Expresser til alle Medlemmerne i det Geheime Raad, for at indkalde dem i Morgen til St. James Som man erfarer, skal den Spanske Consul have forbudet de Engelske Skibe, at ligge længere end 48 Timer i Monte Christi. Efter en Skrivelse fra Madrit skal den Spanske Armee være 132500 Mand stærk. For 20 Aar siden har den ikkun været 90000 Mand. Det er befalet, at bygge i Wolwich 2 nye Krigskibe, hver paa 70 Kanoner. Fra Sale skrives, at mange af de anseeligste Kiøbmænd i Boston giøre Anstalt til med deres Familier og Effecter at afgaae til London med det første Skib. - Et Fransk Krigskib at Linien skal være seet nær ved vore Kyster. - Hoffet har faaet adskillige nye Depecher fra America, og mange nye private Efterretninger ere og komne derfra. J Gaar ankom Skibet Salley, som føres af Capitain Bagley, i 28 Dage fra Nye=Uork til Milfort, og samme Dag ankom Capitain Abbot med Depecher fra Gouverneur Carlton i Qvebec. Det heder at Sir William Johnson har i Oswego samlet 2000 Jndianer, for dermed at understøtte de Kongel. Canadiske Tropper; men denne Nyehed troes ikkun lidet, endskiønt den skal være bekræftet af en Bostonsk Kiøbmand. Man veed og med andre sikre Efterretninger, at de tvende Forter Crownpoint og Ticonderago ere endnu udi Provincialernes Hænder. Henimod 40 Skibe fra adskillige Americanske Egne, og deriblant 3 fra Boston vare, i Følge de sidste Breve, i Qvebec. for at hente Provision til de Kongelige Tropper. Tretten Transportskibe med 1700 Mand Tropper ere ankomme fra Cork til Nye=Pork; men ingen af dem er landet der, uagtet man ikke har modsat sig deres Landgang, og General Westrop, som commanderte der Provincial=Tropper havde erklæret, at han vilde ingen Fiendtlighed øve, i Fald man ikke angreb ham, eller søgte at giøre Nye=Uork til en Vaaben=Plads. Dagen derpaa er ankommen en Expresser fra Gage med Ordre, at Transportskibene skulle seyle til Boston.