JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-07
En fielden god Landeiendom, som er beliggende i Ribe Amt, Anst Herred, Seest Sogn, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Colding Raadstue Fredagen den 21de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet. Gaarden er beliggende 1/2 Miil vesten Colding i en behagelig og skovrig Egn; Dens Bygninger ere alle i de sidste 2 Aar af nye opførte, hvoraf Laden og Vaaningshuuset ere af Grundmuur, og sidste indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ager og Engs Hartkorn er 6 Td. 2 Fk. Skovskyld 3 Fk. 2 4/5 Alb., hvortil er et Areal af circa 250 Tdr. Land a 14,000 - Al. hvoraf over 30 Td. Land er bevoxet med prægtige Ege og Bøgeskov. Af Enghøe, avles aarlig 100 til 120 Læs. (Agerlandet hvoraf største Deelen i mange Aar ikke har været Dyrket) bestaaer af fortrinlig god Leermuldet Jord; og overalt paa Eiendommen findes god Mergel. Konge og KirkeTienden er kjøbt til Gaarden, og Præste=Tienden er for stedse accorderet for en ubetydelig Korn-Afgivt. Gaarden kan tiltrædes strax, eller til 1ste November, og følger da i Kiøbet, det indavlede Korn af Udsæden 7 Tdr. Rug, 18 Td. Byg, 28 Td. Havre og 3 Td. Boghvede; Om det forlanges, kan ogsaa nogen Besætning af Køer og Bester, samt Jnd og Udboe følge med i Kiøbet. Hos S. T. Hr. Proprietair Schmidt, til Hønneberg Ladegaard ved Colding, og hos Hr. Simon Poulsen i Seest, kan Liebhabere faae nøiere Underretning om denne Eiendom, som da forevises af Avlsfogden paa Gaarden. Hvolgaard pr. Veile d. 22 Junii 1818. Alleslags kouteurte Billeder for Børn paa hele Ar ker, kunne nu igjen faaes paa Adressekontoiret. Som Lærling her i Bogtrykkeriet kan et ungt Menneske blive antaget, naar man snarest melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-07
Den anmeldte Condition hos en Kiøbmand er besat
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
No. 82. Aarhuus Stifts Aar 1819. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes. den 8de Juli. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Blandinger. Da Franskmændene paa deres Retirade passerede i giennem Charleri, lod Napoleon for at standse de i høieste Uorden Flygtende, opstille en Bataillon paa den derværende Broe med fældet Bajonet; men ogsaa dette hialp ikke. Bataillonen blev af den fremtrængende Mængde drevet fra Broen og al Subordination ophørte. - Et Rygte siger at Napoleon skal være i undkommet, og have taget Veien af Strasborg, hvor et ikke ubetydeligt Armeekorps endnu staaer samlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Keiseren af Rusland har belønnet Helten Blücher i med St. Georgsordenen og en Foræring af 200000 Sølvrubler. Først efter det vundne Slag udgav denne Feldtherre en Proklamation til sin Hær, der vist nok og maae have smagt bedste efter overstanden Møie. Først takker han Officierer og Soldater fordi de i tre Dage have leveret to Slag og vedbliver derpaa saaledes: Det første gik ulykkeligt og dog blev Eders Mod urokket. J marscherede atter frem. Endnu vaklede, Skjebnen da J mod Aften som Lynet trængte ind i de fiendtlige Kolonner. Men snart kunne intet standse Eders Seiersløb. Hidtil have alle store Hærførere holdt det for umueligt, strax igjen at kunne levere et nyt Slag med en tilbagetrængt Armee. I have gjort det Umuelige mueligt. Modtager derfor min Tak uforlignelige Soldater. Historiens Aarbøger ville forevige Eders Heltedaad. I ere det preusiske Monarkies urokkelige Støtter. Aldrig vil Preusen gaae under, saalænge Eders Efterkommere ligne Eder. Blücher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
J det første Slag den 16de Juni, som man efter de franske Beretninger har vedtaget at opkalde efter Landsbyen Ligny, var Blücher i stor Fare: et Rytterangreb, hvorfor han selv var i Spidsen, var mislykket, under Forfølgelsen af det fiendtlige Rytterie blev Feldtmarskalkens Hest giennemboret af en Kugle. Smerten drev Hesten til overordentlige Spring, indtil den paa engang midt i Løbet styrtede død til Jorden. Blücher laae bedøvet ved det heftige Fald, under den døde Hest, de fiendtlige Kyrasserer fortsatte deres Forfølgelse; de sidste Preussiske Ryttere vare allerede forbi, kun een Adjutant var hos ham. Denne, som var sprungen af Hesten, stod hos ham, fast bestemt at dele hans Skjebne. Forlegenheden var stor, men Forsynet vaagede over ham. Fienden ilede med vild Hurtighed forbi, uden at lægge Mærke til Feldttmarskalken, og ligeledes ilede de atter forbi, da Preusserne dreve dem tilbage. Nu trak man først Feldtmarskalken frem under den døde Hest og fik han paa en anden. Den 18de Kl. 3 Eftermiddagen troede Napoleon at have vundet Slaget, og affærdigede en Coureer til Paris med Efterretning derom, og inden faa Timer, havde han inden Armed mere. Udentvivl har Parisenes saaledes skuffde Haar ikke Lidraget lidet til at afvende deres Hierter fra ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
J Engelandet en oprant et Selket, hvis F. stræbelser gaae ud paa at kristne Jøder. Forsynet vaagede over ham. Fienden ilede med vilde Hurtighed forbi, uden at lægge Mærke til Feldtmarskalken, og ligeledes ilede de atter forbi, da Preusserne dreve dem tilbage. Nu trak man først geldtmarskalken frem under den døde Hest og fik ham paa en anden. Den 18de Kl. 3 Eftermiddagen troede Napoleon at have vundet Slaget, og affærdigede en Coureer til Paris med Efterretning derom, og inden faa Timer, havde han inden Armed mere. Udentvivl har Parisenes saaledes skuffde Haar ikke Lidraget lidet til at afvende deres Hierter fra ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
J Engelandet en oprant et Selket, hvis F. stræbelser gaae ud paa at fristne Jøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
J Feldballe Bye druknede forleden Dag et no Aars Barn i en Brønd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
En Skomager i Schiødstrup, under Wosnæggaards Gods, siges i disse Dage at have skaaret sin Kone næsten Halsen over; Anledningen dertil skal have været at han ved sin Hiemkomst fra Kiøbstæden traf hende i ulovlig Gierning med en omreisende Land kræmmer. Ligeledes har man i disse Dage faaet fat paa en allerede et par Gange fra Ebeltoft Arrest undvegen farlig Person; blandt Almuen har det heedt sig om denne, at han kunne puste Jernet af sig. Det vil nu vise sig om han er færdig i sin Konst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
En Kræmmer, Jsach Dolmer, har paa Poli; tie=Contoiret her i Aarhuus d. 3die d. M. deponeret, at da han d. 27de f. M. om Aftenen gik igiennem en Rugvang paa Veien fra en Bye, hvis Navn han ikke 1 vidste, enten paa gl. Estrups eller Løvenholms Gods for at gaae til Giesing Bye paa det sidste Gods, sikhan pludselig et Slag bag i Hovedet og fandt da han vendte sig om, et qvindeligklædt Menneske staae forsig, som, i det han giengieldte hende Slaget, gav et Skrig fra sig, hvorved af Rugen fremsplang 2de Karle, der truede at dræbe ham, hvis han ikke strax leverte sine Penge fra sig, hvorpaa den ene satte ham en Stok for Brystet, som i den ene Ende var forsynet med en omtrent et Qvarteerlang Pig, der, som en Kaarde, var skarp til begge Sider, medens den anden rev hans Klæder op og fratog ham hans Tegnebog, hvori var 64 Rbd., som blev modtaget af Qvind=Menneskeet, der ved at gjemme Pengene røbede, at hun rimelige var er forklædt Mandfolk, siden hun under Skjorterne ver iført gule Skindbuxer og Støvler. Af hans Pose, udtoge Røverne nogle Tørklæder og 2de Ruller Tobak, men lod ham paa Forestilling af hans Fattigdom be volde Resten, og gaae, efter at de endnu først havde tvunget ham til med oprakte Fingre at svælge, at han ikke vilde angiver det passeerte for nogen, førend han var kommen 2 Mile fra Stedet. En Eed den Overfaldte var eenfoldig eller frygtsom nok til at holde, indtil han kom til Skjødstrup, 2 Mile her fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
J Greenaae skal ved Jndbrud Natten til d. 4de d. M. være skeedt et betydeligt Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Natten imellem sidste Søndag og Mandag skeete Jndbrud i Hvirring Præstegaard ved Horsens. Ty venne vare komne ind fra Haven. Først vare de ved Studerekammeret men da de her traf paa Jernstænger, vilde de ikke genere sig med at bryde dem men desilerede til næste Vindue, hvor de fik en Rude ud, og Vinduet op, hvorigiennem de nu gymnasticerede ind i Dagligstuen. Jmidlertid maae ogsaa saadanne aarvaagne og dristige Folk dog undertiden prøve Krænkelser i denne Verden; thi ildet de mandigen forcerede Døren fra Dagligstuen indtil Studeerkamret hvor de absolut vilde ind, mærkede de en lille Mumlen fra Sovekamret hvorved de bleve saa konfunderede at de for dennesinde lode sig nøie med nogle fattige Tavle penge, som de dog næsten alle havde klattet bort under deres saa tilfærdige Rettrade. Ogsaa i en Udflyttergaard fra Horning ved Skanderborg har man i denne Tid aflagt et par Nattebesøg, med en mageløs Dristighed. Disse og saa mange flere Overfald og dristige Tyverier, som man idelig læset Beretninger om, ere et sørgeligt Beviis paa den Fare, hvori den borgerlige Tryghed sværver. Denne vil og maae daglig meere abe sig, og hverken Lovene eller Justitsbetientenes Bestræbelser skulde være istand tilstrækkelig at værne derom, dersom ikke Kiøbstæd, og Landbeboerne selv for nede og alvorligen ville række Haanden til at sikkre egen og Medborgeres Eiendom, men hvilket kuns da kan opnaaes, naar de mange Landstrygere, der deels som Betlere deels under det milde Navn af reisende Folk, oversvømme Landet, ingensteds fandt TilholdAler Opholdsted, og enhver var retsindig nok til aldrig, af ussel Fordeel forledet, at indlade sig i Handel med dem, hvorved Afsætning af Tyvekoster lettes dem, de selv styrkes i deres slette Vandel og Opdagelse af Tyverier giøres vanskelig og oftest ganske umuelig Det hedder med Rette Hæleren er saa god, og vist no værre end Stiæleren; men den der kiøber af Personer, om hvis lovlige Adkomst til det han sælger man ikke alene ej er overbeviist, men endog kan have grundet Mistanke imod, sætter sig selv i Klasse med Tyves Hælere og er sine Medborgeres Fiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Sidstafvigte Søndag den 2den Juli holdt Søndags skolen her i Aarhuus sin aarlige offentlige Prøve over Examens Fremgang i sidste Skoleaar for Stiftets Øvrighed og en Deel af Byens Embedsmænd og Borgere, der havde indfundet sig ifølge foregaaende Indbydelse. Hs. H. Hr. Pastor Studsgaard, Skolens Forstander, begyndte Handlingen med at underrette de Tilstædeværende om, at denne gavnlige Stiftelse, som skyldte sand Borgersind og ægte Velgiørenhed sin Oprindelse, havde nu fuldendt sit tredie Skoleaar, og haabede at være istand til, at overbevise sine Velgiører og Velyndere om, at Skolen følte hvad den skyldte Borgersamfundet, og havde med skiønsom Erkiendtlighed søgt efter Evne at opfylde sin Hensigt. Derpaa forevistes Prøver paa Svendeklassens Fremgang i Skrivning og Regning som vandt almindelig bifald. Blandt Skolens trende Drengeklasser, der alle bleve roeste for Sædelighed og stadig Flid, og fandtes af have gjort ønskelig Fremskridt, udmærkede især den øverste Classe sig ved en skiøn Kundskab i Fædrelandets Historie og Europas Geographie, med Landenes fortrinligste Produkter, Manufakturer og Fabriqver, saavelsom Skrivning, Regning og Tegning. Til Belønning for Sædelighed, Flid og Fremgang modtoge 13 af Skolens Elever de dem tilkiendte Bøger ved forskjellige af Velgiørerne, og 7 bleve nævnede som lige værdige til Belønning, men formedelst deres korte Ophold i Skolen kunne de ifølge Lovene ey belønnes, Efter saaledes aflagt Prøve paa Skolens Virksomhed i dette Aar yttrede Forstanderen Haab om, at Forsamlingen var tilfreds med de Frugter, man havde at fremvise paa Læreres og Lærlinges forenede Bestræbelser for Menneskeforædling, og at man havde fundet Skolen værdig til vedvarende Andest og Godhed. At der i Aar spiredes større Fremskridt end tilforn laae deels i Skolens længere Tilværelse, deels i den mindre Omvexling af Lærere, som naturligen havde gavnlig Jndflydelse paa Foredragets stadige Gang; men især i det tiærnefulde Personale af Lærlinge, som Skolen havde været saa lykkelig at beholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Til Slutning takkede Forstanderen Skolens tilstædeværende Velgiørere og Velyndere for den Agtelse for Stiftelsen og Deeltagelse i dens Velgaaende, de ved deres hædrende Nærværelse havde givet Skolen saaglædeligt og opmuntrende Beviis paa, anmodede Eleverne om at vedblive med roesværdig Flid og forstandig Skiønsomhed paa eget Vel at gaae frem paa Kundskabs og Dueligheds lønnende Bane; bevidnede Lærerne Directionens og Elevernes Erkiendtlighed for deres utrættelige og veldædige Gavnelyst, og anbefalede Skolen til Byens vedvarende Goddædighed og Andest. Dødte. Den 2den Juli lod Kiøbmand J. T. Winther døbe en Søn Frederich Peter, Fadderne Mad. H. Bech, Jfr. R. Bech, der. Kjøbmand S. Schmidt, R. B. Kiellerup, S. Søegaard. Den 3die, Apotheker Reddelin en Søn, Johan Casper, Fadd. Frue Oberstlieutnantinde Scholten, Jfr. K. Holbech, dhrr. Lieutenant von Schou, Kiøbm. J. Helt, O. Holbech. Den 4de, Matros Niels Madsen en Datter, Margrethe ; Fadd. Mad. Frausing, den yngre, Jfr. Agerup, Skrædermester Rudkiøbing, Kiøbmand Falling, Bagersvend Theil. Den 6te, Avlsmand Lars Andersen en Datter, Frederiche, Fadd., Frue Oberauditeurinde Petersen, Jfr. S. Gjerner, Kiøbm. H. Gieding og P. Mørch, Handelsbet. Foss. Den 7de, RegimTamb. Henrich Linke en Datter, Ane; Fadd. Mad. Agerup den yngre, Jfr. Holbech, Kom. Th. Kiersgaard og S. Søegaard, Borg. Capt. Albrecht. S. D. Hoboist Franz Ranerth en Datter, Barbara Anna Franzifia; Fadd. Mad. A. Schelbye, Jfr. Nordstedt, Malermest. Frandsen, Com. Serg. Schaff. Høboist Russ.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Bekiendtgiørelser. J S. T. Hr. Justitsraad Hahns Gaard paa det store Torv er indsat til Salg, en særdeles let, og saa god som nye kiøbenhavnsk saa kaldet Jagtvogn, med Staalarme og Malm Bøsninger; og overalt udmærket vel forsynet med Beslag. Samme Steds erfares Prisen. Da den, Kongelige danske Orlogsbrig Bornhelm sidste Efteraar maatte kappe et Anker (med Tamp og Bøyerreb paa, fra sig uden for Grenaae, efter en Krydspeiling af Grenaae Kirke i N. W. og Havknuden i W.: - saa udloves herved, foruden den almindelige Biergeløn, en passende Douceur til den eller de som snarligst bierger dette Anker og derom underretter mig. Branth, Aarhuus d. 6te Juli 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Commandeur og Enrollerings Chef samt Oberlods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Paa Grund af at en negocieret Capital i afvigte Termin udeblev, søges et Laan af 2 a 3000 Rbd. N. V. fra Terminen at regne. Redaktøren Hr. Elmquist, giver nærmere Underretning om den Søgende; Dens fuldkomne Suffisance o. s. v. Jndbrud
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Ved et her i Byen Natten imellem den 3die og 4de dennes begaaede Jndbrud, er der bortstiaalet: Nøgle Stykker fiine damaskes Dreiel, et Sirkes Omhæng, til en Seng, 9 Alen grøn Sirtz, nogle Fruentimmer kraver, Silkebaand, en hvid Kjole, et sort Taftes Forklæde, en broderet Tegnebog, et lidet fiirkantet Stykke Guld af en Ring Mk. J. H. B., en fransk Guldning med blaa Steen, et Haar Halsbaand med guld Dobber, og Guld Laas hvori stod Bogstavet B., ved Baand, var en guld Pretension hvori var indlagt Haar og en Forglemmigel, et lakeret Blækskriin, en blaae KalmuksChenillie med grøn Krave og Dræt, en graae meleret Frakke, en blaae Klædes Reisekappe, et solv Capsel Lommeuhr, 7 blaataviede nyelig syede Lommetørklæder, de sex Mk. A. og Nr. 6, og det syvende Mk. M.m. v. Foruden hvad der nu herfra paa vedkommende Steder er bevirket foranstaltet til Opdagelse af Gierningsmanden til dette Tyverie, bringes Samme herved tillige til offentlig Kundskab med tienstlig Anmodning til Enhver, derpaa at være opmærksom, saavelsom i Tilfælde af ovenmeldte stiaalne Kosters Aalby. delse, da at drage Vedkommende til Ansvar derfor. Greenaae d. 6te Juli 1815. Harboe, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Hos Undertegnede kan faaes en overmaade smuk og durabel Hingst. Den er af Stutteri=Commissionen bedømt Stutterie dygtig; og dertil indbrændt. Dens Couleur er lysebrun, sort Hale og Mank, fire hvide, Been og blisset. Den har, som Hingst en passende Størrelse 10 Qvarteer og 2 Tommer; lige af Ryggen, velskabt Kryds og Bringe, brede Been, en ualmindelig Reisning og krum Hals. Dens Skjønhed og Godhed kan vise sig selv for Libhaberne. Den er overmaade from og taalig, lader sig baade ride og kjøre. Fordi at Liebhaberne som kunne have en lang Vei hertil en skal være i Frygt for at Hingsten kunde være solgt førde kommer, saa bestemmer jeg herved at bemelte Hingsskal være usolgt til den sidste Dag i denne Maaned, nemlig: den 31 Juli, Til hvilken Tid og Dag de Lysthavende ville behage at give Møde og følgelig accoderes det med den Høistbydende. I dette Mellemrum kan enhver faae Hingsten at see hos mig som Eier. Saroe. I Bjerres Mølle, imellen Veile og Skanderborg, Paa Gaden er fundet en liden Guld Brysinet, besat med Perler, en oval Guld Ørenring, et blagt og hvidt Lommetørklade, i Riiskov nogle faae Penge i Sædler, som af de retmæssige Eire imod behørig Legitimation, Omkostninger og Findeløn kund modtages paa mit Contoir. Aarhuus den 8de Juli 1815. J. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Mandagen den 17de Juli agter Undertegnede ved offentlig Auktion at lade bortsælge Parcellerne af Gaarden No. 69, beliggende paa Vestergaden: 1) 6 Fag 2 Etage Huus med 7 gode Værelser Kiøkken og Spisekammer, samt Gaardsrum. 2) 4 Fag 2 Etage Huus med 5 gode Værelser, Kiøkken og Spisekammer, samt Gaardsrum. 3) 5 Trebindings Roder og en 4 Bindings Ditto. Auctionen holdes Formiddag Kl. 10 slet i Gaarden, hvor Conditionerne nærmere skal bekiendtgiøres. Bemeldte Parceller kan strax efter Auctionens Holdelse modtages. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
En gammel Sort Hoppe, som stod i Tøier paa Aarhuus Galliebak er bleven bortreden eller stiaalen den 6te Juli, hendes Kiendetegn er paa Venstre bagside 3 smaae hvide Prikker og et næsten ukiendelig udklippet R. paa Forbouen og nyelig forskoet med 2 nye Skoe, ombedes enhver som maatte antræffe den med disse Kiendetegn at anholde den og tilmelde mig samme, de alle Omkostninger og en Douseur for Uleiligheden skal blive betalt af mig som Eier. Ebeltoft d. 7de Juli 1815. R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Fra Caleutta i Ostindien er indløbet Efterretning om at ved sluttet Skifte efter afdøde Skibscapitain Christian Rørdam er dennes Brødre og Søstre tilfaldte visse benævnte Summer i Arv, og disse Penge forventes hertil remitterede for at udbetales vedkommende Arvinger, hvilke formodes at opholde sig her i Danmark, endskiøndt deres Opholdsted ei ere opgivne, af hvilken sidstmeldte Aarsag man ei paa anden Maade end ved denne offentlige Bekiendtgiørelse seer sig istand, til at meddele Arvingerne Underretning om foranmeldte i dem tilfaldne Arv. Efter den fra Jndien indløbne i Skrivelse ere Arvingerne følgende: 1) Bolette Christiane, 2) Holger, 3) Thomas, 4) Wittas (maaskee Willads), 5) Jacob, 6) Christiane, 7) Elisabeth, alle med Tilnavnet Rørdam, samt Brødre og Søstre til afdøde Capitain Christian Rørdam. Disse her nævnte Personer anmodes herved om at henvende sig til Procurator Beier, boende i Kiøbenhavn ved Vestervold No. 206, hvor nærmere Underretning kan meddeles dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Stedet No. 210 ved Frue Kirkerist, som for nærværende Tid beboes af Hr. Skolelærer Wolter, er tilkjøbs og kan tiltrædes næste Michali Flyttetid. Liebhaberne ville desangaaende henvende dem til Forligelses=Kommissair Lihme, som fra Sælgerens Side kan slutte Handel. Aarhuus den 8de Juli 1815. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Torsdagen d. 13 Juli næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, lader S. T. Frue Oberstinde v. Bonnichsen i hendes iboende Gaard paa Voldgaden her Byen, formedelst Bortflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel smukke og moderne Meudler og Effelter, bestaaende af: Mahognie Kommoder, Spillebord, og Speile, en Ottoman af Birketræe, og 12 Stol med Krølhaars Sæder og Meubel-Birtzes Betræk, i Lænestole med Krølhaars Sæder og Atlaskes Betræk en Topseng med Meubel=Birtzes Omhæng, et Stueuhr i Foutteral med Sangværk, et Ege Chatol, et stor Egeskab med forskiellige Hylder og et stort Klædeskab, et stort ovalt Bord af Elmetræe til at skilles ad i 2 i Dele, 5 Fag lange hvide broderede Musselins Gaardiner med Silkekapper og Qvaster, nogle store og smukke i Kobberstkr., endeel Bøger af forskiellig Jndhold, saa og nogle Bundter Makulatur, item nogle fine Porc. Chokolade=Kopper og een dertil hørende lakeret Maskine med Sølvhane i, et Spisestel af fineste engelsk Steentøri med grøn Kant, endeel fine slebne Viinglas, Desert glas og Karafler, noget Kiøkkentøi af Kobber, Messing, Tin og Jern, saa og endeel forskiellig godt Trætøi, af Rokker, Garnvinder, større og mindre Kar, Ballier, Grynbøtter og Spande, samt en nye malet Holsteensk Vogn med Calesche, og et nyt Hestetøi med Messing Beslag m. m.; hvilket herved til Libhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Randers, d. 29de Juni 1815. Bendirsen. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-08
Mit iboende Sted, under No. 100 paa Middelgaden, bestaaende af 7 Fag 2 Etage til Gaden, 6 Fag 1 Etage Baghuus, samt et Halvtag i Gaarden; til Gaarden er en god Hauge, rummelig Gaardsplads med Jndkiørsel, og en Pompe, samt en Kielder under Forhuset paa 5 Fag, er underhaanden at faae tilkiøbs. Og skulde ingen Handel underhaanden blive gjort forinden, da bliver bemeldte Gaard stillet til offentlig Auktion Tirsdagen den 18de dennes om Form. ra Kl. 10 slet. Chr. Fridr. Küehne. For sidste Gang, advares herved N. B. Broch Bredahl at indløse sin hos mig for Fortæring efterladte Kuffert med deriværende Tøi inden 8 Dage, da samme ellers vorder bortsolgt ved offentlig Auktion. Ligeledes efterlyses Hr. Forvalter Stoud, snarest mueligt, og i det seeneste inden 8 Dage fra Dato, at indfinde sig for at indløse sin Vadsæk m.m., da det i deriværende Tøi, i manglende Fald til samme Tid Aarhuus den 6 Juli 1815. vorder bortsolgt. Wahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-11
Nr. 8. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contors med Brevposterne. som forsendes. den 11te Juli. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-11
Frankrige. Efterretningerne om Napolons nærværende Forfatning ere heel modsigende, til efter nogle holdes han arresteret i Temple, efter ande i det Elysæiske Pallads og atter efter andre i Lindennes, efter nogle skal han fra Havre have indskilt sig til Engelland med sine Brødre Lucian og Hyronins, og efter andre være kommet til Strasborg, hvor de under Generalerne Suchet og Rapp staaer et af hans Armeekorpser. J Londen gik det Rygte at han var dræbt, og andre at han var udleveret til de allierede Hærførere. - Ligesaa modsigende ere og Efterretningerne om de Allieredes Fremrykning mod Paris. Sidst meldtes at de Allierede der vare indrykkede d. 26de, og dennegang hedder det at Blüchers Hovedqvarteer samme Dag var i Nøyon, 3 Dagmarscher fra Paris, hvor han og Wellington d. 1ste eller 2den Julii agtede at indtræffe. Bemeldte Dag havde Wellington indtaget Fæstningen Peronne og agtede næste Dag at forlægge sit Hovedqvarteer til Nese. Kong Ludvig var endnu i Cambray.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-11
Jfølge andre Efterretninger vil man gaae forsigtig til værk, og ikke rykke ind i Paris, førend Østerrigerne, Bayrerne og Russerne saaledes ere fremtrængte, at man i ethvert Tilfælde kan være sikret mod det troløse franske Folk. - De fra den provisoriske Regiering i Paris til det allierede Hovedqvarteer afsendte Komissarier skulde ikke have fundet nogen gunstig Modtagelse, men erholdt til Svar, at det franske Folk først fra Rheims skulle erfare de allierede Monarkers Beslutning. Ludvig den Attende skal allerede mod adskillige Betingelser og Aftrædelser være givet Løfte om sit Lands Tilbageerholdelse. Mærkeligt synes det imidlertid at være, at hans hidtilværende troe Raadgiver, Talleyrand, har forladt ham. Da denne for sidstegang havde Audients hos Kongen, hørte man ham sige: "Jeg mærker at mine Jdeer ikke længere finde Jndpas, velan, jeg drager mig tilbage. Han agten at reise til Wisbaden. Med Vished vil man vide, at Hertugen af Wellington har befaling til, saasnart han kommer udenfor Paris, at forlange Napoleons Udlevering som den første Fredsbetingelse, for at vorde bragt til Engelland, uden at man maae vove at foretage sig noget mod hans Person.