Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-11
J Nord, Kirketidende Nr. 37 fortælles, i Anledning af at Præsten Hr. Baerfod, Sognepræst til Nyde og Handberg M. i Ribe Stift, skal aldeles have afskaffet at bekræfte de Unge i deres Daabspagt ved Confirmationen, idet han aldeles Forbigaaer de kirkelige Spørgsmaal: "Forsager Du Diævelen o. s. v., fortælles følgende Historie: "En Skoledreng blev spurgt af Skolelæreren, om Hedningerne ikke ogsaa kunde blive salige, hvortil Drengen svarte: jo formedelst Troen paa Christum. Skolelæreren spurgte om Hedningerne ikke ogsaa kunde blive salige uden at troe paa Christum, hvorpaa Drengen svarte nei, og blev fast derved, at der er ingen Salighed at finde uden ved Troen paa Christus. Kort efter kom Skole Examen og Præsten gav Drengen det samme Sporgsmaal, og fik samme Svar. Men Præsten spørger Drengen videre, om han vilde fordømme Nogen, hvorpaa han svarte nei; derpaa forlangte Præsten af Deen gen, han skulde bevise hvad han havde sagt, hvorover Drengen blev forbløffet og tang. Men saa tog Faderen, Jver Pedersen, der som Medlem af Skolecommissionen var nærværende, Ordet, og yttrede sin Forundring over, at Drengen just skulde have dette Spørgsmaal. Præsten svatte: jo for just der havde han forseet sig mod sin Lærer, og er pligtig til at bede om Forladelse. Men Faderen forbød dette med de Ord, at her var Jntet skeet, som han skulde bede om Forladelse for, det maatte da først undersøges, hvori Forseelsen bestod. J stor Vrede løb Præsten hen til Døren, lukkede den op, og jog Drengen ud, uforhørt, uoplyst og uxamineret, og befalte Faderen at holde sin Mund. Dermed endtes nu vel denne Disputats, men siden har Præsten været uvillig til at forlige sig med Faderen, med mindre han vilde lade sin Søn tilbagekalde den Sætning, at der behøves Troe paa Herren til Sallighed, og Sagen, vil nu blive paakiendt af Skolens Foresatte."Hr. F. Larsen i Odense skænder i Avisen paa "de Natterovne, der uantastet indsmugle, for ikke at sige indstjæle, deres formalede Korn ved Transport i Aaen, medens Kjøbmænd og Brændeviinsbrændere af Toldvæsenet behandles paa det allerstrængeste." Han beklager sig over, at de til disse Expeditioner bortrane hans, ved hans Have i Tor vegen beliggende, med Jernlænker tøirede og laasede Baade, efter at have sønderbrudt Laas og Lænke, endskjøndt Man skulde troe, at sligt Ty ver, især da det drives i det Store, nok kunde smide af sig, at Vedkommende selv anskaffede sig Baade og Pramme dertil. I Kardyb, Kobberup Sogn, Fiends Herred, afbrændte den 27de f. M. en Gaardmands Vaaningshuus. Hans Kone var nær bleven et Offer for Jlden; Man maatte nemlig med en Branddage rive hende ud af det brændende Huus; imidlertid blev hun meget forbrændt. En Soe og en Hund omkom i Luerne og det meste Jndboe brændte. Jlden var opkommet i Skorstenen, imedens Konen da(Hp. Av) gede. Huset var assureret, 2 Fra Randers skrives under 10de De J Løverdags havde vi her en orcanagtig Storm af Nordvest, som skal have anrettet uberegnelig Skade paa Kornet, der nu stod høstefærdigt. Jsær har Rugen lidt overordentligt, og man skal uden Overde velse kunne antage, at Halvparten, ja maaskee de to Trediedele af Kjærnerne ere blevne afpidskede af Stormen, og ligge nu til ingen Nytte spildte paa Jorden. Dette er saa meget mere beklageligt, som Rugen var den Sædeart, der stod bedst iaar og ledede Landmanden nogen Erstatning for den maadelige Byg og Havre. Her i Byen for Tagstene af Husene, og adskillige unge Træer knækkedes Ogsaa for Storkene, som i stor Mængde bygge og boe her paa vore Tage, var det en bedrøvelig Dag da mange af deres Reder ødelagdes, medens Ungerne, hvis Vinger endnu ei have erholdt den fulde Stykke, nedkastedes og tildeels omkom. Thisted.