JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Kiøbenhavn, den 28de Januar. Hs. Majestæt, som i Dag i Egen allerhøieste Person har præsideret sine Ordeners Kapitul, har allernaadigst til høiere Ordensgrader forfremmet samt udnævnt og optaget Følgende: Til Riddere af Elefanten. Friderich Moltke, Stheime Statsminister, Præsident i det Kongelige General-Toldkammer, Storkors af Dannebrogen og Ordens Sekretair. Niels Rosenkrantz, Geheime-Statsminister, Chef af Departementer, for de udenlandske Sager, Storkors af Dannebrogen. Jørgen Balthajar Winterfeldt, Admiral, Storkors af Dannebrogen. Til Storkors af Dannebrogen. Cay Lorenz Baron af Brechhorff, Kammerherre, Kantsler i Hertug, dømmet Holsteen, Commandeur af Dannebrogen. Steen Andersen Bille, Kammerherre, Contre Admiral og Deputerer i det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium, Commandeur af Dannebrogen, Ridder af Sværdordenen. Friderich Gottschalk v. Haxthausen, Generalmajor, 1ste Deputeret i det norske Commissariets Collegium, Jntendant ved den norske Armee, Chef for det norske Landcadet-Corps og Commandant ad interim over Aggershuus Fæstning, Commandeur af Dannebrogen. Christian Colbiøensen, Justitiarius i Høiesteret, Commandeur af Dannebrogen. Ove Malling, Conferentsraad, Kongelig Historiograf, Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Commandeur af Dannebrogen. Magnus Grev v. Dernath, Kammerherre og overordentlig Gesandt ved det Kongelige venske Hof, Commandeur af Dannebrogen. Edmund Bourke, Kammerherre og overordentlig Gesandt ved Hoffet i Madrid. Til Commandeurer af Dannebrogen. Hans Lindheln, Kammerherre, General=Adjutant og Commandeur af Søe-Etaten, Ridder af Dannebrogs Frantz Christopher v. Bülow, Generalmajor, Kammerherre, GeneralAdjutant og Chef for General-Adjutant-Staben, Ridder af Dannebrogen. Ole Andreas Kierulff. Contreadmiral og Over-Egnipagemester ved Holmen, Ridder af Dannebrogen. Theodor Johann v. Wegener, Generalmajor, Chef for det fyenske Jnfanterie-Regiment og Commandant i Fridericia, Ridder, af Dannebrogen. Christian Ditlev Carl Greve af Rantzow, Kammerherre, Overpræsident i Staden Kiel og Curator for det derværende Universitet. Peder Wormskjold, Conferentsraad og Deputeret i det Kongelige Rentekammer, Ridder af Dannebrogen. Jacob Georg Christian Adler, Overconsistorialraad, Doctor og Professor Theologie, General-Superintendent i Hertugdømmet Slesvig, Slotspræst i Gottorp, Ridder af Dannebrogen. Christian Maadalus Thestrup Cold, Conferensraad og 1ste Deputeret i det kongelige danske Cancellie, Ridder af Dannebrogen. Gottfried Petersen, Conferentsraad og Vice-Kantsler i den slesvigste Overret, Ridder af Dannebrogen. Johannes Sieger, Capitain i Søe-Etaten, Ridder af Dannebrogen. Jørgen Conen de Falsen, Premier=Lieutenant i Søe-Etaten, Ridder, af Dannebrogen. Til Riddere af Dannebrogordenen.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Johann Adam Strøhlein, Forvalter ved Korn- og Fourage Magazi, net i Altona. Christian Møller, Magazinforvalter i Ibehoe, Dannebrogsmand. Ole Falch Ebbel, Eier af Tangengaard ved Arendal. Til Dannebrogsmænd, Erich Erichsen Magnusen, Maanedslieutenant af Søe=Etaten. Francisco Maro Tetens, Maanedslieutenant af Søe=Etaten. Knud Knudsen, Maanedslieutenant af Søe-Etaten. Niels Madsen, Underbefalingsmand i det 2det vestre jydske Kystmilier District, 2 Thomas Mellerup, Borger og Brygger i Kiøbenhavn. Poung, Mekanikus i Kiøbenhavn. Thomas Sørensen, Forpagter og Selveier, commanderer et SkytteCorps af Kystmilicen i Lolland. Christen Jensen, Forligelses=Commissair og Handelsmand i Løkken, under Hiøring Amt. Johan August Bauer, Borger og Comfur=Handler i Kiøbenhavn. Jens Elias Meberg, Rodranfører ved Kystværnet i Christiansands Stift. Eggert Langemark, Skipper af NakskowPeder Madsen, fra Sletten, Skipper af 1ste siellandske Enrollerings District. Henrik Jensen, Skipper af Dybvaag Sogn i Norge. Jonas Jonasen, norsk Kaperfører, førende Kaperen Veiviseren. Knud Ellingsen, Skipper, førende en Kaper=Kutter fra Norge, den veivisende Paquet kaldet. Johannes Jacobsen Rescher, Kaperfører af Bergen. Ole Albrich sen Rævesand, Skipper af Christiansands Stift. Vilhelm Bülow, Skipper af Drammen, førende Transportfartøiet No. 120.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 14de Januar. nt. tugal, som er uddragne af Bladet the Times, og ledsagede med Anmær Moniteuren for i Dag indeholder Efterretninger over Spanien og Por og ninger. Følgende er det ræsentligste af samme, Det er ligesaa usandt at Messena blot havde 12000 Mand i Sal die manca, som latterligt at man kunde sige at han anlagde Magasiner for lige Jndvaanerne. Den Gang havde Massena Neys Corps, som bestoat angribe Portugal. Man veed at de Franskes Magasiner ere hos ft. Corps paa 23000 Mand under General Regnier truede Lord i We af 26000 Mand og Junots 22000 Mand at disponere; over det 2de ms lingtons høire Flanke. Derimod havde Wellington blot 18000 Cageandre Tropper maneuvrerede paa Flankerne. Man lægger ham til Las lændere og 12000 Portugisere til det han havde at varetage. De ja revnet ham det til en Forbrydelse, at han ikke efterlignede Melas ved Marendo, Mack ved Ulm og Hertugen af Braunsichwtig ved et Jena. Høis Lord Wellington havde angredet de Fralske ved Cindad Rd. . drig, da havde han ligefrem sat hele sin Armee paa Spil. Havde de portugisiske Tropper været lige saa krigsvante som Engellænderne, da kunde den 27de September have blevet en Catastroppe for de Franske.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Lord Wellington havde blot trukket sig over paa Mondegos høirBredde for at giøre de Franske erhvert Skridt stridigt. For at undvige det overlegne fransk Artillerie og Cavallerie valgte han Stillinger ved Busaco, hvor han høstede over al Berømmelse ophøiede Fordeele, Oberst Trant havde ikkuns 2 Brigader portugisiske Militser under hans Befaling, og disse brugtes blot et Streispartier. Stillingen ved Busaco skulde ikke have været angreben. Massens havde handlet viselig om havde omgaaet den. Lord Wellington kjendte sin Modstanders heftige Caracteer, og han besluttede at drage Fordeeaf denne hans horudfattede Jver, at han kunde slaae Engellænderne hver Gang han blot maatte have den Lykke at støde paa dem. Messena gik med 60000 Mand, hvoriblandt vare 10000 Kavallerister, over Mondago 1). Hans Tab i Døde, Saarede og Fangne beløb sig til 7 a 3000 Mand 2). Havde man i England erfaret, at denne Gen. havde gjort Portugal til en Ørk, saaledes som han efter strænge Krigslove var berettiget til, saa vilde han have paadraget sig de bittreste Bebreidelser, og denne Opførsel mod Venner være bleven anseet som en barbarisk Handling; man havde sagt, at han var en Efterligner af de Franskes Vandalismus 3). Anmark. 1. Vi ville ingen Bemærkninger giøre over Antallet er de Stridende paa begge Sider. Engellænderne ere overhovedet maade lig underrettede. Anmærkn. 2. Af dette er de 2/3 Dele usandt. Anmærk. 3. Det er artigt at sammenligne Lord Wellingtons Kundgiørelse og det Sprog, som Englænderne nu føre, med det de de førte for 4 Maaneder siden. For 4 Maaneder siden opbrændte og ødelagde Lord Wellington alt for at giøre Landet til en Udørken, og hindre Fienden i sin Fremrykken. J Sandhed har han afstedkommet skrækkelige Ødelæggelser, som i den europælske Historie ere mageløse, men afgive et nyt Beviis paa den engelske Nations udarmhiertige, vilde Caracter. Da Engellænderne nu see, at den franske Armee, uagte Hineringerne som de lagde den i Veien, har lagt 80 Lieuers Vei til bage i nogle Dage, og nu i 4 Maaneder været forsynet med Alt i Overflødighed, saa kunne de ikke begribe, hvorledes dette er mueligt, og ville indbilde Folk, at Lord Wellington har skaanet Jndvaanerne og Landet; "De Ødelæggelser der have fundet Sted, og om hvilke Moniteurer, har havt den Uforskammenhed at paastaae, at de vare større end den de Franske havde anrettet 1) hidrøre allene fra Jndvaanerne 2) Anmærkn. 1. Dette er godt for Engellænderne, men ikke for det faste Land som overalt har seet den franske Hær. Anmærkn 2. Havde Jndvaanerne selv gjort det, da skulde Ødelægtelsen have været fuldkommen. De skulde ei have efterladt Viin, Korn og Riismagssiner i saadan Mængde. Jndvaanerne have meget mere skiult alt hvad de kunde, og disse for Engellænderne skiulte Magasineere faldne de Franske i Hænder.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Det var en lykkelige Omstændighed at General Romand blev opfordret til at bidrage til at forsvare Stillingen i Torres Vedras. Til Beundring skiønne vare de af Napoleon befalede Bevægelser for aldeles at tilintetgiøre Romanas Corps, hvem man anseer for Siælen i hele den spanske Jnsurrection. Man vilde omgive denne Hær, med Motiers og Drouets Divisioner samt en Colonne fra Madrid. Havde Lord Willington havt 40000 Engellæ, dere under sin Commando ved Talave ra, og havde Spanierne efterkommet hans Befalinger, da skulde de Franske have bleven forjagne indtil hiin Side Cbro. Havde han havt 60000 Engellændere foruden Spaniere og Portugisere, da Cindad Rodrico blev beleiret, ei skulde da en eneste bevæbnet Fransk være bleven til bage paa Halvøen. Anmærkning. Havde Lord Willington havt 40000 Mand ved Tallaveira, da skulde han ogsaa have tilsat dem, formedelst den Uvished hvori hen befandt sig. Han havde da marscheret mod Madrid, og den 2den, 6te og 5te franske Armeecorps havde afskaaret hom fra TajueDette Pralerie fra Engellændernes Side er ubegribeligt. Uagtet de have den Fordeel at være havers Herrer, ere forsynede med ligesaa talrige Armeer og have Jnsurgenterne under deres Commando, saa ere de dog indskrænkte til at forskandse sig paa Høie og kryde i Skiumed deres Skibe bag ved sig. Det er ei langt fra dem de giøre deres Marscher og Maneurer. Engellænderne fattes desuden en let berægelig Armee og en duelig Anfører. De have hverken det ene eller det andet.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Neapel, den 28de December. Kongen har eftergivet Handelsstaden den Tarif samme havde af betale af fine nuværende Forraad af Colonialvarer; denne har det imod igjen forpligtet sig til at sammenskyde en Sum at 80000 Søn Ducater, for hvilke et Linieskib paa 74 Kanoner skal bygges og udrustes.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Petersburg, den 5te Januar. Efter den nyt udkomne Toldtarif blive for Fremtiden allene følgende Havne gavne for Varers Tilførsel, i det hvide Hav Archangel; i Østersøen St. Petersburg, Reval, Riga og Libau; i det sorte og asowske Hav Odessa, Fendosia og Tagenrok, paa Landgrændsen i Toldstæderne Polangen, Radz wilow og Dydossar. Alle andre Havne og Toldstæder ere lukkede for Jndførsel. Fortegnelsen paa de Varet som endnu for Fremtiden maae udføres er meget kort; den indeholder blot de nuad at ligste Artikler og disse endda med en forhøiet Told. Colonial- og Farvevaret maa allene indføres i de benævnte Havne; men ingenlande igiennem Land-Told stæderne. Forbudne ere: Klæde og alle uldne Varer, raffinerede Sukkere, Bomuldsvarer, med Undtagelse af de hvide Collicoer ; alle udenlandske Fabrikvarer med Undtagelse af Lier, Værktøi og Instrumenter; alle Vine i Bouteiller, blot franske og tydske Vine samt Maderaviin maae indføres i Oxhoveder, imod en Toldafgivet af 80 Rubler pr. Oxhoved. Varer, som ere forbudne at indføres eller indsniges igiennem forbudne Havne og Toldsteder skulle konfiskeres og Vidkommende tillige betale en høi Mulct. Raae Sukker, som af alle Sukkersorter er den eneste tilladte, kan udføres i de anførte Havne, imod at erlægge 7 Rubler, pr. Pud, og Caffe for 20 Rubler pr. Pud. Ligeledes er Udførsels Tolden af Hør, Hamp, Talg v. desl. bleven en Deel forhøiet. Fra 1ste Januar 1811 g. St. skal den nye Tariftræde i Kraft. London, den 7de Januar (Af Moni euren.)
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Den 4de dennes erholdt vi Pariserbreve fra Franskekysten, til 29de December. De forsikkre eenstemmigen at 3 til Bordeaux med Colnialvarer ankomne amerikanske Skibe strex bleve lagte un er Beslag, Denne Adfærd grunder sig paa Stordommerens Brev, som Moniteuren har bekiendtgjort, og som tydelige, siger: at Berlin og MallandDecreterne først da skulle tilbagekaldes, naar Frankrig efter 2den Febr. har modtaget bestemte Beviser fra Republikens Side paa et NonJntercourse=Ac en igjen fuldeligen er traadt i Kraft i hele sin Omfang, og Amerikanerne, ved fiendtlige Forholds egler imod os, paa al muelig Maade anstrænge sig for at hævde deres neuerele Flags Rettigheder. De samme Breve melde at et af vore Transportskibe er gaaet under med Mandskab og alt i Nærheden af Ostende. Hverken Skibets Nummer eller dets Navn er os bekiendt.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Blandede Efterretninger. Foruden Capitular, Sogne- og Broderskabs-Kirker bibeholdes endnu 135 andre Kirker i Staden Rom, til Albetiening ved den offentlige Gudstieneste. Man har fornemmelig valgt saadanne, som udmærke sig fremfor de andre ved Ælde, Kunstværke= og skiøn Bygningsmaade. Efter Consultens Befaling skulle de berømte Catacomber (underjordiske vidtløftige Gange, som i Alderdommen vare bestemte til Begravelser) paa det omhyggeligste vedligeholdes. Ved Porten Del Popolo anlægges en Spadseregang med Alleer. Hidtil vare alle Tilgange til Forgaarden ved St. Peters Kirke skiulte med Hytter og Krambode. Disse skaffes nu bort, og herefter vil men paa Engelsborg Bryen kunne see Peters=Kirken og dens Søilegange. Endelig erholder ogsaa Staden en bedækket Slagterbænk ved Tider, et stort Kornmagasin og en gandske nye Rid skole.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Regieringen har beskikket 3 Læget, som skulle giøre Mairen Forslag, hvorledes Luftens Sundhed i Rom og de nærmest omliggende Egne, ved Gadernes Rensning a. kan vorde vedligeholdt. Ligeledes ere adskillige Jnspeciører blevne ansatte til at udføre Beslutningerne.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Udenlandske Efterretninger. Corsøer, den 26de Januse. Hidtil have Posterne og Stafette ned lykkeligen kunnet besørges over Beltet. Transporten er skeet med Jis baade fra Halskous Rev og Jaatte fra Corsøer=Havn, eftersom Omstændi hederne formedelst Jsen have krævet der. J disse Dage har her været meget Driviis, som i Gaar og i Dag har spærret Corsøer-Havn for Jagternes Fart; men vilde Vinden blive nordlig eller østlig med frisk Kuling, vil Havnen igien blive aaben.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Helsingøer, den 26de Januar. Sundet er frit for Jis, saa Farten over til Sverrig endnu er aaben.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Datteriet Trekroner, den 27de Januar. I Gaar vare ingen Skibesat see. Farvandet er frit for Jis Kiøbenhavn, den 28de Januar.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Under 26de Januarii har det behaget Hs. Maj stæt Kongen allernaadigst at udnævne Hr. Greve Widel Widersborg og Hr. Kammerjunker v. Scheel, begge Capitainer i Hs. Majestæt Kongens Regimetsannecterede Batailloner, til Kammerherter. Over, Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at det Kongelige Danske Cancellie under Gaars Dato har tilskrevet os saaledes: " Cancelliet har bragt i Erfaring, at adskillige af Participanterne i Vandermpagnierne staae i den urigtige Formening, at de, hvis den Forandring i Henseende til Bestyrelsen af Vandvæsenet blev iværksat, hvorom der tales i den til Participa terne udstædte Opfordring, mueligen skull, staae Fare for i Tiden er tin ganske eller for en Deel at tabe de Portioner Vand, hvoraf de u ere i Besiddelse. Dette Collegium skulde derfor tienstligst an mede Kiøbenhavns Magistrat, behageligen at ville paa den Maade samme finder meest passende, og hvorved det bestigst kan komme til Vedkommende Kundskab, bekiendtgiøre for Participanterne, at der ved den Forandring, som attraaes i Henseende til Bestyrelsen af Vandvæsenet, ikke i mindste Mallde er tænkt paa at formindske eller forandre de Vandportioner, hvoraf Participanterne nu ere i lovlig Besiddelse, samt at de kunne være sikkre paa i Fremtiden ubeskaaret at beholde det Vand, hvortil de have Adkomst. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretninherved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 18de Januar 1811.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Under Stadens Segl. over Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Resitents=Stad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at i Følge det Kongelige Vestindiske Guimiske Rente= og General Toldkammers Skrivelse til os at 19de dennes, har det under 8de næstforhen allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at tillade: at Jller-, Oder- og Krimmelskind maae undtages fra Forbudet af 14de October 1808, og for Fremtiden udøres til fremmede venskabelige og neutrale Steder. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 23de Januar 1811.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 18de Januar. Af alle fra Armeen i Spanien indløbende Efterretninger sees at samme befinder sig i den lykkeligste Tilstand, at Engellændernes Planer strande, og Orden, Roligher og Tillid til de Franske allerede vil være fuldkommen gjenoprettet for næste Feldtog. Nytaarsdag overgav Fæstningen Tortosa sig; Garnisonen, der bestod af 9500 Man, erkrigssangen. 12 Faner, 192 Artilleriestykker, 10000 glinter, 200000 Pd. Krudt og 500000 Pd. Blye, samt en stor Mængde Levnetsmit er faldt derved i vore Hænder. - J Har nen ved Palams kastede Engellænderne den 13de Detbr. 1100 Mand i Land, hvoraf 800 bleve dræbte eller fangne, medens de Franske under den tappre Bataillons-Chef Smyen blot tabde 8 Mand. Den 29de Nove der sloge 1500 Franske under General Valletor 6000 Jnjuegentere i Asturien. Dette var den sidste betydelige Jnsurgenthod i denn Deel af Spanien. J Castilien aftager Jnsurgenternes Antamed hver Dag. - Beleiringen for Cadix nærmer sig sin Ende med stærke Skridt. Her ugen af Bellunne har nu faaet sin hele Flotille samlet i Trocaderos Kanal, ved at lade den sidste Afdeling føre paa Ruller over Land didhen. Den 11te Decbr. var Foreningen fuldbragt og i samme Øieblik begyndte Jlden paa Cadix, som nu bombarderes i en Frastand af 2050 Toiser. J Staden hersker stor Allarm Portene ere lukkede. Dyreiden er skrækkelig, og den gule Feber henriver en stor Mængde Mennesker i Byen.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
London, den 12te Januar. Prindsen af Wallis har paatage sig Regentskabet. Dronningen har ligeledes opfyldt Parlementets Begiæring at overtage Omsorgen for Hs. Majestæts hellige Person. Man forrenter at Parlementets Møde vorder aabnet den 15de dennes ved det store Segls Commission. Af Breve fra Buenos Aires sees at Linieres havde havt en vidtløft og Plan, og staaet i Forbindelse med mange Gouverneurer og Bestyrere i det Jnde. Montividen skulde have været indtaget og Juntant Medlemmer hængte. Man har opdaget en anden Sammensværgelse til Fordeel for Regieringen i Montevider.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Fra Tjo have vi Efterretninger til den 26de Decbr. Til den Dag var endnu intet af Vigtighed forefaldet, og Stillingerne uforandrede. Slottet i Puntales, en Fregat, nogle Kanon-Chaupper, og 8 engelske Kanonbaade have canoneret Puntella, Santa Catalina, Cubzuel og Trocadero, hvis Jld faldt de Allierede besværlig.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Constantinopel, den 10de Decbr. Den nye Paschab i Bagdad har været sig ved at udlevere sin Formands Skatte. Han vil ikke engang betale den resterende Tribut. Hele Staden er i Vaaben. ReiEffende har maattet retirere til Mosul.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Boston, den 14de November. J Fredags Aftes Kl. 9 havde man et stærkt Jordskielv i Portsmouth i de forenede Stater. Det føltet ogsaa mange andre Stæder. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 750 pr. Ct. K. S. Speciescoursen i Kiøbenhavn 618 3/4 Procent. Den 26de denne Maaned behagede det Gud ved en roelig Død herfra at D bortkalde min troe, huuslige og retskafne Kone Anne Kagrethe, fød Gissing, i hendes 63 Aar. Hvad jeg og vore to Døttre tabe ved dette Dødsfald, vide nogenledes de af vore Venner, der have kiendt hendes Kierlighed til hendes Børn og mig, og det kloge Overlæg, hvormed hun vidste at indrette sit Huusvæsen efter Tiderne. Den Svagelighed, der i de seenere Aaringer gjorde hende Livet til en Byrde, forbyder os, naar Fornuften raader, at misunde hende Befrielsen derfra, men ikke des mindre er dog rort Tab saa stort, at viist alle vore Venner af sig selv ville indsee, at Bevidnelse af deres Dieltagelse i vor Sorg vil forøge den hos os. Hirschholm, den 27de Januarii 1811. J. B. Hintzpeter.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Ved indelig Bedrøvelse har jeg ved Skrivelse fra Christiania erholdes P. Efterretning, at min kjere Broder Hr. Abraham Gleerup, Papiirs Fabriquer paa Lilleborg ved Christiania, ved Døden er afgaaet i han 73de Aars Alder; dette bekiendtgiøres for vores Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 29de Januarii 1811. C. Gleerup.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
At det har behaget Gud Natten til den 18de dennes, at bortkalde minA Søster D. C. Bachevold, fød Neergaard, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner. Kiøge, den 28de Januarii 1811. J. M. sal. Ovesen.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
AVERTISSEMENT. Alt Georg Ferdinand Bock, som til 1ste Januarii d. A. har udtient sine Lære Aar, fra denne Dag ikke længere er i vores Tieneste, finde ei herved fornødent at bekiendtgiøre. Kiøbenhavn, den 28de Januarii 1811. J. E. Glasing & Søn. (er fattig Kone, der har tre smaae Børn og er frugtsommelig med den fjerde, har i dette Efteraar mistet sin Mand og Forsørger, som i Juli gik lokket af glimrende Løfter, ud med en Kaper, der, efter alle Formodninger, blev den 23 September, ved at vove sig ind i en opseilende engelsk Conpoi, overseilet i Bæltet. Da jeg aldeles nøie kjendte hendes og Mandens priselige Samliv og Stræbsomhed, har jeg paa get mig at være hendes Forbeder hos et ædelt Publicum, i det Haab, at maaskee ogsaa En og Anden af de flere, der ved Kaperier have været lige heldigere, skulde ville unde hende, den aldeles Hjælpeløse, nogen Hjelp. Hvad da Armodens Venner saaledes maatte ville række hende ombedes aflagt hos S. T. Hr. Directeur Schultz, paa Hiørnet af Læderstrædet og ny Høibroplads, med Udskrift til mig. Jeg tør indestaae for den ønske igste Anvendelse, og til sin Tid skal jeg bekjendtgjøre Beløbet af det Jndkomne. F. Høegh. Guldberg, 25 Jan. 1811.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Professor en Paafugl=Hane og tvende Høns, eller i Mangel deraf 6 R., ønskedes i ufrankeret Brev tilmeldt, for hvad Priis, og hvor, kunne som snarest faaes. Storehedinge, den 25de Januarii 1811. A. Woldike. Tire store og to mindre Landeiendomme, alle beliggende i Sielland, og d) ingen over 5 Miile fra Kiøbenhavn (naar undtages en af de mindre, som ligger i Egnen af Sorøe; hvorimod en af de store ikkun ligger en halv Miil fra benevnte Sted) ere tilkiøbs at bekomme og til Majidag at tiltrædes, tildeels og strax. De Lysthavende behage at melde dem lille Grønnegade No. 3191ste Sal, hvor al fornøden Oplysning meddeles.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
en Mand og Kone, som bestandig have været Forpagterfork og selE bestridet store Hollænderier, ønske sig formedelst en Gaards Salg Coudition til første Majidag, Manden som Avlsforvalter eller Ladefoged, Konen som Meierske og Huusholderske, anvises af Fæstemand og Commissionair Jørgensen, Hyskenstræde No. 147. sen velbygget Bondegaard med Kielder under samme, hvortil er 70 a 3 & Tønder Land Agerjord Eiendomskov, 3de gode Tørvemoser, 2de Engbundslodder, i Nærheden af Dronninggaard. Eiendommen grændser til tursøe, og med Gaarden følger 2de Vogne, 3de Heste, 3de Køer og Kalv, 4 Faar, 2 Sviin, 1 Ploug og 2de Harter, om forlanges kan nogle af Pengene blive staaendes i Gaarden; anvises af Undertegnede A. Wnberg, paa Dronninggaard.
Berlingske Tidende, 1811-01-28
Skolebøger samt til alle Embeds-Examina denderende Bøger, som ogsaa Grammatiker, Læsebøger og Lexica i forskillige Sprog. saavel brugte som nye, faaes for billige Priser hos Boghandler H. Soldin i Pilestræde No. 117. af forskjellige Fiinhed stærk og jævnspunden Uldgarn, tienlig til A Klæde, Værgarn og Strømper, sælges for den billige Priis 8,10 a 12 Mk. Pd., fiint Hørgarn 8 a 10 Mk. Pd., grovt dito 2 Mk. 8 s. Pd., 20 Aars gammel fiin ægte St. Croix Rom 24 Mk., yngere dito 15 Mk., alt med Flasken, udsælges daglig i større og mindre Partier, i Admiralgaden Nr. 103 ligefor Viingaardstræde. denfor Knapleds Gaard, eller paa Veien derfra til Roeskilde, er bort U kommet en Æske, hvori var en Barnekiole, et sort Tyls Tørklæde og nogle Baand med mere. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere den enten paa Hiørnet af Raadhuusstræde er i Farvegaden No. 120 1ste Sal, eller has S. T. Hr. Byefoged Møller i Roeskilde.