JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-10-19
T overdagen den 24de October förstkommende, Kl. 10 Formid L dag, lader Amtsforvalter Reiersen i Wordingborg i sin iboende Gaard sammesteds, ved offentlig Auction bortsælge 60 gode jydske Stude, 4 i 5 Aar, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilket herved bekiendtgjøres. sandagen den 26de October förstkommende bliver paa Bidstrupgaard ved en eneste Auction opraabt og om antagelige Bud skeer til de Höistbydende bortsolgt 647 Tdr. Land, den staaer for frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 54 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og contribuabelt Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., alternativ med og uden Bygninger i store og mindre Parceller af den Staden Kiöbenhavn tilhörende Bidstrupgaards Marker, efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Madame Rosted i Prindsen i Roeskilde, hos Forvalter Afbrechspaa Auctionssteder og hos Revisor Dreyer i det Danske Cancellie: Paa samme Tid og Sted bliver paa samme Conditioner 120 Tdr. Land frie Hovedgaardstaxt, beliggende i Aagerup Sogn, opraabt og bortsolgt enten samlede eller i mindre Deele. Natten imellem den 7de og 3de d. M. et af Christiansholms Vi Arrest ved Udbrud undvigt Huusmand Thomas Hansen af Freile, der var under Action for begaaet Qvægtyverie, Ved Undvigelsen var Arrestanten iført Hat, hvid Vadmelt Trøie og Brystug, Lærreds Beenklæder og Strømper, samt Skoe der var bunden med Remmer. Han er velvoxen temmelig ført af Lemmer, blaae af Øine, samt blegladen af Ansigt og er gevorden Soldat. Skulle denne grove Tyv antræffes, bedes han anholdt og bragt hertil, da de derved skeedte Udgifter strax skal blive betalt af undertegnede. Christiansholm pr. Nyested i Lolland den 3de Octbr. 1801. N. Juel.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
Fra Lægdet No. 2, Tienneslef Sogn, nye Sorøe Amt, er Husar og forhen værende Fæstehuusmand paa Sorøe Academies Gods Jens Andersen, af maadelig holde og med et kort sortebrunt Haar, bortflyttet uden befalet Rigtighed og altsaa paa en ulovlg Maade medtaget det hos ham som Pleiefader værende Skuffebarn Christian Olsen, fød i Kiøbenhavn, nu 2 a 3 Aar gl., som i ovenmeldte Lægd staaer anført under No. 1 ½ Thi bliver han og Barnet herved lovlig efterlyst og tilholden uden Ophold at indfinde sig i fornævnte Lægde, og anmodes enhver der om disse Personer kunde være noget Vidende, at melde mig hans Opholdsted. Sorøe den 15de October 1801. P. Reeberg. Jhomas Horndrup, der ved Pennen haver tient Kammerraad Lund i Holdech og derfra afgik i sidste Martil Maaned, haver af underskrevne Niels Henrichsens Enke laant 5 Rd. 2 Mk. og derfor pantsat en bruun meleret Nanqvins Frakke, en Par grønne og hvidprikkede Cassemirs lange Beenklæder, er guulstribet Kiøbers Vest med gule Metal Knapper og 2de holde Bomulds Huer, som han ikke efter Løfte haver indløst. Har bliver derfor herved advaret at indløse samme med bemeldte i Rdlr. 2 Mk. og denne Lysnings Bekostninger forinden 14 Dags fra undertegnede Datum, i hvis Mangel Pantet ved offentlig Auction vorder bortsolgt. Holbek den 17de Octbr. 1801. Maagrette sal. Niels Henrichsens. tjeg under 5te October d. A. af Amtmanden, hans Erei lence Hr. Geheime=Conferenceraad Levetzow er beskikker, til Værge for Anne afg. Snedker Martinus Viltens Enke i hendes Sinds Svaghed, bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning. Birkerød den 12te October 1801. Prahl, Sognepræst. H. Baagø, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
den 5 Septbr. d. A. er for Rønne og Kundsker Forstrand paa Bornholm fundet og opbierget endeel Skibstagelage, bestaaende af Ræer, Læseils Sparer, Stil, staaende og løbende Redskab, enkappet Forkemast, en dito Stormastic., samt des- uden laaden Søe funden en Skidkjølle. Et Mærssil var mrk. 20 Da FalvE. B. Et dito havde samme Mærke. En Storseil var mærket med dito Mærke og i Hiørnet en ruukKrands med WESERVI IANOR og i Midten J. Et Fok seil var mærket NORIOBINC. 100 med dito Mærke. Hvil let alt ved Auction er bortsolgt for 233 Rd. 3 Mk. 10 s. Eierne til dette Drivgods indkaldes herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 12 Martii 1790 ved 3de Gange igientaget. Bekiendtgjørelse i de Berlingske, Altonaiske og Hamborgske Tidender, til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid suk pæna præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster til samme Gods. Rønne den 3die October Mandix, Amtmand. Paa Grund af den os, som Executores Testamenti efter ved Døden afgangne Hr. Geheimeraad, Ridder og Kammerherre Adam Christopher Baron af Holsteen til Baro mulet Holsteenshuus og Langensøe i Fyen, forundte Kongelige allernaadigste Bevilling af 22de September sidstleden, som en læst og protocolleret ved Fyenboe Landsting, Odense Byeting, samt Baroulet Holsteenshuus og Langensøe Byetings=Retten, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts Aviser sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver, Enker med Laugværge, de mindre. gaarige med Curatores og de umyndige med Værge, som maatte have nogen Fordring eller Prætention til høibemeldte Hs. Exscellence Hr. Geheimeraad Baron von Holsteen, det relse sig hvorfra og i hvad Anledning det end og maatte være, dermed for los at fremkomme og saadan deres Krav inden den i Loven foreskrevne Tid for os at anmelde og beviisliggjøre. Odense og Ørritzlefgaard den 3de October 1801. C. Willemoes. H. J. Hansen, sammerraad og Amtsforvalter. Kammerraad og Birkedom.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
da den her afdøde Borger Nis Musmanns Arvinger ha Tver bedet om een offentlig Proclams Udstædelse og deres Begiæring af Magistraten er bleven bevilget; saa indstævnes alle og enhver, der formene at have nogen Prætention og Til stale til ovennævnte Nis Musmanns Efterladenskab, som ogsaa de, der ere noget skyldig dertil eller have Pant i Hænde deraf. herved respective ved Straf af evig udelukkelse, dobbelt Betalning og deres Panterettigheds Fortabelse, at melde sig, saafremt de ere Indenbyes inden 6, saafremt de ere Udenbyes under een Procurator ad afta Beskikkelse inden 12 Uger fra denne Proclamas sidste Bekiendtgjørelse af at regne, i Stadssecretatet, at forevise de Brevskaber, de Grunde deres Angivelser paa og hoslægge Professions=Protocollen siddemerede Gjenparter, deraf. Hvorefter a. Haderslef den 4de October 1801. Borgmester og Raad. A. C. Lindenhan, Secr. Civ. Skulle der, imod Formodning, gives andre end de allerede anmeldte Credi= og Debitorer udi Stervboet efter afg. br. Holm, forden Sognedegn for Eegense Menighed, blive samme herved indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde sig hos undertegnede, da Stervboen i taaler andet Proclama. Ollerup Præstegaard den 12te October 1801. J. Christensen, Provst i Sunds Herred.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
Sorsdagen den 22de October førstkommende, om Formidda& gen Kl. 10 Slet, bliver udi undertegnede Herredsfogede Boepæl i Roeskilde foretaget Skiftesamling udi afdøde Birkedommer Stephen Bangs Stervboe, da Skiftet forvenres bemeldte Tid optaget til endelig Slutning. Det maatte derfor behage saavel dette Boes Creditorer, som Arvinger bemeldte Dag, Tid og Sted at indfinde dem for enhver især at beopagte det Fornødne. J. Galschløt.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
Fredagen den 23de October førstkommende, om Formiddagen ) Kl. 9 Slet, bliver udi undertegnede Herredsfogeds Bopæl i Roeskilde foretaget Skiftesamling udi den i Gierninge afdøde Smed Toblas Johansens Stervboe, da Skiftet forventes bemeldte Dag optaget til endelig Slutning; saavel Arvingerne som Creditorerne, om nogle af disse skulde existere, indkaldes derfor herved til at møde, for enver især at lagttage det Fornødne. J. Galschiøt.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
J Stifteforvalteren S. T. Hr. Kapitain JarmiinsFraværelse, efter Ordre, som Fuldmægtig. Lassen. verkeldhelsted, der i endeel Aar har opholdt sig ved En T nen af Aarhuus, er død i Tarm udi Evad Sogn ved Varde. Hans Credi= og Deditorer, saavelsom alle øvrige, der ved Skiftet efter ham maatte have noget at erindre, indkaldes herved at møde i Lonborte Degnedelig i Riber Stift i Jylland, førstkommende 7de Novbr. og 19de Decbr., da Skiftet efter benævnte Afdøde foretages og om muelig sluttes anførte 19de December. Lønborregaard den 26de Septbr. 1801. Paa Høivelbaarne Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Vegne, som kommitteret til dette, Skiftets Holdelse. Lassen. J Følge mig forundt allernaadigst Bevilling d. d. 12te August Th. A., læst for vedkommende Underretter, samt for Fyenboe Landsting, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Riber og Fyens Stifts Aviser, alle og enhver de mindreaarige med Curatores og umyndige med Værger der efter nu ved Døden afgangne Mand, Landvæsens- og Forligelses=Commissair, Herredsfoged og Skriver i Odense. Scham=Lunde og Schoubye Herreder, samt Birkedommer og Skriver ved Einsidelsberg og Kiørup, Kammerraad Hans Holm, maatte have noget at fordre, det reise sig hvorfra det kunde, enten fra hans Embeder, de ham betroede Curateller, Commissioner m.v., at fremkomme med deres Paastand, og saadan deres Krav inden den i Loven foreskrevne Tid at anmelde og beviisliggjøre for mig hans efterladte Enke og Arving med min tiltagne Langværge. Odense den 30te Septbr. 1801. Ane Cathrine Dorothea sal. Som Lanværge Børcher. Holm, fød Trewen.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
Stervboegaarden efter afdøde Borger og Vertshuusmand SJørgen Jensen i Roeskilde, saavelsom de til denne Gaard henhørende Jnvintarier og Jorder, bliver paa efterskrevne Tider ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse. Gaarden, som er beliggende uden for den saakaldede Ringsted gades port her ved Byen, tæt den almindelige Landevel, bestaaer af 2de Bygntager og Jndretninger, og er, som bekiendt et godt Næringsted, især deqvem for Vertshuushold og Avlingsbrug. Stuehuset er 13 Fag, vestre Længde ligeledes 18 Fag, søndre Længde 14 Fag (hvilken sidste egentlig er indrettentil Stald for Reisende) gnerdre Længde 10 Fag, alt Bindingsværk, foruden andre smaae Bygninger; hvorhos befindes et stort Gaardsrum og en Tømmersadt Brønd med Pomperedskab, en ved Gaarden med Steengierde indhegnet Hauge, hvorudi er en Keglebane. J Bygningerne er et godt Brændeviinsværk, bestaaende af en nye Kiedel paa 4 Tdr. Størrelse, med Hat, Laag og Pibber, hvortil ere behørige Tønder og Kar, samt Render. J Værelserne i Kiølleovn og 1 Vindovn med Tromle og Rør. Med Gaarden følger 2de dertil perpernerede Jordlodder paa Roeskilde Heed beliggende, og endnu en Eiendoms Jordlod af omtrent 18 Tdr. Lands Størrelse, som er udskiften af Folledskab og tæt ved Gaarden beliggende. 1ste Auction over disse Eiendomme foretages Torsdagen den 15de Octbr., 2den Auction den paafølgende 22de Octbr. og 3die og sidste Auction Torsdagen den 29de Octbr. næstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11 i bemeldte Stervboegaard, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere bliver bekiendtgiort. Roeskilde den 8de October 1801.
Berlingske Tidende, 1801-10-19
Fredagen den 23de October førstkommende, om Middagen I bliver paa Børsen, i Følge indgaaet Forliig og derefter passeret Execution, ved Auction 3die Gang opbuden for at bortsælges: Galeasen Kastrup kaldet, drægtig 25 Commercelæster, med dens staaende og løbende Redskaber, samt Juventarium. ditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos grator Wilse, boende i Vimmelskaftet Nr. 162, og Ski beliggende ved Conferenceraad Fabritius Plads paa istianshavn.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Skrivelse fra Livorno den 29de Septbr. Portoferrajos Beleiring vedvarer endnu og det franske Bombardement fortsættes baade Dag og Nat med største Jver. De Beleirede giøre Tid efter anden Udfald, uden at udrette noget væsentligt. De engelske Skibe krydse endnu for Portoferrajo. Et russisk Skib, som har 100 franske Krigssanger ombord for at bringe dem til Toulon, løb i Forgaars ind her for at indtage de manglende Levnets midler.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Skrivelse fra Paris den 9de October. Freden med Portugal er paa det høitideligste og under Folkets Fryderaab bleven proalammeret af Politicommissarierne, som bleve ledsagede af Troppe-Detaschements. J Moniteuren i Gaar læser man efterfølgende Actstykke: Fredstractat imellem den franske Republik og Kongeriget Portugal. Den første Consul for den franske Republik i det franske Folks Navn og Hs. Kongel. Høihed Prinds=Regenten i Kongeriget Portugal og Albarbien, besielede af lige Lyst til igien at oprette de Handels- og Venskabsforhold, som have været imellem begge Stater for nærværende Krig, have besluttet under Hs katholske Majestæts (den spanske Konges) Mægling, at slutte en Fredstractat og derfor udnævnt til de res Befuldmægtiged, nemlig: Den første Consul i det franske Folks Navn, Borgeren Lucien Bonaparte og Hs. Kongel. Høihed Prinds=Regenten i Portugal, Hs. Exellence, Hr. Cypriaa Bibciro=Freire, Medlem af Geheimeraadet og Minister hos Hs. katholske Majestæt, hvilke Befuldmægtigede ere efter deres Fuldmagters Udvexling blevne enige om efterfølgende Artikler : Art. 1. Der skal i Fremtiden være bestandig Fred, Venskab og god Forstaaelse imellem den franske Republik og Kon beriget Portugal.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Alle Fiendtligheder til Lands og Vands skulle fra Udvexlingen af Fredstractatens Ratification ophøre, nemlig : om dren14 Dage i Europa saavelsom Vandene om de europæiske og africanske Kyster paa denne Side qvator, om 40 Dage de africanske og amerikanske Lande og Vande paa hiin Side Æqvator, og om 3 Maaneder i de Lande og Vande, som ligge Vesten for Cap Horn og Østen for det gode Haabs Forbierg De gjorte Priser efter denne Termin skulle tilbagegives, Krigsfangerne giensidigen udleveres og de politiske Forhold oprettes mellem begge Magter paa samme Fod som før Krigen. Art 2. Alle Portugisiske Havne og Rheder i Europskulle strax spærres for alle engelske Krigs- og Koffardieskibe, og derimod staae aabne for alle den franske Republiks og dens Allieredes Krigs- og Koffardieskibe. - J Portugale Havne og Rheder i de andre Verdensdele skal nærværende Artikel sammesteds være forbindende efter samme Terminer, som ovenfor ere blevne bestemte i Henseende til Fiendtlighedernes Ophør. Art. 3. Portugal forpligter sig til under nærværende Krig, ikke at give den franske Republiks og Allieredes Fiender nogen Bistand af Tropper, Krigskibe, Vaaben, Krigsfornødenheder, Levnetsmidler og Penge under noget Slags Paaskud; hvorved alle foregaaende Acter, Forpligtelser eller Conventioner, som stride mod nærværende Artikel blive tilbagekaldte og erklærede ugyldige. Art. 4. Grændserne imellem den franske Republik og det portugisiske Gupana skal i Fremtiden være bestemt ved Floden Carapanataba, som løber ind i Amazonfloden ovenfor Fortet Macapa. Grændserne gaae langs med denne Flod til dens Udspring, derfra til den store Biergkiede, som at skillet Vandene og videre langs med Krumningerne af denne Bierg kiede hentil Ris Branco. - Jndianerne, som under Kriger, ere blevne bortførte fra deres Boepæle, skulle fra begge Sider. udleveres. De af begge Magters Borgere og Undersaattere, som ere indbegrebne under den ny Grændsebestemmelse, kunne giensidigen drage tilbage til deres resp. Staters Besiddelser; de have ogsaa Frihed til at disponere over deres bevægelige og bevægelige Eiendom, 12 Aar fra Udvexlingen af nærværende Fredstractats Ratification. Art. 5. Der skal underhandles imellem begge Magter omen Handels= og Skibsfarts=Tractat, som skal defialtinbestemme Handelsforholdene imellem Frankerig og Portugal, imidlertid er man kommen overeens om nogle Artikler, som angaae Handelscommunicationen, hvorved begge Staters Borgere og Undersaatter giensidigen tilstaaes samme Rettigheder som de meest begunstigede Nationer og Franske Manufactur=Vare tillades at indføres i Portugal. Art. 6. Ratificationen af nærværende Fredstractat skal udvexles i Madrit i det seneste inden 20 Dage. Dobbelt udfærdiget i Madridt den 29de Septbr. 1801,
Berlingske Tidende, 1801-10-23
den franske Republiks 10de Aar. Undertegnet: Lucien Bonaparte. Cypriano Bibeiro=Freire. Foruden denne Tractat ere endnu adskillige særskilte Artikler blevne sluttede imellem Portugal og Frankerig. Portugal skal efter Forlydende betale 20 Millioner i Krigsomkostninger. Ved ovenmeldte Tractat er Gupanas Besiddelse bleven udvidet for Frankerig. Dersom Præliminair=Freden med Engelland ikke var kommen Stand, saa ville denne Tractat have været meget skadelig for Storbrittannien formedelst de portugisiske Havn Spærring, for de engelske og Aabning for den franske Republiks og dens Alliertes Skibe, nu efter Fredens Jgienoprettelse faldet denne Skade for Engelland naturligviis bort.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Skrivelser fra London af 9de og 13de October. Den første Consuls Adjutant Laurision ankom den 9de om Aftenen paa et Cartelskib til Dower og sendte strax en Coureer, til Hr. Otto for at melde sin Ankomst. Om Middagen den 10de kom han selv hertil, hvor han neppe var afstegen hos Hr. Otto, før en Maskine med Raketter og Sværmere blev sat ud paa Gaden og afbrændt ved høi lys Dag til Signal for Ratificationens Ankomst. Et Oxehoved Øl blev i det næste Værtshuus givet til Priis for Folket. Faa Minuter efter steeg Lauriston med Borgeren Otto igien i Karethen og kiørte til Reddisch Hotel, hvor man havde bestilt Værelser til ham. Folket spændte Hestene fra og trak Vognen under bestandig Hurraraaben. J Reddisch Hotel viiste han sig strax ved Vinduer for Folket, bukkede sig adskillige Gange for samme og kastede Penge ud. Herpaa kjørte han med Hr. Otte, trukken at Folket til Lord Hawkesbuey, hvor Ratificationerne bleve udvexlede og Kanonerne ved Tower og Park bleve strax efter affyrede.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Om Aftenen den 10de begyndte den almindelige Jllumination i London. Hr. Otto's, Hopes, og Grev Liverpools Huse, Admiralitetet, Postamtet, det ostindiske Huus, og Coventgardens Theater udmærkede sig især. Paa Hr. Ottos Huus brændte G. R. (Georg Rex) og F. R. (Franske Republik). Banken og Raadhuset være kun mat oplyste Bogtrykkerierne, Apothekene, Assurancehusene & kappedes med hin anden i Pragt. Paa en Kiøbmands Huus brændte de Ord: Gid de ny Venner aldrig mere maatte blive Fiender, - Paa Huset lige over for Hr. Otto brændte Bonapartes billede med Underskrivt: Ven dens Frelser. Foruden Vindue Jlluminationerne brændte for Hertugen af Yorts, Portlands og mange andre Stores Hoteller en Mængde Fakler paa Jerngitterværkerne og paa Taget af Husene. Man kastede Sværmere paa Gaderne, da den talrige Vagt var ikke i Stand til at standse dette Slags Uvæsen, som reiste sig af Glæden. Nogle enkelte Huse hvor man ikke havde illumineret, blandt andre Lord Cammelfords Logie, fik Vinduerne ituslagne, og Folket tvang Eieren til at sætte Lys i de overblevne. Lord Cammelford vilde drive Folket bort, men han blev modtaget med en Steenregn og maatte retirere. Endeel Personer ere ved denne Leilighed blevne saarede. Lord Camelford, en Broder til Lady Greenville, havde overtalt sin Vert til ikke at illuminere og var alt saa Aarsag til denne Uorden. - En af de frygteligste Orkaner reiste sig Kl. 9 med Torden, Lynild og Skylregn og giorde en Ende saavel paa Uordenen paa Gaderne som paa Jlluminat tionen. J Drurylane Theater faldt mange Damer af Angest over Lynilden og Tordenslagene i Afmagt og man kunde ikke faae en Hyrevogn for en halv Guinee Den 11te reiste Borgeren Otto's Svoger, Hr. St. John til Paris med de udvexlede Præliminairer. Lord Hawkesbury gav i Roehampton et stort Giestebud, hvorved Erministeren Pitt var tilstede. Adjutanten Lauriston viste sig samme steds i sin Statsuniform, men kom ved en Forseelse af Postillionen, en Time for sildig og hele Selskabet maatte vente paa ham. Han er en velskabt ung Mand og nedstammer fra en gammel skotsk Familie. Hans Fader var Greve for Revor lutionen og har tjent med Udmærkelse i Ostindien. Alle trænge sig om ham for at see ham. Paa Gaderne bliver har stedse modtaget af Folket med Hurraraab. Han er særdeles tilfreds med sin Modtagelse her.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Den 10de om Aftenen gik Ordre til alle Havne at ophør med alle Fiendtligheder mod Frankrig, Spanien og Holland, og alle Hvervinger for Land= og Sømagten bleve afbestilte.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Den store Kanalflaade under Admiral Cornmallis kommer for største Deel tilbage til Torbay og en Observations Eskadre skal til Definitivfreden blot krydse for Brest. 63 for det meste Linieskibe ere beordrede at aftakles:
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Lord Cornwallis har i Gaar i Cabinetsraadet i Windsor faaet sine Fuldmagter til Kongressen i Amiens. Hr. Otto har skrevet til alle franske Krigsfanger, at deres Befrielses time er nær. Just da Præliminairenes Ratification ankom hertil den 10de, var en Deel af Oppositionen samlet i Skakespear=Tavernfor at høitideligholde Aarsdagen til den bekiendte Hr. ForParlamentsvalg for Vestmnister. Hr. For frembragte den Skaal: gid Præliminairerne maatte ledsages af en hastiDefinitivfred, som kan sikkre Venskabet imellem det engelske og franske Folk. J en lang Tale gientog han de Grunde, hvorfor han havde sat sig imod saavel den amerikanske som denne Krig. Han sagde: Ethvert fornuftigt Væsen, hver tænkende Europæer maa glæde sig over, at denne Krig er endte Det var en slet Krig, og hver Fred, som endte den, maa være god. Efter Betingelserne maatte man slet ikke spørge, naar man havde seet den Jammer, som Krigen førte med sig. Een eller te Øer i Ost eller Vestindien meere eller mindre fortiente ikke, at man derfor skulde føre Krigen en Maaned længere; sandt var det imidlertid, at man i enhver Exoke af denne Krig havde kunne havt de nærværende betingelser. J de 2 Aar Bonaparte havde regiert i Frankrig havde Enhver spildt Drabe Blod, enhver Pengeudgivt til Krigens Fortsætt else været omsonst. Forgieves havde man bedes om Fred og Ministrenes Afskedigelse, som uforklarlige Omstændighed der enelig havde frembragt denne En Engelsmand selv maatte billiger tilstaae, at Freden var udfalden hæderfuld for Frankerig og den første Consul. Engelland havde gjort Fred, uden at have opnaaet et eneste af de Øiemed, hvorfor Krigen var bleven sort og dette var just det bedste derved. Disse og andre Yttringer af Hr. For fik lydeligt bifald.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Præliminairerne ere strax udfærdigede i det engelske og franske Sprog. J den engelske Original staae Kongens og Lord Hawkesburys Navne foran den første Consuls og Borgeren Otto's og i den franske det modsatte. J en særskilt Artikel, siger man, at Frankrig skal have aftraadt Øen Tabago til Engelland til Skadesholdelse for Underholdningen af de i Engelland værende franske Krigsfanger. Disses Tal, for det meste Søefolk, regner man endnu til 25000 Mand.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Skrivelse fra Amsterdam den 13de October. Den første Consul skal efter Privatbreve fra Paris nu som en Følge af Freden med Engelland ville sætte det store Forehavende igiennem, at frarive den for Frankerigs Handel saa vigtige Øe St Domingo Toussaint Overtures Neger=Regiering, dersom han ikke godvillig skulle ville bestemme sig til ubetinget at underkaste sig det franske Overherredømme. J denne Hensigt skal et Korps af 20000 Mand franske Linie, tropper med det første sendes, under Eskorte af en Deel af Bresterflaaden til St. Domingo, og for at paaskynde Expeditionen skal den engelske Regiering endog have tilladt, at den første Consul maa i de engelske Havne fragte 80 store Transportskibe for at kunne føre Tropper derhen, førend Toussaint Overture kan sætte sig i Forsvarsstilling mod et saadant Angreb. Man nævner den fra Genua til Paris kaldte General Rochembean som Chef for denne Expedition, da han er godt bekiendt i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1801-10-23
Man venter nu, at den siden 1795 afbrudte vigtige Communication imellem Harwich og Helvoetsluis saavel som alle hollandske og belgiske Havnes Communication med de engelske Havne nu inden faa Dage igien vil blive oprettet.