Extraordinaire Relationer, 1736-07-01
Corsica. J den Tanke, at det med Fornøyelse af den gunstige Læsere skulde imodtages hvad mand om de Corsicanske Sager kunde forebringe, som udi vore Levetider ere iblant de mærkværdigste værd at regnes, har mand vildet anføre den Slutning og Contract, som af den almindelige Rebellernes Forsamling blev fattet ved Kong Theodori den 1stes Val, og den saa kort, mueligt er, forestille. Capitulationen eller Contracten som af 18 Pucter bestaaer lyder da saaledes: (1) At Hr. Theodorus Baron af Neuhof skal erklæres for dette Riges første Konge og Overhoved, og efter ham Descendenterne paa Sværdsiden med Rætte og efter Alderens Fortrin, og i Mangel af Mand-Kiønnet, Fruentimmeret efter samme Ræt og Alders Fortrin, saa fremt de, som skal arve Thronen ikkun ellers ere Romansk Catholske, og bliver stedse boende udi Riget, ligesom bemeldte Baron derudi skal forblive residerende. (2.) At i fald bemeldte Baron ikke bekommer nogen Descendent, skal hand kunde udnævne og udvælge sig selv en Efterkommere i Riget af sine egne Forvante, som skal være Romersk Catholisk, og have sit Sæde udi Riget. (3.) At dersom Descendenterne af bemeldte Baron eller de, som hand i sin Sted til Arving kand have indsat deres Mands eller Qvinde Linies Descendenter gandske skulle uddøe, skal Riget forblive Julii Maaned have ul, sin Friheds Ræt og Folket have Magt til enten at vælge sig en Konge, eller saadan en Regiments Form at indrætte, som de for tienligst holder. 4.) At den nu regierende Konge og hans Efterkommere skal besidde all den Myndighed og Magt, som dem tilkommer, samt alle Kongelige Rættigheder, undtagen de Puncter og Artigler, som herefter mældes. (5) At mand skal fastsætte en Rigs-Dag udi Riget hvilken skal bestaae af 24 af de fornemste og best fortiente Rigets Underdanere; og skal Kongen ikke kunde slutte noget uden deres Samtykke. (6.) At denne Rigs-Dags Authoritet skal bestaae derudi, at mand, tilligemed Kongen maae give sin Betænkning og Samtykke i de Affairer, som angaaer Freden eller Krigen, Skatters Paalæg og Told; at mand maae udnævne de Stæder udi Riget, som som synes beqvemmeligste til at indskibe Landets Vahre og Producter, at mand sig ved alle Leyligheder, og paa saadant Sted, som for got holdes, maae forsamle. (7.) At alle Embeder og Æres-Betieninger skal gives til de Jnd fødde. (8) At mand efter Regieringens Indrætning skal uddrive alle Genueser af Riget, og efter Fredens Stiftelse ingen andre end Corsiske Soldater beholde under Armeen, undtagen Kongens Garde, hvorved Kongen maae antage af hvad for Nation hand vil. (9.) At Kongen, imedens nærværende Krig paastaaer, kand antage fremmede Trouper i Tieneste, dog med denne Vilkaar, at deres Antall ey maa være over 1200, saa fremt den almindelige Rigs Forsamling tilligemed Hans Majestæt ey finder for got at formeere deres Antall. (10.) At ingen Genueser af hvad Stand og Vilkor hand end maae være, maae opholde eller nedsætte sig i Riget. (11.) At Rigets egneVahreog Producter, som mand af Riget lader udgaae, ey skal betale nogen Told og Udførsels-Taxt. (12.) At alle Genuesers og Rigets Oprøreres Gods, indberegnet Grækernes, som boer udi Paonien skal confisqueres, dog med denne Anmærkning derhos, at det indfødde Lands Folkets Gods ey samme Straf skal Aar 1736. skal være underkastet. (13.) At den aarlige Skat ey skal stige over 3 Pd. i courant Mynt for enhver Hosbonde i Landet, og at mand skal afskaffe de halve Taxter. (14.) At Saltet, som Kongen skal besørge Folket med, ikke skal betales høyere end med 13 Stuver i courant Mynt, for Maaden, som af 22 Pd. skal bestaae. (15.) At Rigets Byer og Stæder skal ved deres gamle Rætte underholdes. (16.) At mand skal oprætte udi en af Rigets Stæder et Universitet, og forsyne det med tilstrækkelige Indkomster og Privilegier. (17.) At Kongen til Rigets Glands og Ære skal ufortøvet oprætte en Adelig Orden, som skal bestaae af de fornemste Øens Bebyggere. (18.) At alle Skove og Jorde, som kand dyrkes, skal tilbøre det indfødde Landets Folk. Moscau.