JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-03
Hvad der er Samfund og Brødre kjært, Hvad der er Staternes Lykke, langt over Skrift, har Os Kunsten lært hurtigt og ziirligt at trykke. Chor. Held da den Kunst, som om Tyrkernes Krig, som om de puniske Rænker ærlig, oprigtig, og uden Svig Budskab til Danien skjænker, Ja, Kongers Bud, neppe er udtalt vorden, de flyve ud ved vor Kunst over Jorden. Og hvad der trykker Folk og Stat, Hvad deres Velfærd kan skade, vorder ved Pengel og Baller brat kundgjort i Trykkerens Blade, Chor. Derfor, du muntre Trykker-Chor! slittig lad Presserne svede! Stedse Din Kunst, fra Syd til Nord, Folkene hylde med Glæde! - Hvad Krosus-Skat! Hvad al dens Lyst og Gammen! Naar Aandens Nat. med den var parret sammen, Brødre, at fattig som rige Mand; Muser kan dyrke og tjene, Videnskab blomstre i alle Land : skyldes vor Kunst jo allene! Chor. Tager da festligen Deel i vort Kvad! Husker det stedse og mærker, for nogle Daler paa hvideste Blad, trykkes de herligste Værker, Og er din Fryd, at høre Sangens Toner, dobbelt den nyd! vor Kunst din Glæde kroner. Strængenes blide Trylleri, Fløitens den yndige Trille, udi de skjønneste Former Vi trykket Dig give jo ville. Chor. Ja, hvilken Fylde og Harmonie! Lad det til Glæde Os vække! Frankrivl og Divor, saa glade Vi Krandse vil binde og række! Hod Dig da Kunst! Held Dig i alle Lande! Mod Dig omsonst, skal Lysets Fjende stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-03
da tye til skummende Pokal, som Sorgernes Befrier. Og saadan Dag just denne er, en Tvillingfest vi feire her, den enkelt Glas i taaler. For Begge med Vedkommende. i dette Lag høit jublende vi drikke flere Skaaler. For Hempel Skaal, Skaal for hans Viv, og Hver, som takker dem for Liv det blier alt Skaaler mange. Nu Skaalen for Aviserne, og Skaalerne for Læserne: vi paa Akkord maa gange! Den 3 Januari 1822. Mel. Det gaaer saa fagert i vor Ungdoms Vaar. Som Borger, som Mand, som Fader, som Ven, vor Hempel sin Ligemand vist søger endOg det skal være vor Hempels Skaal! - Falderi og sv. Hans Hustru hun er saa gjev og saa blid, Hun god ham formilder hans møisomme Jd. Og det skal være hans Hustrues Skaal! o. s. v. Ham glæde Døttre med Ynde og Dyd, Enhver ham maa misunde hans Faderfryd. Og det skal være hans Døttres Skaal! o. s.v. Hans Sønner, ja, 3de eie Kraft og Marv, Hans Munterhed have de faaet i Arv. Og det skal være hans Sønners Skaal! os.v. Trylt hos S. Hempel i Odense, eier af Fyens Stifts Adressekontoir og Bogtrykkerie, Hans Folk ham tjene med Jver og Lyst, og Kjerlighed til ham boer i deres Bryst. Og det skal være hans Huses Skaal! os.v. Avisen udstyres med Alvor og Kløgt, og Ære stor saa gjør den hans Faderrøgt. Og det skal være Avisens Skaal! o. s.v. Og, hvem som han indbyder til sit Bord, for Bravhed og Dannished maa have Ord. Og det skal være hans Selskabs Skaal! os.v. Den 3 Januar 1822. Da vi os qvæget har med Drik, og Spise, send tvende Ting for os tilbage staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-03
Anledningen til Festen bør vi prise, Velgjøreren især vi prise maa. Først skal vor Skaal da for Avisen lyde, som nu har fyldt med Ære de Halvtreds. Den altid saadan Faderomhu nyde dalstedse større biller dens Virkekreds. Derpaa for Hempel bønligen vi qvæde: gid Børn af Børnebørn han favne maa! til Læsernes og til de Armes Glæde. Han kjæmpestærk til høiest Alder staae, De Halvtredfindstyve gamle Gjæster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Nr. 2. Stifts. Fyens 5. Aargang. privilegerede. Komgie bigaa lillene. Avertissementstidende. Adresse-Avis og overift i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempelli Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Friedagen den 4 Januar 8 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Jndhold. De Kristne under mrkisk Forfølgelse (Nye Optøier i Konstantinopel. Spanien (Cortes andraget paa Forandringer i Ministeriet. Frankerig (De Deputeredes Kammer).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Fædrelandet: Legivning. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelse. Odense. De Kriftne under tyrkisk Forfølgelse. Russerne og Tyrkerne vedblive at staae truende over for hinanden, saa at kun Pruthfloden adskiller dem, og Krige er - efter Alles Forsikring i næsten uundgaaelig Et Tilfælde indtraf nylig, som maaskee kan fremskyndBrudet. En Tyrks Hest rev sig nemlig løs, da den skulde vandes, og svømmede over paa den russiske Side af Fløden, Kosakkerne udleverede den ikke strax, hvorfor 30 til 40 Muselmænd svømmede efter, for at hente den tilbage; men Kofakkerne forstøde Uret, omringede dem og førte dem til Kischenew. - Derhos forstærke begge Partier sig, og over 7000 Græker oppebie i Bessarabien kun Krigsman festet, for at gjøre Et med Russerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
J Konstantinopel gaaer det atter ligesaa lovløst til som ved Patriarkens Henrettelse; thi Muselmændene have mod Forbudet bevæbnet sig paa ny, og blandt andet for fulgt den engelske Gesandtskabskavaleer med Mordtrudsler saa at ingen Kristen meere er sikker paa sit Liv, og Divane, selv tør ikke engang bevilge Ruslands Fordringer, af Fryg for de opbragte Janitskarer. Mange Store have skikke. deres Harems over til Lillcasien, under Paaskud at de skulle bruge Badet i Brussa, og Flere vilde gjerne følge efter, om ikke Porserne atter der vare iveien, som bestandig trænge længere frem. Fra Belgrad forsikres, at Janitskarerne ved den sidste Jldløs virkelig skulle have trængt ind i Serallet og revet den unge Tronarving ud at Faderens Arme, som de nu ville true til at udlevere den tre af de meest forhadte Ministre, og bevilge deres Deputerede Forsædet i Divanet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
J Grækenland og fornemmelig paa Morea gjør Frihedens Sag stedse lykkeligere Fremgang, og med den indføres efterhaanden Orden og Rolighed, hvilket Alt er saa meget mere at beundre, som Grækerne fra først af have manglet baade en duelig Fører og Vaaben, ja overhovedet havt at kæmpe med alle optænkelige Vanskeligheder. Ogsaa strømmer nu en Mængde Fremmede og Resten, af den hellige Skare til Morea, for at staae de Undertrykte bi. Grækerne have ellers brudt med Vicekongen, af Ægypten, ved at plyndre et ham tilhørende, riigt beladt Skib og derefter sænke det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Spanien. Efterat Cortes den 11 f. M. havde, med 150 mod 18 Stemmer, besluttet Adressen til Kongen, hvori Cadixernes Ulydighed, overeenstemmende med Kommissionens Forslag, misbilliges, og samme var bleven overbragt Hs. Majestæt, som bevidnede sin særdeles Tilfredshed dermed, skred Man til at aabne den forseglede Deel af Beretningen, som da rigtignok lød ugunstig for Ministrene. Der foreslaaes nemlig at bede Kongen om at foretage saadanne Forandringer med Ministeriet, som Tidsomstændighederne trængende fordre, og dettes Opførsel underkastes derhos en stræng Kritik. Ogsaa ere alle enige i, at dette er det eneste Middel til at berolige de ophidsede Gemytter. Jøvrigt er Tilstanden overalt endnu den samme, naar undtages i Corunna, hvor Mina, efter de paalideligste Beretninger, skal have underkastet sig den nye Jnterims gouvernør Latre, og hele Provindsens Jndvaanere have erklæret, at de ville adlyde Regjeringens befalinger. Somde franske Blades Relationer i denne Henseende vare altfor overdrevne, saa har Man denne Postdag et endnu mere iøinefaldende Beviis paa deres opdigtende Skumlesyge i en heel, lang Beretning om Borgerkrigens formelige Udbrud i Cordona, som allerede erfares at være pure Digt. Et af General Davi, kommanderet Karabinier-Regiment, skulde nemlig have gerandet i Haandgemænge med et Regiment Kavallerie under den opsætsige General Velascos Kommando, fordi begge vilde besætte en vis Post, og Blodbadet endog have været frygteligt; men Karabinierne beholdt dog Overhaanden a. - Cadix vedbliver imidlertid at trodse, ligeledes Sevilla, hvor Man ved Boddelen har ladet Ministrenes Ordrer opbrænde, og hele Andalusien er loverhovedet enig i ikke at ville lystre, saalænge disse sidde ved Roret. Ogsaa Pampelonas Borgerskab staaer endnu under Vaaben, medens de oprørske Soldater i Citadeller have vendt Kanonerne imod Staden. Derimod have Garnisonerne i Ferrol, Valencia, Orense, LugoCordova, Granada og fl. St. ved Adresser bevidnet Kongen deres Hengivenhed og ubetingede Lydighed imod Konstitutionen, som der da overhovedet ingen Tvivl er om, at Tilstanden ingensteds er saa fortvivlet, som visse franske Blade skildre den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Kongen har atter forladt Madrid og med sin Familie begivet sig til det 2 Miil derfra liggende Lystslot Prado. Et Par Dage forud havde Indenrigsministeren, udstædt et Cirkulære til alle Politichefer i Riget, hvori der klages over, at Lidenskabernes Rasen har bragt Nationen til Afgrundens Rand, hvori ethvert andet end det spanske Folk allerede vilde være styrtet. Da Kongen, hedder det videre, ikke vil vige en Fodbred, fra Forfatningen, men i den nøieste Forening i med Cortes, Folkevilliens eneste lovlige Organ, strængt, overholde samme, saa opfordres de til at understøtte begges Foranstaltninger til Ordens og Roligheds Gjenoprettelse &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Hvad der ellers for Øieblikket vækker meest Bekymring i er Rustningen paa de franske Grændser, som ikke længer kan formodes at være rettet imod Guulse. beren, der nu er saa godt i Aftagende i Barcellona, at de Dødes Antal kun er 10 til 12 daglig. Og i Mallaga er Sygdommen, ifølge officielle Beretninger, reent ophørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Den 20 f. M. blev i de Deputeredes Kammer fremlagt et Bønskrift om at de af Hospitierne hidtil eiede Emigrant godser maatte tilbagegives, hvilket opvakte levende Debatter. Endnu interessantere blev Mødet, da Man ikke kunde enes om, til hvilken af Ministrene en Hr. Maurer Fordring paa Kongehuset af 94,200 Fr., forstrakt samme i Aaret 1793, skulde sendes. Thi da Ministrene, som selv Part i Sagen - hvilket Corbiere rigtig bemærkede ikke stemmede med derover, stod B. Constant frem og sagde: det vilde nok gaae med det nye Ministerium ligesom med det gamle, til hvis Fald han kraftig havde medvirket, fordi det aldrig vidste hvad Partie det skulde tage og gjerne vilde bære Kappen paa begge Skuldre. Han sukkede derfor over, at det var blevet ved Ønsket om et Ministerium, som vidste hvad det selv vilde &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Samme Dag blev Lovudkastet fremlagt om at optage treTolvtedele af Grundskaten og nogle flere for 1822 samt aabne en provisorisk Kredit af 200 Mill. for samtlige Departementer, hvilket den 24de næstefter, alle Corcelles Jndrendinger uagtet, blev antaget med 294 mod 280 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Fædrelandet. Lovgivning. 19 Decbr. 1821. - Forordning af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette af Gud Naade Konge til Danmark &c. a. Gjøre vitterlig: At Vi efter Omstændighederne have fundet os foranledigede allernaadigst at anordne og fastsætte som følger: 1) at saavel Postkassen, som alle andre Kongelige Kasser, endog de, der i Kammerrets Ordningen af 18 Marts 1720 ikke udtrykkeligen ere nævnte, skulle for deres Fordringer hos dem, hvis Pligt er at oppebære de Kongelige Intrader, hvad enten de ere de egentlige saakaldte 6 Regnskabsbetjente, eller Oppebørselen alene er betroet dem som en med et andet Embede forenet Forretning, nyde samme Fortrinsret og Sikkerhed, som bemeldte Anordning, i Forbindelse med Forordningen af 30 Jan. 1793, §. 40, tillægger Vor Kasse hos de sammesteds omtalte Betjente. 2) At den Postkassen tilkommende Fortrinsret i Oppebørsels=Betientenes Eiendele ogsaa skal være gjeldende med Hensyn til de Pengebreve og Sager af Værdie, som leveres Postmesterne for at afsendes med Pakkeposterne, og for hvilke Postkassen skal staae til Ansvar i Tilfælde af Postbetjentenes Utroskab eller Skjødesløshed. 3) at Umyndige og Andre, hvis Gods eller Kapitaler, paa Grund af Loven. og Anordningerne, sættes under de af Os allernaadigst beskikkede Øvrighedspersoners eller Retsbetjentes Bestyrelse, og Varetægt, ogsaa skulle nyde den i §. 1 omtalte Fortrins- og Pante=Rettighed hos disse. Hvad de Overformundere angaaer, der ikke dertil af Os ere allernaadigst beskikkede, da maa det med Hensyn til de under deres Bestyrelse hørende Midler, have sit Forblivende ved hvad forhen er anordnet; hvorhos det dog, for at forebygge Menings-Ulighed desangaaende, bestemmes, at den Fortrinsret, som Lovens 5 Bogs 14 Kapitels 37 Artikel, i Forbindelse med den ved Kancellie=Plakaten af 23 Juli 1819 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af 7de næstforhen, tillægger de Umyndige i Værgens Boe, ligeledes tilkommer dem hos Overformynderne i de Tilfælde, hvor de ikke have Panteret. 4) at Vort danske Kancellie bliver det Kollegium, hvor, i Analogie med Forordningen af 30 Jan. 1793, 5.10, Tilladelse til Afhændelse eller Pantsætning bliver at søge af de under No. 3 nævnte Embedsmænd, og hvortil Anmeldelse bør gjøres, naar nogen af deslige Embedsmænd søges for Gjeld; ligesom og samme Kollegii Samtykke bliver at indhente, inden der hos en saadan Embedsmænd kan gjøres Execution efter et Forliig. Dog vil det, forsaavidt samme Embedsmænd tillige oppebære Vore Jndtægter, ogsaa være fornødent, at henvende sig til det Kollegium, hvorunder saadan Oppebørsel sorterer. 5) Dog følger det af sig selv, at den Eiendoms= eller Pante=Rettighed, som Nogen inden denne Vor Forordnings Kundgjørelse maatte have erhvervet, ikke skal lide under foranførte Bestemmelser, forsaavidt disse udvide de hidtil gieldende Loves Bud. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Offentlige Foranstaltninger. Ved Cancellie Circulaire af 22 f. M. ere samtlige Amtmænd paalagte, offentlig at bekjendtgjøre i Kjøbstæderne, at de Personer, og navnligen Haandværkssvende, som agte at reise til Udlandet, og der maatte ønske af det Kongel. Gesandtskab ved Forbundsdagen i Frankfurt a. M. at erholde Attest for, at de ikke ere værnepligtige, i Forveien maa forsyne sig fra Øyrigheden i den Bye, hvor de ere blevne Svende eller hvorfra de have erholdt Reisepas, med Beviis om, at de ere fritagne for Værnepligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
J Anledning af en indkommen Forespørgsel, om den skal svares Tiende af Føl, Kalve og Lam, der komme Eieren til Nytte, uden at indsættes paa Vinterfoder, samt af Biestader, der ikke ved Efteraarstiden optages eller tillægges, har Kancelliet svaret, at i Følge Lovgivningen om Tiendevæsenet, skal der svares Tiende af de omhandlede Kreature, som paa nogen Maade komme Eieren til Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Skolelærer Christian Mathiesen paa Langeland, som for udviist Ulydighed og upassende Forhold mod sine Foresatte ved Provsterettens og Landemodets Dom var tilfunden at have sit Embede som Skolelærer i Jllebølle Distrikt paa Langeland forbrudt, er ved Høiesteret dømt til at bøde 20 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse, samt udrede de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder i Salarium til Prokuratorerne Nyborg, Boesgaard og Krogsgaard, hver 15 Rbd. Sølv. Kjøbstædernes fri Hartkorn maa, efter Kancellieresolution. til Vedkommende, ansees dispenseret for at udrede Bidrag til Amts-Repartitionsforden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Videnskabelighed. Hr. Dr. J. K. Høst drøvter nu i Statsvennen Dr. S. L. Badens nye Undersøgelse om vor Ret til at antage Os Grækernes Sag, skjøndt denne ikke har bestridt hans forhen opkastede Jndvendinger og kun værget sig med øiensynlig svage Vaaben, ledsaget af en blændende Dristighed. J Anledning af Badens Klage over at være bleven overøst med Pøbelgrovheder, tør Dr. H. ikke frikjende ham for selv at have fremkaldt dem; men naar Man gaaer til Sagen, da fordrer han Beviis af sin Modstander, for at vor Religion ikke er humanere end den af ham anprist mahomedanske, og beder ham nævne nogle af de tusinde Ynglinger, der skulde studere ved det tyrkiske Akademie i Konstantinopel. Naar B. paastaaer, at Tyrkerne kun vente paa en Peter den Store, for at denne Stad skal blive et Petersborg, saa synes det ubilligt, at de ved Tyrken Lidende og skulde vente herpaa, maaskee i al Evighed. J Henseende til Badens Formening, at Man beskyldte ham for at smigre Regjeringen, siger H. videre saare træffende: at det vilde være Mangel paa al Ærbødighed mod denne at troe den smigret ved et Forsvar for tyrkisk Religion og Færd, desuden har han allene paatalet sin Modstanders ubeføiede Forsøg paa at gjøre danske Borgere og Prædikantere forhadte som Forbrydere imod Regjeringen. Paastanden: at det Meste i Aviserne er Løgn, finder han at høre til de i Øine faldende Overdrivelser, al den Stund B. tager dog stundom selv til Takke med Avissnak, for Exempel naar han fortæller, Anekdoter fra Ølhuset i Altona. Endelig har Kristus vel aldrig befalet, med Jld og Sværd at udbrede, hans Navn; men dertil har jo heller ikke hverken Præster eller Forfattere hos os opfordret, tvertimod kun til Deeltagelse i vore mishandlede Religionsbrødres Skjæbne. Og desuden har Kristus heller aldrig lært, at hans Efterfølgere taalmodigen og uden Modstand skulle see deres Religion foragtet og dem selv nedtraadte af en grusom Fjende hvis Religion byder: forfølg! Hr. Etatsraad Thaer fælder i Møgliner-Annalen følgende fordeelagtige Dom over nogle ham af vor vindskibelige Drewsen tilsendte Uldprøver fra det Kongel. Skæferie paa Esrum. De mig tilsendte Prøver - ere hans Ord vise sig intet mindre end slappe og slette; men ere meget mere stærke, krusede i temmelig høie Buer, og springe efter Udvidelsen kraftig tilbage. J Fiinheden ere de ulige; men de kortere, yndre Prøver have overhovedet, denne Egenskab i høiere Grad. 22 Pd. af denne Uld vilde her iaar, naar den var godt vaskeet, have gjældet 33 til 35 Rbdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
J den Bekenske Boglade modtages Subskription paa et fra Nytaar af udkommende, vist Morskabsblads, under Titel Spøgefuglen, som qvartaliter skal koste 6 Mk. men for Subskribenterne paa Statsvennen kun det Halve, saa at Statsvennen og Spøgefuglen tilsammentagne, kun koste 12 Mk. i Tegn om Qvartalet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Hr. Kandidat Strodtmann har faaet en ny Modstander i Hr. Carl Frederik Kjerulf, som i Skilderiet paa Tydsk har fremsat nogle bjærve Ord om hans Udlægningskunst og Skrivemaade overhovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Tildragelse. Under den sidste stærke Storm omkom 2 Karle paa Marken, idet de om Aftenen vilde gaae til deres Hjem i Høirup Bye ved Fredericia. De havde været inde i et Huus ved Landerupgaard, omtrent 1/4 Miil fra bemeldte Bye, hvor de til Nødtørft nøde nogen Vederqvægelse, og derefter gik bort. Men den ene var ikke kommen langt fra dette Huus, inden han var falden, og fandtes der død; den anden derimod laae kun nogle Bøsseskud fra sit Hjem. Begge vare de bekjendte for meget ædruelige og ordentlige Karle. - En Tærsker fra Winfgaard fandt nogle Dage senere sin Død paa Marken i en Mergelgrav i en mørk Aften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Odense. J Onsdags Aftes gav Dhrr. Virtuoser, Vald hornisterne Gugel og Søn og den uovertræffelige Mester paa Fortepiano, Hr. Kammermusikus Kuhlau, understøttede af vore talentfulde Musikliebhavere, en stor Koncert, foret ikke just talrigt Auditorium paa Raadstuesahlen. Alle Tilstædeværende vare enige i at beundre de trende Kunstnere, men vidste ikke, hvilket af Jnstrumenterne de skulde give Fortrinet i Henseende til deres uovertræffelige Behandling. Allerkunstigst fandt Man Udførelsen af Variationerne paa den engelske Nationalsang God save the King. Det nye Aar begyndte, som det gjerne pleier, med klart Veir og nogen Frost, der siden er tiltaget med nordlig Vind, saa at Veiene kunne bære op i det mindste for Gaaende. I Dag har det især været usædvanlig skjønt Veir. En liden Meddelelse og Fyens Stifts Adressekontoirs her igaar festligholdte Jubilæum maa for Rummets Skyld opsættes til næste Postdag. Formedelst Helligdagen er denne Postdag ingen Koursnoteret. 4dertissemeene, Mit Hjerte er saa ganske overvældet af eine Fölelser, at jeg i Øieblikket ikke formaaer mere, end forelbig at bevidne dem Alle - Alle, som paa en Mig og Mine saa uforglemmelig kjær og hædrende Maade medvirkede og bidrog til at forherlige Gaarefesten, min S. Hempel. inderligste og rørtette Tal!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Paa Theatret i Odense gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Søndagsaften den 6 Januar. Den lille ZigennerindOnsdagsaften den 9 Januar Feilskudt, og derefter: Capelmesteren fra Venedig. mann og Franck & Besker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Gaver til Brandlidte. Siden min sidste Anmeldelse af 30 Septbr. 1821, indført, i Avisen No. 132, er endnu efterhaanden indkommet til de Brandlidte i Hesselager: I et Brev uden havn . ........ 3 Rbd. . . . . . til lige Deling) 2 Specier. N. D. og C................. 3 -H. R................ 2 -N. Giesen. . . . . . . . . .... 3. A. 4. og S. hver 1 Rbd....... er 5 -Med de forhen anmeldte 38 S. J Alt 2 Specier 54 Rbd. hville til sin Tid ere tilstillede de Trængende, og af den med de taknemmeligste Hjerter modtagne. J Alt 2 Specier 54 Rbd. hville til sin Tid ere tilstillede de Trængende, og af den med de taknemmeligste Hjerter modtagne. Odense 3 Januarii 1822. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Fra S. T. Hr. Forligelseskommissair S. Hempel i Odense imodtog jeg den 1 Novbr. d. A. 2 Specier og 54 Rbd. Sedler, som denne, de Nødlidendes varme Talsmand, god hedsfuld havde indsamlet af Menneskevenner i Odense Bye og Omegn, til de Brandlidte i Hesselager, hvilke, tillige med 6. Rbd. fraden Ædelmodig i Nyborg, som ein ønskede sit Navn nævnet, strax efter Modtagelsen bleve, den 2 Novbr. d. A. uddeelte blandt efterfølgende Skadelidte: 1) Rasmus Hendriksen med FamiSpec. og 15 Rbd. 4 Mk. 12 s.a) Lars Christensen med Dito Spec. 15 - 4 - 12 5) Jøns Snedkers Enke og Børn 9 4) Enken Mad. Jørgensen. . . . . - . - 13 5) Den indebræsidte Kones Dattersøn Martin Hansen 9 s. ma Tilsammen 2 Specier 50 Rbd. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
De ædle Menneskevenner, som Nutidens Tryk saaledes le nede Kone til at yde denne et ubetydelige Stjækt paa Mennestelserlighedens Alter, tilligemed de af denne Omegns Di boere, som ei allene i Nødens Øjeblik, glemmende egen Nethængende Fare, saa ivrigen ilede dem og den i Nød de stædte Bye til Hjelp med Rednings- og Slutnings Midler, men og siden saa velvilligen lindrede de Adendes Ned me deres ædelmodige Gaver, der indgjød Urgende Bulsant i de blødende Hjerter, og derved mildnede deres grundede Bedrørelse ved saa oprigtigen at deeltage i deres Nød, medtage lerved disse, saaledes Husvaledes inderligste, og forhindtMartin Hansen 9 s. ma Tilsammen 2 Specier 50 Rbd. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
De ædle Menneskevenner, som Nutidens Tryk saaledes le nede Kone til at yde denne et ubetydelige Stjækt paa Mennestekjerlighedens Alter, tilligemed de af denne Omegns Bi boere, som ei allene i Nødens Øjeblik, glemmende egen Nethængende Fare, saa ivrigen ilede dem og den i Nød de stædte Bye til Hjelp med Rednings- og Slutnings Midler, men og siden saa velvilligen lindrede de Adendes Ned me deres ædelmodige Gaver, der indgjød Urgende Bulsant i de blødende Hjerter, og derved mildnede deres grundede Bedrørelse ved saa oprigtigen at deeltage i deres Nød, medtage lerved disse, saaledes Husvaledes inderligste, og forhindtligste Taksigelse, med det hjerteligste Ønske og Bøn til Alt bestyreren: At de aldrig maatte friske deres ublide Skjæbne! esselager, 28 Decbr. 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-01-04
Til førstkommende Maidag er at erholde til Leie 2 Værelser og 1 Kammer, og om ønskes, kan erholdes Kost, tillige hos Guldsmed Thiel. Til Paaske faaes til Leie, anden Etage i Huset Nr. 115, ved Kongenshave, et Qvistkammer og to Huse ud til Kirken og nogle mindre ud til Haven. L. N. Faber. Hos Præster Enken Mad. Ammentorpi Nørregade No. 44 kan erholdes Koft og Logie for 2 a 3 Skoledisciple, eller og unge Piger fra Jnstituter. Her loves moderlig Omgang, og billig Betaling. mig mørktækkeres maal.