Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-25
2. Geographie. J alle de bedre Skoler har man allerede udvidet denne Green udenfor Fædrelandets Grændser, saa at Børnene i 3 Skoler i det Sogn, jeg har for Øie, kjende alle Europas Hovedstæder og Rigernes Beliggenhed for hverandre, saavelsom de vigtigste Floder og Bjerge; ligesom de næst Fædrelandet især ere bevandrede i det hellige Lands Geographie. Heri har de altsaa heller ikke mere Underviisning behov. Hvad man derimod kunde ønske dem nogen Kundskab om, det er de vigtigste a. historiste Begivenheder, nemlig i deres eget Fædreland. b. Ligeledes meere Øvelse i at læse i Bog, thi at læse og læse er to ganske forskjellige Ting og en god Forelæser er en sjelden Fugl. At læse i Bog har de vel lært i Skolen; de Fleste læse ogsaa rede, naar Skoletiden er endt; men et er at læse rede, et andet er at læse smukt, med det rigtige Eftertryk, med Følelse. Derfor bør Læsningen forædles. Kun paa en saadan forædlet Læsning hører man med Fornøielse, imedens Tilhørerne i det modsatte Tilfælde ville enten kede sig eller falde i Søvn. c. Skrive, jeg mener Øvelse i at sætte sine Tanker paa Papiret i passende Orden, denne kunde ligeledes være meget gavnlig. d. Men hvad sige vi om den Kunst at tale, ikke at holde Taler, men den Kunst at kunne foredrage sine Tanker mundtlig med Lethed og udbrede over hvad man har at meddele, Klarhed og Behagelighed. Dette er sandelig ikke lært paa een Dag, og saa ere de, vi maae tage hvilkensomhelst Stand, om hvem vi kunne sige med Sandhed, han har Ordet i sin Magt. Mangen En selv med god Opdragelse, ja endog med videnskabelig Dannelse, som skriver ypperlig for sig, er en reen Sinke i det Øieblik han skal forklare sig mundtlig. Paa Høiskolen maa man altsaa behandle denne Sag med megen Alvor at kunne tale godt for sig, uden for mang Gjentagelser, uden at blande det ufornødne ind i det fornødne, er jo i vore Tider saa meget meere ønskeligt, da vi baade have Forstanderskaber og Stænder, og paa begge Steder kræves der et ordentligt mundtligt Foredrag, c. Naturlærre kunde vel ogsaa være ønskelig; dog troer jeg, at den Bonde, som forstaaer at benytte et populairt Skrift og tilegne sig dets Jndhold, vil i en saadant, naar det rette anvises ham, finde den fornødne Belærelse i denne Retning. See, her er nu det, som jeg finder, at Bondesønnen kunde have godt af at lære; men, skulle vi for den Sags Skyld oprette Høiskoler, de bekostelige Høiskoler, nei, vi behøve i mine Tanker ikke at gaae saalangt for at finde hvad vi søge, vi kunne finde det hos en stor Deel af vore Landsbyskolelærere. Jeg tænker mig nemlig Sagen saaledes. De Unge aftale med Skolelæreren, at de møde f. Ex. hver Onsdag Aften fra 5 til 8 i Maanederne Novbr., Decbr., Jan., Febr., det er omtrent 16 Gange De bringe hver et Lys med sig, og betale tilsammen hvad enten de ere 5 eller 20, 1 Rbd. for hver Aften tilligemed et Par Daler for Varme. Denne Underviisning vil da koste hver Person, hvis Tallet er 10 noget under 2 Rbd., og gjentaget i 3 Vintere, neppe 6 Rbd. Dette kalder jeg at faae sin Dannelse for godt Kjøb, ei at tale om, at Bondesønnen lærer her det samme som paa en Høiskole og lærer det uden at forlade Hjemmet og uden at afbryde sin Virksomhed der, og uden at blive, hvad han maaskee kunde blive paa en Høiskole, en af sin gevaltige Viisdom opblæst Vindmager. En Høiskole vilde kun staae aaben forden, der har Penge, Aftenskolen derimod, den staaer aaben for Enhver, som i 3 Aar kan afsee nogle faa Daler Har han saa gaaet i denne Aftenskole i 3 Vintere, og er nu bleven 17 eller 18 Aar, og han saa finder Lyst til ogsaa at udvide sin Kundskaber i Landbovæsenet, saa, istedetfor at søge til et Jnstitut, tager han Tjeneste uden Løn et Aar eller to paa en stor Avlsgaard, som har en bekjendt dygtig og driftig Bestyrer.