JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Spanierne have forandret deres Krigsystem, da Erfaringen har lært dem, at de ikke kunne hamle op med regulerede fiendtlige Armeer. Nu herefter ville de altsaa indskrænke sig til at skade Fienden saa meget mueligt ved den lille Krig.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Fire Doctorer have faaet Ordre, at begive sig til Walcheren, for at undersøge den grusomme Syge, som henriver vore Krigere der. Sygdommen er ellers ikke epidemisk, men endemisk, det er, den har sin Hovedgrund i Climatets og Jordbundens Localbeskaffenhed, som ingen Doctor kan kurere. Øer Walcheren ligger lavt, og lavere end Havfladen, er fuld af Moradser og Sumper, og fattes frisk Vand. Deri stikker det. For at kunne leve der, maa en Fremmed acclimatiseres, eller vænnes til Hollændernes Element.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Frankrig. Jfølge Moniteuren, have Englænderne ved deres Tog til Schelden mistet 3 Penicher, som bleve skudte i Grund; en Corvette strandet paa en Sandbank; flere Bombeskibe, strandede under Jlden fra Vliessingen; 2 Krigskibe, strandede ved Zirikzee, og endnu en Kutter ligesaa ved Vliessingen. Det hedder, at Keiser Napoleon har paa sin Fødselsdag gjort alle hans Ordonantsofficerer og Cabinetssecretairer til Baroner.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
J det forrige Lüttichske omvandre, skrives der, falske Propheter eller Præster, som udbrede skadelige Grundsætninger. Præfecten har udstædt en Advarse derimod.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Adskilligt. Keiser Napoleon har overladt Stralsunderne de Grunde som de nu sløffede Fæstningsværker stode paa, til Eiendom.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
I Petersborg ere Colonialvarerne endnu i høie Priser. Vexelkoursen er lav; hollandske Ducater koste 7 Rubler 30 Kopeker Stykket i Banksedler.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Efter Fredstractaten gielder de nu i Sverrig værende engelske Varer for svensk Eiendom, og kunne altsaa indføres i Rusland. Til Cronstadt vare allerede 3 Amerikanere ankomne med Gods fra Gothenborg.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
En fornem Mand i Pommern bekiendtgiør, at hans Datter er bleven givt med en preussisk Officeer, og frabeder sig al Lykønskning.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Senator Lucian (Bonaparte) er igien flyttet til sit skiønne Rusinella. Det ligger ved den Høi, hvor fordum Tusculum laae, der forstyrredes af Romerne, Ved at lade sine Marker indhegne med dybe Grøvter, har han fundet adskillige Oldtids Redskaber, Vaaben, a. samt en Mængde Dødningehoveder; ligeledes en Statue, som Hovedet og Armene var adskilt fra, og da som efter den latinske Underskrift har været en rolde mersk Consuls. En anden Statue, som en Matrone, fandtes ogsaa.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Formedelst de Giæringer, som herske i Ostindien, have Englænderne bragt Tippo Saibs fangne Sønner i nøiere Forvaring.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
J Berlin skal oprettes et Universitet; men ikke et Universitet af det sædvanlige Slags, da det skal være en Foreningspunkt for alle Videnskaberne i Staden. Prinds Henriks Pallads skal udvides og indrettes til denne nye Anstalt.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Af franske Blade erfares, at Ridderordnerne af de gyldne Fæt er ganske forskjellig fra den ny oprettede franske Orden af de tre gyldne Skind.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Indenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Budstikken; see forrige Avis, og C. Udtog af S. T. Hr. Amtmand Kroghs Jndiske beretning om de 2de engelske Krigsbriggers (Saale og Fancy) Angreb og Vold paa Hammerfest Bye i Finmarken.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Den 22 Juli om Morgenen Kl. 8 nærmede sig 2de de engelske Kutterbrigger, den ene paa 18 og den anden paa 14 Kanoner, paa Skud nær Hammerfest Bye, som kuns havde 2de Batterier, hvert paa 2de spundige Kanoner. Paa de fiendtlige Skibe skal have været 150 til 200 Mand ombord, paa Byens Batterier, vare tilsammen 28 Mand foruden 50 Mand Kystværn, Fra Fuglenæs Batterie bleve de første Skud løsnede; og fyredes tillige øiebliklig fra Batteriet paa Hammerfest Siden. Efter en Kamp af 1 1/2 Time, da den meste Ammunition var opskudt, nødtes Anføreren til at rømme Hammerfest Batterie, og da Fienden havde besteget dette og Skibene skiød med glatte Lag mod beFuglenæs Batterie, blev slaget strøget her. Fiendende skal i det mindste have 5 haardt Blesserede, vi have ei flere end 2. - Batterie=Anførerne M. W. Buck, Peder Chr. Røst og S. Akermand have udmærket sig som Fædrenelandets tappre Forsvarere. Ligesaa Handelsassistent Olaus N. Hald, som førte Kommando, en over den ene Kanon paa Fuglenæs Batterie, som kun kort Tid kunde bruges og siden assisterede ved den anden Kanon. Med Hæder bør og nævnes den unge Anders Buck, som midt under Kampen ildte Fade deren Kiøbmand M. Buck til Hielp ved Kanonen, Betiening, da Mandskabet begyndte at blive modløstLystrærns Anfører Handelsmand Klerck samlede i en Hast 40 Mand af Kystværnet, hvormed han ilede til Hammerfest og ved en klog Maneuvre bragte Fienden, til at troe, at der var langt større Mandskab samlet i Byen end der virkelig var, hvilket dengang bragte Fienden fra sit Forsæt at angribe Byen. Altengaard, den 31 Julii 1809. H. Krogh. Endvidere har den Kongel. Regierings=Commission. modtaget en Jndberetning fra Hr. Amtmand Krogh, dateret Altengaard den 8de August d. A., hvori med des, at Mandskabet paa de 2 fiendtlige Orlogsbrig, ger der besatte Hammerfest den 22de Juli, haver plyndret og ødelagt alt hvad de forefandt i Byen, og har derpaa forladt Havnen og Stedet den 30 s. M. Tillige har Hr. Amtmanden indsendt en Extract af Kiøbmand Bucks Skrivelse, dateret Hammerfest den 5te August 1809, som herved meddeles: "Den 30te Juli d. A. om Aftenen forlod de Engelske Hammerfest. Ved min Ankomst hertil erfaredes at Fienden havde ødelagt alt i Husene, som dersedeer gjort ubeboelige i dette Aar. Den af vort Mandskab blesserede, som en engelsk Chirurg havde antaget sig, døde den 31te. De nærværende Ansøstere med Beboerne, fulgte den Afdøde til Graven. Alle Kanonerne i Hammerfest har Fienden sprængt og Batteriet er ganske ødelagt. Fattigblokken er opbrudt og et Voxlys ranet.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Ligeledes har Toldkontrolleur Wadel indberettet til Finmarkens Amt, at alt Løsøre i Toldboden enten paa Portført eller ødelagt; overalt synes den laveste Skadefrihed at taratterisere dette Engellændernes Tog til Finmarken.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Gilleie, den 20 Oct. J Tirsdags Eftermiddag henimod 4re faaes Norden for Gilleleie 3de Seilere, bestaaende af en væbnet Skaluppe under Lieut. Møllers Kommands i Søetaten (der var som Konvor og 18de Jagter. De imellem Kullen og Høgenæs liggende 2de eng. Orlogskibe udsendte 7 Barkasser i det Dieblik at ovenmeldte Jagter med deres Konvoi vare sigtbare uden for Gilbierg; Jagterne med Konvøier, søgte herind under Landet og tonede Dansk Flag; den første af Jagterne var passeret Gilleleie forvi, og da og det var Stille blev den af Skipperen med hans Folk denhuxeret, for om muligt at naae Dronnigmøllens Batgerie, men uagtet at Skipperen anvendte yderste Flid for at frelse sin førende Jagt, blev samme under Landet ligge ud for Nakkehoved tagen af een af de Engelske Barkasser, saa Skipperen med sine Folk maatte forlade Jagten. Det herværende Skyts havde strax under Affærens Begyndelse, under Lieutn. Bilefeldts Kommando, været ved Nakkehoved, for om muligt at stelse den. Den anden Jagt, som blev bureret af sin Kontoi, den ovenmældte bevæbnede Skaluppe, var nu kommen 200 Skridt nær Landet lige for Gilleleie, og blev nu ogsaa angreben af en anden engelsk Bar kasse, der blev da sendt Bud til Nakkehoved efter Kanonerne. Man maatte her saaledes med Harme staae og see paa, at de Engelske under vort Land tog danske Skibe. Her paa Leiet er ingen Amunision siden Kaperiet ophørte, da enhver Baad har afleveret sin til dens Redere. Enhver ansaae den ligesom den anden for et Rov for Fienderne; den væbnede Skalup, pe var nu bleven dragen paa Land, og havde endnu Amunition, hvoraf blev taget til de her værende Kanoner, der nu vare komne fra Rakkehoved tilbage, og som vare saa heldige at treffe skiønt, og at forjage Fienden fra Jagten igien, hvilket glædede enhver. Vagten havde faaet adskillige Skud, men er dog igaar Morges med Kongøien afseilet til Kiøbenhavn. Havde Kaperiet som forhen her været igang, da saa en 8 til 10 bevæbnede Baade kunde hilset med paa vore Venner, da her ikke er Mangel paa Folk, havde maaske et Par af Barkassernes Mandskab maattet betræde dansk Grund.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Helsingøer, d. 21 Oct. Jgaar kom Jagten ind, som Fienderne ved Gilleleie vare paa Jagt efter, men finge de danske Kugler at smage. Den gik til Kbhavn under Kutteren Svalens Konvoi. Paa Reden laae i alt 18 Fartøier. - Orlogskibet the African kom atter ned og lagde sig paa det sædvanlige Sted, oven for Raae.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Helsingøer, d. 24 Oct. J Løverdags vilde nogle fiendtlige Slupper under Hammermøllen nappe en lastet Brændegalease, Skipperen Jacobsen, forhen bekiendt, men de fandt Folk vaagne og snart nødtes de til at afstaae fra Forsøget. Ogsaa i Forgaars Aftes viste de sig der igien, men et Par Skud fra Batteriet joge dem hurtig tilbage. Procent, som udgiør for 1 Rd. Species 3 Rd. 36 s.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Cours af danske Banksedler imod Species 337 1/2 J Aarhuus Stifts Adressecontoirs Tidender No. 85, læses følgende Bekiendtgiørelse: J Anledning af mine Collegers Hr. Wandalls og Hr. Justs Opfordringer i deres Aviser, skylder jeg mig selv at erklære: At Hr. Pastor Hertel hverken directe eller inddirecte har henvendt sig til mig om Trykningen af sin Beskrivelse over Aarhuus Domkirke; og er jeg derfor ret nysgierrig efter at erfare, hvorledes Hr. Hertel vil have Meningen forstaaet af den offentlige Anke, han i bemeldte sit Skrift fører over Nørrejyllands ubillige Bogtrykkere. Af hans Retsindighed haaber jeg med Grund, at han i sine forventende Oplysninger, befrier mig for den ufortiente Mistanke, hine Yttringer letteligen kunde foranledige. Aarhuus, d. 28 Oct. 1809. N. Lund, Kongl. privil. Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Overadmiralitets=Rets=Domme, afsagde i Slesvig, den 11te Octbr. 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Sagen, Skibscapitain Johan Diderich Mann, contra Landsoverrets=Procurator Bastrup paa Hs. Majestæts Vegne.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Priserettens Dom (hvorved Skibet die Hoffaung, med Ladning er condemmeret til Fordeel for Hans Majestæts Kasse) bør ved Magt at stande. J Salarium til Procurator Lykke betaler Appellanten Skipper Didrich Mann 20 Rd.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Sagen Koffardiekapitain, førende Navnet Ties Janzi, contra Kaperfører Knud Munck.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Priserettens Dom (hvorved Smatskibet die Fran Margrethe og Lasning var tilkiendt Opbringeren, bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Over=Admiralitets Retten betaler Citanten til Indstevnte, Kaperfører Kand Munch med 50 Rd. dansk Courant.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 2 November, Heglemester Niels Giedsteds Søn Niele; Fadderne: Mad. Bøslund, Jomf. O. Holm, Dreier N. Grønbech, Skipper B. Cortsen, Toldbetient Nissen, Bødker P. Hansen, Handelsbetient N. Jeeg.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Begravede. Den 2 Novbr., af Skolegadens Fattighuus, Ane Jensdatter, 62 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Den 25 Octbr. Kopulerede i Aarup Præstegaard Velærværdige Hr. Otto Friderik Lasson, Sognepræst for Hjortals Meenighed, og Velædle Jomfrue Chatrine Magrethe Bang af Brogst Præstegaard. Prædiken paa Allehelgensdag Høimæsse: J. Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolph. Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. As pach.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Avertissements. At det Alvise Forsyn haver i Dag den i Novbr. Kl. 7 1/2 Slet ved Døden bortkaldet min gode Kon Kirsten Andersdatter i sit Alders 40 Aar, 16 Aars Egteskab og 3 Ugers smertelige Sygeleie af Vattersot; Hvilket for mig og 2de efterladte Børns smerte lige Tab, jeg ei kan undlade at bekiendtgiøre for nærværende Forældre Slægt og Venner frabedende mig al Condolence. Aalborg den 2 Novbr. 1809. Jens Jensen Mørch.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Onsdagen den 15 Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 holdes Auction udi og over afgangne Snedker. mester Jens Ulfs Stervboes Gaard og Leiehuuse her i Aalborg. Gaarden som er beliggende paa Nordre Side af Bispens Gade, bestaaer af et Forhuus til Gaaden 11 Fag, 2 Etage, med Jndkiørsel, et Sidehuus 18 Fag 2 Etage med Jordkielder under 4 Fag, et dito 12 Fag, et Loft høi, et Tverhuus 12 Fag, et Loft høi og 3de Halvtage af Muur og Bindingsværk 21 Jag, 2de rummelige Gaardspladser og en Lyst nog Frugt Hauge, indeholdende hos Alen. Leiehuuse. ne, beliggende i Gaden Tiendeladen, bestaaer af 2de Bygninger, den ene paa 13 Fag med Gaardsrum indrettet til 3de Leievaaninger og den anden paa Fag uden Gaardsrum, indrettet til 4 Vaaning: Over disse Eiendomme foretages 2den Auction paa gende Fredag den i Novbr., samt 3de og sidste Attion til absolut Bortsælgelse Tirsdagen den 21 Nor hver Dags Formiddag Kl. 100 Ved hvilken sidste Aftion og efterfølgende Dage tillige bortsælges Sterboets Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, KobbeJern, Glas og Steentøi, Stole, Borde, Speil Dragkister, Chatoller og Skabe, Sængesteder og Segeklæder, Mandse og Fruentimmer Gangklæder, Al ned og Dækketøi, Vogne, Hestetøi og Gaardsredske ber, Snedker Værktøi af alle Slags, og endeel, fodet meeste tørre Planke, Bord og Savnings Træe, forskjellig Slags, hvoriblandt Elin, Edsk og Pe træe, samt en Stok Mahogni at 65 Cubisk god m. Aalborg den 30te Octbr. 1809. Boggild.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Et Værelse forlanges til Leie, helst i neders Etagie. Bogtrykker Wandall giver Anviisning Skipper Lorenz Jørgensen fra Flensborg er i Da hertil ankommen med en Ladning fine Frugter af Gravensteiner og Plochon, Æbler, som han fra Skibet beliggende i Østeraae bortsælger. Aalborg den 3 Cetbr. 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
En Lærer, som kan forevise Atest paa sin Duelighed i at informere i Religion, Skrivning, Regning Historie Geographie, i Grammatik og Mathematik ønsker sig en eller 2 Timer daglig Jnformation for honet Families Boen her i Byen; Hr. BogtrykkeVandal giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Ved Auctionen den 14 Novbr. hos Hr. Viinhandle, Simom, bliver tillige solgt circa 10 Tdr. norsk Tra Aske og 3 Kasser hvid Sæbe. Placat. Efter Vedkommendes Begjæring, bliver Onsdagen den 15 Novbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet i Randers Veierboed, foretaget og fentlig Auction over Kaper i Skibet Partiegiægeren, som er beliggende ved Skibsbroen her i Been, og drægtig og Commerce Læst, med tilhørenTakkelase af gaaende og lavende Redskaber, hvorovJnventarieliste forinden er til Eftersyn hos Kaperderiets Formand Hr. Kostardies Capitain Frost sammesteds, som tillige foreviser Liebhabere selve St. bet. Det anmærkes at bemeldte Kaperskib er en be kiendt fortrinlig hurtig Seiler, og er i bedste seilde Stand. Saa hastig Auctionen over Skibet er tilende bragt, bortsælges: 4 Stkr. 3 pundige Kanoner, Stk. Dito Haubits og i Svinghasse, samt en Degode Skydta Eværer, Pistoler, Sabler, Flage Kikkerter m.m. Thi ville Libhaberne behage at mede bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne sig vorde bekiendtgjorte. Randers den 31 Getbr. 18 Bendirsen. Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Et Par Værelser ønskes til Leie, Bogtrykker ma da il giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-11-03
Til Advarsel for mine omkring liggende Beer at fra 1ste November d. A., advarer jeg dem i holde dem fra min Eiendomsret i Aaen, at fiske m. Vaade og stange med Lystrer, om de vil undgaae, dere Tiltale. Binderup Mølle den 30te Octob Lars Sørensen.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
som forsendes. s og udgives 2de Gange ugentlig Tir3dag
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Natificationerne af Freden mellem Frankrig og Østerrig ere den 20 October bleven udvexlede mod hinanden i Wien. Allerede begynde Seiervinderne at forlade Østerrigernes Hovedstad. Den 15de opbrød det uddøde lige Korps, og den 17de det prægtige Matros Corps af Keiserens Garde, som roses meget for sin skiønne Holding og exemplariske gode Opførsel.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Blant Krigens ulykkelige Følger regner man ikke den, at Wiens Fæstningsværker skulle Sløises. En blot for, at Staden derved fries for at blive til et andet Saragossa, men, som endnu er mere, fordi den da vil forskiønnes og blive langt sundere, roligere og beqvemmeligere for Jndvaanerne.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Den 17 Oct. forlod Keiser Napoleon Schønbruun. Den 18de ankom han til Passau, hvor han steg tilhest, og besaae de uhyre Fæstningsværker, som der, i en Tid af 5 Maaneder, ere blevne anlagte. Den 20de indtraf han i München, hvor han blev over i 2 Dage. Staden og Slottet Nymphenburg var kosteligt illumineret. J Skuespilhuset overværede Keiseren den første Act af Operen Gargines. J Augsburg, hvor Keiseren den 22de steg af i Churfyrsten af Triers Residents, hørde han, efter udtrykkelig Forlangende, Messe i Hofkapellet, og Præsten fik en Ring af 900 Gyldens Værdie til Foræring, hvorefter Hs. M. indtog hos Churfyrsten et Dejenner i la fourchette (Frokost med Gaffel). J Stuttgardsopholdt Keiseren sig ikke længe, men fortsatte Reisen, af Strasburg til.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Kort efter Keiserens Afreise fra Nymphenburg, ankom en russisk keiserl. Coureer dertil, og ilede strax efter Hs. Majestæt. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Man taler om, at Kongen af Sachsen vil giøre en Reise til Paris.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Det hedder og i Wien, at det hele Rigs=Arkiv især Actstykkerne af Ceremoniellet ved en Keiserkroning, skulle indpakkes, for at transporteres til Frankrig. - De Actstykker og Documenter, som angaae en Deel af Gallizien, Triest og Fiume, Salburg, en Deel af Overøsterrig a., ere allerede udleverte til franske Commissairer.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Det østerrigske Pohlen skal deels komme til Rusland og deels til Hertugd. Warschau.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Man siger nu, at Østerrig betaler til Frankrig 96 Millioner Gylden i Krigsomkostninger; dog skulle Naturalleverancerne fraregnes.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Fra Nürnberg meldes, at to franske og to bayerske Generaler samt Fyrsten af Lichtenstein vare afreiste til Grændserne af Tyrol, for at tilkiendegive det derhen sammenkaldte Udskud, at Tyrol aldrig meere vil falde til Østerrig, men skal forblive under Kronen Bayern! og for at opmuntre Udskudet til Underkastelse og Lydighed mod sammes retmæssige Landsherre. En fransk General (Vaufreland, skal endog have udgivet den Tidende for off ciel, at Tyrolerne ville underkaste sig.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Om det nye Tog til Tyrol, haves dengang intet videre, end at den tredie Armeedivision under GeneralDeroi havde den 18de forenet sig med den 2den Division i St. Johann, efter en ubetydelig Fegtning ved Kufstein. Ogsaa Hertugen af Abrantes's Armee, 13,500 Mand stærk, begiver sig til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
England (over Frankrig. Lord Bathurst skal være udnævnt til Minister for de udenlandske Sager, i Hr. Cannings Sted.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Den 23 Oct. afseilede fra Portsmouth 4 Krigskibe, med en Convoy af 180 Seilere. Ved Falmouth sio der endnu 5 Transportskibe med Tropper og Heste til Convoyen, som gaaer af Lissabon til.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Efter den seneste Beretning beløb Antallet af de Syge ved vor Armee paa Walcheren til 184 Office, rer, 375 Sergeanter, 148 Tambourer og 81872. Gemene.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Den brittiske Armee i Portugal og Spanien regnedes til 25,000 Mand. Cuesias Armee var smeltet ind til 20,000 Mand. Blakes og de øvrige spanske Korps vare heller ikke betydelige. Derimod havde de Franske i forskiellige spanske Provindser vistno165000 Mand, foruden Garnisonerne i de faste Stæder.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
J Anledning af Misforstaaelserne i Ostindien mellem Armeen og Civil-Regieringen ere en heel Hol høie Officerer bleven - afskedigede.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
I det londonske Borgerraad gaves nylig heftige Debatter over et Forslag til at celebrere Kongens 50de Regieringsaar blant andet ved en Lykønsknings=Addresse. Hr. Waithman holdt ved denne Leilighed en særdeles drøi Tale, som noksom vidnede om, at Britterne maae sige, naar kun deres Ministre maae giøre, hvad de ville. "J de sidste Aar (hedder det til Slutning) ere vore Udgivter stegne fra 23 til 70 Millioner, uden at vi have naaet nogen af de Hensigter, i hvilke vi begyndte Krig. Jeg seer derfor ikke, hvor vi skulle finde Grunde til at lykønske Kongen til saa ulykkelige Begivenheder. Det er aabenbar umuligt, at England endnu længe vil udholde slig en Forøgelse af offentlige Paalæg.)
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Rusland. Regieringen har i Petersborg aabnet et Laan til sex Procent Rente og en Procent Præmie. Capitalen skal tilbagebetales om 5 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
J Følge Hoftidenden, angribe Tyrkerne endnu med deres sædvanlige Fremfusenhed, og forsvare sig med største Haardnakkenhed. Med saa lidet Menneskeblods Opoffrelse er den tyrkiske Fæstning ved Donau, Jsmail, aldrig gaaen over til Russerne, som dennegang. J Aaret 1790 kostede den 30,000 Tyrker, Mænd, Koner og Børn, Livet, uden at regne de Stormendes Tab. Suwarow har derved, saavelsom ved de 30,000 Mennesker han 1794 opoffrede i Praga (ved Warschau), sat sit Helte. mod, men ikke sin Menneskelighed, et Minde.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Adskilligt. Den Skade, Regensburgs Jndvaanere lede den 21 April, beløber: ved Branden 1,050696 Gylden, ved Plyndring 394,897 Gylden, tilsammen omtrent 1 1/2 Million Gylden. Understøttelses=Bidragene beløb sig hidtil 50,000 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Efter franske Blade, skulle 8 engelske Skibe være forulykkes ved Helgoland i en heftig Storm. Deres Ladninger af Colonialvarer skalle have været 120,000 Pd. St. værd.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Da Brændeviinsbrænderierne i Sverrig nu har taget deres Begyndelse, saa maa fra 1ste November af intet udenlandsk udistilleret Brændeviin indføres de i Riget. 4 Deputerte, fra Adels=Præste=Borger= og Bordestanden i Sverrig, ere afreiste til Gripsholm for at overvære Registerings= og Vurderingsforretningen ore den forrige Konges Eiendeele.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
J Gothenborg er opkommen en mærkværdig Proceimellem General=Tolderne og Land=Tolderne, hvis Udfald Publicum begierligen opventer.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Kongeriget Spaniens hele Statsgield beløber i for nærværende til 7,194,266, 839 Realer somtrent 1250 Millioner Mark). Derimod er Kronens Nationalandser meer end 9656, 147,406 Realer være og altsaa fuldkommen Hypothek for Gielden.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Universitetet i Würsburg er bleven omskabt fra en protestantisk til et katholsk Universitet.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Det i Haag oprettede Selskab til Christendommens Forsvar har af 8 udsatte Priisopgaver, kun seet de 3de saa fyldestgiørende besvarede, at Forfatterne kunde belønnes med guld og sølv Æres=Tegn. En af Selskabets ny opgivne Spørgsmaale indeholder: "Hvad Beviser er der for, at der ere Engle til Det er klart nok, at her spørges allene om de gan delige, thi hvo kunne tvivle om, at der er legemlige Engler til
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Indenlandske Efterretninger. Kallundborg, den 27 Octbr. Af det paa Refsnæs Odde tilsatte fiendtlige Skib, er nu bleven bierget af Seilduger og Lærreder over for 100,000 Rdlrs. Værdie. Disse Seilduger og Lærreder blive førte til Hovedstaden efter Admiralitetets Ordre, og en Transport er allerede afgaaet med 30 Bønder, vogne. For det meste er i denne Tid fiendtlige Skibe at se her i Farvandet. J Nat ankom 4 Smakker med Kreature og Fedevare hertil.
Jyske Efterretninger, 1809-11-07
Kiøbenhavn, den 30te Octbr. J Aftes Kl. 9 1/2 ankom deres Majestæter Kongen og Dronningen med Prindsesserne i allerhøieste Velgaaende til Frederiksberg Slot. J denne glædelige Anledning var Frederiksberg Have skiønt illumineret.