Berlingske Tidende, 1767-02-01
At Borgemesteren, som allerede Aar 1747 ansaae et Vexel Contoir. Contoirs Jndretning skadelig baade for Riget og Banken, samt nu i sin Erklæring har beraabt sig paa de Acter, som formelde, at saadant aldrig har været et bødende Middel, men gen Nødhielp for nogen Tid, at han ikke desmindre Aar 1758 kunne først foreslaae, og siden, imod egen bedre Overbeviisning om et slet Udfald, paa ny gaae ind i en Contract, formedelst hvilken Statsverkets Jndkomster og Bankens Penge skulle saa unyttig spildes. 10) At de Assorterede Aar 1760, uden Tilstaaelse, have forhøyet Coursen 16 Mark over de 4. hvortil de Aar 1759 begiærede Bevilling allene paa nogen kort Tid, og det for at fremlokke andre Handlendes Vexeler: Ti Foregivende og Anslag imod Medborgere, som med intet lovligt Handels Brug kan forsvares; hvorimod de selv Aar 1760, uden Jndvilling, gotgjorde de Franske Livres kuns til 2 Daler, som var anseelig ringere end hvortil de holdte Coursen, og end Kronen selv maatte betale dem for sine Vexeder. 11) At de Assorterede, som allerede i 5te Anmærkning anmeldet, have ikke indgivet Regningen for Aarets 1760 imodtagne Subsidier, førend den sidste December samme Aar, da det dog efter Kongens Anordning paalaae dem, at liquidere hver 3die Maaned, da Antegnelser kunne have væ et giorte i Tide, og de Associerede vordet betaget, at drage denne Sag, under Navn af en foregiven Fordring, ind for Rigets Stænders Secrete Ulsket, i Haab, da at faae authoriseret hvad de forhen selv, efter eget Behag, havde giort. Og endelig 12) at de, som ved Aversions=Handelen bekomme 1761 og 1762 Aars Subsidier at indcassere, efter en i Dader-Tal benævnet Fordring, og paa Grund af en faldende Cours, i Følge Secrete Utskottets Beretning til Hs. K. M. men ikke paa nogen Gevinst for dem over Fordringens Beløb, have dog nægtet en saa klar Sandhed, at de, ved Cour sens Stigende siden efter, til 90 Mark og derover, forinden disse Subsidier bleve alle indcasserede, have virkelig bekommer en Vinding paa nogle Millioner, større end den af samme sidste Subsidier calculerede Erstatning beløb sig, da den med de øvrige Fordeele skulle udgjøre forbemelte 5192160 Daler Kobberm., hvorpaa Qutanten og Aversions-Handelen var grundet. Alt dette for Riget og Banken, mange Henseender skadelige Forhold, have Rigets Stænder be undet, ikke andet kunne end falde især Borgmester Kiermanmed desto stort Ansvar til Last, efterdi han, som gandske vel skiendte Handelens Natur, og i Begyndelsen yttrede saa rig stige Tønker om en saadan Jndretnings skadelige Følger, samt især den Tid paastod, at Pladernes Udførsel burde forekommes, har alligevel siden selv gaaer ind i alle disse Overationer og blevet Hovedmand for samme, samt baade anlagt og udført dem med des større Evne, da han tillige var Fuldmægtig i Banken, og ved Rigsdagen havde sin Stands høyeste Tillid, som dens Talemand der havde Sæde i SecreteUskottet og Bance Deputationen; Under hvilke Egenskader han først Aar 1755, og siden ved Rigsdagen 1756, da visse faa Deputerede af Secrete Udskottets Lemmer bleve udseet til Vexel-Sagerne, har drevet den Sag om Patarnes og Rigsdalernes Udtagende igiennem, uden at Rigets Stænders Plena derom har faaet Kundskab, eller at hele Secrete Utskottet har vidst denne Handels rette Beskaffenhed; og saaledes misbrugt den Tillid som man fæstede paa ham ved det Almindeliges Tarv til at forfremme sine private Adsigter, samt overtraad sin Pligt baade som RigsdagsMand og Banco Fuldmægtig, ved en utilbørlig Skaltning over Bankens Midler, under en utilbørlig Hemmelighed, og uden Stændernes Vidende, da dog Banken er deres Verk, for hvilken de med deres Eiendomme og Velfærd have gaaet i Borgen, og den de have forsynet med visse Love og Jndretninger, som ikke have burdet eller kunne af nogen overtrædes ustraffet. – At Pladerne og Rigsdalerne paa denne Maade bleve bragte ud af Banken, skeete af Begyndelsen paa Bankens Side i den Henseende, der i Steden for at skaffe Sølv ind til at myndtes, hvilket Borgemesteren selv foreslog, kunne ogsaa den Tid have skeet med Fordeel, om det havde været Borgmesterens og hans Assocteredes Forsæt, rettelig efter deres Eed og Pligt at tiene det Almindelige, hvilket iblant andet klarlig deraf sees, at Carlos og Claes Grill for sig have gjort en anden lige Operation til at forskrive Sølv, da hver deraf myndte Rigsdaler ikke kom høyere at koste, end 9 Daler 31 Øre Kobberm.; men derimod har Borgemesteren siden, ikke allene hos Fuldmægtigerne i Banken, og ved Rigsdagen med de visse Deputerede af Secrete Urskottet bearbeydet og udvirket Pladernes endelige Betaling med Sedler, og langt under deres virkelige Værdie, men ogsaa tilsidst, for en paa saa urigtige Grunde som bemeldet er, opført ganske anseelig Fordring, med den rette Sammenhængs Fordølgelse, forskaffet sig en Betingelse og Accord, hvorved al denne Handel, som har geraadet Riget og Banken til saa stor Meen, blev tildækket, og anseelige Penge-Summer Publicum, under dets høyeste Trang, med Uret fradragne, samt Borgmester Kierman og hans Assocterede tilvendede. Ud hvilket alt man slet intet forefinder af den sande Nidkiærhed, for et Fædernelands Velgaaende, eller af den Ømhed over cesseren Troskab og Huldskab, som er enhver retskaffen Embedsmands og Medborgers Kiendemerke, men tvertimod en egennyttig Vindings Lyst, og en Ubekommerlighed om Rigets almindelige Tab og Vaade. – Hvorledes nu et saadant strafbarlig Forhold, som har trykket Landet og dets Jndbyggere med svare Følger, maa, paa de her angivne Grunde, lovligen og uopholdeligen paatales, og saaledes giengieldes, som Rigets krænkede Ret og Rigets Stænders Retviished udkræve, det have Rigets Stænder henviist til deres Jnstitte Deputation, derover uopholdelig at indkomme til Pleng med sit Betænkende. – Jmidlertid have Rigets Stænder den 20 Junii sidstleden i Underdanighed anholdes hos Hs. K. M., at det maatte behage Hs. M. i Naade at anbefale. dertil aaben, har Secrete Utskottet meldet sig foranlediget til, i Underdanighed at indberette Hans K. Majest. saadan Hinder. (Fortsættelsen følger).