JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-08-30
Underskrevne Eiendomsbesiddere og Sogneforstandere have alt længe følt Trang til for Deres Majestæt at tolke de taknemlige Følelser, der saa ofte maatte vækkes hos os i Anledning af Deres Majestæts kongelige Gave, Anordningen af 13de August 1841. Den reen folkelige Aand, hvori dette Lovbud er affattet, er saa tydelig og saa fremtrædende, at vi ved at see Deres Majestæt i vor Midte, ei kan tilbageholde vor varmeste Erkjendtlighed, og vove vi derfor herved allerunderdanigst at bringe Deres Majestæt vor hjertelige undersaatlige Tak, for den ved denne Anordning fremkaldte friere Forfatning af Landcommunalvæsenet, vor Tak for dette store Bidrag til Samfundsforholdenes Udvikling, og for det derved forøgede Haab, at Deres Majestæt gjerne seer Borgerlivet udvikle sig igjennem frie Former, ved Hjælp af retfærdige og humane Love i Overeensstemmelse med Tidsaanden og dens Krav. Saa see vi og heri et nyt Beviis paa Deres Majestæts Viisdom og landsfaderlige Omhu, et nyt Beviis for at Folkets billige og betimelige Ønskers Opfyldelse ligger Deres Majestæt paa Hjerte; thi alt i en Tid var Ønsker levende her om en bedre Organisation af Landboforholdene, og et derved forøget Tilsyn med Amternes Oeconomie og indre Anliggender. Vi takke fremdeles Deres Majestæt for den os Skatteydere ved samme Anordning tilstaaede directe Medvirkning til vore egne communale Sagers Afgjørelse, og ville vi fremdeles stræbe og arbeide for, at Deres Majestæt maa høste den rige Frugt, der er den folkelige Regents bedste Løn Folkets Kjærlighed og Lykke og Lyst til at arbeide Haand i Haand med Deres Majestæt paa Borgersamfundets Velvære og friere Udvikling. Gud bevare Deres Majestæt til Held for Danmark og dets Borgere.
Almuevennen, 1843-08-30
Det er med en sand Glæde vi meddele denne Adresse, der staaer som et straalende Lyspunct midt i al det pyntelige og pralende Maskespil, hvormed Høie og Lave kappes om at fremstaae for Majestæten; dobbelt glædeligt er det, at det er Bondestanden der saaledes fremstaaer, og veed saa passende at forene Undersaattens Ærbødighed for sin Konge, med Statsborgerens Frimodighed og Selvfølelse overfor Landets Regent. J alsin Korthed er Adressen af et rigt og vægtigt Jndhold, og lader Kongen paa det Klareste see, hvad det er den oplyste Deel af Folket ønsker og tragter efter. Kongen takkes fordi Communal-Anordningen er affattet i en reen folkelig Aand", at der ved den er fremkaldt en "friere Forfatning af Landcommunalvæsenet, der er et stort Bidrag til Samfunds forholdenes Udvikling", og forøger det Haab at Kongen "gjerne seer Borgerlivet udvikle sig igjennem frie Former, ved Hjelp af Love der stemme "med Tidsaanden og dens Krav, og der sees et nyt Beviis for, at Folkets billige og betimelige Onskers" Opfyldelse ligger ham paa Hjerte, han takkes fremdeles fordi "Skatteyderne" ved samme Anordning er tilstaaet "directe Medvirkning" i deres egne communale Sagers Afgjørelse, og de Underskrevne love fremdeles at stræbe for Folkets Lyst til at arbeide Haand i Haand med Hs. Majestæt paa Borgersamfundets Velvære og friere Udvikling.
Almuevennen, 1843-08-30
Vi takke den lollandske Bondestand for denne Adresses Afgivelse, og haabe at dens Exempel vil virke til, at Folket stræber efter at aflægge den udvortes vildledende og blændende Glands, naar Kongen vandrer i dets Midte, og derimod søger i al Oprigtighed at fremsætte for ham dets Trang og dets Savn, dets Mangler og dets Haab. Om Æresfølelsen. For meget og for lidet fordærver Alting"
Almuevennen, 1843-08-30
Himmelbjerg-Festen.
Almuevennen, 1843-08-30
Den 16de denne Maaned feiredes dette Aars Himmelbjergfest, hvorved en temmelig talrig Menneskemængde, en 3000, var tilstæde (Om Festen i de foregaaende Aar see Nr. 39 af dette Blads første Aargang). Omtrent Kl. 10 aabnede Proprietair og Stænderdeputeret Tang Festen ved et Foredrag, hvori han udviklede Hensigten, med Festen, nemlig at give Folk fra Landets forskjellige Egne større Leilighed til at lære hverandre at kjende, hvilket maatte ansees for en Nødvendighed, hvis Udviklingen af vore Forhold skulde gaae fremad. Pastor Steen Blicher som har opmuntret og virket saa meget for Festens Tilblivelse, udbragte et Held, Hæder og Velsignelse for vort danske Fosterland.
Almuevennen, 1843-08-30
Adjunct Sneedorf Birch udviklede Vigtigheden af at Enhver bekæmpede i sin Kreds Fordumsfuldheden og Dumheden, og derhos søgte at befordre alt Godt og Skjønt. Capitain Müllen udviklede i et fortrinligt Foredrag Almeenvæbningens Gavnlighed og Nødvendighed for vort Lands Forsvarsvæsen og Bondestandens Opkomst. Ved Middagstid holdt Kammerraad Drewsen et varmt og kraftigt Foredrag, hvori han fremstillede Vigtigheden af Jnteressen for de communale Anliggender, og opfordrede til Stiftelsen af communale Foreninger i Lighed med den, som findes paa Kjøbenhavns Amt. Senere udbragte Pastor Blicher et "Held, Hæder og Velsignelse for det svenske Broderfolk, og under Maaltidet følgende Togst for en stærk, fast og udholdende Villie: "Det er godt, det vil jeg!" siger Peer – men jeg vil dog først betænke mig, og spørge Poul ad: om han ogsaa vil. Og hvad vil saa Pouls Han vil ligesom Peer; men han vil dog ligesaa betænke sig lidt, og spørge Jens og Niels og Søren og Christen og Lars og Mads ad. Og hvad kommer der saa omsider ud af al den Spørgen og den Betænken, Jngenting forresten: Alt bliver ved det Gamle, fordi disse betænksomme Menneskers Villie ligger i – Andres Lommer. For den, hvis Villie ligger i egen Lomme, for en stærk, fast og udholdende Villie – en dansk Skaal! Justitsraad With udbragte en Togst for Holger, Danske, som et Symbol for vor nationale Kraft og Udholdenhed, hvorved han paa en fattelig Maade behandlede Sagnet om, at Hølger Danske endnu er ilive og vil komme til Hjelp, naar Danmark er stædt i Fare, og hertil knyttede Kammerraad Drewsen med megen Lune, en Skaal for Hølger Danskes Koner og Døttre, som med saa megen Jnteresse overværede en Sammenkomst, der afholdtes i liberal Aand. Senere hen paa Eftermiddagen holdt Komd. Bloch fra Aarhuus en Tale, hvori han skildrede det danske Sprogs Tilstand i Slesvig og opfordrede de Tilstædeværende til at tegne sig paa en fremlagt Liste til danske Underviisningsanstalters Fremme i Nordslesvig. Foredragene sluttedes med en Tale af Cand. Ploug, een af "Fædrelandets Udgivere, hvori han, efterat have viist, at vort Fædreland, hverken det i Rummet eller det i Tiden, var i en saadan Tilstand som det kunde og burde være, gjorde opmærksom paa, at dette ingenlunde var Regjeringens Skyld, men Folkets egen, idet Regjeringens Beskaffenhed altid er afhængig af Folkets, og sluttede med at lægge de Tilstædeværende Fædrelandets Fremtid paa Hjerte, den hvilede paa Folkets egne Skuldre; udviklede dette Kraft, Dygtighed og Selvstændighed, vilde den blive ærefuld og lykkelig; vedblev det i sin Sløvhed og Ligegyldighed for sine egne Anliggender, saa vilde den vorde Skjændsel og Fornedrelse. Om Aftenen afholdtes Bal og en stor Deel af Natten brændte Blus, bestaaende af Tjæretønder, anbragte paa lange Stager paa Bjergets høieste Puncter, der lyste vidt omkring i Landet.
Almuevennen, 1843-08-30
Det er at beklage at den kraftige og opvakte jydske Bondestand kun var tilstæde i forholdsviis ringe Antal, hvortil Aarsagen vel især maa søges deri, at Festen var henlagt til en Dag midt i den travleste Høsttid. Nogle have meent, at den største Deel af de Tilstædeværende ikke havde indfundet sig med den rette Sands for Festen, ikke for at høre og lære, overveie og raadslaae og fælles almeeninteressante alvorlige Anliggender, men kun for at træffe Bekjendte og more sig, men dog har man fundet, at Festen iaar havde en meere afgjort politisk Retning, end i de foregaaende Aar, og det forventes derfor, at den vil stræbe stedse meere efter et tydeligere og bestemtere Maal, hvorhos vistnok det størst mulige Besøg sikkrest vil opnaaes, naar den een Gang for alle fastsættes til en vis bestemt Dag, der ikke bør indfalde i Høstens kostbare Tid, da Bonden derved nødvendigviis, afholdes fra at møde. En saadan Folkefest skal forene alle Aldere og Classer af Statsborgere paa en, om muligt ved historisk Vigtighed udmærket Dag til en simpel, sindrig og oplivende Høitid; den Rige maa paa den Dag glemme sine Penge, den Fattige sine Sorger, Haandværkeren sit Værksted, Bonden sin Mark og den Lærde sine Bøger; Alle maa blandes i brogede Kredse hvor ingen Anmasselser eller Prunk bør finde Sted. Der skal Mængdens Jnteresse for Offentligheden opvækkes, Almeenaand fremkaldes, og en Dæmning reises imod den Snæverhjertethed og Egenkierlighed, der kræftagtigt tærer paa Statens ædleste Deele. Hvo der ikke kommer udenfor sit Værksted, Contoir, Boutik eller Studerekammer, hvor der aldrig forlader sin Landsby uden for at bringe sine Producter tiltorv, aldrig lever sammen med en større Masse Mennesker, kan derfor gjerne være en brav Mand; men Bevidstheden om, at han ikke blot hører sit Huus, sin Familie eller sin By til, men ogsaa Staten, Fædrelandet, den sløves, og han forglemmer tilsidst hvilke Pligter og Rettigheder han har som Medlem af Staten, som Statsborger. Folkefester ville vække ham af denne politiske Søvn!
Almuevennen, 1843-08-30
Communalforeningen i den østlige Deel af Randers Amt.
Almuevennen, 1843-08-30
J dette Foraar dannede sig i den østre Deel af Randers Amt en Landcommunalforening med lignende Formaal som de i Kjøbenhavns og gamle Roeskilde Amt, i Øster- og Vester-Flakkebjerg Herred og paa Falster stiftede, hvori enhver uberygtet Mand, uanseet om han er Sogneforstander eller ei, kan vorde optagen. Denne Forening afholdt den 21de Juli sit Sommermøde paa Greenaa Raadhuus, ved hvilket Møde Medlemmernes Antal steeg til 89. Efterat Formanden, Pastor la Cour til Rim tofte, havde indledet Forhandlingerne, skredes til Valg af Jury eller Skjønsmænd, som faldt paa Proprietair Jørgensen til Jngvorstrup, Gaardeler Larsen i Thøstrup og Forpagter Eilersen paa Lykkesholm, Af de stefundne Forhandlinger vare følgende af mere almindelig Jnteresse.
Almuevennen, 1843-08-30
Et Exemplar af Skolelærer Rasmus Sørensens Jndbydelsesplan til en høiere Bondeskoles Oprettelse fremlagdes i Foreningen, med Spørgsmaal af Formanden, om Foreningen ikke maatte finde tilstrækkelig Grund til, gjennem sine Medlemmer, at virke og saa her i Egnen for denne Sags Fremme, Pastor Buhl foredrog og anbefalede Sagen til Foreningens Opmærksomhed, og med megen Varme understøttedes den desuden af flere Medlemmer. Foreningen erkjendte den at være af stor Jnteresse for Bondestanden, som Folket i det Hele, og var enig om, at man, hver i sin Kreds, burde fremme Sagen paa bedste Maade, hvorhos det blev overdraget til Formanden ved Afskriften eller Udtog af Planen at give Sogneforstanderskaberne og Egnens Beboere i det Hele Leilighed til at blive bedre bekjendt med Sagen, at Enhver kunde overtyde sig om Planens Hensigts mæssighed, inden han bestemte sig til at række Haand til Foretagendets Fremme.
Almuevennen, 1843-08-30
En Afhandling af Gaardeier Bache i Alleløv – om den i Tyendeklassen tiltagende Usædelighed, Utroskab og Upaalidelighed, ledsaget af Forslag om at bevirke Forandringer i Tyendelovgivningen, især hvad Skudsmaalenes Form a. angaaer – blev oplæst. Foreningen Medlemmer vedtoge ved deres Exempel og Jndflydelse at ville virke til, at Skudsmaalenes Paategninger af Huus bonderne herefter bleve givne meere overeensstemmende med Tiendets virkelige Forhold, end tilforn havde været Tilfældet, og videre meente man for Øieblikket ikke kunde være ved denne Sag at gjøre. Forøvrigt bestemtes det, efter Referenten, Propr. Jørgensens Forlangende, at Sagen skulde overgives til vedkommende Commitee, som idag skulde udnævnes, at det af denne kunde blive prøvet, hvorvidt Sagen egner sig til atter at komme under Behandling i næste Møde, Gjennem Pastor Buhl forebragtes en Opfordring til Foreningens Medlemmer til at virke, hver i sin Kreds, for Subskriptionen til danske Underviisnings og Dannelses-Anstalter i Nordslesvig. Sagen mødte dog nogen Modstand, men fandt paa den anden Side kraftigt Forsvar. Dette vistes at være et Hjerteanliggende for Nationen, for hvilket Jngen kunde være kold, som glædede sig over at være danske Borgere. Det bemærkedes, at her var en Leilighed os givet til at vise, at det ikke var en letsindig øieblikkelig Opblussen, ikke en tom Eftersnakken, da vi sidstafvigte Vinter fra alle Jyllands Egne tiljublede vore Stænder i Viborg Bifald, da disse i Folkets Navn, og paa Folkets Vegne, tilsagde Landets Konge Beredvillighed til ethvert Offer, for at bevare Folkets Eenhed. En Deel Bidrag bleve tegnede, til Beløb af omtrent 100 Rbd., og en Deel af de Tilstedeværende lovede i deres Kreds at virke videre for Subskriptionen. Derefter skredes til Valget af Foreningens 4 staaende Comiteer, hvilket forrige Gang var bleven udsat, Af dette blev Udfaldet saaledes 1) Til foreløbigen at behandle, og i Møderne at referere Fattig- og Skolevæsenssager udvalgtes Præsterne, Sørensen i Hyllested, Bergmann i Hammelev og Buhl i Carleby. 2) Vei- og Politisager overdroges til Proprietairerne, Kammerraad Schjøtt til Rugaard, Jørgensen til Jngvorstrup og la Cour til Steenmark 3) Sager Amtets og Sognenes Oeconomi vedkommende, til Forpagter Eilersen paa Lykkesholm, Kjøbmand Hartvigsen i Greenaa og Gaardeler Lassen i Thostrup, og 4) Sager af forskjelligt andet Jndhold, til Pastor Cramer i Veilby, Gaardeier Leth ved Homaa og Kromand Jonassen i Hoed.
Almuevennen, 1843-08-30
Den af Formanden og Proprietair Jngstrup til Orbekgaard i Randers Avis indførte Beretning om Modet, slutter saaledes: Vi troe os overbeviste om, at ikke Mange forlode Mødet, uden særdeles Glæde over den Livlighed og Frimodighed, hvormed Enhver udtalte sig, og over den gode Aand, som heelt igjennem besjælede denne talrige Forsamling, i hvilken Mænd af alle Classer, Proprietairer, Præster, Skolelærere og Bønder, uden Fornemhed, og uden Forlegenhed bøde frem, hvad de formaaede, til almindeligt Bedste. Saadan Samslutten og Samvirken savner vist aldrig sine Frugter, om det end ikke altid er let at vise dem frem paa Papiret, og i Særdeleshed, med Hensyn dertil troe vi at kunne glæde os, ogsaa over dette Mødes Resultat.
Almuevennen, 1843-08-30
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 20de August. Hvede, .... pr. Td. 6 Rbd. Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, . . . . . . . . 4 – 2 - 8 - - 4 – 5 Byg, 2radet, . . . . 4 – 1 – bradet, . . . 3 – 4 – 8 – 4 – Havre. . . . . . . 2 – 3 – - 3 – 1 – – Ærter, gule 5 - 3 – - - 6 – - graae – – – – – – – – – – – - - Kartofler, . . . . . . Smør . . . . . Fag. 13 – – – – 14 –. . . . . pr. - - - 1 – 6 - - - - Flesk, røget, pr. La 2 – 1 – . . 2 – 2 – 82. grønsaltet. . . 1 – 3 – – 1 Æg pr. Snees - - 1 – Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – – - 4 – Tørv . . . . dito Talg. . . . . . . pr. La 2 – 3 – 8. - 2 – 5 – . Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri,
Almuevennen, 1843-09-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 26. Følgeblad til "Almuevennen" Nr. 15, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-09-01
16) Det kgl. Rentekammer har i Skrivelse af 24 Decbr. f. A. forlangt Amtsraadets Erklæring angaaende hvorvidt det maatte kunne paalægges Amtsforvalterne som Embedspligt og uden Godtgjørelse at administrere Amtsrepartitionsfondets Kasse- og Regnskabsvæsen. Til at udarbeide Udkast til Amtsraadets Betænkning i denne Sag valgtes ved Stemmefleerhed en Comitee, bestaaende af Sognefoged, Stænderdeputeret Petersen og Fabrikant Madsen. 17) Formanden anmeldte, at Provst Mellerup og Consistorialraad Qvistgaard havde paataget sig at gjennemgaae Communernes Fattigregnskaber. Paa Amtsraadets Anmodning desangaaende erklærede disse Medlemmer sig villige til i næste Amtsraadsmøde at fremlægge Udkast til et Schema for Communernes Fattig- og Skole Regnskaber. – Fremdeles besluttedes, at disse Regnskaber, efter at være gjennemseete af de dertil nærmest udmeldte Medlemmer, skulde circulere til Amtsraadets øvrige Medlemmer, dog uden medfølgende Bilag. 18) J Anledning af et Circulaire fra det kongl. Rentekammer betræffende et Andragende fra endeel Møllere i Ringkjøbing Amt og Ophævelse eller Forandring, i Forordn. af 3 Juni 1825 § 7, Litraa, besluttede Amtsraadet at nedsætte en Comitee af 2 Medlemmer tilat udarbeide Udkast til Amtsraadets Betænkning. Til Medlemmer af denne Comitee valgtes ved Stemmefleerhed Sognefoged og Stænderdeputeret Petersen og Ritmester Haffner. 19) Da det ifølge Placaten af 4 April 1835 vil paaligge Amtsraadet ved lovlig Fuldmagt at bemyndige en bestemt Mand til at hæve Renten af de Amtsfattigkassen tilhørende Jnscriptionsbeviser, paatog Formanden sig at hæve disse Renter, til hvilken Ende en saadan Fuldmagt til ham vorder at udstede.
Almuevennen, 1843-09-01
20) Fra Veibetjent Manniche var indkommet Andragende om et Laan af 100 Rbd. til Anskaffelse af Befordringsredskaber, imod Afdrag af 12 Rbd. 3 Mk. qvartaliter. – Amtsraadet bevilgede det Ansøgte og Formanden vil ifølge denne Beslutning, anvise det ansøgte Laan paa Amtsrepartitionsfonden; dog at Veibetjenten derhos underrettes om, at dersom han skulde vorde opsagt inden Laanet var endeligen afdraget, bliver det Resterende at indeholde i det ham for sidste Qvartal tilkommende Gehalt.
Almuevennen, 1843-09-01
1) I Anledning af et fra Herredsfoged Blume, indkommet yderligere Andragende om Jstandsættelsen af Veien over Ulvemosen maatte Amtsraadet henholde sig til sin i forrige Møde angaaende denne Vei tagne Bestemmelse; og vil Formanden herom meddele Herredsfogden Underretning. 22) Med Hensyn til Offentliggjørelsen af Amtsraadets Forhandlinger besluttedes, at disse vel blive at meddele i Korthed, men at dog Motiverne til Beslutningerne skulle i Bekjendtgjørelsen indflyde, saa at hvorForhandlingsprotokollen refererer sig til indkomne og af Amtsraadet bifaldte Comiteebetænkninger, blive ogsaa disse i Uddrag at meddele i Bekjendtgjørelsen.
Almuevennen, 1843-09-01
Kjøbenhavns Amtsraads Forhandlinger. (Meddeelt af Raadets Redactionscomitee.) Aar 1843 den 7de Marts Formiddag Kl. 10 continuerede Amtsraadet efter Udsættelsen fra 28de forrige Maaned. Alle Medlemmer vare tilstede. Procurator Christensen overtog Protocolførelsen. Først foretoges Spørgsmaalet om, hvor meget der til Amtsrepartitionsfondet og til Veivæsenet maatte være at paaligne Amtets Hartkorn for indeværende Halvaar. Formanden indstillede respective 7 Mk. 8 s. pr. Td. Ager og Eng og 3 Mk. 12 s. pr. Td. Skov og Mølleskyld til Fondet, samt til Leivæsenet efter Frong. 29de Septbr. 1841 § 25 respective 18 s. pr. Td. Ager og Eng og 9 s. pr. Td. Skov og Mølleskyld, da meere, ikke uden at overskride §'ens Maximum 64 s. - kunde udskrives, efterdi det kgl. Rentekammer havde fordret til Hovedlandeveiene respective 46 s. og 23 s. Efterat Orkonomicomiteen dernæst havde meddelt en Oversigt over den tilstedeværende Beholdning og de rimelig forestaaende Udgifter, vedtoges det efter en vidtløftig Discussion, med Erkjendelse af, at derved de hidtil havte Kassebeholdninger for Eftertiden næsten vilde bortfalde, dog med Hensyn til Hartkornsbrugernes nærværende trykkende Stilling og den havende Beholdning af c. 4000 Rbd., for dette Halvaar kun at udskrive til Amtsrepartitionsfondet 32 s. pr. Td. Ager og Eng og 16 sk. pr. Td. Skov og Mølleskyld og til Amtets Veindgifter ligeledes 32 sk. pr. Td. Ager og Eng og 16 s. pr. Td. Skov og Mølleskyld. Forsaavidt denne sidste Udskrivning med respective 14 s. og 7 sk. overstiger Maximum efter Forordningen af 29de Septbr. 1841 § 25. vedtoges at gjøre den befalede Jndstilling til Rentekammeret om sammes Approbation herpaa. Med Hensyn til det fornødne Beløb til Amisrepartitionsfondets Gields Afbetaling med 1/2 aarlig eller 2600 Rbd. foretrak man som det lempeligste for Landmanden, Jntet dertil at paaligne i dette strengere Halvaar, men at udskrive samtlige de dertil fornødne 28 sk. pr. Td. Hartkorn i Aarets sidste Halvdeel, hvor Høsten gjør det lettere for Hartkornsbrugerne at præstere det. Man fandt sig derhos foranlediget til særlig at indskærve Amtsforvalteren, saavel i Skattebøgerne for Ydernes Skyld, som i Regnskabet og Kassen at holde de til Veivæsenet opkrævede 32 s., samt de til Hovedlandeveiene af Rentekammeret fordrede 46 s. afsondrede fra hinanden og fra Repartitionsfondets Jntrader. Ligeledes vedtog man nu, da Fondets Status var opgjort, at præsere for det afvigte Aar det tidligere calculerede Afdrag af 1/3 Deel af sammes Gjæld til den kongelige Kasse eller 2600 Rbd., hvilket Beløb haves i Behold foruden de ovenfor anførte 4000 Rbd.
Almuevennen, 1843-09-01
Det kongelige Rentekammer havde forespurgt, om ikke Amts forvalterne for Eftertiden kunde fritages for eller betales for deres Forvaltning af Amtsfattigkassen og Amtsrepartitionsfondet. Raadet var enstemmig af den Formening, at der ikke var Anledning eller Grund til at anbefale noget af disse Alternativer, hvorved det udhævedes, at disse Kasser ogsaa tjene til at dække Statsudgifter, og at de derhos ingenlunde ere satte aldeles under Communalbestyrelsernes eller navnlig Amtsraadenes selvstændige eller uafhængige Bestyrelse.
Almuevennen, 1843-09-01
Provst Boisen fremlagde Regnskabet for Amtets SkolelærerHielpekasse, hvilket forelødigt paa Raadets Vegne var gjennemgaaet af Statsraad Povelsen. Det paategnedes af det samlede Raad om at være fremlagt og vil derefter af Formanden være at indsende til videre Revision og Decision i det kongelige danske Cancelli i Overeensstemmelse med Communalanordningens § 32 Nr. 3 og af Redactionscomiteen i Extract at publicere i Overeensstemmelse med samme §'s Nr. 5. Dernæst omhandledes Udkastet til Regulativ for de mindre Landeveie. (Dette Udkast, saavelsom den af Comiteen i denne Sag, Kammerraad Drewsen og Proprietair Thalbitzer, afgivne Betænkning, læses i Nr. 20 af nærværende Tidende.) Raadet tog nu Sagen under endelig Discussion og Afgjørelse.
Almuevennen, 1843-09-01
For Amager Birk erkjendtes det da, at intet Spørgsmaal kunde opstaae, da Amagerland selv, imod at oppebære Bompenge, har overtaget dens Hovedvei, der ved kgl. Rescript af 16de Mai 1840 er betragtet som mindre Landevei.
Almuevennen, 1843-09-01
Efterat Statsraad Povelsen og Procurator Christensen dernæst paa Opfordring havde erklæret at ville afholde sig fra at votere i denne deres egen Commune saa nær berørende Sag, vedtoge samtlige øvrige Medlemmer mod Formanden, for søndre Birks Vedkommende, at gl. Kongevei, Værnedamsveien og Godthaabsveien til Damhuset ikke kunde være at ansee som mindre Landeveie. Enstemmigt erklæredes det samme om den saakaldte gl. Kjøge Landevei og Veien fra Cathrineberg Mølle, gjennem Sengeløse til Klovlofte, alt i Henhold til den nedsatte Comitees derover afgivne Betænkning og Jndstilling. Da ingen anden Veistrækning var paa søndre Birk indstillet til at optages blandt de mindre Landeveie, blev saaledes for dette Birks Vedkommende ingen Vei meere at ansee som mindre Landevei. For nordre Birk vedtoges enstemmigt, at Frederikssundsveien fra Løgten til Snydebro maatte være at ansee som mindre Landevei.