JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Man er for Øieblikket i en besynderlig Uvished: Den preussiske Statstidende erklærer ligefrem den i næsten alle Rigers offentlige Tidender optagne berygtede tyrkiske Note for opdigtet og falsk, den østerrigske Jagttager siger sig ligeledes authoriseret til at erklære de senere Rygter om Portens Forhold for deels falske, deels urigtigen fremstilte. J det franske Blad Constitutionel af 13de April hedder det derimod, at der siden Divanets Note hersker megen Fortrolighed mellem de østerrigske og russiske Ministre; altsaa vare 10 Dage hengaaede i Paris, uden at den franske Regiering har ladet Notens Ægthed giendrive, uagtet den nylihavde faaet Depescher fra sin Ambassadeur i Constantinopel, som melde: at Porten ikke engang har viller give efter for hans simple og billige Fordringer, saa at al officiel Forbindelse er bleven afbrudt saalænge indtil den af Frankrig forlangte Godtgiørelse er bleven bevilget som Præliminairer, fra Odessa fortælles, at de nyeste Efterretninger fra Constantinopefast aldeles tilintetgiøre alle Fredsforhaabninger; Porten var ingenlunde at formaae til at give nogen anden Erklæring, end hiin af 28de Februar. - Hvilken af disse Beretninger skal man nu fæste Liid til, Tilstaae maa man, at der ligger noget gaadefuldt i den preussiske Statstidendes Erklæring, og var denne ikke, leveret med saamegen Høitidelighed som den er, da kunde man falde paa den Tanke, enten at man i Preussen lader som man ikke troer at Noten virkelig er bleven udstædt, fordi den preussiske Regiering ikke har faaet nogen officiel Meddelelse derom; eller at Hofferne søge at undertrykke Troen paa Notens Tilværelse, fordi de mene, endnu at formaae Porten til at tage den tilbage. Men der siges, at der intet Exempel, gives i Tyrkerigets Historie paa at Porten nogensinde har taget en Beslutning tilbage, som den har fattet i et Divan, for den ved Vaabenmagt er bleven tvungen dertil, og i Paris befrygter man, at hvis Porten afgiver en ny Erklæring, da vil dens sidste Svar blive endnu mere stolt og truende end det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
(Den preussiske Statstidendes Erklæring falder ogsaa lidt mistænkelig derved, at selve de engelske Ministerialtidender have kundgjort Portens Note, hvorom man skulde troe, de maatte være sikkrest underrettede, eftersom der fleregange siden vare komne Depescher, fra Lord Strangford.)Man har nu en heel omstændelig Beretning angaaende Divanforsamlingen den 28de Februar. Storsultanen var selv derved tilstæde, siddende bag Gardinet af et Vindue, som fra et af Hs. Høiheds egne Værelser vender ind til Forsamlingssalen. Alle Hovedstadens Stormænd samt Janitskarcheferne og endeel af Præsteskabet vare indbudne dertil. Storvezieren, Divanets Formand, aabnede Forhandlingerne med det Spørgsmaal: "Er det retfærdigt og overeensstemmende med den hellige Koran, at plante den store Prophets Fane og kalde alle Moslims fra Øst til Vest, fra Syd til Nord, til Vaaben, naar der giøres 1 Fordringer som de, Moskoviterne har vovet at giøre de Troendes Behersker, Og Mufti samt alle Præsterne gave eenstemmigen til Svar: at det var baade retfærdigt og lovmæssigt. - Endvidere blev man enig om naar Krigen bryder løs, total at ødelægge alt det Land som hører Porten til hinsides Donaustrømmen samt udrydde alle Christne der. J denne Anledning svarte Mufti, Præsteskabets Overhoved, hvorlunde han dog ingen unde bifaldt de arme Raabs (Christnes, total Udryddelse, thi hvem skulde Musselmændene da have til at trælle og arbeide for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Til Belgra havde en Tatar overbragt Efterretning om at der den 24de Marts var i Constantinopel udbrudt en almindelig Opstand mod de Christne. Tyrkerne ved ige uafbrudt at sætte over Donau floden. Jfølge Fygtningernes Udsagn ver man i Jassy hvert Øieb ik ventende, Fjendtlighederne vilde bryde løs. Ogsaa forsikkres, at Tyrkerne befinde sig i en høistkrigersk Exaltationstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
J Bøhmen og Mæhren ere Tropperne i stor Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Her giærer det endnu overalt; Nationen er i en urolig Tilstand. Fra Brest, Toulouse, Strasborg, a. har man Efterretninger og saadanne Begivenheder, men de franske Aviser have ikke Tilladelse at tale frit derom. J Strafborg har den hele Garnison gjort Opstand og paasat den trefarvede Kokade. Regieringen giør hvad den kan, for at dæmpe den urolige Aand; nylig har den forbudt at give Stykker paa Theatrene som kunne bringe Gemytterne i Bevægelse; ligeledes at synge Spotteviser paa Gaderne Journal de Paris omtaler i muligste Korthed nogle Spektakler mellem Soldaterne i Nanci og mellem Rekruterne og de ældre Soldater i Befort. J Lisieuhar man arresteret en Person som hvervede Soldatefor General Bertons Oprørstrop. Da General Bertrand nylig passerede giennem Chatteaurour forsamlede Jndvaanerne sig og raabte: Leve Bertrand Troskabens Helt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Neapet. Den engelske Regiering har tilladt de neapolitanske Hververe at hverve Soldater, saa mange de ville i Jrland. For at holde Rolighed i Landet efter, Østerrigernes Afmarsch fra Neapel, er der besluttet at oprette sex fremmede Regimenter, hvert paa 1200 Mand, og da man ingen Schweitzertropper kunde faae, tog man til Takke med Jrlændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Tractaten mellem Østerrig og Neapel bestemmer at førstnævnte Magt leverer i det første Aar 42,000 Mand imod en Betaling af 9 Mill. 200000 Ducater og 10,000 Mand paa Sicilien for 2400000 Ducater. I det andet Aar holder Østerrig 30000 Mand i det neapolitanske Rige og faaer derfor 6 Mill. 800000 Ducater. I det tredie Aar holder Østerrig! 25,000 Mand der, og faaer derfor 5460,000 Ducater. Desuden skulle Neapolitanerne betale Krigsomkostningerne med 4 Millioner Sølvgylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Spanien. Vel er det bleven noget roligere hertillands siden de Liberales Partie fik Overvægten i Kongressen, men det er dog langt fra at være fuldkommen roligt der; især i det nordlige Spanien giærer det endnu vildt mod Konstitutionen. J Navaria er det saa uroligt, at General Salvador er brudt op dertil med flere Regimenter. Kongen laae meget syg af Podagra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Sverrig - Norge. Man nævner den 16de Mai som den bestemte Dag til Kronprindsens Afreise fra Stockholm til Kiøbenhavn, hvorfra Hs. K. H. directe vil begive sig til London. Høisammes følge kommer til at bestaa af: Hofkantsleren Grev Wetterstedt; Hofmarskallen Grev Posse; den norske Statsraad, Kammerherre, Oberste v. Krogh; Chefen for Hs. K. H. Stab, Kammerherre Grev Løvenhielm; Æreskavalererne: Grev Oxenstierna og Baron Stedinge, samt Høisammes Livlæge. - Den 11te April gav den norske Statsminister Anker et glimrende Bal, der bivaantes af Kronprindsen og Prindsesse Sophia. - Samtlige Norske Øvrigheder ere af Kongen paalagte, inden føi Tid at giøre Rede og Rigtighed for de resterende Skatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Dødsfald i Norge, Hofagent Janson i Bergen; Stiftsprovstinde Wille i Tronhiem; russisk Vicekonsul Sybrandt i Tromsøe; Kiøbmand Larsen, i Flekkefjord; Kiøbmand Kræfting i Bergen; Toldkasserer Brimer i Frederikstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Blandinger. J Berlin have de Reformeerte og Lutherske høitideligen i Trefoldighedskirken forenet sig til een levangelisk Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Den bekiendte Frue Krudener er paa Keiserens Befaling bortviist fra St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
En brittisk Orlogsfregat siges at være seilet til Morca for at afhente Chorschid Paskas tilbagekiøbte i Koner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Den danske Hofraad Gerson er passeret giennem Calais til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Fædrelandet. Ved Høiesteret er paa een Dag fældet de sædvanlige Udeblivelsesdomme i ikke mindre end 4 Sager, hvor Citanterne hverken mødte eller lode møde. En Skomagerenke er for Barnefødsel i Dølgsmaal tilfunden at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes. paa en Stage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Jfølge Efterretningen om at Kornvarerne stige i Norge, Nederlandene og i de preussiske Havne, begynder det ogsaa i Kiøbenhavn at blive mere behage ligt med denne Artikel, saa at Priserne ere i Stigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Til Kiøbenhavn ere ankomne adskillige Ladninger Sild fra Bergen, hvoraf nogle ere kontraherede er 2 -2 1/2 Td. toradet Byg pr. Td. Sild. Brevposten til Kiøbenhavn havde sidste Sønda tilbragt 5 1/2 Time paa det lille og 7 3/4 paa det store Belt, under en svær Bygge med Lynild og Torden for hvilken Postjagten i nogen Tid maatte lægge di for For ken og sætte to Reeb i Seilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Tydsklands berømte Tenorist Gerstacker, ventes til Kiøbenhavn i næste Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Af Forseete, en Tidende for Udvalg af Høieste retssager, indeholder det første Nummet Begyndelsen, af Kommissionsdommen i Mussmann & Schwedlers Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
En Jomfrue, der allerede har nogle Børn og har Løfte paa Flere, ønsker i Khvns Adresseavis at oplære honette Døttre i Skrædersyning: Offentlige khvnske Blade anmode Dr. og Prof. P. C. Müller at fratræde Redactionen af Litteraturtidenden, som i lang Tid har mishaget Publikum. Ved den 1056 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 87. 15. 61 43. 16. Døde. Frue Cornelig Heiberg fød Castonier, Jfr. B. Brorson, Cand. theol. L. Gruner, J. M. C. Østrup, Frue Holm fød Hvidt, i Kbon. Frøken Juli Astrup paa Coristiansfeldt; H. D. Rebling, Sognepræst for Jndstrup og 12 Waldslille M. i Sielland; Madame Schwensen fød Abil i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Khvns Kours, den 23de April - 253. Specier 15 Rbmk. 3 s. Obligationer 75. Norsk Sedler 12 3/5 a 12 1/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hr. Adjunct Hertel; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruetirke til Høimesse: Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Bekiendtgiørelser. Næstkommende Onsdag den 1ste Mai, forttages i Selskabet Polyhymnia i Aarhuus, om Aftenen Kl. 6 den ved Selskabets Love bestemte Generalforsamling, hvorved Contingenten erlægges. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Mandagen den 6te Mai om Morgenen Kl. 8 dii ver Stydeselskab udenfor Byens Mindeport. Dørr. som behage at deeltage, ville behageligen tegne dem paa Planen hos undertegnede. Første Gevinst, 6 Spiseskeer, anden en Potageskee 16 Lod, tredie en Potageskee af 9 Lod. J. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, og med godhedsfuld Assistence, har Undertegnede den Ære, Søndagen den 5te Mai, Kl. 7, at give en Forestilling paa Polphymnias Theater af: Pigen fra Marienborg. eller: Keiser Peter den Stores KiærlighedsHistorie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Historisk Skuespil i 5 Atter af Kratter. Billetter a 3 Rbmk. Stykker, for Børn det Halve, bekommes i Undertegnedes Logis hos Madame Buchtrup paa Graven, samt Forestillings Aftenen ved Indgangen som aabnes Kl. 6. Joh. Wildt, Kgl. Skuespiller paa Vartpenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Mandagen den 6te Mai førstk., om Eftermiddagen Kl. 3, lader Kiøbmand P. K. Galthen her i Byen, ved offentlig Auction i hans iboende Gaard paa Vestergade, bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende, af: Meubler, Sengeklæder, Dækketøi, Sølv, Kobber Messing, Tin Porcellain, et ottedags Taffeluhr, som spiller en Tipds. Vægt, en 4 Lpds. Bismer, en Jernballance med Lodder, nogle Ege Saltekar, en holsteensk Vogn med 3 Agestole, en nye jernbeslagen Slædemm; hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 16de April 1822. Fleischee, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Løverdagen den 11te Mai næstk., Kl. 10 Formiddag bliver paa Aarhuus Raadhuus, foretaget Licitation over Egaae Broes Steenpikning, samt en Steen kistes Opførelse paa Veien fra Liisberg Broe til Zruthen Lysthavende indbydes. Hasle A. Herredscontoir, den 26de April 1822. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Ifølge Vedkommendes Reqvisition grundet paa Forlig og Udlæg, bliver Gaardmand Peder Laursens paaboende Gaard i Schibbye, Harlev Sogn, Framlev Herred, med tilhørende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skp. 1 Fk. 1 1/2 Alb, samt Kongetienden deraf, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Løverdagen den 25de Mai d. A., den 8de Juni og Mandagen den 24de f. M. hver Dags Formiddag Kl. O slet. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadhuus, men tredie Auction afholdes i selve Gaarden, og bliver, naar sidstnævnte er afholdt sammesters, ligeledes efter Reqvisition, Forlig og Udlæg, foretaget Auction over bemeldte Peder Laursens Besætning Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Sengesteder, Dragkister, Chatoller, Hør, og Blaa lærreder, Olmerdugs- og Bolsterstøi, Sølv, Kobber, Messing og Tintøi, Heste, Køer Qvier, Faar, Sviin. Vogne, Plouge, Harver, nogle Tønde Rug og Tygm.m. Lysthavende indbydes at give Møde Hael re Herredskontoir, den 23de April 1822. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Jfølge passeret Udlæg og efter Requsition af Directionen for den alm adelige Enkekasse, bliver ved Auction paa denne Byes Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Mandagen den 20de Mai næstkommende, den 3die Juni og den 17de dito, hver Dags Formiddag kl. 10, bortsolgt følgen de Gaards paa forrige Ørbekgaards Goes under Grevskabet Scheel. i Ørum Sogn, det beboes: 1) af Rasmus Madsen i Romthen staaende for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skp. 1 Fdk. 2/5 Alb. og 2) af Laurs Andersen Oldermann ibid, af Hartkorn, 3 Tdr. 4 Skp. 1 Fdk. 2/3 Alb., og sammes videre Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning og til nærmere Anvendelse af Pl. 22 April 1817. Grenaae den 13de April 1822. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
En Landeiendom, hvorved kan græsses og fortes 2de Heste og 8te Køer, velbygget og indrettet til en Familie udenfor Bondestanden, hvortil er en meget frugtbar Frugt- og Kiøkkenhave, beliggende i en af de frugtbareste og skiønneste Egne her i Landet, 1 Miil fra Fridericia og 2 Mile fra Colding og Veile, kan erholdes til Kiøbs eller Leie 1ste Mai enten hele Eiendommen, eller kuns Bygningen med Have, Græs og Foder til 2de Køer; naar Liebhaverne vil henvende dem til Eieren Major v. Ingersen til Wiuffgaard ved Colding. Arvinger, samt Credi og Debitorer i Stervboet efter afgangne Ungkarl Jens Jensen af Skov Mølle ved Moesgaard, indfaldes herved til Møde ved en Skift samling som foretages i Boet her paa Gaarden, Tirsdagen den 14de Mai førstk. om Formiddagen Kl. 10. De som udeblive, antages at samtykke, hvad de Mødende vedtage. Gothaab, den 24de April 1822. Mohr, Skifteholder. Til at lære Skrædersyning efter Maal, kunne fra næstk. 1ste Mai antages nogle Elever for billig Betaling. En eller to kunne erholde samme Underviisning Emilie Fr. Hansen, gratis, hos i Mad. Dues Gaard paa Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Gode Randers ræsede Lax ere at bekomme hes Holger Behr, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Jndustrie. Til Forhandling er indsat paa Assens Apothek et nyt opfundet Slags Kornienlemaskiner med Vifte udi, hvilket Slags M. skiner ere meget ocronomiske indrettede og koste kun med 1 3/2 Tommer Jerntraads Sold 23 Rbd. men med 2de Cold, 1 til Rug og 1 til Lygler Hvede 28 Rbd. i Sedler (NB. med 2 Messig. traads Sold 3 til 4 Rbd. dyrere), altsaa kun omtrent Deel imod de hidtil bekiendte store Rensem skiner, og dog rinse de Sæden fra Klinte, Heirer, Støv o. s. v. ligesaa godt og ligesaa hurtigt som de Store. De optage kun liden Plads, og ere ei tungere end at en Mand kan flytte dem fra Sted til andet, og tillige ere de varige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Undertegnede Kornhandlere i Assers have seet og prøvet ovennævnte nye opfundne Slags Kortensemaskiner, og kan fuldkommen bevidne, at hvad der er skrevet derom er Sandhed, og vi anbefale disse Maskiner til saavel Kiøbmænd som Landmænd, med tilføiende: at der i kort Tid er solgt til Jylland, Holsteen og Fyen flere af dem; samt at disse Maskiner kan med Skibsleilighed herfra sendes til fierne Steder. Fred. Math. Schmidt. M. N. Lillelund. I. C. Dreier a J Brandt. S. Hannidal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Undertegnede er flyttet fra Madame Lunds Sted ved Fruekirke til det jo hen af Sadelmager LøvengreC. Jensen, beboede Sted paa Rosensgade. Snedkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Sudskription. paa Oplyggelsesbog for tænkende Mennesker i alle Stænder, en Samling af korte Betragtninger, overen og anden vigtig, ophøiet, og lærerig Gienstand i Livet, oversatte og tildeels smarbeidede af Provst Gut Fabritius. feldt, modtog 3 af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Efterlysning. Sidste Løverdag den 20de April er paa Landeveien, fra Aarhuus Vesterport til Rist up, bortkommen af: en Vogn formodenlig tabt, en trunden Sæk, mærket H. M. og hvori befandtes: omtrent 7 1/2 Al. hjemme giørt hvid Multum, 6 1/2 Al. hiemmegjort rødtærnet uldent Tøi circa 13 Al. sort Valmel, et Par smaae sorte uldne Strømper, en Dreiels Dug og et blaatavlet Lommetørklæde med nogle Pund Kaffebønner og Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Den eller de, der om disse bortkomne Sager maatte kunne give nogen Oplysning, anmodes om at meddele Undertegnede samme, og hvorfor en raisonabel Douceur, udloves og med Taknemlighed vil blive betalt af Ristrup, den 22de April 1822. H. Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-26
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
No. 67. Aar 1822. den 27de April: Loverdagen. med Breoposterne Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Jtiststidende. Aarhuus i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Blandinger. Mod Damernes store Hatte har der i Tydsk land alt længe været ført Krig, især fra de skuespilbesøgende Kavalerers Side, der betragtede dem som Plankeværker, der betage dem al Udsigt til Theatret. Damerne synes at have tabt Slaget, og kun enkelte Marodører lade sig endnu see i Skuespilhuset. J Engelland er man, formodentlig opmuntret af de tydske Seiervinderes Exempel, gaaet videre, og har erklære, de moderne halvalenlange Damekapper Krig, Krigserklæringen læses i Morningchronicle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Hr. Parmentier, Apotheker i Paris, gav forleden et Maaltid, der gandske bestod af Mad, tillave af Kartofler. Man serverede først to Supper, hvoraf den ene gandske var kogt af Kartofler og siet, og den anden var en klar Sauce, hvori Kartofler vare smed tede. Derefter fulgte en Kartoffelret, kogt paa Skibs maneer, siden en Ret med en hvid Sauce, en anden med afdampede Kartofler, en tredie i la maitre Chottel, og endeligen en fierde med brunede Kartoler. Den anden Dækning bestod af som andre Kartoffelretter, der ikke vare tillavede mindre velsmagende. Først en Poste, saa ristede Kartofler, en Salat, en Pandekage og endnu en anden Kage. Det øvrige af Maaltidet var ligeledes af Kartofler. En Ost, en Compot, en Tallerken fuld af Sukkerbrød, en Tært- og endeligen en Meelkage - alt af Kartofler, udgjorde, Deserten. Selskabet drak derpaa Kaffe, ligeledes af Kartofler. Derpaa blev der givet to Slags Brød, det ene af Kartofler, blandet med Hvedemeel, som var det fine Brød og det andet, af lutter Kartofler, som var af fastere Dei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
En engelsk General i det ostindiske Compagnies Tieneste er i Ostindien gaaen over fra Christendommen, til Hindus-Religionen eller det indianske Hedenskab, hvilket vistnok er en yderst sielden Tildragelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
J Maidstone (Kent i Engelland, dømtes paa een Dag forleden 19 Smuglere til Strikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Fyrsten af Canino Lucian Buonaparte), som nu opholder sig i Brüssel, skal efter Overeenskomst imellem flere Fyrster af det hellige Forbund, være bleven varskoet om at begive sig bort derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
En Tyrk skulde nylig vidne for Retten i London, og trak til den Ende meget andægtig Alkoranen fremfor at sværge derpaa; men da Dommeren vilde titte i den, blev han vred og sagde, at en Vantroendes Haand, ikke maatte besmitte en saadan Helligdom. Kongen af Preussen har nylig kjøbt en ung pommersk Kæmpe, der er 7 Fod høi og som nogle Folk reiste omkring med og lode see for Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
I Domkirken i Lissabon bruges aarlig, efter Kirkeværgernes Regnskaber, 45,000 Pd. Voxlys!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Calcutta, Britternes Hovedstad i Bengalen, skal nu tælle over en Million Jndbyggere, altsaa næsten ligesaamange som London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Stockholm havde i forrige Aar 2,356 Fødte og 2628 Begravede. Af de Fødte vare to Femtedele uægte. - Stockholm har længe været kaldt Sverriges Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
Landsbyen Jevenstedt, som ligger en Miil i fra Rendsborg, er den 12teds. for Størstedelen afbrændt. Jlden udbrød Kl. 11 om Formiddagen hos en gammel Kone, som var ifærd med at stege Flæsk, r og greb under den stærke Storm med saa utrolig Hur a tighed om sig, at af de 70 Vaaningshuse, Landsbyen indeholdt, i en Tid af 1 Time 41 tilligemed 23 Stald bygninger vare nedbrændte. Kirken, Præsteboligen a og begge Værtshusene bleve forskaanede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-27
J Ribe Avis læses følgende høist mærkelige Anvendelse af Toldtegnet: "Til Hjerting er nylig fra Ringkiøbing kommen en gevaltig Person af en Toldbetient. Natten til den 21de Marts sidstleden kom han ind i Opsynsmandens, Stedets Politiemesters Huus, og vilde, ved Foreviisningen af sit Toldtegn, hos Tienestepigen tiltrue sig Gunstbeviisninger, som her ikke pleie at erholdes hverken for Sedler eller Tegn. Ved Personens græsselige Støi blev Opsynsmanden, vækket, og ved Hielp af sine Karle fik han ham med Vanskelighed transporteret til hans Foresatte, af hvem man sikkert bør kunne vente sig de kraftigste Foranstalt. ninger til Betryggelse for Fremtiden imod saadant Uvæsen. Lars Mathiesen paa Frederiksberg anmodet den Person som fleregange har besøgt hans Huus, og hvergang medtaget en af hans Punscheskeer, ende lig at vise ham den Godhed at lade ham beholde de saa han endnu har tilbage, da han saa nødig kan undvære dem. For andre Ligehandlende bekiendtgiør, han endvidere, at de han har tilbage ikke ere af Sølv men kun pletterede. Posito! Jeg var død. (deen laant. Sæt: jeg var himlet - da Man ogsaa vilde Lig andre Døde rose mig iblandt, Hvad jeg har frembragt klang da ej saa ilde Og stundom det vel og Beundring fandt; Hvad Nu og Da min Musa Eder bød, Maaskee J lytted til i venlig Klynge; O kjære Venner, hører J mig synge: Ynd mig kun lidt, og antag: jeg er død. Sæt: jeg var himlet - da Man vilde sige: En sjelden Lærer Baage var i Dans, Man fandt da min Metode uden Lige Og pryded vel min Gravhøj med en Krands; Maaskee da og fra alle Kanter lød: Gemen og uden Smag er Stensen Blicher, O kjære Venner, Se hvor Feilen stikker! Sig det kun højt, og antag: jeg er død. Sæt: jeg var himlet - da, jeg hele Stater, Og alle Stødderkonger paa ver Jord Gav en god Dag, med deres Prædikater Og Usselhed, og Parasiterker. a) Min Dansemuses offentlige Fjende. Saa gjør jeg end. Derfor i Fredens Skjød, a Om Kampens Tuba kalder Jer til meere, End ud paa Galgebakken at marsere Slaaes uden mig, og antag, jeg er død. Sæt: jeg var himlet - og dertil var Grunden: nu Jeg mangled Chateau Margeaux og Lafit, Vist Mangen, som nu mod mig bruge Munden. i Beklaged - at de gav mig ti Kredit, Og, med godmodig Varme da udbrød: Hvis det kun hialp, vi sendte ham et Anker, O tjære Venner, hold de samme Tanker, ti Send mig et Stykfad, antag: jeg er død. Sæt: jeg var himlet - da sig maatte skamme Misundelsen, som fræk paadigted mig, Hvad aldrig nærtes i mit Hjertes Flamme: e At jeg var nidsk og utaknemmelig. O tro ej sligt i Overflod og Nød, i Taknemmelig jeg Randers By skal minde; O elskte Venner, mine Taarer rinde, Beskæm hver Klaffer, antag: jeg er død. Sæt: jeg var himlet - da maaske Man vilde Ved store fyldte Bægres raske Klang, Med Hurraraab til Druens røde Kilde Som Evans Dyrker mindes mig engang; Derfor, naar fro i skyldfri Glæders Skjød Til Baggesenske Sang J Glasset hæve, O bedste kjære Venner! lad mig leve: For Vin og Venskab blir jeg aldrig død. O. G. F. Bagge.