Aalborg Stiftstidende, 1845-05-15
Landvæsens-Jnstitut. Da jeg ønsker at virke i Lysets og ikke i Mørkets Tjeneste, anseer jeg det for min Pligt, og i Sagens Jnteresse, offentlig at gjøre Rede for, til hvilket Maal jeg vil arbeide hen, og ved hvilke Midler jeg haaber at kunne opnaae samme. Maalet for min Virksomhed skal være, at bibringe unge Mennesker, der vælge Landvæsenet til deres Levevei, saadanne Kundskaber og Færdigheder, at de med Jndsigt og Sikkerhed kunne beherske de Forhold, i hvilke de senere som Statsborgere skulle indtræde. Det ligger i Sagens Natur, at dette Maal ikke nøie kan afpæles, men Erfaringen maa være den bedste Veileder til at finde den rette Begrændsning. Nærmest tænker jeg mig som mine Elever Ynglinge i en Alder fra 1720 Aar med saadanne Kundskaber, som en sædvanlig Borgerskole eller en god Landsbyskole kan give, have de flere er det desto bedre, og disse Ynglinge skulle ved et Zaarigt Ophold ved Jnstitutet først og fornemmeligst sættes istand til at opfylde de Fordringer, der med billighed kunne gjøres til en dygtig Avlsforvalter, Avlsbestyrer eller Forpagter, saa at de ad denne Vei kunne aabne sig Adgang til en selvstændig Stilling. Men Staten og Communen fordre nu stedse meere Deeltagelse af de enkelte Medlemmer af Samfundet, og derfor skal det være mig magt paaliggende at danne de mig anbetroede unge Mennesker ogsaa i denne Retning saaledes, at de baade til deres egen og det Offentliges Gavn og Ære kunne opfylde deres statsborgerlige Pligter. At arbeide samvittighedsfuldt hen til dette Maal skal være mit Livs Opgave og min Medinteressent er besjælet af samme Jver. Dette være nok om Maalet, og jeg skal nu omtale de Midler, vi agte at anvende til sammes Opnaaelse. Det er nu almindeligt anerkjendt, at den Landmand, der forener Theori med Praxis, opnaaer de hurtigste og skjønneste Resultater. Paa Grund af denne Betragtning har jeg forenet mig med en dygtig praktisk Landmand, der er ovet i at bestyre en vidtløftig Eiendom, og desuden besidder en ikke ringe Grad af almindelig Dannelse. ville altid søge at forene Praxis med Theori. Ved Enden af det fuldstændige Zaarige Cursus vil offentlig Examen blive afholdt med de afgaaende Elever, og Charakterer dem meddeelte. Med alle Elever vil desuden aarlig anstilles en offentlig Prøve. Den theoretiske Underviisning har jeg foreløbig tænkt mig fordeelt, som følger: 1. Vinterhalvaar: Huusdyrenes Røgt og Pleie i sund Tilstand, Læren om de forskjellige Gjødningsmidler, Dansk, Tydsk, Historie, Geographi og Regning. Sommerhalvaar: Læren og Korn- og Græsarternes Dyrkning og Behandling, samt Høbjergning, Qvægavl, de ovennævnte almindelige Videnskaber, men i færre Timer, og saaledes til Enden af det hele Cursus. Vinterhalvaar : Læren om de forskjellige Jordarter, og de for samme passende Planter, Engvanding, Hesteavl, Hestens Ydrelære, Huusdyrenes Anatomie, Mathematik, mechanisk Physik. Sommerhalvaar, Besætningsvæsenet, bedømt efter forskjellige Forhold (Meieri, Sveitseri, Studehold, Qvægfedning), Botanik, Havedyrkning, Landmaaling, Nivellering. Vinterhalvaar de forskjellige Driftsystemer og Markinddeelingen, som svarer dertil, Skovkultur, Faareavl, Biavl og Fjerkræ, Huusdyrenes Behandling i syg Tilstand, Mathematik, Physik, landeconomisk Bogholdning. Sommerhalvaar, Fortsættelse af Underviisning Landmaaling, Nivellering, Bogholdning og forøvrigt Repetition.