JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Jtzehoe, den 17de Septbr. Ogsaa i vor Stader Roligheden bleven forstyrret. En Dragon af det herværende Regiment var for en Forseelse mod en af hans Officierer dømt til 20 Dages Arrest. Men da Regimentet imorgen tidlig forlader Jtzehoe for at tiltræde sin Marsch til Lüneborg, besluttedes at sende Dragonen til Glückstadt, for der at udstaae sin Straf. Dette modsatte hans Kammerater sig og befriede ham, idet han skulde transporteres bort, og skjulte ham saaledes, at man endnu ikke har kunne finde ham. Som Følge af dette havde der om Aftenen forsamlet sig nogle Folkehobe i den saakaldte brede Gade, hvor de dreve deres Optøier saavidt, at Dragonerne, hvis Parti Folket havde taget, maatte sidde op, og selv adsprede dem. (Næste Morgen drog Regimentet bort men Borgervæbningen var tilsagt til om Aftenen at møde for at patrouillere i Gaderne.) (Alt. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Flensborg, den 14de Septbr. Nordalbingerne arbeide nu allevegne stærkt paa, at udhungre os, til Straf for, at vi ikke ville dandse efter deres Pibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
J de slesvigske Kjøbstæder ere Advocaterne nemlig meget ivrigen beskjæftigede med at faae Foreninger stiftede, hvis Medlemmer, under Straf af, at blive behandlet som Landsforrædere, skulle love, ikke at kjøbe noget af Flensborgerne eller sælge noget til dem. Paa Landet virkes for det samme af de schleswigholsteinske Præster og deres Haandlangere. (Forl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
J Anledning af de mod Kjøbmændene Jochimsen og Schwennsen indledte Undersøgelser, fordi de, mod Politiets Forbud, havde stillet sig i Spidsen for de Borgere, der bragte Agent Jensen et Hurra, og saaledes gjort sig skyldige i Oprør og Tumult" hedder det i Th. Avis: Vi ere overbeviste om, at to saa kraftige, dygtige og anseete Mænd, som dHrr. Jochimsen og Schwennsen, vel ville vide at forsvare, hvad de have foretaget sig. Man fortæller desuden, at en Mængde andre agtede og anseete Mænd i Flensborg selv have forlangt at komme i Forhør i denne Sag og deele Skjæbne med forannævnte Hædersmænd, af hvilke Hr. Jochimsen i det over ham optagne Forhør skal have dicteret til Protocollen i hele 3 Timer, og Hr. Schwennsen, som afløste ham, i to. Det kunde maaskee nok hænde sig, at de, som have troet at grave en Grav for Andre, selv kunde plumpe i den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Haderslev, den 20de Septbr. Bevægelsen, som Tildragelsen i Stænderforsamlingen ifjor opvakte i Gemytterne i de dansktalende Egne af Slesvig, vil ikke ophøre, den har atter yttret sig formedelst en national og høitidelig Folkefest paa Gram i Mandags, Hs. M. Kongens Fødselsdag. Omtrent tusinde Mennesker havde indfundet sig dertil. De to Hædersmænd, Posselt og N. Lorenzen, som ifjor i den slesv. Stænderforsamling, da der over de nationale Spørgsmaal opstod saa skarpe Discussioner, udtalte sig i sand fædrelandsk Retning, vare indbudne, for at modtage to store Sølvpokaler, som Beboerne af det 1ste og 3die Valgdistrict vilde overrække dem som et varigt Minde om deres Tilfredshed. Den til Posselt blev overræk ket ham ved Assessor Kjær af Rødding; den til Nis Lorenzen af Jacob Friis. Pokalernes Overlevering og Modtagelse ledsagedes af meget indholdsrige Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Den bekjendte veltalende Bonde: Lauritz Skau fra Sommersted, holdt en Tale i Anledning af Kongens Fødselsdag, der ledsagedes af et mangfoldig gjentaget Hurra, og vandt et saa almindeligt bifald, at Folket umiddelbart derefter udbrød i begeistrede bifaldsraab for Taleren. Derefter hørtes ogsaa stormende Hædersraab for den slesvigske Forenings Formand, Hans Nissen, der, imedens Skau talte fra Tribunen, stod ved hans Side, og for P. H. Lorenzen, der forTiden er i Khvn. Og da nu Folkets Vegeistring havde faaet Luft, raabtes der ogsaa Hurra for Kronprindsen, for de To og Tyve i Kongeriget, for Dannebroge, for Schouw, With, &c. Derpaa istemtes endeel fædrelandske Sange, og Dagen endtes med et Festmaaltid. (Uddr. af D.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Handels-Efterretninger. J Frederiksborg Amts Td." læses følg. Meddelelse, som maaskee turde gjøre Krav paa vore Læseres Opmærksomhed: Man kan allerede nu, skjøndt Rugen hverken er lades eller loftstør, med Sikkerhed ansætte Middelvægten til 13 Lpd. pr. Td., uden Sæk, fra Mølle. Lispundet af dette Meel er udbragt i velbagt Brød til 22 a 26 Pd. altsaa i Gjennemsnit til 24 Pd. af hvert Lpd., hvilket er 19 Lpd. og 8 Pd. af en Tønde. Da nu Middelprisen har været 42, Bagerlønnen efter Bagernes Forlangende 1 21 og Accise og Formalingsafgift 4 - 8, saa koster derefter 19 Lpd. og 8 Pd. Brød 5 - 4 8, hvilket er 1 3/4 for hvert Pd. Dødsfald. Proprietair P. Leth til Klarskov i Fyen 37 Aar gl.). Landskabsmaler Mohr (Holstener af Fødsel, i München, Kjøbmand P. Sidenius i Maribo. Enkefrue Jelstrup f. Quistgaard i Aalborg. Til min Broder, Mægler Andreas Thomsen i Aarhuus. Min gamle Broder! Ofte Sorgen banker Paa Døren mørkt, mens Haabets lyse Tanker J Hjertet kalde Glædens Straaler frem. Din elskte Søn nu ligger kold paa Baare, Hvis blide Sind ei kunde Nogen saare, Men Glæde bragte tidt i Faders Hjem. Det var den første Gang, den Sorg Du prøved, Det dybe Saar, naar Døden voldsomt røved, Hvad der var voxet fast til Hjertet ømt. J Jordens kolde Skjød alt trende Sønner Jeg lagde ned; mit Faderhjerte skjønner Den bittre Sorgens Kalk, Du nu har tømt. Du stunder selv mod Hvilen, Haaret blegner; Dog staaer Du karsk, mens kraftfuld Søn bradt segner. Hvo kjender evig Viisdoms skjulte Raad Dog - hæv Dit Blik til den, og Du skal finde Ny Kraft for Dig og for Din brave Qvinde, En Lægedom mod Sorgens hvasse Braad, Den Døde har det godt. Men vi, som lide, J Tro og Haab og Kjærlighed skal stride. Da kommer Seiren hist i Evighed, Og her vor Gravhøi dækkes til i Fred Odense, den 17de September 1843. Ove Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Reisende. Med Dampskibet "Jris" til Kjøbenhavn: Pastor Pingel med Familie, Enkefrue Kammerherinde Rosenorn m. Datter, Cand. Rosenørn, Capt. Dinesen m. Familie, Enkefrue Kammerraadinde Warberg, Hr. v. Bracht, Fru C. Jngerslev, Frøken Wilse, Politiassistent Procurator Nielsen m. Søn Studios. artium H. Nielsen, Landsover- samt Hof- og Stadsretsassessor Weis, Fru H. Schønheyder, Frøken H. v. Fisker, Student Barner, Frøkenerne P. og C. Jessen, Jfr. S. Foersom, Mr. Christensen, Propr. van Deurs, Fru Cancelliraadinde Olsen m. Datter, Pastor Rose m. Kone, Fuldm. Blom, Hr. Saint-Aubain, Cand. theol. Christens, Kbm. Bekkevold og N. Gylding, Hr. J. H. Krieger, Mr. Jensen m. Datter, Strandingscommissionair Exam. juris J. Hee, Cancellist Dahl, Frøken Elisa Juel, Mr. Kjerulff m. Søn og Datter, Qvægh. Brask, Jfr. P. Engerslev, Mr. Juul m. Datter, Skræderm. Ballin, Jfr. Louise og Mine Sünckenberg, Møller Løgstrup, Studios. artium P. A. og P. W. Blichfeldt, Richardt, C. Rasmussen, Fielstrup, Thorup, Benzen, Wolff, Jørgensen, Lund, Holm og Thomsen. Jalt 22 Passagerer. Desforuden 50 Qvæghøvder og endeel Stykgods. Med "Caroline Amalie" til Kjøbenhavn: Hr. v. Banner, Enkefrue Overkrigscommissairinde Soetmann med 2 Døttre, Student Soetmann, Lieutn. Muusmann, Proprietair Riis med Kone, Proprietair Hastrup m. Kone og Svigerinde, Maler Werliin, Stud. H. Føns, Jfr. Laursen og C. Buch, Bogb. Hoffmann, Smed Jelling, Steenhugger Tommerup, Møller Jensen, Skræder Lehrmann, Jfr. Traholdt, Hr. Bøggild m. Søn, Jfr. Willumsen, Collecteur Packnæs m. Kone og 3 Børn, Fru Sommer, Mad. Jensen, Landmand Nielsen, Skrædermester Bludke, Jfr. Appelt, Mad. Michelsen, JftHylling m. Cousin, Hr. T. v. Rosenkrantz, Mad. Bran- og Asmussen, Student Nyssum, Forpagter Andersen med Kone, Typograph Møller, Bager Petersen, Contorist Nyholm, Mad. Berg, Jfr. Sparre, Consul Friis med Familie, Frøken L. Bangert, Kbm. Tofte, Jfr. Holm, Skibstømmerm. Tønnesen, Kom. Bentin, Hr. C. Petersen, Mad. Preys, Bager Albrecthsen, Jernhandler Slager, Student Blicher med 2 Søstre, samt 24 Dækspassagerer. Jalt 88 Passagerer. Prædikanter paa 15de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Høimesse: Domkirken Hr. Pastor Jespersen, Fruekirke Hr. Pastor Føns, Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domk. Hr. Pastor Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Dampskibet Trige, Capt. P. Sletting, afgaaer fra Aarkeres til Kjöbenhavn, förstk. Torsdag Morgen Kl. 5. med Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Ligesom Taxten for Passagerer indtil videre imellem Aarhuus og Kbhavn, og omvendt, nedsættes til 34 for 1ste Kabyt, 2 28 ; 2den do., 12 - Dækket, (med sædvanlig Godtgjörelse for Familier), saaledes er Fragten ogsaa indtil videre nedsat til 6 for i Hest, og A 3 - 1 Qvæghöved. Man behage at henvende sig tilA. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Bekjendtgjørelser. For de mange ligesaa hædrende og uskrømtede som i Sandhed trøstende Vidnesbyrd om almindelig og kjerlig Deeltagelse, hvilke vi modtoge ved vor elskede Søns Jordefærd, og som stedse skulle bevares hos os i taknemmeligt Minde, aflægge vi herved vor oprigtigste og inderligste Tak. Christiane Thomsen. A. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Dampskibet. Königinn Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Aarhuus til Kjöbenhavn förstk. Torsdag Morgen Kl. 5, medtagende Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Fragten er 28 for 1ste Kabyt, 19, 2den Ditto, 3 - Dækket. (Familier nyde Rabat.) Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Efter Eierens Begjæring bliver ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa Byens Raadhuus: Onsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 10 1/2, Onsdagen den 4de Octbr. d. A., Formiddag Kl. 10 1/2 og Løverdagen den 14de Octbr. d. A., om Efterm. Kl. 3, bortsolgt: 1) Stedet af 6 paa Rendebanen, indrettet til Beboelse for en Familie, med Jord paa Byens nordre Mark efter i Grundskilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
2) Stedet Ms 158 i Slotsgaden, indrettet til Beboelse for 3 Familier, med Jord paa Byens nordre Mark efter 1 1/4 Grundskilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Det bemærkes, at i begge Steder ere funderede Legater paa 10 Kr. Sølv aarlig i hvert. Lysthavende indbydes. Conditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Byfogedcontoiret i Colding, den 16de Septbr. 1843. Chr. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Med vedkommende Øvrigheds Tilladelse agter 6 Jens Danielsen at afholde en Skiveskydning i Ze uthen den 2den October over Sølv-Gevinster til Værdi 100 4. Der skydes efter Point og ved Anlæg med Rifler paa 130 Al. Distance, med glatte Bøsser paa 80 Alen. Numeret betales med 12, og Skydningen begynder Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Til Salg. er hos Undertegnede: en Possementmager-Væv med en Deel til dette Fag henhørende Redskaber; ligeledes en Bomulds Væv. Carl Wulff, Skolegaden 36. Væv. Carl Wulff, Skolegaden 36. Ni i S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Java Riis bekommes i Kjøbenhavn til videre Forhandling a 6 1/4 3 a 7 28 pr. 100 s. hos Lauritz P. Christensen, Frederiksberggade Nr. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Avertissement. Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter afdøde Kjøbmand Salomon JsralWilnau her af Aarhuus, forhen boende i Nyborg, hvis Boe behandles af de myndige Arvinger, i Henhold til Pl. 2den Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel tilat anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Medarving; – hvilket herved endyderligere bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de September 1843. N. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Nogle Tdr. ægte Provsti=Sæderug kan faaes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
400 a 50 Læs Gjødning ønskes tilkjøbs paa Frederiksgade 36.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
En duelig Uhrmagersvend kan til 1ste October faae Arbeide i en af Jyllands større Kjøbstæder. Billet mærket H. No 14 bedes aflagt paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Hos Undertegnede ere 2de gode danske forte brune Hingster at bekomme, som have erholdt Præmie saavel ved de forhen kongelige Stuterie=Besigtigelser som ved Veile Amts forhen private Selskabs Besigtigelse. Hingsten kaldet "Jylland, den Ældre, 14 Aar gammel, er 10 Qvarteer, 4 Tommer, dansk Anlægsmaal, og den Yngre, 6 Aar gammel, er af samme Maal, hvorefter er faldet et ypperligt Afkom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Skulde Nogen ønske sig slige Hingster til Beschelere, da anmodes de om at melde sig forinden dette Aars Udløb hos Major J. P. Jngersen. Wiuffgaard, den 21de September 1843. J Stedet af 615 paa Vestergade kan erholdes et Værelse tilleie for en Dame eller i modsat Tilfælde 2 Skoledisciple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Skipper Clausen afseiler fra Kolding til Kjøbenhavn Mandagen den 2den October, medtagende Passagerer og Fragtgods. Kolding, den 20de Septbr. 1843. C. F. Moller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Et Lommeuhr er tabt paa Veien fra Skanderup Kirke til Aarhuus Søndag Aften den 17de Septbr., det havde to Sølv- og en Skildpadeskasse; desuden var der indlagt en Seddel i Uhret, skrevet af Uhrmager Møller Horsens, som bedes af Finderen indleveret hos Kromand Richter i Hørning mod en passende Douceur. 393 28 78 r. S., tilhørende Bygholm Godses Overformynderie, og circa 350 22 r. S., tilhørende forskjellige Legater, kunne, imod anordningsmæssig Sikkerhed, enten samlet eller særskildt, erholdes tillaans i 11te December Termin d. A., naar Vedkommende betimeligen henvende sig til Undertegnede. Bygholm, den 20de Septbr. 1843. Busch, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Nye Abonnenter paa Aarhuus Stiftstidende for det næstk. Qvartal ville behage snarest muligt at lade sig antegne paa det nærmeste kgl. Postcontoir, og her i Byen paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
1843 No 167. Løverdagen. den 23de Septbr. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Blandinger. Fra Bahia (i Brasilien, meldes Følgende: Vi have i de sidste 3 Uger havt en næsten uophørlig Regn, der har opblødt Jorden i den Grad, at der den 9de Juli om Morgenen Kl. 5 ovenfor PilarKirken løste sig en Jordmasse af betydeligt Omfang, som med uhyre Magt og rivende Hurtighed styrtede, ned og bortrev det ene Fløi af Kirken, flere af de omliggende Huse og en Deel af Magazinet BarnabeMange Mennesker, som netop paa den Tid befandt sig i Kirken eller i de til samme stødende Gader og Huse, satte derved Livet til. Forvirringen var uhyre, og Alt flygtede fra den Deel af Byen, der ansaaes for meest truet. Om Eftermiddagen skete nok et Jordskred, som aldeles tilintetgjorde mange Huse i Nederstaden. Overhovedet ere Størstedelen af Magazinerne, med de deri opbevarede Sukker=Forraad, blevne bedækkede med Leer og Jord, som man nu er beskjæftiget med at bortrydde, for at redde af Varerne saa meget, som der endnu lader sig redde; men betydelige Sukkerforraad ere aldeles tilintetgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Jngenieurerne spaae, at der rimeligviis endnu vil skee flere Jordskred, og Jngen tør saaledes igjen flytte ind i de forladte Vaaninger."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Den foregivne "Hertug af Normandiet" sidder nu i et Gjældsfængsel i London. Sine Passiva angiver han til 5000 Lstl., og til sine Activa regner han, foruden store Godser af uhyre Værdi, hvilke han vil have arvet efter sin Moder, Marie Antoinette, sin Ret til Frankrigs Throne som Søn og Arving efter Ludvig den XVlde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
J Saint Diez døde for kort siden en ung Pige, af Vandskræk. Hun havde renset et Fad, som en gal Hund, der siden var bleven dræbt, havde besmudset med sin Fraad. Giften var trængt ind gjennem en Rift i Pigens Haand. – J Eterpigny har der viist sig et Vandskræks=Tilfælde, som er mærkværdigt ved den lange Tid, der ligger mellem Aarsagen og Sygdommens Udbrud. En Mand var, for fire Aar siden, bleven bidt i den venstre Haand, uden at have mindste Meen deraf. Pludseligt hovnede den bidte Haand stærkt, paa det Sted, hvor Arret var. Smerten udbredte sig snart til hele Legemet, og neppe vare to Dage forløbne, for den rædsomste Vandskræk indtraadte. Den Syge fik imidlertid en mildere Død, end man torde haabe, da der paafulgte en Lamhed i Hjernen, som røvede ham al Bevidsthed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Det mærkværdigste Voxfigurkabinet i Verden er Madame Tussands i London. Hun sidder her endnu ligesaa frisk og munter ved Kassen, som fordum i sit Atelier i Paris, da hun, paa Nationalkonventets befaling, fredeligt pousserede en Herbert's, Robespierre's og Flere af Rædselsregjeringens Heltes Ansigter i Vox. J hendes Establissement seer man en Mængde Reliquier efter Napoleon. Der er indrømmet dem et eget Værelse, som har den Overskrift, The shrine of Napoleon or the golden Chamber. Blandt Andet staaer her den samme Jernfeltseng med den samme Matras og den samme Hovedpude, hvorpaa den fangne Keiser, de sidste sex Aar af sit Liv, har hvilet og ikke sovet, vaaget og drømt, og hvorpaa han tilsidst er død Han ligger derpaa, som han, et Liig, paraderede derpaa paa St. Helena, rigtignok kun formet i Vox Trækkene kolde og stive, men det er Keiserens Ansigt, og han bærer sin Yndlingskjole, den grønne Chasseur kjole, og over hans Fødder breder sig en Soldater kappe, en gammel, uanseelig, lupslidt Kappe, men den samme, som han har ved Marengo og sildigere, som har ledsaget ham fra hans Huus Longwood til Graven, og som han havde testamenteret sin Søn. Kun to og tyve Aar ere forløbne siden. Sønnens Been ere hensmuldrede, Faderens Aske hviler hos Jnvaliderne, der have blødt i hans Feltslag, og Marengo Kappen bedækker Fødderne af hans Billed i et Voxfigurkabinet. Havde vi ikke Ret, da vi kaldte det det Mærkværdigste i Verden, – Sammesteds befinder sig ogsaa en fordums Deel af den levende Napoleon nemlig en Tand, som Dr. OMeare trak ud af Keiserens Mund paa St. Helena. - Hvilke Betragtninger lode sig ikke knytte til denne verdenshistoriske Tand?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Til vor Beretning om den nys i London stedfundne Brandulykke, tilføie vi endnu, som et Curiosum, at der fuldbyrdedes en Vielse indenfor Olaus Kirkens udbrændte Mure, faa Timer efter Branden, medens Sprøitefolkene endnu vare sysselsatte med at slukke den under Asken ulmende Jld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
J Bretagne har den sælsomme Skik hersket, at Brudgommen, efter Vielsesceremonien, først gav sin nye Ægtehalvdeel et Øresigen med de Ord: "Saadan smager det, naar Du gjør mig vred!" og derpaa et Kys med den Tilsætning: "Og saadan smager det, naar Du holder mig ved godt Humeur!" Nu begav det sig, at en tydsk Pige for ikke længe siden ægtede en Bretagner; hun fik ganske rigtig Øresigenet, men da hun var ubekjendt med Skikken, oppebiede hun ikke Kysset, men gav Brudgommen en saa kraftig Replit, at det sang for hans Øren. Fra den Tid af begynder den gamle Skik at tabe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
J Forstaden St. Germain gjør en elegant Skærsliber stor Opsigt i denne Tid. Han kjører om med sin Slibemaskine i en pragtfuld Phaeton, som trækkes af en Fuldblodshest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
J Charlestown i Nordamerika, hvor Magnetisering ogsaa drives som Modesag, er det for ikke længe siden passeret, at en ung Mand, der havde bragt en ligesaa smuk, som ung Dame i den magnetiske Søvn, blev saa uimodstaaeligt tiltrukken af hendes Jndigheder, at han kyssede hende. Og – o Under, Kysset blev forigt gjengjældt. Ved, i Aaret 1838, at oprulle en ægyptisk Mumie, der var over 3000 Aar gammel, opdagede man endeel Hvedeax. En Deel af denne Mumie=Hvede kom i Grev Haddington's Hænder, og den 1ste Novbr. f. A. saaede Hr. Ford, Grevens Gartner, fire Kjerner deraf i Tyninghame. Udbyttet iaar er blevet: henved 100 Straae, næsten 6 Fod høie, 45 til 55 Kjerner i hvert Ax. Axene havde Skjæg; Bladene paa Straaet vare meget lange og næsten en Tomme brede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
J Wilna har nys tildraget sig en Begivenhed, som, i Kjærlighedens tragiske Annaler, er ganske ny.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
En Officiers Datter var forlovet med en Kjøbmands Søn, og Brylluppet skulde finde Sted om kort Tid. Men Brudgommen havde imidlertid forelsket sig i en anden Pige, og skrev til sin Forlovede, at den paatænkte Forbindelse ikke kunde finde Sted. Den ulykkelige Pige rev Brevet i tusind Stykker, samlede disse op, gik ned i Kjøkkenet, forskaffede sig noget Arsenik, og kastede denne, tilligemed Brevstumperne, i den kogende Suppe. Derpaa iførte hun sig sin Brudedragt, satte sig tilbords, spiste Suppen, og var, to Timer efter, et Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Ved Spillebanken i Wiesbaden havde en Englænder tabt sextusind Pund i Roulette. Til Gjen gield gjennempryglede han Bankholderne saa frygteligt, at de bogstaveligen vare badede i deres Blod; derpaa sendte han 1000 Pund Sterling til Stadens Kasse som frivillig Mulkt fordi han saaledes havde revancheret sig, og reiste videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Potsdam var en af de sidste Dage i f. M. Skuepladsen for en afskyelig Misgierning. En ung Polakinde, Selskabsdame hos Prinds Friedrich Carl af Preussens Gemalinde, var kjørt paa Jernbanen fra Berlin til Potsdam, og, da ingen Droschke var tilstede, begav hun sig tilfods paa Veien til Slottet. Underveis komme fire Haandværksvende hende imode, som insultere hende paa den groveste Maade. Tilfældigviis kjører en Herre forbi i en Droschke; hun anraaber ham om Hjælp, som han ogsaa strax lover hende. Bleg og skjælvende sætter den ulykkelige unge Dame sig op ved den Mands Side, i hvem hun haaber at finde en Beskytter. Men snart finder hun dette sit Haab bittert skuffet; han bliver med hvert Øieblik mere paatrængende, taler sagte med Kudsken, kaster hende tilsidst ud af Vognen, og lader hende, skrækkeligt mishandlet, ligge paa Veien i sit Blod. Her fandtes hun, Morgenen efter, endnu afmægtig; man bragte hende til Slottet, hvor Prindsen just var tilstede. Han lod strax Politidirecteuren kalde, og paalagde ham at gribe de meest energiske Forholdsregler til Skurkens Paagribning. Man er ham ogsaa allerede paa Spor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Nys døde i Wien, 75 Aar gammel, Grosserer Biedermann, hans Vandel svarte til hans Navn; thi han havde ene sin Virksomhed og Redelighed at takke for sin uhyre Formue. For 60 Aar siden var han kommen fra Ungarn til Wien som en fattig Jødedreng. Han efterlader sig flere Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
En Svaghed hos dramatiske Kunstnerinder, som viser sig temmelig ofte og har noget meget Komisk ved sig, er deres Frygt for Skyden paa Scenen. Den berømte Actrice, Madame Fichtner i Wien, har saaledes, i sin Contract, en Clausul, ifølge hvilken hun er fri for at optræde i alle Stykker, som kræve effectivBrug af Skydegeværer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Ved Naumburg har en eneste Lynstraale dræbt 86 Faar i eet Nu. De døde Faar forbleve i deres Stilling, og faldt først om, naar man berørte dem. Søndagen efter havde de Fattige Gilde, thi Physicus, havde erklæret Faarenes Kjød for uskadeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-23
Staden Salin var forleden bleven ødelagt ved en Jldebrand, hvorved mange Familier vare bragte i den største Elendighed. J denne Anledning foranstaltede en riig Mand i Bordeaux et Bal til Jndtægt for de Brandlidte. Midt under dette Bal traadte Erkebiskoppen ind i Balsalen. Saasnart man saae ham, taug Orchestret, og Dandsen hørte op. Hvorfor holdt De op med at dandse, sagde Prælaten: Jeg kommer ikke for at forstyrre Deres Glæde; behag at fortsætte Dandsen!" Men hvormeget han end bad, saa holdt dog Ærefrygten, man nærede for ham, baade Dandserne og Dandserinderne tilbage paa deres Pladser. "Nu vel! sagde Erkebiskoppen derpaa til Orchestret: Saa spil da en Valts for mig!" Han tog derpaa Værtinden ved Haanden, gik omkring i Salen, og bad enhver af de Tilstedeværende om en Skjærv til de Ulykkelige. Hans Ronde indbragte en betydelig Sum til de Brandlidte.