Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Frankerig. Efter Tildragelserne i Paris og Kongens Suspension er foregaaet en stor Forandring med Anførerne ved de franske Krigstropper. Kapette er med fleere Generaler og Officierer undvigt fra den nordre Armee, Victor Broglio og nogle andre have ikke vildet sværge, den nye Eed; om Luener og Dillon blive i deres Poster, var uvist; Biron, Custine, Kellermann, Montesquion og Dumouriet, hvilken sidste har faaet Commanden i Fayettes Sted, havde aflagt den nye Eed, og syntes herefter at blive Hovedanførerne. Favette og hans Følge bleve anholdte af nogle østerrigske Soldater i det Limburgske, og paa Bekiendelsen, at de ikke vilde reise til de franske Printser, men til Holland, førte som Krigsfanger til Namur. J Sedan havde Municipalitetet efter Hr. Favettes Foranstaltning arresteret de Commissarier, som Nationalforsamlingen havde afsendt til den nordre Armee, men kort derefter sat dem igien i Friehed, saa ingen videre Urolighed heraf reiste sig. J Paris var man saa forbrittret paa Hr. Fayette, at man havde taget hans tilligemed Baillys og Neckers billeder bort af Nationalforsamlingens Sal, og dervar givet Ordre om at bemægtige sig hans Person, paa hvad Maade man kunde, hvilken Fare han ved sin Flugt har undgaaet. Jmod Alexander Lanteth, Barnave og fleere Lemmer af den constituerende Nationalforsamling er besluttet Anklagelse, og Ordre udstedt til Paagribelse. Lammeth er flygtet med Fayette, men Barnave skal være greben, og man skal have fundet 1 1/2 Million Assianate hos ham. Nogle af de forhen værende Ministre, saasom Montmorin, Duport, Bertrand, Duportail og Tarbe, samt den parisiske Syndicus Røderer, forfølges ligeledes med Anklagelse og Arrest. En Deel af Kongens Hofbetientere, ja endog nogle af Dronningens Hofdamer ere arresterede, og for at kunde rumme denne Mængde af Arrestantere bruger man et Kløster til Fængsel. Mange af de Arresteerte hades og forfølges af Jacobinerne, ikke fordi de ere af Hofpartiet, thi dette var en aldeles ugrundet beskyldning imod dem; men fordi de, som forhen værende Lemmer af den constituerende Nationalforsamling, ikke vilde taale, at Jacobinerne omskabde Constitutionen, som de lystede. Røderer skal have fulgt sin Jnteresse, og efter Omstædighederne snart været Jacobiner, snart Hofmand, snart af det moderate Partie. - Om den nye Regieringsform, som de mægtige Jacobinere arbeide paa at indføre i Frankerig, lader sig endnu intet med Vished sige. Snart synes det, at de, ved at udrydde alle Mindemærker og Konge=Navn, ville aldeles omstyrte Moparchiet og indføre en republikansk Regieringsform, ja at de endog, efter de forenede nordamerikanske Staters Exempel, ville have Frankerig deelt i fleere, smaa Republiker, som dog skulle udgiøre et Ganske. Snart derimod giøre visse Omstændigheder det ikke usandsynligt, at de ikke ville have den kongelige Regiering aldeles afskaffet, men meget indskrænket, og at deres Hensigter gaae ud paa at faae Hertugen af Orleans, som efter den 10de August er kommen tilbage til Paris, beskikket til Regent i Dauphins Mindre arrighed. At Jacobinerne ogsaa under den forestaaende National=Convention skulle vide at vedligeholde deres Magt og Jndflydelse, der om kan efter saa mange Prøver neppe tvivles. Jmidlertid synes den nærværende Tilstand i Frankerig at have standset, eller forandret de Allieredes Operationsplan. Luckner skal efter fransk Beretning have udlaget Preusserne af Sirques; den berlinske Tidende siger derimod, at disse frivillig have forladt samme. De daglig tilvoxende franske Armeer, det enthusiatiske Mod, som beseiler de fleste Soldater, de mange Grændsefæstninger, hvis Blokering vil alt for meget svække de Allieredes Tropper, og Crobring koste megen Tid og mange Mennesker, maa nødvendig giøre Fremgangen besværlig og langsom for de Allierede. De fleeste Departements med Municipaliteter og Natio na gardere have allerede tilkiendegivet National. forsamlingen deres Samtykke til den nye Revolution, og aflagt den foreskrevne Eed om at forsvare Friehed og Lighed. Disse 2de Ord ere nu blevne det almindelige Løsen i Paris, og man nævner næsten ikke meere Constitutionen.