JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-09
J Følge passeret Execution og Udlæg samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver efternævnte Dage afholdt trende Auctioner over den Søren Jørgensen Rytter tilhørende Selveiergaard i Langemark Bye her paa Samsøe, saavelsom over den Gaardmand Jens Madsen tilhørende i samme Bye beliggende Gaard med underliggende Eiendomsgrund. - Søren Jørgensen Rytters Gaard staaer for Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 1 ½ Alb. Selveierjord og har gode solide Bygninger. – Jens Madsens Gaardbygninger og den Grund, hvorpaa disse ere opførte er Eiendom, men den dertil hørende Avling paa Langemark Byes Mark, hvilken Avling ligeledes har Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 1 7/5 Alb., er Fæstejord. De Dage Auctionerne afholdes ere: 1ste Auction foretages Tirsdagen den 6te October førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, over Søren Rytters Gaard, og Eftermiddag Kl. 1 Slet, over Jens Madsens Gaard. 2den Auction Tirsdagen den 20de samme Maaned og Klokkeslet, og 3die Auction Tirsdagen den 3die November indeværende Aar, samme Klokkeslet. De tvende første Auctioner afholdes paa Samsøe Birks Contoir i Haarmark Bye, men sidste Auction foregaae i de ovenmeldte Gaarde. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, kundgiøres saavel til Liebhavernes som Pantecreditorernes Efterretning. Samsøe Birks Contoir, den 2de Septbr. 1835. Bay.
Berlingske Tidende, 1835-09-09
Proclama Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te f. M., der Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre efter afgangne Musikhandler Carl Christian Lose heraf Staden, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldte til inden foreskrevne Tids Forløb, med ders Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre for Undertegnede, der af den Afdødes efterlevende Enke, Arnoldine Lose, født Gotschalk, er befuldmægtiget til at modtage saadanne Anmeldelser. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 3de September 1835. C. W. Haagen, Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets-Procurator, boende i Klædeboderne No. 102.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
at No. 216. Aar 1835. den 10 September. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Verlingske politiske og Avertissemis-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. 6 af Th. K. Rumhr.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Udenlandske Efterretninger. gland. London, den 1ste September. Times indeholder følgende Efterretning fra Barcelona: Provindsial-Juntaens anden Adresse til Dronning-Regentinden er affattet i et utvetydigt Sprog. Catalonierne ville enten have en, til de bedre Classers Fornødenheder, svarende Constitution, eller løsrive deres Provinds fra det øvrige Rige. De forlange en ufortøvet Sammenkaldelse af Cortes Det sidste Rummer af aper foreslaaer, indtil videre at sætte Valgloven fra 1812 i Kraft.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Hertugen af Remolles bivaanede nylig med sit Følge et Heste Veddeløb i Egham, og Dagen efter et stort Gjæstebud hos Grev Sebastiani, hvor ogsaa alle de fremmede Gesandter, Lorderne John Russell, Howick, Glenell, Auckland, Marquis Landsdovne og Visc. Melbourne vare tilstede. Hertugen, som aldrig forhen har været i England, vil opholde sig sex Ugen eller to Maaneder her, og gjøre Toure til Bath, Cheltenham, Brighton o. s. v.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Morning-Chronicle leverer en lang Fortegnelse over de, tilBedste for Municipal-Billen holdte offentlige Forsamlinger i Bath, Plymouth, Bringeport, Weymouth, Excter, Glasgow, Rewcastle og London. J Glasgow førtes især et heftigt Sprog mod Parerne. En af Talerne, Hr. Weir, yttrede: Af abstrakte Grulde har jeg allerede i lang Tid anseet en Omvæltning i Overhuset for nødvendig; men det, der tidligere kun var en Mening, er nu modnet til en soleklar Overbeviisning. – En anden, Hr. Davidson, sagde: "Enhver har hørt tale om et Folk uden Pairer, men aldrig har Nogen hørt om Pairer uden et Folk. Tiden er nu forhaanden, da den offentlige Dyd skal sættes paa den stærkeste Prøve Alle maae derfor være forberedte paa det Værste. Hr. Duncombe yttrede i en Forsamling, der fandt Sted i St. Luke, at hvis Overhusets Opførsel ikke snart blev anderledes, var det bedst at lukke Underhuset. – En stor offentlig Forsamling skal i samme Øjemed med det første holdes i Yorks vestlige District; Morning-Chronicle lover sig meget deraf. J Overhusets Discussion over Municipals Billen yttrede O'Connell blandt Andet, at det rigtignok tilkom Underhuset, at vogte sig for, ei at gaae forvidt i sine Concessioner (mod Overhusets Lorder), men det var ikke mindre vigtigt for Andre, hvis Dage eller hvis Aar ere talte, at overveje, om de ikke allerede nu vare gaaede for vidt. Taalte man længer den Faction, der herskede i Overhuset, og maaskee i England, saa maatte man dog betænke, at Strængen ikke kunde spændes høiere i Jrland, dette folkerige Land, og at intet vilde i større Grad kunne paaskynde Uvillien, end hvis man blev vaer, at det Ministerium, der endelig gjorde Anstalter til at lade Jrland vederfares Retfærdighed, fandt uoverstigelige Hindringer i Vejen for denne sin gode Hensigt.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Bostoner Aviser melde, at den heftigste Bevægelse endnu bestandig fandt Sted i Staden Missisippi, som Følge af de Forholdsregler, Entancipations-Foreningen havde grebet til Slavernes Frigivelse. Gouverneuren havde udstedt en Proclamation, hvori han betegner Vennerne af Emankipationen – Absolutionisterne, som de kaldes – som en Bande lovløse, gemene, nederdrægtige Blanke, der gjennemstrøife Landet, for at vække Oprør blandt Slaverne; han formaner tillige de civile og militaire Øvrigheder at være paa deres Post og at iagttage den største Aarvaagenhed, for at undertrykke de oprørske Bevægelser, og han befaler des uden General-Quarteermesteren at væbne Folket til Selvforsvar, hvis han skulde ansee saadant for nødvendigt. J Charleston var der udbrudt levende Uroligheder paa Efterretningen om, at det fra Nework ankommende Dampskib havde Skanskrivter ombord, der prækede Ophævelse af Slaveriet, og det var i den Anledning at en Folkesværm – som forhen omtalt – om Natten gjorde et Angreb paa Posthuset og tændte et Baal af alle de forefundne mistænkelige Pakker og Papirer.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Paris, den 31te August. Med Hensyn til Pavin, Morderen Fleschis Medskyldige, der narrede Politi-Commissairen, meddeles kudnu Følgende: Hans Tjener og Kok, der ogsaa vare fængslede, ere satte paa fri Fod igien; men hans Kone holdes endnu i Fængsel. Hiin Aften havde Papin foreslaaet Politi Commissairen og hans Betjente at spise med sig; de modtoge Jndbydelsen, og en fortreflig Postei blev sat paa Bordet, der var rigeligt besat med Viinslaster. Popin gjorde selv Honneurs, skjænkede stilrigt i og lod omsider som om han faldt i Søvn. Politi=Agenterne fulgte snart hans Exempel, Pepin benyttede sig af denne Omstændighed, rev Vilidnet op og var med et Spring nede paa Gaden. – Andre fortælle, at Pevin, som skal have overordentlige Legenskræfter, havde kastet tvende Politi=Agenter til Jorden, og saaledes befriet sig. Man vil iøvrigt vide, at han allerede har været i et Forhør og gjort vigtige Udsagn. Bøn Sens fortæller, at endeel Fængslinger have fundet Sted i Anledning af et nyt Complot mod Kongens Liv, der var blevet opdaget i det Øjeblik, det skulde udføres; Sammensværgelsen var dennegang indledt udenfor Paris. Jmidlertid taler intet andet Blad om denne foregivne nye Sammensværgelse, og det hele har vel kun været et tømt Rygte. – Et andet udspredt Rygte paastaaer, at Carl Tdes Ministre, der opholde sig i Udlandet, have i Sinde at stille sig for Pairs=Retten, for at retfærdiggjøre sig. Hr. von Monthel skulde allerede være ankommet hertil Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Enke-Landgrevinden af Rosenburg har nu afgivet den Erklærig, at hun med Hensyn til sit Svangerskab har taget Feil.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Rotenburger=Ovartets Tilbagefald til Kurfyrstendommet Hessel er altsaa afgjort.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Det høie Reiseselskab, der ventedes til Schlesien, er mod Slutningen af forrige Maaned ankommet til Hirschberg og indlogeret følgende Maade i Hirscherger-Dalen: H. M. Kongen af Preussen, og Fyrstinden af Liegniz boe paa Slottet Erdmannsdorf, Keiserinden af Rusland, Storfyrstinden Olga, Storfyrst Constantin, Arve-Storhertuginden af Meklenborg-Sverin, Prinds Friderik af Nederlandene og dennes Gemalinde boe paa Slottet Fischbach, og Prinds Vilhelm af Preussen med Gemalinde og Arve-Storhertugen af Meklenborg i Schildau.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Jernerts paa Taman. J den tamanske Halvøes Klipperifter, ved Kysten af det sorte Hav, opdagede man i Aaret 1830 en Art Jernerts, der er overordentligt riigholdigt og har en fortreffelig Beliggenhed. Ertset er en sortebrun Jernsteen, der giver 30 – 35 pCt. Baron Rosen, Overbefalingsmand i Grusien, henvendte sin hele Opmærksomhed til dette Fund, og befalede Bjerghauptmanden i Grusien, Ossipow, at udkaste Planen til et Jernstøberi i denne Egn. Selve Naturen letter Jndsamlingen af dette Erts; thi naar det stormer, vælte uhyre Bølger uafbrudt ind mod de spaltede Klipper, i hvis Rifter Ertset ligger, rive Stykker løs fra de større Masser og besaae den langt udstrakte Kyst dermed. Disse mægtige, vidt og bredt adspredte Ertskiumper, opsankes ved Hjelp af smaa Baade eller tyrkiske Theekirmaker og sendes derpaa uden stor Besværlighed til Smeltestederne.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
De i England, altid forinden anmeldte Boxekampe, der for det meste kun foranstaltes, for at aabne Tyve og Bedragere en riig Mark, have lidt efter lidt, deels som Følge af alt for store Spitsbubestreger, deels fordi Juryerne betegnede de ved saadanne Tilfælde forefaldne Dødsfald uden Omstændighed som Drab, formindsket sig, og det ansees nu for Raahed at indfinde sig ved slige Skuespil. Ogsaa Veddeløbene, der gave Anledning til utallige Veddemaal, der ofte ikke vare stort bedre end Lommetyverier, blive nu sjeldnere besøgte.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Man har beregnet, at der aarlig døe 14,000,000,000 Silkeorme, for kun at frembringe det Silketøi, der i Løbet af eet Aar bruges i England.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Indenlandske Efterretninger. Neustadt, den 29de August. – Ved Opmudringen af den herværende Havn, hvilket Arbeide begyndtes forrige Aar og fortsættes i Aar, har man fundet, at det lave Vand ikke har sin Grund i nogen naturlig Localitet, men at Havnen maa engang i gamle Dage være blevet opfyldt. Da man overalt kun finder seig Grund eller Mudder, men intet Sted Sand eller Steengruus, gaaer Arbeidet raskt fra Haanden, og man haaber, at Skibe, der gaae indtil fjorten Fod dybt, ville næste Aar uhindret kunne løbe ind i Havnen.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Altona, den 30te August. – Den smukke RainvilleskeHave i Altona opbydes nu til Salg. Rygtet siger, at Byen vil kjøbe den, for at have et passende Aftrædelsested for Hs. M. Kongen, naar han besøger Altona.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Haderslev, den 1ste Septbr. – Den 82aarige Provst Strodtmann her i Byen, der nylig er blevet Consistorialraad, har feiret sit halvhundredaarige Embedsjubilæum.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Randers, den 5te September. J næst forrige Uge opkom i Vildberg Pastorat (mellem Holstebroe og Ringkjøbing) en Hedebrand, som afbrændte en Strækning Hede af tre Fjerdingveis Længde og en halv Fjerdingveis Brede. J Heden laae fire Huse, der kun bleve reddede ved at afgrave og afbrænde Lyngen omkring dem. Branden var opkommet ved Skjødesløshed.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Kjøbenhavn, den 10de September. Hs. Majestæt Kongen har under 2den dennes allernaadigst udnævnt til Riddere af Danebrogsordenens fjerde Classe, Second capitainerne ved det Kongelige Ingenieur Corps Ludvig August, v. Møller og Kammerjunker Carl v. Krag, samt Capitain ved det holsteenske Jnfanteri Regiment Friederich Henning v. Bruhn. Det Kongelige Theater. J Morgen opføres: Bruden fra Lammermoir, originalt, romantisk Syngestykke i fire Acter af Hr. H. C. Andersen; Musiken af Hr. Concertmester Bredahl. - Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10 1/2 Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10 1/2 Kjøbenhavn, den 10de September.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Gaar Aftes Kl. 9 1/2 med Aviserne.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Endnu er det ingenlunde afgjort, at den franske Presselov, der er antaget af Deputerede-Kamret, med det første vil træde i Kraft. Ganske mod Formodning har den nemlig i Pairs Kamret truffet paa en Opposition, hvis Organer den talentfulde Villemain og den indflydelsesrige Bassano synes at være. Om den derfor just ikke bliver aldeles omstødt, vil den dog maaskee blive betydeligt modificeret og derpaa sendt tilbage til Deputerede Kamret til gjentagen Drøftelse; men de fleste Deputerede ere, uagtet Præsidentens Formaninger til, først at oppebie Pairernes Forhold, med Hensyn til Loven, allerede reiste hjem; inden de vende tilbage, atter faae Loven omdiscuteret og paany sendt til Pairs=Kamret, kan meget forandre sig. - Pairs-Kamrets Præsident har udnævnt en Comitee, bestaaende af de Herrer Ba rante, Bastard, Girod de l'Ain, Guilleminot, Mortemart, Segnier, St. Aulaire og Villemain, til at give Beretning over Loven. –
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Fra den spanske Grændse erfares Følgende: Den 25de August have 630 Mand carlistisk Jnfanteri og 30 Ryttere betraadt det franske Gebeet ved la Manera paa den catalonske Grændse. En fransk Officeer vedligeholdt i en halv Time en uafbrudt Jld paa dem, hvorved han fik en Jæger dræbt og en anden saaret. Flere carlistiske Detaschementer stode i Begreb med at forene sig paa dette Punkt. General Castellane sendte strax en Bataillon og 30 Chasseurs derhen. – Breve fra Jaca stadfæste, at Carlisterne have lidt et Nederlag i Aragonien. Den christinske General Gurrea forfulgte dem og fratog dem desuden flere Fanger og en Mængde Bytte, de havde gjort, der især bestod af KirkeSølv og Guld. Don Carlos staaer endnu i Estella med Moreno og sin hele Hovedmagt, og Cordova opholder sig mellem Lerin og Logronno. Carlisterne skulle have en ny Expedition mod Bilbao i Sinde. – Et Dampskib har bragt fire Compagnier Englændere til Portugalete. – Christinerne berede sig til Angreb paa Ernani, et Recognitions-Corps var allerede rykket frem mod denne Plads. Angrebet skulde skee af den engelske Legion i Forening med tvende Spanske Batailloner. – Latre er udnævnt til General-Capitain af Madrid i Quesadas Sted. For Resten have vi intet Nyt fra Spanien, undtagen at den aragonske Provindsial-Junta har besluttet, at der indtil videre ei skal sendes Penge til Madrid, og at Aragoniens, Cataloniens og Valencias, Tilstand endnu er den samme, nemlig at hine Provindser for Øjeblikket have gjort sig saa godt som uafhængige.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Fra London haves Efterretninger indtil 4de September. Publicummet der var i en heftig Spænding, da Raadslagningerne samme Dags Aften skulde begynde i Overhuset, angaaende de, af Underhuset modificerede Amendementer til Municipal-Billen. Den 2den d. M. havde Underhuset allerede sluttet sine Deeliberationer over billen, og paa Lord J. Russells Forslag udnævnt en Comitee, der skrivtligt skulde opsætte de Grunde, der havde bevæget Huset til, ikke at føje sig i de af Lorderne gjorte Forandringer. Denne Opsats var Dagen efter ved en Deputation blevet overbragt Lorderne, og den 4de skulde Discussionerne aabnes i denne Anledning. Hvad Debatterne over Billen i Underhuset angaaer, da begyndte de, som bekjendt, den 31te f. M. og fortsattes og sluttedes den 1ste og 2den d. M. under mangehaande Debatter. fra Torvernes saavelsom fra de Liberales Side. – Af Overhusets Forhandlinger maa bemærkes, at i Mødet den 2den denne Maaned maatte Ministrene atter give efter for TorverneLord Duncannon foreslog nemlig den anden Læsning af Billen, angaaende de Stemmeberettigedes Jndregistering i Jrland Greverne Limerick og Wicklow modsatte sig, og ved den der paa fulgte Afstemning faldt det ministerielle Project igjennem med en Fleerhed af 91 Stemmer mod 27. – Den 3die og 4de de M. have Tory Pairerne holdt talrige Forsamlinger hos Hertugen, af Wellington, for at beraadslaae om Forholdsregler, med Hensyn til Municipal-Billen. Den første af disse Forsamlinger skal have været meget stormende og fremført Tvistigheder; imidlertid ere de liberale Blade dog af den Mening, at Pairerne omsider maae give efter. - Hertugen af Cumberland har A skrevet Hr. Hume, Præsident for den Committee, der paa Underhusets Vegne skal undersøge Orangist-Logerne, at han ikke agter at stille sig for Comitteen, da han ingen Erklæringer har at afgive. - Lord Auckland er den 2den d. M. taget i Eed som General-Gouverneur af Jndien; det hedder at Lord Minto er bestemt til hans Eftermand som første Admiralitets-Lord. – J en Skrivelse fra Constantinopel, af 11te f. M., forsikkres paa det bestemteste, at det Firman, der var udstedt til det franske Krigskib Messenge, om Gjennemfart til det sorte Hav, er taget tilbage, og det som Følge af en Protestation fra den Keiserlige russiske Gesandt, der havde erklæret, at en saadan Autorisation var at betragte som et Brud paa Tractaten til Chunkiar-Jskelesy. Lord Ponsonbys Ansøgning om et lignende Firman skal have givet Anledning til denne Protestation.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
En af "Times's Correspondenter i Barcelona taler om betydelige Fordele, Carlisterne skulle have vundet i Catalonien; i nogle Egne af denne Provinds skal Befolkningen nemlig have slaaet sig til Don Carloss Parti, og General Pastor skulde med 2,500 Frivillige bryde og fra Barcelona til det Jndre af Provindsen. Den franske Fremmed-Legion, der er blevet slet modtaget i Tarragona, havde først vægret sig ved at drage mod Carlisterne uden directe Ordre dertil fra Madrid; men den 22de f. M. havde Legionens Chef besluttet sig til, at lade 2000 Mand rykke ud mod Lerida. J Barcelona beskjeftigede man sig meget med Planen til en Foederativ-Republik, der skulde bestaae af Provindserne Aragonien, Catalonien, Valencia og de baleariske Øer. Paa disse sidste ere alle Klostre ophævede, paa en, i Palma nedsat Comitees Befaling, i Spidsen for hvilken Grev Montenegro stod. Det franske Pairs=Kammer har i Tirsdags-Mødet antaget Jury=Loven med 74 Stemmer mod 25. – Den undvigte Pe pin har tilskrevet Pairs-Rettens Præsident, at hans svage Sundhedstilstand ikke tillod ham at udsætte sig for den langvarige Arrest, der vilde gaae forud Dommens Afsigelse, i Anledning af Attentatet den 28de Juli. Han havde derfor borfjernet sig, men i Tillid til sin Uskyldighed vilde han frivillig vende tilbage, saasnart man kom til de, ham angaaende Proces-Debatter. Selve Politi Præfecten, Hr. Gisquet, skal, af Ærgrelse over den Haan, der mødte ham fra alle Sider, have taget Flugten, uden at man senere har opdaget noget Spor af ham.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Den 23de f. M. blev Cuviers Statu afdækket i Montbeliard, hiin berømte Naturforskers Fødeby.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Den 30te f. M. da H. M. Kongen af Preussen med Hds. D. Fyrstinden af Liegniz indtraf paa Slottet Fischbach i Staden Liegnitz, var Goldberger=Porten, gjennem hvilken Hs. Majestæt kjørte, smykket med Fahner i de preussiske, østerrigske og russiske National-Farver. Strax efter Ankomsten indfandt sig en Deputation fra Borgerskabet, for i Stadens Navn at overrække Hds. D. Fyrstinden en smagfuld Blomstervase af Sølv. Dagen efter begav Hs. Majestæt sig til Leiren og tog Alt i Øiesyn. Reschid Bey, som af Sultanen er udnævnt til Gesandt ved det franske Hof, ventes til Paris, omtrent den 20de d. M. Hans Budskab skal især have Hensyn til Algiers Aftrædelse til Porten. – J det sydlige Frankerig tager Cholera afDen 25de f. M. talte man i Marseille kun 30 Dødsfald; i det Hele ere 2149 Mennesker døde der af Cholera. J Algier derimod anretter denne Sygdom frygtelige Ødelæggelser; af Franskmændenne vare alene 63 døde indtil den 21de August.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Fra Barcelona meldes: Jndvaanerne i Reus og Tarragona have bragt 300 Frivillige paa Benene mod Carlisterne, under en, fra Forfatningstiden bekjendt Anfører, som man kalder Pep del Paar - den rædsomme Joseph. Disse ere allerede stødte paa en Sværm Carlister, under en hvis Saura, som de, efter Pops Angivelse, sloge med et Tab af 271 Mand, hvilket dog vel er noget overdrevet. Pep vil hverken give eller modtage Pardon. - J Barcelona ventede man den lille Fregat Tyne fra Alicante, hvor den havde taget Jnfanten Don Paula med Gemalinde ombord.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
De militaire Forholdsregler, der, som meldt, nylig bleve trufne i Paris, uden at man vidste Grunden til samme, forklares nu saaledes: Herr Gisquet havde ved sin pludselige Bortgang ladet en gammel Note ligge paa sin Pult, i hvilken der havde været Tale om en Bevægelse, man befrygtede, og nogle Forholdsregler, der i den Anledning skulde treffes. En Politi Commis ansaae denne Note for en ny indløbet befaling og expederede den gjenblikkelig. Nogle lignende Foranstaltninger, der den 31te f. M. bleve trufne, vare foranledigede ved en Mad. Delentes Jordefærd; hun havde nemlig været givt med en af de 28 Flygtninge, fra den store Proces, og hendes Liig ledsagedes af flere Tusind Mennesker. – Herr Armand Carrel har udgivet: Udtog af en Persons Papirer, der er anklaget for moralsk Medskyld i Attentatet den 28de Juli. – Messager forsikkrer, at Herr Gisquet, førend han lod spænde for sin Vogn og kjørte bort, har formeligt indgivet sin Afskeed til Ministeren for det Jndre. Som hans Eftermand nævnes Gabriel Delessert eller Gasparin. Den 1ste d. M. fortalte man, at Herr Gisquet havde ladet sig bevæges til at vende tilbage paa sin Post. De ministerielle Blade tie aldeles stille med den hele Sag En af de 28 Flygtninge fra St. Pelagie, ved Navn Delaquis, blev den 30te f. M. arresteret paa et offentligt Ball i Faubourg St. Germain, hvor han ganske ugeneret fik sig en Svingom. Dagen efter udbredte sig det Rygte i Paris, at man atter havde faaet fat paa Pepin; men det var ugrundet. – Den bekjendte Orientalist Julius Klaproth er død i Paris.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
Fra Haag skrives af 3die September, at Høsten i Holland, af alle Korn- og Frugtarter, har været mageløs velsignet.
Berlingske Tidende, 1835-09-10
J Alexandrien og Kairo er Pesten saa godt som forsvundet, men i Damiette greb den (midt i Juli) endnu voldsom om sig og bortrev daglig 30 – 40 Mennesker. Antallet af de Offere, der i hele Ægypten dennegang ere faldne for Pesten, skal virkelig beløbe sig til 300,000. Agerdyrkningen lider især under dette Tab af Mennesker. Allerede for Pesten gik Handelen med mange Varer, f. Ex. Bomuld, til Grunde af Mangel paa arbeidende Hænder; man kan tænke sig, hvor meget mere dette nu maa være Tilfældet. Den største Uvirksomhed hersker derfor endnu i al Handel, især da Forraadet af Bomuld snart slipper. Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 6te og 2de September: Greve Landshøvding Posse, Greve Thott, Capitain Schiørt, Bogholder Berling, Kam herre v. Hanswolff, Kiøbmændene Lankhals og Mozer, Major Bergh v. Linde, Particulier Richelsen, Mekanicus Melm fra Malmøe, Consul Massoneau, Factor Jahn, Skriver Stiesen, Professor Munk af Rosenskjold, Capitain Hansen, Greve Wachtmeister fra Helsingøer, Cancellieraad Gude, Grosserer Hellesen, Magister Sahlstrøm, Particuliers Kuhl, Fredsborg, Rhodin, Romberg og Hal back, Kiøbmændene, Kiell, Hammar, Forsborg, Flyberg, Hofstrøm og Krock, Kammerherre Knorring, Hofmarschal Baron Coyet, Hofintendant Siøcrona, Handlende Nielsen, Lieutenanterne Tornerhielm og Borck, Herredshøfding Centerval, Capitain Chrenpohl fra Helsingborg, Kammerraad Evers fra MedelsborgBirk. Jörgeligst bekiendtgjöres Slægt og Venner, at vor inderlig kjære. Sön, vort eneste Barn, Carl Ferdinand Emil, den 10de Juni d. A. fandt sin Død i Bölgerne under Linien, paa en Reise til SydAmerica. – Faa vare hans Levedage, ikkun i 14 1/2 Aar udgjorde han vort Haab og vor Glæde. – Gud styrke os stakkels dybtedbøiede Forældre, som i ham tabte vort Alt! – Petri staaer han for Gud, det er vor Trøst, vort eneste glædelige Haab, – at gien forenes med ham. Dragøe, den 3de September 1835. Margrethe Oldeland, F. Oldeland. föd Bentzen, Literatur.