JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Warschau, den 13de Februarii. Vore Gesandter ere alle, undtagen Grev Branick, afreiste igjen fra Petersborg. Enhver af dem har faaet en Foræring af Juveler. - Den Nate, som er bleven tilstillet Hr. Slevers paa hans Reise gjennem Grodne, er efter Confoederationens Befaling indrykt i vor Tidende for i Dag, og lyder in extento saaledes : Note, som efter Generalconsorderationens Befaling er at sammes Marskaller bleven tilstillet Hr. Slevers, He Majestæt Keiserinden af Ruslands Ambassadeur hos Republiken Pahlen. Kierlighed til et Fædreneland, hvis Friehed var indvortes undertrykt, og hvis Tilværelse blev truet udvandig fra; det Ønske og Haab at vedligeholde og befæste begge ved en nøye Forbindelse med den Magt, som det paa den sidste Rigsdaberskende Partie havde gjort sig til en Forretning at afvende fra Pohlen, og som dog allene lod sig det være magtnaalig gende, at redde det: Disse ere de Drivestedre, som hidtil have virket paa General=Conforderationens Forhold. Dens grændseløse Tillid til Hs. Majestæt Keiserinden, bliver end- og nu en nye Bevæggrund til samme. Hvorledes kunde en Sonveraine, hvis Handlinger alle føre Præget af Ædelmodighed og Høyhed, blefalde en Nations Undergang, som, formedelst de offentlig gjorte Tilbud om Hielp og Venskab, ganske og allene forlader sig paa Hende: General Conforderationen er langt fra denne Tanke, og den selv behøver ikke, at blive deroliget derfor. Men en Nation, som lang Tild har været. et Bytte for Modgang, er læt sat i grygt. Erindringen om forbigangen Ulykke, giør den urdelig for Fremtiden. De preussiske Troppers uventede og voldsomme Jndtog i Stor pohlen, hvilket den consordererte Republiks Forestillinger og de faa Troppers Modstand, som den havde der, ikke have kunnet afværge, har sat Gemytterne inde Skræk. Et ude stemt Rygte om en nye Deling, hvorom nogle offentlige Blade tale, udbreder atter nye Frygt i Landet. De Hindringer, som Hr. Jgelstrøm, General-Commandant ved de russiske Tropper, har lagt i Veien for Republikens Tropper, og Brugen af Kanonerne, formere Urolighederne, og give Anledning til de sørgeligste Formodninger. General Conforderationen fører hertil Hr. Jgelstrømt Dreve, som er foranledigede ved disse hindringer. De kunne allene være Udtryk af Hr. Jgelstrøms Tænkemaade, og ikke af hans Sønveraines, som altid har ført et gandske andet Sprog mod den confordererte Republik, og kan ikke modsige sig. Alle disse forudseete Tildragelser, bevæge General-Confordtrationen til at tage sin Tilflugt til Hs. Majestæt Keiserinden. Den venter udekommet fra Hende nye Forsikringer, som kunne, bervelige dennes Medborgere. De have svaret, at ville forsvar. Republikens Domainers Eenhed og adskillelighed, og denne Sld, som var i alle Polakkers Hierter, førend de udsagde den, en værdig at tiene til Grundvold for en under Hs. Majestæt, Keiserindens Beskyttelse oprettet Conforderation. Den confordererte Republiks Marskaller, have den Ære, efter sommes Befaling, at tilstille Hs. Excellence, Hr. Stive Ambassadens fra Hs. Majestæt Keiserinden over ane Raser, denne Nere, for at lade han komme til sin høie Soupe ramme." Grodne, den 6telmarii 1793.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Haaa, den 23de Februarii. Endnu er intet Betydeligt forefaldet paa Grandserne imellem vore Tropper og de Franske, som vel ere rykte frem indtil Dreda, men ikke have foretaget noget endnu mod stænningen. Regimentet Hierte kastede sig for nogle Dage siden ind i Fæstningen, og samme er bleven forsynet med Proviant.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Staden Breda har sendt en Deputation til Arvestatholderen. for at bedrom, at ikke udsætte den for en Beleirma, men at tillade, at den maatte indgaae en god Capitulation med de Franske. Dens Ansøgning blev optaget med største Messornøielse, og Ordre strax sendt til Commandanten, at forsvare Staden til der yderste, og strax arrestere dem, som talede om Overgivelse. Et beder Exempel paa Landskiærlighed have mange Stæder og Landsbyer i vore Provindser givet, hvilke have tilbudet Liv og Gode, for at forsvare Republiken imod de Franske. Det benabnede Borgerskab her, Jndbyggerne i Søestæderne Catak og Zand have ved overleverte Ansøgninger til Generalstaterne tilandet Fædrenelandet deres Til neste.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Kuctamar i Moldan, den 23de Januarii. Hvad man talet om en nær forestaaende Tyrtekrig med Rusland, er en Fadel. Af adskillige Beviser fra Osmaner, nes Side overtydes man om, at de endnu ere saa langt fra krigerske Tanker, at man maatte frygte for et Oprør i Constantinopel, i Fald man yttrede Tanker om en Feide. At skillige tyrkiske Officerer selv sige, at deres Armee, af hvilken meer end 300000 striddere Musselmænd ere omkomne, har intet Artillerie, og de regne, at Porten i den sidne Kri med Russerne og de Tydske have mistet 2134 Kanoner, en Forlis, som ikke saamart lader sig erstatte. Enhver, der er noget nøie underrettet om Damanernes Omstændigheder, villet overtade sig om, at den torkiske Regieringskan vove noget vigtigt Foretagende, og at Fredens Vedvarelse alvaamaae være ønskelig for den. Saa meget er vist, at Porten, aldeles ikke er det franske Væsen gunstig. Saalertid staaer. at Forsigtighed blant andre i Besaraden 2 rusiske Corn ser, som angives til sammen for 3500 Mand. Mantroe. og ikke, at et betydeligt Corps af samme skal marchere tilRomegnene.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Rotterdam, den 23de Februari. General Damentier har tilsendt Bataverne en Proclama tion som Generalstaterne have ladet bekiendtgiøre i be Courant for i Dag med følgende Anmærtninger: Da vi allereders satte i største Forundring og Misfornøyelse over det Derret, hvorved den franske N. L., ganskanventet og uden mindste Skin af Ret eller nogen Aarsag, har under Navn a. at erklære de forenede Nederlandes Statholder Krig, virkelig erklæret denne Republik selv Krig, hvor stor maae da ikke Forundringen og Misfornøielsen hos os have været, der aae faaet Kundskab om en til Bataverne udstødt, Proclamation." (Denne Erklæring, som ogsaa staaer i nationanonalede Frande, er affattet i haarde og fornærmende Udtryk mod den regierende Hertug af Brunsvig og den granniske Huus, og har til Hensigt, at forføre Folket til Ulodighed og Oprør, og at bringe Landmanden til at modsatte sig Oversvømmelserne. - Ved Slutningen af samme liger Damourier : "Dataver, haver en uindskranket Fortrolighed til den Mand, hvis Navn ikke er Eder ubekiendt : som aldrig har ladet er Løfte uopfyldt; og som fører frie Fortil Striden. - Belgierne kalde mig deres Forløser, og jeg haaber snart ogsaa at blive Eder Varde, den 29de Januarii.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
For at bevidne den gladeste Hengivenhed til vor allernaai diaste Konge og det kongelige Huus, indfandt sig paa Hs. Majestæts Fødselsdagen talrig Forsamling af indenbyes og udenover Dannevenner paa Varde Raadstuesahl, ialt en 90 Personer. Høitideligheden begyndt om Eftermiddagen med en Concert af Betal og Jnstrumentalmusik, under hvilken er dertil forfattet Porste blev siungen. Efter Concerten ble Ballet aabnet, som vedvarede indtil Selskabet Kl., alt 1 Bord. Under Maaltidet bleve Hs. Majestæt Kongens Hr. H. Kronprindsens det kongel. Huses, Folkets og ByenStaaler anbragte under Kanoners Lod, samt ved enhver af Skaalerne er dertil indrettet Vers af hele Selskabet istemmer En anseelig Coller blev der paa indsamlet til de Fattige. Efter Maaltidet blev Ballet fortsat den øvrige Deel af Natten, fra Begyndelsen til Enden udviste sig i Selskabet saadan har monisk Fornøielse, som sømmer sig for de Borgere, der føllet paaskiønne vort Fædrenelands fortrinlige Lyksalighed. Pa Raadstuen og Bygningerne lige over for, som vare illum nerte, saae man tillige Kongens og Kronprindsens Chiffre baade i Transparaner og i brændende Lamper.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Helsingøer, den 4de Martii. Fra den 1ste hujus til i Dag ere ikkun 2 Skibe ankomme fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Kiøbenhavn, den 4de Martii. Førstkommende Torsdag den 7de Marts aabnes Høieste Alt, da en kiøbenhavnsk Sag : Brændeviinsbrænder Hans Hansen, contra Brændeviinsbrænder Jens Hansen Høyer, bliver foretaget. Advocat imer møder for Citanten, og General=Fiscal Skibsted for Jndstevnte.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Den 11te Jan, er Studiosus Lars Bremer confirmeret at være Præst ved den danske lutherske Kirke i London; Studissus Jens Colding ligesaa at være Sognepræst for Biøre. og Eidrup Menigheder i Viborg Stift; Procurator Chri man Dronsdorph forundt Bevilling at være Procurator ved Over Hofretten samt alle Over= og Under=Retter i Norge; samme Dag er Sammel Johannes Manster allernaadigst bestierret til Postmester i Nortørf, Amtet Rendsborg; den 18de Sognepræst Hr. Hølger Nielsen Oltvarius beskikket at store Sognepræst i Ebbeltoft og til Anneret Draabye; Sø sin Thrane confirmeret at være Forvalter ved StøvringaardsKloster; den 25de Studiosus Peter Ditlev skaber beskilket at vare residerende Ranellan for Wlig og Asminderup, Menigheder i Sielland; Dataillons=Chirurgus Claus Jacob Monrad ligesaa at være Chirurgus i Tromsøens Fogderie udi Kinmarkens Amt, Peder Mandrup Lem ligeledes at være Professor og at have Rang med 6te Klasse No. 1, den 30te Januarii Proprietair Hans Gundorph som Landvæsene Commissair allernaadigst forundt Rang med Kammerraader; og den 8de Febr. den hidtilværende Diaconus Stør siger i Kellinghusen til Pastor i Bramsted, Amtet Segeberg.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Efter Forlydende skal et Skib, ladet med 7000 Stykker, Geværer til Frankrig, vare ved Hamborg arresteret.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Landhuusholdings=Selskabet. Iblant mange andre gode og priselige Indretninger, som afgangne Hr. General=Major Classen i sit Testamente have anordnet eller understøttet til Gavn for det Almindelige, en ogsaa en Agerdyrknings Skole, som skal skiftes paa hans Gode Torselige i Falster. Om denne Skoles Bestyrelse ved en dertil antagen Lærer har Tobator tilkiendegivet sig Villie saaledes : "Samme skal bestyres af en Professor i Agerdyrkningen, der bør besidde grundige Jndsigter i Natur=Læren, i Botaniquen, i Chymien, i Geometrien, og Mechaniquen. Naar et dertil dueligt Subjectum findes, skal ham af Fidet Commissets Fond gives aarlig 500 Rdlr., for at relse i 2 a 3 Aar, først i alle Rigers Provindser; derefter i "Sverrige, Tydskland, Engeland og Frankrige for at underrette sig grundig om alt, hvad der kan have Jndflydelse "paa, saavel den theoretiske som de practiske Deele, der er Frelative til Agerdyrkningen, og de derhen hørende Deels a "Botanique, Chymie, Mechanique, og Landhuusholdning, Først Væsen, og Haugedyrkning. Bemeldte 500 Rdlr. beholder han efter sin Tilbagekomst aarlig, som Professor ved bemeldte Seminario. - "Landhuusholdnings"Selskabet ombedes, at udsøge dette Subjectum efter fleste Stemmer." Med den Høyagtelse, Selskabet bær for den Afdødes Hensigt og Villie, er det betænkt paa at foretage det overdragne Valg. Adskillige værdige Candidater, som i Kiøbenhavn have kunne erholde Underretning om Embedet, have og allerede meldt sig dertil; men da Selskabet formoder, at ogsaa uden for Hovedstaden kunne findes de, der fortiente og ønskede at komme paa Valg, har det troet sig forpligte til denne offentlige Bekiendtgiørelse, og indbyder herved alle og enhver, som maatte tiltroe sig de udfordrende Egenskaber : og have Lyst til forommeldte Embede, til at melde sig skriftligen ved Selskabet med saadanne Attester, som de ansee for bevisende, inden 8 Uger fra Dags Dato, da Valget deres ter ufortøvet vil blive foretaget. Foruden den aarlige Lø 500 Rdlr. kan Læreren efter de Underretninger, som Tastamentets Excecutoret have meddeelt Selskabet, end videre giøre Regning paa fri Bolig, fri Jldebrand, samt Græsning til nogle faa Kreature, naar han tiltræder Embedet, 10 gesom han og kan vente, at de 500 Rdlrs. aarlige Udbetaling. kan tage sin Begyndelse, naar han, af Selskabet valgt, er af velbemeldte Excecutorer antagen. Kiøbenhavn, den 1ste Marts 1793. Efter Selskabets Befaling. D. Diderichsen, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Ved Tal=Lotteriets 548 Trækning i Altona udkom : No. 55, 78, 25. 57. 69.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Den 2den hujus gik Capit. P. H. Schulz til St. Croir i Vestindien med Cargaison og Provisioner, og Capit. N. Lorenzen til Livorno med Kornvare.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Barom. Therm. Vinden. 25 Februar. 4 Varme.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
1 Martii. 127 10. 9.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Avrriskers.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Alt det har behaget Gud efter en langvarig Sygdom ved en stille og salig Død den 10de i denne Maaned at bortkalde min kjære og elskelige Moder, Frue Commandeurinde Elisa, beth Sophia Franden, fød de Ganthelberg, i hendes Alders 73de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner paa egne og Sødskendes Vegne af Stavanger d. 15 Febr. 1793. H. M. Plang fød Frangen.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
den 20de Februarii sidstafvigte har det behaget den Almagt tige Gud efter 3 Ugers Brystsvaghed og Sygdom at bortkalde fra denne Verden min i Livet elskelige Mand P. N. Wellejus. Dette Dødsfald skylder jeg at bekiendtgiøre for fælles Venner, frabedende mig al skriftlig Condolence. Tamdrup, den 22de Februarii 1793. Maren sal. Wellejus.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
ved den i Dag foretagne 6te Aars Trækning af de Nummere, der til næstkommende 30te Junii skal indfries at de 937. Stalter Obligationer a 70 Rdlr., som under 1ste Julii 1787 a Fiants Collegium ere udstædte for indløste Østersøiske Actier ere følgende Nummere udkomne: 1807. 1830. 2103. 2340 3670. 83. Saar. ind. Jena. 3500. 3420 byen. 6911. 174. afg. a. afg. Kopa. paa. 1672. 6431. 68 s. paa. 143. Jagt. 238. 691. 10 3442. No. 3686. 107. Kgl. 3. 816. 338. 437. bo. 2236. 9166. og saas. gaae. gaage ass. 1s. 163. 18. lagt. gaae, saa ads. paa 1915. 33. Kaag. 34 er paal sang. 2800. 5106. 2820. 1818. 4740. 3314. ige paa gods. 90. 1139. 463. paas. s. paa god, dag. 1626. 916. 7209. Lyse. gaaet 476. frøe. Sibs. aas. 667. 63. 3343. 2136. gaae saaes. aar. sag, ande, saat, 66, aads ligen. gaae. 5000. 394. 687. 6733. 6332. Fraa. 1422. 3193. 1341. 91. 7050. Sag. ang: 1s. 13. Foss. 39. 3648. 3 174. Laag. 3521. 3936. Haag. 206. 375. 2333. 968. 2807. 275. 680 a 1465. 208. 3271. ads. 2326. 3321. Søen. arg. 237. Foss. 3312. 4758. 400. 70 393. 855. 4323. 89. 3421. Eierne af disse Slags Obligationer, som ere betegnede med anførte Nummere, ville altsaa i den Kongelige Caffe til næstkommende 30te Junii lade af fordre deres paalydende Capital og forfaldne Renter, da efter bemeldte Tids Forløb ingen videre Rente deraf bliver gotgjort, Finants=Collegium den 1ste Martii 1793.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
J Følge allerhøieste Bevilling af 16de Novbr. 1792, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene at have nogen Slags Fordring efter min Svinerfader afg. Cancellieraad Niels Hau len, dermed at melde sig hos undertegnede. Lønborregaard, den 21de Februarii 1791. Jermiin. dersom dog enhver Landmand vilde besaae sin af Naturen, slette Sandford med Spørgelfrøe, for derved at befrie sig paa en let Maade fra Mangel paa grønt goder til Hornqvæg og gaar. Maatte dog Nation af dette Spørgelsese tiltrække sig en over Landmands Opmærksomhed, og opmuntre ham til at dyrke det, han vil ser finder paa anvendte Møve hundredefold beløn, net. Dette Spørgeltroe giver et Forder, som langt overgaaer Kiøber, og bliver begiærligædet af Køer og Faar, det første giver itte allene overnødig Meii, men tilliget særdeles velsmagen: de Smør. Til at besaae en Strækning Land af 300 Roder, udfordres 24 Pd. grøe. Fra Begyndelsen af Man til Slutningen. at Juli kan det med stor Fordeel faaes, og vorer helst paa jevn sandig Grund. Dette ægte Spørgelfrøe kan bekommes hos mig undertegnede for 8 s. Lybsk Pundet, ligesom ogsaa en trykt Underretning for 2 s. Lydsk til Brug for dem, som ikke have den tilbørlige Kundskab om dette Froes Forplantning. Altona, den 28de Februarii 1793. G. F. Schou.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Da her værende deputered Borger og Kiøbmand Carsten, Knudsen har erklæret Coneursum Creditorum, saa bliver alle og enhver som formene at have nogen Slags Prætension herved indkaldet peremtorie, derved at giøre Angivelse inden 12 Uger og dato huus proclamatis, producere i Stadsekretariatet de i bænde havende Documenter originaliter og deraf lade troværdide Alskrivter ved Professione Protocollen med den expresse Advarsel, at de, som ikke rette Tid angive deres Fordringer, og likemstingere samme næstkommende 27de Mai, Mandagen efter Pindedag Kl. 10 paa Raadstuen, aldeles et cum perpetueslentin præcluderes. Hvorefter a. Sønderborg, den 8de Februarii 1793. L. S.) Borgemester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
J Følge oprettet og allernaadige confirmeret Testamente imellem Selveier Maller Søren Christensen, og Hustrue Anne Marie Biering af Kaarup Mølle i Aalborghuus Amt, Hindsted, Herred, ere Arvingerne efter bemeldte forhen afdøde Anne Marie Biering ved Mandens Søren Christensens nu ligeledes indtruine dødelige Afgang tilfalden i Arv den Capital 800 Rdlr. hvoraf enhver mandig Arving i nænforestaaende Wiborg Om slaae Termin kan erholde sin Lod udbetalt, naar Arvingerne serinden behørigen anmelde sig og legitimere deres Arve Ret; og da en Forretning til bemeldte Capitals Udladning imellem Arvingerne er bestemt at foretages af mig underskrevne Raadmand Gleerup udi min Gaard her, Aalborg Tirsdagen den 11te Junii dette Aar Kl. 10 Formiddag, saa bliver samtlige Arvinger som ere opgivne at være følgende: 2) Hr. Peder Biering, Giørup. Spanepræst til Mester=Ullev i Musse Herreds Lolland. i Afg. Hr. Mogens Gierud, forhen Sognepræst til Marie alene og Kord Menigheder i Sønderhald Herred udi Aarhuus Stift, hans Børn, om han sig nogen haver efterladt. afg. Hr. Jacob Hensemann, forden Sognepræst til Norup i kunde Herred, dens Stift. 2) Afg. Hr. Jrgens, forhen Sognepræst til Als, i Hindsted Herred, Wiborg Stift. Disse tvende sidste formodentlig paa deres Hustruers Vegne, herved indkaldede at møde bemeldte Tid og Stæd, de Mundige selv eller ved Fuldmægtige, og de Umandige ved beskikkede Værger for at anmelde og bevise deres Arve Ret, og derved at sætte Skifte Retten i Stand til at kunde tildeele enhver sin tilkommende Lod. Aalborg, den 19de Februarii 179.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Paa Skifteforvalterens hans Excellence Hr. Geheimeraad, Stiftsbefalingsmand og Amtmand v. Levepaus Vegne, som Committeret. P. M. Gleerup.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Efter høi Ovrigheds Ordre, bliver saavel i de Berlingske, Tidender, som og 1 de Aalborg indske Efterretninger dermed anmeldet: at der for denne Bars Territarium under de der værende 3de Strandfogderies Districter en Decemde f. A. af Søen. inddreven og derfra opbiergede 19 Stkr. svære Østerfors Furret. en Gran Bielker af forskjellig Længe fra 20 til 11 Alen, deels til Huse opførte, og deele derat højt paa Stranden deliggende nemlig hos Strandfogderne i Schagen 9 Stkr. Bielker fra 20 til 11 alen, og i Almindelighed mærket, saavidt kan kiendes med M. A. A. og hos Strandfogderne i Høyen 4 Stkr. Bielker af Længde fra 2 til 14 Alen, 1 mærket K. M., en dito dende Kl. og den ademærket L. A. A. samt 3de garnis Strand District ved Strandbakken oplagde 6 Stkr. Bielker, hvoraf de 4 findes mærket A. A. den 5te mærket se, og den 6te mærket N. C. C. K., ligesom udi Høyens Strand District ved sammestæds Strandsønder og bierget en og bemeldte Maaned af Søen inddrevne Sæt med Fjeddere mærker. hvilke fra Havet opbiergede 19 Stkr. Bielker og en Set med Freddere bliver Eierne dertil, efter nøiagtin Legitima. tion, til Vedkiendelse at samme, herved indkaldede med 12 Ugers Varsel, som fra Dato af indtrefter den 9de Man næstkommende, efter hvilken Tid om ingen legitimerede Eiere til foreskrevne Gods der forinden melder sig, bliver samme ved offentlig Auction bortsolgt. Schagen, den 14de Febr. 1793. H. C.gersle.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
ser Vester Herreds Forstrand i Riberhuus Amt er fra 26de Januarii til 4de Februarii dette Aar løs i Land dreven :Et Ordoved hvid Fransk Viin, mærket 3 - .Et Dan To Dito Et Dito, Et Dito, En Fierding Smer, brændt nogle Steder med en Krone og 32, og skrabet eller ridset med en Kniv 1. En Dito, paa den ene Ende Løn. det samme paa Siden, og desuden D. D. A. 1 Tønde Dito, En Dito ) mærket og En Fierding Dito . . En Fustage Dito Nr. 32, med Mærke En Tønde og . . Joha Henry Kimbel.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Formedelst Forandring af Opholdsted, agter Enkefrue, Cancellieraadinde Volgt i Randers, den 5te Martii førstkommende, at lade ved offentlig Auction bortsælge, hendes de sammestæds behvende Gaard, endeel gode smukke og moderne tildeels Mahognie Møbler, bestaaende af Borde, Stole Kanopeer, Chaaseloner, Speile, Komoder, Lysetroner Sængestæder, hvoriblandt en Toplæng med prægtigt grom Damaskes Omhæng, Dævne og Silkefrynser, Sængeklæder, Kobber, Messing, Tin, Jerne og Træefang, Skilderier Glast, med videre, item Bøger, bestaaende af Theologiske Juridiske, Philologiske og Philosophiske Slutter, samt en bre Deel udi de smukke Videnskaber, fremdeles en smuk og god en gelst Aaret, hvortil hører som overcomplet, en mod Reisebuk endelig en lukket Stoel udi St. Mortens Kirke Randers. Ti vilde de Lysthavende til bestemte Danden ovenmeldte 5te Martii. paa Auctionsstedet behagelig tage Møde. Randers, den 14de Februarii 1792. Hvem der enten maatte have noget at fordre eller vær skyldig til Stervboet efter afg. Skildter og Mahler Peder Mi sen Møller, som boede og døde i Hvanstrup Broehuus i FarsoeSogn, Gislum Herred, Mariagers Amt, indkaldes derve3de Gange de Berlingske Tidender og den Aalborger Samler, at møde i bemeldte Hvanstrup Broehuus næstkommende den 10de April, de første paa lovlig Maade at legitimere deres Fordring. og de sidste at betale hvad de ere skaldige, da Stuttet til bemeldte Tid ventes nuttet, og ingen Fordring efter den Tid antagen for gyldig. Ullidt, den 14de Januari 1808.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Paa Hørvelbaarne Hr. Kammerherre og samt mand v. Pend hans Venne som kommitteret Holm.
Berlingske Tidende, 1793-03-04
Natten imellem den nyeren adegerruari er een for Kl. dersen deres Kres actionerer, og i lige Byes Arresthuus. indser Deleggene gang og glen ved at overale det paa han lagte han, og beggeserved at bragte Hul paa Mauren. som mender. Den egensen er for og nert at ren mere maaden haves at haar, har et Kammelt Udent. daanerbøssed og passagtiget en opaa arved Under giøre meddede og og gode og oven og altsaatte Knapper. heden, en en Deer ved havde gangen, saadmel Daler. hvid Sild og sog paa Billene og en gammel god Hu det paa leggesgligen god indgangen, havde han ingen Fiin og og bagegange nogeshavn og tigiennen det at samt værkede salg og geliggende en al maattage garten. lige fra Dagen. tegnede og hagelige saalede gergaden og godgade i Gang orden velsessegade igang men begge Gang ligge de anseende angive og ansen er et farlig paaderne ganert Menneskader han gaaet mange Toverier der gre. en ogsalant anden som da at have begaaet ude Tyverie paa igaarden har dogsaa Natten siger hans indsaatte saa er selvne hagede Saligeske nogler, med Anme ning om han hageren at handsaatte andende og og mindergangide En dring at daglig kaldelegge ham aldent indgraat le logerne som paa hans Paagrivelse medgaaer. Billeborg. aaben Februara 1293. Saaling. befalet atter.