JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Der skal i Holland være falden 3 til 4000 Kanoner i de Franskes Hænder. J Delft fandt de er af de anseeligste Arsenaler med et uhyre Forraad Artillerie og Munition, ligesom ogsaa et Proviantmagazin, J Dortrekt 650 deels Kanoner, deels Mørsere og Haubitzer, over 40, 1000 Flinter, foruden Munitions= og Proviants forraad til en Armee af 30000 Mand. Rotterdam de Magaziner fulde, der tilhøre Admiralitetet af Maasen, de skiønne Verfter og adskillige under Bygning liggende Skibe, i Haag, et af de kostbareste Kanonstøberier, og de i Havnen forefundne riigtbeladte Skibe beregner man til 150. Fra mange Steder veed man deels slet ikke, deels endnu ikke nøie, hvad der er fundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Alle de Kirkeskatte, som det Belgiske Domkapitel rige Abbedier og Klost ere have sendt til Holland, og som man troede at være fuldkommen sikkre, falde nu ogsaa de Franske i Hænderne. De Franske Generaler lade ogsaa derfor anstille nølagtige Undersøgelser i alle Hollandske Stæder og have allerede i Amsterdam, Rotterdam og Dortrecht fundet og borttaget deels betydelige Pengesummer, der tilhørte ovenmeldte Stiftelser, deels Kirkesølvet, Kalke, Røgelsekar, Reliqvier o. s. v. Den Tidspunkt synes ikke heller at være langt borte, da man vil udføre det Forslag at indlemme Belgien i det Franske Rige. I det mindste synes de i Bryssel værende Franske Repræsentanteres Taler at sigte dertil. De sende endog et Antal unge Borgere derfra til Paris, for der at tage Deel i Underviisningen ved Normalskolen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Tre Engelske udgaaende Ostindiefarere og en Fregat ere opbragte til Brest. Denne Fangst er saa meget desto vigtigere, som disse Skibes Ladning bestaaer fornemmelig i alleslags Krigsforraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
De Franske ruste sig stærkt i Elsas og opbyde alt vaabendygtigt Mandskab, hvilket maaskee torde blive farligt for de Tydske paa denne Side Rhinen, da de maa sende saa anseelige Troppekorps til Vestphalen for hindre de Franske fra at bryde ind paa den Kant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Øen St. Lucie, som de Engelske havde taget, skal af de frie Negere være tilbage erobret. Dubois=Crance sagde den 30te, da han skildrede den Franske Landmagt: "En Engelsk Lord har sagt i Overhuset, at vore Hielpekilder vare udtømte; men med Spaniens Guld og Tydsklands Jern kan vi til Foraaret fordre Hevn i London for saa megen Forhaanelse. Engelsmanden regner ikke heller saa meget paa vor Udtømmelse som paa den Splid og Uenighed, han søger at underholde iblant os. En Journal Folkets Tribun, som opmuntrer til Oprør, og sammes Forfatter Baboeuf have ingen anden Straf faaet end at man foragter dem begge. Ligeledes har man frikiendt og løsladt en forhen værende Parlementsadvokat Vaubertrand68 Aar gammel, som i et Brev til en af sine Venner havde spottet med Revolutionen og yttret Bekymring i Henseende til Levnetsmidler. Frikiendelsesdommen lyder saaledes: "Hans Brev er et fortroeligt Privatbrev til en blot Privat mand og Udtrykkene deri ere hellere hans syge lige melankolske Forfatning og Levnetsmidler nes Dyrhed end hans Had til Revolutionen at tilskrive. Det bør staae Enhver frit for at yttre sine Tanker, og bliver kuns for saavidt Straf underkastet, som det kan forstyrre den offentlige Rolighed. Begge disse 2 Handlinger giøre vist nok den Franske Regiering Ære og vise, at den sande Frihed, hvorom man saalænge forgieves har prædiket, nu begynder at rødfæstes i Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Efter en Rapport fra Velfærdsudskuddet ere 30 Kanonstøberier Dag og Nat sysselsatte for Marinen, og have i mindre end 12 Maaneder leveret 15000 Kanoner. J Kanonstøberierne for Armeerne bleve blot i December Maaned 500 Kanoner ferdige. Vaaben=Verkstæderne have i et Aar leveret 12 Millioner Kugler, i 7 Maaneder 7600 Munitionsvogne, 10000 Lavetter, og for hver Dekade 3000 Sabler og 4000 Bajonetter, Paris allene leverede i 13 Maaneder 157000 Geværer. Afskyen for de Gruesomheder, der begikkes under Robespierre, blev ogsaa lagt for Dagen ved den nye Revolutionsstribunals Aabning i Præsidentens Adiers Tale. Han sagde: "med Siteren bestige vi et Blodtribunal, som endnu for kort Tid siden bragte uskyldige Offere rufindviis til Skafottet og kuns som af en Slump trak nogle virkelige Forbrydere til velfortient Straf. Det Sæde, som vi indtage, hiin Lænestoel, hvori de anklagede maatte sidde og hvor Dyden saa ofte havde Forbrydelsens Skiebne, alle Deele af denne Sal bringer enhver af os sørgelige Optrin, maaskee endog Formaale for personlig Sorg og Klage tilbage i Hukommelsen. En gunstig Vending i Sagerne er fulgt derpaa. J Forskrækkelsens Sted er Retfærdighed traadt op. For at udøve denne ere vi kaldte hid. Man forlanger ingen Mordhandlinger, af os, hvortil man ogsaa skulle have valgt de Urette, men blot Lovennes Udførelse. Uden, ja endog imod vort Ønske har man overdraget os sørgelige, gyselige, og om jeg tør sige det, de farligste Forretninger. Lad os opfylde disse, som det er vor Pligt. Maa vi fælde strænge Domme, saa er det ikke vor, men Lovenes Skyld, hvis tvungne Fortolkere vi ere. Dersom vi seile af Mangel paa Jndsigter, saa er det deres Feil, der have valgt os, og ikke vor egen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Dødsfald. Fridericia, den 28de Februarii. Hr. Hospitals=Forstander Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Bekiendtgiørelser. Undertegnede har i Commission, at selge en frie indkiøbt, og herlig Eiendoms-Gaard, med sin Anpart Kirke Tiende, hvor ved kan aarlig faaes 24 til 30 Tdr. Rug, foruden anden Slags Korn-Sæd, i en frugtbar Egn, en Miil fra Colding beliggende, for sig selv, med sine Eiendomme rundt om ved Gaarden, hvoraf en honet Familie kan leve, og en Deel af Kiøbe, Summen kan blive staaende. Fridericia den 14de Februarii 1795. Peder Morville. Stifter Dom= og Udlægs=Haverens Begiering, vorder Løverdagen den 28de Martii næst kommende Formiddag Klokken 11, ved een eneste Auction udi Sønderomme=Kirkebye bortsolgt een der Jens Hansen i Moivig tilhørende og af Hr. Paul Østergaard beboende Gaard, Hartkorn 2 Tønder 5 Skp. 3 Fkr. Dens Bygninger ere alle for et Par Aar siden af nye opførste, og taxerede i Brandkassen, for 480 Rdlr. Eiendommene ere gode, liggende tildeels for sig selv omkring Gaarden. Omtrent 4 Tdr. Rug er saaet; men 7 a 8 Tdr. kan faaes aarlig. Af Byg kan faaes 2 a 3 Tdr., Havre, 2 Tdr., og Boghvede ligesaa. Avles omtrent 40 Læs Høe; fores og græsses 2 Bester, 12 Fæehøvder og 40 Faar. Af Torv, Klyne og Lyng haves i Overflødighed. Gaarden tiltrædes strax. Resten af Conditionerne kundgiøres paa Auctionsstedet, og ere forinden at see hos constitueret Procurator Nørup i Varde. De Lysthavende indbydes. Omvraa, den 12te Februarii 1795. Christen Utoft, committeret til Auctionens Holdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Huusfæster Erich Christensens Kone Ara 2 ren Hansdatter i Klakring Sogn og Bye paa Palsgaard Gods i Sternholms Amt, er uden at efterlade sig Livs Arvinder, ved Døden afgaaen; paa 30te Dagen den 9de Februarii sidst, da Stervboen blev aabnet og vurderet, blev at Enkemanden anmeldt, at saavidt ham var bekiendt, havde den afdøde følgende Arvinger: 1. En Broder Anders Hansen, har været Gaardbeboer paa Hollegaards Gods i Fyhn, udi Holle Bye, men er død og skal have efterladt sig 2de Børn. a) En Søn Hans Andersen, som er Fæster af sin Faders Gaard i Holle Bye. b) En Datter hvis Navn ei vides, ligesom og hvad enten hun er levende el ler død. 2. Een Søster Leene Hansdatter, har været gift med Handskemager=Svend afgangne Mattias Gregersen i Odense Kiøbsted, hvor hun endnu som Enke skal opholde sig. 3. En Søster Appelone Hansdatter, der har været gift med en Skræder ved Navn Niels, som var Huusfæster paa Hollegaards Gods i Fyhn, men er død, og skal have efterladt sig 3de Børn. a) En Datter Appellone Nielsdatter. gift med Jens Jørgen, forhen Consumtionsbetient i Fridericia, hvor de endnu opholder sig. b) En Datter Johanna Nielsdatter, og e) En Datter Karen Nielsdatter. Disse tvende sidstes Opholdsted vides ikke. Thi bliver foranførte Arvinger, de Myndige saavelsom de Umyndige med Værge, herved 3de Gange indkaldet, at møde udi Stervboen 6te eller 12te Ugers Dagen fra Dato af, og beviisliggiøre deres Arve Rettighed, da enhver skal vederfares Ret i Overeensstemmelse med Loven og Boens fattige Tilstand. Palsgaard pr. Horsens den 10 Februari 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Paa Palsgaards høje Herskabs Vegne, som Skifte=Forvalter. P. Schytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
En Deputation af Borgerinder, som have opofret sig til Bogtrykkeriet, og anlagt et eget qvindeligt Bogtrykkerie, mødte nylig for Konventen, og bad om en Deel af de Trykke=Arbeider, som man havde tilstaaet de offentlige Bogtrykkerier. Til Beviis paa, at Jakobinerne endnu ere virksomme, og ved et formeligt Oprør vil søge, om mueligt, at redde deres 4 ovenmeldte anklagede Medbrødre, har Sikkerhedsudskuddet ved Plakater advaret alle Borgerne at vogte sig for disse Rænkesmedde og tillige forøget alle Vagter og Patroller, for at forebygge Udbruddet af nogenslags Uorden. Der fortelles, at den Portugisiske Minister i Haag har lykønsket de Franske Folkerepresentantere med deres Vaabens lykkelige Fremgang, og derved erklæret, at dette var saameget desto oprigtigere, som hans Hof imod dets Villie af Engeland var trokken ind i Koalitionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Der have paa Jakobinernes Anstiftelser yttret sig uroelige Optrin i Forstæderne ved Pariis; men Sikkerhedsudskuddet har taget saa gode Forholdsregler, at alt igjen er roligt. Ligeledes have der været blodige Uroligheder i Toulon mellem Jokobinerne og de moderate.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Freden med Toscana er sluttet og alt sat paa samme Fod, som før Engelænderne tvang dem til at tage Partie imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Den vigtige Spanske Havn Rosas er indtaget af de Franske Tropper, og 500 Mand gjort til Krigsfanger; de øvrige reddede sig til Søes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Det lader som de Franske nu vil gaae løs paa Barcellona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Endelig efter endeel usikkre Rygter, om den Bresterflaade har Marer givet følgende Efterretning i Konventen Efter et Krydstog paa 34 Dage er Flaaden den 1ste Februarii løbet ind igjen til Brest. Den har havt Lykke og Ulykke, den har holdt Lord Hawes Flaade i Respekt, forhindret de store til Oste og Vestindien bestemte Konvojer, fra at løbe ud, og vore Fregatter have taget 70 Skibe, og gjort 1500 Fanger. Frankerig, har, da det midt i Vinteren lod 34 Skibe sees paa Havet, beviist, at det kan byde Engelands Søemagt Spidsen. 3 af vore Linieskibe, Seipio, Superbe og den 28de Julii ere under dette Krydstog stukne. Det sidste heedte tilforn Jakobineren og duede ikke meget. Alle 3 vare gamle Skibsskrog, hvis Afgang snart kan erstattes ved vore nærværende stærke Rustninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Linieskibene Temeraire, Neptune og Tougneur, som under Krydstoget have taget Skade, vil snart være istandsatte Forresten var dette Krydstog en god Skole for vore Matroser, som nu, da ogsaa Holland er erobret, snart vil kunne forskaffe det Franske Flag Respekt paa alle Have. Foruden de af Brester=Flaaden gjorte Priser, ere siden den 30te Desember 119 fiendtlige Skibe opbragt i vore Havne og 19 skudte isynk. Af de stukne Skibe er Mandskabet reddet, og endnu et 4de Skib Neptun er meget beskadiget, har maattet kaste sine Kanoner overbord, og sidder fast 12 Mile fra Brest paa Stranden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
De 4 anklagede Jakobiner have 4 Gange været i Forhør, og med det første kan man vente Efterretning om deres Skiøbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
J Debatterne over Freden med Toskana, sagde Boissyd Anglas: "vi vil snart faae at handle med den største Deel af Europa om Fred. Johannet lagde til: "alle Folkeslag maa vide, at det Franske Folk har ført Krig, ikke af Ervbresyge, men for at hævne tilføjet Forhaanelse. Frankerig overvundet skulle ikke imodtaget Fred, men det seirende Frankerig, indgaaer den oprigtig, ikke af Svaghed men af Lyst til Retferdighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
I en Adresse til Konventen har man end- og beskyldt Jakobinerne for at have forgiftet den Preussiske Minister Baron Goltz, som opholdt sig i Basel for at handle og Fred. To af Rebellernes Generaler i Vendee og deriblandt den bekiendte Stoflet, skal vise sig tilbøyelige til Fred og have anholdt om en Sammenkomst med Konventskommissarierne. En delig efter mange igientagne Debater, har Kon venten besluttet at sende 3 Kommissarier til Ost og 3 til Vestindien. Fæstningen Luxemburg er nu formelig beleiret og opfordret, og tillige har den Franske General Moreau ladet Kommendanten betyde, at der var ingen Sukkurs for ham at vente; men denne vel ikke høre om Overgivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Den 14de Februar. ere 3 Gesandter kort efter hinanden ankomne til Pariis, nemlig en Spansk, en Preussisk Negociateur og en hollendsk Gesandt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Engeland. Endelig ere der paa eengang ankommen 12. Engelsker Poster over Elven til Hamborg med Pakerbaade, som vare eskorterede af 2 Kuttere fra Harwich til Elven og indeholde følgende Nyeheder:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Til Plymouth er lagt Beslag paa 9 rigtladte, ud og hiemgaaende Hollandske Ostindiefarer og 5 Krigskibe, 2 paa 64, 1 paa 36 og 2 paa 16 Kanoner, tilligemed omtrent 60 andre Hollandske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Den Howiske Flaade bestaaer af 36 Linie skibe foruden Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
De Skibe der gik til Seeland at afhente de derværende Engelske Tropper maatte gaae tilbage med uforret Sag, da de ei kunne lande for Jis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Fra Amerika haves den Efterretning, at en betydelig Sammenrottelse har været i Gierde i Mexiko; men blev opdaget, Dagen før den skulle fuldbyrdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
De Franske have i Afrika ødelagt den Engelske Kolonie ved Sierra Leona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Det lader af alle Tilberedelser, som Engelænderne have isinde at bemægtige sig de Hollandske Besiddelser i Ostindien og paa Kap og at de voldsomt vil vælte sig ind paa de arme Hollændere, fordi de (endog med Hielp af Engelands hele Landmagt) ei have kunnet holde de mægtigere Franske ude; dog man maa see Tiden an, før man udgiver flige Efterretninger for sande, endskiønt man kan tiltroe den Engelske Regiering meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Sir Sidney Smith har den 9de Februar. faaet Ordre at gaae med 8 Fregatter og 70 Transportskibe til Embden, for at hente de brittiske Tropper tilbage (maaskee er Embden alt i de Franskes Hænder.) Det stadfæstes, at Guadeloupe allerede er ganske i de Franskes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Der er lagt Beslag paa alle de Skibe, der ligge i de Engelske Havne, indtil man har presset de nødvendige Søefolk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Kommandørerne paa Krigskibene have den Jnstruktion at indbringe alle hollandske Skibe, som de finde i Søen, for at baade de og Ladningerne, naar disse ere Hollandsk Eiendom, kan beholdes i Forvaring, og alt hvad der tilhører neutrale eller forbundne Magters Undersaattere, kan strax erstattes. Ligeledes skal de indbringe alle Skibe enhver anden Nation tilhørende, som vil bringe Søe= eller Krigs provision til Holland. Dog skal der gives Eierne til saadanne Skibe en fuld Skadesløsholdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Der ere ankomme til London Kommissarier, fra Holland, som fordre de Hollandske Skibe, løsladte, der er lagt Beslag paa Posten skal for Fremtiden gaae fra Par mouth til Elven med alle Brevene til det faste Land, paa de Breve nær, der gaae til Portugal og Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Tydskland. Alt bereder sig til det forestaaende Feldtog. Armeer trækkes sammen i Vestfalen, deels for at hindre de Franske fra at bryde ind paa den Kant, og deels, ifald man finder det raadeligt, for at falde ind i Holland, og angribe de Franske der. I medens de ville udhungre de Franske, ere de selv nærved at omkomme af Hunger, og Nøden er, som det lader, stor i Vestphalen, der ikke af Naturen er noget korn rigt Land. Selv i Hamborg ere Levnetsmidlerne stegne til en overmaade høi Priis; men efter Privatefterretninger skal der ogsaa være ankomne omtrent 30000 Emigranter fra Frankerig, Nederlandene og de øvrige tilgrændsende Provindser, hvor der kan befrygtes et Besøg af de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Med en Estafette er den Efterretning ankommen til Bremmen: "at mellem Grønningen, og Windschoten er den 28 Februarii, forefalden et Slag mellem de Franske og Engelske, hvori der efter Udsigende er bleven 1000 Mand, 2 Engelske Generaler ere fangne, og de Franske have trængt frem til Ostfrisland, de Engelske derimod draget sig tilbage til Nærheden af det Münsterske. En anden Efterretning melde ogsaa, at de Engelske have lidt ved et blodigt Slag saameget, at Jnfanteriet mestendeels er adsplidt og Rytteriet har draget sig tilbage til Lere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Bekiendtgiørelser. herved bekiendtgiøres mine fraværende 4 Slegt og Venner, at min Broderi Candidatus Juris Hr. Andreas Baar, har den 10de Martii om Aftenen Kl. 9 Al. i sin Alders 41 Aar ved en stille og roelig Død 1. ombyttet Tiden med Evigheden. Forvisset, om deres Deeltagelse i min Sorg, frabeder jeg mig al skrivtlig Condolation. Fridericia, den 13de Martii 1795. 3 A. J. B. sal. v. Westen. hos Frue Kallager i Fridericia bliver Tirsdagen den 17de Martii holdet Auction paa nogle moderne Kakkelovne, et Eege Chatoul med Skab, endeel Træetøi og nogle Bygnings=Materialier, Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid Liebhaberne behagelig vilde indfinde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-13
Efter Dom, og Udlægs=Haverens Begiering. vorder Løverdagen den 28de Martii næstkommende Formiddag Klokken 11, ved een eneste Auction udi Sønderomme=Kirkebye bortsolgt, een der Jens Hansen i Moivig tilhørende og af Hr. Paul Østergaard beboende Gaard, Hartkorn 2 Tønder 5 Skp. 3 Fkr. Dens Bygninger ere alle for et Par Aar siden af nye opførte, og taxerede i Brandkassen, for 480 Rdlr. Eiendommene ere gode, liggende tildeels for sig selv omkring Gaarden. Omtrent 4 Tdr. Rug er saaet; men 7 a 8 Tdr. kan saaes aarlig. Af Byg kan faaes 2 a 3 Tdr., Havre 2 Tdr., og Boghvede ligesaa. Avles omtrent 40 Læs Høe, føres og græsses 2 Bester, 12 Færhøvder og 40 Faar. Af Tørv, Klyne og Lyng haves i Overflødighed. Gaarden tiltrædes strax. Resten af Conditionerne kundgiøres paa Auctionsstedet, og ere forinden at see hos constitueret Procurator Nørup i Varde. De Lysthavende indbydes. Ompraa, den 12te Februarii 1795. Christen Utoft, committeret til Auctionen. Holdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
(Fortsettelse af No. 11.) 3 Feldtoge have tydeligen nok beviist hvor besværligt om ikke umueligt det er, at bringe Frankerig under Aaget, eller med Magt at hielpe de Tydske Rigsførster til hvad de have tabt i Frankerig. Den sælskabelige Forening kan ikke ville, at man skal gandske opofre sig selv i det frugtløse Forsøg paa at hielpe Andre. Koster Krigen ikke allerede Tydskland meere Blod og Penge, end Værdien af de Provindser, der ere fratagne de Tydske Førster, beløber sig til. Deres Durkl. vil behage at erindre Dem, hvad jeg saa jevnligen sagde paa den Tid, da de allierede Vaaben seirede: Krigen er et Lykkespil den kloge Spiller holder op, medens han er i Lykken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Dengang havde Tydsklands Grændser kunnet vare sit trede imod at erkjende Republiken og efter al Rimelighed havde man ogsaa kunnet forskaffet de Tydske Førster, som havde tabt ved Revolutionen, en Skadesløsholdelse. Nu da Nyfrankernes Vaaben overalt ere seierrige, da de ikke allene have frataget os igjen alle vore gjorte Erobringer, men endog have Nederlandene, en stor Deel af Tydskland og Holland i Besiddelse, er det ikke at vente, at vi kan erholde den forønskede Fred paa ligesaa gode Vilkaar, og uden nogle Opoffringer. Naar man overveier denne Ulykke, som Krigen stedse fører med sig, og de gandske besynderlige Omstændigheder, som forekomme ved denne, saa troer jeg, enhver der har Agt forMenneskelyksalighed, maa raade til hellere for Rolighedens og Fredens Skyld at opofre noget, end uden Hensyn paa Folkestemningen og den offentlige Meening fortsette Krigen med største Magt, derved opdynge Gield, og giøre Misnøiede, med Fare dog tilsidst, efterat endnu fleere Mennesker ere blevne ulykkelige, at maatte indgaae just de Betingelser, som man nu kunne erholde. Førsten. Naar Tydskland opbyder sine Kræfter, og viser Mod og Tapperhed endnu kuns i et Feldtog, skulle den ikke kunne de de Franske, der ere udtømmede for Folk og Penge til en for den ærefuld Fred, Raadsh. Klogskab fordre rie, at man ruster sig alvorligen til et tilkommende Feldttog; men jeg har Aarsag at tvile paa, at det er Deres rene Alvor, naadigste Herre, med den Troe til Nyfrankernes Afmagt, og de tydske Vaabens tilkommende Lykke. Jeg horde Dem ofte selv klage over, at de Stores Kabinetter laante Øre til saadanne Menneskers Snak, som havde eller troede at have Jnteresse ved Krigens Fortsettelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Den Mistroe, der efter almindeligt Sigende hersker imellem nogle allierede Hoffer, og den Forbittrelse, der har Sted imellem deres Tropper, den Uvillie, hvormed de lavere Stænder i Tydskland ville see en Krigs Fortsettelse, som den offentlige Meening er i saa afgiørende en Tone imod, tilligemed andre flere Grunde, som det ville være overflødigt at opregne, efter som de ere Deres Durchl. bedre bekiendte end mig, alt dette lader mig haabe lidet af det sorestaaende Feldtog. Men ikke alle Mænd ved Statsrorene have Tanke til saadanne Betænkeligheder, eller Lyst at prøve deres Grundighed. Sandheder, der stride imod det af Ministrene antagne System, trænge sielden eller aldrig i deres Reenhed Tydsklands gode Regenter for Øren. De fordrees, udskriges som farlige, og de, der sige dem, forfølges af det herskende Parties Had eller dog ansees for Kjettere. Hvad Luther til sin Tid, da der dreves Handel med Aflad og undergjørende Helgenbilleder, sagde og Præsterne: "De maa præke Løgn; ellers gier man dem ikke meget. Passer dette sig ikke fuldkomment paa mange af vore Jornalister, Aviis skrivere, og destoverre vel ogsaa paa mangen Førstes Raad, Først sagde man os den største Deel af Frankerig var for en Konge, spottede de slet klædte, slet bevæbnede Krigere, og skildrede dem som feige, der løb ved første alvorlige Angreb, siden ville man faae os til at troe, Frankerig skulle næste Gang tvinges ved Hunger: en Forholdsregel, der syntes saameget skadeligere, som Hunger og Fortvivlelse skulle bragt endnu flere rasende Krigere imod vore Grændser. Efter andres Beretning skulle Republikens stridbare Mandskab ved Guillotinen, ved Udvandringer og Krigen være smeltet sammen til et saare ringe Antal, Pengene være tilende, og Arsignaterne uden Verdie. Disse Republikanske Hæres Mod, der skyede ingen Farer, og de rasende Angreb, hvormed de saa ofte trængte vore tapperste Tropper tilbage, tilskrev man snart Beruusning af hidsige Drikke, snart Frygt for Guillotinens Øxe.