JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Det var Kongen af Preussen, som ikke vilde ratificere den i den 33te Franske Bulletin indrykkede Vaabenstilstand. Dronningen af Preussen og den øvrige Kongelige Familie er ankommen til Petersborg. Eleverne i den militaire Special=Skole i Fortainebleau have anholdt hos Keiser Napoleon om at blive ansatte ved Armeen. Adskillige af dem ere blevne ansatte derved som Underlieutenanter. Urselinerindernes Orden i Frankrige, som hidtil har sysselsat sig med unge Pigers Opdragelse, har faaet Tilladelse til at leve tilfælles og antage Novicer, men dog paa det Vilkaar, at de ikke tvinges til uopløselige Løvter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Divisions-General Clarke er nu GeneralGouverneur i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Kronprindsen af Bayern er ankommen til Nizza, for derfra at gaae til Mailand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Ved et Decret af 11te for M. opfordres alle de, som have Penge liggende i Venetianske Mynt steder og Vexelbanquer eller have andre Fordringer, derpaa, at indlevere deres Anmeldelse inden dette Aars Udgang. Fæstningen Plassenburg har overgivet sig d. 25de f. M. - Bayrerne have allerede i 14 Dage hombarderet Glogau, som d. 22de f. M. endnu ikke havde overgivet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Den 27 Nov. er der forefaldet en Fægtning ved Lockwicz (i lille Rusland, 30 Mile fra Tschernogow), mellem et Fransk Streifecorps paa 100 Mand Cavallerie og 500 Cosakker, som har staaet paa fra om Morgenen tidlig til om Aftenen. Staden Warschau, som den Franske Armee nærmer sig med hurtige Skridt, skal være stærkt besat af Russerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Paris d. 24 Nov. I det Franske Blad Argus siges: den vigtige Efterretning, at Keiseren af Rusland har tilbagekaldt sin Gesandt fra Constantinopel, stemmer nøie overeens med den, som Cut teren Rose bragte d. 11 f. M. til Portsmouth. Det synes altsaa vist, at Porten har besluttet at benytte sig af den Leilighed, som saa heldigen tilbyder sig den, til at afkaste det fornedrende Aag, Rusland har paalagt den, og faae sin Uafhængighed igjen. J nogen Tid opholder sig her i Paris mange Polakker. Hr. Beron, Vicepræsident i første Jnstance i Paris, har Kongen af Bayern overdraget at udarbeide en criminel Lovbog for Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
De seneste Londoner Efterretninger vise, hvor bekymret den Engelske Regjering er i Henseende til sine nyeste Erobringer, da den ikke bestandig kan forsvare dem med en tilstrækkelig Magt og derfor ikke anseer dem for at være af Varighed. Den lange Strid, som Engelland med al Magt søger at underholde mod Frankrige, frembringer for begge Nationer forskjellige Virkninger. Frankriges Seire befæste dets Storhed og Hæder for adskillige Aarhundreder, men jo mere Engelland beholder Overvægren til Søes, demere maa det være bekymret for sin egen Vedligeholdelse. - De Engelske Avisskrivere, som for nogle Dage siden vare ganske fortabte, fordi Russerne endnu ikke vare ankomne for at redde Vragene af den Preussiske Armee, lade nu paa engang 250,000 Mand rykke ind i Posen, ligervis som Vinden havde blæst dem sammen. Til Uheld for disse sindrige Tanker ere de Franske rykkede ind i Posen i samme Øieblik, da hiin frygtelige Armee skulde være ankomne der. Det være nu som det være vil, saa kunne de Londonske Bremenfelder dog ikke hidkalde Russerne saa hastig, som Franskmændene ile dem i Møde, og Alting synes at bevise, at Polens Occupation vil koste endnu mindre end Erobringen af Preussen. Ja vist, Dersom Keiseren af Rusland kunde ved en Ukase bringe en Russisk Armee ligesaa hastig paa Benene, som den Engelske Avisskriver med et Pennestrøg. Men bør saadanne Konstgreb, der skulle holde et nedsjunket Ministeriums Anseelse i Hævd, vel undre os, da vi dog see, hvorledes en Gesandt, en Statsmand, som skulle have havt de bedste Efterretninger, den sundeste dømmekraft og lovlige Hensigter, skuffer sin Herre med Løier og med grove Løgne, smedede af lønnede Spioner i Wiens Ølhuse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
London d. 13 Nov. (Over Frankrige). Gaar henimod Kl. 2 blev i de udenlanske Anliggenders Bureau holdt et Cabinetsraad, som varede indtil Kl. 4 1/2. Alle Ministerne vare nærværende, og da det var tilende afsendtes en Coureer til Fastlandet. Men den Preussiske Armees Stilling giver intet godt Haab om at Tingene snart vil blive bedre, da man snarere maa berede sig paa ny Uheld og kun maa hefte sin Opmærksomhed paa de fjerneste Preussiske Provindser. Der er det endnu mueligt at oprett, nye Preussiske Armeer og Levningerne af den slagne Armee maa opbyde alle de Midler, som Klogskab tilsiger det, for at bevirke et snildt Tilbagetog og betragte sig som en Kjærne, hvoraf den ny Armee kan fremspire. Kongen af Preussen maa ved sit Exempel vise, at en Forste kan miste sin Hovedstad, og dog blive ved sit faste Forsæt, at prøve Alt, for at gjenerobre sine Rettigheder og forskasse sit Folk Uafhængighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Rusland, maa det nu være mere magtpaaliggende end nogensinde før at understøtte Preussen, thi naar, hvad der er meget mueligt, den Franske Keiser gjenopretter Kongeriget Polen, saa vil den ny Konge af Polen ogsaa faae den Russiske Deel, og derved sættes istand til at være en Skillevæg mellem Rusland og det øvrige Europa, og afskjære Rusland at Jndflydelse paa de Europæiske Anliggender. Foruden andre Grunde byder derfor Politiken, at Keiser Alexander staaer Kongen af Preussen bi af alle Kræfter. Preusserne gjøre Regning paa denne Hjelp, og naar man kun giver dem Tid til at samle Kræfter, kunne de gjerne fremtræde igjen paa Kamppladsen. Rigtig nok vilde det endnu vare noget længe, førend Omstændighederne ville være gunstige for dem, og deres Sag kunne mueligen endnu blive værre end den er nu, da Alting maa organiseres paa ny. Men vi ville haabe, at Preussen, veiledet af Erfaringen, vil lægge en Kraft for Dagen, som er dets skjønneste Dage værdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Danzig har 140 Mand Jndqvartering; Thorn, 12 Mile fra Danzig, i Polsk Preussen, beskydes af de Franske over Weichsel. Den Bro, som gaaer over samme, have Preusserne afbrændt. - Kongen af Preussen befinder sig i Østerode, en liden Stad og Slot, i Hockerland, i Ost=Preussen, hvor General Duros begav sig hen over Grandenz den 21 f. M. Preussiske Deserteurer fra Hammel have berettet i Münster, at hele Garnisonen fra Hammeln er deserteret førend Fæstningen overgav sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
J Ostfriesland er der bestilt Qvarteer for 6000 Mand Hollandske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
En anseelig Mand i Hannover er bleven forlangt udleveret af General Savari, og under Bedækning ført til Bremen, hvor Landsdeputations=Collegiet forsamlede sig i den Anledning d. 27. f. M. og først gik fra hinanden Kl. 12 om Natten. Paa Tydsk Grund, staae nu ialt 300,000 Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Den seneste Breve fra Constantinopel sige: at der nu hersker den bedste Forstaaelse imellem Rusland og Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Resten af den Churhessiske Skat er bleven fundet i Wilhelmsee i en underjordisk Hvælving. Den bestaaer omtrent af 18 Mill. Rdlr., samt et Guld- og Sølvservice.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Hertuginden af Weimar har flettet en Laurbærkrands omkring den faldne Prinds Louis's Tinding. Af hans Haar ere kun faa tilbage; Hertuginden saavelsom adskillige Franske Marchaller og Generaler have til Erindring afskaaret Lokker deraf. v. Archenholtz udtrykker sig paa følgende Maade om de seneste Krigstildragelser: "Man er endnu ligesom forvildet i en Skov, der ingen Udgang fremviser og bliver tykkere, alt som man kommer længere frem i den. Der ligger nu et politisk Chaos for os, og det et sligt, som endnu intet Øie har seet siden Menneskeslægtens Cultur. Den Tydske Nation, hvis Stamfædre kjempede med deres nøgne Kroppe imod de bepantserte, jernbedækte og med alle Krigskonstens Forfinelser fortrolige Romere, og dog overvandt dem - denne endnu for kort siden saa mægtig Nation er paa engang, ligesom ved en Tryllekraft, traadt i Støvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Fra det Sachsiske d. 2 Nov. Den lange Række af ulykkelige Tilfælde, som have rammet den Preussiske Armee og med den det Preussiske Monarkie, have forskjellige Aarsager. Den første var, at man ikke forenede den hele Preussiske Krigsmagt paa een Punct, men at man, med Jndbegreb af Reservearmeen, ikke lod i det mindste 60,000 Mand tage Deel i Sluget ved Jena, og tildeels endnu laae roligen i de res fjerne Standqvarterer, som om en Armee paa 120 til 130,000 Preusser allerede var mere end tilstrækkelig mod Keiser Napoleon. Den anden Aarsag var, at man ikke gik Fienden i Møde, men spildte Tiden ved Erfurt. Først da Keiser Napoleon allerede begyndte at omringe Thuringer Skov østlig, fattede man den gigantiske Plan, at styrte frem mod den Franske Armee over Frankfurt, Würsburg og Bamberg. For det Tredie afsendte man Prinds Louis af Preussen med et svagt Corps, for at forsvare Posten ved Saalburg. Hvad der ved de Franskes sædvanlige Tactik var at forudsee skede ogsaa herdet af Preusser og Sachser bestaaende Corps blev omringet, angrebet med Overmagt, slaaet med stort Tab, og opvakte Mistillid og Bestyrtelse i Preussernes Hovedarmee. Naar Posten ved Saalburg var saa vigtig, hvorfor søgte man da ikke at forsvare den med et tilstrækkeligt Armeecorps, For det Fjerde begik man paa Preussisk Side den Feil, ikke at besætte Defileerne ved Kosen. Marchal Davoust trængte frem over Naumburg, og anfaldt den venstre Preussiske Fløi i Flanken og Ryggen. Dernæst var Preussernes Stilling imellem Capelenburg og Auerstadt dem ikke allene til ingen Fordeel, men medførte endog det Ufordeelagtige, at Tilbagetoget til Magdeborg, naar de bleve slagne, saaledes som Udfaldet viste, var dem afskaaret; thi de maatte, da dette Tilfælde indtraf, tage deres Retirade til Weimar og Erfurt, og derfra marche re i store halve Buer, for at naae Elven, hvor de snue Franskmænd altid kom dem nogle Dagmarcher, i Forkjøbet. En Følge heraf var, at det hele Preussiske Corps maatte overgive sig. Ubegribeligt er det, at den Preussiske Armee d. 13 Oct. eller Dagen før Slaget, ikke rykkede frem mod Randen af den dybe Saalgrund, hvor de Franske kun med stor Anstrængelse kunde arbeide sig frem mod Sletterne af Weimar. Det Preussiske Reservecorps under Prinds Eugen af Würtemberg, paa 22,000 Mand, som den 14de October stod uden Hensigt ved Halle, vilde bagved den Preussiske Slagorden have gjort stor Tjeneste, og have standset Marchal Ney om Eftermiddagen i at falde Preusserne i Ryggen. Men man ansaae jo i Rusen Armeen for talrig nok, Endelig var det i Krigens Aarbøger en undslettelig Feil, at lade alle Hovedfæstninger, som Custrin, Stettin i en værgeløs Tilstand, da de ved hensigtsmæssigere Anstalter kunde have udholdt adskillige Maaneders Beleiring, og saaledes givet Fienden nok at bestille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Carlsruhe d. 10 Nov. Vore Tidender indeholde følgende Efterretninger angaaende de Hessen casselske Anliggender: "Vel underrettede Personer, paastaae, at Aarsagen til Frankriges Fremgaagsmaade mod Churførsten af Hessen findes i et egenhændigt Brev fra denne til Dronningen af Preussen, hvori Talen er og intet mindre, end at bemestre sig Maynz ved et Coup de main og operere i Ryggen af den Franske Armee. Dette Brev skal være fundet i en Vogn, som tilhørte Dronningen og faldt i de Franske Troppers Hænder. Heraf kan man da let forklare sig, hvorfor det Churhessiske Militair erklæredes for Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Historisk-geographisk Beskrivelse. over de mærkeligste Steder, som de Franske havertaget i Besiddelse. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Stettin er en betydelig By og Fæstning i den Preussiske Deel af Forpommern, 16 1/2 Mile fra Berlin. Den har 22,968 Jndbyggere, Handelen er saa betydelig, at der 1801 ankom 1163 Skibe, og afgik 1059. - Fordum hørte den til Hansestæderne. 1659 blev den i fire Maaneder forgjeves beleiret af Østerrigerne. 1667 blev den beleiret af Frederik Wilhelm, som, efter at have tabt 8000 Mand, og efterat Besætningen var smeltet fra 3000 til 700 M. tvang den til at capitulere. Jndtil den Vestphalske Fred tilhørte den Sverrig, men 1712 blev den tagen af de Allierede, og 1720 overladt til Preussen. - Küstrin, Hovedstaden i Neumark, var indtil 1537 et Fiskerleie. Den er nu stærkt befæstet og ansees for Nøglen til Neumark Det har et velforsynet Tøihuus og et Citadel, der betragtedes som uovervindeligt. - Gustav Adolph. beleirede den forgjeves 1631, og Russerne kastede Bomber og gloende Kugler ind i samme, indtil den blev undsat af Kongen. Omegnen er saa moradsig, at man næsten ikke kan komme til Byen uden over anlagte Veie og Broer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Nyeste. Skilderie af Kiøbenhavn ger eete, Fjerde Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 13 December, 1806. Strøtanker. Tigere handle nuomstunder som Mennesker, og Mennesker som Tigere, sagde en Mand, da han nylig læste Anecdoten om Tige ren i det Schønbrunske Menagerie, som stiftede det ømmeste Venskab med den lille Hund, man kastede ind til den Det er stor Skade, at man ikke ved en Lov kan reducere Ord og Navne, ligesom man reducerer Mynt. Det er ubilligt, at en Hæders mand og et slet Menneske skulle kunne føre et og det samme Navn. Faderen burde ligesaa godt kunne gjøre Sønnen arveløs i Henseende til sit Navn som til sin Formue, og samme Magt burde ligeledes Staten have. Der gives visse Navne, som nødvendigen maa uddøe, i det mindste for en vis Periode. Hvo vilde f. Ex. ikke hellere kalde sin Søn Cartouche, Robes. pierre s., end Siegvard Lycke eller Reiser, Der gives Navne i Literaturen, der, ligesom disse, maa og vil uddøe, og som Fremtidens Litterat ville have ligesaa ondt ved at komme paa Spor efter, som Nutidens Naturhistoriker ere i Forlegenhed med at udfinde, til hvilken Slægt de Dyr henhørte, hvis Kæmpe=Beenrade man har fundet i Siberien. Det samme vil være Tilfældet med adskillige Ord, hvormed mastanonskunder forbinder meget gode og ædle Begreber, f. Ex. Fornuft, Folkeven &c. Man vil absolut blive nødt til at indføre andre Ord i deres Sted. Hvo veed, om det ikke er gaaet saaledes med adskillige nu halvglemte Udtrykke, som i Begyndelsen havde en god bemærkelse, men som bleve misbrugte saa længe, til enhver retskaffen Mand undsaae sig ved at betjene sig deraf. Paa anden Maade kan man ikke forklare sig den Særhed, at det ægte Danske Ord Grande er blevet fortrængt af det halvtydske Nabo. Mueligt at en Grandestat har givet Anledning hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
En æreløs Skribler, som løber nogen paa Ærmet og hoverende raaber: han tør ikke binde an med mig, han tør ikke svare!" forekommer mig som en Spedalsk, der gjør sig til af, at ingen tør røre ved ham. Vore Love og vore Sæder ere maaskee Aarsag, at vi hidtil endnu ikke have faaet nogen sand Original=Roman. Dueller ere under haard Straf forbudne - den myndige Alder er bestemt til det 25de Aar. - intet Pas kan faaes uden en Huuseiers Caution ingen Præst tør paa egen Haand vie to Forelskede. Kan der vel tænkes flere Hindringer for Kjerlighedsintriquer, Bortførelser a., og hvad Sandsynlighed kan en Digter vel give sin Roman, naar han bestandig maa begynde, knytte og opløse Knuden paa en ulovlig Maade? - Han kan ikke lade to skinsyge Elskere duellere, uden tillige ved et ulovligt Middel at frelse dem fra Justitsens Hænder; han kan ikke lade sin unge Elsker raade over en stor Formue, uden tillige at give ham en Formynder; han kan ikke lade sine to Forelskede reise over Beltet eller Sundet, uden tillige at opløse det vanskelige Problem, hvorledes de uden deres Forældres eller Formynderes Vidende, have kunnet forskaffe sig et Pas, og hvorledes det er gaaet den Mand, som har været enfoldig nok til at cavere for dem. - Vore Romandigtere og Comoedieskrivere indsee tilfulde alt dette, og skjøtte derfor ikke om at skrive Nationalromaner eller Nationalcomoedier. Saavel vort som de fleste andre Tungemaal maae af sand Sprogfattigdom betjene sig af Prædicatet stor, baade i en fordeelagtig og ufordeelagtig Forstand. Men det er ubilligt, at man ved at nævne en stor Regent og en stor Despor, en stor Mand og en stor Skurk, bestandig skal see sig nødsaget til at bruge et og det samme Ord. Ligger der nogen Vittighed i at kald sin Modstander ved hans Fornavn? – Det maa der nok, siden det er blevet Mode blandt de Lærde, og selv een af vore første Digtere kalder sin Recensent Claus. Formodentlig har Horats eller Batteur sagt, at en Konstdommer ikke maae hedde Claus, fordi det rimer sig paa Snaus. Poeters Forældre burde derfor bære sig af som Raphael Mengs's Fader, der medens hans Søn endnu laae i Bleen, kaldte ham Raphael, fordi han bestemte ham til at blive en anden Raphael, Konstdommere burde man allerede i Daaben kalde Qvintus Flaccus, Publius Virgilius Maro &c., for at forekomme, at ingen siden skulde kunne gjøre sig lystig over deres Fornavn, enten det nu var Claus eller Jens. Fragmenter af en Adresseavis for Aaret 1852. - Bøger. Fra Pressen er udkommen: J. Evalds samtlige Skrivter, trykte paa Velinpapir i stor Qvart og forsynede med 40 fine Kobbere, tegnede og stukne af Fædrenelandets berømteste Konstnere. T. Rothes samlede Verker, oversatte paa nyt Dansk, Pragtudgave paa Velinpapir. Gynæologie eller om Samleie &c., 6te med mange Kobbere forøgede Udgave. Birckner om Trykkefrihed, en Bog for vore Tider, udgivet paa ny og forøget med mange Anmærkninger. Om Oprindelse til adskillige Skjeldsord, saasom Genie, Sandhedsven, Republicaner, Skribent, Patriot a., med en Ordbog over alle de Skjeldsord, som fra Aaret 1800 til 1806 var meget gjængse i Danske Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Europas politiske Tilstand ligner i denne Tid et uroligt Hav, hvor man hist seer et tremastet Skib gaae til Bunds, og her et Vrag komme op af Afgrundens Skjød. Den som ved Enden af en stor Stats revolution gjør sig til Republikens Overhoved, har ofte stor Lighed med den, der ved en Fugleskydning nedskyder Fuglen, naar den er paa Nippet at falde. Man giver ham et Baand paa og kalder ham Fuglekonge, uden at betænke, at enhver anden god Skytte kunde nedskudt den dinglende Fugl ligesaa godt som han, dersom Raden var kommet til ham. Jndfald og Vittigheder ligne Vexler, hvis Værdie aldeles beroer paa Endossementet. Ligesom Kjøbmændene kunne gjøre sig Penge af deres Navns Paategning, saaledes kunne navnkundige Mænd erhverve sig Ære med deres blotte Navn. Den litteraire Vexel, som tages i god Betaling af enhver, naar den er endosseret af en berømt Forfatter, tilbagesendes med Protest, naar den er endosseret af en uberømt. At reise en uforskammet Daare for de Uartigheder, Andre lade ham sige, er det samme som at slaae Katten, fordi Aben har brugt dens Poter til at rage Castanier ud af Jlden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Dersom Skribenterne kunde slaaes med Sværde istedet for Penne, vilde der sikkert ikke existere mange af dem mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Skribenterne handle ofte meget inconseqvent. Naar en Pebling udskjelder dem paa Gaden, gaae de deres Vei, uden at svare et Ord, naar han derimod udskjelder dem paa Prent, indlade de sig i Pennekrig med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Dersom alle Skomagerdrenge kjendte denne Forfatternes store Svaghed, vilde Litteraturen snart blive forvandlet til en reen Syndflod af Strids skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Notice for Læserne af Kjøbenhavns
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Skilderie. Hr. Assessor J. F. Høst, som jeg anseer foren Mand, der i flere Henseender har saadanne Fortjenester af vor Litteratur, som ingen Upartisk kan nægte vedbørlig Agtelse, uden at han just synes meget omhyggelig for at bevare sin erhvervede Hæder, og uden at jeg troer, han som Æsthetiker og Criticus staaer paa det høie Punkt, hvorpaa han synes at ville sætte sig selv har i No. 9 af sit Theaterblad nedladt sig til, i en ham lidet anstændig Maneer, at gjøre et aldeles utheatralsk Udfald imod mig, i Anledning af mine, i No. 15 af nærværende Ugeskrift indførte bemærkninger over hans forrige Angreb. - Paa dette for en Mand, der gjør Krav paa at ansees som en ufeilbar Lærer i Smag, Kritik, Humanitet og Urbanitet uværdige Udfald, har jeg svaret et Par Ord i et Brev til Hr. Assessoren under 9de Decbr., som enhver af dette Blads Læsere, der skjøtter om det, kan erholde hos Hr. Bogtr. A. Seidelin i st. Kannikestræde 45.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
At dette Brev bliver mit sidste Svar til Hr. Assessoren, maatte han end i Fremtiden hjemsøge mig med nok saa mange Uhøsligheder og Sophisterier, kan jeg ikke andet end her igientage. C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Prof. Grater agter nu med det første at fortsatte sin Bragur. Han lover ogsaa en Nythologie du Nord Papres les tablegn trace de leurs Divinires par le Prof. Græter. Det skal blive en Pragtudgave i største Folio; Afbildningerne ere malede af de største Mestere og stikkes af de største Konstnere. Den fortræffelige Maler, den Kongelige Gallerie=Directeur Helsch i Studtgardhar allerede lovet at levere to af de interessanteste Scener i 3die Hefte, nemlig: 1) Frøye, der, som den ægteskabelige Troskabs og Ømheds Gudinde vandrer omkring i en Ørk og søger grædende sin Gemal, og 2) til den anden Scene i 5te Hefte: Gesione, Gudinde for Pige=Opdragelsen, modtager Møernes Siele i sin himmelske Pallads. - De i Slaget ridende Valkyrer har han allerede malet og en Odin har han under Arbeide. - Man maa op dentlig studse ved at see saadanne litteraire Entre priser udføres med Held i Tydskland, medens mani Dannemark maa give Penge til for at faae Suhms historiske Værker trykte. Under denne i vor Dannemark saa almindelige Ligegyldighed for den ældre Nordiske Histories Studium, er det trøstende for enhver, der elsker sit Fædreneland og dets Historie, at see midt i Germanniens Skjød en Mand, besselet af ægte Dansk Følelse, med Grandskerens Blik og lyse Fakkel vandre omkring i "Eddas Mørke, blandt Norges Graner og Herthas Bøge. - Har end - hvad der virkelig er ubegribelig: - hidtil intet Dansk lærdt Selskab op taget Tydsklands Gräter i sin Kreds, saa vil Fædrenelandets Annaler dog altid vide at hædre hans Fortjenester, hver Gang de tale om Dannemarks Suhm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
En af vore Skuespillere skal have ønsket Ulysses von Jtaca til sit Beneficestykke, men man fandt, at alle Rollerne i saa Fald maatte indstuderes paa ny, da næsten alle de Personer, som ved dets sidste Opførsel spillede deri, nu ere døde og borte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Den Franske Charge d'Affaire, Hr. Desaugier er i Gaar reist til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Fridericia d. 9 Dec. J disse Dage ere to Smaaskibe komne hertil fra Holsteen med omtrent 13000 Geværer, som gjemmes her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Den ny Biskop over Aalborg Stift, Hr. Jansen, ankom d. 3 Dec. til Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Den forhen omtalte Jldebrand i St. Thomas opkom d. 1 Oct. formedelst en Negerindes Uforsigtighed. 28 Varemagaziner og henved 70 Vaaningshuse ere blevne lagde i Aske. Blandt Kiøbmændene have især Hr. Schimmel & Curtis, J. C. Klick og Georg Hartzig tabt meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Capit. Nielsen, førende Skibet Brødrene, fra Liverpool til Hamborg, er strandet ved Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
De 4 Bal en Masque, som i Vinter holdes paa Hoftheatret, ere bestemte til d. 28 Dec. d. A., d. 18 Jan., d. 8 Febr. og 8 Martii næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Den Engelske Fregat Astræa, som har bragt General Hutchinson til Helsingøer, og i Kattegat har forlist sine Master og Canoner, repareres nu paa Nyholm. Hutchinson gaaer til Skibs til en Preussisk Havn og derfra til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-13
Udenlandske Efterretninger. En Engelsk Escadre har ladet sig see ved Alexandrien. Ved Dardanellerne ere 3 Engelske Linieskibe ankomne.