JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Jndsendt. I Uriheden om, hvor Hs. Kongelige Majestæt vilde land enten ved Faaborg eller ved Bøygden i 2den, havde Stiftets og Amtets Øvrigheder, Herskaberne og andre Honoratiores af Omegnen, tidlig om Morgenen, den Dag Allerhøistsammes Ankomst forventedes, henvandt sig til Horne Kirke, for fra sammes Taarn at lagttage hvilken Kours det Skib, som skulde overbringe Hs. Majestæt fra Als til Fyen, vilde tage. Saasnart Man derfra kunde forvisse sig om, at der styredes ikke til Faaborg, hvorhen Vinden var ugunstig, men til Bøygden, begave sig Alle derhen, for at modtage Monarken med Glæde og med den Høitidelighed, som paa den ved Bøygden nøgne Strandbred, i sin Uvished om hvor der maatte landes, for Øieblikket var mulig. Efter at Landets elskte Fader huld og kierlig havde hilset sit danske Folk, som her modtog ham, hvis Grund han her først betraadte fortsatte han Reisen. Saasnart den Vogn, som førte Hs. Majestæt, kunde sees fra nærmeste Landsbye Horne Kirketaarn, ringedes Klokkerne; Gaden, gjennem hvilken Veien førte, var bestrøet med Grønt og med Blomster, da Hs. Majestæt nærmede sig Kirken præluderedes med Orgelet, som er saa nær, at det got kan høres paa Veien, og idet Hs. Majestæt drog forbi Kirken stemte det der tidlig forsamlede glade, Landets Fader hengivne, Folk 3 Gange Hurra, Kongen lere. J det Allerhøistsamme passerede forbi Hvedholm lod Beboeren, Hr. Grev Bille Brahe, Hs. Majestæt derfra sallutere med Kanonskud. Derpaa naaedes den Korsver hvor Faaborg, Byes Borgervæbning varaderede. Og saaledes begyndte Hs. Majestæts Tog paa dansk Grund under samme Glædes og og Kjærligheds Toner, som det bestandig fortsattes og Hovedstaden endtes med. Det var en elsket, agtet, tilbedes Faders Hjemkomst til glade jublende Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Fra Pressen er udkommet: Franzosernes Synderegister i Tydskland. Oversat af Mag. L. Hasse. Dette høist læseværdige Skriv skildrer med sande og stærke Farver Frugterne af den franske Erobringssyge og de Ødelæggelser, der i Tydskland anrettedes for det rædsomme Uhyre Universalmonarkiet, hvis Lige ingen barbarisk Tidsalder kan fremvise og som den menneskelige Land neppe har Kraft og Sproget neppe Ord til at fremstille. Overalt ere disse Skildringer oplyste med Kjendsgjerninger, som meget forhøie Jnteressen og bidrage til at opvække hellig Afskve for det frygteligste Tyrannie. Under hvilke Synspunkter Fortællingen iøvrigt er indbefattet kan sees af følgende Liste over Jndholdet: 1. Jndledning. - 2. Aandsundertrykkelser, som Franzoserne have tilladt sig i Tydskland. - 3. Handels og Næringsveies Tilintetgjørelse i Tydskland. - 4. De tydske Fyrsters Nedværdigelse. - 5. Den tydske Adels Fornedrelse og Undertrykkelse. - 6. Det tydske Militærs Nedværdigelse. - 7. Det tydske Folks Fornedrelse. - 8. De tyrske Landes Ødelæggelse og Udsuelser. - 9. Plyndringer, Ødelæggelser og Udpresninger, som Franzoserne have udøvet i Kongeriget Sachsen og flere Lande. - 10. Slutning. Skrivtet (10 1/2 Ark stort, sælges for 9 Rbmk. i Materie og 10 Rbmk. indheftet hos Hr. Hofboghandler Schubothe paa Børsen No. 5 i Kjøbenhavn og om kort Tid tillige hos mine Kommissionairer i Provindserne, saavelsom her i Odense hos Forlæggeren paa Vestergade. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Nyelig hjemkommen gullandsk SteenterG. F. B. i Foustager, og engelsk Steentøi af fori Samme Sted er en meget smuk nye og moderne Vog med 2 lakerede Stole, og en anden noget brugt med 3 Stole, at faae for billig Priis. skjellige Slags faaes hos Kjøbmand Brodersen, Hovedgaarden Refstrup, beliggende i Veile Amt i Avi land, 2 1/2 Miil fra Veile, der staaer for Hartkorn fri Hovedgaards Taxt, imellem 10 a 11 Tønder, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Til Gaarden er omtrent 200 Tdr. Land, en indhegnet Bøge= og Egeskov af omtrent 60 Tdr. Land, overflødig Tørvemose, en stor og god Frugthauge skjønne og vel vedligeholdte Bygninger til anstændte Beboelse, endog for et Herskab. Gaarden kan med Sæd og Besætning modtages strax eller til hvad Tid Kjøberen ønsker det. Eiendommen paavises af Bestyreten paa Gaarden, og handles med undertegnede Eier. Krøll, Nielstrup, 15 Juni 1815. Forpagter paa Nielstrup i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
En sjelden god Land-Eiendom, som er beliggende i Ribe Amt Anst Herred, Seest Sogn, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Kolding Raadstue Fredagen den 21 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet. Gaarden er beliggende 1/2 Miil Vesten Kolding, i en behagelig og skovrig Egn; dens Bygninger ere alle i de sidste 2 Aar af nye opførde, hvoraf Laden og Vaaningshuset ere af Grundmuur, og sidste indrettet til Beboelse for en honnet Familie. Ager og Engs Hartkorn er 6 Tdr. 2 Fdkr., Skovskyld 3 Fdkr. 2 4/5 Alb., hvortil er et Areal af circa 250 Tdr. Land a 14000 - Alen, hvoraf over 30 Tdr. Land er bevoxet med prægtig Ege= og Bøgeskov. Af Enghøe avles aarlig 100 til 120 Læs. Agerlandet (hvoraf størstedelen i mange Aar ikke har været dyrket) bestaaer af fortrinlig god leermuldet Jord, og overalt paa Eiendommen findes god Mergel; Konge- og Kirketienden er kjøbt til Gaarden, og Præstetienden er for stedse akkorderet for en ubetydelig Korn-Afgivet; Gaarden kan tiltrædes strax eller til 1 November, og følger da i Kjøbet det indavlede Korn af Udsæden 7 Tønder Rug, 13 Tdr. Byg, 23 Tdr. Havre og 3 Tdr. Boghvede; om det forlanges, kan ogsaa nogen Besætning af Køer og Bester, samt Ind- og Udboe følge med i Kjøbet. Hos. S. T. Hr. Proprietair Schmidt til Hønneberg Ladegaard ved Kolding, og hos Hr. Simon Poulsen i Seest, kan Liebhavere faae nøiere Underretning om denne Eiendom, som da forevises af Avlsfogden paa Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Paa Adressekontoiret faaes: Reslexions politiquessur quelques Eicrits du jour et surles interets de tous les Francais par H. de Chateaubriand. - Rap bort sur L'etat, de la France falt at Roi dans son Conseil par le Vicomte de Chateaubriand. - Une Annee de lavie de Lempereur Napoleon. - De Liimpossibilito d'etablir un Gouvernements constitutionel sous un Chef militaire et particulieroment sous Napoleon par M. Comte. - Histoire de Societes secrstes de Larmee. - Geheime Nachrichten uber Napoleon Bonaparte, von einem Mann, der ihn selt funtzehn Jahren nicht verlassen hat. - Det udkomne Julii Maaneds-Hefte 1815 af Dansk Minerva, ved K. L. Rabbek, samt Subskription paa Fortsættelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Appelsiner, Citroner og Pommerantzer, faaes hos Jsaach Jørael, Overgade Nr. 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Førstkommende Løverdag den 1 Juli, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Langeskovs Ting afholdt Licitation over en Skolebygnings Opførselse i Drigstrup Sogn, der skal bestaae af 10 Fag. Dens Jndretning med Konditionerne skal nærmere blive bekjendtgjorte paa Licitationsstedet, og kunne forinden erfares hos Forvalteren ved Stamhuset Lundsgaard, Hr. Kjøbmand Hans Larsen i Kjerteminde. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 22 Juni S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-27
Den 20 Mai er en lille firegangs Jolle, med fire Tofter og to ny Aarer, som nylig er tjæret, bjerget i Søen paa Hindsholms Forstrand; Eieren kan bekomme den hos Selveier Lars Madsen, boende i Midskov paa Hindshold¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Krigs-Efterretninger. Fra alle Sider stadfæster det sig, at Seiren over Bonaparte den 18de har været fuldstændig, endog mere end Mon i Førstningen vovede at troe, den almindelige Jubel er og saa meget større, som Alt beviser, at han har kjempet saa fortvivlet, at Kjernen af hans Tropper er ødelagt, og at Man følgelig snart tør haab hans fuldkomne Fald. Dog, Kjendsgierninger tale befor sig selv. For ei at afbryde den historiske Kjæde følge altsaa her de vi tigste, uddragne efter deres Tidsfølge af de adspredte Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Den 23de erfarede Man i Berlin ved en Privat Efterretning Fjendens Angreb den 15 og 16de, med den omstændighed, et Fyrst Blücher sidste Dag havde faaet en let Kontusion paa Foden, uden derfor at forlade Hesten, og at 2 Heste vare skudte under General Gneisenau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Den 24de indtraf Lieutenant Nernst som Koureer med følgende Skrivelse til General Kalkreuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Jeg melder herved Deres Excillerz, at jeg i Gaar har i Forbindelse med den engelske Armee under Hertugen af Wellington vundet den fuldstændigste Seier over Napoleon Bonaparte. Slaget forefaldt Nærheden af nogle enkelte paa Veien herfra til Brussel, liggende Huse, la belle Alliance (den skjønne Forening) kaldet, og med et bedre Navn kan denne vigtige Dag neppHetegnes. Den franske Armee er aldeles opløst og en Mængde Skyts erobret. Tiden tillader mig ei, i dette Øietik at meddele Deres Excellenz mere. Jeg forbeholder mig nærmere Details og beder Dem blot at meddele de gede Berlinere denne glædelige Efterretning. - Hovedqvarteer Genappe den 19 Juni om Morgenen Klokken 5 1/2. Blücher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Ved Opfyldelsen af dette Heltens Ønske tilføiede Kalk reuth, endnu efter Lieutenant Nernsts mundtlige Udsagn at ved hans Afgang talte Man allerede 192 Stykker erobrede Kanoner og over dobbelt saa mange Munitions- og Proviantvogne, at Bonapartes og hans Generalers hele Eqvipage var taget, og at Grev Greisenau forfulgte den flygtende Fjende uden at finde Modstand. Vandammes Korps derimod stod endnu den 19de om Middagen overfor det 3die Armeekorps under General Thielemann Ud Vivre, men da Veiene over Nivelles og Charler vare det afskaarne, saa forestod Vandamme anden Gang en lignende Skjebne som ved Culm (i Bøhmen 1813)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
J Berlin cirkulerer endnu følgende karakteristiske Brev fra den brave Blücher til sin Ægtefælle: Hvad jeg har lovet, har jeg holdt. Den 17de maatte jeg vige for Overmagten; men d. 18de har jeg i Forening med min Ven Wellington gjort Kaa paa Napoleon. Hans Armee er reent i Deroute, og hans Artillerie, Bagage, Munitionsvogne og Eqvipager befinde sig i mine Hænder; selv hans egne Ordensbaand, som Man har fundet i hans Vogn, bleve mig effen bragte. Endnu i Gaar har jeg mistet to Heste. Med Bonapartes Historie vil det nu vel snart være forbi. Blücher. Hans Søn har endnu skrevet derunder: "Paa Chausseen til Senappe her Faaer Blücher havt saa hjertelig en Omfavnelse med Wellington, at det var det meest rørende Syn Man kan tænke sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Vor Hovedstad - skriver Man fra Berlin - er glædedrukken, da Efterretningen om de første Dages Fægtninger som saa naturligt i store Stæder, havde udbredt nogen Bekymring. Men desto større er denne Dags Fryd. Lieutenant Nernst, som havde gjort Reisen i Hertu en af Bassa nos Vogn, fra hvilken Bonapartes første Minister selv med Nød undkom, efterat have maattet lade samme i Stikken, blev høitidelig indhentet med 36 blæsende Postillioner og under Folkets ubeskrivelige Jubel. Kl. 1 forkyndte 101 Kanonskud de lykkelige Jndvaanere den store Seier; i Aften bliver Staden overalt illumineret og i Morgen synges Te Deum i alle Kirker. Vor elskede Konge, som om Aftenen den 22de afreiste til Armeen, har ventelig faaet den glade Seiersbudskab i Naurburg, hvor han vilde indtræffi Gaar Aftes – J Haag var Seieren ligeledes bleven høitideligholdt og Orange-Faner og Baand valede paa alle offentlige Pladser og ud af alle Vinduer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
En Koureer er ligeledes ankommen til Frankfurt med Beretning om hiint flere Dages Slag til Kongen af Preusser, fra Fyrst Blücher, hvoraf endnu erfares, at det var det første preussiske Armeekorps under General v. Ziethen, som den 15 Juni blev angrebet paa Forposterne. Natten til den 16de forenede Blücher det 2det og 3die Korps med samme; men maatte, efterat have den 16de udholdt en Angreb af Bonapartes hele Magt, trække sig tilbage til Egnen ved Genappe. Den 17de blev det ved blotte Forpostfægtninger og den 18de angreeb derpaa Bonaparte som bekjendt Wellington, efterat have opstilt Vandammes af omtrent 28,000 Md. bestaaende Korps imod den preussiske Armee &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Engelske Blade fortælle endnu, at Engellænderne og Franzoserne kom hinanden saa nær i en Fægtning, at Wellingtons Stab nogentid befandt sig midt imellem det franske Kavallerie, og den tapre Prinds af Oranien skal engang have været i Fangenskab, men blev igjen befriet. Hertugen af Wellington, under hvem en Hest og blev skudt, skal som erfaren Kriger have givet sine Befalinger med største Koldblodighed, medens Kanon- og Fiintekugler regnede rundt omkring ham saaledes, at den russiske Gesandt hos Ludvig VIII samt den østerrigske General, Baron St. Vindent, bleve saarede ved hans Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Om Thet af Generaler og Officerer paa de Allieredes Side saavelsom Tallet paa de fangne franske Generaler ere Efterretningerne endnu heel ubestemte og modsigende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Prindsen af Hessen Homburg, Hertug Bernhard af Weimar, den belgiske General v. Merlen og Wellingtons første Adjutant nævnes iblandt de Dræbte, Prindsen af Nassau-Usingen, Generalerne Paget. Sommerset; Dørnberg, v. Alten, og paa preussisk Side Generalerne Thielemann, Jürgas, Kraft, Holzendorff foruden saa mange flere iblandt de Saarede. Snart vil Man vel og med Vished erfare, hvilke af de vist nok formange franske Generaler, f. Ex. Bonapartes Adjutantere Dumulin og Cambaceres, Ney, Vandamme, Lefevre Desnouettes, Caulincourt ja selv Bertrand, med Rette eller Urette anføres mellem de Fangne, som overalt til hvormange Tusinde disses Antal egentlig beløber sig. Den hele Magt, hvormed Napoleon var rykket frem, angives til over 150,000 Md. Det forsikres endnu stedse, at Murat har været med ham. Proklamationen, hvormed Napoleon denne Sinde førte sine Soldater til Slagterbænken, er udstædt fra Avesnes den 14 Juni og lyder som følger: "Soldater. Jdag er det Marenco= og Friedland Slagets Aarsdag, som hvert for sig til forskjellige Tider afgjorte Europes Skjebne. Den Gang saavelsom ved Ansterlitz og senere ved Wegram vare Vi for høimodige. Vi fæstede Troe til de Prindsers Forsikringer og Eeder, som Vi lode beholde deres Troner. Men nu have de sluttet en Pagt og true Frankerigs Uafhængighed og helligste Rettigheder. De have begyndt det uretfærdigste Angreeb. Lader os ile dem imøde. Ere De og Vi da ikke længer de samme? Soldater, Ved Jena vare J En imod Tree mod de nu saa stolte Preussere, og ved Montmirail Een imod Sex!! Lad dem af Eder, som have været indspærrede paa de engelske Fangeskibe, fortælle hvad de have liidt. Sachserne Belgierne, Hannoveranerne, Rhinforbundets Soldater sukke over, at de skulle kjæmpe for en uretfærdig Sag. De vide, at denne Koalition er umættelig. Efterat have opslugt 12 Millioner Polakker, 12 Millioner Jtaliener, 1 Million Sachser, 6 Millioner Belgier, vil den endnu ligeledes opsluge de tydske Stater af anden Rang. Øieblikkets Lykke forblinder dem. Frankerigs Undertrykkelse og Fornedrelse overstiger deres Kræfter. Soldater, Vi have forceerte Marscher at gjøre, Slag at levere, og overhovedet mange Farer at gjennemgaae. Dog, Vi maae have Udholdenhed, og Seiren vil blive vores. Da vil Frankerigs Rettigheder, Ære og Lykke igjen erobres. For enhver Franzos, hvem Hjertet sidder paa det rette Sted, er Øieblikket kommet at seire eller døe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Napoleon. Om de Fordele, Bonaparte den 16de vandt, havde han udgivet en pralende Bulletin, hvori han efter Sædvan foregiver at have tilintetgjort den fjendtlige Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Foruden denne har Man endnu havt en Telegraf Depesche, i Boulogne om at Suchet skulde have angrebet og slaget de sardinske Tropper ved Chambern. Man troer det En saalidt som det Andet, men skulde de end have havt et partielt Tab, ville de fra Sevoyen hidstrømmende Østerrigere snart reise de faldne Sager igjen paa denne Kant. J Wavre havde Preusserne kastet sig ind i Husene, og gjorde herfra en mordisk Jld paa Fjenden. Man melder endnu fra Berlin, at i Bonapartes egen Reisevogn fandtes i en Kasse alle de Ordener som han nogentid har faaet. Da denne blev bragt Blücher, udtog han Stjernen for den preussiske sorte Ørne-Orden og sendte ved en Adjutant til Hs. Majestæt Kongen med de Ord: Suus Cuique; (Enhver Sit), som netop er Ordenens Overskrivt. Foruden den Mængde Kostbarheder og Penge, som er frataget Fjenden, har Man fundet hele Pakker med Proklamationer, der vare daterede fra Slottet Lacken (ved Brüssel); Om Vandamme melder en Skrivelse fra Dusseldorf, af 23 Juni, at han har skudt sig selv, efterat hans Armeekorps paa 16 til 20,000 Mk. havde overgivet sig. Mau bruge og Philipperille skulle have kapituleret, og selv Fæstningerne Valenciennes og Lille skulle have udstukket den hvide Fane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Endelig stadfæste de nyeste Efterretninger Frugterne af Slaget den 18de ved flere til Hamborg i Tirsdags indløbne Breve fra Haag, Mons, Binch a., som melde, at Krigstheatret alt er fløttet ind paa selve fransk Grund, da Wellingtons Hovedqvarteer var den 22de i Bavere i Frankerig og Blüchers i Tirlement, samt at deres Forposter allerede naarde tille Chateau Cambresis imellem Valenciennes og Lyon. Fra Nons tilføies endog den omstændighed at Bücher overfaldt Fjenden saa uformodentlig imellem Manbruge og Leon, at han fratog ham hans hele Reserve park, bestaaende af 200 Kanoner. Videre faldt den Galla-Vogn, hvori Bonaparte med 8 Hengster for vilde have holdt sit Indtog i Brussel, 30 arabiske Heste samt alle hans Korter, Planer og hemmelige Korrespondents, Blüchers Hænder. Af Kommandanten i Cöln, v. Ende. blev og den 23de bekjendtgjort, at en fra Blüchers Hovedqvarteer Merbes le Chatten den 22de til Kongen afsendt Koureer Lieutenant v. Plessen, berettede, at Blücher, samme Dag endnu stod i Begreb med at trænge 5 Mile dybere ind i Frankerig. De Franskes Nederlag skal over li være saa afgjort, at de neppe kunne stille sig igjen før de have naaet Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Sidstmeldte Efterretninger melde endnu, at det hele sydlige Frankerig, navnlig Stæderne Marseille, Lyon, Toulouse og Bordeaux have erklæret sig for Ludvig AVIII og tvunget flere af Bonapartes Generaler til at Lapitulere, at Royalisterne under Hertugen af Bourbon ialt 120,000 Mk. stærke, ere paa Marschen til Orleans og at den spanske Armee paa 60,000 Mk. med Hertugen, af Angouleme i Spidsen ligeledes rykker frem imod Bordeaux. Mellem Frankerig og Engelland er iøvrigt al Kommunikation nu ogsaa ophævet saaledes, at franske Aviser ikke engang komme meere til London. Et Skib, som nylig overførste Lucians Datter, der for sit Helbred var bleven tilbage i Engelland, til Calais, maatte kun opholde sig en en Time og fik Vagt ombord. Jmidlertid fik Man dog med samme de franske Aviser til den 17de. (De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Kjøbenhavns Vexelkours den 27 Junii. Hamborg 2 M. 603, k. S. 618. Amsterd. 2 M. 565, k. S. 568. London 2 M. 21 1/2 Rbd. Specier 620. Disse solgtes til 37 1/2 a 37 3/4 Rbmk. Kommiteesedler (med Rente) 67 1/2 a 67. pr. 100; Obligationer 290; Norske Sedler 61 1/2 a 62.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Forlangt Jndrykkelse. Nogle voxne Lapser og halvvorne Drenge have i de varme Foraarsdage fundet forgodt, offentligen at trodse Anstændigheden, ved at bade sig deels i Bassinet, deels i Agen ved de Steder og paa de Tider om Dagen, da Odense Byes Jndvaanere meest pleie at nyde det gode Veir paa de almindelig besøgte Promenader langs Canalen og langs Aaen. Disse Lapser og Drenge søge endog at opvække, paa alle Slags uanstændige Maader, de Spadserendes Opmærksomhed og tvinge Fruentimmer, som ikke have tabt Agtelse for Blufærdighed, til at forlade Prommenaaderne. Ved at gjøre den høie Øvrighed, opmærksom paa denne Uskik, for at den maatte vorde hævet, giver Jndsenderen sig den Frihed at bemærke at de sædvanlige Forbud og smaae Pengemulkter neppe vil virke paa disse Drenge, hvis Følelse for Skam allerede maa være borte, og som kun kopporlig kan tvinges til Ærbødighed for gode Sæder; hvorfor mennes, at et probat Middel torde være, at borttage og konfiskere til offentligt Salg ved Auction de Svømmendes Klæder, spærre Personerne, naar de kom i Land, ind i det første bedste Lukaf, f. E. i Skuret paa Muddermaskinen, eller andet Sted; lade dem sidde der nogne indtil Forældrene, eller deres foresatte sendte dem Klæder og betalte saavel Eieren af Jndelukket, som Politiebetjenterne en, af Politiekammeret bestemt, passende Godtgjørelse. - Private Folk fristes let til at standse en Uorden ved haandgribelige Midler paa de frække Lapser og Drenge, hvorfor det synes bedre, at Politiet kraftig virkede imed Drengenes kaade Skamløshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Paa Søndag prædiker Hr. Adjunkt Viberg til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Avertissements. En gammel Kuffert af Middelstørrelse, som er overtrukken med Sælhundeskind og kjendelig derpaa at Bøilen, hvori Hængelaasen skulde sidde. er afstødt, er sin Eier frakommen i Korsøers Gjæstgivergaard Søndagen den 25 Juni om Morgenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Da den efter Angivelse skal ved en Feiltagelse være bragt over Beltet med andre Reisendes Tøi, saa udbedes Jhændehaveren eller Andre, som derom kan give Oplysning, behagelig at melde denne snarest muelig til Hr. Apotheker Bayer i Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
2 Vaaningshuse paa Sortebrødre Torv, 2 Etager, med malede og betrukne Værelser, fornødent Gaardsrun- og Baghuus, og som kunde tiltrædes næste Michael, Fløttetid, ere underhaanden at faae tilkjøbs hos Prokurator S. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Fredagen den 28 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver Lyst= og Avlsgaarden Sophienlund, forhen Anesholm, beliggende ved Odense Skibhuusvei, ved en eneste Auction bortsolgt, med dertil hørende Besætning, Kreature, Avls= og Meierie-Redskaber af alle Slags; til Gaarden er henlagt circa 50 Tønder Land fortrinlige Jorder med fornøden Tørveskiær, Vaaningshuset er solid Grundmuur, Værelserne ere gibsede, malede og indrettede til Herskabs Brug, Ladegaardsbygningerne ere i alle Henseender saa gode som nye, og hensigtsmæssig indrettede. Gaarden er omgivet af 3 Lysthauger og en Kjøkkenhaugmed udsøgte Frugttræer, og ved at tage den i Øiesyn vi Man finde, at i deres Anlæg og Indretning er det Smagfulde og det Nyttige i høi Grad forenet. Gaardens Situation tæt ved Odense og Kanalen, er saa skjøn som Man kan tænke sig. Eiendommen kan ogsaa kjøbes underhaanden, og hvorom underhandles med Prokurator S. Hansen i Odense, der foreviser Vilkaarene og Jnventariellisten, samt paaviser Eiendommen, hvoraf Vaaningshuset strax kan tages i Besiddelse, og Jorderne med Vintersæden til Efteraaret. Odense den 28 Juni 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-29
Førstkommende Tirsdag den 4 Juli, Eftermiddag Kl. 3. Slet, lader jeg ved offentlig Auction i min Løkke i Asterupmarken her tæt ved Odense bortsælge i store og smaae afpælede Lodder omtrent 300 Borgerlæs Tørv baade Skjære og Trinetørv af god Bonitet, som er strax til at kjøre hiem. Odense den 29 Juni 1815. Niels Thrane.