Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
J det 46de Møde foretoges til foreløbig Behandling Sagen betræffende Etatsr. Neergaards Forslag til Oprettelse af Amtslaanefond. Som Referent for den i Sagen nedsatte Comitee (Etatsraad Bang, Duntzfelt, Harhoff) oplæste Etatsraad Bang Comiteens Betænkning, der fremsætter et detailleret Forslag, som i adskillige væsentlige Punkter afviger fra det af Proponenten opstillede, men som Comiteen blot vil have betragtet som Paaviisning af i det mindste een Maade, hvorpaa det tilsigtede Øiemed kan opnaaes, uden at nægte, at andre Maader mulig kunne fortjene Fortrinet, hvorfor den kun fremsætter følgende ganske almindelige Jndstilling: At der maa blive forelagt den næste Stænderforsamling et Lovudkast og Oprettelsen af et Laaneinstitut for Østifternes Vedkommende, der ved Udlaan i faste Eiendomme har at frugtbargjøre de Midler, som nu af Skifteforvalterne, Overformynderne, offentlige Stiftelsers Bestyrere og Sparekassernes Directioner indsættes til Forretning i den kongelige Kasse; og at de foreslaaede specielle Forslag maae komme under Overveielse ved Udarbeidelsen af et saadant Lovudkast."J Kjøbenhavnsposten læses en Skrivelse fra en Kjøbenhavner til alle dem, der grændse til Bøtte Noer, hvilken Skrivelse vi herved optage, for at den kan komme til deres Kundskab, for hvilke den er bestemt. Det er mig en stor Glæde under mit Ophold paa Falster i nærværende Sommer at erfare, at man nu atter begynder ret alvorligt at tænke paa at inddæmme og udtappe Bøtts Noer, som har et Jndhold af i det mindste 4000 Tdr. Land. Den bekjendte N. Riegels, som i sin Tid i Aarene 90 boede paa Falster, og hvis Jorder, der for en Deel grændsende til Noret, ofte lede ilde ved Oversvømmelse, skal have været den første, der fattede Jdeen til et saadant Værks Udførelse, men, uagtet Nivellerings=Forretningen faldt ud til Gunst for Sagen, strandede dog Planen, vi vide ikke at hvad Aarsag. – Nu er Jdeen imidlertid taget oppaa ny, navnlig af den flinke, tænksomme Bonde, som for Tiden eier den samme Gaard og for det meste den samme Grund, som bemeldte Hr. R. for 50 Aar siden havde i Besiddelse. Han nærer det Haab med flere, at, hvad der et halvt Seculum tilbage fandtes ugjørligt, vil i vore Dage uden paafaldende Vanskeligheder lade sig practisere. Og, hvad der mægtig bestyrker ham i Haabet, er den Tillid, han sætter til Provindsens virksomme Stiftsbefalingsmand, der altid med forekommende Velvillighed rakte Haanden til ethvert almeennyttigt Foretagende. Der bliver en Kanal at grave paa Miil tværs over Landet fra Noret til Guldborg, sund; det vil blive en Affaire af i det høieste 600 Rbd.; Grunden, som skal kjøbes for Kanalen, lad den andrage 1 Tde. Land do. 200 Rbd.; 1300 Favne Dæmning mod Østersøen, deels af mindre deels af større Høide, pr. Favn 4 Rbd. er 5,200 Rbd. J det Hele 6,000 Rbd. Lægge vi hertil 4,000 Rbd., saa synes Maximum af Bekostningen at være opgivet. Sagen er altsaa vist ingenlunde overkommelig, bare J vilde tage fat lidt snart, og ikke lade det blive ved Snak. Jeg mener i min Eenfoldighed, at det første, J har at gjøre, maatte være: at forespørge Regjeringen, om J maae inddæmme Noret og gjøre Eder samme saa nyttigt, som J bedst veed og kan, og ligeledes at forespørge, om der er nogen til Noret grændsende Mand, der lovmedholdelig kan være Eder til Hinder for denne Plan. Naar saa det er gjort, saa kunne J nærmere tale sammen med alle Vedkommende om, hvordan J. bedst vilde faae Arbeidet sat i Gang og udført.