Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-19
Betragtninger over Naturen. Jngen Videnskab er usikkrere end Meteorologien; i intet Fag af Naturens Kundskab er Menneskeforstanden rykket mindre frem, end i at slutte sig til Veirligets Forandringer. Den berømte Berliner Astronom Bode har i sin Astronomiske Aarbog for 1820 meddeelt bemærkninger om den store Soelformørkelse den 19de November 1816, hvorved han har gjort opmærksom paa, hvor usikkre alle Forudsigelser om Veirliget ere, naar en mærkelig Soelformørkelse indtreffer, saa bliver den observeret i mange Lande, og Jagttagelserne derover blive offentlig meddeelte, hvorved der tillige bliver bemærket hvorledes Veirliget er beskaffen paa hvert Sted. Ved den omtalte Soel formørkelse har Hr. Bode saaledes samlet en stor Mængde Jagttagelser over Veirliget, og fra mangfoldige Steder i Europa, fra Cadix indtil Petersborg, og derved fundet at der paa korte Distancer kan finde den største Forskiellighed Sted, uden at man kan opdage nogen Regelmæssighed deri, eller indsee nogen Grund dertil. Det er derfore rimeligt at paa Jordens Overflade, som bestaaer af 9 Millioner og 280,000 Qvadratmile, kan gives paa sammeTid alle tænkelige Slags Forandringer af Veirligt, Grunden til disse mangehaande, og som det synes aldeles uregelmæssige Forandringer, kan deels ligge i de nærmeste Himmellegemers Paavirkning paa Jorden, og deels i mangehaande Forandringer, som foregaae inde i Jorden selv og paa dens Overflade, og som have forskiellige Virkninger efter hver Egns forskiellige Beskaffenhed. Man kan nu vel hist og her udtænke sig en eller anden Aarsag til at Veirliget bliver saaledes eller anderledes; men at opdage nogen fast Regel derfor har hidindtil været umueligt for Menneskefornuften, og skulde man bringe det dertil at kunne opdage nogen sikker Regel for Veirligets Gang, saa maatte man først paa mangfoldige Steder paa Jorden rundt omkring paa dens Overflade i en lang Række af Aar anstille vedholdende Observationer over Veirliget, og betiene sig dertil af eensformige Jnstrumenter; kort sagt vilde man giøre nogenlunde sikkre Fremskridt i denne Sag, saa trænger man ligesaa vel til at meteorologiske Observatorier overalt opføres, og Professorer i Meteorologien overalt blive ansatte, som til at have astronomiske Observatorier og Profefforer ved dem: thi ligesom den betydelige Kundskab, som Menneskene nu besidde om Astronomien, er paa en møisommelig Maade bragt tilveie af utallige enkelte Jagttagelser over de himmelske Legemer: saaledes maae samme Fremgangsmaade bruges for at forskaffe sig en nogenlunde sikker Kundskab om Veierligets Forandringer. Hvor usikker denne Kundskab hidindtil har været, sees af, at de Personer, som hidindtil meest have lagt sig efter at betragte Veirligets Forandringer, dog slet ikke ere istand til at forudsige hvorledes det vil blive; og ingen Meteorolog var f. Ex. i Stand til at forkynde, at der i den største Deel af Europa skulde i Sommeren af 1816 indtræffe et saa ualmindeligt koldt og regnfuldt Veirligt, som skulde have et Hungersaar til Følge. Et nyt mislykket Forsøg paa at forudsige Veirliget, blev gjort i forrige Sommer; mange Personer som give sig af med at lagt tage Veirligets Forandringer, saavel i Frankerig, som i Tydskland, forudsagde at Vinteren vilde blive meget streng; den er nu forbie, og Erfaringen har lært os det modsatte. Redacteuren yttrede den samme Formodning, deels paa Grund af det dog var rimeligt, at de nordlige Vinde dog engang maatte faae Magten med de sydlige, og deels formedelst de Forandringer, som have fundet Sted ved Polarisen, og som dog ere saa mærkelige, at de have bevæget Englænderne til at udruste i Aaren kostbar Expedition til Nordpolen; men Forventningen er bleven skuffet, de sydlige og vestlige Vinde, hvad saa Aarsagen er dertil (thi man skulde dog ikke troe at Bonaparte, som en anden Æolus, sidder paa St. Helena, og giør os alle disse Posturer) have vedblevet at regiere, og at sende os uophørlig Taage og Regn i Selskab med vilde Storme. Da Redacteuren nu bemærker, at hans mangeaarige Jagttagelser over Veirliget ikke hielpe ham til at kunne forudsige dets Gang, saa vil han lægge det Spaadoms Haandværk ned, som desuden er heelt misligt i vore Dage, hvilket kan sees af den store Prophet Adam Müllers, og ikke mindre store Prophetindes Frue Krudeners spectaculøse Exempler, og indskrænke sig til det, hvortil vi Menneskens Børn have at holde os, nemlig til at tænke over hvad der er skeet, og hvad vi altsaa kunne vide.