JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-11-22
Da dette Punct imidlertid kun indirecte vedkommer det Hverv, der har været overdraget Comiteen, skulle vi ikke tillade os vidtløftigere at udvikle det. Vi skulle ikkun henstille til Foreningens nærmere Afgjørelse, om den i de bemærtninger desangaaende, hvormed vi have troet at burde anbefale de til Opmærksomheden, finder tilstrækkelig Anledning til at sætte det i Forbindelse med Proponentens Forslag og derved søge det yderligere prøvet og videre fremmet, hvil et formeentlig for Tiden hensigtsmæssigst vilde skee ved dets Forelæggelse for Amtsraadet, der mulig kunde ville ogsaa desangaaende træde i Forhandling med andre Autoriteter, hvoriblandt maaskee det kongelige Landhuusholdningsselskab og Landets øvrige Ansraader fortrinsviis vilde komme i Betragtning".
Almuevennen, 1843-11-22
Efter en nærmere Udvikling og nogen Discussion vedtog Forsamlingen enstemmig, at tiltræde denne Betænkning i dens Heelhed og foreløbig at indstille den som Andragende fra Foreningen til Amtsraadet. Derefter foredrog Formanden for Glostrup Sogneforstanderskab, Gaardmand Jacob Møller af Eiby, et Forslag fra dette om, at Sognefogdernes Hartkorn ikke længer burde nyde den Fritagelse for de offentlige Byrder, som hidtil var samme tilstaaet som Vederlag for de med deres Forretninger forbundne Bestillinger. Sognets 2de hogder havde, som Medlemmer af Forstanderskabet, deeltaget i dette Forslag. Med særdeles Hensyn til, at Fogdernes hidtil fritagne Hartkorn udgjorde ikke mindre end 1/3 Deel af hele Amtes contribuerende, nemlig 265 Tdr. af 9,176, og at samtlige øvrige communale Bestillinger, navnlig efter Principet i Anordn. 13de August 1841, maatte udføres uden nogetsomhelst Vederlag, fandt Forsamlingen, at Forslaget egnede sig til nærmere at drøftes, og blev dette derefter overdraget til en Comitee af Proponenten, Procurator Christensen, og Sognefoged Niels Nielsen i Klovtofte. Efterat Forhandlingerne vare sluttede, indtoges sædvanligt Aftensmaaltid under Præsidium af den nyvalgte Formand hvorved folkelige Toaster uddragtes af denne, Kammerraad Drewsen, Sognefoged Petersen, Procurator Christensen, Proprietair Christensen og Fl. Man endte paa Procurator Christensens Forslag med at erklære sig for, at en Fest herpaa Stedet skulde søges arrangeret for den slesvigske Bondestands Deputerede, saasnart disse maatte ankomme. Dette Hverv paatog Procurator Christensen sig. Man adskiltes umiddelbart efter Bordet Kl. 10 Aften. Haandgiernings Skole for Piger.
Almuevennen, 1843-11-22
Af "Falsters Stiftstidende" optage vi følgende: Man hører saa ofte klage over onde, besværlige Tider, men, mon vi ikke hellere burde klage over os selv, man klager over Næringsløshed for den arbeidende Classe; men, mon den arbeidende Classe har lært at bruge sine Hænder saaledes, at derved er Næring at haabe, bliver Drengen tidlig vant til allehaande nyttig Gierning, til at gjøre Skeer, Træsko, Hegler, binde Børster, strikke Trøier og Strømper m.m. Var han vant dertil allerede som Dreng, da vilde han ikke som Karl række sig paa Bænken de lange Vinteraftener, og saaledes stiæle Tiden fra vor Herre, heller ikke vilde han af Kjedsommelighed tærske i Kortet. Bliver Pigebarnet anført til at sye, spinde og lænke saaledes, at man kan kalde hendes Arbeide pænt og net, Af enkelte brave, flinke, ordentlige, herlige Mødre gjøres der vistnok fyldest i denne Retning, men mange Mødre ere forsømmelige og ligegyldige, og nøies med Datterens rimpede Syning, vanskabte Hose og ujevne Traad. Vi trænge saaledes til Adskilligt for vor kjære opvoxende Ungdom. Vi trænge iblandt Andet til en Haandgierningsskole, og tænker jeg her nærmest paa en saadan Skole for Piger, hvorhen de kunne søge fra Smaa af den Dag, de ikke vare i Læseskolen. Men hvorledes faae vi en saadan Skole oprettet i hvert Sogn, Sagen er ingen Herregaard. Dertil behøves kun et Værelse, en Smule Material at arbeide i for de fattige Børn, som ikke selv kunne bringe Noget med, et Par Læs Brænde og et Fruentimmer at lønne, som skulde være deres Lærerinde, da det iøvrigt antages, at Præstekonen eller Præstens Datter eller Skolelærerens Hustru vilde paa de fleste Steder velvilligen paatage sig at føre Overopsynet. Jkke bør vi vendte indtil de Kjoleklædte sige: "See! her er Alt beredt for Eder, uden en Skillings Udgift, for Communen; send os nu Eders Børn!" De Kjøleklædte har gjort meget for os, thi, hvor har Landhuusholdningsselskabet og det landoeconomiske Selskab taget de Penge fra, som de i saa mange Aar have anvendt til Præmier og Skrifter og Godtkjøbs-Redskaber, uden fra de Kjoleklædtes Lomme, Vi takke dem derfor og vi skjønne derpaa. Deslige Sammenskud vare nødvendige i sin Tid, for at vække os af vor Dale, men nu siger man jo, at den Falsterske Bonde er vakt, lad os da vise i Gierningen, at Sagnet er sandt, lad os vise vor Opvækkelse, iblandt Andet derved, at vi selv med egne Midler oprette saadanne Skoler! De Skillinger, vi anvende paa vore Børns Oplærelse til Duelighed og Dygtighed, de ere ikke spildte og de ville sikkert gjøre den langt større Tjeneste end de Rigsbankdalere, der opbevares paa Kiste En Bonde paa Falster. bunden.
Almuevennen, 1843-11-22
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1843-11-29
Nr. 48. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1843-11-29
Onsdagen den 29. November 1843. Bondestanden og Godseierclassen. Hver den som haver sin Broder er en Manddraber, og J vide at ingen Manddraber skal arve det 1 Joh. 3 C. 15 V. evige Liv. Det maa vist være en sand Glæde for enhver Fædrelands- og Menneskeven, at han nu igjennem de offentlige Blade kan see hvorledes Modvirken imod Tyranni og Undertrykkelser, og Samvirken og Medvirken for Medborgeres timelige og evige Vel stedse bliver meere og meere levende iblandt os. Ogsaa jeg synes, da jeg flere Gange efter min ringe Evne har igjennem Offentligheden talt og virket for mine fortrykte Medborgeres Sag, at jeg bør med min svage Stemme forsøge at skildre nogle af de Undertrykkelser og Udsugelser, der, saavidt jeg er bekjendt, udøves imod Bondestanden, samt tillige at give min Mening tilkjende, hvorledes jeg skjønner at en Reform eller Forbedring i Bondestandens Stilling kunde være nyttig – ja høist nødvendig - ikke alene for Bondestanden, men tillige for hele Fædrelandet. Men førend jeg gaaer over dertil, vil jeg først meddele nogle Vers af en Sang, som kan passe saavel til den liberalere og folkeligsindede Aand, der paa mange Steder nu er opvakt iblandt os, som ogsaa til det Haab vi maa have til, at samme i Tiden vil bære de forventede Frugter. Menneske=Adel.
Almuevennen, 1843-11-29
(Uddraget af Maanedskrivtet Samleren for Februar 1795.) Bort med den som elsker Lænker, Meer end Friheds favre Krands! Bort med den som Retten krænker, Sad han end i Tronens Glands. Stormænds Gunst og Fødsels Glimmer, Tomme Navnes Bjeldelyd, Al den Sæbeboblers Skimmer, Være Børns og Hofmænds Fryd Dyd og Viisdom kun vi ære, Godhed kun vor Adel er. Brødre, Mennesker vi ere Føler denne Titels Værd, Hver opdigtet Forskiel svinde Skal i Broder-Liighed hen Jngen daarlig Feighed binde Os i Slavebaand igjen, Kjækt blandt Farers Storm vi kæmpe, For vor Frihed og vor Ret! Jngen Magt vort Mod neddæmpe, Jngen Hindring trætte det See, alt Dagens Purpurluer Lysne over Himlens Rand! Over Bølgens Skjød vi skuer Friheds førstefødte Land! Mørkets Børn forfærdet hæve See, alt glimter Lyset frem Leve Frihed! Sandhed leve! Hele Jorden hylde dem Der er vist intet fornuftigt Menneske – der bar den mindste Smule Kundskab om Danmarks Tilstand som agerdyrkende Stat – uden at han jo maa erkjende: at Agerdyrkningen er Statens Hovederhvervskilde, fra hvilken i Grunden alle Landets øvrige Beskæftigelser, og al anden Erhverv har sit Udspring; han maae vist ogsaa indrømme mig, at det er Agerdyrkningens Frembringelser som give Kjøbstædbeboerne Arbeide og Underhold, og at det kun er ved Omsætningen af Landets Producter, at Haandteringerne og samtlige Næringsveie i Kjøbstæderne, og paa Landet, Handelen og Skibsfarten vedligeholdes og oplives, saa at, i det mindste vore fabrikløse Stæder uden Omsætning af disse Producter enten mod Varer eller Penge, vilde opløses af sig selv. Dersom dette erkjendes for en uimodsigelig Sandhed, saa maae det ogsaa, efter min Overbeviisning, tilfulde kunne indsees at det baade har, og i Eftertiden maae have, den skadeligste og fordærveligste Jndvirkning og Jndflydelse paa hele Statens Stilling, naar Bonden, der er Agerdyrkningens Hovedproducent, er indskrænket i sin Virken, og har tabt, og efterhaanden taber, Evne og Lyst til at stræbe fremad, fordi han skal tvinges til – blot for at faae Tilladelse til at opholde sig her i Landet, at levere og betale til Godseierne og Andre, næsten Alt, hvad han ved sin Flid og Stræbsomhed kan erhverve, saaledes at de fleste ikke engang kan have det Nødtørftige til Livets Ophold til dem selv og deres Familie. At det i Virkeligheden er Tilfældet, det er aabenbart, Jeg skal derfor tillade mig at anføre nogle enkelte Beviser paa hvorledes Bondestanden af Godseierne bliver opskruet med Jndfæstninger og aarlige Afgivter, som ogsaa paa den Behandling der saa ofte udøves ved Hoveriet, saavel imod Bønderne som Huusmændene.
Almuevennen, 1843-11-29
Her i Omegnen er for nogen Tid siden, til 2de Bønderkarle, fæstet to Bøndergaarde bort, hver paa omtrent 6 a 7 Tdr. Hartkorn, og deraf er betalt i Jndfæstning til Godseieren, af hver Gaard 1200 Rbd. foruden 10 Rbd. af hvert Hundrede i Forvalter-Salarium, hvilket ialt udgjør 1320 Rbd. siger og skriver Tretten Hundrede og Tyve Rigsbankdaler, foruden skal de, for at være fri for at forrette Hoveri in natura, levere eller betale aarlig 10 Tdr. Byg og 2 Tdr. Havre, uaar nu hertil kommer en Leverance af 10 til 16 Tdr. Landgilde aarlig, og Penge eller Korn for Konge-, Kirke- og Præstetiende, kongelige og andre offentlige Skatter og Afgivter, tilligemed saa mangfoldige andre Udgivter, saasom til Bygningernes og Avlsredskabernes Forbedring og Vedligeholdelse og Folkeløn med meget mere, saa maa vist enhver fornuftig og upartisk Mand indsee, at naar Bonden skal saaledes vedblive at opskrues, kan der ikke blive stort tilovers for ham til at virke paa sin Avlings Forbedring med, eller til at holde og lønne den fattige Arbeidsmand med, der ikke kan leve eller ernære sig, og Familie, naar han ikke kan erholde Arbeide hos Bonden, men maa saa enten gribe til Betlerstaven, eller ogsaa falde Communen til Byrde. Nu maae vist Enhver tilstaae, at foranførste Jndfæstninger og aarlige Afgivter ere altfor overdrevne høie, da de blot med Jndfæstningen og et Aars Afgivt har omtrent betalt Gaardene, og ere dog alligevel ikke det mindste af dem; men vil man nu tage Hensyn til Jndfæstningerne og de aarlige Afgivter af f.Ex. et Huus med et Jordtillæg hvorpaa er 1 Skpe. Hartkorn, hvoraf jeg blot vil anføre Middelpriserne Jndfæstningen 40 Rbd., den aarlige Afgivt af Hoverie, Korn og Penge, beregnet alt i Penge til 30 Rbd., saa blev jo Forhold hertil Jndfæstningssummen af en Gaard paa 7 Tdr. Hartkorn, 2240 Rbd. og den aarlige Afgivt deraf, anslaaet i Penge, 1480 Rbd.; heraf vil det kunne sees at Huusmanden er endnu langt mere opskruet end Bonden, i Forhold til hvad enhver besidder *). For end mere at bevise hvorledes Godseierne opskrue Jndfæstningen og de aarlige Afgifter, mere nu *) J sin Betænkning i Huusmandssagen har Vaalse Sogneforstanderskab paa Falster fremsat en lignende Beregning saaledes: En Bondegaard paa det kongl. Vaalse Gods med 8 Tdr. Hartkorn, har i Almindelighed et Areal af 55 Td. Land. Af en saadan Gaard svares: Landgilde 9 Tdr. Korn a 3 Rbd. . . . . . 27 Rbd. Hoveripenge. 3 Tiender – 1 Tønde Byg pr. Tønde Hartkorn hver Enkelt - eller 24 Tdr. a 3 Rbd. pr. Td. 72 - Kongelige Skatter og Afgivter omtrent 10 Rbd. pr. Tønde Hartkorn . . . . . . . . . 80 – Altsaa Pengeudgivter 199 Rbd.
Almuevennen, 1843-11-29
Paa en saadan Gaard tæller Familien sjelden over 10 Personer.
Almuevennen, 1843-11-29
Vi skulle nu see, at 20 Huusmænd paa det samme Gods med lige Hartkorn og Areal – nemlig Hartkorn 8 Tdr. og Areal 55 Tdr. Land – maae svare og udrede uforholdsmæssige Afgivter og Byrder. 1) Af hvert enkelt Huus svares aarlig 1 Td. Byg, som udgjør 20 Tønder a 3 Rbd. pr. Tønde, 60 Rbd. 2) Huusskat eller Bygningsafgivt af hvert Huus 4 Rbd. 3) Tre Tiender efter Forholdet 1 Tønde Byg pr. Tønde Hartkorn, altsaa for 20 Huse 24. Tdr. Byg a 3 Rbd., udgjør 4) Kongelige Skatter og Afgivter omtrent 10 Rbd. pr. Tønde Hartkorn.
Almuevennen, 1843-11-29
Jeg skal om en kort Tid fremsætte mine bemærkninger om, at det i Grunden slet ikke er bedre paa de Godser hvor Huusmændene have Fæste paa deres Huse, end hvor de have Leiecontracter. Lundby pr. Præstøden 4de November 1843. Peder Hansen, Fæstehuusmand. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbmd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1843-12-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 29. Følgeblad til "Almuevennen" Nr. 20, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Lidøe og Smorum Sogneforstanderskab. Møde den 1ste April 1843. Formanden foredrog at have besvaret Amtsraadets Skrivelse angaaende Hartkornets og Veilængdens Størrelse af begge Sognene, hvorefter Lidøe af 187 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn havde 22 Favne pr. Td. Hartkorn i Veilængde og Smørum af 453 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn havde 26 Favne pr. Td. Hartkorn i Veilængde.
Almuevennen, 1843-12-01
Fattigvæsenet angaaende foretoges: Præsten fremlagde det af ham for Aaret 1842 aflagte Regnskab for Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter, hvilket udviser en Beholdning af 20 Skpr. Rug, 90 Skpr. Byg og 39 Rbd. 5 Mk. 15 s. Sedler og Tegn. Til at revidere dette Regnskab udvalgtes med Stemmefleerhe Fabriqueur Madsen af Wintre-Mølle med 8 Stemmer. Planen til de Fattiges Forsørgelse og Bidragene, for indeværende Aar blev lagt, og er Beløbet af Almisserne der opgivet til 214 Skpr. Rug, 232 Skpr. Byg og 297 Rbd. 4 Mk. 8 s. Forstanderskabets Medlemmer bleve enige om, i Lighed med hvad i forrige Aar blev vedtaget og udført, at indbyde Sognenes Hartkornsbrugere til at indgaae Forening om, under Mulct af 3 Mk. i Overtrædelsestilfælde, at undlade at give Almisse til fremmede Betlere, hvilken Forening bliver at oprette ligelydende med den ifjor oprettede. Sogneforstanderskabet fandt saameget større Anledning til at træffe denne Forholdsregel, som der er sporet særdeles heldige Virkninger af den ifjor paa et Aar oprettede Forening. Det vedtoges, at Formanden søger at hæmme de overhaandtagende Gilder med Kortspil, ved at conferere med Politimesteren. Uddeling til de Fattige vil finde Sted førstkommende Mandag Formiddag Kl. 10 heri Skolen. Det Passerede blev oplæst og underskrevet. H. J. Scheel. C. N. Hellemann. Madsen. M. Christensen. Hans Andersen. J. C. Petersen. P. Bendsen. Niels Jacobsen.
Almuevennen, 1843-12-01
Aar 1843 den 9de Januar var Ny og Sønnerup Sognedistrict samlet i Ny Skole, hvorved samtlige Medlemmer vare tilstæde. Uddeling til de Fattige for første Qvartal 1843 blev foretaget. Skolecommission blev afholdt, hvorved endeel Mulcter bleve dicterede. Med Hensyn hertil henvises til Fattig- og Skolevæsenets Forhandlings-Protocoller. Jøvrigt var her idag intet videre at foretage, Protocollen underskreves. H. J. Scheel. C. N. Hellemann. Hans Andersen. P. Bendsen. Madsen. M. Christensen. Jørgen Jensen. Niels Jacobsen. J. C. Petersen. Aar 1843 den 15de Marts afholdtes Møde i Ny- og Sønnerup Sognes Forstanderskab i Ny Skole, hvorved samtlige ordinaire Medlemmer vare tilstæde. Følgende foretoges: Fattigvæsenet vedkommende: Uddeling til de Fattige for 2det Qvartal 1843 blev foretaget. Skolevæsenet vedkommende: Regnskabsføreren fremlagde Ny og Sønnerup Sogns Skolecasses Regnskab for Aaret 1842. Til at revidere dette Regnskab udnævntes Fabriqueur Madsen af Wintre-Møller. Nogle Skolemuleter bleve dicterede, hvorom det Specielle indeholdes i Skolevæsenets Protocol. Formanden fremlagde en Circulairskrivelse betræffende Brændeviinsredskaber, hvilken, efter at Sogneforstanderskabets Medlemmer dermed vare gjorte bekjendte, blev henlagt til Archivet. Fremlagde Formanden en Svarskrivelse fra Politimesteren af 21de Januar dette Aar, betræffende Sogneforstanderskabets Medvirkning i Politivæsenet. J Anledning heraf vedtoges det, at for iaar bliver det overladt til Formanden at give de omhandlede Tilladelser til at holde Gilder for Ny Sogn, og til Forpagter Petersen af Sønnerup for Sønnerup Sogn. Formanden fremlagde en Skrivelse fra Leire Herred, af 7de dennes, hvorved forlanges Erklæring over en dermed fulgt Ansøgning fra Christen Nielsen af Kjøbenhavn om at drive Høkerbandel i Ny Bye. Forstanderskabets Medlemmer vare enige i at fraraade, at en saadan Tilladelse gives, da der ikke antages at være nogen Trang til et sligt Establissement i Ny Bye for Øieblikket. Møller Peder Jensen af Wintre-Møller har for Formanden andraget, at han agter at indgive Ansøgning om at anlægge et Fiinbrødsbageri. J Anledning heraf vedtog Forsamlingen, at en saadan Ansøgning bliver at anbefale, naar den af Møller Jensen indleveres til Formanden.
Almuevennen, 1843-12-01
Da intet videre var at foretage blev Forhandlingen hævet og Protocollen underskrevet. H. J. Scheel. C. N. Hellemann. Madsen. M. Christensen. Jørgen Jensen. Niels Jacobsen. Hans Andersen. P. Bendsen.
Almuevennen, 1843-12-01
Herstedster- og Vester Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-12-01
J Mødet den 29de Decbr. 1842 hos Formanden, Peder Jacobsen afgjordes først de løbende Fattigsager. 2de Fattige antoges til at gaae paa Omgang i Sognene; den ene dog kun midlertidig, og Nogle tilstodes Understøttelse af interim, deels i Penge, deels i anden Hjelp. Da Bidragene af Tjenestefolk, jordløse Huse, indbringende Næringsveie, Tavlepenge m.v. vare ind casserede, foruden det staaende Hartkornsbidrag, saa beløb den samlede Jndtægt sig denne Gang til 191 Rbd. 66 s.; Udgiften derimod til 163 Rbd. 77 s., og Overskuddet blev saaledes 27 Rbd. 85 s. Blandt de betydeligere Udgifter anføres alene Aarets Lægeregninger med 24 Rbd. 61 s., og Jldebrændsel med 30 Rbd. Nogle Restancer vare indkomne. Det erkjendtes billigt, at Lægen tilstodes nogen Godtgjørelse foruden Medicinen for saadanne Fattige, som bringes ham paa hans Bopæl, da han her ei kunde beregne sig Reiseomkostninger. Skolemulcter dicteredes for November og December. Tavlepenge af begge Kirker til Skolevæsenet beløb sig til 13 Rbd. 19 s. Formanden havde fra Brøndbyernes Forstanderskab modtaget en skriftlig Anmodning om at forhindre den Uorden, som skal finde Sted i Roeskildekro med Spil, Dands og Sviir af Omegnens Tjenestefolk. De nærmestboende Forstandere erklærede ikke at være vidende herom, og da det desuden var paa et offentligt privilegeret Gjæstgiversted, saa ansaae Forstanderskabet sig for incompetent til at indlade sig paa denne Sag, der formeentligen maatte henhøre under Politiets Ressort. Formanden paatog sig herom at underrette Vedkommende.
Almuevennen, 1843-12-01
Jfølge Skolelærer Nielsens Forslag vedtoges, at Møderne for Fremtiden skulde afholdes først i Sexenniets indtrædende Maaned, i Stedet for sidst i den udgaaende Maaned, fornemmelig med Hensyn til Skolemulcteringen.
Almuevennen, 1843-12-01
Sognefoged Peder Jacobsen gjenvalgtes med 7. Stemmer mod 2 til Formand for det kommende Aar. Første Gang for Aaret 1843 var Forstanderskabet samlet den 2den Marts hos Gaardmand Niels Pedersen. Skolevæsens Sagerne bleve først afgjorte. Skoleregnskabet blev gjennemseet og antaget. Til begge Skolernes Vedligeholdelse i afvigte Aar var medgaaet 63 Rbd. 86 s., nemlig til Herstedøster Skole 16 Rbd. 34 s., og til Herstedvester 47 Rbd. 52 s. Jfølge den engang vedtagne Bestemmelse blev det overdraget til vedkommende Forstandere at opkræve Repartitionsomkostningerne med 1 Mk. pr. Td. Hartkorn. Den specielle Skolekasse, som er i Skolepatronens Hr. Z. Jacobsens Værge, havde i contant Beholdning for dette Aar 98 Rbd. 19 s., foruden 400 Rbd. r. S. i rentebærende Obligationer. Jndtægten havde beløbet sig til 64 Rbd. 25 1/2 s.; Udgiften til Bøger og andre Apparater udgjorde derimod 105 Rbd. 14 s., heri beregnet 50 Rbd. til Sognenes Bogsamlinger, hvorved Kassen erholdt en Underballance af 39 Rbd. 84 1/2 s. Bogsamlingerne havde været særdeles meget afbenyttede, især den ældre i Herstedøster, hvor i Aarets Løb 232 Udlaan vare skeete. J Herstedvester, hvor Bibliotheket nylig var oprettet, tegnede det ligeledes til flittig Søgning efter interessant Læsning. Desuden holdtes i Herstedøster, ligesom de sidst foregaaende Aar, Aftenskole, hvor der gaves Underviisning i Tarleregning, Geographi, Retskrivning, forbunden med Grammatik, samt fornemmelig dansk Stiløvelse for dem af Byens Karle og unge Mænd, som, efter derom skeet Jndbydelse af Skolelærer Nielsen, dertil frivillig havde indfundet sig. Dog var, desværre! Freqventsen ikke stærk.
Almuevennen, 1843-12-01
J Henseende til de saakaldte Herredskassepenge fandt Forstanderskabet det rigtigst at inddrage samme under de almindelige Fattigvæsensudgifter, og at paaligne dem i Forening med disse i Forhold til det Beløb, som Sognene hidtil havde havt at udrede. Ballerup og Maalov Sogneforstander skabs Forhandlinger 1842. (Fortsat, see Nr. 24.) Det følgende Møde afholdtes i Ballerup Skole den 17de Juni 1842 og alle Sogneforstanderne tilligemed begge Sognefogderne vare tilstede.
Almuevennen, 1843-12-01
Den i forrige Møde udnævnte Comitee til Undersøgelse af de Fattiges Stilling i Sognene, aflagde Beretning om Udførelsen af det dem paalagte Hverv. Som Følge af Beretningen bleve flere Pleiebørn hensatte paa Steder, hvor de fandtes bedre plaserede end hvor det hidindtil havde været anbragte, ligesom ogsaa flere Skridt foranledigedes gjorte for at forskaffe fattige Undertægtsfolk den dem tilkommende Aftægt. Flere Fattiglemmers Ret til dem forbeholdt Begravelse m.m. var af Comiteen bragt i Erfaring og indført i Protocollen, hvori den havde registreret Fattiglemmernes Eiendele. Forstanderskabet anerkjendte Vigtigheden af den skete Undersøgelse og den Jnteresse Comiteen havde viist for Udførelsen af dens temmelig møisommelige Arbeider. For at bestride det følgende Qvartals Udgifter blev det anseet fornødent at paaligne et extraordinairt Fattigbidrag af 24 s. pr. Td. Hartkorn. Bidraget til Skolevæsenet blev for indeværende Aar fastsat til 16 s. pr. Td. Hartkorn.