JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
De i Overslesien udbrudte Uroligheder blant Almuen i Anledning af Hoverietienesten til Jordegods-Eierne ere ved mindelige Forestillinger og hensigtsmæssige Foranstaltninger, næsten ganske bleven dæmpede igien.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Holland. I Amsterdam er udkommet en Forordning, efter hvilken enhver som vil drive Næring som Giæstgiver eller Herbergerer, maa hænge op over sin Huusdør en Tavle, hvorpaa med store Bogstaver er malet hans Stand og Ravn, baade paa Fransk og paa Hollandsk.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Præfecten af Maas=Mundingen har udstedt følgende Circulair til Underpræfecterne og Mairerne: "Det giør mig ondt, at jeg ikke forstaaer Landets Sprog, og dog vilde jeg saa gjerne selv gjøre mig bekiendt med alle Sagerne. Jeg beder Dem derfor, mine Herrer, at de ville correspondere med Præsecturatet i det franske Sprog. De vise mig derved en sand Tieneste, og jeg vil derfor være Dem uendeligen forbunden osv.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Jtalien. Det bekiendte Breve, som Paven udgav i Savona, og derefter ved et keiserl. Decret blev undertrykt i Frankrig, skal nu ogsaa undertrykkes i Kongeriget Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Servien. Fra Vien meldes, at Russerne have taget hele Servien i Besiddelse, og lagt en Besætning ind i Belgrad og i de øvrige Fæstninger, saa at Russerne nu ogsaa paa denne Side er blven Naboer af det østerrigske Monarkie.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
J Constantinopel er det under svær Straf forbudet at tale om Fred mere.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Adskilligt. Ved Duratzo (i tyrkisk Albanien) har en vis Prinds indskibet sig. Han ankom dertil over Ungarn. J Staden Landshut vare i f. A. fødte 258 Børn hvoraf 124 vare uægte.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
J Ravenne tildrog det sig, at Loftet i et Værelse paa Raadhuset der, styrtede ned, just da Bordet var dækket, og Vicepræfecten og andre Personer vare i Begreb med at gaae ind i Værelset for at sætte sig tilbord. Til Lykke var i dette Øieblik intet Menneske inde i Spisestuen. Nogle Dage tilforn havde en forvoven Bygmester taget Bielkerne under Loftet bort.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
En Opticus, som var ankommen til Dresden fik den med Posten en Æske med en Unze Knaldsølv i, hvilken han maatte aabne i en Toldbetients Overværelse. Efterat Æsken med Forvarlighed var aabnet og lukket til igien, tændte Knaldsølvet sig an pludseligen med en heftig Explusion. Strax efter Tordenslaget - man tog det iførstningen derfor - foer alle Tilstædeværende, og Opticusen med, ud af Stuen. Denne raabte kun om Vand til at vaske Blodet af sig med; men da han saae nøiere til, blev han vaer, at have mistet alle sine Finger=Ender og at nogle Fingre vare reent borte, tilligemed Kiødet inden i begge Hænderne. Ogsaa hans Au sigt og Bryst var ilde tilredt. Han levede indtil den 11te Dag. Betienten, som stod hos Oplicusen, fik ingen Skade, uden en Ørerne, som blev ved 2 Timer.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Det danske Postamt i Lybek forlægges nu til Stokkelsdorf.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fra Frodosia (i Taurien) meldes: "Østersfangsteen, har i Novembermaaned været meget betydelig her. Den er bleven sendt 168,000 Stkr. deraf herfra til Moscan, og andre Stæder. Her paa Stedet blev Tusindet betalt med 20 a 30 Rudler.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fra Paris haves endnu, at ifølge et keiserl. Decret af 10 Febr. d. A. maa Stats=Skatkammeret holde 30 Millioner Fr. beredte, til at betale Værdien af de Tobaksblade med, som Tobaksbestyrelsen er i Begremed at overtage.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Den 20 Febr. gik i Stralsund den anden Opbrændelse af engl. Manufacturvare for sig. Disse vare fundne paa Skibet Lovise, Capt. Müller, og taxeret til 15,000 Rd.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Den 18 Febr. blev ogsaa i Gribsvald paa offenlig Torv et Forraad af confiskeret engl. Steentøi med vedbørlig Høitidelighed spoleret.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Indenlandske Efterretninger. Paa det Kgl. Skolelærerseminarium i Skaarunblev Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag høitideligholdt den 28 Jan. paa følgende Maade: Efter at Semina rie=Forstanderen Hs. Høiærværdighed Hr. Amtsprovst, Dr. og Ridder Wedel, havde Søndagen forud ladet det bekiendtgiøre for Menigheden, at en høitidelig Guds tieneste blev holdt i Kirken Hs. Maj. Fødselsdag, begyndt te man den Dag at ringe med Kirkens Klokker Kl. 11 indtil Høitideligheden begyndte Kl. 1. Alteret var forud smykket med en Dikoration, hvori Hr. Mais. Navn, den 28 Januar m. v. vare anbragte. Da Vedkommende af Egnens Honoratiores, som vare indbudne hertil, og en Deel af Menigheden havde taget Plads i Stolene, istemtes en passende Palme akkompagneret af Orgelet, af samtlige Seminarister, som i deres simple, men smagfulde Uniform stode i Choret tilligemed øverste Klasse af Skolen. Efter at Psalmen var udsiungen, traad te Amtsprovsten frem, og i en særdeles skiøn Tale fremstillede det trofast Folks Ønsker for den huldeste Landsfader paa Hans Fødselsdag.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Efter Talen blev en Coral og andre Sange, tildeels forfattede til denne Høitidelighed, afsiungen. Til Middag vare Egnens Honoratiores tilligemed samtlige Seminarister, ialt nogle og 60 Personer, indbudne af Amts provsten. Ved Enden af Maaltidet, da Lysene var antændte, frembragte Amtsprovsten Hs. Majestæts Skaal, ved hvilken Leilighed et Dække, som skiulte en til Dagen passende Transparant, der var anbragt i et af Hiørnerne af Salen, blev borttaget. Ved Hs. Majs og Fleres Skaaler bleve der Sange afsiungne. Høite deligheden sluttedes ved et Ball, og det Hele med de og ligtigste Ønsker og Velsignelser over den frommeste Konge og det kiære Fødeland. (Hemp. Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Dagen giendriver 2de i disse Dage i Hovedstaden udpredte Rygter, som aldeles usandfærdige, nemlig den ene, at en nylig afdød Persons Liig havde vendt sig i Kiøsten og givet flere Tegn til endnu vedvarende Liv, hvilket ved Undersøgelse er befundet aldeles ugrundet. Det andet at en Person, der spillede en fornem reisende Herre, skulde have fravendt en anseet Juveelhandler i Kbhvn en kostbar Brillantring, ved i Boutikken at have ladet den følge med en Almisse til en Tigger, som var hans Kammerat.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Hs. Maj. Kongen har allern, forundt Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen Tilladelse til atter at give en Forestilling paa det kongel. Theater, til Bedste for de i Engelsk Fangenskab værende danske Søfolk, samt deres her efterladte Koner og Børn. Dette vil vistnok glæde mange, der hindredes i at bivaane Hr. Knudsens første Forestilling, og man tør sikkert vente en god Efterslet for disse vor Kierlighed under flere Betragtninger saa vel fortienende ulykkelige Landsmænd. Og hvilket Exempel kan vel her være mere virkende end Landsfaderens eget, der forøgede saa anseeligen sin ved første Forestilling givne Hielp, ved at lægge Drøielse i Medborgernes. (Dagen.)¬
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
J Nordlandenes og Finmarkens Amter ere i f. A. ægteviede 462 Par, fødte 1932, dødfødte 54, og døde 2355. Blant de Døde vare 100 omkomne paa Søen. 1 død af et Saar, han havde faaet i Slaver med de Engelske ved Hammerfest &c.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fladstrand, den 10de Febr. Fienden har siden den 6te igjen havt Stade under vore Kyster. Under Skagen krydse en Sloop of War og en Cutterbrig, samt en liden Cutter. (Statstid.)
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Natten til den 14 Febr. er strandet paa Skagen er engelsk kobberforhudet tremastet Fregatskib, med 120 Mand og 4 Officerer, væbnet med 20 Kanoner, 1 Officeer og 10 Mand frøs ihiel paa Dækket. Resten bier gedes. Desuden er sammesteds strandet et engl. Proviantskib, bestemt til Anholt. (Af det strandede engelske Krigskib, er Besætningen, hvorunder vare 3 Fruentimmer, ankommen til Aalborg.)J Trondhiem koster nu 1 Tønde Rug 36 Rd. 1 Pd. Smør 1 Rd. Havremeel 6 Rd. Vogen eller 36 Pd. (Jversens Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Stabschirurg Thulstrup i Christiania har i Statstidenden giendrevet det stokholmske Collegium MedicumsSlutliga Utlaatande, ifølge hvilket den forrige afdøde Kronprinds af Sverrig skulde allerede i Norg have samlet paa den chroniske Sygdom og deraf opkomne Kramper, hvilke man ligeledes der saae ham angre den af. Dog har den svenske Liomedicus Weigel, paa nærmere Forespørgende, erklæret, at Ordet Krampor betyder noget ganske andet i det svenske Sprog, end Krampe i det Danske; thi det er et generelt Udtryk, som benyttes for at beskrive alle Slags chroniske og acute Upasseligheder, hvilke ofte plage en Patient, og en ere saa betydelige, at man vil kalde det Sygdom.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Under 18 Febr. d. A., er Amtsforvalteren for Hiøring Amt, F. H. Larsen, og Amtsforvalteren for Aalborg Amt, H. Svanholm, beskikkede til virkelige Kammeraader. (Collegial Tid.)
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Under 21 Febr., er Commandanten paa Fladstrands Fæstning og Hals Skandse, Oberst F. v. Zuber, afskediget i Naade af Krigstienesten med Pension. Stabskapitain T. v. Müller, af det 3die jydske JnfanterieRegiment, afgaaer fra Regimentet, sættes a la suite i Armeen og udnævnes til Commandant over Fladstrands Fæstning og underliggende Skandser og Batterier, med 600 Rd. aarlig Gage samt Feldttillæg og Qvarteer penge saalænge Krigen varer, som en Compagniechef. Derimod skal Hals Skandse skilles fra Fladstrands Commandantskab og den paa Hals værende høistcommanderende Officeer herefter føre Commandoen over samme.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Kiøbenhavns Vexelkours, 900 k. S.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Aalborg, den 8 Martii. J Tirsdags Formiddag opkom en Jldebrand paa et Sted i Vestre Ende af Nørresundbye, efter Sigende, ved en Kølle. Da Vinden var vestlig, saae det farligt ud for denne forhen med Ildsvaade hiemsøgte Bye Men ved hastig anbragte Redningsmidler, saaes Jlden snart dempet, uden videre betydelig Skade, end at Huset opbrændere, hvor den har ankommet Aalborg Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Døbte. Den 27 Febr., Matros Svend Pedersen, Møllers Datter Jngeborg Kirstine, Fadderne: Mad. Hansen, Jomf. Kliim, Kiøbmand Borreschmidt, og Jeppe Brix, Skibskapitain Biørn Cortzen, Kaper kapitainerne Conrad Sødring, Abrahamsen og Giersing, Skibskapitainerne Hansen og Hietting, Styrmand, Arvis.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Begravede. Den 27 Febr., Kiøbmand Møllers Enke, 70 Aar. Den 28 Febr., Matros Christen Lax sens dødfødte Søn. Den 2 Martii, Vognmand Søren Christensen, 70 Aar. Den 4 Martii, af Vesterfattighuus Mette Østergaard, 34 Aar.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Copulerede i Hiøring den 1ste Martii, Kiøbmand Hr. C. S. Aaagaard og Enken Mad. Mariane sal. Søren Baares.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Prædiken paa 2den Søndag i Fasse. Høimesse J Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fasteprædiken. Paa Tirsdag i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Avertissemen. I Dag Morges Kl. 8 behagede det alvise Forsyn, at bortkalde til et bedre Liv, min i Livet høitelskede kiære Kone Barbara Lundbye fød Kold, i sit Alders 31 Aar, efter nogle Ugers Svaghed, som endtes med Krampeslag. J 10 Aar og 32 Dage deelte vi Ægteskabets lyksalige Glæder. Hun savnes nu af mig og 4 umyndige Børn. Dette bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner, om hvis Deeltagelse i denne min billige Sorg jeg uden Bevidnelse fuldkommen er overbeviist. Nørre Raunstrup d. 4 Marti 1811. J. Lundbye.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Arrestanten Christen Christensen Steenild som er dømt til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 3 Maaneder, er i Dag paa Transporten derhen undløben fra Arrestforvareren, han er middelhøi, gunlladen Haar, brune Øine, iklædt en blaae Trøie med to Rade Sølvknapper, grønstribede Hvergarns Buxer med Sølvknapper og Sølv Knæespænder, hvide uldne Strømper og nye Støvler paa Benene, samt rund Hat paa Hovedet. Enhver som bemelte Delinqvent maatte forekomme, ville behage at anholde ham og derom give Undertegnede Underretning, der betaler de paa hans Anholdelse medgaaende Omkostninger. Aalborg den 4de Marti 1811. Bøggild, Justitsraad.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Paa Auctionen, som er berammet at holdes her i Aalborg paa Kiøbmændenes Compagnihuus næstkommende 12te dennes Formiddag kl. 10 slet, bliver tillige bortsolgt: omtrent 400 Tdr. bedste Smede=Steenkul, at imodtage her med Skibet Frigjort og at betale om 3 Det til Vertshuushold og anden Huusnæring godt indrettede og vel vedligeholdte Sted, beliggende i Hielmerstald, og nu beboes af Skipper Hans Lorentzen, er underhaanden at faae tilkiøbs. Stedets Beliggenhed er særdeles fordeelagtig til Brænderie, formedelst den bag omkring samme løbende Aae. Man henvender sig betræffende denne Handel til Kiøbmand Joseph Nielsen. i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fredagen den 8 Marti om Aftenen Kl. 5 1/2, holdes Generalforsamling udi Klubben Harmonien; Directionen ønsker en talrig Deel af Sælskabet behagentlig vilde tage Møde. Aalborg den 6te Marts 1811. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Søndagen den 10 Martii holdes Bal i Klubben Harmonien; Billetterne afhentes samme Dag fra Kl. 9 til Kl. 3 i det seeneste, hos første Bal-Directeur Krøyer. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Fra Hr. Districts-Chirurgus Gorgius er Commissionen for Fattigvæsenet under 9de i f. M. bleven tilstillet 25 Rd., som en Udennævnt har betalt for en begaaet Forseelse, hvilket, efter nu skeet Anmodning, herved bekiendtgiøres. Commissionen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
En Meierske kan med betydelig Løn erholde Tieneste, næstk. 1ste Maj paa Aastrupgaard ved Hiøring i Vensoffel, naar Vedkommende derom melder sig hos Mad. Aagaard paa Nørregade i Aalborg, som for Gaardens Eier slutter en afgiørende Bestemmelse. To store Speile, 2 3/4 Alen lange og 1 Alen brede, i Mahognie Rammer med forgyldte Strater, anvises tilkjøbs af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Da jeg i disse Aviser No. 19 finder anmeldt, at en Vognmandskarl har givet 3 Rd. i Mulct til Fattigkassen, saa anmeldes herved, at paa samme Tid vare 2de andre Vognmandskarle, som ligeledes betalte 2 Rd. i Mulct, fordi de havde paataget et Læs som henregnes til Skibning. Aalborg den 7 Martii 1811. Anne Nielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
En a to af de store Maskin=Rokker forlanges til kiøbs; Bogtrykker Wandall anviser Kiøberen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Paa Voerberggaard kan faaes god Hørfrøe til Sæd.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
En stor Skruestik er underhaanden at faae tilkiøbs; Underretning gives af Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Arvingerne efter afgangne Tienestekarl Niels Christensen Bygom, som sidst opholdt sig hos Forpagteren paa Torstedlund, men paa en Reise til Kiøbenhavn underveis er død i Aarhuus, hvor hans Efterladenskaber ere bortsolgte ved Auction og det overblevne fra hans Begravelse m. v. tilstillet undertegnede Skiftefort. valter - indkaldes herved at anmelde og bevise deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet. Ligeleden indkaldes de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter bemeldte Afdøde, med 12 Ugers Varsel, i Følge Placaten af 26 October 1792, at anmelde og bevise samme for undertegnede Skifteforvalter. Nibe d. 20 Febr. 1811. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Da Sognefoged Peder Michelsen i Solberg ved Døden er bortkaldet og hans efterladte Bøe taget under Behandling; saa ville de som har noget at afgiøre medbemeltes Stervboe, behage at melde sig ved Skiftesamt lingerne den 22 Martii og 15 Maj næstk., eller hos mig undertegnede, for at faae deres Mellemværende afgiørt. Viffertsholm pr. Hobroe den 2 Martii 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
Paa Skifteforvalterens Hr. Thestrups Vegne Lassen. 10 a 12 Personer, der vil paatage dem at skiære, udbære, reise og skrue Skudtørv i Tusindeviis, kan faae Arbeide paa Wissegaard pr. Aalborg næste Foraar, naar de derom inden April Maaned accorderer med C. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-08
At den i Jomfrueannegade anlagte Tobaksfabrique nu er i Drivt og at der fra Boutiquen, som vender udtil Vesteraae, bliver Udsalg, næste Mandag den 11te Martii og fremdeles: af forskiellige Slags Rög, Snuus- og spundne Tobakker, dette giver jeg mig den Ære herved at bekiendtgjøre. Aalborg den 4de Marti 1811. Adam Meder. (mere følger i Tillægget.)
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
udenlandske Efterretninger. Hamborg. J Stadens Kirker bedes nu for Hendes Majestet, den franske Keiserindes lykkelige Forløsning saaledes: "Den almægtige og naadige Gud anraabe vi ganske besynderlig, at han ville forherlige sig, som en Hielpens og Naadens Gud, i Hs. M., vor allernaadigste Keiserinde Maria Lovise, som nu er velsignet med Livsfrugt og Hendes Forløsning nær. Han udbrede over Allerhøistsamme sin beskiærmende Haand, og fierne fra Hende hver Fare, og hver Uheld, som kunde være skadelig for Hendes Sundhed og Hendes for utallig Mange dyrebare Liv. J Forløsningstimen staae han Hende bi, og forunde Hende og Hendes Durchl. Gemal og det ganske Keiserl. Huus at lyksaliggiøres ved det glædelige Syn af en Kronarving. Han giøre det efter sin store Barmhierlighed, Amen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Nürnberg. Breve fra Wien sige, at Hs. pavel. Hellighed, Pius VII. har nedlagt den tredobbelte Krone og udnævnt til sin Efterfølger en Cordinal, som nu opholder sig paa Malta.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Bamberg. Vor Avis bemærker angaaende Erkehertug Frandses Reise følgende: "En høi Prindses Reise til sine Godser i Ungarn, forvolder besynderlige Rygter, som dog ikke synes at stadfæste sig. J Førstningen hedte det, han var tiltænkt den høieste Plads i Ungarn. Siden fortalde man, at han hemmeligen var reist fra Ungarn ind i Tyrkiet, hvor han paa Grændsen blev modtagen af 48 Spahis (tyrkiske Ryttere), som ærbødigst ledsagede ham til Thessalonica, hvorfra han paa et en Skib seilede til Palermo, for at formæle sig med en kongel. siciliansk Prindsesse, hvilken hans høie Paarørende og Monark hidtil havde nænket ham. Man føier til, at en stor Deel af denne Prindses Fæderne Formue ligger i den eng. Bank. Men dette er ikke sandt; thi det er bekiendt, at hans Fader vel havde anlagt en Million Scudi og 7000,000 Ducater rede Penge i den Wiener Bank, men intet i den Londoner Bank - kort, den hele Fortælling, udmærker sig som et Eventyr.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Paris. Erkebispen af Paris, Cardinal Manro, har ladet udgaae en Ordonnants, hvorledes der skal forholdes med Gudsfrygtigheden og de offentlige Bønner i Hovedstadens Kirker, ved Keiserindens Nedkomst. Hs. Majestæt gaaer nu i den 9de Maaned.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
England. Moniteuren leverer Prindsregentens Aabningstale i Overhuset den 12 Febr., med Anmærke ninger. J Talen hedder det: "Erobringen af Øerne Bourbon og Amboyng har endnu meere formindsket Antallet af de fiendtlige Colonier. Angrebet mod Sieilien, som saa prægtigt forkyndtes med den visse Held, blev ved Englændernes Tapperhed tilbageslaaet. J Portugal og ved Cadir ere Fiendens Hensigter hidtil blevne tilintetgjorte os.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Monit. Anmærkn. Den overlegne eng. Marine, med 12,000 Mand Tropper ombord, kunde sagtens ere obre Martinique, Guadeloupe, Reunion og Jsle de France, hvis Besætninger i høieste beløb 2000 Mand. Men Tabet af disse Øer, hvad skader det Frankrig under nærværende Omstændigheder, De indbragde Moderlandet ingenting, og kostede det over 200 Millioner aarlig. Med 20 Mill. kan man aarlig bygge 10 Linieskibe. Altsaa kan man i de 5 a 6 Aar, Krigen endnu kan vedvare, bygge en Flaade af 50 Linieskibe med de Udgivter, Colonierne havde kostet. De Producter, disse Øer frembringe, staae i saa lav en Priis i London, at de ei engang kunne betale Transportomkostningerne til Europa. De Colonier, Englænderne nu have besat, ville alligevel komme tilbage til Moderlandet, enten ved Freden, eller naar Frankrig faaer 120 Linieskibe af første Rang og 200 Fregatter og lette Fartøier, og denne forudseete og beregnede Epoke er ikke meere langt borte fra os. - Hvad Sicilien angaaer, saa var det ikke hensigtsmæssigt at erobre dette Land i Aaret 1810. Kongen af Neapel har med 600 Fartøier, alle besatte med neapolit, Matroser, syslet 12,000 Englænder, langt borte fra deres Fædre. land, og tvungen England til, at tilbagekalde sin Magt, som truede Corfu. - J sige, at Fiendens Hensigter ere tilintetgjorte i Portugal. Naar hændelsesviis en Fiende landede ved Edingborg, og, efterat have bemægtiget sig Skotland og Northumberland, drev eders Arme forved sig i 14 Dage, og J paa en klog Rettrade med Faklen i den ene og Sablen i den anden Haand skiændte og brændte i eders eget Land, indtil J vare komne paa Bakkerne ved London, hvor I havde bedækket eder med 1500 Kanoner af 3624- og 18 pundige Caliber, og gjort eders Flanker saa trygge, at det var ummigt, at angribe eder, - saa ville J da have roest eder af, at have forsvaret England. Men Jndvaanerne i Esser, Middlese, a. vilde sige eder: Skiænde og brænde et Land, er ikke at forsvare det. Og dog have J forsvaret Portugal paa denne Maade osv.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Ved Isle de Frances Jndtagelse var Englændernes Tab 28 Dræbte, 90 Saarede og 45 Savnede. Bland de Dræbte vare Oberstlieut. Campbeel og Major O Keise.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
I Jrland seer det betænkeligt ud. Man føier Anstalter for, der, at Tropperne kunde rykke i Feldten i fornødent Fald, og man siger, at Habras=Corps Acten skulde ophæves. Katholikernes Forsamlinger i visse Grenskaber synes at foranledige disse Skridt.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Hamborg, den 1ste Marti. Siden nogle Dage passerede igiennem Hamborg mange af Hs. Kongel. Danske Majestæts Søe=Officerer i Spidsen for Detaschementer, som bestaae af Matroser fra Danmark, Jylland, Norge, Slesvig og Holsteen. De sidste ere udskrevne af Divisions=Chefen i Marinen, Kammerherre Waltersdorff. Hr. Lars Fabricius, Orlogskibscaytain, er ligeledes reist herigiennem til Antwerpen. Detaschementerne anførtes af Herrerne Uldal, Kaas, Fregatcopit. Holst, Warendorff og Orlogskibslieutenant Kirk. Enhver lader disse Søefolks gode Tilstand vedere fares Ret, og de vare meget veltilfredse over at være at deres Souverain anbefalede at medvirke med Keiser Napoleons Soldater til Havenes Frihed. Englændernes Troløshed mod den danske Nations Souverain, Kiøbenhavns Brand, som skede i den dybe Fred, og det ikke mindre troløse Rov af de danske Krigskibe, er alt indpræget i disse Søefolks Hukommelse. De ville, naar Leiligheden viser sig dertil, ved deres Mod svare til alt hvad Danmarks loyale Souverain venter af dem, de ville giøre det Danske Flag Ære.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
Preussen. Det nye Skattesystem, i Anledning af hvilket alle Landsstænderne ere sammenkaldte, berver paa; 1) at enhver af Statens Jndvaaner er personlig fri, og kan altsaa frit udvikle og benytte sine Evner uden at hindres deri af en andens Forgodtbefindende, 2) at ingen bærer nogen Byrde eensidigen, men at den sees ne bæres tilfælles og med lige Kræfter. 3) at Lighedens for Lovene er sikkert for enhver Statsundersaat og at Retfærdigheden haandhæves strængt og nøiagtigt. 4, at Fortienesten kan, ihvilkensomhelst Stand den findes, behindret svinge sig iveir. 5) at der lægges Eenhed, Orden og Kraft ind i Bestyrelsen. 6) der ved Opdragelsen, ved ægte Religiøsitet og ved enhver retmæssig Indretning dannes een Nationalaand, een Jnteresse og eet Sind. 7) Almindelig Haandteringsfrihed er en Hovedbetingelse for et Lands Velstand, og den kan kun da finde Sted, naar Afgivterne ere satte fuldkomment lige mellem Stad og Land. 8) at ved de nye Paalæg fornemligen vælges de indirecte Skatter os.
Jyske Efterretninger, 1811-03-12
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)