JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Grækernes nærværende Frihedskamptegner til at vorde ligesaa blodig som hiin, der bragte dem i Trældomsaaget, thi ifølge Privatberetninger skal Slagtoffrenes Antal i Constantinopel alt beløbe sig til henved 40,000. Den græske Geistligheds Mængde og Rigdomme, maa giøre samme høist frygtelig for Tyrkerne. Allene paa Bierget Athos befinde sig over 20,000 Munke af Basiliusordenen; Morea har over 2400 Præster, som besidde over en Tiendedeel af Landets Formue, i det øvrige Grækenland kan der mageligt regnes 25000 af disse Papas, og de græske Christnes Religionssværmerie er velbekiendt. Ret uheldigt for Tyrkerne indtreffer just nu deres Fastetid, der varer fra 31te Mai til 15de Juli, i hvilken Tid deres Religion strængelig forbyder enhver Civil, eller Militairoperation i Osmannerriget. Denne Fastetid pleiede Russerne gierne at benytte til deres Felttoge, og Tyrkerne sloges da med ringe Møie. De tyrkiske Soldater tiene desuden aldrig længere end til September=Nymaane (i Aar den 26de), da saa Enhver især drager hjem igien til sit Arnested. Det første Slag mellem Tyrker og Græker stod, som bekiendt, ved Napoli. Her skulle disse, efter en engelsk Obersts Udsagn, der var Øievidne dertil, have fægtet med megen Færdighed og Kiækhed, og viist en Taktik, der ei af dem lod sig vente. Ved Patrasse stod det andet Slag. Midt der fik Tyrkerne Forstærkning fra Lepanto. Dette nedslog for et Øieblik Grækernes Mod, men snart trængte de igien frem med fornyet Raserie, og nedsloge Alting for Fode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Kongen af Frankrige, hvis Naade er uudtømmelig, har nu ogsaa givet den bekiendte Grev Lavalette, som frelstes fra Døden ved sin Kones Snild. hed, Tilladelse at komme tilbage igien til Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
En fremmed Kiøbmand, som ved sidste Leipziger, Messe havde sin Boutik i Nærheden af det Kongel. Pallais, var, da en Mængde Mennesker, der daglig stimlede sammen for at see Prinds Frederik August med Gemalinde, inkommoderede ham, saa næsviis, skriftlig at anmode Prindsen om ikke saa ofte at vise sig ved Vinduerne, da hans Næring leed derunder. Men han fik Løn som forskyldt; thi en eftertrykkelig Jrettesættelse af Politiet var hans mindste Straf, en langt større fandt han i den offentlige Mening, eftersom Historien snart kom ud blandt Folk, og han blev til Spot for hele Staden. "Omendskiøndt - hedder det endvidere i Kong Carl Johanns Skrivelse af 12 April - Storthingets Beslutning angaaende den Norske Adel forekommer Hs. M. som en Overtrædelse af Constitutionens Grundsætninger, har Holsamme dog meere talt til det som ældte Broder af det Norske Folk, end som dets Monark, der holder Rettens Vægtskaal, i sin Haand. Hvis altsaa Storthinget samvittigheds, fuld vil iagttage Constitutionen, saa fordrer Hs. M. at det skal sætte ham istand til, tro og redelig at opfylde Forpligtelsen til Danmark, hvori Sverrig ingenlunde vil og kan tage Deel med Gieldens Afbetaling. Derom forlanger Hs. M. af Storthinget en hurtig Beslutning, som kan stemme overeens med det Norske Folks Værdighed og ældgamle Ærlighed, og som kan hæve en Mistanke, som var istand til at tilintetgiøre alle Landets Handelsforbindelser med det øvrige Fastland. "Frihedskiærlighed - saalunde ender dette mærkelige Actstykke - er en Følelse, som let bortdunster, naar den ikke understøttes af Retfærdighed Viisdom og Religiøsitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Det Norske Nationalblad har især i den senere Tid indeholdt mangen interessant Artikel. Følgende Stykker ere uddragne af de sidst hertil ankomne No. Man fortæller, at i disse Dage skal der være ankommen betydelige Summer fra Udlandet i Norske Specie=Sedler. Man troer at Udlændingen sendet dem hid, for at faae Sølvstænger hos Banken. Andre sige, at da denne Lov endnu ei er udgivet, saa kan det ikke være Speculationen med disse Remisser; de troe derfor, at det er en eller anden Speculant, som i Anledning af 3 Million-Sagen vil tilbyde noget, enten som Laan eller - Atter Andre sige, at det er en anden Speculant, som venter at giøre en Coup med disse Penge, naar det gielder at maatte skaffe, Penge til at understøtte Adelen - nemlig til at godtgiøre de tabte Rettigheder - nemlig de reelle. Endelig sige Andre, at det er en udenlandsk Specu lant, som har lugtet Lunten, og veed at hvem dernu kan byde contant, kan faae kiøbt hvad han vil - af Eiendomme m. m. for en Bagatel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Hs. Høivelbaarenhed Amtmanden, Nordstierneriddern, Adelsmanden, Storthingspræsidenten og svenske Landshøfdingen Christian Magnus de Falsen a modes om at vise Norge den Opmærksomhed, at lade trykke 20 a 30000 Expl. af den Piece han i Aaret 1814 gav i Trykken, og hvis Titel er: "Hvad var Norge at haabe, hvad har det at frygte af en Forbindelse med Sverrig, Et Par Ord til mine, Landsmænd af C. M. Falsen, Sorenskriver." for at den kunde blive uddeelt blandt de Norske Almuer, og for at disse deraf kunne see, i hvilke paalidelige Hænder deres Skjebne er lagt, naar den betroes til Mænd af saa klippefast og urokkelig Charakteer. Hvilken hæderfuld Sammenligning for ham vilde ikke Nutiden da faae Leilighed til at anstille. Endog Hs. M. Kongen vil deraf erfare, med hvilke undersaatlige Øine Hr. Amtmanden da betragtede ham - om Høistsamme vil finde sig smigret ved Complimenterne, tilkommer ikke os at bedømme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Rygtet har længe sagt, at Statsraad Grev Wedel-Jarlsberg agter at privatisere paa fine mange gamle og nykiøbte Eiendomme. Man venter, at siden denne Mand nu i 6 Aar har skullet bestyre Finants-, Handels-, og Toldvæsenet, og Gud veed hvad alt det Væsenhedder, som han har havt at giøre med - at det nærværende Storthing, for at kunne give ham en Dechatge, draget ham for Rigsretten. Allerede det forrige Storthing fordrede Sagen om Blaaefarve- og Kobber=Expeditionen til Amsterdam undersøgt. Nationen trænger nu mere end negensinde til dens udestaaende Fordringer, og Hr. Greven, der nyeligen har kjøbt to Jernværker, maaman antage at være pr. Kassaa. Tiderne kunne siden forandre sig. Man venter ogsaa at høre om det kostbare Berliner-Laan blev gjort for at sætte Folk istand til at arrondere sig. Rygtet siger at Hr. Greven skal have laant 40,000 Rd. Hamb. Banco af dette udinende Laan og pantsat Grevskabet; hvis dette er skret for at betale en lille a Conto paa den feilslagne Amsterdammer=Speculation, da har saadant Laan et Slags galant Udseende. Man venter ogsaa at Greven kommer at stande til Rette for de 18maanedlige lovstridige Obligationer, og for at han i 21 Aar har pantsat Told-Jndtraderne og indgaaet det for Nationen saa krænkende Forslag, at en Udlænding skal controllere vore Kasser. Man venter ogsaa at Hr. Greven kommer at stande til Rette for at, stridende mod Storthingers Beslutning, Glasværkerne sættes i Gang. Man venter ogsaa nøie undersøgt, hvad der har berettiget ham til Oprettelsen af en Vexel-Contoir. Hvad det er for Vexler, der trækskes paa Gyldendal & Comp. i Kiøbenhavn at betales i Hamborg eller med Hamb. Banco. Man længes især meget efter at see et ordentligt og forstaaeligt Statsregnskab, og man tvivler ingenlunde paa, at jo Hr. Greven og Statsraaden, forinden han forladen Roret, forstaaer at klarere sig som det sømmer sig forden eneste Greve i Norges Land. Engelske Moder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Det synes - skrives der fra London - som om her begge Kiøn gierne ville omskabe sig. Naar man seer et Par gaae Arm i Arm paa Gaden: den mandlige Dandy med let Straahat, løst Halstørklæde, fremstaaende Kryds, den like Rosa Vest, den uhyre lange i Folder slagne Overkiole, som holdes fast af Belter og de neppe under denne frembovnende vid Pantalons - og ved Siden af ham den qvindelige Figur med Mandshat, snæver Halskind, den endnu nævrere Spencer, som ganske ligner en Jockittrøie, det giennemsigtige Gage, som bagtil meere har Udseende af et Skiærf end af et Slæb, og den under, dette værende mandlige Underklædning, de tærsluttende, Beenklæder og Halvstøvlerne - saa maa man geraade i Fristelse for at holde Manden for Qvinden og Qvinden for Manden; saameget snarere som hiin tidt har en Ridepidsk og denne et Lommetørklæde i Haanden, og Begge i Gang og Holding fravige deres Kiøn. Det er et Hverdagssyn at see Lady's af den høieste, Rang giennemflyve Londons Gader kiørende med 1, 2 og 4 Heste trods den bedste Kudsk, og derhos band mange af dem som den groveste Vognmandskarl, naar de ufornuftige Dyr for Phacionen eller Wiskyen ikke, ville giætte deres - fornuftige - Førerindes Villie. Hvis det blot paa nogen Maade var giørligt, saa er der ingen Tvivl om, at de ridende og kiørende Damer lode sig voxe Fipskiæg og Knebelsbarter. - Der existerer i London en Literair=Klub af Qvinder og en Mode=Klub af Mænd. - Moderne ere iøvrigt saa foranderlige, at der for nogen Tid siden forefaldt, en Duel fordi En havde opholdt sig over sin Vens Kiole, der allerede var tre Maaneder gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Student Ingerslew, Procurator Neldeblad, Hartvig Meyer, Kommerjunker Nynes, Forvalter Gimlinge, Ø tapper Haspesøe, Typograph Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus Student Schjern, Cancellieraad Gundelach, Frue Kinch, med Børn. Jfr. Thygesen, Contoris Thygesen, Madame Hansen, Marie Galtden, Cand Theol. Høeg, Handel mand Bierring, Universitets=Forvalter og Lands Over rets=Procurator Riis, kal. Skuespiller og Dandser P. Poulsen, Proprietair Hansen, Kammerherre Røvstorff og Frue, Kammerjomfrue Pey Jsenkræmmer Selmer og Kone, Frue Grevinde Holstein med Døttre, Kammerherre GrevKniphausen og Frue med Kammerjomfrue, Pastor Rafn Kom. C. Møller, Pastor Schønheyder, Frøken Schønheyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Bekiendtgiørelser. Herved har jeg den Ære at tilkiendegive de ærede Forældre som enten allerede have eller endnu ville an fortroe mig deres Smaae til Underviisning i Dands, at jeg begynder samme næstk. Mandag den 18de Juni og kontinuerer saaledes hver Sognedagsaften fra Kl. 6 til 8 i to Maaneder, i hvilken Tid jeg haaber, at bringe Eleverne saavidt, at de kunne deeltage i hvilketsomhest Bl. Betalingen for det hele Kursus, er 5 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Ligesom jeg i de foregaaende Aaringer har været beæret med dereft. Forældtes Yndest og Tilfredshed, saa den pligter jeg mig med det Haab, at jeg ogsaa i Aar skal giøre mig værdig til samme, ved at undervise mine Elever i de allernyeste Pas og efter en letMetheere, som jeg ved fortsat Studium, har erhvervet mig i Dandsekonsten. Man behage at henvende sig til Adressekontoiret. P. Poulsen, Dandler ved det kgl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Ved Prokiana læst inden Aarhuus Byetingsret den 7de f. M. og som vil blive læst i den Kongl. Landsoverret i Viborg, er Creditorerne i Stevrboet efter afg. Enkemadamme Gyrsting og forhen afg. Mand Bataill. Chirurg Henrich Gyesting indkaldte med 12 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, til at anmelde og bevise deres Fordringer for Undertegnede; hvilket herved bekiendtgiøres. Aarhuus den 9de Juni 1821. Olsen. Fleilcher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Ved Proclama læst inden Aarhuus Byetingstet den 1774 f. M. og som vil blive læst i den Kongl. Landsoverret i Viborg, er Creditorerne i Stervboet efter afg. forhenværende Contoirbetient Christian Nicolay Munch, Brandt, indkaldte med 12 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Plakaten 2 Juni 1819, til at anmelde og bevise deres Fordringer for Undertegnede; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus den 9de Juni 1821. Olsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Creditorerne i Stervboet efter følgende afdøde Mand skad af Hans Høihed Prinds Ferdinands Regiment, nemlig: 1) Rasmus Christensen Lyndsbech, 2) Jørgen Enevoldsen Guldagger, 3) Jacob Andersen Gjern, 4) Trømpeter Rasmus Jørgensen, in kaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26. October 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer De Afdødes Arvinger indkaldes med lige Varsel til at paasee deres Arveret. Aarhuus den 9de Juni 1821. Olsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Mademoiselle Marie Frederiche Hoffmann indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plac. 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Arvingerne indkaldes med lovlig Varsel til at paasee deres Arveret. Aarhuus den 9de Juni 1821. Olsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
J Følge Dom og derefter passeret Udlæg samt Udlægshaverens Reqvisition bliver ved 3de offentlige Auctioner, som afhøides : Mandagen den 9de Julii. dito den 23de dito, og Onsdagen den 8de August. førstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortsalg, følgende Bager Rasmus Terp heri Byen, tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Hens iboende paa denne Byes Adelgade under No. 45 beliggende Gaard med Tilliggende i Bye og Mark. a) 1 have og i Hestehaugen ved Skanderborg, staaende for Hartten Hovedgaardstaxe Ager og Eng 7 Skpr. 3 1/2 Fdkr. og Skovskyld 1 Fdkr. Gaardens By ninger ere vel vedligeholdte og taxerede i Brandkassen for 1120 Rbd. S. V. Den anførte Jordlod er af fortrinlig god Bonitet. Første og anden Auction holdes paa Tingstedet heri Byen og tredie Auction, hvor ved tillige noget Løsøre forauctioneres, i Baget Terps paaboende Gaard. Condition cat hvorefter Eiendommene sælges er til Eftersyn paa mit Contoir 8te Dage før første Auction. Dette Avertisse ment tiener saavel til Panthavernes som Lysthavendes Skanderborg den 4de Junii 1821. Efterretning. Blichfeldt. Auctionsdirecteur. Tinde af circa 787 Tdr. tiendeydende Hartkorn for bæres in natura Hovedgaarden Schiervad har frie Hovedgaardstax Ager og Engs Hartkorn 61 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld 5 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk., BønderpoAger og Eng 681 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk. 1/2 A b. Sker. skyld 9 Tdr. 7 Skp., Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. sam i Liende af 650 Tdr. tiendeydende Hartkorn som kalhævs in natura. Jordebogen over disse Eiendomme vil tilligemed Conditionerne være til Eftersyn 14 Dage før første Aution hos Hr. Commerceraad Jsrael Phillip Ree i Hamborg Hr. Procurator Hanstern i Kiøbenhavn, Hs. Exelence Geheimeconferentsraad Grev Molke, Hr. Kanmerherre Lehnsgreve Bille Brahe paa Hvedholm i Fyen Hr. Procurator Juul i Aalborg, Hr. Procu ator Møler i Viborg, Hr. Procurator Huld i Aarhuus og hee Forvalteren paa Scheel, hvilken sidste tillige forevise Eiendommene og Karterne over samme m. v. Administrations, og Realisations-Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Kammerherre Lehnsgreve Scheils Boe den 16de April Guldencrone. Aagaard N. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Lod=Uld kiøbes af Velejus paa Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Hovedgaardene Scheel og Schiervad, med underliggende Bøndergods, Tiender og Skove Jagt og Fiskerie m. m., Hr. Kammerherre LehnsgrevJørgen Scheels Boe tilhørende, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Greenaae Raadstue, Mandagen den 28de Mai dito den 2den Julii og dito den 6te August, næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Bimeldte 2de Hovedgaarde ere beliggende i Nør Herred, Randers Amt, en Miil fra Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Hovedgaarden Scheel har en skiøn Beliggenhed tærved den bekiendte Ladeplads Gierrild-Bugt, omgivet af dens betydelige Skove af Eeg og Bøg, som intager et Areal af 687 Tdr. Land, har overflødige og gode Tørvemoser. Borgergaarden bestaar af: 30 grundmurede Fløie 3 Etager høie, foruden horlved Kieldere, og næsten alle Værelserne ere gibsede og betrukne, samt særdeles smagfulde og beqvemme inde tede. Gaarden, som drives ved Hoverie, har Hovedgaardstaxt Ager og Engs Hartkorn 130 Ter 2 Alb. og Skovskyld 4 Tdr. 7 Skp., Bøndergods Ager og Eng 701 Tdr. 6 Skp. 2 Fdk. 2/5 Alb., Skovskyld, Tdr. 1 Skp. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk., samt Et lidet Partie engelsk Salt er tilkjøbs hos Ped Raae ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Danseinstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Til Efterretning for de Herrer fra Landet som ville betro mig deres Børn, bekiendtgiøres herved: at ig, paa Raadhuussalen, har aabnet min Underviisning, og modtager flere Elever. For at kunne bringe dem i Lighed med de som have begyndt, giver jeg private TiO G. F. Bagge, mer. fra Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Skipper N. Car Johansen agter at afseile til Kiøbenhavn i næste Uge, med Jagten Anne Marie Kierstine og medtager Fragtgods og Passacerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Hes R. Pannerup paa Middelgade ere Værelser til Leie til Michaeli Flyttetid,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
De Værelser som for Tiden beboes af Jfr. Nielsen re for en honet Familie at faae til Leie til Michaeli, Flyttetid hos Uhrmager Cospeller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-16
Et Sølv Lommeuhr, der tabtes Søndagen den 3die Junii paa Veien fra Marsillisborg Skov hertil Byen, ombedes den retsindige Finder at tilbagelevere paa Adressekontoiret i Aarhuus, imod at erholde en passende Dou Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmeuist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Aar 1821. No. 90. tox, Tirsdagen. den 19de Junii. med Brevposterne A Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst . privilegerede. Aarhuus liidtidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Tyrkiet. J sin Forbittrelse over, at Hydrioterne havde bemægtiget sig i Arkipelaget 40 rigtbeladte Skibe fra Egypten, gav Storsultanen Ordre til, at nedrive samtlige kristne Kirker i Constantinopel, saa at den ikke maatte blive Steen paa Steen tilbage, og der forsømtes ikke heller noget Øieblik, for denne, grusomme befaling blev udført Først bemægtigede Tyrkerne sig alle Kirkeskattene og hellige Kar, som i Aarhundreder vare opbevarede og af stor Værdie; der i næst bleve Herrens Templer vanhelligede paa den profaneste Maade, der lagdes Jld rundt omkring deri, og hvad som ikke brændte, reves ned. Sexten Kirker, bleve saaledes paa een Dag gjorte lige med Jorden, og de største Grusomheder udøvedes derved. Forgiæves gjorde den russiske Minister tvende Forsøg paa at faae Storherren til at tilbagekalde denne for alle Kristne saa høist vanærende befaling. Der blev svaret ham, at Sultanen er uindskrænket Herre i sit Rige, og at Statsgrunde foranledigede ham dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Jfølge en Beretning fra Marseille havde de fra Asien ankomne Tropper og den tyrkiske Pøbel i Constantinopel sat sig i aabenbar Oprørsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Fra tidlig Morgengry løb de som Mordengler giennem Gaderne med Jld og Sværd; ingen Christen skaantes, det være saa Mand, Qvinde, Barn eller Olding. Frankerqvarteret og hele den saakaldte Forstad: Pera, stod i lys Lue, kun det franske Gesandtskabs Pallads var bleven skaanet. Den engelske Gesandt med hans Familie og Følge havde søgt sin Tilflugt der. Dette Brev fra Constantinopel er dateret den 17de Mai om Aftenen Kl. 9, og tilføier, at man endnu ikke vidste, hvad der var bleven af den russiske Minister, hans Kon og øvrige Personale; man frygtede for, at de vare omkomne i Rædselscenerne bemeldte Dag. Der herskede i Constantinopel en ubeskrivelig Forvirring, og man øinede intet Middel, til at sætte Raseriet Skranker. Janitskarerne begynde ogsaa at sætte sig op imod Regieringen og have forlangt Sultanens Generalbarbeers samt endnu en anden Yndlings Hoveder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Paschaen af Janinas Død ved Snigmord, stadfæstes nu fra flere Kanter. Har end Grækernes Sag tilsyneladende tabt en Støtte i ham, saa er dette maa skee snarere en Vinding, da hans bekiendte trædske rovsyge Karakteer altid giorde ham til en upaalidelig Bundsforvandt, og hans Ærgierrighed vistnok vilde have forledt ham til, at stræde efter et Overherredømme, ligesaa forhadt som Tyrkernes. Storsultanen, havde efter et tabt Hovedslag, hvori fem Paschaer, havde mistet Livet, tilbudt ham fuldkommen Tilgivelse, og sagtens mere Lokkemad, og om disse Vilkaar, som gjorde ham vaklende, raadspurgte han sin Fortrolige, Waja; men Denne, selv Græker fandt det ikke raadeligt at sætte sine Landsmænds Sag i Vov for Alys maaskee troløse Beslutning, og befordrede ham derfor ved Snoren over i den anden Verden. Han efterlader nu Grækerne uhyre Rigdomme, og hvad kan ikke udrettes dermed? Amerikanerne, dette Frihedens ædle Folk, begynder at begunstige de arme Grækere, der stande ene i den svare Kamp, forladte af deres europæiske Troes fæller, dog freidige og ikke skaanende deres Blod. En amerikansk Eskadre har atter angrebet nogle tyrkiske Skibe og drevet dem paa Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Cernowitz, den 25de Mai. Krigens Uveir, drager nærmere herop ad. Den med Ødelæggelse truende Halvmaane udbreder alt sit blodrøde Skin overMoldaus Sletter. Det tyrkiske Fortrav, omtrent 1000 Heste stærk, rykkede den 19de ind i Burlat, se Mile fra Jassy; ifølge al Sandsynlighed er Hoved korpset rykket ind i denne Stad. Alle Veie fra hine ulykkelige Egne hertil ere skiulte med Flygtninger. Rovsyge og Fanatiome drive de asiatiske Horder til de frygteligste Grusomheder. Naade og Forbarmelse er et her at vente. - Om Ypsilanti og hans Hær vides intet sikkert. Tyrkernes Fremtrængen har afbrudt at Forbindelse med ham og Wallakiet. I Galac; sløges 600 Grækere med 9000 Tyrker, hvoriblandt 3000 Ryttere. Den lille tappre Skare kæmpede fortvivlet indtil den sidste Mand, hvorpaa Barbarerne toge Staden i Besiddelse og uden Skaansel masakrerede alle hine vakkre Kæmpers Qvinder og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Wien, den 12te Junii. En den 28de Mai fra Bucharest affærdiget Koureer har overbragt den Efterretning, at Tyrkernes Avantgarde samme Dag var rykket ind i bemeldte Wallakiets Hovedstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Jtalien. Den 18 Maji er der imellem den neapolitansk, og den østerrigske Regiering bleven afsluttet en Overeenskomst, ifølge hvilken de Keiserl. Tropper nu ogsaa skulle tage Øen Sicilien i Besiddelse. Divisionen Wal moden er bestemt dertil. - Den neapolitanske General Rossarol har i Barcellona publiceret et Manifest, som skal opklare mange Ting der ved Revolutionen i Neapel hidtil fandtes ubegribelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Adskillige Grevskaber i Jrland ere satte i Krigsstand, da Oprørsaanden paany opluer. - Lord Er skine, som i Fior tog saa ivrigt Dronningen i Forsvar, har nu selv havt den Ubehagelighed, at han har maattet anklage sin Kone for Ægteskabsbrud. - Den besynderlige Omstændighed er mødt ved Hoffet, at to Herrer have listet sig til imellem flere andre, at blive slagne til Riddere. Ligesaa besynderligt er det at læ at uagtet de uretmæssigen ere komne til denne Værdighed, kan den ikke fratages dem igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Sverrig - Norge. Hs. M. Kongen har under 24de Maii tilstillet det Norske Storthing en ny Skrivelse af saare alvorligt Jndhold, hvori Hs. Majestæt paaanker, at Repræsentanten for Stavanger, Rosenkilde, har vovet at foreslaae en formelig Proklamation til Nationen, hvis Sessionen ikke blev forlænget, og da Kongen imidlertid bevilgede samme, kun taget sit Forslag tilbage med Forbehold: at producere det igien ved Leilighed, hvilket Hs. M. ikke kan betragte anderledes, end som en Opfordring til Oprør. Saaledes at appellere til Folket, hedder det deri, mod en af Kongen, overeensstemmende med Lov og Konstitution, truffen Forholdsregel, er at træde alle Former under Fødder, og faae Folket til at troe at Kongen har Uret. Hs. Majestæt befaler derfor Storthinget ufortøvet at opfordre bemeldte Rosenkilde til, uden Forbehold at tage sin Proposition tilbage, eller og drage ham til Ansvar. Storthinget paalægges tillige at udarbeide en Lov, som kan sætte Skranker for slige Jndgreb. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-06-19
Den Stokholmer Tidende leverer tillige en Udskrivt, af Protokollen, holden i Statsraadet samme Dag, Statsminister Ankers og Statsraaderne Collets og Fastings Nærværelse, undertegnet af Hagerup Deri anføres, at det er Hs. M. Kongens Villie, at Storthinget ufortøvet skal opløses, saafremt blot eet eneste Medlem vover at fornye Rosenkildes Forslag, eller fremkomme med andre af samme Art. - Endvidere, har Hs. M. Kongen ladet tilkiendegive det Norske Storthing at det, forinden det skillesaad, har ved en Lov at sætte Grændser for Pressefrihedens Misbrug. - Amtmand Falsen har frasagt sig Forsødet i Storthinget, som derpaa er bleven overdraget, til Hr. Knudssøn.