JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Efter at adskillige Courerer vare hidkomne til Bunapartes Broder, som her er Ambassadeur, blev holdet en egen Statscongregation, hvori Paven beslutte 8de, paa den franske Gesandt alvorlige Forlangende, larafskedige den til pavelig Generalissimus, udnævnte keiserlige General Provera, samt at friegive alle Fanger i Rom og Civitavechia, der vare hæftede, som Statsforbrydere. nes Gaardalms 20de Augundis tilskrivsago Mayland, den 2den December, Efter tvende meget hæftige Mader i det Yngres Raad. den 24de og 25de, hvor man ivrigen dadlede adskillige af Buonapartes Foranstaltninger, som Politien og Justitsministeriets Forening, hvor den fra Venedig bekiendte Dandolo hæftig declamerede mod Clubbernes og de constitutionelle Cirklers Tillukkelse, og hvor Borgeren, Lecchi endog besværede, sig over, at Directoriet sendte dem for hidige, Budskaber, og derved forstyrrede dem i deres Deliberationer, fuldkastede man endelig Buonapartes Befalinger, saavel angaaende hiine Ministerpladse, som og om Trykkerettigheden, der et heelt Aar var givet under Politiets Opsigt, og den constitutionelle Clubs Spærring. Dagen derpaa samledes Clubben meget tal vig og Exministeren Porro holdt en lang Tale, hvori han forsvarte Clubisterne mod den Beskyldning, at de skulde være Anarchister og Friehedssværmere; men formanede dem tillige, at blive Constitutionen troe. (Fra Jtalien skrives derfor ogsaa, at al Buonapartes Omhu og viise Forsigtighed, uagtet de første Øieblikke af den gisalvinske Republiks Tilværelse ikke torde gaae af gandske uden Storme og Forvirring, da enhver vil befale ingen lyde (Buonaparte,) da man synes temmelig tilfreds med Regieringsformen, men ikke med Regierings personalet, og Embedsmændene, som man for det meeste bebreider Ærgierrighed og Egennytte og Partienanden, skal adskillige Stæder have yttret sig med megen Rasenhed, og kun de franske Troppers Nærværelse endnu hindre Borgerkrigen). Bestik, den 3die December. I Gaar er vor efter Buonapartes Forlangende modificerede nye Constitution i Primairforsamlingerne uden al Uroelighed, ja endog under Glædesyttringer (!) bleven antaget. J de forskiellige Kirker stemmede 24753 Borgere. Ogsaa i Naboesporenes Primairforsamlinger er den antaget an ud ta
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Mayland, den 5te December. Directoriet har nu virkelig udnævnt Borger Sopransi til den af Buonaparte ophævede Politieministerpost. J de yngres Raad har man endog foreslaaet at forøge begge Raad med en Trediedeel, eller endog fordobble dem. Kort – dette Rand synes at behandle Buonapartes Befalinger, som døende Monarkes pleie at behandles. da og d. Canal dom de i 1600 Franske og 800 Cisalpiner staae i Pigenzalandet, for at berigtige Grændserne siges der, hvilke vor Republik med væbner Haand vil udvide til Postodens Bredder. Parmas Hertug vilde derved tabe alle sine smaae Landstrækninger paa denne Side Floden. Een have oc at raget, ud
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Republiken Sanmarino har og forandret sin Forfatning, og er blevet mere democratisk. Kongen af Neavel der har faaet de Franske i sit Naboelag paa de forhenevenetianske Øer, lader hverve og Kornadsomme ham forimod anosod og a. Alle herværende polske Tropper og 4000 Mand af Massenas Division, gaae til Kystarmeenom de paa han me saama og hand Wien den 13de December. Den tiende kom en Coureer fra Rastadt med Efterretning, at Underhandlingerne ere standsede der paa 10 Dage. Aarsagen dertil skal være, at Treilhard og Bonnier havde Fuldmagter, der strede imod, hvad i Eckenwald var aftalt med Busnavarte, intet vilde høre om Rigets geographiske Jntegritet og protesterede mod den preusiske, sachsiske, og spenske Gesandt, hvorimod de østerrigske forlangte, ar Engelland maatte blive indsluttet i denne Fred. Buonaparte skal da, for at faae dette i Rigtighed, selv være reist til Paris. nye da at opholsom os progen, da omtalt, da og Rastadt, den 12te December. Førend Buonavarte kommer tilbage fra Paris, er her vel intet afgiørende at vente. J Gaar Aftes kom her en Coureer til Grev Metternich, og en anden til den maynziske Gesandt. Strax derpaa blev holdt et overordentlige Møde af Rigsdeputations Gesandterne; dette varede til Klokken 10 om Aftenen, og man vil have fundet de fleeste ilde stemte efter det. Man troer det var om Maynzes Rømning. Det hedder, at Kongen af Preussen vil fremstaae, som Midler mellem Frankerig og Riget, da og som nu dag at och alle de forgang vi2 Mannheim, den 15de December. De Franske ere nu i fuld Bevægelse i vort Naboelag paa hiin Side Rhinen, for at besætte Stæderne der. De have al Worms, Frankenthal og Dagersheim indvigt, nam at Maynz, den 15de December: Vor Stad er nu paa begge Sider indsluttet af den ranske, indtil Forværkerne, dog er Passagen frie. Alle churfyrstelige Collegia pakke indandt og ans ankomnes villingeste Frankfurt, den 16de December Det hedder, at de Franske i Morgen med adskillige tusend Mandarykke ind i Maynz. Den franske General Hardt, vilde ligeledes besætte Ehrenbreitstein; men Commandanten van Sechteren vægrede sig standhaftigen, og har og fra Holvedqvarteret faaet Befaling ikke at overgive den Hard har og faaet Contraordre. Om vor Stads Skjæbne ere Meeningerne deelte, og desterste ikke uden Bekymring. tilondon 30, i mindre som da og Ave.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Paris, den 11te December. - Maynzes Besættelse er nu afficiel anmældt, som nær forestaaende, da en Bekiendtgjørelse fra Directoriet General-Hatry nævnes, som Chef for Maynz-Armeen, og er det i Særdeleshed ham, overdraget at styre militair Overationerne i Anledning, af Besættelsen af Mayn, og fuldbyrdelsen af Campofore, midstractaten. J annes i som said Madam Jndien, en ald opise, ansaae, a 24 26 3 J øvrigt ere Aviserne fulde af al den Stads, der har været i Anledning af Buonaparte; det mærkeligste i denne Anledning, er Barras's Tale, der var fuld af haarde Trudsler mod Engelland, og Lovtaler over 18de Fruetidor, mod deris passe linde af gandöndfor) Signet 106 13 Rd. 38, 80 chin. 200 de Man arbeider meget paa at ophielpe den franske Marine, og har Directorier afsat mange Søeofficerer; især ved Havnen Cherbourg og 20 Rd nom og Aand. inde dagnatis mod 300 2000 Rbd. af Haag, den 16de December. J Gaar foruroeliggedes vi ved det Rygte, at en engelsk Flode med Canonneerslupper var i Nærheden af Texel, og vilde stikke vore der, liggende Skibe i Brand, 3 Rimeligviis var Rygter ugrundet; midlertid rykkede dog strax Tropper herfra Egnen af Kysten, ligesom og de spanske Tropper i Seeland hvor man frygtede det samme kom i Bevæge London, den 16de December. Ministeren, der er sikker paa Stemmemajoriteten i Parlamentet, finder i Folket en ny og frygtelig Modstander mod sin Finantsplan. Selv i Londons Borgerraad, der dog hidtil har været meget ministerialt, ere tagne meget hæftige Beslutninger i denne Anledning, og Kirkesognene efterfølge dette Exempel; heller ikke var hans Seier i Underhuset, saa let, som den pleier at være; thi da Billen anden Gang skulde forelæses, vare For og Sheridan igien tilstæde, og steeg derved Oppositionens Antal til 50, dog fik han med 175 Stemmer den anden Oplæsning, sat igiennem, men lovede derhos, i Committeen at tilføye Undtagelser og Modificationer, der skulde giøre den antagelig for Folket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Kiøbenhavn, den 25 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Vinden. 18 Decbr. 28. 5. 1 Varme. S. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
28. J. O.S. S. O. N. N.B. N. O. OS. O. N.B. I. 6. I. 23
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk., samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Kiøbenhavns No. Aar Og slutPuusiun, Post-Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Fredagen, den 29 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. H. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Altona, den 21de December. Af den kiøbenhavnske (berlingske) Tidende meddeles, at den kongelig preusiske Gesandt ved den nedersaxiske Kreds, da han overgav det hamborgske Senat sit Creditiv, har erklæret, at Hs. Kongelige Majestæt med retfærdig Mishag havde erfaret, at det Rygte udbredede sig, at Preusen havde Hensigter paa Hansestæderne, og at deres Uafhængighed var i Fare. Høystsamme havde derfor befalet sin Gesandt at modsige dette Rygte, og erklære Senatet, at deslige Forslag vel vare gjorte det preusiske Hof, men at dette havde afviist samme med fortient Foragt, og sikterlig vilde anvende alt, for at holde Hamborg og de øvrige Hansestæder (hvoriblandt Danzig, som bekiendt er, ikke mere hører, ved deres Rigsmiddelbarhed, og paa det eftertrykkeligste bevare dem mod Vold, Nederelven Hamborg, den 22de December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Af authentisk Kilde kan man herved paa det bestemteste forsikkre, at den i den kiøbenhavnske Tidende af 16de December værende Artikel angaaende denne Egn, indeholder en meget paafaldende og maaskee forsætlig Forvanskning af en meget simpel Kiændsgierning. Det er nemlig gandske vist grundet, at det preusiske Hof har ladet de tre Hansestæder, i Henseende til de billige Ønsker og Forestillinger, de ved Rigsfredscongressen have at anbringe, give de ønskeligste Forsikkringer, hvilke man har al Grund til at ansee for overeensstemmende med de øvrige derved interesserte Magters Sindelag. Fuldkommen usandt er det imidlertid, at der ved denne Leilighed er skeet noget officiel (!!!) Yttring angaaende noget tilbuder og ikke antaget Arqvisitions Project med hiins Stæder, og enhver fornuftig Bedømmer, til og af sig selv lettelig (?) indsee, hvorfor en saadan Communication ikke vel kunde være muelig. Overalt (tilføyer den hamborgske Correspondent, af hvem denne Artikel, ligesom foregaaende af Altonas Merkurius, udskrives) – kan man ikke nok advare og opfordre Publicum, strængere end hidtil, at vogte sig for de utallige Rygter og Nyheder, hvorved i nærværende Epoke ilde underrettede, eller ilde sindede selve gjorte Politiker søgt at udbrede fornærmende Beskyldninger mod de respectabelste Magter, almindelig Mistroe, og ugrundede Bekymringer (som rigtig nok det, der i disse Tider i det vestlige og sydlige Tydskland, i Schweits. og Jtalien synes at foregaae, giver en ikke aldeles ube føyet Trorværdighed. naar res hans dom paa 823 Haag, den 16de December. Borger-PlauwConventens nærværende Præsident, er endnu bestandig syg, ogsaa hans Vicarius paa Langen, er i Gaar bleven syg, og nu har dennes Forgiænger, den bekiendte Repræsentant Breede, igien taget Præsidentskolen, og udsat Møderne til Mandag. Disse tre høre alle (?) til de 43 Repræsentanter, der udgiøre Modvartier mod de Moderate; de have under 12te d. M. udstædet en Erklæring i Trykken, hvori ligesom deres politiske Troesbekiendelse aflægges, og som i ni Artikler indeholder, hvad der hører til varig at oprette det reene Demokratie, og forstyrre Fæderalismen, og provincial Aristocratiet. De forsikkre tillige, at de ikke ville give deres Stemme, uden til en Constitution, der har disse 9 Artikler til Grundvold. Disse ere: uforfalsket Folkeregiering, Liig heden i Borgerstat, Folkets ordnede Jndflydelse paa Regieringen, Republikens Eenhed og deelelighed, saavel indet politiske som inancelle, kun en Nationalcasse, Ansvarlighed for den udøvende Magt, hele Landets Gield erklæret national Gield, o. s. v. a Rom, de voris Flid, an inden H. 71 Aar. den. Det synes nu aldeles upaatvivleligt, at de Franske beholde Rhinen fra Maynz til Strasborg, om det eleviske underhandles der deris af
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Carlsruhe, den 14de December. Efterretningen om de Franskes Fremrykken mod Maynz og Ehrenbreitstein skal have været Rigsdeputationen gandske uventet, ogsaa taler man endnu om mange andre Forandringer. Saaledes siger man her høyt, at Wirtemberg efter Separatfreden skal faae Provstiet Elwangen, Abbediet melselten, og det Biskoppen af Strasborg tilhørende Oberkirch, tilligemed Oppenau. at ad hanChin, den 17de December. Natten den 9de af en overordentlig Coureer kommet hertil med et Brev fra Commissaire Ordonateur Dubreton til Krigscommissair Lepelletier her, hvori Dubreton beordrer denne, fortøvet at forføye sig til Maynz, og antage Hovedopsynet i denne Stad, som de Franske agte at besætte. Men da Lepollerier nu ikke er her, men i Julich, er en Coureer sendt herfra til ham, at bringe ham denne befaling. Strasborg, den 10de December. Medens de titomtalte trende Halvbrigader nærme sig mod Maynz, og befættede af Østerrigerne forladte Poster paa venstre Rhinbred, marchere andre til Bruntout, forniodentlig for at besætte Ærguel og Mynsterdalen, der skulle indlemmes i Departementet Montterrible.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Overrhinen, den 16de December, Hidtil have de Franske ved deres Fremrykning paa venstre Rhinbred, intet Artillerie fort med. Exgreven af Exprovence vil, efter Forlydende, inden kort Tid forlade Blankenborglere
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
J de Schveitser-Egne, der grændse nærmest til Jtalien, griber Friehedsaanden bestandig mere om sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
J Canton Appenzell herske stærke Gjæringer. De Reformeerte, der udgiøre de to Trediedele af denne Cantons Jndvaanere, have udnævne en Committee af 350 Medlemmer til at giennemser Lovene, og foreslaae de nødvendige Forandringer. Cantonens store Raad skal aarlig aflægge Regnskab for sin Forvaltning. Committeens Møder have hidtil været meget stormende; og i Landet er der forefaldet adskillige Uordener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
J Jngolstadt siges de Keiserlige paa ny at fortsætte Fæstningsarbeiderne, og besætte den gandske af de Keiserlige. Alen, den 13de December, Siden i Gaar er det her bekiendt, at vor hele Rhinarmee er paa Hiem march til Arvelandene Bayern, og Salsburg, og at blot et Contingent bliver tilbage ved Rigstropperne Buonaparte skal ved sin Afreise fra Rastadt have efterladt sig den Begjæring, at man i det høyeste skulde underhandle 40 Dage efter hans Hiemkomst, og da tile til Endelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Dags Hofuldenden, mælder, at Erkehertug, Carl er udnævnt til Gouverneur og Generalcapitain i Kongeriger, Bøhmen, og at ham er overdrager at bestyre alle Militairanliggender der. Han vil bereise Fæstningerne i Bøhmen, og derpaa for en kort Tid forføye sig til Dresden. Se Nogle underske, og især adskillige hohmiske Regimenter have faaet Befaling at forlade den italienske Armee, og rykke i deres gamle Standqvarterer, især skal Jnfanteriet henlægges i Bøhmen, J dette Øieblik kommer her Efterretning, at den 9de 20000 Mand af vore skulle være rykket ind i Venedig. Theresianum er indvier den niende, og Abbeden Hofstætter indsat til dette Jnstituts Vicedirector, (paa hvem man altsaa med Føye kan anvende det gamle Ordspil; cenest en Viceade plus) god Hande Mayland, den 5te December. J Bologna er kommet en spansk Coureer fra Madrid, og siden den Tid hedder det, at Kongen af Spanien har kalder JesuiterOrdenen tilbage i sine Stater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Langs med Minciosloden oprettes nu Batterier til at forbinde Fæstningerne Mantua, og Peschiera, og Forstaden St. Georgio ved Mantua skal ligeledes tilfulde befæstes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Cadix, den 17de November. Neppe lod det, som den engelske Flode havde hævet sin halvaarige Blokade, førend i Dag 18 Linieskibe og 2 Fregatter igien have ladet sig see for vor Havn, og hindre vore Skibe at løbe ud. Ogsaa har man Efterretning, at 12 algierske Corsarer ere udløbne, at krydse paa Maroccanerne Mayland, den 9de December. Cisalpinerne. have, som fra Bologna mældes, alt begyndt Fiendtligheder mod Romerne. Ved Fortet Leo, ikke langt fra Rimini, er det kommet til en liden Fægtning, der er faldet vanheldig ud for Cisalpinerne. De havde to Kanoner hos sig. Paven har, som bekiendt, alt erkiendt den cisalpinske Republik; men man forlanger, at han ydermere skal betale adskillige Millioner, som han, efter Angivende, skylder de tre romerske nu med de cisalvinske Republik forenede Legationer. Man vil tage Hertug dommet Urbino i Besiddelse, indtil denne Sum er afbetalt. Jligemaade vil man, han skal betale de Krigsomkostninger, den cisalpinske Republik har sat sig i for hans Skyld. Derfor, hedder det, man vil forlange Afstaaelsen af Marchia Ancona
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Wien den 16de December. Efter de her udbredte Rygter skal Churværdigheden for Cøln og Trier gandske ophøre, og derimod Hessencassel og Würtemberg faae den, Churfyrsten af Cøln derimod efter Pil Død faae den – brøstfældige - Pavestoel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Efter Breve fra Semlin har den tyrkiske RebelPaswan Oglu Pacha af Widdin, bemestret sig Staden Rissa, erobret, og brændt, Semendrig, og rykket frem mod Belgrad, hvorfra mange hundrede Familier singtede til Semlin. drer. lille Regimenter ved Rhinen have Befaling at gaae til Bøhmen og Mæhren. Da der og drives saa stærk, paa Erkehertug Carls Afreise, og desuden megen Munition og Skyts gaaer til Bøhmen, har dette givet Anledning til mange Formodninger. Det Sande i Tingen er: Østerrig skyer Krig, og viser sig alvorlig, for desbedre at undgaae den. Regensborg, den 17de December. Ogsaa vort Bayern torde ved Fredsslutningen nødes til at spille en Hovedrolle. Salsburg, Passau. Berchrolsgaden, og Landshut synes at forestaae en Forandring. Latour skal besætte Jseren, og Staader Leichsloden. Schweits, den 11te December. J Morgen eller Overmorgen i det seeneste bliver Mynsterdalen, Erquel, og de øvrige den forhenværende Biskop af Basel tilhørende Lande besatte med franske Tropper. J Gaar er den franske General St. Cyr kommet til Hüningen med et Corps Tropper, der i disse Dage er passet Rhinen, for, i Følge en hemmelig Artikel af Campoformide-Tractaten at besætte Frikdalen; den bernske Regiering skal over alle disse Begivenheder være i største Bestyrkelse. Snart er Canton Bern paa tre Sider omgivet af franske Tropper. Det helvetiske Directorium i Zürich har indstændig indbudet alle Cantoner saa hastig som mueligt, at sende Deputerede til en overordentlig Landdag i Frauenfeld, at raadslaae om adskillige schweitzerske Regieringers critiske Stilling, hvilket er den eneste Vey for Schweitz at undgaae de Actioner og Reactioner, nu Revolution stedse hos ledsages af. vel Rastadt, den 16de December. Schweitzes aristoeratiske Cantons komme vel, for ikke at opleve en Revolution til selv at democratisere sig. Schweitzes Stilling var aldrig saa critisk, som i nærværende Øieblik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Tydsklands er det ikke mindre. Fra maynzisk Side har man protesteret imod det ved Rhinen forefaldende; derimod skulle de franske Gesandte have erklæret Kongresdeputationens Fuldmagter ugyldige, da de forudsatte Rigs integritet; ligeledes skulle de have forlangt Staden Maynden inddrømmet til Vinterqvarteer,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Overrhin, den 19de December. Churfyrsten af Maynz vidste intet Ord af den Plan angaaende Maynzes Overgivelse til de Franske, førend Hofraad Keisersberg, blev sendt ham Coureer til Aschaffenburg med den Efterretning, at de Franske rykkede mod Staden. Denne Tidende skal have gjort en skrækkelig Jndtryk paa ham, og give hans Helbred er Stød, nu bereder han sig ogsaa til at forlade Aschaffenburg, som de Franske ligeledes rykke imod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Maynz, den 18de December. Denne Fæstning er i Morges ved en franske Trompet opfordret til Overgivelse. J Nat holdes overordentlige Krigsraad, og Courerer sendtes til General Leseure, til Churfyrsten og til Rastadt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Daumstadt, den 19de December. De Franskes Fremrykken over Rhinfloden, og i vort Land har her voldt største Bestyrkelse. Vort Hof reiser bort; thi de Franske ere seete ingen Miil herfra Frankfurt, den 19de December. Breve fra Hannover mælde, at man der har den beroeligende Efterretning, at man intet har at befrygte af fiendtligt Jndbrud. Naar de Franske rykke ind i Maynz, vil formodentlig komme an paa, hvor snart de Keiserlige kunne faae ryddet Fæstningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Paris, den 15de December. Herværende Journaler indeholde det uhiemlede Rygte, at til vore i Holland staaende 25000 Mand endnu 40000 skulle støde. Meget mueligt er det, at de geistlige Fyrstendemmer i Tydskland ville underkastes fuldkommen Forandring. Buonaparte meenes at blive her 14 Dage endnu, for at giøre fuld Aftale om det fast besluttede Tog mod Engelland. Mellem ham og Angereau skal ikke være den bedste Forstaaelse, og lægger man Mærke til, at denne just nu har mistet den betydeligste Deel af sin Commando, Efter Poultiers Ami des Loix er 1ste Januar den Dag, da de Franske skulle rykke ind i May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Kiøbenhavn, den 29 December. Under Dato den 1ste December er udkommet en Forordning, om Tamper-Retternes Afskaffelse i Danmark og Norge, samt at de Norske Consistoris Retters og Landemoders Behandlinger og Domme, i geistlige Sager, skulle herefter indstevnes umiddelbar for HøiesteRet m.v.; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Under samme Dato er udkommet en Forordning, som bestemmer, at Politie-Commissionernes Domme, i Norge skulle herefter staae umiddelbar under HøiesteRets Paakiendelse, naar Sagen angaaer saa meget som 50 Rdlr., eller den idømte legemlige Straf er haardere, end 14 Dages Fængsel paa Vand og Brød; men at bemeldte Commissioners Domme bør, i mindre vigtige Tilfælde, være inappellable, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-29
Under Dato den 15de December er udkommet en Forordning, som forbyder, at giøre Arrest eller Jndførsel i Haandværks Redskaber, eller andre saadanne Ting, der ere nøddendige til Skyldneres Nærings Drift, saalænge der findes andre Ting i Debitors Boe, som ere tilstrækkelige, til Sikkerhed eller Fyldestgiørelse for Creditors lovlige Fordring, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-01
Mandagen, den 1 Januarii. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-01
Rastadt, den 21de December. Den franske Deputation har erklæret Rigsdeputationens Fuldmagter utilstrækkelige, og forlanger dem uindskrænkede, og ikke grundede paa Rigsintegriteten. Rigsdirectoriet har derpaa forlangt, at man i det mindste først maatte være vis paa Vaabenstilstanden, da de franske Tropper giennembrød Stilstandslinien, og indspærrede Maynz; herpaa blev svaret, at inden de Franske fik Mann, var ikke at tænke paa Vinterqvarterer. Man forsikkrer ellers, at, naar de have Maynz, marchere de strax ind i det fuldaiske og würzborgiske. Mellem de preusiske, keiserlige, og franske Befuldmægtigede skal største Enighed herske. Carlsruhe, den 25de December. Efter den militaire Convention af 1ste December komme de paa hiin Side af Rhinen liggende Fæstninger Mannheim, Philipsborg og Ehrenbreitstein ikke i de franskes Hænder; en anden Sag er det med Manz, naar det den 29de er gandske rømt af de Keiserlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-01
Wezlar, den 21de December. Paa nogle Dage er den hele venstre Fløy af de Franske i meget stærk Bevægelse, og det her seer meget krigerisk ud, de fleste tage deres Vei af Paderborn og Mynster, og kun en Deel har nærmet sig det fuldaiske. Lefevres Hovedqvarteer er i Dag brudt op til Visbaden; betydelige Ting synes at være i Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-01
Frankfurt, den 23de December. Det hedder, at Maynz den 29de skal besættes af de Franske. Fæstningen Ehrenbreitstein - som de Franske ligeledes paa ny paastaae – er forladt af de keiserlige Tropper. Man paastaaer, at de Franske vil besætte Linien fra Fuld til Würzburg, for at kunde anslaae det som Eqvivalent. Til vore Blades Rygter hører fremdeles, at Directoriet af Canton Bern fordrer 24 Millioner Livres, som Skadesløsholdelse for Aristocraternes og Emigranternes tilstædede Ophold, hvorved bemeldte Canton skal have trukket over 100 Millioner fra Frankerig.