Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-12-03
Afdøde Baron Selby paa Gyldenstein var nemlig i sin Tid Nabo til min tidligere Eiendom, Kniphagen i Holsteen, og anvendte i Aaret 1814 til sin Brak den menneskelige Guano paa den Maade, at han lod et Regiment Russer, der laa i hans Landsbyer, opfordre til, hver Morgen at forrette deres Nødtørft paa hans Brak, og det i Række og Geled, en Qvadratalen beregnet priMand, hvorimod hver Soldat om Løverdagen skulde erholde en god Watky" Brændeviin og Øl. Russerne gik gjerne ind paa dette Forslag, og jeg har tidt, dog behørig Afstand, været Øievidne til denne snurrige Morgen-Exercits. Nok sagt: hele Brakken, 6 Tdr. Land af Meierigaarden Rantzausgave, hvor der blev brugt Vexeldrift, blev gjødet paa denne Maade, derpaa nogle Gange pløiet og harvet, og endelig besaaet med Gulerødder. Men aldrig i mit Liv før har jeg seet saadanne Gullerødder, som her i Efteraaret 1814. De vare vel Arm tykke og Alen lange, og Udbyttet af disse 6 Tdr. Land beløb sig, efter Datids Priser, til 3000 Rbd. Det maa imidlertid bemærkes, at Baronen beregnede alle sine Vexeldrift-Produkter efter Kjøbenhavns Torvepriser, men forresten benyttede dem selv til Kreaturfoder. Sui ver don mes traces, mon cher voicin, sagde han til mig; men den rige Mands Fodspor kunde jeg ikke følge, thi Vexeldriften kostede ham store Summer. Jeg vi imidlertid efter saadan Erfaring prise den Landmand lykkelig, hvem en folkeriig Byes Beboere ville aflægge slige Morgenbesøg paa hans Marker, som Baron Selb, vidste at forskaffe sig af hine Russer. Vor Tidsalder, er saa fabriklysten, at vi fra alle Sider omgives endog af Svovlstikke=Fabrikker. Vi Landmænd, som staae tidligt op, erkjende gjerne Svovlstikken som Symbol paa Fliden; men vi ønske nu ogsaa en Fabrik, der kan levere os den menneskelige Guano, som Handelsartikkel, i tør og pulveriseret Tilstand. Jeg taler her fuldkommen Alvor, og er fast overbeviist om, at der deraf vilde fremstaae en ny Æra for Landbruget. Ved Hielp af Dampkraften lod Sagen sig vistnok udføre, og en saadan Fabrik vilde sikkert ogsaa kunne blive patenteret." Odense. Af de med Sv. A. følgende Svendborg. Amtsraads Forhandlinger erfares, at Amtmanden, Hr. Kammerherre Sporon, i Amtsraadsmødet paa Nyborg Raadhuus den 5 August fremlagde en Skrivelse fra Capitain Recke af 2 August, hvori han indberetter at de til dæmningsarbeiderne ved Nyborg og Holckenhavn til Disposition værende 12,000 Rbd. paa Grund af den særdeles dybe Muddergrund, som findes i begge Fjordene, hvor, i Dybden fra 5 til 15 Alen under Vandet, findes Mellemlag af 1 1/2 til 2 Alen tykke faste Sandrevler, ikke vil være tilstrækkelige til Arbeidets Udførelse, da Grunden først under disse Sandrevler udviser antagelig fast Grund i 12 til 20 Alens Dybde under Vandfladen, der har foranlediget særdeles Foranstaltninger, saa at Bekostningerne dertil vil udfordre 3600 Rbd. Amtmanden bemærkede derhos, at Capitainen mundtlig havde yttret, at det herforuden vilde blive nødvendigt at flytte den ved Holckenhavns=Dæmningen opførte Broe nærmere ind til Landet, hvortil vilde medgaae c. 300 Rbd. og Amtmanden formeente derfor, at det under disse Omstændigheder, og da det efter den Correspondence der er ført derom med Nyborg Communalbestyrelse ikke kan bestaae med Byens Evne at udrede nogen meget betydelig større Summa end den der deels ved Subskription er bleven tilveiebragt, deels bevilget af Havnekassen, vilde være nødvendigt at der af Amtsrepartitionsfondet maatte gjøres et betydeligt Tilskud for at see dette, allerede saa langt fremskredne Arbeide fuldført, da det i Mangel heraf vilde blive en Nødvendighed, efter at de calculerede 12,000 Rbd. for Størstedelen nu ere anvendte, strax at stille Arbeidet i Beroe, hvilket ikke alene vil gjøre de anvendte Summer aldeles spildte, men ogsaa betage en betydelig Strækning af Amtet den nærmere Vei fra Piilshuse, der er besluttet at sættes i Forbindelse med Dæmningen til Nyborg, og foresloges derfor, at Amtsraadet besluttede sig til, af Amtsrepartitionsfondets Veifond at indvillige det Tilskud af 2700 Rbd., som er calculeret at ville medgaae mere til dæmningen ved Holckenhavn, der i sin Tid skal vedligeholdes af Amtet, hvorimod Nyborg Kjøbstad udreder de 1200 Rbd., der efter Calculen vil medgaae mere til Dæmningen ved Nyborg, der af denne Kjøbstad skal vedligeholdes, og at Amtsraadet indgik med Forestillinger til Rentekammeret, om at Udgivterne til den ved kgl. Resolution af 22 Marts 1813 bevilgede Vei imellem Piilshuse og Dæmningen, der tjener til en betydelig Forkortelse af Hovedlandeveien til Bøyden, maatte paa Grund heraf, og det Tilskud Amtsrepartitionsfordet saaledes var sat i Nødvendighed at tilskyde, udredes af den almindelige Veikasse, istedetfor af bemeldte Fond. Dette Amtmandens Forslag, med den yderligere Betingelse, at Capitain Recke stiller Sikkerhed for, at Arbeidet med foranførste Tilskud kan bringes til Udførelse, saaledes at det kan afleveres ved lovligt Syn, eller og at Nyborg Bye indestaaer for at Arbeidet med denne Sum kan blive fuldført og afleveret, tiltraadtes af Kammerherre Baron Holsteen=Lehn og Provst Selmer, Propr. Langkilde til Krogenlund samt Poul Hansen, hvorimod Propr. Langkilde til Juulskov, Kambr. Greve Ahlefeldt-Laurvigen, Propr. Bülow, Prokurator Boesgaard og Proprietair Dons kun tiltraadte Forslaget med den yderligere bemærkning, at Sikkerheden, maatte stilles til 1 Mai 1845, hvilken Paastand var foranlediget derved, at det allerede udførte Arbeide efter det først forfærdigede Overslag, havde viist sig saa utilstrækkeligt.