Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-12-01
fra Kæyseren er en Ambassadeur forventendis, som skal befordre Militziens Marsch for tilkommende Feldtog. Fra Bøhmen er en stoer Mængde Korn her i Landet ankommen. En Hest er styrt med Printz Friderich hvor ofver hand er kommen noget til skade, men som hand med det første agter sig til Ba reith, (hvor der giøris store Præparatorier) at holde Bilager med en Bareithske Printzessinde, holder mand det at være uden fare. Mand giør store Beredninger til den Engelske Ambassadeurs Ankomst, som skal hidføre Ridder-Orden, og ved dens Anleggelse, skal et kostelig Fyrverck præsenteris. Pfaltz. De Franske tvinger med Magt, icke allerne det Unge Mandkiøn, men endogsaa de Unge gifte Mænd, hvilcket en stoer Flyen. foraarsager, hvorved Landet ligger udyrcket, blifver øde og er ellers Elendigheden meget stoer, eftersom ingen Lifs-Middeler meere kand bekommes. Dog inddrifver de Franske den udskrefne Contribution med med stoer Magt, og hvad som icke kand erleggis in Natura, skal med Cocce 2. Pen Penge betalis. Monsr. Melae, Vice-Commendant til Strassborg, hafver tilkiøbt nogle Personer, som udi alle Tydske Guarnison Sedde ler hafver udstrøed, at hvem som vilde overløbe, skulde deris Mondering blifve dennem betalt, og derforuden vel accommoderis. Et Tydsk Parti hafver slaget et Fransk Parti af Strassborg, og en Deel Fanger til Fredenstadt indført. Cølln. Land-Stænderne hafver 100000 Rixdaler til Militziens Betaling bevilget, saa og gjort Ansøgning, at hans Chur-Førstl. Durchl vilde residere udi dette Ertz Stift, eftersom hans Nærværelse, var høy fornøden. Til Mont Royal ere nogle Deputerede henskicket, at tra tere om den begiærte Contribution. J Lottringen er ved Lifs Straf Korns Udførsel forbudet førend Kongens Magaziner ere opfyldte. Rin-Strømmen. Endelig er det store Dessein, som ved det Kongl. Franske Hof er blefven besluttet, ved Mosel-Strøm udbrudt, hvilcket hafver taget sin Begyndelse paa St. Goar og det Slot Reinfeltz, som den 7 hujus af de Franske er blefven berendet, og strax derpaa med 15 eller 16000 Mand, som fra Verdun, Metz, Nancy og Luxenborg, under General Tallards Commando, vare udtagne, virckeligen beleyret. Jmidlertid hafver nogle Hessiske Compagnier sig derudi practiceret; General-Major Gørtz begaf sig ogsaa paa Slottet at commandere, og Obrist Dumont udi Staden. Den 16 gjorde de Franske et forgiæfvis Anfald paa et Bol værck, og miste 20 Mænd. Den 17 og 18 kom de saavit med deris Approcher, at de med Granater kunde spille udi Contrescarpen. Udi Stormen paa Staden St. Gaar miste de 250 Mand, hvorved General Tallard af en Falqvenet-Kugel i sin Axel farlig er blefven qvæst, og hafver sig til Biberchem ladet henføre. Monsr. Sachsis, Mon tal, og la Breteche hafver imidlertid sig det Commando paataget; derefter er forbemelte Stad ofvergangen, og blifver nu Slottet Reynfelds umaneerlig beængsted, hvorudi lig ger 3000 Mænd. Hans Høyførstl. Durchl. Land-Grefven af Hessen hafver den 21 begivet sig ofver Rjnen udi Festningen. Den 22 gjorte de Beleyrede et Udfald, 200 nedlagde og 40 fangne indførte. De Franske hafver tvungen de omomkringboende Bønder til Leyren, som skal approcere, af hvilke 3. eller 400 allerede udi Approcherne ere omkomne. Det gaar meget skarp til, og er ved den stærk Canoneren paa Skantzen med 7 halfve Cartauer, og paa det gamle Slot med 3, mange Værcker ruineret.