JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Til 1ste Novbr. d. A. er en fordeelagtig Plads led ved en Vandmølle, for en Møllersvend der forstaaer fra Gunden, hvad der behøves, saavel til at passe en Qværn som og at vedligeholde Værket Hans Lø kan ventes antagelig naar han er et ædrueligt Men en ske, og om det Hele kan fremvise antagelig Recommendation Adressekontoiret giver de Søgende den fornødne Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Hos Basballe ved Aan faaes til særdeles billige Priser i større og mindre Partier, saasom: fiirkante Egstaal a 20 Rbd. p. 100 Pd., engelsk Humle 5 Rbd. pr. Lpd., Kobberplader og Bunde, 3 4 og 5 Tom Søm, ægte romanske Strænge, forskiellige Sorter Papiir, fine italienske Straahatte m.m. Ligeledes kiøbes til de høieste Priser: alle Sorter Skindvare, Huder og Uld J den Gaard paa Middelgade, der forhen har tilhørt Madame Kruse, kan, for billig Betaling, erholdes Staldrum til et ei ubetydelig Antal Dragonheste, naar de der attraae saadant, snarest mueligt, derom Ahnfeldt. akkorderer med Te Værelser med Kiøkken og øvrige Beqvemmeligheder for en Familie, kan til næste Fløttetid faaes til Leie hos Meyer Ph. Heckscher, bag Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Bombasens og Fløiets Børnekasketter af alle Conleuter og F Konges samt af Fløiel, Klæde, fiin Ve dag sorte grønne og blaae Saffians Kasketter af alle Fagoner til Voxne, stærke Buxeleler, Tobakspung, af Særskind og andre sorter Skind, med flere sorter Bundtmagerarbeide, bekommes for billig Priis hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Stærk Bourdeaux Vinædikke tienlig til Syltning kan erholdes til den billigste Priis hos J. A. Jacobsen paa Mindegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Natten imellem den 18de og 19de August sidst, er fra Undertegnedes Mark ved Hads Herreds Landevei, en halv Miil fra Horsens borttaget en lysbruun Haars Hoppe, med en sort Stribe langs ned af Ryggen, samt nogle enkelte hvide Haar øverst i Halen, og paa dens venstre Forlaar er indbrændt Bogstaverne HB. Hvo som om denne Hoppe kan give mig Underretning og bringe den tilstede, betaler jeg en god Douceur og des uden alle Omkostninger skadesløs. Fisbikgaard paa Hansted Mark, den 21de August. Jørgen Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Ægte chinesiske romanske og overspundne Guitar, Strænger tillige med alle andre Sorter, faaes for billig P. Nørgaard. Priis hos God Holsteensk-Sæderug kan faas paa Skaarupgaard ved Aarhuus om 8 Dage fra den 28de August at regne. Sammesteds kan og erholdes Foder til 100 Stude, næstkommende VinterEn complet og næsten nye Kiøkkenindretning af støbt Jern, med Komfurer og Stegerovn, kan kiøbes for en billig Priis hos Mad. Langballe paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Sammesteds kan 2de Skolediscipler modtages i Kost og Logie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Nr. 4 af den cimbriske Mercur er udkommet og indeholder: 1. Indsendte Stykker: Ere Gutfeld og Brygmann to aandsforvandte Skriben. ter - eller er Brygmann inspireret - eller er han den største Plagiarius, Jorden bærer: - Tobak til Liigtornskiærer Wolff - To Linier til Hr. Adjunct Clod- Aalborgs nyeste Skilderie urkastet af Hr. Clod, Lærer ved Cathedralskolen Stud. Theol samt Redacteur af Hr. Wandalts Avis. - 2 Rosen, en romersk Kriminalhistorie af Professor L. Kruse, (fortsat) - Bekiendtgiørelse - Subskriptienpaa dette Blad modtages i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-08-31
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquilt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Aar 1821. No. 134. den 1ste September. Løverdagen Den til Forsendelse: med Brevposterne Kongelig allernaadigst 1. privilegerede. huus. lidendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Blandinger. Komnenernes Huus regierede i Constantinopel fra Aaret 1054 til 1185. Derpaa besteg Huset: Angelus og siden Palæologernes Stamme Keiserthronen, under hvilken Constantinopel blev erobret den 29de Mai 1453. Jmidlertid var Stammefaderen til denne Slægt Michael Palæologus beslægtet med Komnenernes Huus, og En af hans Forfædre Georg Palæologus havde forhiulpet den første Kommener Alexius, paa Thronen; ogsaa soutinerede en Green af den komneniske Familie sig paa Keiserthronen i Trapezuut, endog efter Constantinopels Erobring. J Aaret 1784. beviiste en Officeer, som tiente ved det franske Kavallerie, ved Navn Demetrius Kommenus, med lovgyldige Beviser for Retten, at han nedstammede fra denne gamle Keiserfamilie; man har et eget Skrivt, derom, som er udgivet i Amsterdam; formodentlig er den nylig omtalte Alexuis hans Søn; der leve vel endnu andre Descendentere af de gamle græske Keiserfamilier, nemlig Kantacuzenerne; hvoraf En har som man veed, commanderet med Opstlanti i Moldau og den anden er i Morea. Men deels har det, kun regieret 2 græske Keisere af denne Familie, nemlig fra Aarene 1341 til 55, saa at denne Familie er langt mindre berømt end Kommenernes, og deels have disse Fyrster taget paa egen Haand Deel i den græske Revolution og derved paadraget sig den russiske Kei sers Misbilligelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Sagnet om Ridder Rodenstein er bekiendt over hele Tydskland, og lyder i Korthed saalunde: J Middelalderens Feidetid levede paa Rodenstein i Odenvald en Ridder, en Ven af Jagt og Krig, men endnu ei af nogen Qvinde. Da gav engang Pfalz. greven ved Rhinen en Turnering i Heidelberg, og ind bad dertil Ridderne fra Reckar, Rhin og Main. Ogsaa mødte Ridder Rodenstein, thi hvor det gialdt om Kamp- og Ridderleg, der var han altid med. Her saae han den skiønne Marie v. Hochberg og følte sig overvunden. Hun blev hans Hustrue. - Da nogen Tid efter, hans Kiærlighedsruus var gaaet over og de stille huuslige Glæder keedede ham, kom igien hans gamle Kamplyst. Hans Hustrues Bønner vare frugtesløse som hendes Taarer, og da Marie en Dag sank paa Knæe for ham og bad ham blive hiemme, stødte den barske Mand hende fra sig, saa hun kort efter fødte et dødt Barn og døde. Ridder Rodenstein laae imidlertid i Skoven og lurede nærved Borgen Schnellert paa sin Fiende. Da saae han pludseligt ved Midnatstid en dødbleg Skikkelse vandre sig imode fra Rodenstein, og jo nærmere den kom, deste stivere reiste Haaret sig paa Ridderens Hoved, thi det var hans Hustru, hans Marie, med Smaadrengen paa Armen, der svævede for hans Øine og sagde med huultionende Røst: "Du har myrdet Din Kone, dræbt Dit Barn, Drag derfor nu omkring i Landet som et rædsomt Krigens Budskab, og forkynd Kamp og Strid til evige Tider!" Aanden forsvandt, men Ridder Rodenstein, faldt kort efter, i Feiden, og bragtes hen til Borgen Schnellert, hvor han døde. Siden har hans Aand maattet forkynde Krig og Feide indtil denne Dag. Forestaaer en Kamp det tydske Rige, da drager Aanden et halvt Aar iforveien fra Schnellert, og farer med Susen og Krigstummel, med Husen og Skrigen, med Trømmer og Trompeter, med Vognraslen og Heste trampen, i et grueligt og forfærdende Virvar giennem Skove og Dale til Rodenstein. Her bliver den til Krigen nærmer sig sin Ende og drager derpaa igien med samme Larm tilbage, dog uden at lade sig see for menneskelige Øine. Hvergang gaaer Toget tegelmæs sigt giennem en Bondes Gaard i Oberkrinsbach, derfor aabner denne, naar Larmen nærmer sig, strax sine Porte, som ellers vorde sprængte af Aandehæren. - - Saalunde lyder det ældgamle fra Generation til Generation forplantede Sagn, og endnu i det forrige Aarhundrede vil man fleregange troe sig overbeviste omdet ubekiendte Væsens Tilværelse. Amtsarkivet i Reichelsheim har mange Protocoller og Dokumentet desangaaende. (See Gaarsavisen).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Mirakkeldoctoren Fyrst Hohenlohe skal atter have helbredet en høi Person, nemlig Prinds Frederik af Hildburghausen, hvis Øine stode forkeerte i Hovedet, og som forgiæves havde konsulteret de dueligste Læger (!). J faa Minuter bragte han dem til at sidde lige. I en udstædt Erklæring vil han tillige giør Folk viis paa, at hans Kuurmethode med Bøn og Troer noget, som ligeftem følger af Jesu Religion, og undret sig over, at Præsterne ikke betiene sig af et saa probat gammelt Huusraad. Dog beder han Folk forskaane sig indtil videre, da han har indstillet sin Sag til Kirkens hellige Overhoved - Paven. Fi Mile fra Frankfurt er fremstaaet en ny Prophet, som med stor Held kureter ved Sympathie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Maltheser-Ordenen skal nu gjenoprettes, hele det christelige Europa skal indbydes til at fremme den, og man mener, at endeel af Tyrkernes europæiske Besiddelser vil vorde Ordenen anviist til Eiendom. Ridderskabet skal inddeles i tre Dele, efter de tre Hovedkonfessioner i den christne Kirke. Hver Afdeling skal have en Stormester af sin egen Konfession, og staae under en af de store med ham troesforvandte Monarkers specielle beskyttelse. Man troer derved at tilveiebringe en Understøttelse for de mange fattig Adelsmænd, der nuomstunder findes i alle Lande. Man læser nu en Drom af Jean Paul, hvori denne genialske Digter forestiller sig at see en græsk Prophetinde forgiæves paakalde sine Guder og Helt fra Oldtiden, men endelig standse ved hiin ubekiendte Guds Alter i Athen, hvor Paulus erkiendte de Christnes Gud, hos hvem hun da erholdt den ønskede Bistand, idet Han lod en anden Alexander fødes, som ilede hendes betrængte Landsmænd til Hielp. (Tiden vil nu lære, om Digteren faaer dette at see anderledes, end i Drømme?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Tumulten i London den 14de August smittede, strax en Stud, som formelig opponerede mod Slag, teroxen og deserterede i al den Hurlumhei ind i et Huus og opad alle Trapperne. Gandske gravitetisk gloede den ud af Loftslugen paa Liigprocessionen, til stor Glæde for det bedrøvede Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
De tre vilde Mennesker af de saakaldte Kannibaler eller Menneskeædere som ere komne til London, ere bestemte til Foræring for den franske Konge. Manden er uregierlig, og de Klæder man ifører ham, ti ver han strax af sig. Konen er mere lærvillig, og viser sig stedse i en Ginghams Klædning; de have begge Overlæber giennemborede, og bære i samme ligesom i Ørene Zirater af Træe. Da disse Vilde bleve viiste i Dover, drog Nysgierrigheden ogsaa et ungt meget smukt Fruentimmer hen, for at see dem; Kannibalerne slugte hende med Øinene og yttrede ved deres Gesticulationer det Ønske, at de gierne gad fortær, den skiønne Tilskuerinde. De overgave ofte dette Barn til Vogteren, og søgte ved Tegn at giøre han forstaaelig, at han maatte beholde Barnet, hvis har vilde give dem deres Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
En gammel Vaskerkone i Dresden har myrde en Tienestepige og derpaa angivet sig selv - for at komme til at døe paa en ligesaa glimrende Maad som nylig Kalkofen paa Skaftet, Den danske Konsul i Ægypten har til Khvns. Museum kjøbt en meget vel bevaret og sitligt indsvøb Mumie for circa 800 Specier. At det i sin Ti maa have været en fornem Person, kan man slutte sig af at det ligger i fem med usædvanlig kostbare Zirate smykkede Kister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Anecdote. Slagtermester B., i, havde en Søn, der var engageret som Skuespiller ved det derværende Theater, hvor han dog kun traadte op i stumme eller underord. nede Røller. Faderen var imidlertid meget stolt at det Kunstnernavn, hans kiære Søn saaledes havde tilegnet sig, og kunde ikke finde Ord nok til at give sin indvortes Glæde derover Luft. - Engang traadte en gammelagtig Kone ind i Slagterboden og forlangt, for 2 Skilling Pølse. Slagteren tog en lang og ty Pølse frem, lagde den paa Bordet, greb en Kniv og i afmaalte med denne et lille Stykke. Jmedens har syslede dermed spurgte Konen ham: "Kiære Hr. B. er Skuespiller B - Deres Søn? - Det skulde jeg mene!" - "Jeg har saamænd nylig seet ham spille." - "Saa?" (Han skiød Kniven noget længere op paa Polsen.) - O, han spiller gandske fortræffeligt!" (Kniven rykkede et godt Stykke høiere.)- Salig Fleck var rigtignok en stor Acteur, men Deres Søn er dog hans Mester!" (Slagteren skiød et Kniven op til Midten af Pølsen. - Man har ogsaa gjort saameget Væsen af Jffland, og han spilte 3 ogsaa mange Roller brav, men Deres Søn naaer han n dog ikke." (Slagteren holdt inde med at skiære, og gav et Stykke til.) - Nu gjor man saameget Væsen af Hr. Devrient, men jeg mener, med Deres Søn kan han dog ikke maale sig. Nu kastede den de henrykte Slagter Kniven fra sig og rakte Kiællingen Pølsen for hendes 2 Skilling, med de Ord: "Der, i Mutter, tag hun den kuns heel Besværing fra Aarhuus Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
(Af den cimbriske Mercur).Med vore modige Taaret nedlægge vi denne vor bittre, men billige Klage for Deres Naades Fødder, Vi vide ikke, om det er kommen Dem for Øre, at her existerer en Klub og et dramatisk Selskab, som er opkaldt efter Dem, fremdeles, at vi aarligen holdet et Marked her, som er opkaldt efter en Herr Sanct Olu- og gierne feires med et Bal, hvilket, som Deres Naad veed, er en stor Ratitæt om Sommerdage. Sidste Sanct Olufs Søndag skulde her nu ogsaa være Bal Directionen anmeldte det, men - o, hvor prosaisk Chapeaubilletter koste 1 Rbd., Damebilletter 2 Rbmk. Stykket." Altsaa vedgaaer Directionen i et Selskab, som efter Deres Naade kalder sig Polyhymnia, offentligen sin usalige Mening, at der gaae tre Damer paa een Herre. Naadige Frøken, kan der ikke før gaae tre Herter paa een Dame, Ere vi da fuldne saa døbt i Prisen, at vi ei eengang have al pari Værd med Mændene: - Hvilke græsselige Taxeerborgere ere ikke disse Herrer Directeurer, Uforstandige Vurderingsmænd. - Og de vove at præsidere i et Selskab, der bærer Navn efter Dem, værdige Dame, - Vi indsee ikke rettere, end at de have forbrudt sig grovelig mod Dem, som deres Skytspatronesse. Ja,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
det er isandhed ret ynkeligt, at alle Muser og Gratier tilsammen ikke skulde gielde meer end fire Aarhuus Cavalerer, endda maadelige nok. Vi gade dog virkelig vidst, hvad man paa et Bal og flere Steder vilde fange an uden os, Ogsaa have vi foreløbigen tager den Hævn, der stod i vor Magt, i det vi ere blevne borte fra Ballet, holdende os alt for gode til, som Tomarks=Damer at valtse med Rigsdalers Herrer. Men vi maae have bedre Satisfaction. Thi bede v. Deres Naade ret indstændigt, tage Deres smukke poetiske Navn fra hiint prosaiske Selskab, der virkelivilde giøre vel i, at opkalde sig efter denne hersens Sanct Oluf, der sagtens har været en erklæret Fruentimmerfiende, eller efter Diogenes, eller efter en anden conisk Philosoph, der formodentlig har betragtet, at stakkels Fruentimmer som Tredieparten af et Menneske, om ikke reent som et nonens. Vi anbefale o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
den naadige Frøken Polyhymnia, Parnasset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus Jfr. Thorsøe, Copiist Hegedahl, Pastor Nees, Capt. og Toldkasserer Lindberg, Kiøbmand C. Wulff, Madame Schmidten, Frøken Leth, Froken Scholten, Handelsbetient Holm. Handelsmind E. Møller, Lieutenanterne Hielte, Brochdorff og Tønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Capitain Hagerup, Major v. Holch, Jomfrue Rützou, bud. Brendstrup, Capt. Landinspecteur Rørbye, H. T.) Wissing, Studios. Chirurgiæ Cassel, Handelsmand Ande. Thomsen, Cantor Kabell, Capelmusikus Funch, Jfr. Funch, Copia Wilschau, Cand. Tycol. Lindgaard, Jfr. Schmidt, Student Hvass, Cand. jur. Hvass, Prof. Etatsraad Engelstoft, Frue Carup, Krigsassessor Wilde, F. Terkildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Bekiendtgiørelser. Natten imellem den 20de og 21de August er at Bierre Arrest udbrudt 2de farlige Forbrydere, nemlig: Hestetyven Claus Rasmussen, født i Fyen, har været boesiddende paa Brørup Mark i Aarhuus Amt, 35 Aar gammel, 65 Tommer høi, har blaae Øine, blond Haar, rundladen Ansigt, rødmusset, seer vel ud, bred af Skuldre, stærk af Been; ved Undvigelsen var han iklædt en mørkeblaa Vadmels Trøie, en rødstribet Vest, gule Skindbuxer med hvide Knapper og Lærreds Overbuxer med Brenknapper, hvide uldne Strømper, Træskoe paa Fødderne og Hat paa Hovedet. Lars Pedersen Homod, 19 a 20 Aar gammel, middel af Vext, bleg af Ansigt, mørk Haar, iklædt en skidenblaae Trøie, et Par bruunagtig uldne stribede Buxer, en stribet Vest, Træskoe paa Fødderne, og en sort Læderkasket paa Hovedet; han har et Ar i Panden, et bag paa Halsen, og et paa Pegefingeren paa venstre Haand, som er tilføiet ham ved Sabelhug; denne Person er i dette Aars Foraar efter Høiesteretsdom kagstrøgen i Ebeltoft, og er nu ved, Landsoverretsdom tildømt at brændemærkes og atter at kagstryges, Disse Personer som ere særdeles farlige for den offentlige Sikkerhed, efterlyses herved med tienstlig Anmodning om, hvis de skulle antræffes de da maatte anholdes, og saadant mig tilkiendegives, som betaler de paa deres Paagtidelse og Vare ægt anvendte Bekostninger. Herredscontoiret i Hornsyld den 21de August 1821. Brorson. Paa den hele Skarnbynge af Pøbelord hvo med nu ogsaa Hr. Adjunct Clod eder offendig talder sig Redacteur af Aalborg Stiftsavis uagtet Hr. Want alle Navn staaer trykt derpaa, søger at overstænke mig, en Fremmed her i Landet, har jeg in et at svare, da jeg troer, et Argreb af den Art neppe kan skade den Angredne, men med enhver Retskaffens Foragt maa falde tilbage paa dem, som enten selv forfærdige slige Skamskrifter eller og laane deres Navn dertil. Men jeg gientager herved min Opfordring til Hr. Borch, at bevise hvad han har sagt, og int til dette skeer, haaber jeg ingen Tænkende vil ansee mig for Bedrager, ligesaalidet som de mange agtværdige Læger, der saavel hertillands som i Udlandet have bevidnet min Duelighed i mit Fag, vil kunne fortiene dette Navn. Horsens, den 31te August 1821. N. Wolff, junior, Tandlæge og Liigtornoperateur. og et Halvtag til Gaarden med tilliggende Gaardsplads, og de i Gaarden værende Kakkelovne, bliver efter Skifterettens Forlangende stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction, Tirsdagen den 25de Septbr., 2den dito, dito den 9de Octbr., 3die dito, dito den 23de dito; hver Dags Eftermiddag Kl. 3. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue og den sidste i Ste Randers den 25de August 1821. det selv. Nickelmann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
At Jngen herefter betroes noget paa mit Navn eller af Venskab for mig, hvem det end maae være, uden min skriftlige Tilstaaelse, bekiendtgiøres herved. Mallinggaard den 31te August 1821. S. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Næstkommende Onsdag den 5te Septbr. om Eftermiddagen Kl. 5, bliver i Fattigvæsenets Arbeidsanstalt holdt Licitation over de ved bemeldte Stiftelse forefaldne Kiørsler, til hvilken Tid de Lysthavende ville møde. Aarhuus den 1ste Septbr. 1821. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Mandagen den 10de Septbr. næstk., om Formiddagen Kl. 9 bliver paa denne Byes Raadstue Licitation, foretaget over Leverancen af en for Hovedgaarden Scheel, behøvende Curasseethest, som skal afgives ved forestaaende Landmilice-Session. Hvilket herved bekiendt : giøres til Liebhaveres Efterretning. Greenaae den 28de August 1821. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Ifølge Forliig og derefter passeret Udlæg, samt efter vedkommende Udlægshavers Begiæring, bliver Gaardmand Morten Henrik Jørgensens eiende og paaboende Gaard i Tafteberg Bye her paa Samsøe, dens Bygninger og tilliggende Eiendomsgrunde, samt endeel medfølgende Besætning og Løsøre stillet til 3de Auctioner, nemlig: Onsdagen den 26de Septbr., dito den 10de Octbr., og dito den 24de dito, Hvilke Auctioner samtlige afholdes i Gaarden selv de anførte Dage om Formiddagen Kl. 10, og ved sidste Auction bortsælges Gaarden absolut. Hvilket herved Pillemark paa Samsøe den 22de bekiendtgiøres. Bay. August 1821. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Mandagen den 10de Septbr. næstk. om Formiddagen Kl. 10 bliver ved Auction paa denne Byes Raadstue bortsolgt: en ved Slesvigske Curasseer-Regiment i No. staaende Hest, tilhørende Boet efter afg. Amtsprovst Worsøe i Aalsøe. De Lysthavende ville behagentlig give Møde. Grenaae den 28de August 1821. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afg. Mette Nielsdatter, Jørgen Mogensens Hustrue i Verenigindkaldes herved ifølge Plakaten af 26de Octbr. 179. og 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel for mig som Skifteforvalter i bemeldte Boe, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Giæld til Boet. Skanderborg den 20de August 1821. Blichfeldt, Skifteforvalter. Afdøde Bager Christion Hardels og siden afdøde Enkes Stervbegaard her i Byen, som er indrettet til Bagerie, bestaaer af 9 Fag Forhuus og 4 1/2 Fag Sidehuus, teglhængt Bindingsværk, i god Stand og har fordeelagtig Beliggenhed, samt et Stk. nær ved Byen beliggende Jord af Hartkorn 2 Skpr. 1/5 Alb., stilles til nye Auction som holdes her paa Raadstuen Løverdagen, den 22de Septbr. Kl. 10 Formiddag, hvilket herved Ebeltoft den 30te August 1821. kun giøres. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Hos undertegnede er et nyt smagfuldt Sortiment, engl. hvidt og couleurt Fajance eller Steentøi arriveret, som sælges til meget billige Priser; ligeledes en jeg som sædvanlig forsynet med alle muelige Sorter Colonial-, Urtekram, Maler, og Farvevare, god rød Gammel- og Ung Viin, Rhinskviin, Glasvore, m. m. Reel Behandling og prompte Expedition forsikkres. Christian Bang, paa Middelgade. Det Handelsmand Oppendem og Kone, Stervbo tilhører de Sted, No. 210 paa denne Byes Brødre, gade, be staaende af: 8 Fag 2 Etage Bygning til Gaden, En examineret Gartner med bedste Characteer, som er forsynet med gode Anbefalinger, søger Condition paa en Herregaard i Jylland til Maidag 1822. Han conditionerer indtil Dato paa Petersholm pr. Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-04
No. 135. Aar 1821. den 4de September. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Stiftstidende. Christendommens Kamp mod Jslamismen. Nu synes det, som Krigen snart maa bryde løs. Den 26de Juli var Terminen udløben som skulde afgiøre dette vigtige Anliggende, men endnu den 28de, havde Porten ikke erklæret sig, hvorvidt den vilde antage Ruslands Ultimatum eller ei. Da forlangte Baron Stroganoff Reisepas for sig og hele Legationen, men Storherren nægtede ham det. Alle øvrige leuropæiske Ministre begave sig derpaa til Reis Effendi, Udenlandsministeren), og endnu samme Dag fik Havnekommandanten Ordre til at lade ham passere. Den 30te Juli gik han ombord fra Bujukdere, for at begive sig til Odessa. Saasnart denne uforfærdede, Diplomat, der har erhvervet sig hele Christenhedens Agtelse, er indtruffen til hiin Stad, skulle Russerne, have Ordre til at passere Pruth og begynde Fiendtlighederne. Den 1ste August forlod General Wittgenstein Odessa med sin hele Stab, for at begive sig til hæren i Bessarabien, og samme Dag blev Odes sas Frihavn spærret, ifølge den russiske Regierings Ordre. De tyrkiske Tropper i Moldau og Wallakiet, have concentreret sig. Feldtoget vil mueligen altsaa borde aabnet med et stort Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-04
Ogsaa i Arabien er der udbrudt en frygtelig Revolution, som giør Opsigt vidt og bredt. En Rebel, der udgiver sig for en sand Ætling af Propheten Mahomet, har draget en Mængde Mennesker til sig alle Klasser og forsynet dem med Vaaben. Ogsaa Egypten skal der være Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-09-04
Engellænderne observere Begivenhederne i Archibelaget med stor Opmærksomhed, og have afsendt en Eskadre til Patras og Morea. At Grækerne her i skulde have lidt et ubodeligt Nederlag, behøver nærnere Stadfæstelse. Men sikkert er det, at Øen Cypern er i Opstand, at Demetrius Ypsillanti er bleven udnævnt til Overgeneral for de græske Tropper paa Fastlandet, at den tappre Ærkebisp German har erobret Staden Lala, som beboes af de meest krigerske Tyrker, og er beliggende 4 Mile fra Olympia. Jfølge en Proklamation fra denne Bispegeneral ere alt 724 Byer, store og smaae, befriede fra Tyrkeaaget. Jngen Nation tager saa virksom Deel i Grækernes Skjebne, som de brave Tydskere. Der oprettet græske Legioner i Stuttgardt, Offenbach, Aschaffenburg, o. fl. Stæder, og Prinds Emil af HessenDarmstadt har tilbuden sig, at være de nye Korsfareres Anfører, hvis de ønske ham dertil, og da han i de sidste Felttoge har viist, at han forstaaer Krigs haandværket, saa tvivles ikke om, at hans Tilbud med Glæde vil modtages. Samme Prinds har des- uden givet 50,000 Fl. til Korsfarernes Armering.