Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1737-07-01
den Kæyserlige Ertz-Hertuginde allerbeqvemmest, i Henseende at Don Carlos og den Spanske Crone ved hende kand bekomme en stærk Prætension paa alle de Staater og Lande udi Jtalien, som Hans Kæyserlige Majestæt derudi endnu besidder; Greven af Fuenclara har derfor i dette Aar, som Spansk Ambassadeur maattet begive sig til Wien, og under fordeelagtige Vilkaar begjære Høybemeldte Ertz-Hertuginde til Gemahl for Printzen Don Carlos. Men som man fornemmer, saa lader det, som det Kæyserlige Hoff er sig, ved nærværende Tilstand, allehaande Sviter af saadan Mariage i Fremtiden befrygtende, hvorfore man har givet den Spanske Minister til Svar: at man herudi saa strax ikke kunde føye ham, efterdi man først maatte see, om Hertuginden af Lotthringen, som er Hans Kæys. Majestæts ældste Printzesse, vilde føde en ung Prinz til Verden. Da nu Høybemeldte Hertuginde, for nogle Uger siden, nedkom med en ung Printzesse, har Greven af Fuenelara erholdet nye Ordres, at igientage sin eengang gjorte Begiæring, hvilket ogsaa er skeet, dog uden nogen Fremgang. Thi bemeldte Minister har erholdet den Resolution: at det med samme Ægteskabs-Affaire var en vigtig Sag, hvorudi man ikke saa hastig kunde determinere sig men man maatte forhale noget med dens Fuldbringelse, som med Tiden nok kunde lade sig giøre. Hvorledes dette Svar har befaldet Hendes Majestæt Dronningen udi Spanien, viser de stærke Spanske Krigs-Udrustninger, som i Følge af alle troværdige Efterretninger nu overalt udi det Spanske Monarchie med Magt blive foretagne, nu heder det: at Hendes Majestæt Dronningen paa ingen Maade kunde begive sig sin retmæssig Prætension paa de Hertugdømme Parma og Piacenza, og som en fød Parmesansk Printzesse see dem udi andres Hænder, nu bemøyer Høybemeldte Dronning sig, at trække den Franske Crone igien paa sin Side, og at opblæse en Jld, som med intet andet endsom med Blod igien kand slukkes, altsammen til den Ende, at forskafFor Julii Maaned. se hendes anden Jnfant Don Philippo ogsaa et arveligt Herredomme. Dog man fornemmer, at det Franske Hoff fuldkommen er bleven forligt med Hans Kæyserl. Majestæt, og at Freden mellem begge Potentater udi tilkommende Augusti Maaned offentlig skal forkyndes, og derforuden lader det, som den Franske Crone er vel fornøyet med det skiønne og store Hertugdoms Lotthringens seeneste Conquete, og nu har sine Betænkninger, at bryde sit Løfte i at forhindre Hans Kæyserl. Majestæt udi Krugen mod Tyrkerne. Af disse og andre Aarsager er Hans Aller christel. Majest. med Dronningen af Spanien hendes ambitieuse, Opførsel, i Henseende til hendes Infanter, aldeeles ikke tilfreds, og mælde særdeeles Breve fra Paris, at man sammesteds saa strax har ladet et vist fra Madrid per Coureer overbragte Medbringende den Kæyserl. Minister, Hr. Baron af Schmerling, communicere, i Henseende at han kunde indskikke Copie af de Spanske Prætensioner til sit høye Hoff; Den Franske Præ mer Minister, Hr. Cardinal de Fleury har og, i Følge af samme Breve mundtligen forsikkret Baronen af Schmerling, at den Franske Crone aldrig vilde beqvemme sig til, en Faveur af Spa nen at mænge sig udi denne Prætensions=Affaire. Den almindelige Rolighed udi Christenheden er paa den Maade ikke synderligen befæstet. Thi medens man paa den eene Side arbeyder paa Fred, og vil publicere samme, kand det hænde sig, at Krigs-Luen tændes paa den anden Side. Dog er det en stoer Fornøyelse for dem, som ønsker Freden, at Spanien, hvor stoer Lyst det end har at forstyrre den allmindelige Rolighed, ikke er i Stand at giøre det. Man veed at mellem Hofferne til Madrid, og London finder sig en slet Forstaaelse, og Enigheden mellem den Franske og Spanske Crone er ligeledes ikke synderlig, efterdi det Franske Hoff hemmeligen imodsætter sig foromtalte Mariage, af Frygt, at see i sin Tiid den Kæyserl. og Spanske Crone paa eet Hoved, saa at sidstbemeldte Crone, dersom dens Forslag hos andre ikke finder Bifald, til sidst vil see sig gandske forladt og uden Stand, at foretage noget vigtigt, efterdi samme i det mino ste forhen maa være betænkt paa nye Alliancer, førend samme kand vove noget. Tyr Aar 1737.