JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-08-30
Undvigt. Da en af Hesselaggergaards Godses Gaardfæstere, navnlig Niels Larsen Lærke, i Hesselagger Bye, Natten imellem den 21de og 22de Julii sidstafvigte, har forladt sin i Fæste havende Gaard i bemeldte Hesselagger, samt sin i Gaarden værende trolovede Fæstemøe, Sussanna Andersdatter, uden at nogen veed, eller kan giøre nogen Oplysning om hvor han skulde være henreist; og som man efter hans Bortgang, og Undvigelse, har erfaret, at han har taget alle, eller de fleste og beste af sine Gangklæder, saavel Ulden som Linnet med sig, er det vel ikke at formode, han har nogensinde i Tanke, at indfinde sig her meere; hvorfore herved lovlig lyses efter hannem 3de Postdage efter hinanden, om nogen tilforladelig kan opdage hvor han opholder sig, for saadan deres Umage, loves dennem en Douceur af 6 Rdlr., og skal dennem ellers blive betalt i de paa hans Anholdelse anvendte Omkostninger, saasnart jeg derom videndes vorder. Bemeldte Niel Larsen Lærke er ungefær 32 Aar, maadelig af Vext, har et slet mørkebruunt Haar, gaaer ellers meest i Vadmelsklæder, enten blaae eller hvide, kan ei andet end Bonde Arbeide. Hesselag gergaard den 10de August 1782. N. Baggesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-08-30
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Frederich Wilhelm Friherre af Wedel=Jarlsbergs Ve ledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde=Godser, Indretning i Hoved=Gaarde og underliggende HovningsBønder, med tvende Breve i samme Materie, 1 Mk. 8 sk. Aandelige Sange af Joh. Ernst Heilman Sogne=Prasi Kierteminde 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Efterretning. om Søetrefningen den 9 og 12te April ved Domt, nique og Guadeloupe i Vestindien imellem den Engelske og Franske Flode under Admiralerne, Rodne, og Greven af Grasse, tilligemed en Forestilling af begge Floders Slagtlinier. Dette Søeslag fortiener saameget mere omstændig at beskrives, som det ei alene er den vigtigste Begivenhed i den ganske Krig, men og tillige et af de mærkværdigste og største Slag, der nogensinde er forefaldet, naar man betragter Flodernes Styrke paa begge Sider, den lange Tid, de Sloges udi, og den Tapperhed, hver især udviiste J 562 ere Da Admiral Rodney paa hans Krydstog ikke havde havt den Lykke at treffe den Franske Convoy, som han søgte efter, saa vendte han tilbage igien til St. Lucie. Her blev han liggende, for at lagttage den Franske Flode. Den 5de April mældte man ham, at den Franske Eskadre fatte sig i Beredskab til at seile ud fra Fort Royal paa Martinique, hvor den laae. Han lod strax forsyne sin Flode med Mandskab, Krigs= og Mund=Forraad, samt alt Fornødent, og sætte den i seilfærdig Stand, og derpaa besluttede at angribe Greven af Grasse under Vinden. Denne saae sig uomgængelig nød til at løbe ud. Han var bestemt til at seile til Domingo, for der at foreene sig med 17 Spanske Linieskibe under Don Solanos Commando. Denne forenede Overmagt skulde angribe Jamaika. Han havde ogsaa en Convoy paa 140 til 150 Transport= og Koffardieskibe at bringe til Domingo. For sikkert at opnaae sin Hensigt, og at undgaae en Trefning, besluttede han at seile hen tæt under Øerne, Martinique, Guadeloupe, Dominique, Marie Galante og Helgen Øerne, hvor Admiral Roduer med sin store Flode ikke kunde komme til ham. Han havde Aarsag til at søge at undgaae en Trefning; thi foruden det, at han var besværet med saamange Transportskibe, saa bestod hans Flode af færre Linieskibe end den Engelske, hvilket man seer af Følgende: Den Engelske Flode bestod af 5 Skibe hvert paa 90 Kanoner, 20 hvert paa 74 Kanoner, 1 paa 70 Kanoner, 10 hvert paa 64 Kanoner, tilsammen 36 Linieskibe, foruden Fregatter. Et Skib paa 64 Kanoner var ikke med i Slaget, og af 20 Fregatter havde ikkun de 10, Deel i Slaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Den Franske Flode bestod egentlig af 1 Skib paa 110, Kanoner, 7 hvert paa 80 Kanoner, 23 hvert paa 74, Kanoner, 4 hvert paa 64 Kanoner, 2 hvert paa 54 Ka Nr. 563 Rd. noner og 1 paa 50 Kanoner. Denne samlede Søemagt bestod altsaa af 37 Linieskibe og 1 paa 50 Kanoner tilligemed 13 Fregatter, 7 armerede Schalupper, 2 Brandere, og 1 Jagtskib; men af disse Skibe var Et " Esprit, paa 80 Kanoner under Reparation, men at de 2 andre, leDestin og le Refleche, hvert paa 74 Kanoner, som i de offentlige Efterretninger ere angivne, ikke at have været med i Slaget, er urigtigt anmældt; thi Supplementet til den Franske Gazette Nr. 46 nævner udtrykkeligen de paa disse 2 Skibe i Slaget Saarede. Herimod vare et Skib, Minotaure paa 74 Kanoner, og et, le Fier paa 54 Kanoner, Fløiteskibe, hvilke ikke fegte fra det øverste Dække, og ei heller kan stilles i Linie med. Altsaa bestod den Franske Flode i den første Trefning den 9de April virkelig ikkun af 34 Linieskibe. Af disse var endnu et, Zele, paa 64, Kanoner, om Natten for det 2det Slag blevet ilde tilredt, saa der efter rigtig Regning have være 33 Franske Limeskibe i Slaget. Greven af Grasse gik, som foran mældt, den 8de April i Dagningen under Seil, og lod Convoyen saaledes gaae under sin bedækkelse, at samme uden ringeste Skade lykkeligen ankom til Domingo. Krigsfloden holdt sig tæt henimod Øen Dominique til, hvor den ankom henimod Morgenen derpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Admiral Rodne, fik strax, da den Franske Flode var afgaaen fra Martinique, Efterretning derom, hvorpaa han ufortøvet lod sin Flode lette Anker, og Klokken 7 og en halv om Morgenen var den hele Flode allerede i Søen, og opsøgte den Franske. Han fik den Morgenen derpaa den 9de April i Sigte under Øen Dominique; men en Vindstille nødte begge Floder til, en Tidlang at ligge stille, dog fik den Franske Flode snart Vinden igien, og seilede hen imod Guadeloupe. Admiral Hoods Division benyttede sig og saa af denne Vind, som han strax derpaa fik, og seilede a 564 Nr. henimod Klokken 9 om Morgenen nærmere imod den Franske Flode. Men efterdi denne Fortrefning ikke saa lettelig kunde blive understyttet af den Engelske Flodes middelste Trefning formedelst Modvind, saa vilde Greven af Grasse benytte sig af Fordeelen, og gav Signal til at angribe Fienden. Trefningen varede i nogle Timer til Fordeel for de Franske, indtil endelig Klokken over 11 det Engelske Centrum og Bagtrefningen kom til Admiral Hoods Division, og kunde understytte ham, da Kanonaden fra begge Sider ophørte, og begges Floder skilte sig ad; thi Grasse søgte at undgaae en almindelig Trefning, og Rodney saae sig nødsaget til at bringe de Skibe af Avantgarden, hvilke i Kanonaden vare blevne meget beskadigede, i Sikkerhed. Begge Floderne laae den øvrige Tid af Dagen og Natten derpaa stille, for at reparere den paa Skibene lidte Skade, og at gjøre Indretninger. Greven af Grasse sendte endnu om Aftenen en Cutter til Guadeloupe, for at befale Convoyen, som var flygtet dertil, at den skulde fortsætte sin Vei bag Øen til Domingo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Den 10de April gik begge Floderne vindværts, men den Franske Flode blev derved i den Stilling, at den havde de saa kaldte Helgen=Øer og Øen Dominique bag sig. Vinden var kun svag, og altsaa kom begge store umagelige Eskadrer ikke langt, men Rodne forandrede imidlertid For= og Bagtrefningerne, efterdi hiin havde lidt meget. Dagen derefter blev Vinden noget sterkere. Grasse seilede med den hele Flode forbi Spidsen af Helgen=Øerne, og kom saa langt bort fra den Engelske Flode, at denne knap kunde see Skibene fra Mærset. Den gjorde vel vind værts en almindelig Jagd, men det var umueligt at indhente de Franske, som vare saa langt borte, hvilke nu rolgen kunde fortsætte deres Vei til Domingo. Rodney gav allerede alt Haab op om at komme til Trefning. Der blev allerede raadslaaet, om man langt fra skul Nr. 565 A. de seile efter, og vente de Franske paa Høiden af Jamaika, da et Tilfælde forhindrede alting. Man opdagede 3 til 4 fiendtlige Skibe, som vare komne af fra Floden, og et især derfra afskilt, som var faldet under Vinden; der blev altsaa gjort Jagd efter dette. Hr. v. Grasse, som mærkede, at dette Skib, Zele, paa 74 Kanoner var i Fare, og vilde redde det, ilede med en Division af hans Flode samme til Hielp. Det var og Aftenen Klokken 6, da han nærmede sig Skibet; men strax kom den heele Engelske Flode til, og nu gav Greven af Grasse, som selv befandt sig i Fare, Signal til, at hans hele Flode skulde trække sig sammen, og kom til. Under denne Manocuvre blev han selv stivt kastet under Vinden. Det blev mørk, og om Natten Klokken 11 stødte Zele paa Ville de Paris, og mistede derved sin Fykmast og Bougsprid. Floderne bleve tilsammen. Rodney, som nu havde Haab om at tvinge Greven af Grasse til en Trefning, dreiede, formedelst Vinden løb til Norden, sydlig, indtil om Morgenen Kl. 2, da den igien vendte sig nordlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Den 12de April om Morgenen opdagede han Fienden i Læe, Vinden var Ost=Sydost. Han gjorde strax Anstalter til Angreb, da han saae, at Hr. v. Grasse var kommen i Læe nok. Hr. v. Grasse, som saae Fienden lige over for sig, gav ogsaa Sinal til at stille sig i Slagtorden, hvilken ogsaa blev formeret af Modpartiet, og da Vinden dreiede sig til Østen, saa haabede han igien at naae sin sædvanlige Vide til Fegtning. Den Engelske Flode laade sig lige over for. Klokken imellem 7 og 8 fyrede de Franske paa Marborongh. Nu blev Signalet givet til Trefning. De Engelske Skibe lagde sig tæt til hinanden langs den Franske Linie, under dens Læeside. Slaget begyndte strax, og fra begge Sider blev gjort en forskrækkelig Jld. Greven af Nr. 566 R. Grasse lod, formedelst Engelændernes Overlegenhed, fin Linie noget mere udvide. Dette lettede Engelændernes sædvanlige Manoeuvre, at bryde igiennem den fiendtlige Linie, men det første Forsøg lykkedes ikke, og de Engelske Skibe, bleve slagne tilbage af de 2 Franske Skibe, Glorieur og Scepter. Derpaa gik Rodney selv paa Admiralskibet, Formidable paa 90 Kanoner, tilligemed Duke og Namur(hvert ogsaa paa 90 Kanoner) her frem, ved det lige overfor liggende Franske Admiralskib, Ville de Paris, og endnu 3 andre forbi, og igiennemskar, under sin egen, og besynderlig Dukkes, forskrækkelige Ild, den Franske Linie imellem det 3die og 4de Skib fra Ville de Paris. Denne dristige Helte Stræg forsikkrede ham strax om Seieren. Den afskaarne Division fra den Franske Linie blev trængt paa hinanden ligesom i en Hob, og bedækket med en Kanonade, hvoraf snart intet Skud gik feil. Derpaa dreiede Admiral Rodney sig med sine Skibe, kom bag ved den Franske Linie, gik løs paa Admiralskibet, Ville de Paris, hvorpaa Greven af Grasse befandt sig, gav Avantgarden Signal til at lægge omkring, og fik derved fuldkommen Fordeel af Vinden over de Franske, som ikke kunde bringe deres Linie i Stand, igien, og maatte nu fegte i enkelte Divisioner; De fegtede dog alligevel med en heltemodig Tapperhed indtil imod Klokken 7 om Aftenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Man ville her forelægge Læserne en Afridsning paa begge fiendtlige Floders Slagtlinier, saaledes som de laae, indtil den Franske Linie blev giennembrudt, hvoraf Trefningen endnu tydeligere bliver forestillet. Denne Forestilling er ikke et eget Hiernespind, men er faaet umiddelbar fra Engeland, med den Forsikring, at den er gjort efter en af de 4 Planer, som Lord Cranston, Capitain paa Admiralskibet, medens Slaget varede, tilligemed Admiral Rodneys Depescher har medbragt. Forrest. de Franske og Engelske Slagtlinier. Engelske Flode. H. Franske Flode. J J . Namur. . . . Ville de Paris. Formiddable. Duke. hvorledes Nr. 568 R. R. Rodney igiennembrød den Franske Linie, gav de trængte Skibe, nogle Lager, og derpaa vendte sig til Ville de Paris. De større Stierner vise, hvorledes Admiral Hood lagde omkring med Fortrefningen, vandt Vinden, og endelig hialp Admiral Rodney, at tage Villede Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Dette Søeslag har overalt været saa stort, som endnu intet Søeslag i disse Aarhundrede har været. Det var et Slag af de forrige Aarhundrede, skrev Rodney til en 1, af sine Venner. Det erindrer os om en Hertugs af Norks Tider, en Tromps, en Ruyters. Seiren er tungt tilfegtet. De Franske have fegtet som Løver, Hr. v. " Grasse som en tapper General, Admir. Rodneys Skib, Formiddable, har ogsaa alene virkelig affyret 80 fulde Lager, Efterat den Franske Slagtlinie var igiennembrudt, saa kunde Skibene ikkun fegte i Divisioner og enkelte, fra Kl. 10 til 7 om Aftenen, og ved den Leilighed gaves der deste flere Heltegierninger. Hr. v. Montemart, en ung Fransk Helt, som commanderede Fregatten Richmond vovede at kaste et Toug til Skibet Glorieur, just da det var i Begreb med at vilde overgive sig til Overmagten, og vilde dermed have draget det bort. Han slæbede det og et Stykke Vei fort, indtil Besætningen paa Glorieur indsaae Umueligheden, og skar Touget over. Hr. Montemart faldt nu Engelænderne i Skudet, og var med et eneste Lag blevet nedsænket, dersom han ikke strax havde holdt inde; men i Stedet for at skyde paa ham, da han seilede bort midt igiennem dem, tilraabte de ham, fuld af Beundring, et almindeligt Bravo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Den Engelske Flode under Admiral Rodney erobrede, i Søeslaget den 12te April følgende Linieskibe. La ville de Paris paa 110 Kanoner og 1300 Mand. hvoraf 470 i Fegtningen vare blevne dræbte og saarede. Er 57. R. Le Gloricur paa 74 Kan., 750 Matr. og 150 Soldater. (Le Cæsar paa ligesaa mange Kanoner og Mandskab, men det fløi strax efter Slaget op i Luften med alt, hvad der var inden Borde.) Le Hector paa 74 Kan., 750 Matr. og 150 Soldater. 2 Ardent paa 64 Kan., 650 Matr. og 100 Soldater. Ved at forfølge Fienden bleve endnu i Monasundet ved den vestlige Spidse af Domingo af Admiral Hood den 19de April erobrede: Jason paa 64 Kanoner. Cato ligeledes paa 64 Kanoner. De Fangne paa ovenbenævnte 5 i Slaget tagne Skibe, vare 4130 Mand, saaog Admiralen selv, Hr. v. Grasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
De Døde og Saarede paa de 19 til Domingo ankomne Franske Skibe under Hr. v. Vandreuils Commando, vare i Tallet 1300. Af de øvrige endnu savnede Skibe kunde man ikke have nogen Liste. Af Officerer paa den Franske Flyde ere efter Beretningen i den Franske Hoftidende, saavidt man den 7de Junii kunde vide det i Versailles, 9 Officerer blevne, og 46 saarede. Den Franske Forliis paa Mandskab har altsaa været over 6000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Foruden de paa de erobrede Skibe befundne Kanoner, i Tallet 450, saaog de Fangne, have Engelænderne paa Ville de Paris erobret 26 Kister med Penge, og alt det Feld=Artillerie og Krigsmunition, som har været bestemt til Jamaikas Erobring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Af Engelænderne ere, efter en ugie specificeret Liste over alle Skibene, blevne 237, og saarede 766 Mand. Jblandt de Døde befandtes 3 tappre Skibs=Capitainer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Paa den Engelske Flode befandt sig, efter den offentlig trykte Liste over hvert Skib, i alt tilsammen 21911, og paa Linieskibe, uden at regne Fregatterne, 2540 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Paa den Franske Flode vare 5300 Mand Landtropper, Nr. 572 R. R. og over 22000 Mand Søefolk, tilsammen nogle over 27300 Mand. Paa Linieskibene, som havde Deel i Trefningen, var Antallet paa Kanonerne 2672, foruden det til Jamaka bestemte Feld=Artillerie. Rodney vidste ikke alene at seiervinde, men endog at benytte sig af Seieren. Han udsendte hastig seilende Fregatter, som maatte recognoseere Bajerne Guadeloupe, St. Christoph., Enstatins og andre, men de fandt dem alle tomme for fiendtlige Skibe. Jmidlertid blev han formedelst en 3 Dages Vindstille nødsaget til at opholde sig neden for Guadeloupe, hvorpaa han sendte Admiral Hood med 10 Linie skibe, som havde lidt mindst i Slaget, til den vestlige Ende af Domingo, hvor han ogsaa erobrede forbenævnte 2 Linieskibe og 1 Fregat. Admiral Rodne, fulgte selv efter ham den 22de April med den øvrige Flode, for ved Cap Tiberonden østlige Ende af Domingo, imod Jamaika, igien at forene sig med ham. *)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
1) Det er mærkværdigt, at Admiral Rodney har taget fra alle 3 Nationer, imod hvilke han har føgtet, deres Admiraler Den Spanske Admiral, Don Lang ar a, og den Franske Admiral, Greven af Grasse, fik han levende fangne. Den Hollandske Admiral Kru i blev dræbt i Fegtningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Prædikanterne paa femtende Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Aucher. Borch, Coll. Sch. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Bekiendtgiørelser. de Odense Tugthuus modtages nu til Farving alleslags Tøier, - og Garn, saavel uldent som linnet, uldene Tøiers Appretering, kan faaes efter enhvers Behag, og som Brederne ere fra 4re til 6 Skil. Alen og det som alene skal kradses er 3 Skl. Alen 573 R. R. med Valkeløn indbefatted, ligesom og Klædninger at reengjøre, omvalke, opfarve, apprettere og tage Plætter af, uldne Tøier modtages ogsaa til Stampning alene, og som jeg tillige er en lært ulden Væver, saa opvarteer jeg ogsaa det agtbare Publicum med at væve for dem, af deres eget Garn, Tøier fra 6 til 14ten Qvarters Brede, og til hvad Sort enhver behager, ligesom og Flonel og Sarger, Hestedækner og Gulvetøi af forskiellige Mynstre; til hvilket mit Værkes Fortsættelse, jeg ydmygst udbeder mig ved enhver af det høie og agtbare Publicum recommenderet. Søren Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
di Mullerup store og anseelige Skove med tilhørende Brendeskov, er en stor Overflødighed af Olden, baade paa Eeg og Bøg, hvilket hermed bekiendtgiøres, om nogen haver Lyst til sædvanlig Indbrændings Tid, først i October, at lade deres Sviin sammesteds indbrænde. Maar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Geheimes Conference Raad og Stiftbefalingsmand over Vore Lande Fyen og Langeland, Hr. Henrich Bille, Ridder p. p. Hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afgangne Landmaaler og Bygmester Georg Diederich Tschierske, der ved Vor Kiøbsted Odense i bemeldte Fyen skal have boet og opholdet sig, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske " Aviser, Odense Adresse Contoirs Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget hos ham " at fordre, dermed at fremkomme og saadant deres Krav til " fornævnte afgangne Landmaaler Tschierske inden den i Loven" foreskrevne Tid hos fornævnte Geheime Conference=Raad Bille eller Fuldmægtig Os elskelig Kammerraad Jens Orten. i bemeldte Odense, at anmelde og beviisliggiøre. Og skal " saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal J 574 R. R. " denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slo Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn den 26de Julii 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver fornævnte afgangne Landmaaler Tschierskes Arvinger og Creditorer herved indkaldet at møde eller anmelde sig hos mig eller Fuldmægtig Kammerraad Orten i Odense, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Retter. Odense den 29de Julii 1782. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
J hvorvel, at ikke den prioriterede Pandthaver, paa meget langt nær, kan naae sit Tilgodehavende, udi Stervboen, efter ved Døden afgangne Jacob Rasmusen Smaahandlers Hustrue Anna Catharina Møller, og saaledes saameget mindre, da andre til den ne fattige Boe, formodende Creditorer; saa bliver dog de, som endnu ikke maatte have meldt dem, herved indkaldte, til at møde med deres havende Krav og Erindringer, paa Skiftestedet som holdes her paa Odense Raadhuus, i Dag 4 Uger, den 20de September førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, da enhver efter Stervboens Tilstand skal vederfares hvad Ret er; ligesom og Skiftet til samme Tid urgeres sluttet. Odense Raadhuus, den 23de Augusti 1782. Koefoed. L. M. Bendz. Sørst i Aaret 1780, er Anders Pedersen Pottemager og Hu 2 strue Karen Henrichsdatter Langaae her i Staden, begge strax efter hverandre ved Døden afgangne, hvorpaa og Skiftet ved adskillige Samlinger indtil den 30te Mai 1781 er bleven fremmed, fra hvilken Tid det har henstaaet indtil nu, da ConcepiSkiftebrevet med øvrige Stervboen vedkommende Documenter, af min salig Formands Stervboe ere udleverede; thi bekiendtgiøres herved, at bemeldte Skifte, er berammet, at foretages til endelig Slutning paa Faaborg Raadstue Onsdagen den 23de October førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, til hvilken Tid de forlængst indkaldede Arvinger og Creditorer, viN 525 Rd. møde, eller lade møde, for at lagttage deres Tarv. Faaborg; den 3die September 1782. Trøyel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Som Skifteforvalter. under 13de September 1777, er Skifteforretning begyndt efter U afgangne Christen Rasmusen, Tienestekarl hos sal. CancelleRaad Mølmarch, da Registering og Vurdering er passeret, men ei videre siden foretaget, førend nu da Concept=Skiftebrevet af min sal. Formands Stervboe, er bleven udleveret; thi bekiendtgiøres herved, at bemeldte Skifte er berammet igien, at foretages paa Faaborg Raadstue Onsdagen den 23de October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, til hvilken Tid, saavel Arvinger som Creditorer, indkaldes at møde, og godtgiøre deres Ret. Faaborg den 3die September 1782. Trøyel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Som Skifteforvalter. Auction. Nørstkommende Mandag om Formiddagen Kl. 10, holdes første de Gang offentlig Auction over den sal. Doctor Nannestads Stervboe tilhørende, og paa det store Torv i Odense beliggende Gaard. Odense den 6te September 1782. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Ved Marqvetenteriet ved Einsiddelsborg Inddæmning, bliver førstkommende Onsdag den 11te September om Formiddagen Klokken 9 Slet, foretaget offentlig Auction over 30 Stkr. gode og tildeels unge Material=Bester af Heste og Hopper, 6 Stude, endeel gode Material=Vogne med complet Seeletøi, Hjul børre, Hakkelsekister, Fodersække og Poser, Jernspader, Hakker og Skovle, samt endeel Tønder med adskilligt meere, alt efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bekiendtgiøres. Ensiddelsborg den 2den September 1782. H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Torsdagen den 12te September førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver efter Skifterettens Foranstaltning holdet første Gang offentlig Auction over det Bertel Olsen Skipper tilhørende og i Nørregade beliggende Huus, bestaaende af 2 Etagier til Gaden, hvoraf underste Etagie er 4 Fag og overste 7 Fag, Muur= og Bindingsverk, med Kielder under. Samme Tid og Sted bliver ligeledes bortsolgt Bertel Olsens tredie Part udi en paa Sortebrødre Kirkegaard beliggende Braqve. Thi ville Liebhaberne dem paa bemeldte Tid og Sted indfinde. Odense den 6te September 1782. er 576 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-06
Da der ved Auctionen 1ste Gang over afdøde Veier og Maale Sr. Manderup Jørgensens faste Eiendomme i Svendborg, ei er skeet fornøielig Bud, saa bliver over samme Eiendomme, nemlig 1) Stervboens Gaard med dens Bygning, Springvand, og 9 Rdlr. Grund i Markerne, og 2) Haugen her i Byen med 1 Rdlr. Grund i Markerne, foretaget 3die Auction Løverdagen den 28de September Formiddag Klokken 10 Slet, udi Stervboens Gaard, da disse Eiendomme uden flere Auctioner bliver bortsolgt, paa de Conditioner som ved Auctionen bliver bekiendtgjort, og forinden hos mig kan faaes til Eftersyn. Svendborg den 5te September 1782. Uldall, Auctions=Directeur.