JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Eftersom, Gunstige Læser, et hvert iblant omliggende Lande kand læse alle Post-tidinger, som ere at faae fra andre Stæder, i sit eget Sprog, da siunes det ochsaa billigt at fræmstille de fornemeste och visseste Extraordinaire Relationer, som fra den eene Maaneds Dag til den anden kundne bekommes, i vort Danske Sprog, den gunstige Læser til Behag: Hvor paa ochsaa nu en Prøfve fræmgifves dersom hand finder der i nogen Behag, da skulle de paa samme Maade ved hver Maaneds Udgang findes sammenskrefne fra NOVEMBER-Maaned Anno 1672. Til kiøbs hos Daniel Paulli K. M. Boghandler paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Kiøbenhafn. Hans Kongl. Majest. voris allernaadigste Arfve-Konnings Herr Broder Printz Georg venter mand dagelig til Heidelberg fra den ChurBrandenburgiske Hær, och bereder sig til at tage imod hannem paa det præctigste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Princessen af Zweybruch har her fra Hofve, hvor hun en rum Tid har fortøfvet, taget Afskeed och er hiemreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Hans Høye Excellentz Herr Gyldenløwe er forreist til Holsten at besee och antage et Regiment Ryttere, som hand nyligen har sig tilhandlet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Af de Skotske Capere, som gaae under Norge, har mand fanget een paa ti smaa Stykker, hvert a 3. a 4. Pund, och ført hannem her hid til Kiøbenhafn, hvilken er den same, som for nogen Tid siden Herr Gyldenløwes Skib til Skotland opbragte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Sverrig. Til Stokholm den 20. Septemb. om en Freddag blef Rigsdagen højtideligen begyndt, saaledis: Efter Prædiken (som der til særdeelis var forordnet) forføjede Stænderne sig, som did vare komne, i en stor Skare til det Kongl. Slot op paa RigsSalen; hvor iblant gik først Bønder-dernest Borger-Standen, derefter Klerkeriet, siden Ridder-Ordenen, hvorefter fuldte begge deris Kongl. Kongl. Majest. Majest. som ochsaa kome af Slots-Kirken, och efter dennem Regeerings Herrerne och Rigens Raad, samt en Kongelig Følge, op paa fornæfnte Sal. Hvor, efterat deris K. K. M. M. hafde sat sig, och en hver Stand i sit sædvanlige Sæde, blef holdt en ziirlig Tale i H. K. M. Nafn af een af Rigens Raad til samtlige Stænderne, hvorudi hand fornemmeligen takkede dennem, fordi de med underdanigste Lydighed hafde indstillet sig, saavelsom och bød dennem være velkomne. Strax der efter blef forslaget ved en Kongelig Secretere oplæst, och bestoed fornemmeligen i efterfølgende Puncter: 1. At det siuntes nu raadeligt och got at ofverdrage Regieringen til Hans Kongl. Majest. och at staae fra Formynderskabet. 2. At det actedes høit fornøden, i henseende til den uden Lands viit udseende och farlige Krigs Tilstand, at holde en anseelig Krigs-Mact baade til Lands och Vands i Beridskab. 3. At Stænderne, hver efter sin Efne, skulde komme Hans Kongl. Majest. til Undsætning med der til fornødne Penge och andre Midler. Der nu disse Puncter vare oplæste blef atter en Tale i største Underdanighed gjort af Land-Marskalken, Herr Gustav Oxenstierne paa Adlenes, Ærke-Bispen paa Klerkeriets, Borgmester Gesemer paa Borgernes, och en veltalendis Bonde paa Bøndernes vegne, men af en hver i sær, hvor i de gafve deris Lydighed, och Kierlighed til den unge Konge tilkiende, och tilsagde hannem ald Bistand i Krigs-Magtens Udrystning. Her paa blef Forslaget eller (Propositionen) Stænderne til videre Raadslag och Slutning skriflig antvordet. Men noget før samme Act fik gandske ende, aflagde Hans Excell. Herr Sten Bielke, saa som en nyssindfat Skat-Mester, sin Skat Mesters Eed. Der fra til Pommeren ofverskikkes jdelig Krigs-Folk til Skibs, hvilke Her Grefve Kønigsmarks Broder, som er i Hans Majest. Tieniste aff Frankrige, siges at skulle anføre, men kand, saa som berettes, ikke der fra faa Hiem-lof.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Tydskland. Af Wien berettes, at det Postbud, som var henskikket fra den Romerske til den Tyrkeske Keiser, blef efter dennes befaling henvist til Polen til den store Vezier, men er hiemkommen med Bref fra Vezieren, hvis Jndhold skal være dette: Eftersom den Romerske Kejser anholdte hos den Tyrkeske der om, at hand ikke vilde anfecte de Stæder i Polen, som vare gifne Dronningen til Morgengafve och Enkesæde, da vilde hand (Vezieren nemlig, efter sin Kejsers Bevilling vide i Romerske Kejser der i Bøn, och det hos forsikkre hannem, at hand ingen steds skulde besvære Kongeriget (Polen) self, undertagne de Stæder, som høre til Ukraine och Podolien; med saa skiel, den Romerske Kejser ingen dømme gifve sig til deris Part, hvilke paa 30000. Vaaben-diærfve Mænd vorder beregnet; disse tage verre af sted med de Keiserlige och Munkene end Tyrker; thi de indtage Stæderne, plyndre Klostrene, handle saa forskreckeligen med Munkene, at de och self i de omliggende Stæder løbe af Klostrene: Disse Rebelske af Ofver-Ungarn, sætte deris Kaas fort ad Neder-Ungarn til, och fordi Tyrken kommer dennem til hielp, frycter mand, at Bierge-Stæderne, den beste Kierne af Ungarn, gaae bort. Men Kejseren, til at forekomme och afskaffe ald Ulempe, har tænkt paa adskillige Midler, sær, at paabinde at der i Neder-Østerige skulde udskrifves hver tiende Mand, (for hvilken Udskrifvelse der ere Penge frem baarne til at værfve saa mange Folk for) til at undsætte Herr General Kopp med; sær at igien tilbiude, dennem deris Frihed; men hine ere snart forvorne och afskære de Folk Passen, som sendes til hielp, at de ikke kundne samles med de andre; Til med ville de och hafve det igien med Mact, som er taget fra dem med Mact. Der hos har Hans Keiserlige Majest. ladet forkynde, at hvo som heldst der kand bringe en Rebelsk til veye, hand skal nyde for Umagen 100. Rixdalere. Derforuden er der och paa nogle Stæder en affskyelig Troldom gængs, saa at mand til Rakkelsborg har fanget 13. Troldqvinder, och til Luttenborg 67. Mands- och Qvindes-Personer; ja det lader sig ansee, at der i ald den Egn ikke skulle findis 3. Qvindes Personer fri derfor. Deris Troldoms Øfvelse er større end den kand her, och slemmere, end den bør at beskrifves.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Fra den Tydske Krigs-Hær. De Keiserlige och Brandenborgeske Folk ere komne tilhobe omsider, och ligge stille ved Darfeldt, hvor 80, ja 90 Soldater ligge i eet Bondehuus, hvilket paa samme Sted blifver varigt, indtil den flyfvendis Post, som er bortskikket til Wien, kommer tilbage. Jmidlertid kand hver vel vide hvad for Tvang den arme Landsat maa være undergifven. Endnu er der intet vist om, paa hvad Sted samme Folk skulle gaae ofver Rhinstrømmen, thi en hver, som er i samme Naboelauvil dennem nødig Farten igiennem det, som hannem tilkommer, tillade. Til Frankfurt am Mayn ere 14. Fade med Penge til det Keiserlige Folk needskikkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Frankrige. Fra Paris vorde adskillige Gesandter affærdigede. Til Kejseren Hertugen af Vitry; til Spanien Marqvis de Plefis; til Holland til Hans Høyhed Printzen, Marqvis de Anjou; til Hans Kongl. Maj. a Sverrig, Marqvis de Feqvier. Der imod er Grefve Tott, Hans Kongl. Majest. af Sverrig extraordinaire Ambassadeur, ankommen, och h haft en særdelis Audienz hos Hans Kongl. Majest. ofver to Stunde, angaaende det Freds Forslag, som Hans Maj. af Sverrig freæmlegger, hvilket och skulde kiendes got och tienligt; hvorofver der er strax Order derom til Engeland forskikket. Floeden, som med den Engelske tilforn hafde samlet sig, er indlagt i Hafnen, och aftakklet. Derimod samles der meget Folk, som paa smaaet Faretøy sendes ofver Dunkirkken, til at giøre Hertugen af Luxenborg Bistand. Jmidlertid giøres Alting færdigt, at mand i tilkommende Foraar kand 80. fuldkomne Orlogs Skibe udgiøre. Derforuden skal H. M. af Frankrige hafve forskikket sit Budskab til ChurMayns och Trier, at giøre dennem Forsikkring, at dersom dennem nogen Skade tilføyes af det Folk, som sendes Holland til Hielp, da vilde hand komme dennem med 30000. Mand til Undsætning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Paa Paris arbeydes der dagligen, at den kand giøres større. Sammesteds holdte det 14 Dage ud i rad ved at regne, hvorofver Vjnhøsten der omkring vil blive slet. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Der berettes af adskillige Stæder, at Bloedsoet och en anden forgiftig Siugdom, lig en Pest, skulle være heel gængs iblant Krigs Folket paa nogle Stæder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
J den Dræbning for Woerden hafve de Franske standet sig vel, derfor har H. K. M. af Frankrige Hertugen af Luxenborg med 7000. Gyld. Aarlige Rente begafvet. Touraine har for nogen Tid siden faaed fuldkommen Order at falde ind i det Romerske Rige, til hvilken Ende hand har ladet forkynde, at ingen af Indbyggerne ved Rhinstrømmen skulde fordriste sig til giøre hans Konges Fiender nogen Tilførsel, ey heller at betale nogen Skyld eller Skat til sit Herskab. J ligemaade er i Lotharingen en Fransk Kongl. Forordning forkyndet, at ingen under Lifs Straf, skulde sig til fordriste at tage Tieniste under den gamle Hertog. Touraine er for nogle Dage siden gangen ofver Rhin paa den Broe hand hafver ladet giøre (paa hvilken mand paa eengang kand ofversette 1000. til Foeds och lige saa mange til Hest) och vil, som der siges, 7000 Mand i de Chur-Cølneske Stæder til Vinterleje indlegge. Ofver alt høres der en stoer Ny och Jainer i de indtagne Stæder; och særdeelis i Clee; Bønderne flye til Stæderne med noget Qvæg, och maae ligge paa Gaderne 14 Dage tillige och lide Hunger och Elændighed. Paa Landet skal icke være en eeniste Bonde at finde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Af Bryssel berettes, at fra den 13. Oct. til den 28 ejusd. hafve ved 500 Soldater af de Franske løbet ofver, och der paa nye Tieniste antaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Spanien. Sølf-Floeden har med en rig Ladding paa 8. eller fleere Millioner Patacons (Rigsd.) Sølf, och 3 af dyrebare Fructer, lykkeligen hafnet for Cadix; men H. K.M. har gjort Beslag paa alt det Sølf myntet och umyntet, som er kommen af Ny Spanien, ladendis sig forstaae, at hand til en fornøden Brug det hafde fornøden. Til Hofve antages den Engelske Ambassadeur ikke anderledis, end der allerede var Feyde imellem begge Kronerne forkyndet; hvilket (som der mældes af Bryssel) H. K. M. har sluttet at giøre: nemlig, at lade begge deris Maj. Maj. baade af Frankrige och Engelland, en offentlig Feyde tilsige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Holland. Hans Høyheds Printzens af Oranien, Anslag mod Woerden gik ikke lykkelig an, thi nogle Catholske Bønder vilde de Franske paa en usædvanlig Vej, at de uformodede ofverkomme Printzens Folk. Men H. H. Printzen bereder sig daglig til en ny Skermyssel. Hvor den skal angaae vides ikke. Hvorfor der en Høy Person (som berettes) spurde H. H. ad, hvort hen hand actede med dette Anslag? da svarede H. H. hannem med et Spørmaal; om hand hafde lærdt at tie? hin, meenendis at faae det at vide, som hand søgte svarede: Ja! hvor paa H. H. svarede: Vi och saa J Printzens Leyr er et Bref fuldt af forgiftig Stank blefvet indskikket, hvoraf nogle, der det luktes op, besvimede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
De Seelandske Capere hafve faaed en Engelsk Flode, henved 30 Skibe som kom fra Barbados, til Pris. De samme hafve tillagt Hans H. Printzen den tiende Penning af hvis de faae til Pris, hvis Sum allerede sig til 600000 Gyld. skal beløbe. De 3. Provinzier, Gelderland, Ytrecht, och Ofver-Yssel, som ere inddragne, ere gandske fra at hafve Sæde och Stemme iblant de andre 4 meere udlukte. Men alle Forretninger skulle herefter under Hollands, Seelands, Frieslands och Grønningens Nafn forrettes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Engelland. Pacten er paa ny imellem Frankerige och Engelland bekræftet. J lige maade har Frankrige ladet ved Vexel 4 Millioner til Skibs-Folket aftælle.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Hertugen af Jork er med Aarlogs Floden lykkeligen hiemkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-01
Polen. Nu formoder mand først, at Tyrken skal faae Modstand, thi Adlene hafve sig til Kongen forbundet; til hvis Bevisning een som fandtes uqvems blef strax paa Steden aflifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Hans Kongl. Majest. Voris Allernaadigste Arfve-Konning och Herre hafver alvorligen budet och befalet, at ingen Bøgger, som udi det Tydske Sprog ere skrefne, och handle om fremmede Religioner eller andet, som nogen Tvistighed eller Stød udi den rette Augsburgiske Bekiendelse och Religion kunde befindes at foraarsage, maae uden sær Kongelig Tilladelse udi disse Konge-Riger och Lande, holdes fall, selges eller afhændes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Der efter har det behaget den gode EVD at begafve deris Kongl. Kongl. Maj. Maj. Voris Allernaadigste Arfve-Konning och Herre, samt Hans Høj-Elske lige och Høi-baarne Dronning med en ung Kongelig Printz och Arfving den 21. Novembr. om Formiddagen, som paa samme sin Fødsels Dag ved igienfødelsens Bad blef kaldet CHRISTIAnWIIHELI. Och saa snart Hendis Kongl. Maj. voris allernaadigste Dronning med fornæfnte Højbaarne Printz var forløst, hørdtes Glædskabs Løssen baade af Klokkerne och af Stykkerne. af Klokkerne, som en rum Tid ringede, och kimede; af Stykkerne, som baade omkring Voldene och paa Floden løssnedes trende gange; Och for samme Hendes Kongl. Majest. inskelige Forløssning opofver mand Gud ofver alt Lof och Taksigelse, och ynsker Kongen och det Konglige Arfve-Huus ald Lykke och Velsignelse. Ofver samme Hans Prindse lige Høyheds CIIIIAn Wi HEIMs Fødsel hafve alle de Høje Gesandter och Residenter, som her ere tilstede, sig strax for Hans Kongl. Majest. i ald Ærbydighed med deris Lyk-Ynskning fræm stillet. Men noget tilforn, nemlig den 16. Novemb. er Hertuginden af Tarante med sin Daatter kommen hid til Hofve, at opvacte Hendes Kongl. Majest. Dronningen i Hendes Balselseng, Hans Høje Excell. Herr Gyldenløwe, som var forreist til Holsten, er den 30. Novembr. hiemkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Hans Høye Excellentzes Herr. Gyldenløwes Skib, som tilforn blef taget til Pris af de Skotter, er gifvet løst, och har lykkeligen hafnet her for Kiøbenhafn. Jmellem den 25. och 26. Nov. om Natten, strax efter 2. Slet, begyndtes en stoer usædvanlig Storm, blandet med Regn, saa sterk, at det hvinede i Luften, oc de stoere Ankertowe paa somme Skibe bruste midt i tu: hvilken Storm varede til imod Aften paa efterfølgende Dag, dog ikke med lige Strenghed. Herpaa Reden er en stoer Hollandsk Flode af Kiøbmænds Skibe, som ere komne fra Østerleden, hvilke, at deris Hiemreyse kand blifve dis sikrere, nogle fra Holland udskikkede Skyt-Skibe skulle ledsage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Norge. Bispen i Trundhiem M. Arnoldus de Fine, och M. Joachimus Lobes i Christiania, Tydsk Slots-Præst paa Aggershuus, ere ved Døden afgangne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Sverrig. Det var vel sluttet, at Hans Kongl. Maj. af Sverrig paa den 27. Nov. (thi paa den Dag indtraade hand i sin Alders 17. Aar) skulde hafve antaget Regieringen; men for de kostfri Tilredningers skyld, som der til beredes, er det opsat indtil den 10. Decemb. paa hvilken Dag, saa som berettes, det 7. och 8. Vers af den 61. Davids Psalme skulle i alle Kirker forklares.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Pommern forsiunes Dag fra Dag jo meere och meere med Folck, som sendes did fra Sverig til Skibs.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Tydskland. Jmellem den Romerske Keiser, Kongen af Spanien, Chur-Brandenborg och Hofvet-Staten i Holland er nu endeligen en firefold Pact sluttet; hvis Jndhold mand med detførste forventer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Hans Kongl. Maj. Herr Broder af Danmark Prinz Georg lader sig finde i det Churførstl. Pfalsiske Hof, til Manheim, hvor hand sig dagligen paa Jagt med Chur-Printzen forlyster.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Chur-Heidelberg lader ved Nekker-flod (eftersom mand frycter for, at Krigs-folket skulde vilde der gaae ofver paa samme Sted, som de Croatter for mange Aar siden i deris første Jndfald ginge ofver) en Skandse ved siden, och saadant et Verk paa Broen forfærdige, at mand deraf kand beskytte Floden paa begge sider. Men at ald Ulempe kunde med Lempe forbigaaes, da hafver Chur-Heidelberg ladet tilbinde det Keiserlige och Brandenborgiske Folk en stoer deel Meel och Viin, dersom de ville drage hans Land forbi uden noget Natte-lese eller Forhaling; men de begiere fast dobbelt saa meget, som dennem er tilbudet; men hvorledis Chur-Førsten er dermed tilfreds, veed mand ikke. Derimod fræmstiller sig en Fransk Gesandt hos Hans Churf. Naade, och forsikrer hannem, at saa fræmt hans Land kommer noget til Skade ved de Franske, da skal hannem derfor rigtig Betaling tilstilles.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Chur-Brandenborg begierer af de Chur-Cølniske et fuldkommeligt svar, enten de ville giøre hannem Vederlag for den Skade som det Hertugdom Cleve och omliggende Lande i nærværende Krigs Tilstand for deris skyld hafve fanget, eller och de ville udstaae hvad der paa efter Krigens Mancer kand følge. Hvori de Cølniske Capitels-Herrer ikke snart vide, hvorledis de sig skulle skikke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Bispen af Mynster holder ved sin gamle Vane, och er baade til och fra men endeligen der Chur-Brandenborg begierede et udtrykkeligt Svar af hannem, har hand forklaret sig upartisk; hvilket dog ikke annammes enten af Kejseren, eller af de andre, som hafve gjort Forbund med hver andre, med mindre hand vil giøre det got, som hand har gjortont, och skaffe de Steder igien, som hand har taget bort.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
For Strassborg er den lange Broe, som gik ofver Rhinen, ved de Frandske half afbrændt. Och de Frandske skulle derimod hafve ladet de Strassborger forstaae; at naar samme Broe var afbrændt, vilde de holde troe Naboeskab med dennem. Men de Strassborger hafve der ofver ved deris Sendebud gjort deris Klagemaal baade for Kejseren og Kongen af Frankrige; och hvad der vil følge paa, maa mand med Tiden fornemme. Til Cell (Hofvet-Slottet i Lyneborg) har været Jld løs, och afbrændt en stoer deel der af, och giort stoer Skade paa adskilligt dyrebart Tøj. Til Cøln har ochsaa været en stoer Jldebrand i en Apotekers Huus, hvor i baade hand self och hans Hustru med 7. andre Personer, samt meget fremmet Gods, blefve indebrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
J Goslaar i ligemaade har ochsaa været en stoer Brynde, som har fortæret 30 Huuse, om ikke fleere. Halfanden Mil fra Regnsborg er en Læge kilde opsprungen, af hvis Vand mange Kryblinge och Siuge allerede ere blefne hiulpne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Fra den Tydske Hær. Hen ved Rhin-Strømmen, ved Frankfurt ligger den gandske Kejserlige och Brandenborgiske Hær. Begges Hofvet-Lejr er ved Weise nau, hvor de giøre sig faste det meeste mueligt er; baade at den Broe, som er lagt ofver Rhin ved den gamle Svenske Leir, som kaldes Gustavus borg, diss bedre kand bevares, och at det berømte Carthustanske Kloster ikke skal overrumples. Der falde adskillige smaae Hattefog for, sær imellem disse och de Frandske, sær imellem de Tydske Førsters Folk och dette Folk, fordi dette Folk udplyndrer deris Gods, och lader lidet Got til ofvers, hvor det farer fræm Men hvorom Alting er, saa gaar det ud ofver den arme Landsat, som ved sligt der omkring er gandske forarmet, saa at hand har snart hverken Lifs Middel for sig eller sit Qvæg Det herlige Land som ligger imellem Darmstad, Heidelberg och Rhin hvilket af de Valske self blef kaldet det andet Valland (altera Italia) blifver ligemaade gandske forderfvet. Thi om end skiønt der holdes skarp tilsiun paa Krigsfolket, saa kand dog ingen i saadan en mængde, om hand end hafde Argi Øyne, acte Alting.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Ungarn. Her holdes endnu et u-roeligt Huus forden indvortis Krigs skyld, som er opreist imellem de Rebelske i Landet och Landets høje Øfrighed, Kejseren; saa Ofverhaand och Nederlag gaae ligesom Ebbe og Flod. Dog ikke dissmindre har den Kejserlige Hær faaed meest Ofverhaand. Thi OfverVactmester Kopp kom i Dræbning med de Rebelske och gjorde et stoert Nederlag iblant dennem. Och dersom en tyk Taage ikke hafde forblindet begge Parterne, (ret som Himmelen vilde minde dennem paa, at Blindhed hafde foraarsaget denne Krig!) da hafde de Rebelske, som der ved finge Leilighed til at undflye, enten gandske blefvet nedlagde paa Valsteden, eller och tagne til fange. Af deris Banere, til Sejr vindings Tegn, ere adskillige førte til Wien, paa hvilke Justitia staar afmalet, med Soel, Maane och Stierner omkring sig med denne Ofverskrift. Pro Deo & libertate Patriæ. Jligemaade hafve de Rebelske faaed Nederlag imellem de tvende Strømme Pudo och Theis. Saa och hafve de mist hen ved 1200. Foedknect, ikke langt fra den Stad Experies, hvilken Ofver Vactmester Kopp har befaling i grund at ødelegge, och hver tiende Mand af de Rebelske at henrette.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Tyrken har ved sine Sendebud giort Kopp Forsikring baade om et got Naboeskab, saa och om, ikke at giøre de Rebelske nogen Bistand, men langt meere Modstand. Den befæstning Sige, som her til Dags ikke ret har vild kiende Keiseren for Øfrighed, eller indtage hans Besetning, har Grefve Souches med efterfølgende Krigsnid sig bemandet: Grefven loed gifve Høfdingen paa samme Fæstning tilkiende, at nogle Fade med Fætalie vare hannem tilskikkede fra Kejseren, hvilke hand tog gladelig imod, thi hand tænkte ikke, at de skulde fyldes med hans egen Fætalie. Men der disse store Fade med stoer Umag vare rullede af Skibet op paa Vindebroen, vare de fyldte med Foedknecte, hvilke ginge ud och indtoge befæstningen Saa det som hid indtil om Trojæ Hest holdtes utroeligt, blifver nu ved disse Fade troeligt. Frankrige. Ofver deris yngste Søns, Printzens af Anjou, dødelige Afgang, hafve begge deris Kongl. Kongl. Maj. Maj. fanget stoer Sorg och Bekymring. Verfve-Trommen røres ofver alt: Der hos har Hans Kongl. Maj. ladet tilsige Adlene, at de skulle bringe en Hær paa 70000. Mand til veje, hvilke hand self i egen Person vil anføre, om Fornødenhed det udkrefver. Och det berettes, at hand med det første med sit gandske Adelskab vil forføje sig til Metz. Printzen af Conde er med en stoer Hær needgangen til Moselstrøm at afskære, om skee kand, de Tydske Folk Passen ofver Rhin. At Polen dis bedre kunde bestaae sig mod Christendommens Hofvet-Fiende Tyrken, da hafver Hans Kongl. Maj. af Frankrige af Kongelig Rundhed ladet tælle til den Polske Gesandt 100000. Rixdal.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Til Hertugen af Neuborg har hand ladet betale 200000 Rixddl. for den Skade, som hand hafde lid af det Frandske Folk, der det drog der igiennem. Mangel paa Træ giør ofver alt meget got kiøb paa Vin. Thi mand vil gierne gifve saa megen Vin, som mand kand fylde et Oxe-Hofvet med, for saa meget Træ, som mand kand giøre et Oxe-Hofvet, af. Och saa fræmdeelis. Fra den Franske Hær och de indtagne Steder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
Den Franske Hærs Hofvet-Lejr er til Andernach, til hvilken Due de Duras, saa som det berettes, sig med 7. eller 8000 Mand forføjer. Saa snart som Turaine fornam Printzens Tilkomst af Conde, och at Printzen af Oranien med saa sterck en Hær sig igiennem Mastricht forføjede, loed hand (som der mældes af Cøln) sette 14000. af sine beste Ryttere ofver Rhin, blant hvilke en hver, som hafde en sterk Hest, hafde en Foedknect bag ved sig hvilke meenes at skulle samle sig med Printzens Hær af Conde, men til hvad ende, vides ikke, men giettes til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1672-11-02
J det Stift Essen (mældes der af Dyseldorp) hafve de Frandske ligget ofver 3 Uger, och gjort det gandske bart.