JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-03-27
Catechet John Johnsen Beck, ved den 17de Februari 1810 ved Frederichshaar. Jolandt denne Afdødes Arvinger skal en Broder, navnlig Thomas Johnsen Beck, for endeel Aar siden være reist fra Grønland til Danmark, og der faret til Søes. Jndkaldede i Følge Placaten af 3die Juli 1791 og den 10de Febr. 1792, at de inden den i Loven foreskrevne Tid vilde anmelde sig for Stifteforvalteren, Jnspecteur Marcus Nissen Myhlenphat paa Colonien Gothaab, for at beviisliggjøre deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet. Ligeledes ere saavel Ded som Creditorer efter forbemeldte Afdøde med lovlig Varsel indkaldede. Vedkommendes skrivtlige Anmeldelser modtages paa det Kongl. Grønlandske Handets Contoir i Kiøbenhavn, og besørges derfra, saasnart Leilighed gives, oversendt til Skiftestedet. ragtet jeg ikke formover at min afdøde Mand Ludvig Ludvigsen, U forhen Sognepræst for Jyllinge og Gundsemagle Menigheder i Siellands Stift har efterladt sig ugen Gield eller uafgjorte Regninger, saa indkaldes dog herved i Føg. Proclama af 24de Januari sidst, der behørig er læst saavel ves Under, som Overretten, med 6 og 12 Ugers Varsel alle dem som maatte formene sig at have noget Krav eller Paastand i alle muelige Henseender paa min afdøde Mands og mit Fælledsvøe, med saa dant deres havende Fordringer at melde dem hos min antagne Laugværge Hr. Pastor Reimer i Aagerup pr. Roeskilde, da enhver med retmæssig Krav uden Henstand skal blive fyldestgjort. Jyllinge Præstegaard pr. Roeskilde, den 22de Marti 1812. Som Laugværge J. S. Ludvigsen, J. Reimer. fod Acrøve.
Berlingske Tidende, 1812-03-27
1 Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de d. M., som er læst ved Vuggershuus Stiftsoverret den 1, de og ved Friderikstads Byeting den 24de ejusdem, indkaldes herved sub poena præcinsi & perpetui siente med Aar og Dags Barsel, 3de Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Christianias Jntelligents=Seddel og den altonaiske Mercur, alle dem som formeene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Stads=Capitain og Kiøbmand Casper Bøyesen her af Staden at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig som Boets Stifteforvalter. Frederiksstad, den 28de Februar 1812. Heiberg. Cancellieraad og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1812-03-27
ved Proclama, som er læst i Frydendals Bicteret, og i den Kongelige Brands Over, samt Hof= og Stadsret, ere Arvingerne efter afdøde Friderich Feierabend i Skamstrup, hvilke formodes at opholde sig i Holsteen, indkaldede med lovligt Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret. Ligeledes ere dette Stervboes Credi= og Debitore, indkaldede, de Første at anmelde deres Tilgodehavende, og de Sidste at i afgiøre hvad de skylder; hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres, som og at en Skiftesamling afholdes paa min Boepæl Løverdagen den 16de og Maji førstkommende Kl. 10 Formiddag, ved hvilken Stervboets Vedkommende ville mode. Holbech, den 7de Marts 1812. J. Dag.
Berlingske Tidende, 1812-03-27
ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 9de Marts d. A., ere alle de som formene, sig at have noget at fordre efter afgangne Brygger Ole Pedersen, Kølings afdøde Enke Sirene Margretha Køling, fød Holt b. indkaldede at melde sig hos os som Executores testamenti inden 12 Ugers Forløs r. efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; og da den Afdøde ved et af hende den 6te September 1790 oprettet og den 14de Februar d. A. allernaadigst con at firmeret Testamente har tillagt 3de hendes Næstfødskende Børnebørn, fødte er i Christiania, navnlige Margaretha Andersdatter Windt og Anne Cathrin og Andersdatter Windt hver 300 Rdlr., samt nogle andre af hendes Slægtninge ved Navn holt i Egnen af Christiania fra Fidt Sogn, hvis Navne er ere benævnte, men som skal være af den Afdødes gader Peder Hansen Holts sig Sødskende eller deres Børn, til lige Deling imellem dem 500 Rdlr.; saa ere ligeledes med lovligt Varsel indta dede fornævnte Arvinger, og om disse en skulle være døde, da deres Børn eller Livsarvinger eller deres Sødskende, da at melde sig hos os for at bevise deres Arveret og derefter at modtage s. det enhver især ved fornævnte Testamente tillagte regat; hvilket herved Lig bekiendtgiøres. og Kiøbenhavn, den 11te Marts 1812. Schiellerup. Petersen. lig, Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Fuldmægtig i den Kongelige Lands Procurator, boende i Gothers. Over, samt Hof= og Stadsret, gaden Nr. 117. boende i nye Adelgade Nr. 32.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
De have erfaret hvorledes Ministrene for de udvortes Forholde, Krigsministeren, Statsraadets Tallere, have forklaret Keiserens frimodige og modereerte Politiks ædelmodige Princiver.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 18de Marts. J Søndags efter Messen blev et Ant Divisions- og Brigade: Generaler forestillede til Edsaflæggelse. Den efter bende fremmede Damer, saavelsom og den Kongl. Vestphalske Statssecretair Sted v. Fürstenstein, Kongel. mestphalsk Gardecapitain, Sres v. Wellingerøde, og Kongl. mestphalsk Storstaldmester Stev. Malsborg, den Ære at forestilles Hs. Keiserlige Kongel. Majestæt, Efter et ander 9de dennes udstædt Keiserl. Decret skulle den der landske Unionerdens Storkors, Commandeurer og Riddere, aflægge sammes Decoration den 1ste April. De blandt dem, som af Keiseren ere udnævnte til Medlemmer af Reunionordenen, skulle samme Dag begynde at bære denne Ordens Decoration.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 19de Marts. Moniteuren for idag indeholder følgende : Den spanske General Blake, Præsident for Jnsurgent=Regentskabet, i Cadix, havde endnu giemt sin voluminense Correspondence, i hvilken der findes meget vigtige Sager, hvoraf vi her ville meddele adskillige Udtog. Man vil deraf see, at Jnsurrectionshøvdingerne ere overbeviste om at deres Kamp er unyttig, at de frygte sig saare for det franske Jnfanterie, samt hvorvidt deres Utilfredshed og Had til den engelske Armee gaaer.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
I Journal de 1 Empire findes under Artikelen Madrid 1ste Marts en opsnappet Skrivelse fra H. Odoner, Medlem af det nye Regentskab i Cadix, til hans Brøder C. Odonel, som tilligemed Blakke blev fanget i Balancia, der ligeledes afgiver et Beviis for, at selve Jnsurgentheferne ikkun have en svag Troe til deres Hielpemidler, og lidet Haab om at bestaae i den Kamp hvori de ere stædte. Den 21de Marts. J en Krigsret, som holdtes her den 13de dennes over Capitain St. Crien, forhen Commandant paa Fregatten Clorinde, Capitain Pande, Commandant paa Fregatten Nereide, og Lieutenant Daplante, Commandant paa Fregatten la Rennemme, ere Ponie og Duplante erklærede for uskyldige i deres Fregatters Overgivelse til Engellænderne, og have faaet deres Sabler tilbage; men St. Crig er casseret, erklæret for udygtig til videre Tieneste, udslette af Æreslegionen, og dømt til 3 Aars Fængsel.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Londen, den 9de Marts. Man troer at Lord Sydmouth vorder Præsident i Conseilet, og at Lord Melville kommer til at afløse Hr. York i Admiralitets Bureauet.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
De Medlemmer, som af de Catholskes Bureau i Jrland ere udnævnte til at overbringe Hs. Kongl. Høihed Prindsregenten Adressen, ere: Grev Schrewsburg, Grev Kenmare, Lord Killen og 18 andre Personer.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 11te Marts. De til Folmenth af Paketbaaden, Hertugen af Kent, medbragte Breve fra Lissabon, ere sendte til London, med en Expresse. Ved samme Leilighed have Ministrene modtaget Depescher fra Lord Wellington af 19de f. M., af hvilke man har bekiendtgjort et Udtog i den londanske Sajette, hvoraf man kan see at Marmonts Armee for en stor Deel er vendt tilbage til Tajusdalen. Domningstreet, den 7de Marts. Den Depesche, hvoraf Følgende er et Udtog, er dateret Freynada den 19de Febr., adresseret fra Lad Ballast til Ste Linnaal, og inges afgaaet i Hs. H. der S. Siden at Barn til Deres Haliden den 120 a. M. faa 12 at den 1ste Dage de Jnfangne og den en Dage at Hans De Jfølge Efterretninger, som en Herre, der ganske antes der forladt Smaa, den sendt et Anning at befrygte at Bades Bo. ledning maa værde oplade, indtil det kanne som en tiltratten. Nagt ved Santage. De franske Dagen ned Saadanien ses at være langt Bindingere end et nede. Lissabon, den 22de Febr. Bar Regiering der taaer udstade en Pronamation, hvert den finder det parangne Fort om den franske Overfald i Aaret 1810, og opfordrer ale Vaabendegge til dages at de sig i Baaden og Spelsiner, fremdeles, at bringe at Guld, Sal og anden Kostbareder til dette og skat Steder; en videre : at skal aller i Nødsfald at tilintetgiøre alt Linnsmidler : endeels ogsaa at skaffe alle Lastder og Defordringender af Valen, 23 at berøve de Franske alle Midler som kande lette deres Marse.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Manteriden, den 9de Marts. Den franske Regiering har tilbagekaldet Efts. Han vender tilbage. med en Fregat, som staar ankom paa Platanden efter Smens Afreise, og skal afgaae til Cadie. Man troede at denne Fregat var ladet, med Plastere for Spanien; men der er udstædt er dat som forbydes, at udføre rede Penner. Capitain Hammond, som kommanderer paa Nerens, der det om Tilladelse til at tage en vis Sum Piastere med sig til Engelland; men det den ham afslaaet. Buenos Ayres Tropper havde den 15de trukket sig tilbage til Byen St. Jags; vare ere fremtykkede til Staden las Piedrøs. Pertugiserne ere i dette Dieblik i Maldende.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Bien, den 14de Marts. Hs. Majestæt Keiserens Afreise til Dereden skal være bestemt til den 22de d. M. - Erkebering Palatinas, som paa nogle Dage var kommen dertil fra Presburg, og efter en Samtale med Hs. Manster, Keiseren igien er afgaaet derhen, skal, som man troer, giøre Landdagen vigtige Forslag i Soveramens Navn.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Bern, den 15de Marts. Fra Grandandten ere nye gyselige Beretninger indløbne om Snelavinernes Mængde og Vold. Fra 15de til 17de d. er der falden imellem Martinsbraske og Finstermanz. J Redre Engaden ere skeer endeel Sneeskred. En stor Lavin er falden ved Jernez, en ved Gaarda, en ved Platta Mola, 2 have truffen Fittann og beskade get en Deel Bygninger ; alt forhen havde en Lavine størset en Deel af denne Bye, og den anden Deel afbrændte strax derpaa. - Fra lang hører man noget endnu skrækkeligere. En Lavin over en bar Miil bred rev 80 Hørstalde og 250 Kreaturer af alle Slags bort med sig, og kunste, blot nogle fra Steenkast borte fra Staden, en Mal og en Sange Mølle og 3 Huse. Hastig Hielp reddede Beboernes Liv; ogsaa i Vrins og Lombrein bleve flere Stalde bortrevne. J Vrins udgrov man lykkelig 2 begravede Mænd. J Sassen har en Hørde Melken ind i Staldens Baagrund; en Lavin brød løs, Stalden med 2 Køer bortreves; men Manden blev reddet. J St. Antonien i Schøringen har derimod en Mand samt 7 Qvæghøveder funi det deres Død. En Lavin skiød to Stalde bort fra Stuehusene, og døbere nede paa Bierget begrøv samme Lavin endnu en Mand med Berlin, den 24de Marts.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Jforgaars afgik Kongl. Generallieutenant Hs. Excellence Hr. v. 2 Køer. Gramert herfra til Stettin, og Kongl. Generalmajor og Brigadens neral Hr. v. Kleist til Frankfurt an der Oder. Jgaar gik den russiske Feldtjæger=Lieutenant v. Ratinsky, kommende som Coureer fra Petersburg, herigiennem til Paris.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Gothenborg, den 25de Marts. 3 Regimenter Jnfanterie have faaet Befaling til at marscherre, de hvoraf de 2 ere bestemte til at giøre Tieneste ved Rigsdagen i Drei broe, og det 3die, ligesom i afvigte Aar, til at forstærke Garnisoner, 3 i Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Blandede Efterretninger. Det er bekiendt, at Fabrikationen af det saakaldte Flinglas, som at bruges til atromatiske Kikkerter, hidtil har været en Hemmelighed, som allene kiendtes af enkelte Glasfabrikanter i England; imidlertid have de franske Optikere i den senere Tid forfærdiget Flintglas, som efter Kyndiges Dom kan sættes ved Siden af det Engelske. Af nogle at Noticer og Jndustrivæsenet i Norge, der findes i seneste Hefte af t. Efterretninger fra Selskabet for indenlandsk Konstflid, erfarer man S. at der i de norske Glasbytter har været forsøgt paa at forplante denne en Opfindelse paa fædrelandsk Grund, og at man vel ikke allerede hare forfærdiget Flinglas, der er ligesaa godt som det Engelske, men at Norges fortienstfulde Astronom og Optiker Provst Ridder A. Pial. er længe har bestrædet sig for denne Sag, samt at de patriotiskindede Adneen nistratorer for Glasværkerne trolig række ham Haanden, saa at den det Tid maaskee ikke mere vil være fiern, da man vil kunne anmelde dette der Maal, som virkeligen naaet.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Indenlandske Efterretninger. Fladstrand, den 4de Marts. En fiendtlig Kutter krysede den fra 2den dennes under Skagen. en Corsøer, den 26de Mart. J Balt er egen sandtage Sal. Helsiner, aa 22de Mart. 3 ader smaal en J disse Stue paa Sal med de at daf er en Sange sal. en den Senne en stand haver te Partier, kommende sidst fra Christiansand. 1. en lige Fregatter, som lagt og Kalm, og at han allene ved sit Fanes S. et Salladt alle og Jaar Ejemmiddag kunde en stindtlig Fregat adsteveres derfra sen forredt og den alt mord efter det der formodning været. de som de former ude efter den commeldte danske Sands. Den kan man sandent derfra orderes.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Vatterier Tretroner, den 27de Marts. Endeel af den sidst at med fra indermende Jis har skruet sig om Batterier, saa at mellem dener og den fra Landet fangende er nogen Aabning.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 23de Marts. Blandt de idag nord fra indkomne Fatale var ogsaa en Slags fra Landigen, dets Fører berettede at have ander Medersen sær en standing Fregat og en Catterdrig.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Kiøbenhavn, den 30te Marts. At det Randlenske Selskab for gavnlig Virksomde. med Jver og ald gaaer fremad til dets velgiørende Maal. sees at Forhandlingerne i det nu uding første Aar af Selskabets Tilværelse. Selskabets Bogsamling er stegen til de Nummere, næsten alle skien tede af dets Stifter. Hædersmanden Blyeder, Sognets Præt J Mødet den 31te Mai udsattes de første Præmier, bestaaende Sønskeer med Jnskription, Dæderstegn for gavang Virksomhed. desuden udsatte Formanden som Præmie, Bøgen: Peder Jensen. J Mødet den 2den September vedtages, at Selskabet ogsaa vil optaaUdenden Bagere, der tiende sig at indtræde som contriderende Medlemmer, hvorpaa forskellige Udenbyes indskreves som contridne, rende Medlemmer, og enden Andre optages til Æresmedlemmeat Selskabet. Man forpagtede sig indbordes til efter Evne at modstaae Overdaadighed i Klædebragt blandt Sognets Beboere. J Mødet den 5te December forelagdes Regnskab over Selskabets Fand og aarlige Jndtægter. Selskabets Meddestore, Peder Jensen tilkiendtes den som Præmie udsatte Bog; Gaardmand den Rasmus Andersen og Hansmanden Jesper Rasmusen bleve tilkiendte Sølvpræmierne, den første for gavnlig Virksomhed i Landsen, get ved Vands Afledning fra sine Jørder, ved at istandsatte og de plante sin Hauge med gode Frugttræer, ved sin berydelige Hampaa ved sin Gaards gode Jstandholdelse m.m. Den anden tilkiendtes Præmien for Vædning. Præmierne uddeeltes den 28de Januari Endelig foreslog Formanden i Mødet den 5te December Oprettelsen, af et Heste og Qvæge Forsikrings Selskab for Randlens og Bier gers Beboere, efter en Plan, som han nærmere vil forelægge Selskabet.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Det Kongelige Selskab for Norges Vel barde, efter sidste Udsigt over dets Finanter, dateret 6te Februar 1812, ikke en aarlig Capital af 40000 Rdlr.; men dets Jndtægter havde med dets Capital fra 7de Februar 1811 ideregnet i det den 6te Februar 1812 endte Aar, værer 61751 Rdlr. 74 s. Efter Fradrag af dets Udgivter de lod dets Capital, ved sidste Regnskabs Slutning, sikkre Restancer, Forskade, Daligationer, samt hvad der staaer i Jnventarium og Bøger med iberegnede, til 52484 Rdlr. 72 s.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Under 17de Marts d. A. var Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret en imellem Medlemmerne af det saa kaldte borgerlige ridende Corps i Christiania under 11te Dec. f. A. oprettet nye Convention. Corpser, som skal bestaae af 1 Anfører, 1 Premierlieutenant, 18 frievillige Bolontairer og 2 Trompetdlæsere, er oprettet til underdanigst Opvartning for Hs. Kongl. Majestæt, eller hvilken af det dør, kongelige Arvehuus, der maatte benaade Christiania med deres Nør værelse. Dets Umform skal bestaae af lysegule Trøier med blaae Kri re og Opstag, kantede med Sølvtresser, aabne Epauletter paa Skuldrene, holde Veste, gule Beenklæder, Kasker, hvori en Fier med blaa Top, høide Sadler med Hs. M. Kong Frederik Ultes Ziffre paa Fæstet, hængende i et sort Beligshang, og i Salen Cavallerie, Por dener af Guld, med grøn Silke indvirket, sort blank Patrontaske. bangende i et ligedan Bandelser med en Sølvløve paa Brystet, og Hs. Majesters Ziffre paa Tasken. Til Ridetøi skal Corpset bruge diaar Vildrapper uden paa Saddelen og Pistoler i Holsterne. Corn set er frit for al anden Borgervæsning, Vagthold og militair Tieneste: men døer Sommer skal det samles nogle Gange, for til Hest at vorde ret i halsende Manenerer. I Krigstider og naar Borgerskabet forretter Bagehold i Staden, skal Corpset udføre alt hvad den commanderende General eller Commandant maatte befale. Et Medlem, der bar tilgt ved Corpset i fulde 10 Aar, og da fratræder, skal ikke imod sin Bille kunne commanderes til nogen Børgervædning, med mindre Subjecter dødes Plads som Officeer, og selv dette maae skee med hans Bifald. Stiftelsen Trøstens Belig kan med Tiden, saafremt intet besynderligt Vandeld skulde indtræffe, udvides saaledes, at der i samme kan vorde Boliger for 96 Familier, og at 20 til 24 fortiente gamle Enker, kunne faae Pension.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Det har behaget Hs. Majestæt, under 24de Marts d. A., allernaadigst at tillagge Generalpostdirectionen saavelsom Directionen forUnderstretet og de lærde Skoler Brugen af det Kongelige Segl, paa samme Maade, som dette er Hs. Majestæts andre Collegier forundt, Catechet Bergender og Rars udi den Kongelige Retten, Stad Kiøbendes andre vinger: at det under Dags Dato næmadant der god Hr. Maler Kongen at halvere kaldes :at erfald at saadant et Langsmaa der i Staden og paa dent. Strand uden for Porten, fra en af at for det første indtil næstkommende April Maaneds Udgang, maa udsælge grønt Rugbrød af deres. den indkildte Rag, uden deri at være Tanten undergivne, hvorimod der fra Providnings Kommissions Udsalgader skal nedennes med. Uding af andet Røgsrød, efter den alden kaldende Tart inden att April førstkommende; men fra den Dag og indtil videre for 91. Stille Pandet. Hvilket til 2de Vedkommendes Efterretning, derved bekiendtgiøres: Kiøbenhavns Raadstue, den 29de Marts 1812.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Mandagen den 17de Februari ere følgende Gaarde og Hust under Kildendavns Jurisdiction i Retten skiøbede: Garver J. H. Land. ders Gaard Nr. 31 uden for Nørreport til Amtmand og Comme ret i Toldkammeret F. Thaarus for 30000 Rd. Jastians D. C. Børs Gaard Nr. 1 paa Hiørnet af Kongens Nactern og Viingaard. strædet til Hof Tandlage A. Mamme for 100000 Rd., et af denne. til Conferentsraad C. Bruun for 170000 Rd. Superfares F. Bar. mings 3 Deel i Gaarden No. 238 ved Holmens Canal en S. Rdlr. for 3000 Rd. Grører J. S. Bønners Gaard Nr. 175 i Norges. gade til Grofferer H. C. Maffelmann for 75000 Rd. Smedemester J. A. Halsmarts Gaard Nr. 153 i store Haugenstræde til Amts: Colturens J. Franstal for 18000 Rd. Capitain Lieutenant i Søen. Etaten A. Krigers Gaard Nr. 95. Studiestræde samt Granden No. 111 & 112 i St. Pederstræde til Capitain Lientenant : Søe-Etaten V. D. Gothed for 30000 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 24de Februari.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Anne Marie sal. Kopps Huus Nr. 72 paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Halmtorvet til Cancellieraad v. Stakken og Urtekræmmer J. D. Skovgaard for 25000 Rd. Cancellieraad v. Stakkens halve Deel Huset Nr. 72 paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Halmtorvet til Urtekræmmer J. D. Skomgaard for 12500 Rd. Blikkenstager C.C. Tils Huus Nr. 103 i store Strandstræde til borgerlig Artillerikat Hilmager J Wahlereen for 11100 Rd., og af denne til J. C. Muceline for 14200 Rd. Huset Nr. 4 i Klareboderne ved Auction til Procurator N. C. Bierring for 18300 Rd. Skræder C. Carlsens, Huus Nr. 5 i Klareboderne til Kiøbmandene S. L. Hartvig og J.J. Weel junior for 17000 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Den 2den Marts.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Grosserer S. Mostes Huus Nr. 78 i Klosterstræde til Jøb. Christ Lange for 8000 Rd., og af denne til J A. Hundemeer for 8900 Rd., og af denne til Bøssemager C. P. Benzen for 14000 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 20de Marts er P. D. Fader af Kringeborg paa Falster meddeelt Bevilling som Strandings-Commissionair i Lolland og Falster; A. Aabel af Sæbye, ligeledes for Hiørring Amt, fra den sydlige Grændse af Jerslev Herret i og nord til Skagen, samt derfra vester og fød efter til Oster Han Herreds vestlige Grændse, Læsøe Land undtagen. Den 24de, Over og Underrets Procurator F. L. Friis af Odense, til Cancellieraad. Den 25de, Personel Kapellan E. Rønning til Sognepræst for Strøm Præstegiæld i Aggershuus Stift; Cand. Theol. A Borch confirmeret til Personel-Kapellan for Aggershuus Slots og Aggers Menighed i Aggerhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1812-03-30
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet til SigdalsMenighed i Aggershuus Stift, 400 Rdlr.; Hørbye Sognekald i Stælland, 483 Rdlr.; ved Kongelige Reskript, af 3die Jan d. A. ) blev forrige Præst Hr. Maller entlediget, imod at beholde i Pension Kirketienden af 281 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdk. 2 1/2 Alb. Hartkorn, og ved Kongelig Resolution af 14de Marts er bestemt, at Prægetienden at dølvne, Steenstrup og Nyegaard Byer, 228 Tdr. Hartkorn, skal naar Pensionen ophører, denlægges til Amtsprovsternes Lønningsfond: Resen og Homlum Sognekald i Ribe Stift, 200 Rdlr.