Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-09-27
Udenlandske Efterretninger. Prortugal. Dette Land har fulgt Spaniens Exempel, idet at Constitutionen af 1820, der i sine Grundprinciper er lig den spanske, men endnu eget liberalere, blev proclammeret af Folket og de Nilitaire om Aftenen d. 8de Septbr., og allere e Kl. 4 om Morgenen d. 9de Sept. blev den nerkjendt og antaget. Alt er gaaet af i den tørste Rolighed, og uden at Soldaterne viiste den ringeste Tilbøielighed til usømmelig eller øilesløs Opførsel. De nærmere Omstændigheder ved denne høist vigtige Begivenhed ere følgende: Den ørste Yttring af Gjæringen viiste sig allerede om Fredag Eftermiddag (den 8de), da Dampskibet "Tercera" løb ind i Tajo med de i Oporto og Nordprondserne valgte Oppositions Deputerte. Folket forsam de sig i stort Antal ved Bredden, for at modtage om, og fra Baade antændtes Glædesild, da det var forbudt at anstille Fyrværkeri paa Fastlandet. Kl. 5. stege de Deputerte i Land og bleve modtagne af en ubyre Menneskemasse, der sang Hymnen fra 1820, under enkelte Raab: "leve Constitutionen af 1820. Nængden drog ned af Raa Augusta, fulgt af Nationalgardens Commandant, da pludseligen Raabet: leve Constitutionen af 18201 hævede sig overalt; Manvilde tvinge Nationalgadens Commandant til at nistemme dette Raab, men da han vægrede sig og raabte: leve Chartet og Dronningen!" kastede Mængden Stene efter ham, og hans Hest fik et Dolkestik, saa han kun ved Flugten freiste sit Liv. Jndtil Kl. 10 syntes Alt at være roligt, men da først forenede Flere af den liberale Club sig og besluttede, at benytte Folkets Stemning til Jværksættelsen af en Revolution. Der blev opsat en Addresse til Dronningen, hvori Folket vel bevidnede sin Hengivenhed for hende, men forlangte Constitutionen af 1820 og ønskede en Forandring i Ministeriet. En Deputation af Officiere overrakte Dronningen den Kl. 4 om Morgenen (d. 9de); hun antog strax Constitutionen, men forbeholdt sig en Modificering deri, som Cortes i næste Forsamling skulde bestemme. En Kammerherre blev strax sendt til Rocio Pladsen, hvor Tropperne og Nationalgarden stode under Vaaben, for at meddele dem Dronningens Beslutning, der blev modtaget med Kanonskud fra Fortet St. Georg og fra Krigskibene i Havnen. Soldaterne droge derpaa hen foran Dronningens Palads, raabte et "Leve for Constitutionen af 1829, hvorpaa de begave sig roligen til deres Qvarteer. Dronningen havde alt om Natten erklæret, at hun vilde opløse Ministeriet og overgive Grev Lumiares og Viscond, Salla Bandeira Omsorgen for at danne et nyt Ministetium; den Første er derfor udvalgt til Conseils Præsident og Krigsminister, den Sidste til Finantsminister. Den 9de udbredte det Rygte sig, at Dronningen i havde meent det alvorligt, hvorfor alle Tropperne paa ny greb til Vaaben og samlede sig ved Dronningens Slot, dog hun beroligede dem med den Forsikkring, at hun meente det ærligt. Til Skade er Jngen kommen under denne Opstand, med Undtagelse af den meget upopulære Nationalgarde-Commandant, der skal været saaret; Hertug Palmellas Bolig blev angrebet af Folket, dog indskrænkede det Hele sig til at slaae Ruderne ind. Man nævner i Almindelighed som vorden dende Ministre foruden de to alt Omtalte, Vierra de Castro, som Justitsminister, Cesar Vasconcellos for Marinen og til at have den udenlandske Portefenille nævnes Garrack og Lionel Tavarres.