JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
De Russiske Tropper i Wallachiet ere fordeelte i Leire og kampere temmelig nær den Siebendraske brændse. Den ene Leir ved Krimpina synes at true Fæstningen Konstadt; den anden er ved Bussow, Fiebenburgen endnu nærmere; den tredie ved Krajava, og den fierde ved Bucharest, hvor General Tschitschekov sedvarende har sit Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
England, Fra Newyork har man under 20de Julii holdt en Efterretning, der stadfæster den forhen med helte, at de forenede Nordamerikanske Staters Senat tirkelig under 18de Junii, efter en 7 Dages Deliberason, har taget den Beslutning, at erklære Engelland skrig. - Af Breve fra Carracas af 24de Maji. fares, at Miranda havde forlagt sit Hovedqvarteer til Maracay, og at han havde udstædt en Proklamation, hvori sin, ifølge en ham overdragen Directorialmagt, høitiligen forpligtede sig til, at henvende alle sine Bestræbiser paa befæstigelsen af sit Fædrelands Uafhængighed, altsaa ville gribe alle nødvendige Forholdsregler, for knytte Forbindelsen med fremmede Magter, i Særbleshed med de Amerikanske Stater, for af dem at lunde erholde Tropperne Vaaben og Krigsmunition til sin Plans Udførelse. - Urolighederne i det Jndre af Eng. hund ere nu blevne saa alvorlige, at man i Egnen af Pieningham og Manschester, saavelsom i Grevskabet hørk, har maattet oprette 3 Leire. Allene Leiren ved Kanschester er 10,000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
(af ovennævnte Blade.) Den af Feldttogene i Spanien bekiendte Divisionsgeheral Dorsenne er død i Paris af en langvarig Syg som, der var en følge af en Styrtning fra ældre Tid. han var en af den franske Armees ældste Soldater og maste Generaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
J Archangel har der atter været en betydelig debrand. Jblandt de afbrændte Bygninger var den i Pakhuus, allene med over for 800,000 Rubl. Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Jfølge Engelske Efterretninger fra Anholt vil man de, at Russerne have trukket sig til Riga, efterat de J London taber man sig næsten i Forundring over den franske Armees Fremgang i Rusland. Man mener der, at Riga allerførst vil drage Keiserens Opmærksomhed paa sig, og derfra til St. Petersborg, er der neppe 300 Engelske (75 Danske) Mile. -Ja. - hedder det endvidere i et Engelsk Blad -man kan ikke andet, end beundre en Mands overordentlige Genie, som har vidst at indrette sine Planer saaledes, at alle hindringer imod en 300,000 Mand stærk Armees Proviantering, selv i Fiendens Land, ere tilintetgjorte. Ruslands Befolkning er det umueligt at kunne standse den Franske Armees Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Dette Rige - siger en berømt Skribent - har meer konstig Glands end virkelig Styrke; han ligner det ved en Blyemisse, der efter Behag er bleven udvidet, men aldrig kan svare til Guld. Og saaledes er det der i enhver Henseende, f. Ex. naar man tænket sig, at der i Rusland gives hele Strækninger hvor der neppe findes et halvt Dusin Mennesker, som ere istand til at læse deres eget Sprog, hvor der endog gives visse Egne, hvor Folket neppe veed, hvem de nu regieres af, enten af Catharina, Paul eller Alexender, saa indseer man selv, hvor lidet Rusland kan stole paa sine egne Jndvaanere, for at tildagedrive det Angreb, hvormed det trues, og sikkert kan Napoleon i kortere Tid, end en Ukase fra Alexandet kan cirkulere i Halvdelen af hans Besiddelser lade en Armee marschere ligefra Paris til Petersborg. Ordet Cosak, er tartarisk, og betegner en kriglysten Soldat. Dette Navn opkom til de ukraniske Frivillige i den Krig, Sigismund, Konge af Polen, Overheraf Uktaine, 1516 førte med Car Wafii. Sigismund besværede sig hos Tartarchanin over et Jndfald af 30,000 Tartarer i det allierede Polen, og fik til Svar: det har været mine Cosakker. Da forenede sig et Fricorps i Ukraine, og faldt af Havn ødelæggende ind i det tatariske Landemærke. Paa Chanens Klage gav Sigiemund det samme Svar: det har været mine Kosakker, og fra den Tid af antog Uktainerne Navnet. Kosakker. Oprindelig ere de Russer, men der har slaaet sig mange Po lykker til dem. Formedelst Undertrykkelser affaldt de fra Poien, og begav sig efter en lang Kamp 1654 under russisk Beskyttelse. Da deres Herman Muppe 1709 traadde paa Carl Xll. Side, kasserede Peter L. derts Privilegier, og afskaffede Hermansværdigheden, der dog siden blev oprettet igien, men ikke meere bortgives ved Kosokkernes Valg, men efter Kronens Villie. Endnu have Cosokkerne mange Privilegier, men ere paa nyere Tider inddeelte i ordentlige Regimenter (Puks), som lette Ryttere. Den betydeligste Stamme, de danske Kolakker i Ukrøinen, hvis Herman nu Generallieutenant Platow er, kan stille 60,000 lette Ryttere, der føre ridende Artillerie med sig. Den har man alt begyndt ogsaa at bruge dem som let Jnfanterie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Bekiendtgiørelser. Da Stiftets Plysikus, Hr. Justitsraad Hahn, hvem jeg derom har raadspurgt, finder Brugen af spæde eller imodne Kartofler meget skadelig for Sundheden og at kunne foraarsage farlige Sygdoms-Tilfælde, saa bliver al Salg af Kartofler i denne Maaned forbuden, under Confiskation af Varene, hvor de antreffes, og anden Mulct. Aarhuus, den 8de August 1812. J. L. Schumacher, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
De som have Lotterie Seddeler under min Collection, i Randers, vilde behageligen erindre sammes Fornyelse til forestaaende 5te Classe, efter Sedlernes Paategning, hos Stabell. af Klubbens Værelser er for nogen Tid siden bortkommen formodentlig ved Feiltagelse, en mig tilhørende rød Silke=Pareplye, paa hvis Knap mit Navn er stukken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Den retsindede Besidder ville behage, snarest muligt, at levere samme 721 Adresse Contoiret eller til mig. Niele Holid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Hvor et for Turtelduer er at faae tilkjøbs, anvises Contorist Kra paa Amsiuen. lig Underskrevne agter at sælge mit bevorde Sted underhaanden, beliggende paa Graven under No. 6. Hertlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Fredagen den 21de August næstkommende holdes offentlig Auktion over en, Gaardmand Niels Jensen tilhørende Gaard i Willendrup Bye, Halling Sogn, Galthen Herred, Randers Amt. Til Gaarden er Ager og EngsHartkora 4 Tdr. 6 Skpr., foruden et Engskifte paa Knaastrup Mark. Tillige med Gaarden, som kan tilnædes strax, bortsælges den i Jorden nedbragte Sæd. Ligeledes bliver, naar Gaarden er bortsolgt, foretaget offentlig Auktion over Besætningen, hvoriblandt 5 Heste, 2 Fol, 2 Køer, 12 Faar m.v., samt Avlingsredskaber. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Randers, den 6te August 1812. Neckelmann, Auktions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Mandagen den 10de August d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begiæring, foretaget offentlig Auction, der holdes i Harlef Mølle, over endeel af sal. Mad. Hofmanns Efterladenskaber, bestaaende af noget Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Borde, Stole, Kister, Sengesteder, og endeel særdeles gode Sengeklæder, Lagner m. m. Linned; samt en To Etage Jern Kakkelovn med Kaaber=Rør og Dørre. Tvende gode søer, Faar, Lam og Svin; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekiendtgiøres. Aarhuus, den 27de Julii 1812. J. L. Schumacher, Auctions-Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Auction. Mandagen d. 17de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver, om antagelige Bu skeer, følgende i Zen hen Bye, Vestre Liberg Herred, beliggende Eiendomme ved offentlig Auction bortsolgte 1. En Avlsgaard, af Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. med indkiøbte Kirke og halve Konge Tiende og indhøstet Grøde. 2. 2de Fæstehuse, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdk. 3. Kirketiende af 61 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. Hr. og halve Kongetiende af 43 Tdr. 4 Skpr. 1 Fde 1 1/4 Ab. Hartk. Auctionen over samtlige Eiendomme holdes i den und No. 1 anførte Gaard. Eiendommene kunde forinde Auctionen tages i Øiesyn og Conditionerne paa Auction stedet erfares. Aarhuus, d. 30te Julii 1812. J. L. Schumacher, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Placat. Førstkommende 18de August foretapaa Randrup Hovedgaard Løsøre Auktion over en De Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Kreature, og Linned men tilhørende Stervboet efter afdøde Cancellieraad Sko hvorover trykte Cataloger ere at faae hos forrige ForpagChr. Hollesen i Aarhuus. Viborg, den 3de August 1812. Dinesen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Auktions-Direkter. Forpagtnings Auctionen over Mollerusom i denne Tiøende foreløbigen var anmeldt, vor foretaget paa Gaarden, Løverdagen den 22de Aug førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet; og bli Feldballe Sogns Konge og Kirketiende, hvorpaa de gio temmelig anseelige Bud endnu ikke ere antagne, mult dermed forenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
En fortrinlig god Kiøbmands Gaard i Ebeltoft er faae tilkjøbs paa meget fordeelagtige Penge-Condition, og en dito i Aarhuus, begge med store og smukke Hav Anviisning gives fra Adresse Contoiret i Aarhuus. Tvende Jagter, den ene 10 og den anden 6 CommerLæster, som ligger i Grenaae Havn, er underhaanden, faae tilkjøbs, naar derom handles med Eieren, KamRrad Lassen, paa Meilgaard pr. Randers Hos Mad. Sørensen paa Broberg kan endnu kommes gode Lybske Pølser for, efter Tiderne, billig Priligesom og nogle Flasker vel tillavet Punsch Extract, 8 Rdlr. Flasken, imod komme Flaskers Aflevering, Bugges Mathematik, i Deel, som indehold Ariemetik, Plangeometrik, Steenomitrik og Landmaalim. m., forlanges tilkjøbs i No. 57 ved Mindet af Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-08
Røde Ribs, til billig hens, i Lispundviis, ere at fo hos M. L. Jahusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Indenlandske Efterretninger. i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Fra det Kongl. danske Cancellie er under 31te Julii stædt følgende Placat for Danmark og Norge, angaa de Stads= og Galla-Uniformers, samt civile Epausters Afskaffelse, saaledes lydende: Da Statens Tarv, der de nuværende Tidsomstændigheder, fordrer den bligste Jndskrænkning i Henseende til Forbruget af smmede Vare, saa har Hs. Majestæt Kongen under 9de d. M. behaget allernaadigst at fastsætte følgende, Lighed med hvad der angaaende de militaire Uniformer, befalet :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Fra 1ste November næstkommende af skal Brugen, af Epauletter paa alle de Uniformer, som ere befalede eller tilladte for civile Embedsmænd, saasom Stiftamtmand, Amtmænd, Politiemmestere, Bye fogder, Consuler, Branddirecteurer m. v. aldeles og uden Undtagelse ophøre. Brugen af Epauletter til ovennævnte Uniformer, forsaavidt samme hidtil har været reglementeret, er fra nu af og indtil 1ste November d. A. blot tilladt, saa at det i benævnte Tidsrum staaer i Vedkommendes eget Valg, om og hvorvidt de ville bære Epauletter eller ei. De særskildte Stads= eller Galla-Uniformer, som hidtil have været befalede eller tilladte for visse civile Embedsmænd, saasom Deputerede i Vore Collegier, Assessorer i Vor Høiesteret m. fl., skulle fra 1ste Jenuarii 1813 af være afskaffede og forandrede derhen, at den for samme Embedsmænd reglementerede og daglige Uniformkiole skal anlægges og bæres, istedet for den hidtil værende Statsniformkiole, hvorimod Underklæder og øvrigt af Statsuniformen vedbeholdes. 4) Efter 1ste Januarii 1813 maae ingen af fornævnte Embedsmænd møde ved vort Hof eller andre høitidelige Forsamlinger i de hidtil brugelige Stadsuniform, tiole; men det skal dog være dem uformeent, efter den Tid at opbruge de nuhavende Stadsuniformkioler til daglige Brug og udenfor Høitideligheder. 5) Brugen af Statsuniformkiolen ved Høitideligheder, fra nu af og indtil dette Aars Udgang, er blot tilladt, saa at enhver Vedkommende efter eget Valg strax ken i dens Sted anlægge og bære den daglige Uniformkole, og i denne møde ved Vort Hof og alle høitidelige Forsamlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
6) Vore Gesandter og Legations-Secretairer, som ved fremmede Hoffer ere ansatte, saa og Vore Consuler paa fremmede Steder, skulle allene vedblive fremdeles som hidtil at bære den for dem reglementerede Gallauniform, de Sidstnævnte dog uden Epauletter, 7) Ved almindelig civil Paaklædning, være sig i Galla eller ikke, maae ingen, hvo det end er, bære Fiedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fiedre maatte være. Ei heller maa nogen bære Huer, besatte med Sølv liller Guld. Den som overtrædet dette Forbud, straffes med en Mulct af 200 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Under samme Dato er ligeledes udkommet en Placat for Danmark og Norge, angaaende hvorvidt nogen maae give deres Betiente Liberie m.v. - der i Morgen nærmere skal blive meddeelt. Føreren af en paa Kbhvne. Rhed indkommen Ege fra Hasse paa Bornholm har underveis mødt en meget stor engelsk Convoy, kommende syd fra, og convoyeret af adskillige Rangskibe. Af en Sloop var han bleven jaget fra Falsterboe til Stevns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
En Skipper, kommende fra Riga, har seet en Engelsk Convoi under Hammershuus, styrende Beltet ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Efter hans Udsagn holder en Brig, der har tilhørt Ridder Wullsen, der krydsende udenfor Riga Fra Norge er indberettet, at en engelsk Chaluppe med en Officeer og 10 Mand, udsendt fra en Bria, som ligger i Skærgaarden ved Kongshavn, er efter en besværlig Jagt taget af Kanonbaadene ved Hvoløerne under Maanedslieutenant Trosvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Den 31 Julii blev Maanedslieutn. Hansen udsendt fra Grenaae med en Kragejolle for at praje en Lugger, som komNoed fra og gik Syd efter. J Nærheden af Havkanden skiød Lieutenanten efter den, for at den skulde giøre Kiends signal eller tone Flag, men en paakommende svær Taa at gjorde at den kom af Sigte, og Lieutenant Hansen, fik den ei at see førend han var paa Geværskud nær en dansk Brig, just som Luggeren havde bemægtiget sig samme. Uden at tone Flag jagede Luggeren nu Lieutenant Hansen, som ansaae sig for svag til at angribe. Saasnart dette saaes i Land, gik Lieutenant og Ridder Wigelsen ud med Flotillen og jagede Luggeren, som heiste dansk Flag fra Toppen. Maanedslieutenanterne Theysen og Feddersen forfulgte med 2 Recognosceerbaade den fiendtlige Lugger indtil 2 Mile fra Anholt, uden at kunne indhente den, hvorimod den omtalte danske Brig, fra hvilken Fienden flygtede, blev tilbagttaget og indbragt til Ankers ved Havknuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Aarhuus. Døbte. Den 9de August lod Hattemager Hans Hendrich Hansen døbe en Datter Ane Mette; Fadd. vare: Christopher Andersens Kone, Jfr. Sperling; Bager Hørgh, Muurmester Dahl og Hattemagersvend N. Hansen; s. D. lod Kornmaaler Peder Christiansen, døbe sin Datter Christiane, Fadd. Jens Michelsens Kone, T. ren Rasmusdatter, Sadelmager Birgzig, Skomager Holbein og Skrædersvend Røgind; s. D. lod Karen, Jensdatter døbe en Søn Jens Peter, Fadd. Kirsten, Sørensdatter, Joh. Christ. Jensdatter, Bygm ster Jbsen Schandorff, Kiøbmand H. Bierring og Bøssemager Skorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Begravne: Den 10 August Skovfoged Anders Poulsen 44 Aar gl.; f. D. Lauriz Christensens Datter, Karen Mette 9 Uger gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.) Norden. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Storarmeen havde Keiser Napoleon den 17de Julii forladt Willa, og var allerede ankommen til Druja (vil Dunafloden, skraas for Dünaburg) hvor Ameens Hovedqvarteer nu var. Derimod havde den Russiske Arme, ved at blive tourneret af en Deel af den Franske i største Jil forladt sine fordeelagtige Stillinger ved Danafloden, hvorved en Mængde Magasiner, Krigsredskaber a. skal være falden i den seierrige Armees Hænder. Ved Drissa var Kongen af Neapel gaaet over Düna. - Fyrst Bagration skal i Egnene af B. bruyska være aldeles indsluttet af de Franske, og definitufremtrængt til Brobrinsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
J Liebau blev den 20de Julii ved Efterretninger om de allierede Troppers Nærmelse alt sat i Bevægelse Den Russiske Besætning afmarscherede derfra i saadan Jn at de ikke engang fik Tid til at medtage alle deres Kan ner, og af de i Havnen værende Skibe søgte alt hvad de kunde blive seilfærdigt at gaae i Søen. Endnu samme Dags Eftermiddag ankom allerede Preusiske Tropper, som man Dagen iforveien endnu havde troet 14 Mile bort for Portene, toge strax Staden og Havnen i Besiddelbesatte de tilbageblevne Coffardieskibe, hvoraf 2 va Russiske, 3 Svenske, og 2 Engelske, og førte de derpaværende Kanoner i Land, som blive plantede i Havn skandsen. Alt var nu roligt indtil næste Dags Morgeda 3 Russiske Krigsskibe, 2 Fregatter og en Kutterbrinlode sig see, omtrent 1/4 Miil fra Havnen, hvilken lode rekognosere ved et med omtrent 20 Mand be Fartøi. Ved dets Nærmelse lod den Preusiske Comandeur i Havneskandsen strax Besætningen lægge ned, indtil den ver kommen paa Skuds Distance, i der gaves Jld, hvorved den i Fartøiet værende Office, og 5 Mand bleve dræbte og flere saarede, hvilken Gie tagelse det ikke fandt for godt at oppeble, men strax vendte og ilede tilbage til Skibene, der snart forsvanaf Syne. Men Dagen efter, (ved Postens Afganderfra) saae man allerede igien de samme 3 Russisk Krigskibe, forøgede med tvende Engelske, at nærnsig Byen, hvor man meget befrygtede et Bombardemen- Rigas Forstæder skal være stukken i Brand af Ruserne. Ved Eckan (Et Gots noget fra Mitau, tilhørende en Grev Pohlen) kom det den 21de f. M. til en, fode allierede Vaaben ærefuld Fægtning. Efterat Fyrste af Wittgensteins Korps havde trukken sig tilbag over Dana til Riga, efterladende General Liis i Retraitens Bedækning, kom det mellem denne og i Preusiske Generaler Growert og Kleist bemeldte 21 til en Fægtning, hvilken, uagtet Russernes Overlegenhed endte sig med disses Tilbagetog. Russerne vare 10,000 og Preuserne ikkun 5,600 Mand stærk. Foruden Fahne tabte de over 300 Mand af Døde, Saarede i Fangne, hvorimod det Preusiske neppe bestaaer af 100 Døde og Saarede. Jblandt de Blevne nævnes det Preus. Ritmester Esebeck og Lieutn. Wallie og bland Saared. Ritmester Grev Brandenburg, - Kapisin Vandols af 2det Jægerregiment, er af Keiseren, hr ved Kolwi at have med 50 Jægere angreben er Russisk Artillerietrain, der bestod af 18 Kanoner og de Vogne, som han fratog Fienden tilligemed 200 Artillerister og 600 Heste, bleven udnævnt til Med im af Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
De sidste Efterretninger fra den Polske Armee ere terede fra Sluck den 18de Julii. Sted og Datum ser deres hurtige Fremgang. Mellem Nieswie; Sluck er der atter forefalden en Fægtning mellem sses og det flendtlige Kavallerie, hvori den Russiske general Pahlen skal være falden, og Kosak=Herman latov være bleven saaret. - Antallet af de Polakkere er hidindtil vare deserterede fra den Russiske Armee, gives til 20,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Fra Gallizien har man Efterretning, at Russerne da flere Steder vore gaaede over Budfloden, og havde sort Jndfald i de Grændsen nærmest liggende Steder. Wlodaw; have de medtaget Byens Toldkasse, og i bladie have de ved Over umpling taget en heel Grændseimmando til Fange. Ved Dublenka (i Gallicien selv, hi der samle sig et ikke ubetydeligt Korps. Ligeledes hi der ved Bar staae 20000 Mand under en Ge al Eftel. Fra Osterrigsk Side har der ogsaa ved berg allerede samlet sig en 80,000 Mand stærk serve=Armee under Fyrst Hohenzollernes Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Spanien. Efter de sidste Efterretninger derfra en Penge Transport, der ledsagedes af den Keiserl. ordes 3die Jæger Regiment, bleven angrebet af den kiendte Jnsurgentschef Minas Bande, i hvilken Affaidenne leed et aldeles Nederlag. Mina selv blev bredt saaret og den efter ham kommanderende, drab Røverne der vare blevne underrettede om den Transport styrtede ned fra nogle Høider, hvor de de stillet dem i et Baghold, men bleve modtagne le Kardætscher; hvorved de snart geraadede i For kring, bleve adspredte forfulgte, og nedsablede. Man hver deres Tab til 15-1800 Mand. Det Fron 3 er ubetydeligt. Man veed endnu ikke hvad der bleven af Mina.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
England. Jfølge den Nordamerikanske Krigser, sting har den engelske Fregat the Cambrion og den merikanske Fregat the Præsident allerede været i Fægt- og med hinanden, hvori den Amerikanske Fregat efter haardnakket Kamp bemægtigede sig den Engelske, og bragte den som Prise til en Amerikansk Havn. - veed, (siger en i Journal de Paris anført Privatlivelse fra London) at Admiral Saumarez befandt sig i sin Flaade paa Høiden af Lithau, da denne Stad b taget af de Franske. Vel havde han reddet nogle te der værende Magaziner, men Stadens Besætning zienden var det ham umueligt at kunne forhindre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Tyrkiet. Storherrens anden Søn, Bojazith, er den 24de Junii død af Kopper. - Den 16de d. M. ankom den engelske Gesandt Hr. Listov til Dardanellerne. Saavel ham som den Franske Ambassadear General Andreoss, har Porten sendt en Misemandar med et talrigt følge imøde. Buhl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Naar Danmarks Kriger som en vældig Kampe Staaer roelig, kold ved Fiendens tætte Lag, Og Kugle Hvirvlen svarer - ti med Læmpe men blodelig - fra det halvstiunkne Vrag; Naar Slagnes Skrig og Røgdamp ei kan dæmpe Den Jld som flammer fra det danske Flag, Naar Vimpelen paa Skye af Luer svæver Da Hiertet høit i Heltens Barm sig hæver. Da kan han ei retfærdig Harme tæmme, Da synes Hevnen ham, som Valhal, sød; Da kan han Oldtids Kæmpe Æt fornemme Udi sit Bryst; da blusser Kinden rød. Da synger for ham Seirens høie Stemme Om Æther-Korset i sin Purpur Glød, Som ham fra Fierde Christians Hvælving kaldet: Han lytter - slaaer - og seirer eller falder. Han lytted, slog og faldt. J mangt et Stævne Skiøndt ung, han stod som Kampens modne Sen. Behøver jeg ham veemodefuld at nævne, Hvis Helte Bane var saa kiæk som skiøn. Naar Monumenter smuldre hen og revne, Da skal den vaade Krands af Tang, forgrønPaa Vraget hænge, hvorfra Perler rinde, Og Buhl skal leve i sit Kiekheds Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Bekiendtgiørelser. Da Stiftets Physikus, Hr. Justitsraad Hahn, hvem jeg derom har raadspurgt, finder Brugen af spæde eller umodne Kartofler meget skadelig for Sundheden og at kunne foraarsage farlige Sygdoms-Tilfalde, saa bliver al Salg af Kartofler i denne Maaned, saavelsom og falholdelse af al anden umoden Frugt, forbuden, under Confiskation af Varene, hvor de antreffes, og anden Mulct. Aarhuus, den 8de August 1812. J. L. Schumacher, By foged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Skipper Jacob Rasmussen agter om 4 a 6 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Stykgods og Passagerer. En Pose med en Skieppe Rug er fundet paa Veien mellem Borum og Harle, som Eieren kan afhente hos Niels Nielsen i Mundelstrup, Forup Sogn. Friederich Vever & Comp. fra Schwelm, forlægger deres over i 25 Aar tilværende Staal- og Jern Fabrik til i og ved Iburg, og lade fabrikere: alle Sorter Bord, Brød, Kiøkken, ForskierePenne- og Lomme Knive; Saxe, File, Hegler og Uldkradsere, Pander, Spader, Sauge, Dör og Vindueshængsler, Skruer, Bredöxer, Høvle jern, Tange og Skuffer, Bore, Hænge-, Dör-, Skab, Skuffe= og Pult-Laase, Öxer, Bödkerjern, Fellberederknive, Kaffemöller, Konfurer, Leer, Haugeknive etc., og bliver heraf, saavelsom af alle Sorter, ligeledes selv fabrikeret, sern og Staal, Staaltraad, Synaale, Fingerböller, eete, og overhovedet af alle Sorter Staal- og Jernvare, bestandig holdt et betydeligt Oplag under ovenstaaende Firma: Friederich Vever & Comp. i Osnabrick, grosse Strasse, Nr. 53.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Et Par eenlige Folk ønsker sig for i Vinter en Seng med Sengeklæder til Leie. Adresse Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-11
Formedelst Boepæls Forandring og anden Bestemmelse, er underhaanden at faae tilkiøbs: en Eiendoms Gaard, i en af Jyllands smukkeste og frugtbareste Egne, hvortil er et Areal af omtrent 100 Tdr. Land, for endeel af bedste Jorder, fornøden Skov af alle Slags, og overflødig Tørv, samt en anstændig Bygning for en Familie udenfor Bondestanden, hvorpaa holdes omtrent 20 Hoveder, og kan tiltrædes til hvad Tid en Libhaver ønsker, paa ganske fordeelagtige Conditioner. Nærmere Underretning giver C. Hansen, Bager i Weile.