Berlingske Tidende, 1836-07-15
Her i Fyen anseer man dette Arbeide for uoverkommeligt ved det Folkene ikke ere vante, dertil; hvorimod man i Jylland ikke sjelden seer Børn paa endog ikkuns 12 a 13 Aar koble og commandere en heel Koeflok paa 15 til 20 ja flere Stkr.; ikkuns blot man paaseer, at een og samme Koe (den Stærkeste) altid bruges til at koble de Andre fra, ligesom ogsaa, at ethvert Kreatuer, bliver vandt til at søge sin Baas, da gaaer det Hele, med en bestemt Villie fra Eierens Side saare led og behøver Hyrden Hjelp, da maa Gaardens Malkepiger, hielpe ham, hvad enten saa Køerne staae i Tøier og kobles eller drives løse til den Plads, hvorpaa de malkes tæt ved eller i selve Gaarden, for de drives i Huus. At jeg forøvrigt forudsætter rummelige og luftige Stalde er en Selvfølge, skjøndt Køer vist mindst af alle tamme Dyr taaler Kulde og Træk, og om de i høi Grad for kjøles, ikke utroelig ene og allene af denne Aarsag kan kælve i Utide, ihvorvel jeg vel ofte har hørt, at man har villet forkaste dette og gjættet paa andre Aarsager. At have sin Brakmark besaaet med Foderurter, slaae heraf til Kreaturerne paa Stalden eller, om man ikke ønsker dem her bestandig, da tøjre dem derpaa til sine Tider om Dagen – ere Brakfrugterne for voxne f. Ex. Rugen, da give dem den afhugget i Tøjret naturlig ikkun saalænge indtil Brakmarken igjen ved St. Hansdagstid bør være ryddelig, om ej anderledes, saa ved at gjøre det Overblevne i Hø, for igjen at begynde med Pløiningen, er Noget, som kan medføre stor Nytte naar Jorderne ere fortrinlige og under høi Cultur, derimod kan man dog vist altid selv endog paa de allersletteste Jorder f. Ex. en Toft ved Gaarden, have Midler i Hænde til at give sine Køer, som anført, et Par Gifter Grønfoder daglig foruden hvad Hestene, der meere sædvanlig overalt holdes inde en stor Deel af Sommeren, faae skaaren og blandet med Straafoderbakkelse, dog sjeldnere Klodene eller Plagene som vist ogsaa have bedst af at være bestandig paa Marken, ligesom man, hvad Arbejdshestene angaaer, kan sige: at sparer man paa Græsset og forøger sin Gjøde ved at holde dem inde paa Stalden, maa der desto meere Havre eller anden Kjærne til om de skal bestille noget synderligt, men ikke saaledes med Køerne, som altid give een Gevinst paa Stalden, især i den kolde og varme Tid. Hellere end man forresten ellers seer Stænglerne af den ligesaa forføreriske som ofte skuffende Rapsæd opbrænde i store Dynger paa Marken og den største Deel af Asken bortflyve for Vind og Vejr, eller seer endeel af disse Stængler i Forening med Ærter &c. Foder strøe og nedkjøre i Vejene ved Husene og Gyderne heri Fyen, vel sjelden for egentlig at gavne Kjørselen, men alene for destosnarere deraf at faae Gjødning, hvilket endog i tørre Eftersommere lettelig kan afstedkomme Jldsvaade, var det vist bedre, at lægge Lag for Lag deraf med lidet Jord, eller ved endnu bedre at concentrere Tyngden, Jordtørv i en Dynge og siden kjøre nogle Tønder Gjødningsvand til Befugtigelse derpaa, som vist ikke er saa vanskeligt et Arbejde, især ved ikke alt for store Gaarde, som man vel stundom forestiller sig, naar man alene vil vælge Stedet dertil neden til en liden men steil Bakke af den Beskaffenhed, at man kan kjøre Stænglerne foruden Jorden og Vandet til den øverste Pynt og herfra nedkaste og lade det nedflyde Tid efter anden (Vandet fra en Trærende), hvorved disse Afholdsdele ikke saa vanskelig som ellers ved deres trægtige Bestanddele skulle kunne forraadne, hvorimod de henlagt i Dynger uden Blanding paa Marken kunne ligge til Besvær endog, som vi see, i flere Aar, for det skeer; hvilken Fremgangsmaade vist ogsaa kunde afbenyttes, oftere end det sees, med den uendelig megen Tang, som paa mangfoldige Steder ellers til liden Nytte opskylles langs med Hav- og Fjordkysterne og naar den bruges forraadnet, saameget frugtbargjør Jorden, endmere ved de saltagtige og andre fremmede Partikler den indeholder. Ønskede man sig imidlertid hellere Asken end Gjødningen af Rapstænglerne vilde et Udbrændingsted en Gang foralle valgt ved Siden af en slig steil eller afgravet Bakke, for ligerviis at kunne kjøre Stænglerne til den øverste Rand deraf og herfra Tid efter anden nedkaste dem paa Jlden med otte til ti Alens høje, passende tykke, af Jordtørv opsatte Diger paa de tre Sider, hvori burde anbringes Trækhuller for neden, for paa den Maade at danne sig ligesom en Qvadrat Ovn i Liighed med de som findes i mindre Format ved Tegl brænderierne, vist vil være hensigtsmæssig; en vandfri Mærgelgrav kan vel og stundom indrettes dertil, da tvende Bakke- eller hele Jordsider ikke ville kunne skade, thi at Rapsasken, som Nogle ville, skulde skjørne eller ætse Vasketøiet, skeer vist ikkuns, naar man gjør Luden for stærk, som jo og er Tilfældet med Potaske, i for stor Mængde en Kraft, Sæbesyderne ynde og derfor bekjendt nok ogsaa gjerne kjøbe al den Rapsaske, de kunne faae, naar man alene vil udbrænde den vel, men som vist ikkun kan skee i en Ovn, aldrig paa fri Mark, saa Afsætning ej vil mangle, om man end ikke vil foræde den til almindelig Potaske, der nu for Tiden som bekjendter i overdreven høi Priis og efter al Sandsynlighed ikkun kan dale periodisk ved det Skovene ville snart allevegne mere og meere formindskes som Potaske-Forbruget, ved Folkeformerelsen tiltager, er endog Træ ikke det eneste Material, hvoraf dette Product fremvirkes. Hvor Mærgling, dog vist aldrig som Gjødnings(Bonden ofte troer, men alene som et Oplivnings-Middel, rigtig anvendt, til stor Nytte, haves, af en Beskaffenhed, at det lønner sig at udkjøre den paa Jorden, ikke altid er Tilfældet, er det vist bedst, at dette skeer om Sommeren lagt i Hobe i Rader paa Ageren og her henligge Vinteren over for ved Frosten at gjøres sprød til Jtuslagning og Udspredning og ikke, som undertiden skeer, udsprede og nedpløje den strax, saa godt man kan. Og hvad ellers de nyere opfundne Præparater af Gjødningsmidler angaaer, forbigaaer jeg disse, fordi jeg ikke har tilbørlig Kjendskab dertil; kun kan jeg ikke tilbageholde Frygt for, at de efter den Agricultur, vi endnu i Almindelighed have her i Landet, og den Værdi, hvortil Landmandens Production kan udbringes, vil blive ham for kostbar, foruden til Haver, maaskee som Gjødning for techniske Planter, saasom: Runkelroer, Kummen, Hamp, Hør, Tobak s. paa sine Steder i Marken, alene undtagen. Odense, den 28de Juni 1836. N. A. Holm, Procurator.