JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-12
Bestillinger paa Skanderborg Amtsavis kan for indeværende Qvartal modtages paa alle kongl. PostContoirer i Danmark og Hertugdømmerne. Her i Byen, og for den nærmeste Omegn, modtages Bestillinger paa Bogtrykkeriet. Horsens, den 7de October 1832. Redaktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-12
Dhrr. Præster som endnu ønske sig nye Kirkebøger i dette Aar, ville behage snarest muligt at bestille dem paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
No 166. den 131. October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. arrette¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Blandinger. Verdens ottende Underværk er nu i St. Petersborg, nemlig den uhyre Granit-Søile som Ruslands nuværende Keiser har ladet opreise udenfor Vinterpalaiet til Erindring om sin afdøde Broder Keise Alexander. Man maa forbauses naar man hører hvilke Forberedelser der have været nødvendige til at udføre dette høist imponerende Værk. Denne saakaldte Alexandrinske Støtte bestaaer af een eneste Granitmasse der er udhugget i Steenbruddet Peterlaxa, 98 Fod høi, og omtrent 1,840,000 Pd. svær. 600 Mennesker have de i 2 Aar været beskjeftigede med dette Arbeide, og et Fartøi paa 150 Fods Længde var bygget for at transpotere Støtten tilsøes. Der brugtes 60 Spil og 3,000 Soldater til at heise den op af et Bjelkestellads, som i en Høide af 30 Fod (Høiden af Søilens Fodstykke) var saa stor, at der ovenpaa kunde mageligt været udført en Karalleriemantuvre. Hvormange Jernankere, Bolte og Skruer der havde været fornøden for at befæste dette kolossalske Pæleværk, derom kan man faae et lidet Begrenaar man hører, at 2 Mill. 600,000 store Skibsnagler vare dertil forbrugte. Skjøndt hele Platfonden næsten var Pæl ved Pæl, havde man desuagtet nedenunder hvor Bjælkesluffen gik, opført de stærkeste Grundmure, liig massive 3 Etage Huse. Langsomt hævede den uhyre Steenmasse sig, og Trykket af dens Vægt var saa stort, at 10 T. tykke jernbeslagne Valser under Slæden knak som tørre Vidieqviste, og maatte hvert Øieblik ombyttes med nye, En Trommehvirvel fra alle Sider gav Signal til Bøn forinden Værket begyndtes. Et andet Signal paa en Klokke satte alle Spil i Bevægelse, Klokken var dengang 2, og 50 Minuter derefter stod Søilen paa sin Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Den 12te September aabnedes det nye store Theater i St. Petersborg. Huset er massiv bygget, Taget og alle Attraae Trapper af Jern eller Steen. For Tilskuerne ere indrettede beqvemme Pladser med Lænestole, der ere anbragte saa vidt fra hverandre, at Enhver kan komme til sin Plads, uden at foruleilige sine Naboer. Det hele Proscenium er af Jern og Blik, og Støtterne af støbt Bronze. Belysningen er fortræffelig; foruden den store Lysekrone med over 70 Lamper, findes paa hver Loge forgyldte Bronze-Arme, hvorfra 324 Voxlys brænde. Platfondet er i Form af de gamle italienske Kirkekupler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Dette Theaters Bygning har kostet over 1 Million Rubler. Nær derved opføres nu en anden mærkværdig Bygning, et saakaldet "Palais Jmperial, Sidestykke til Palais Royal i Paris, men langt større end dette og som der forsikres – forgiæves vil søge sin Lige. Tre Krigskibe, et engelsk, et fransk og et russisk, vare ankomne den 20de Septbr. paa Triests Rhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Ombord paa den engelske Fregat befandt sig en græsk Deputation, bestaaende af Miaulis, Cogliopulos og Constantinos Bozzaris med et talrigt Følge. Dens Hverv er at overbringe Kongen af Bayern og hans Søn, Kongen af Grækenland, der græske Nations Taksigelse, og at deponere Regjerings magten i Dennes Hænder, samt foredrage Grækernes Ønske om, at han snart vil begive sig til Grækenland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Frankrig er man for Tiden beskjeftiget med Udførelsen af en stor Plan: en almindelig europæisk Dampskibsforbindelse. Der skal anlægges en Linie imellem Havre og Hamborg, saaledes at den svarer til Dampskibsfarten imellem Lübeck og St. Petersborg. Paa den anden Side sætter Havre sig ved 5 Dampskibe i Forbindelse med Bordeaux, Bilbao, Oporto, Lissabon, Cadix, Gibraltar, Mallaga, Cette og Barcellona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Til Falmouth var kommet Beretning fra Jøle de France, at saasnart Gouverneuren havde kundgjort den nye Lov og Negernes Behandling, gjorde Planterne formelig Opstand, og erklærte sig uafhængige af den brittiske Regjering. (De ville være frie, for at kunne behandle Medmennesker som Slaver?) Paa Vandiemensland er man ikke kræsen. Aldrig saasnart var den fra Engelland afsendte Skibsladning Fruentimmer kommet dertil, og personlig undersøgt af Gouverneuren, førend de strax Alle vare afsatte, baade Godt og Ondt. 25 af dem bleve ægteviede paa een Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Da de steeg i Land vrimlede det af Mandfolk ved Havnen, for at besee de længselfuldt Ventede, og mange af disse havde allerede gjort deres Lykke førend de satte Foden paa Land. Da man har Overflødighed nok i Engelland af denne Varesort, saa tillades nu strax flere Skibe dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Engelland bortriver Cholera endnu mange Men nesker. J Bilston, en Bye med 15000 Jndv., var der nolig i 3 Uger død 530 Mennesker deraf. Hvad man dog oplever! Nu vil man endogsaa skjære hele Amerika midt over. En Forening af nordamerikanske Pengemænd vil nemlig lade grave en Kanal igjennem Panama. Et uhyre Arbeide, men som skal være til uberegnelig Fordeel for den hele Handelsverden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Jstedetfor Jnqvisitionen, som man i Spanien ikke vil have offentligen gjenindført, er der nu traadt et "Tribunal for Troen og de gode Sæder."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
To af Paris's Yndlingsacteurer, Borage og Eric Bernard, der, for Deeltagelse i politiske Bevægelser, vare fængslede, have faaet Tilladelse til at opfylde deres Engagement og at spille, dog under den Tvang, at Gensd' armer stedse ere tilstede i Coulisserne, og at de under ingen Omstændighed maa gaae ned igjennem nogen Lem, eller i det Hele forsvinde paa nogen gaadefuld Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Seiervinderen ved Navarino, Sir Edward Codrington, er i Devonport offentlig bleven erklæret for en Kuson af en Hr. Woolcomb, der havde sat en Pomphlet i Omløb imod ham, og dernæst, da Codrington, en Adresse til Vælgerne, havde erklæret den for usandfærdig, fordrede Forklaring og Satisfaction, som Codrington vægrede sig for at give ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Jfølge nogle engelske Aviser skal den sande Grund, hvorfor Carl A reiste fra Engelland, være den, at Ex Kongen der blev forfulgt af sine Kreditorer for en meget betydelig Gjeld; og at de i tilstundende Novbr. Maaned vilde have erhvervet en Dom over ham, hvorved han vil de berøves sin personlige Frihed. Edinburgh Eve ning Post vil derimod vide, at Ex=Kongen reiser for at føie Hertuginden af Berrys Ønsker, der holder meget af Fastlandet."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J London har Cholera nylig bortrykket en berømt Mand, Østersæderen Dando, der havde bragt det saa vidt i sin Kunst, at han, siddende paa eet Sted, kun, de fortære 30 Dusin Østers, med den behørige Mængde Brød, Porter, Brændeviin og Vand. Dando var nylig hjemkommen fra en Kunstreise i Kent, hvor han flere Gange havde været arresteret, fordi han ikke kunde betale sin Appetit. Det samme var nu igjen gaaet ham over i London, hvor Døden befriede ham af Gjældsarresten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Den i Engelland værende russiske Ambassadeur Grev Matuschewitsch, har havt det Uheld, paa Jagten at faae et Skud i Benet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Ved en Væddekjørsel, som i afvigte Juli Maaned fandt Sted ved Royston i Engelland, kjørte Hr. Osbaldistone med Hesten Rattler 5 engelske Miil i 13 Minuter 58 Secunder allene i Trav. Hr. Osbaldisione havde væddet 1000 Pd. imod 500.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Man har gjort den bemærkning, at i Preussen siden A. 1817 "Menneskekapitalen" er bleven 1/2 Deel større, medens den i Frankrig paa samme Tid neppe har forøget sig med 1/2 Deel. J den Anledning bemærker der Exemit at "Menneskekapital er et vakkert, betegnende Ord, der synes at være oversat fra det Russiske, hvor Menneskene betragtes som Sager, der kunne føres paa Regning, og ved Auctioner høre til Løsøre. J Cölln holder Parterret saa strængt over, at Jngen i Logerne maa vende det Ryggen, at en Prindsesse, S. B., en født Østerrigerinde, der troede sig hævet over denne Regel, to Gange, under frygtelig Piben og Hyssen, har maattet forlade Skuespilhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Coburg havde en Smedesvend gjort Jndbrud, i den hertugelige Begravelse, for at rapse Halssmykket af en nylig afdød fyrstelig Person og forære sin Kjæreste det, men der paakom Skjelmen slig en Rædsel, at han ikke kunde finde ud igjen, og blev om Morgenen dødbleg bragt for Dagens Lys. Jstedetfor den tilkjendte Tugthuusstraf benaadede Hertugen ham, som en Udlænding, med Landsforviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Stettin havde man den 1ste October et frygteligskjønt Syn : flere brændende Skibe midt inde i Havnen. Et stort nyt Skib som var kommet fra Bordeaux med Sprit og Vine, stod i lys Lae fra øverst til nederst, og to som laae ved Siden vare blevne antændte derved. Hele Havnen var i en grændseløs Forvirring, da den laae fuld af Skibe, og enhver Skipper søgte at bringe sit i Sikkerhed. Hele Staden, var indhyllet i en tyk Røg. Ved uhyre Anstrængelser, lykkedes det endelig at slukke Jlden paa de to, men det store Skib blev ved at brænde lige op til Toppen. Jlden var opkommet paa en underlig Maade. Af en Ladning Fade med Terpentinolie havde der været to som ikke var forsynede med de sædvanlige Yderfade, som Bødkeren, der stak dem an, for at det mellem begge Foustagerne værende Vand kunde løbe ud, ikke havde bemærket. Der flød altsaa Terpentin istedetfor Vand i Rendestenen. Nær ved Skibet lod en Kjøbmand forsegle endeel Viinfade, og da Harpirstokken ikke brændte godt nok, slog Handelsbetjenten dermed i Rendestenen, hvori Terpentinen flød, denne blev strax antændt, Jlden udbredte sig øieblikkelig ned til Skibet og stak det i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Ved en Mønstring som Kongen af Belgien nylig holdt ved Alost, fremstilledes ogsaa 40 Marketendersker i deres reglementerede Mondering: mørkeblaa Fruentimmerfrakker med 3 Rader blanke Knapper, og den Medaille paa Brystet, som viser til hvilket Regiment de høre, en sort opfæstet Hat med Fjeder, og under venstre Arm: Brændeviinsdunken, i et Baand af de tre brabantske Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Da Hertugen af Orleans nylig paa Reisen til Brussel passerede Mons, var en Uhrmager saa uforskammet, uden engang at tage Huen af, at stikke Hovedet ind i Vognen og spørge: "Naa, hvad bliver det til Faae vi Krig eller Fred, Thi nu begynder det at kjede os." Hertugen smillte og - trak Karethvinduet op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Den franske Ex=Kongefamilie er reist lige igjennem Berlin uden mindste Ophold, og overnattede i Spandau. Her ønskede den lille Hertug af Bordeaux at see Soldaterne, og man lod en Bataillon exerceere for ham. Ved Afskeden gav han Kommandanten en Lok af sit Haar til en Erindring. Hans barnlige, aabne og venlige Adfærd indtog Alle for ham. Reisen gik nu til Schlesien, hvor man siger Hs. M. vil besøge den bekjendte Uhrmager i Crossen, som udgiver sig for at være LudviXVII, Søn af den ulykkelige Kong Ludvig XVI. Fra Edinburg læses en rørende Skildring af den Sorg som Carl Ades Afreise fra Holyrood, hvor Kongefamilien har ovet mange Velgierninger, havde foraarsaget. En Deputation bevidnede Hs. M. sin Agtelse og sagde ham et ærefrygtsfuldt Levvel. Kongen var rørt indtil Taarer, og forsikrede, at den ham og Familie beviste Godhed aldrig skulde udslettes af hans Hjerte, Ved Afreisen var en utallig Mængde Mennesker forsamlet, saasnart Kongen viste sig, lød Raabet: "Hattens af!" og strax faaes alle Hovederne blottede. Folket trængte sig om Vognen, og Enhver søgte endnu enganat see Monarken, hvis tilkommende Skjæbne er skjult for menneskelige Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Den 24de Septbr. blev der paa det Hamborger Stadttheater opført den Stumme fra Portici, og da Directionen havde brugt det Fif at sætte paa Placaten i "Nach Verlangen, saa meente Publicum, det maatte være Carl X som havde forlangt det, og en overordentlig Mængde Mennesker strømmede hen for at see den kgl. Olding, men bleve narrede. Stykkets Opførelse var bleven forlangt af Seierherren ved Navarino, den russiske Admiral Heiden, som just i de samme Dage opholdt sig i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Hannover faldt en Tømmermand nylig ned fra et Taarn og slog sig ihiel. Hans Enke sluttede sin Bekjendtgjørelse derom med følgende Ord: "Hvo som kjender Taarnets Høide, vil kunne beregne min Smertes Dybde."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J München vil man faae varme Dage sidst i denne og først i næste Maaned, thi ikke færre end 173 Jurister skulle i hele 3 Uger examineres der ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
En stakkels Skomagersvend i Rhinbayern, som havde siddet arresteret siden Julimaaned for at have baaret en saakaldet tydsk (sorte rød og guul) Kokarde, blev endelig den 14de Septbr. frikiendt paa Grund af: at Kokarden var ham paaheftet af en Anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Da et talrigt Selskab af Borgere nylig i Stutgard feirede den würtembergske Forfatnings Aarsdag, blev Glæden pludselig forvandlet til Bedrøvelse, da Huset blev omringet af Politie, som forbød Selskabet baade at synge og drikke Skaaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J Coburg er et Selskab af Borgere, den saakaldte Fischerske Have, blevet lukket af Politiet. Ved Hjelp af Militaire fandt om Natten og den næste Dag flere Arresteringer og Forhører Sted, og endeel Blade og Flyveveskrifter, som læstes af Selskabet, bleve tagne under Beslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Over den hannoveranske Grændse maae nu Jngen slippe ind fra Cassel, undtagen han beviser: at have tilbragt de sidste 5 Døgn i et cholerafrit Huus, og i den Tid ikke havt Omgang med Cholerasyge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Et fra Skotland til Hamborg bestemt preussisk Skib, Skonnerten "Wilhelmine Louise, ladet med 400 Tdr. Sild, er den 23de Septbr. sjunket i Nordsøen. Mandskabet er kommet ind til Sylt. Forlangte Jndrykkelser. Resultat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Af den Meningsforskjellighed, der udtaler sig i de fortiden stedfindende Discussioner om de danske Hesteracers Constanthed eller Uconstanthed, synes det Resultat at fremgaae, at begge Parter have Ret. Det forekommet Jndsenderen, at de danske Hesteracer ere constante i Henseende til Ufuldkommenheder, og uconstante i Henseende til Fuldkommenheder. Saaledes kjendes f. Ex. den jydske Hest paa et tykt Hoved, en kort bred Hals, en lav Manke, en lang Ryg, et afskydende Kryds, et kraftløst Fodskifte, som noget Caracteristisk, hvori mod et fiin Hoved, en skjøn Hals, en høi Manke, en kort Ryg, en velsluttet Lend, et lige Kryds, et kraftfuldt Fodskifte forekommer som Undtagelser. – Jndsenderen troer, at det vilde være rigtigere, at indføre og vedligeholde en, i Henseende til Fuldkommenheder constant Race, og ved Krydsning med denne at forbedre vore Hesteracers constante Ufuldkommenheder, end at vedligeholde disse ved indbyrdes Parring i Racerne. Vælges til denne Krydsning de meest passende Jndividuer af den, i Henseende til Fuldkommenhederne constante Race, saa kan det derved frembragte Halvblod med Nytte anvendes til Avl i den Landrace, af hvilken det er fremkommet; men man bør vist være meget varsom med at føre det over fra den ene Landrace til den anden. De gode Egenskaber, der udmærke den jydske Hesterace fremfoadskillige andre Racer, som Haardforhed og Udholdenhed ved lidet Kjernefoder, gaae derfor ikke tabte, thi de ere forstørstedelen Følge af Behandling og Klima, og kunne ligesaavel vedligeholdes ved de Heste, som avles ved Krydsning med ædlere Blod. Adskillige andre Hesteracer, i hvis Aarer der flyder langt mere ædelt Blod end i de jydske Heftes, f. Ex. de russiske, de polske, ere dog endnu mere haardføre og udholdende ved tarvelig Føde, end de jydske, derpaa har man Beviis fra Felttogene. Forslag til at faae oprettet en constant Heste stamme af dansk Race.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Man seer i de offentlige Blade Strid om, enten Fuldblodsracen eller den gamle danske Hesterace er den bedste og hvilken der er meest gavnlig og indbringende, in Spe eie for Jylland. Vil man alene opholde sig ved Avis=Feide, og kun vis Jyderne, hvad man saae Væddeløbsdagene ved Horsens, for at bevise den saakaldte ædle Hestes Fortrin, blive Parterne stedse staaende i Opposition mod hinanden, uden at det fører til noget Maal, eller enten beviser den ene eller den anden Races Fortrin i det Reelle, men rettere var det vist at handle, og det med Kraft. At der til Jylland i de sidste Aar er indkommet betydelige Penge-Summer for Heste, er enhver Sagkyndig bekjendt, og dog vises langt fra ei Heste-Tillægget den Opmærksomhed, som det fortjener, hverken i Henseende til Valg af Parringsdyrene eller den unge Hests Opdræt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Aarhuus Kirke=Nyt for September Maaned 1832. Døbte i Domkirken, Matros Offenberg ladet døbe en Søn, Frederik Carl Christian. Fadderne: Mad. Willadsen og Pigen A. Schousen, Bødkerm. Møller, Feldbereder Weis, Dreierm. Petersen. - Sukkerksv. Nielsen, en Søn. August Theodor. Fadd. Mad. Døcker, Jfr. Pan Feldbereder Køster er Kmd. Sabro og Agerup. Datter Caroline. Fadd. Mad. Guldmann, Jfr. Gaarn, Bagerm. Bruun, Skræderm. Røgind, Malerm. Nissen, Slagterm. Køster. - Skrædermester Høltzermann en Søn. Carl Johan Wilhelm. Fadd. Mad. Koch, Jfr. Birch, Bagerm. C. Sperling, Seilmager Bæhr, Skræderm. Jes. - Skipper Olesen en Søn. Adolph Heltner, Fadd. Mad. Nellemann, Jfr. Michelsen, Brændeviinsbr. Thomsen. Rbd. Lind, Handelsbet. Schandorff. - Skomagermester Singdal en Søn: Carl Ditlev. Fadd.: Enkemad. Petersen, Jfr. B. Schmidt, Kbmd. Lemmich og N. K. Bech. Handelsass. L. Chr. Schmidt. - Farver A. Jahnsenen Søn. Peter Funder. Fadd. Barnets Moder, Jfr. Schalstrup, Capt. Leutnant Ridder Føns, Pastor Jahnsen, Districtschirurg Weis, Kbmd. Schandorff og Bursche. - Snedkermester Nørbech en Søn: Carl Frederik, Fadd. Fre Clemensen, Jfr. C. Køster, Kbmd. Bang og L. P. Schmidt, samt Skibskapt. Kaarsberg. - Skrædermester Wohl er Søn. Jens Nicolai. Fadd. Mad. Meulengracht, Frøken E. Seidelin, Kjøbmændene J. Schmidt. P. Mørch og J. Gjeding. - Bødkermester Funk en Datter, Sophie Charlotte Petrea, Fadd. Mad. Jversen, Jfr. Federspiel, Fuldm. Brendstrup, Komd. Therkelsen, Handelsbet. Agerup J Fruekirke: Skomagermester N. Hansen ladet døbe en Søn: Carl Christian Bernhard, Fadd. Madame Soetmann, Jfr. Baastrup, Vagtmester Hansen, Skomagerm. F. Koniche og Væversvend Jensen. - Ugift Fruentimmer C. Andersen en Søn. Nicolai Lorentsen. Fadd. Mad. Pederstrup. Jfr. E. Honberg, Veipiqueur Johansen, Skræderm. Knudsen og Handelsbt. Alrøe. – Tobaksfabriqueur F. Frandsen, en Datter: Anna Magdalena Augusta. Fadd. Mad. Bech og Jfr. G. Møller, Cand. jur Funder, Tobaksfabriqueur Grarup og Typograph Wielandt. Hattefabriqueur J. Hirsch en Datter: Arondine Salomine, Fadd. Mad. Bauditz og Jfr. K. Jørgensen, Tobaksfabriqueur Reck, Tobakspindersvend Paulsen og Chr. Marzetta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus. Kammerjunker Lieutn. v. Castenskjold, Frøken Bloch Frøken Preetzmann, Candid. juris Grevenkop-Castenskjold, kongl. Assistent paa Kysten Guinea Christensen, Kjøbmand St. Pietro, Apotheker Dahl med 2 Døttre, Proprietair, Mønsted, Frue Justitsraadinde Strandgaard, Mad. Richter, Jfr. Kalb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Bekiendtgjørelser. Med et særdeles nedtrykt Sind maa jeg herved bekjendtgjøre, at det allvise forsyn lod mig den 2den dennes friste den tunge Skjæbne, ved Døden at berøve mig men troefaste eiegode Kone Catrine Bang født Petersen, 43 Aar gammel, efter 9 Dages Sygeleie. Den 11te September saae hun med mig næsten Alt hvad vi eiede fortæret ved den ulykkelige Jldebrand paa Gersdorffs, lund, hvorved vi bleve udsatte for det meeste af al vor Næringsdrivt, imidlertid takkede jeg Gud, der bevarede mig hende til trofast Bistand paa mit Livs tornefulde Bane. Men - min Glæde over hendes Frelse varede kun alt for kort, og min Sorg over hendes Tab derfore saameget større, allerhelst jeg skylder hende den Tilstaaelse, at hun har lært mig, hvad jeg forstaaer som Mejeriebestyrer. Som Enke efter Mejerieforpagter Jansen paa Clausholm, ægtede hun mig for 4 Aar siden. Jeg staaer nuene tilbage med 2de smaae Børn, en Datter og Søn af første Ægteskab, og en liden Datter paa 5 Aar, som Gud undte os tilsammen. Maatte jeg blot være lykkelig nok til at vorde dem en retskaffen Fader, og bevise ved Opdragelsen af dem hvad jeg føler at skylde Moderen. Uden Condolence er jeg overbeviist om enhver Menneskevens Deeltagelse, men haaber som ønsker at flere med mig ville anraabe den milde Gud at Prøvelsen ei maa blive haardere, end at jeg kan udholde den. Gud allene formaaer at skjænke Kraften. Gersdorfslund, den 5te October 1832. Thomas Nicolay Bang. Mejerieforpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Ved den, efter det Kongelige Landhuusholdnings selskabs Foranstaltning den 9de dennes afholdte Præmiepløining paa Weilbye Præstegaards Mark i Sønder Herred, Randers Amt, indfandt sig 43 Pløtere, af hvilke blev tilkjendt de udsatte 8 Præmier: 1) Gaardmand Anders Fynboe i Lund, Homoe Sogn, 1ste Præmie, 30 Rbd. Sedler. 2) Landhuusholdningslærling Christen Hansen Weistrup hos Dannebrogsmand og Avlsbruger Knudstrup i Røve, Ødum Sogn, 2den Præmie, 25 Rbd. Sedler. 3) Gaardmand Stephen Jacobsen i Langballe, Maar slet Sogn, 3die Præmie, 20 Rbd. Sedler, 4) Tjenestekarl Jens Nielsen hos Gaardmand og Smed David Pallesen i Homoe Bye og Sogn, 4de Præmie, 15 Rbd. Sedler. 5) Gaardmand Hans Møller i Østerballe, Hoed Sogn, 5te Præmie, 10 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Gaardmand Søren Laursen i Veilbye Bye og Sogn, 6te Præmie, 10 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Gaardmand Søren Christensen i Tolstrup, Veilbye Sogn, 7de Præmie, 5 Rbd. Sedler. og 3) Gaardmand Mikkel Rasmussen, Homoe Hede, Homoe Sogn, 8de Præmie, 5 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
J det man bringer saadant til offentlig Kundskab, bør man ikke lade ubemærket: at Pløiningen i det Hele blev vel udført, og at foruden Præmietagerne i Særdeleshed udmærkede sig: Tjenestekarl Jens Nielsen paa Jngvorstrup, Smed og Gaardmand David Pallesen i Homoe, Niels Bisp, Tjenestekarl hos Skolelærer Jonassen, i Hoed, Gaardmand Kield Andersen i Voldum, og Gaardmand Peder Ladefoged i Veilbye. Til Boelsmand Niels Møller paa Homoe Hede og Smed David Pallesen i Homoe Bye, blev uddeelt Præmier af 5 Rbd. Sedler til hver, som Opmuntring for det af dem forfærdigede betydelige Antal Svingplove, og med Hensyn til disses gode Construction. Katholm, den 11te October 1832. Bindesbøll. Jørgensen, Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver den til Mandagen den 15de dennes, Eftermiddag Kl. 2, berammede Auction over confisqverede Vahre, paabegyndt samme Dags Formiddag Kl. 10 i Toldvæsenets Stempl. lingscontoir paa Mindegaden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-13
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Dagleier Peder Julius Zarakitsky, foretages en 4de Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 494 paa Fiskergade heri Byen, Mandagen den 15de Octbr., Formiddag Kl. 9 ½, paa Aarhuus Raad tue. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de October 1832. Fleischer.