JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme, (Nr. 27. Torsdagen den 21de Decbr. Wilster J General Adjutant Thøger Abo, contra Haagen Søe Krigs=Procureur Hans Haagen paa Embeds Vegne, samt Dommeren. Haagen, Justitsraad Stabel. (Under denne Sag havde Citanten søgt at afbevise et mod ham af Contra=Citanten anlagt Søgsmaal for 764. Rdlr. 26 s. hvilke Admiralitets og Commissariats Collegium havde betalt for et Parti Fyrre Dæhler, hvis Leverance Citanten havde paatager sig, blandt andet, hvad Maa- og Beskaffenhed de saa kaldte Drammens og Frederichshalds Fyrre Dæhler har havt, som i de forrige Aaringer ere leverede til Brug ved Holmen, efter de samme Conditioner, som Citanten er foreskrevet, med videre. I den Anledning havde Dommeren i Hof= og Stadsrettens første Vidnekammer Justitsraad Stabel ved Eragtning af 29de Maji sidste leden nægtet Citanten herom at føre Vidner, samt den 16de Junii næstefter, i Henhold til fornævnte Kiendelse, eragtet. at det fremstillede Vidne ei maatte besvare det til samme fremsatte Spørgsmaal, om det havde leveret Frederichshalds eller Drammens Fyrrebræder til Søeetaten, med videre, og endelig den 28de Juni nægtet at meddeele det i Sagen Passerede beskreven til Paaanke for Høiesteret, med videre.) Dom. Den paaankede Kiendelse af 28de Junii 1797 frafaldes. hvorimod de den 29de Mai og 16de Junii samme Aar afsagde Kiendelser bør ved Magt at stande. Udi Salarium, til Søe=Krigs=Procurator Haagen for Høiesteret betaler General Adjutant Thøger Abo 30 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Løverdagen den 23de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Haagen Sammel Haynes, contra Rottbøll
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Planter Peter Wise paa egne og øvrige Executorers Vegne efter afgangne Johan DeelaRottbøll 1 ny, samt den konstituerede Landsdommer Johan Ludvig Rosenstand Goische. (Denne Sag er af følgende Beskaffenhed, at Citanten den 11 August 1793 har indbuden Johan Delany til sig i sit Huus, og der uden Aarsag behandlet ham mordisk i Mørke, efter de andre Giæsters Bortgang, med videre. Ved den ergangne St. Croix Landstings Dom af 19de Novbr. 1794 er Christiansteds Byetings Dom af 30te Juni forhen. bleven konfirmeret, og den imod Byefoged Winding nedlagte Paastand afviist, men tilpligtet Citanten at erstatte John Delany Fogedforretningen, Politieforhørets og alle Proressens Omkostninger aldeles skadesløs, hvorunder Procurator Salarium er billiget med 100 Rd. Byefogden havde ved fornævnte sin Dom tilfunden Citanten 1) for de De lang tilføiede 3 Blessurer i Ansigtet 3de gange 3de 9 Lod, Sølv, 2) for de bestemte 7 Contusioner tilføiet Delany, paa Brystet og Legemet, 7 gange 3de 6 Lod Sølv, 3) for at have slaget ham trælhaaren halv Mandeboe 3de 9 Lod, Sølv. Af disse Bøder, beregnet til 147 Rd. 2 realdansk vestindisk Courant erlægges 3/4 Parter til Kongens Fiscus og 1/2 Part til John Delany, 4) betaler Citanten til Deland, a) i nogenledes Erstatning og Godtgiørelse for den ham tilføiede Svie og Smerte 300 Rd. b) Doctor Løn efter den fremlagte Regning 54 Rd. c) denne Processes Omkostninger med 80 Rd. Dom. Landstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Sammel Haynes til afgangne John Delans Stervboe og Arvinger betaler i Processens Omkostninger for alle Retter 200 Rdlr. dansk Courant. Saa betaler han og til Justitz=Cassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rd. mødte selv 1 Procurator Dreier efter Kongelig Befaling, J contra Rottbøll. 2 Delinquenterne Johannes Nielsen Sund 1 fiordsdall og Steddatter Berith Andersdatter. (Under denne Sag ere disse tiltalte for begaaet Blodskam. Og derfor ved Nordlandenes og Finmarkens Laugtings Dom af 19 Julii sidstleden tilfundne, den første at henrettes med Øre og derefter at kastes paa en Jld og opbrændes, og den sidste at pidskes med Riis paa Kroppen, med videre, hvorved Hiemtings=Dommen af 4de November 1796 og 27de Januarii dette Aar ere stadfæstede.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom. Berith Andersdatter bør for Actors videre Tiltale i den. ne Sag frie at være. I Henseende til Johannes Nielsen Sundfiordsdall bør Laugtingsdommen ved Magt at stande. Schønheyder I Geheimeraad Hr. Adam Christopher Ba 1 ron von Holsteen, contra Brorson. I Gaardmand Poul Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
J denne Sag har Citanten saggivet Poul Hansen, fordi denne den 21de Novbr. 1794 havde udtaget 2de den for regaaende 20de dito i Citantens Stald indsatte Heste, uden Tilladelse eller Løsnings=Penges Erlæggelse, hvilke vare forefundne i en af Skovlykkerne, Holsteenshuus tilhørende. Han er derfor ved Birketingsdommen af 7 Februarii 1795. tilfunden at bøde 3de 40 Lod Sølv eller 60 Rd. til Deeling efter=Lovens 1, 24, 4, og betale i denne Processes Omkostninger 4 Rd.) Dom. Poul Hansen bør bøde til Diernisse Sogns Fattige 60 Rd. Udi Processens Omkostninger for begge Retter betale, Poul Hansen til Geheimeraad Hr. Baron Holsten 60 Rd. Saa betaler han og til Justitz=Cassen for unødig Trette 24. Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rd. Hoftved I Gaardmand Mads Henrichsen, contra Jngen mødte Herredsfogden Auditeur Sammel GotliebDedlau og Major Nørager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
(Denne Sag angik en af Herredsfogden under 18 Octbr. 1795 given Eragtning, hvorved han har nægtet at modtage Peder Madsens Vidnesbyrd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Herredsfoged Auditeur Sammel Gotlieb Dedlau bør for Mads Henrichsens Tiltale i denne Sag frie at være. Den ne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen. betaler Mads Henrichsen som Tabende 1 Rd. Hermed endtes Høieste=Rets anden Session for Aaret 1797. Tredie eller extraordinaire Session til Aar 1797. Onsdagen den 3 Januar 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
mødte selv J Prokurator Haagen efter Kongelig Befaling, J contra Wilster 1 Arrestanterne Thor Andersen Garver og TolI luf Andersen. (Under denne Sag ere disse tiltalte, den første for hans i Adfærd ved et Opløb i Skeen den 24 Junii 1795, og den sidste for Deeltagelse derudi, Herfor ere de ved den ergangne Commissions Dom af 9 Junii 1797 dømte: den første at arbeide 2 Aar i nærmeste Fæstning, og den sidste at sidde 8, Dage paa Vand og Brød med videre.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom. Thor Andersen Garver og Tolluf Andersen bør arbeide i Uggershuus Fæstning, den første i 2 Aar og den sidste i 2 Maaneder; saa bør de og erstatte de af Actionen lovlig fly bende Omkostninger. I Henseende til den givne Mortisication bør Commissariernes Dom ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Torsdagen den 4de Jan. nødte selv J Secretair Hoftved efter Kongelig Befaling, J contra Dreier I Huusmand Jens Hansen og Hustrue Marie 1 Jeppesdatter. J denne Sag ere disse tiltalte for Jndbrud og Tyverie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Ved Løbenborg Birketingsdom af 12te Octbr. f. A. ere de dømte at aflægge Benægtelses=Eed og i Mangel deraf, hur at arbeide et Aar i Khvns Forbedringshuus, og betale forde Penge og Vare, som ikke er kommen tilstæde 17 Rd. 1 Mk. 6 s. og han at arbeide sammesteds i 2 Maaneder, og med sin Hustrue at betale bemeldte Summa.) Dom: Marie Jeppesdatter bør hensættes til Arbeide i Kbhvns Forbedringshuus i 2 Maaneder, og i Erstatning betale Jens Johansen 5 Mk. 10 sk.; saa bør hun og tilligemed Jens Hansen betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, men iøvrigt bør han for Actor videre Tiltale i denne Sag. frie at være. 251)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
mødte selv J Procurator Klingberg efter Kongelig BefaI ling, contra Wivet 1 Arrestanterne Poul Poulsen Smed og Hustrue, 1 Anne Marie Pedersdatter. (Disse ere tiltalte for at skal have saaret og dræbt endeel af Abed Byemænds Kreaturer, og deels truet og undsagt bemeldte Byemænd. De ere derfor ved Christiansdahls Birketingsdom af 30te Octbr. f. A. tilfundne, ifølge 1, 23, 1, enten at stille Borgen for sig, eller borge for sig selv, Arresten at være konfirmeret, og erstatte alle de paa denne Sag medgaaede Omkostninger, m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom. Poul Poulsen Smed og Hustrue Anne Marie Pedersdatter bør af Øvrigheden sættes i sikker Bevaring, indtil de stille Borgen saaledes, at deres Vederparter, de Abed Byemænd, kan være forsikrede; saa bør de og erstatte de af Actionen, lovlig flydende Omkostninger. Wivet I Underjæger Ole Gundersen, contra Brorson 1 Skipper Ole Bache. (Under denne Sag er Citanten saggivet af Jndstevnte, fordi han ulovlig har forladt hans Tieneste, og ikke kommet tilbage for at udtiene sin Tid, eller skaffe en anden tienstdygtig Karl i sin Plads. Han er derfor ved Sorenskriverens Dom af 28de Novbr. 1792 tilfunden at betale et halve Aars Løn, der er 8 Rd. Halvdelen til Jndstevnte, og den anden halve Deel til Grevskabets Sigt= og Sagefalds=Kasse, samt, isteden for at straffes med Gabestok eller Halsjern, at erlægge 2 Rd. til Borrre Sogns Fattige og betale lige saameget til Justitskassen, og endelig i denne Processes Omkostninger 5 Rd. Denne Dom er stadfæstet ved Oberbirkedommernes Dom af 27 Febr. 1795, og han endvidere tilpligtet at betale for denne Ret til Jndstevnte i Sagens Omkostninger 7 Rdlr.) Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring for Høiestere, betaler Underjæger Ole Gundersen til Skipper Ole Bache, 40 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Løverdagen den 6te Jan. Rottbøll ) Skipper Hans Fasmer, contra Skibsted 7 Styrmand Gunder Brøvig, samt Borgeme1 ster Otto Nideross.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
(J nærværende Sag er Citanten sagsøgt af Styrmand, Brøvig til at betale sig en Rest af hans tilgodekommende Hyre med 169 Rd. 2 Mk. 7 s., for hvilke Citanten under 8de August 1787 havde givet ham en Anviisning paa Rehderne af det førte og i Marseille anholdte og bortsolgte Skib, Beste. moer. Ved Ober=Hofrets=Dom af 14 April 1796 er Mag. stratens Dom stadfæstet, og Fasmer tilfunden for denne Re at betale til Brøvig og Nideross i Kost og Tæring hver for sig 300 Rd. Raadstueretten i Christiansand havde ved Dom af 13de Febr. 1792 tilpligtet Citanten og Rehdere, een for alle og alle for een, imod indbyrdes Regres at betale til Brø vig de paa søgte 169 Rdlr. 2 Mk. 7 s. med lovlig Rente fra Stevningens Dato til Byetinget den 19 Aug. 1788 til Betaling skeer, samt paa lige Maade erstatte ham de paa denne Sag havte Udgivter efter anført Beregning med 49 Rd. 32 s. med videre. Dom. Ober=Hofrettens Dom bør, for saavidt Skipper Hans Fasmer angaaer, ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Skipper Fasmer til Styrmand Gunder Brøvig med 80 Rd. Saa betaler han og til JustitsKassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr. Endelig betaler han i Kost og Tæring til Borgemester Nideroff 40 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Fredagen den 12te Jan. Hoftved, J Birkedommer Ferdinand Anthon Huusher J contra Schønheider I Grevinde Schack og Major Rosenkrantz, som 2 Værger for Grev Knud Bille Schack.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
(Nærværende Sag angik 200 Rdlr. som Citanten er fra kiendt, og deels 930 Rdlr. 2 Mk. 1 s. som han efter sit for Juellund og Spanager Godser aflagt Regnskab fra 1ste Jan 1789 til 1ste Mai 1790 skal komme tilgode, og hvorfor han er henviist at søge Erstatning i afdøde Kammerherre Grev Schacks Stervboe, og ikke hos Stamherren Grev Knud Bille Schack. Herom er ved Siellands Landstingsdom af 23de Septbr. 1795 kiendt: at de udi Decisionerne til Ansvar udsatte 5, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 18 og 20de Poster bør ved Magt at stande, men i Henseende til 21de Post, da naar Regnskabsføreren tilsvarer af den solgte Havre 76 Tdr. og et halvt Fkr. med 7 Mk. pr. Tønde, bør han for videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves.) Dom. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Birkedommer Ferdinand Anthon Huusher som Tabende 5 Rd. Hoftved 1 Vertshuusholder Frederich Pagh, contra Rottbøll ) Vertshuusholder Otto Andersen. Denne Sag angik, at Otto Andersen paa en formeentlig haanende Maade skulde have udladt sig med, at hans Kyllinger, som kunde komme ind iblandt Paghs, bleve mærkede med dennes Mærke, m.v. Ved Siellands Landstingsdomaf 19de Octbr. 1796 er Kiøge Byetingsdom af 8 Febr. s. A. stadfæstet, og Citanten tilfunden at betale Processens Omkostninger til Otto Andersen med 20 Rd. og for unødig Trette til Justitskassen 5 Rd. Byefogden har ved fornævnte Dom frikiendt Andersen for Paghs Tiltale i denne Sag, og denne til ham at betale i Omkostninger 24 Rd., og for unødig Trette til Justitskassen saa meget som Dommen og Seglet koster med 1 Rdlr. 4 Mk. 8 s., Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Frederich Pagh til Otto Andersen med 60 Rd. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rd. Wilster I Kiøbmand Andreas Robsahm, contra Schønheider, Justitsraad Jan Blom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
(Jndbemeldte Sag betræffer, at Justitsraad Blom have de affordret Citanten 211 Rd. i Salario og Omkostninger for, som Commissair, at have behandlet et Citanten, som Committeret, vedkommende Opbudsboe. Ved Ober=Hof rettens Dom af 9 Novb. 1795 var Robsahm tilfunden imod Regres, som han best veed, vil og kan, til Blom at udbetale de paastevnte 200 Rd. Commissions Salarium i det Syverske Fallitboe, med lovlige Renter fra Paastevningens Dato 13 Junii 1790 til Betaling skeer, samt 11 Rd. udlagte Penge, og mortificeret de af Citanten mod Blom brugte anstødelige Udtrykke som døde og magtesløse, uden at komme ham til Fornærmelse i nogen Maade, men han at betale til Blom i Processens Omkostninger for alle Retter 80 Rd. og 10 Rd. til Justitskassen. Derimod er Robsahm ved Christiania Laugtingsdom af 21de Octbr. 1793 og Hiemtingsdommen af 10. Julii 1791 frikiendt for Bloms Tiltale i denne Sag, og ophæves Processens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom. Laugtingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Justitsraad Blom som Tabende 5 Rd. Wilster, 1 Erich Sørensen paa hans tvende Sønners Vegne, contra Jngen mødte Landmilice=Sessionen for Weile Amt. (Denne Sag angik Citantens Paastand om, at hans Sønner urigtig ere anførte i Lægdsrullen. Ved den af de Jndstevnte under 26de Martii 1794 givne Kiendelse havde de, i Analogie med Forordningen af 20de Junii 1788 dens 318, anseet ham som Fæster af en Parcel, frie Hovedgaards Taxt, og paa Grund deraf kiendt: at Citantens i Amtets 27de Lægd indførte 2de Sønner ikke kunde udslettes af fornævnte Lægd, hvori de ere indførste.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Dom. Erich Sørensens 2de Sønner, Søren og Marcus, bor af Lægdsrullen for Weile Amt, i hvilken de som Reserver ere indførte, at udslettes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Beltpassage. Fra Nyborg. Den 4de Febr. Først= og Jagtjunker Barnsstædt med Tiener, Sekondlieutenant Trampe med Dito, J. J. Lazarus Co mis, Kiøbmand Joss og J. Hollænder, Fabrikør Pet. Vincentius Fischer, Ludvig Nissen, Student Johnsen, Sekretair, Thaarup, Mads Lausen, Søren de Hoffmann, alle fra Fyen til Sielland. Den 5te Kiøbmand Ludolph Leonhardt Meyersieck med Søn Cordt Anthon Meyersieck fra Nyborg til Sielland. Den 7de: Chevalier de Gremion, Baron Schulz v. Asche rade, begge fra Nyborg til Sielland, Fra Korsøer; Den 5te Febr. Geheime Legationsraad Goltz med Tiener, til Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
AVERTISSEMENTS. Subskriptionsplaner. At see den vigtige Sandhed om Religionens Nødvendighed, fremstillet paa en ædel, fattelig og rørende Maade, og den af en Mand, der er ærværdig ved Kundskab, Erfaring og Alder, kan efter mine Tanker ikke andet, end interessere saavel Videnskabsmanden, som hvert tænkende Menneske. Den hæderværdige Olding Spalding i Berlin er efter Jacobs Annalen 1ste Stykke d. A. Forfatter til det i Aar i Leipzig udkomne lille Skrivt: Religion eine Angelegenheides Menschen, hvori det giøres indlysende, at Religionen udspringer af de moralske Anlæg og igjen virker tilbage paa disse. Den hele Undersøgelse, siger den tydske Recensent, gaaer rolig og grundig frem. - Tankernes Gang er overbevisende og rørende. - Sproget ædeelt og Sandheden, populær, og fortiener at studeres af alle dem, der ville behandle praktiske Gienstande paa denne Maade." - Denne saa fordeelagtige Dom, som min Overbeviisning bifalder, et det, som bevæger mig til herved at indbyde mine Landsmænd, til Subscription paa en Oversættelse af dette Skrivt, der under Titel: Religion, en Mennesket magt paaliggende Sag, udkommer paa Hr. C. G. Reislers Forlag. Bogens Størrelse bliver 9 Ark, og Prisen 36. Arket, Kiøbenhavn den 28de Novbr. 1797. C. G. Limkilde, Kandidat i Theol. Thomsons Aarstider ere et Værk, som har gjort sin Forfatter udødelig. At male Naturen saaledes som den forandrer sig i enhver Aarstid, at give Agt paa, hvorledes den ene Forandring nærmer sig den anden, følge Sporet af enhver Afverling i Række af Landskaber, dannede efter billeder af det Ophøjede og Skiønne, og at give det Hele Liv og Mangfoldighed ved hist og her at beskrive en Levemaade eller anføre Omstændigheder, som passe sig til det heele Optrin, er upaatvivlelig Hovedhensigten i dette Digt. Midt i sit behagelige Foredrag af Sædelære, midt i sine rørende Fortællinger ile Thomson tilbage og betragter den Tilstand i Aarstiden, som var Aarsag til denne Afvigelse. Hans Værd, som Digter en for almindelig erkiendt til, at jeg ikke skulde troe at blive skadesløs ved at forlægge en metrisk Oversættelse af hans Aarstider. Hr. Lundbye har paataget sig den, og til Prøve kan det tiene, som han har oversat i No. 49 og 50 af danske Tilskuer, 4de Aargangs 1ste Bind. Den vil neppe blive større end i det høieste 20 Art. Prisen bliver 36. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Paa 10 Exemplarer gives det 11te frit. Reisler, boende i store Helliggeiststræde Nr. 148.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
NB. Paa begge disse Skrivter modtages Subskription paa Fyens Stifts Adressecomtoir i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
De udenbyes Medlemmer af Klubben i Olsens Gaard i Odense vilde behage ved deres Commissionairer at lade afhente Udkastet til de nye Love hos Marqveuren i Selskabets Værelser, samt afgive deres Erindringer Lovene angaaende, inden Martii Maaneds Udgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Under 13de December f. A. har Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst givet Kiøbmand Friderich Christian Schiøtt 3 Porsgrund Konfirmation paa hans Bestalling til at være Mægler ved Langesunds Told=Distrikt i Norge, hvilket han herved underretter alle Handlende og søefarende Skippere om, som maatte behøve hans Tieneste, forsikrende, at den hurtigste og beste Flid af ham skal blive udøvet til deres Jnteresse i de Forretninger, som ham betroes, saavelsom billigste Cour tage. Ligeledes modtager han Commissioner til at anskaffe alle Sorter Trælaster til billigste Priser, samt Kornvarer a. af forhandle, forsikrende at de høieste Priser af ham skal opnaaes og den største Orden og Accuratesse blive lagttaget til Vedkommendes Jnteresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Mandagen den 12 Februar førstkommende og følgende Dage om Formiddagen Kl. 9 Slet holdes den 14de Qvartal=Auktion hos Kiæmner=Kasserer Mejer, hvorved bortsælges adskilligt, saasom: Stole, Flise= og andre Borde, Kommoder, Speile, Sengesteder og Sengeklæder, Stue=Taffel= og Lommeuhrer, et Ege=Chatol, 2 gode Steeqvendere, en smuk Theemaskine med Medaillons, Mands= og Fruentimmer=Gangklæder, og endeel gode Kramvare m. m., hvorover trykte Catalogi nogle Dage forud kan bekommes paa Auktionsstedet; No. 32 paa Overgade; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. L. M. Bendz, Odense den 31 Jan. 1798. Auktions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
En liden hvid Tævehvalp med 2 brune Ører er frakommen sin Eier. Finderen kan vente sig en passende Douceur. Nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
Onsdagen den 14de Febr. førstkommende halder Selskabet, for tabte Medborgeres Redning dets bestemte Maaneds=Møde paa sædvanlig Tid og Sted. Førstkommende Paaske forlanges til Leie. En smuk Stuenedenved og ud til Gaden, forsynet med smukke Meubler; et Sovekammer uden Meubler; et Pigekammer; alle 3 med Kakkelovne ; et Pultekammer og et Brændehuus, Vedkommende melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-09
En honnet Mands Datter søger Kondition som Frøkken= eller Sye=Pige til førstkommende Maj=Dag. Foruden andre Fruentimmer=Færdigheder syer hun ogsaa Skræddersøm, atkommoderer m.v. Paa Adressecomtoiret faaes nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Schweitz. Berns Stilling blev daglig mere og mere indviklet, og tilsidst saa kritisk, at den endelig maatte udvikle sig saaledes, som man allerede længe i Forveien kunde forudsee. Den 24de f. M. stod det hele Waatland - af hvis Troskab og Hengivenhed for den Aristokratiske Berner Konstitution man hidindtil har gjort saa meget Væsen - i fuld Oprørs=Luer. I Lausanne blev Biørnen høitideligt brændt paa Torvet, Regieringens Kasser lagte under Beslag, og plantet Friheds træer med grønne Huer. Alle Jndvaanerne, selv Konerne ei undtagne, heftede den grønne Kokarde paa sig. I de øve rige Stæder gik det ligedan. Nationalgaden forstærkede sig ved adskillige faste Slotters Jndtagelse. Revolutionskokarden og Frihedstræet fik daglig nye Tilhængere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Franzoserne understøttede alle disse Bevægelser ved deres Troppers nærme Nærværelse. General Menard, skrev fra Ferney (Voltaires gamle Boepæl ved Grændsen) til Demokraterne i Nyon, opmuntrede dem, til at erobre deres Frihed, og lovede dem al Understøttelse fra Direktoriets Side. - De Berner=Herrer, som den franske General Pouget stod med 15,000 Md. alt for nær paa Nakken af, lode sig hos ham forespørge om Aarsagerne til saa stærk et Korpses Forsamling, men fik blot til Svart at de franske Soldater, ikke pleiede at befatte sig med Politiken, men blot at efter. komme deres Regierings befalinger. Siden havde Herrerne af Bern ladet en Castellan, som skal være en Waatlænder, arrettere for sin udviste Yndest for Franzoserne. Da nu alle Waatlænder, ifølge Direktoriets sidste Dekret, staaer under sammes umiddelbare Beskyttelse, og de Berner= og Freyburger Regieringslemmer desaarsag ere gjorte personlig ansvarlige, saa maatte Borger Mengand æske bemeldte Castellans Løsladelse, og ifald denne blev ham nægtet, saa have de de franske Generaler befaling til, at gribe og arrettere Medlemmerne af begge benævnte Regieringer hvor de kunde faae fat paa dem. Midlertid vandt Sagerne et stedse meere krigerse Udseende. De Berner=Landfolk bevæbnede sig med Greebe, Morgen, stierner a.; i Biergene fandtes endog qvindelige Heltinder, som uniformerede og bevæbnede sig, trak rund om i Egnen hvervede, udnævnte en Berner=Aristokratinde til deres Oberst, og vilde modtage Franzoserne med lange, lige smeddede Leer. Dog maae den Berner=Regiering, som det synes, have stolet lige saa lidet paa deres Heltemod, som paa deres Armees, under General Weis; thi netop i det Øieblik da det allerede hedte, at 2 franske Officerer, som vare komne, for at bevæge General Weist til at nedlægge Vaabene, skulde være meget ilde modtagne, ja endog myrdede bleve Efterretningerne fredelige. 6000 Franzoser vare ikke saa snart virkelig indrykkede i Waatlandet, førend Aristokraterne fandt for got at give efter, og at samtykke i en Forsamling af Waatlandets Landstænder i Lausanne. Nu holder man det mindste dette Land tabt for Bern, og troer, at det med Genf torde komme til at udgjøre en egen Lemansk Republik.