Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-08-27
Den glimrende Fest, den 15 Aug., i Anledning af Bonapartes Geburtsdag og Levetidskonsulat, tog sin Begyndelse om Morgenen Kl. 7, under alle Klokkernes Ringning og med Proklammationen af begge Senatuskonsulterne af 3 og 4 d. En talrig Mangde Menneskeer havde indfunden sig til denne Fest og Ane vare i stor Forventning af de Ting som skulde gaae for sig. Forventningen var saame, get meere spændt, som de mange latterlige Rygter havde bebudet saamange store Ting, hvoraf dog slet ingen gik for sig. Hele Paris troede at baade Bonaparte og hans Gemalinde vilde bivaane det store Tedeum i Metropolitankirken og havde derfor forsamlet sig i de dertil førende Gader, men maatte siden gaae bort igien med utilfredsstillet Syn, da hverken Konsulen eller Konsulinden kom i Kirken. Da gen var især helliget religgiøse Ceremonier. Bonaparte kunde dernæst ikke giøre andet hele Dagen end modtage Lykønskningsdeputationer, samt høre paa og besvare alle disse Taller. Man har især bemærket hans Svar til det lovgivende Karps, hvori han sagde iblant andet, at det franske Folk nu var sikret for Udlændingernes Jndflydelse, som da de ikke kunde seire over Franzoserne og misundte dem deres Hæder havde greben enhver Leilighed til at opvække Tvedragt imellem dem. I Hovedkirken blev Bonapartes Onkel høitidelig indviet til Ertebisp af Lion, imedens det store Tedeum blev afsiungen, og i Bonapartes Slotskapel læste den Pariser Erkebisp en stor Messe. Kl. halv 11 kom Senatets, Kl. 11 det lovgivende Korps og Kl. halv 12 Tribunattets Lemmer til Andients. Det diplomatiske Korps blev anlagt til Andsents Kl. 3. Dette Korps var ikke inviteret til det store Tafel paa 150 Konverts, men fik derimod Erstatning hos den spanske Gesandt, der have de inviteret alle fremmede Gesandter til sig. Først om Aftenen Kl. 7 gik den almindelige Fest egentlig for sig. Fra Hovedkirkens Taarn glimrede en Stierne, i hvis Middelpunkt faaes et græsk M., som Jomfruens Tegn, under hvilket den første Konsul er født. Denne Stierne de skinnede over heele Paris, havde 30 Fod i Gienneminit og var oplyst med nogle 1000 Lamper. Den holdt sig længere end alle andre Jlluminationer og skinnede endnu næste Morgen ved Solens Opgang. Dette Taarn har ik været illumineret siden 1785, nemlig ved Kongens Søn Fødsel, der siden, under Navn af Ludvig 17 døde i Templet. I øvrigt vare alle offentlige Bygninger illuminerede og paa den nye Broe blev om Aftenen, bag en Fredsstøtte, afbrændt et sieldent Fyrværkerie, hvorved 30,000 Raketter paa eengang steeg i Luften. J Thuilleriernes Have blev opført en Koncert, der bestod af 300 Tonekonstne. re. Paa Vendommepladsen var opreist et prægtigt Taknemlighedstempel, der var omgivet med ligesaa mange Kolonner, som Republiken tæller Departementer og som alle var re sammenbundne med Blomsterklæder og illuminerede fra øverst til nederst. Hos Konsulinden var Cerele, der var rede fra Kl. 9 til 11 om Aftenen og hvorved det diplomatiske Korps ogsaa var tilstæde. Saaledes endtes altsaa den ne Festdag, uden at der enten blev gjort Brug af Benaadelsesretten eller at de mange andre Rygter bleve realiserede. Nogle franske Blade ærgre sig over en politisk Knurrepotte, som de kalde det, der har opkastet det Spørgsmaal, hvad den første Konsul skal med den benaadelses ret, og svare iblant andet med det Vers : Pluto straffet bestandig, men Jupiter tilgiver. I Hyrdebrevet fra den Pariser Erkebispei Anledning af det Tedeum der skulde syn ges, siger han, at gode Love ere kostbarere end Guld og sødere end Honning og opfordrer derhos Franzoserne til at raabe med Ebræerne: Salomon level Jen Skrivelse fra Politieministeren Fouche til alle Præfekter ved Senatuskonsultets Omsendelse, bestræber han sig ogsaa for at sige noget Skiønt og skriver derfor iblant andet, at det hele Folk nu træder i Besiddelse af hiin Friheds og Sitkerheds Fremtid, hvorom det hidtil ikke havde andet enddet blotte Haab. Marstemplet har nu igien faaet sin gamle Bestemmelse og er bleven til en Kirke for Invallider. Thuilleriernes Slot staaer nu næsten ganske isoleret, da alle Bygninger rundt omkring i Nærheden ere eller ville snart blive nedrevne. Jmellem Preussen og Frankerig, hersker den bedste Forstaaelse. De franske Militære have Ordre at udlevere alle preussiske Deserteurer, som maatte flygte til det franske Gebeet.