JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
Det i Nr. 6 af denne Avis anmeldte Antal af udexpederede Skibe fra Aalborg i f. A. er saaledes paa det Nøiagtigste efter Expeditions=Protocollerne fra Søindrollerings=Contoiret bleven opgivet mig, og den Kongelige Embedsmand, der vaager over disse Protocoller, vil til enhver Tid vedgaae at Opgaven, saaledes var skeet. Har der imidlertid blandt Antallet været en Deel Baade, saa er det dog urigtigt, at de alle have været Fisker, Tørve= eller Sand baade, fordi de, som seilende indenfor Tolddistrictet, ikke havde clareret paa Toldboden, thi mange store Slupper, der føre Brænde, ere under samme Omstændigheder ei heller pligtige til at gjøre saadan Clarering og disse kunne vel derfor ikke kaldes Baade. Uovereensstemmelsen imellem Aalborg og Hals ligger sikkerligen deri, at nogle iblandt de, som ikke gjøre Toldclarering, stundom ved Nattetider seile forbi Hals uden altsaa at blive antegnede, og en saadan Forskjellighed er af saare liden Vigtighed med Hensyn til det Statistiske, hvilket en Avis jo kun har for Øie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
Hvad nu endelig Benævnelsen af Ordet Skib betræffer, da hører der vel kun liden Kundskab til Navigation eller Sprog for at indsee, at den Paastand, at ikkun eet Skib skulde være seilet fra Aalborg ifjor, er grundfalsk. Ordet Skib har ingen definitiv Betydning, thi en Seiler, der kaldes Skib alene, gives ikke, men dens Karacteer bestemmes ved Tilsætning, f. Ex. Fregatskib, Barkskib, Pinkskib, Galeotskib, ) hvorimod de samtlige, lige indtil Baade, i udstrakt Betydning almindeligere og rigtigere kaldes Skibe end Fartøier. Saaledes siger man jo denne Mand har ti Skibe i Søen", at hvilken Karakteer de saa monne være, fremdeles bruges jo Sammensætningerne: Skibsmægler, Skibsjournal, Skibsrheder, Skibspapirer, Skibskiste, Skibsdreng, Skibskost o. s. v. eens foralle Skibe: saa vil dette vist være nok sagt til Gjendrivelse af Ordkløveri. N. Ph. Ree. a) Man bruger jo ogsaa Brigskib, ja endog Slupskib, og saadanne vare dog vel seilet fra Aalborg ifjor
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Spanien. Det ansees i Madrid for aldeles vist, at saavel den spanske Regjering som Don Miguel har afsendt Courerer til det østerrigske, russiske og preussiske Hof, for at faae disse til at formaae England til at sætte sig imod D. Pedros Expedition. (Denne er rigtignok endnu ikke afseilet og det lader til, at vigtige Underhandlinger desangaaende finde Sted, imellem de østlige og vestlige Hoffer.) Paa den anden Side ansees det ogsaa for vist, at Frankrig har tilstillet den spanske Regjering en Note af omtrent følgende Jndhold: "England og Frankrig vare fuldkommen enige i at haandhæve Neutralitetens og Jkke=Interventionens Grundsætning i den forestaaende Kamp og hverken tillade Spanien eller nogen anden Magt at understøtte nogen af Parterne, men strax gaae offensivt frem mod den, der vilde erklære sig mod denne Politik, som alene er istand til at sikkre Europas Rolighed. J denne Notte siges fremdeles, at man ufortøvet vil opstille et Armeecorps ved Pyrenæerne og lade en Eskadre krydse ved de spanske Kyster, hvis det Madrider Cabinet ikke med det første gav de bestemteste Forsikkringer om, at samme aldeles vilde afholde sig fra at tage Parti i Sagen. Jkke destomindre meldes dog fra Frankrig, at alle det engelske og franske Cabinets Bestræbelser for at bevæge Spanien til at følge Jkke=Interventions Principer, i Henseende til de portugisiske Anliggender, er mislykket. Grev d'Espanna skulde ufortøvet afgaae til Gallicien for at overtage Commanden og rykke ind i Portugal, førend endnu D. Pedros Flaade var ankommen i Tajo; (efter andre Efterretninger er denne Post betroet til General Rodil, Callaos Forsvarer, og der er udstædt befaling til at forstærke de faste Pladser ved Pyrenæerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Den franske og engelske Regjering har gjort sig Umage for at redde Torrios og Tilhængeres Liv, men den i samme Anledning afsendte Coureer kom for sildig. Dronningen af Frankrig havde selv skrevet til sin Niece desangaaende og bedet hende formaae Kongen til hellere at forvise dem til Philippinerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Som en af Virkningerne af den sidste franske Revolution kan man uden Tvivl betragte Oprettelsen af et separatistisk, men dog christeligt, Religionspartie under Navn af den fransk catholske Kirke. Sammes Stifter, Abbed Chatel har før været Biskop og har nu formelig brudt med den hellige Stol. De væsentligste Forandringer, som han har indført i sin reformeerte Kirke ere følgende: Den hele Gudstjeneste forrettes paa fransk, de kirkelige Handlinger forrettes uden Betaling; Skriftemaalet er ikke en tvungen Sag; Præsterne i denne Kirke erkjende ikke Pavens Myndighed; Fasterne ere afskaffede, iligemaade alle Forhandelser over Kjettere a. Endelig er Colibatet (o: Præsternes Forpligtelse at leve ugifte) ophævet; disse bære uden for Kirken ingen særegen Uniform, men tilhøre Verden, som andre Borgere. Jøvrigt er Religionen overeensstemmende med den catholske, hvad Læren angaaer, den har ligesaamange Sacramenter og beholder Billeddyrkelsen. (Paa en fornuftig Maade og som en blot Cermonie, kan man dog vel formode.) At Abbed Chatel har mange Hindringer at kjempe med, er begribeligt, først mangler han Præster, til at kunne aabne Kirker efter sine Grundsætninger i Provindsial stæderne, fra hvilke han skal have faaet mange Anmodninger i denne Henseende; dernæst mangler han ogsaa aldeles Understøttelse fra høiere Stæder og er derfor stundom blottet for Penge, da alt i hans Kirke skeer ved frivillige Gaa ver og han altsaa ikke kan regne paa bestemte Pengebidrag. Jmidlertid er det dog lykkedes ham at sætte sig fast paa flere Punkter, f. Ex. i Montargis, Pau og fl. St. samt i Paris selv, hvor han besørger Religionsunderviisningen i en af adskillige Oppositionsmænd (hvoriblandt Dupont de Leure) oprettet Læreanstalt for Haandværkere. De romerskecatholske Præster ere naturligviis meget vede i Hu over denne Plan og endnu mere over, at den synes at faae Fremgang, hvorfor de har prøvet baade det Gode og det Onde for at faae den forpurret. De har søgt hos Regjeringen at udvirke en Forfølgelse mod den nye Sect, men dette vilde ikke lykkes, de har dernæst søgt at bestikke Abbeden, men hermed kunde de heller ingen Vei komme. Nu har Præsterne ved Kirken bonne nonvelle i Paris i deres Fortvivlelse taget den erkecatholske Beslutning at læse Ni - Dages Bønner for Abbed Chatels Siel og derved - om muligt - frelse ham fra Fordømmelsen, ja de har endog til dette Øiemed indrettet et eget Capel. Om dette ny Religionsparties Forhold til Regjeringen siges, at denne vel ikke er det gunstig, men deg, som allerede anført, ikke har villet samtykke i nogen Forfølgelse mod samme. Muligt dog, at dens Ugunst kun er tilsyneladende og foranlediget af Ulyst til at lægge sig ud med Paven, thi neppe kan Regjeringen i et catholsk Land paa en bedre Maade og uden Voldsomhed indskrænke det pavelige Hierarchie og forberede en fuldstændigere Reformation end ved at tolerere et Religionsparti med slige Grundsætninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
J Paris ere i Aaret 1831 fødte 28587 Børn, døde 27466 Personer. Jblandt de Fødte var 10007 uægte, og blandt de Døde vare 375 bekjendte Selvmordere. I Nantes bemærkedes den 13de en Explosion, hvilken gaae Anledning til Opdagelsen af en hemmelig Krudtfabrik, som formodentlig har arbeidet for Carlisterne. Politiet fandt i Huset et betydeligt Oplag af Salpeter og Kul. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Fædrenelandet. Den otteogtyvende Januar. Rotto: Vahrheit, selvst vor Kongethronen. - Bruder, galtes Gut und Blut: - Dem Verdienste feine Kronen, Untergang der Lügenbrut. - Schiller. Dagen gryer, og Millioner bede: Gud beskjærm vor Frederik, vor Drot la Over hele Danmark hersker Glæde, I hver Hytte, som i Borg og Slot. Ham, som selv Orkanens Tordener prise, Seer paa denne Stund med Velbehag. - Verdens store Mester, O Alvise Skjænk end Danmark mangen saadan Dag. Snart maaskee at Krigens Lue flammer Over Land og over vilde Hav Og Europa føler Tvedragts Jammer, Sørger tungt ved Millioners Grav. Dog, i Danmark evigskjønne Dale, Fredens, Friheds, Borgerdydens Hjem, Fredens Genius os skal husvale, Thi vor Konge gaaer med Viisdom frem. Eller - Revolutionens Torden, Styrter maaskee mangen mægtig Stat; Skabe vil den Alt i modsat Orden, Skabe Fredens Dag til Jammers Nat. -Men - hvor Folkets Hjerter evigt flamme Høit for Gud og Drot og Fødeland, -Der Nationen stedse er den Samme, Og, saaledes staae de Danskes Hjerter, O min ædle Konge, kun for Dig Dele Dine Glæder, Dine Smerter, Føle sig ved Dig saa lykkelig. - Og forhaust Europa paa Dig skuer, Ærer Dig, som Fader for Dit Land, Som, selv under Tvedragts vilde Luer, Tilbedt elskes af hver Dannemand. - Dannerkonge: Gid Du længe leve, Tilbedt af Din tro, Din fri Nation; Alles Ønsker sig for Dig skal hæve Til Seraphens Skabers Region. - Gid Dig Kronens Vægt ei tung maa blive Gid velsignet være hvert Dit Fjed! Gid saalænge Du end er ilive Skue maa Dit Danmarks Held og Fred! - Usel Smiger - Drot! - min Pen ei førte, Smiger ikke yndes kan af Dig. Kun Dit Fadersind mit Hjerte rørte, Konge! - Meer end Konge var Du mig! - Mig Taknemmelighed, Troskab binder Til min Fyrste, til min Fødestavn, Og til Livets sidste Suk hensvinder, O min Konge, signer jeg Dit Navn! -R. A. v. Münnich, Lieutenant.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Blandede Efterretninger. Om det af Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg udgivne Skrift: "Aarsagerne til den danske Hesteavls Forfald o. s. v." siger Redacteurerne af Maanedsskrift for Hesteavl, og Hestehold, at det klare Lys som Skriftet giver i denne Fædrenelandets vigtige Sag vil gavne til velgjørende Veiledning for Mange som ønske selv at kjende de ved Erfaring prøvede Midler til Hesteavlens Forbedring og Forædling. Den nylig afdøde forhenv. Overlærer C. U. Lund var Forfatter af det i Aaret 1797 af Universitetet i Kjøbenhavn kronede Priisskrift i Filologien)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Blandt Jubelæernes Sieldenhed fortjener vel at nævnes, at Hs. Naade, Priorinde Fuglede ved StøvringgaardsKloster, i en Alder af 87 Aar, opnaaede sit halvhundredaarige Jubilæum den 10de Os. Hun blev Conventualinde i Klosteret den 9de Aug. 1771, og valgtes, formedelst hendes sjeldne Karakteer, allerede i den unge Alder af 37 Aar Den anonyme Indsender, der omtaler at ville gjøre sig en Fornøielse af at meddele til Avisen en Deel Notater, der angaae danske Lærde, vilde gjøre sig mig meget forbunden ved at besøge mig personlig. Røe. en Priorinde. Hvad hun i denne lange Aartække har vi ket for Stiftelsen, fortjener at bevares i taknemmelig Erindring. Jubelfesten gik af i al Stilhed, da kun Godsets Præster vare til Gratulation. En kort Tale blev holdt og nogle til Høitideligheden forfattede Sange afsjungne. Ved et ulykkeligt Tilfælde mistede Grændsekontrolleuren. ved Skodborghuus, Krigsassessor Kjeldskov. Livet den 4de Dennes. Hestene løbe nemlig løbske med ham og Kone, og Vognen væltene i Grøften strax ved Broen over Kongeaaen. Krigsassessoren brækkede en Arm og Been og forslog Hovedet saaledes, at han døde nogle Minuter efter. Fruen fik den ene Arm knuset og forslog sig desuden saa slemt, at hendes Liv ikke skal være uden Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Under Jndsendt læses i Aarhuus Stiftst. Da man har saamange gode Indretninger i Aarhuus, kunde man da ikke ogsaa der faae oprettet en Sparekasse, Slagteren L. Andersen i Weilbye har indrykket følgende i Aarhuus Stiftstidende. At jeg virkelig blev overfaldt, veed jeg bedst selv, og herpaa bør Jngen enten i Weilbye eller andensteds tvivle, da Jngen hidtil fandt mig i Løgn. At jeg ikke kan bevise mit Udsagn er naturligt, men derfor bør alligevel Jngen kalde Sagen et Opspind, og derved krænke min Ære, der hidtil var uplettet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
I Horsens ere i f. A. Copulerede 33 Par, Fødte, af Mandkjøn 60, af Qvindekjøn 55, tilsammen 115. Døde: af Mandkjøn 59, af Qvindekjøn 51, tilsammen 110. Altsaa 5 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
J Thisted Amt ere i f. A. Copulerede 297 Par, Fødte 1149 Jndiv., Døde 753, Folkeantallet var ialt Den i Hovedstaden af sit Blad, Gammelt og Nyt eller en halv Times Læsning bekjendte Tønder, er død og efterlader 20000 Rbd. i Obligationer, som han saaledes har sammendynget af lutter To= eller Fireskillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Afdøde Stabschirurg Nicolai Tønder var født i Norge 1764. Faderen var Provst. Han nød indtil sit 16de Aar sin Faders Underviisning, kom derefter i Bergens latinske Skoles øverste Klasse, hvorfra han efter to Aar 1782 blev demitteret til Kjøbenhavns Universitet. Efter her fuldendt Cursus begyndte han, at studere de medicinske og chirurgiske Videnskaber under Professor Winsløv, og fik Adgang til Fredriks Hospital, hvor han forblev indtil 1788, i hvilket Aar han blev ansat som Overchirurg paa den Kongl. Flaade, i hvilken Tjeneste han forblev indtil Aar 1792. 1793 erholdt han medicinsk og chirurgisk Exammen med første Karacteer, og tiltraadte i samme Maaned en videnskabelig Reise i Udlandet, hvortil et Kongl. Stipendium blev ham forundt. Foruden et Ophold ved Universitetet i Gottingen og i Wien, maatte han efter ham givet befaling, især gjøre sig bekjendt med den militaire Praxis hos de forskjellige krigførende Magter. 1794 hjemkom han og blev ansat som Regimentschirurg ved det sjellandske RytterRegiment. J Aaret 1795 indlod han sig i Ægteskab med sin ham overlevende Hustrue A. A. v. Saldern. 1799. blev han af det Kongl. chirurgiske Academie givet Diplom som dets Medlem. 1806 i November udnævntes han til Stabschirurg ved den danske Armee, 1808 til Medlem af Sunheds-Collegiet i Kjøbenhavn, og af det i Kiel. Efter sidst endte Krig blev han tillige ansat som Regimentschirurg ved det norske Livregiment. 1815, den 31te Juli, udnævntes han til Ridder af Dorg. og blev senere Dannebrogsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Jndsendt Til Hr. Consler de France i den Stad Elseneur. Deres Durklautiske Esellense har i Staastidende Nr. 4 d. A. indrøgget en Bekændgrelse, som begønder saaledes: Hvol commis o. s. v. Vor Degn Peer, som er en grumme lært Mand, og derfor ogsaa holder den Avis, fandt efter lang Søgning i en gammel Orbog han har, at ral betyder Tyveri. Jeg, som en følle Strandfoged, kunde vel begrive, at commis maatte være Commissionairen ved Strandingen, hvor den saa er skeet, og at de stiaalne medailles de paris ere Medailloner fra Paradis var kun Smørrebrød for Peer at oversætte; men videre kunde vil ei heller komme, da Jngen af os just er knøv i det fransøsiske Sprog. Da jeg imidlertid nok kan slutte mig til, ogsaa efter Røgtet, at der er Uler i Mosen, er min allerunderdanist Anmodning, at Deres Durklautiske Eksellense, som muligen ikke veed, at her i vorres bitte Land er et eget Sprog, hvori vi Jyder og Sællandsfare paa beste Maade, trykke os ud, ville naadigst foranstalte Bekændgrelsen transeleret i samme ringe Sprog. Her, hvor jeg lever, strander mange Gavtyve, og kunde ved en saadden Leilighed muelit Deres Mosse Tyv komme med. Som Strandfoged vil jeg da være den første, som træffer ham, og lover jeg, saa sant jeg hedder Jens Tamp og kænder min Bibel, at jeg i saa fald nok skal fange den Paradisfuel paa min Jydsk - men jeg maa bare, og endelig snarest muelit inden han kommer, vide hvad Alt det er, der staaer i Peer Degns Avis. Til Tjænest Deres Eksellenses. allerunderdanist. Jens Tamp, redsoren Strandfoged paa Jyllands Vestkyst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, ved en rolig og stille Død, den 28de Dennes, efter 2 Aars tiltagende Svagelighed og 16 Ugers Sygeleie, til et bedre Liv at bortkalde min uforglemmelige, gode og trofaste Mand, Johan Andreas Gothe, Oeconomus ved det civile Sygehuus heri Byen, i hans Alders 76de og vort lykkelige Ægteskabs 35te Aar; dette for mig smertelige Dødsfald bekjendtgjøres af hans efterladte dybtsørgende Sophie Frederike, sal. Gothes, fod. Gisler. Aalborg, den 30te Januar 1832. Danmarks glade Dag vilde en from, men lidende Dannemand yditideligholde. Fra det haarde Sygeleie udstrakte han velda vig Haand. For den milde Gave af 10 Rbd. takke saa hjertelig fire fattige Familier og en Enke den Æd lel Gud styrke den Svage! End rakte mig en anden christelig Mand 10 Rbd. Ogsaa han vilde hædre saa værdigen den bedste Konges Fødselsdag. Fem Familier og tvende Enker takke med rørte Hjerter deres skjulte Velgiører. Aalborg, den 28de Januar 1832. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Næste Løverdag, den 4de Februar, bliver Bal i Selskabet Enighedens sædvanlige Locale paa Compagnihuset, som begynder Kl. 6 Aften. Til deri at deeltage indbydes saavel Børn af Forældre der ikke ere i Selskabet, som Børn af Selskabets Medlemmer. Adgangs-Billetter koster 24 s. Tegn pr. Stk. og bedes afhentede hos Selskabets Directeur, Kjøbmand Pagh, inden Løverdag Formiddag Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Directionen for Selskabet Enigheden, den 30te Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
J Skipper Liig=Lauget holdes den aarlige Generalforsamling hos Undertegnede førstkommende Fredag, den 3die Februar, om Eftermiddagen Kl. 2, for Jnteressenterne. Til samme Tid antages nye Jnteressentere. Aalborg, den 30te Januar 1832. C. Schjønning, p. t. Oldermand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Ligesom jeg finder mig beføiet til at bekjendtgjøre, at jeg fuldkommen kan legitimere hvad jeg i Avisen Nr. 9 har kundgjort, finder jeg det for vidtløftigt at berøre Aarsagen til at de ihændehavende Beviser ikke under Sagen bleve fremlagte. Hals Ladegaard, den 22de Januar 1832. Kyllesbeck. Valtsede Jern=Plader, tjenlige til Brug for Møllere, faaes til billigste Priser hos Magnus Akkermann. Tømmet af alle Dimensioner og tørre Bord faaes til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Mine præparerede Farvevarer til alle Couleurer til Ulden og Linned, med Forskrivter og Behandlingen, udsælges til nedsatte billigste Priser. Tages deraf i Partier gives Rabat. Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Fiin hollandsk heglet og uheglet Hør faaes til billigste Priis hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Hvor et Huus, et Par Miil fra Aalborg, med smukke Værelser, beqvemt indrettet for en honet Familie, paa billige Vilkaar, og om forlanges 2 Køer fødte og grædsede, er at erholde tilleie strax eller til Paaske, derom meddeler Hr. Kjøbmand Jacob H. Herskind nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Trende Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder ere til Paaske Flyttetid at erholde tilleie hos Madame Ludewigsen paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Et aldrende fruentimme. som ved gode Anbefalinger. kan bevise sin Duelighed, kan i en Kjøbstad erholde Tjeneste som Huusholderske eller Huusjomfru fra 1ste Mai d. A. Vedkommende ville behage at henvende Dem mundlig eller skriftlig til Hr. Hans Høgsted, Kjøbmand i Hjøring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Til meget billige Priser sælger jeg endeet i Dag hjemkomne Bobinetter og Bobinet-Strimler. Aalborg, den 30te Januar 1832. J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Et Huus, 2 Etager, med adskillige Udhuse til Jldebrændsel og andet Brug, og en skjøn Frugthave, alt i en ree Gade og i ypperlig Stand, er underhaanden at erholde tilkjøbs og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Extra fine stemplede Spillekort a 4 Mk. faaes nu igjen hos Rottb. Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: juridisk Tidsskrift, 18de Bs., 12 Hef., 2 Rbd. Nyt theologisk Bibliothek, af Dr. J. Møller, 19de B., 15 Mk. Samtlige Apostlers Breve, oversatte og forsynede med de nødvendigste Anmærkninger, af Dr. R. Møller, 9 Mk. Mørchs, Lille Magie, 9 Mk. Wegeners, Kateketisk Magasin, 2det Bo. 3die Hef., 3 Mk. 8 s. Skrive- og Reise=Calender, 36 sk. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Fra Pressen i Aalborg er udkommen: Nogle Trostensord. Trængsels-Tid, (som Nytaarsgave til den 28de Januar 1832) af H. M. Feld, Sognepræst. Faaes for 32 s. hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Tvende udsøgte gode rhinske Møllestene, 8 Qvarteer, brede, 13 Tommer tykke, staae til Salg ved Frederikshavns Havn, hvorom kan accorderes med Kjøbmand R. Bergen, dersteds, eller med Undertegnede. Hjørring, de 18de Januar 1832. Thomas Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Af Borglum Herreds Overformynderies Midler kan erholdes tillaans: 701 Rbd. 68 s. strax, og 300 Rbd. i forestaaende Juni Termin, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 21de Januar 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Tre under Værelser er at faae tilleie i mit iboende Sted paa Nørregade til næste Paaske=Flyttetid. Th. Pank.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-30
Jfølge senere Meddelelse fra Hals, skal den tidligere derfra angivne Aarsag til Uovereensstemmelsen ikke ligge i Skibes Forbiseiling ved Nattetider, da der angives at saadant paasees nøie fra Toldvæsenets Side, men ligevist som flere andre Grunde hertil kunne anføres,
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Velgien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Med det intenderede Forlig imellem Holland og Belgien er man endnu ikke kommet til Ende, ja Sagen synes end- og snarere at gaae tilbage end fremad. Jdetmindste fortæller den engelske Courier af 17de, at en til Paris indtruffen Coureer har overbragt den Efterretning, at det petersborgske Cabinet efter nogen Betænkning har taget den Beslutning, ikke at ratificere Tractaten i sin nærværende Form, og at det østerrigske Cabinet har givet en lignende Besked. Altsaa synes det, at der ikke er mindste Haab om en Udvexling af Ratificationerne til den 31te og at Tractaten, hvis den skal antages, først maa underkastes væsentlige Modificationer. Hvad Preussen angaaer, vedbliver Courier, da meldte vi igaar, at det preussiske Cabinet havde tilkjendegivet sin Hensigt at ratificeere, men dog kun under een Betingelse, og denne bestaaer deri, at Ratificationen skulde udvexles samtidig med de øvrige Magters. Da nu disse har vægret sig ved at antage Tractaten, er altsaa ogsaa den preussiske Ratification uden Betydning. Disse Paastande, kalder Courier visse, og de har siden vel ingen officiel Stadfæstelse faaet, men heller ingen Modsigelse. Fra Preussen meldes, at det engelske Cabinet i Anledning af Ruslands Vægring har atter opfordret Østerrig og Preussen, til at ratificere, med Tilføiende, at det i modsat Fald ikke længere kunde betragte Continentets Anliggender fra samme Synspunkt som før, men vilde ansee sig som løst fra de med de øvrige Magter angaaende dette Punkt hidtil indgangne Forpligtelser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
De Deputeredes Kammer har i sine sidste Møder fornemmelig beskjeftiget sig med Budgettet for indeværende Aar. Da Udgifterne, formedelst den store Hær, som Frankrig holder, ere meget betydelige og Byrderne, som en Følge deraf, trykkende, gav samme Anledning til adskillige varme Debatter over enkelte Punkter. Disse kunne imidlertid kun interessere lidet udenfor Frankrig; mærkeligere er derimod den parlamentariske Strid, som derved foranledigedes imellem den nærværende første Minister og den i Marts Maaned afgangne Lafitte. Efterat denne i sin Tale den 18de først havde drøftet nogle af Budgettets enkelte Punkter, søgte han at godtgjøre, at Aarsagen til Frankrigs ubehagelige Stilling ogsaa i financiel Henseende var at søge i de vaklende Forhold, i Uvisheden, som den blandede og raadvilde Bastard=Bestyrelse medførte, der ligesom syntes at bede om Naade for Julirevolutionen. Han havde som Minister ikke ønsket Krig, men afgjort Vedholdenhed ved Jkke=Interventions=Principet, som havde velgjørende Følger for hele Europa, medens sammes Opgivelse overalt bevirkede Frihedens Nederlag og Frankrigs Jsolering. Han skildrede derpaa Faren ved den mærkelige Uovereensstemmelse imellem dem, der hyldede democratiske Grundsætninger, og dem, der vilde forøge Regjeringens Myndighed, og sagde til Slutning: Den fortsatte Virksomhed af tvende modsatte Bestræbelser, maa ufeilbarlig føre os til en frygtelig Catastrophe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Choler a.