Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-07-21
Fortsættelsen af Skole=Forordningen. (See Nr. 26. 27. og 28.) 69. Jngen Discipel, som har freqventered en Latinsk Skole og samme forladt, maa af nogen Rector antages i en anden Skole, med mindre Disciplen medbringer sin skriftlige Dimission og Vidnesbyrd fra forrige Skoles Rector, af hvad Aarsag han er kommen eller gaaet derfra, og samme Testemonium forinden af den Rector, han nu melder sig hos, vorder biskopen tilstillet, som da efter at have nøie examinered alle Omstændighederne, giver sit Samtykke til hans Antagelse; Understaaer nogen Rector sig herimod at antage nogen forløben Discipel, da bøde han for hver Gang, han saaledes skyldig befindes, 10 Rdlr. til Skolens Bibliothek; Og hvis nogen Studiosus antager sig slig en Person, som enten ingen skriftlig Dimission haver, eller for Liderlighed eller anden Udyd er borttaget af en Skole, og hannem siden ved privat Dimission søger til Universitetet at indsnige, da bøde han 10 Rdlr. til den forurettede Skoles Bibliothek, og derforuden relegeres paa et Aar fra Universitetet; Og paa det vores Allernaadigste Villie herudi af alle Vedkommende desto bedre kan iagttages, saa skal enhver, som til at informere og dimittere antage sig den, der tilforn har freqventered en publik Skole, udi det Testimonio, han giver ham til Academiet, udtrykkelig melde: At han tilforn har gaaet i den og den Skole, hvad Tid han qvitterede den, hvad Classe og Sted i samme han da saa udi, af hvad Aarsaa han kom eller gik derfra, hvorledes det ham derfra givne Testimonium Vitæ var, om han derpaa strax kom under anden Jnformation, og hvis, af hvem han siden er informered, og hvorlænge af den, der nu dimitterer ham; Forsømmer denne sidste at anføre udi sit Testimonio noget af alt dette, mulcteres han paa 10 Rdlr. til den Skoles Bibliothek, hvor Disciplen forhen var; Men befindes han derhos at have derudi urigtig anført enten det ene eller andet af dette foreskrevne, bør han desuden straffes med Relegation paa 1 a 3 Aar fra Universitetet. 70. Skulde derimod nogen Discipel aldeles undvige fra Vore Riger og Lande og deponere andensteds Udenlands, da skal han være udelukt fra al Forfremmelse, være sig Geistlig eller Verdslig, her i Rigerne i de første 10 Aar derefter, og, naar han endda siden søger nogen Befordring, skal han først være alle Academiske Examinihuus her i alle Maader undergiven, saaledes som i Almindelighed er anordnet. 71. Der skal ved hvert Steds Skole herefter, som forhen, være en indrettet Bog, hvorudi de den i Særdeleshed, tilhørende Fundationer, Donations=Breve og Legata rigtigen skulle være indførte, saaledes som de af Stedets Magistrat og Sognepræsten, som Skolens Forstandere, ere verificerede, og derefter af Stiftamtmanden og biskopen, som dens Directeurer, ere paategnede at være rigtige, alt til Underretning for Rector og hans Efterkommere, saavelsom til aarlig Brug ved de holdende Distributioner; Skolernes Regnskaber skulle Stiftbefalingsmændene og biskoperne, hver i sit Stift, aarligen eftersee, og, naar de saavelsom Capitalernes Forvaltning befindes rigtige, med deres Paaskrift qvittere, Men som Skolerne i og for sig selv tilligemed deres samtlige Lærere i alt, hvad der angaaer sammes Embede, skal immedate staae under biskopen allene, saa paaligger det ogsaa ham allene, og ingen anden, at have flittig Tilsyn og Jndseende med Skolerne og med Lærernes Forhold i deres Embede, at prøve og undersøge, saa ofte skee kan, om Ungdommen saavel i Gudsfrygt og Kundskab, som i Boglige Konster, retteligen undervises, og nøie at paaagte, om allevegne rigtigen omgaaes med Uddeelingen af Renterne, Stipendig og andre Beneficia, saaledes at enhver nyder den Deel deraf, som hannem efter sine Omstændigheder, Fremgang og aflagde Prøve ved Exammen, med rette bør og tilkommer; Derimod hvad Skolernes Beneficia, hvorved forstaaes, alt hvad som enten af Vore Høi Sallige Forfædre af høipriselig Gavmildhed dertil er henlagt, eller og af andre kan være givet, og hvoraf Jndkomsterne til fattige Skole=Discipler bør anvendes, egentlig angaaer, da skulle samme paa hvert Sted være under Byens Magistrats og Sognepræstens Forvaltning, saavelsom under Rector Opsyn, hvilke skulle paa det nøieste lagttage de over saadanne Beueficia giorte Anordninger, Love og Fundationer, saa at de til vintet andet Brug, end det, hvortil de ere beskikkede, anvendes; Til den Ende disse SkoleForstandere paa et hvert Sted under Stiftbefalingsmandens og biskopens Jndseende med samlet Raad yderligst og mueligst skulle vaage for alle Skolens Jndkomster og Capitaler, saavel de, der nu ere og bør findes, som de, der efterdags til Skoelen af gudfrygtige Folk kunde vorde legerede, at de blive saaledes udsatte, at de aarlige Renter deraf i rette Tide kunde indkomme og Capitalerne derhos staae fikkert, alt saaledes som de eller deres Arvinger, een for alle og alle for een, agte dertil som Selv=Skyldnere at svare; Og have bemeldte Skole=Forstandere Aarligen at indsende rigtige Skole=Regnskaber til Stiftbefalingsmanden og Biskopen til deres Approbation og Qvittering, som foran er meldt. 72. Med Stipendierne og deres Uddeeling iblandt Skolens Discipler forholdes saaledes, at, naar den publiqve Exammen og Ingemorum Prøve, Dimissionen til Universitetet og Forflytningen er forbi, skal Rector, saavel ved denne, som ved alle Distributioner, for at faae desto meere Vished og Forsikring om deres Trang og Fortieneste, der skulde oppebære Beneficia, lade enhver Lecties Lærere medgive sine underhavende Discipler korte skriftlige Attestataom enhvers Vilkaar og Forhold, og hvo dertil ere meest værdige og trængende, samt derefter overveie, hvad enhver Discipel, som til Stipendia er berettiget, efter hans Trang og Fremgang, Disciplernes Antal og Skolens Formue, kan i det følgende Aar nyde, være sig af Kost=Penge, hvor Kosten er ophævet, Legatis, af hvad Slags det end er, (af hvilke de, som i forrige Tider ere af Giverne bestemte til Brød, Klæder, Skoe, Strømper, a. skal fremdeles herefter, saaledes som det i de seenere Tider er bleven anordnet, uddeeles, ikke i Vahre, men i reede Penge, dog at de af vedkommende Tilsynsmænd vorde anvendte til det hidtil destinerede Brug) Skolens Jndtægter af Accidencer, Liig= og Copulations=Penge, eller hvad andet Navn være kan, hvornæst Rector efter sin Samvittighed, og saaledes som han, ifald nogen derover maatte kage, vil til svare og bekiendtsvære, derover forfatter et Forslag og indsender samme til biskopens Approbation tilligemed de Disciplerne af Lærerne givne forommeldte Attestatis, og, naar det da af biskopen, som nøie har at paaagte, at Fundatorum Intention vorder efterlevet, og at ingen Formuende til Beneficia admitteres, saalænge, der ere Uformuende, som dem kunde behøve og fortiene, er approberet, hvilke Disciple dertil kan antages, og hvad enhver maa nyde, staaer det saaledes fast, at enhver kan vide hvad han i samme Aar har at giøre sig Regning paa, saafremt han ikke imidlertid ved Ladhed, Skiødeløshed, Efterladenhed, eller paa anden Maade giør sig dertil uværdig; Dog skal det være Rector tilladt at beholde ved denne Over=Regning et lidet Overskud tilbage for de Discipler, som mueligt kunde komme til Skolen, førend nyt Forslag skeer, ifald de tillige maatte være særdeles trængende til strax at nyde nogen Hielp. Og skulde der da blive noget Overskud kan biskopen med Rector overveie, om og hvor meget de Fattige og gode Ingeniis ved deres Dimis fra Skolen kunde medgives, for at kiøbe sig de paa Academiet fornødne Bøger, og til nogen Hielp i Begyndelsen. 73. Jngen Discipel, som nyelig er indkommen i Skolen, og da først settes til Studeringer, tillades at oppebære noget Beneficium, førend han i samme Skole har udstanden et halv Aars Prøve; De, som enten fra andre Stoler, eller fra privat Jnformation, med nogle forhen forhvervede Fundamentis blive antagne, skulde prøves i det ringeste et fierding Aar, førend de nyde Stipendig, paa det man desto mere kan være forsikret om, at den Hielp, som til Ungdommens Beste er henlagt, ikke paa uværdige og ubeqvemme Subjecta skal spildes; Dog undtages herfra de fattige Discipler, som Tid efter anden fra Færøe hidsendes til Kiøbenhavn og andre Skoler, og hvilke efter høilovlig Jhukommelse Kong Christiani 4ti Fundation i Thorshavn Skole, ere oplærte, saa og de, som fra Vort Land Jsland maatte vorde herover sendte, item om noget Barn fra Waisenhuuset i Kiøbenhavn maatte findes sær duelige og oplagt til Studeringer, med hvilke foranførte forholdes efter hvad derom i Særdeleshed forhen har været anordnet, og er biskopen over Siellands=Stift bekiendtgjort. 74. Hvor det ikke allerede skeet er, skal af hver Skole, til at gjemme saavel sammes Midler og Penge udi, som og hvad Penge, der for Disciplerne oplegges og herefter nærmere omtales, bekostes et Jernbunden Skriin, og dertil giøres 3 særskildte dirkefrie Laase, samt 3de Nøgler, af hvilke Rector skal have een i sin Forvaring, Forstanderen den anden, og Skolens Curator, hvor saadan een i sær maatte findes, den tredie, men hvor Rector selv tillige er Curator, der har Sognepræsten, som een af Forstanderne, den tredie; Og maa ingen, som har Nøglen, understaae sig at give den til en anden, for at aabne Cassen, uden det er i Sygdoms eller andre lovlige Forfald, da de øvrige Skolens Forstandere samtlig imodtage og igien levere Nøglen tilbage til den, som den ellers bør være hos. 75. Samme Casse skal til des meere Sikkerhed hensettes til Forvaring paa ethvert Steds Raadstue, som da bliver det Sted, hvor Forstanderne, Rector og Curator have at forsamle sig udi de Tilfælde, hvor noget enten Skoe lens eller Disciplernes Oplags=Penge, som herefter ommeldes, angaaende maatte forefalde, og bør Byens Magistrat, paa hvert Sted, en for alle og alle for een, være ansvarlig for, at Cassen sikkert bliver der forvaret. 76. Udi denne Casse bør være 2 forskiellige igiennem dragne Protocoller, som af Skolen bekostes, af hvilke den ene anthoriseres af Stiftamtmanden og biskopen conjune. tim, og vedkommer allene, Regnskabet for Skolens egne Penge, den anden anthoriseres af biskopen allene, og indeholder blot Rigtighed for Disciplernes saa kaldede Oplags Penge; Udi hvilke Protocoller enhver for sit vedkommende hver Gang skal indføres, saavel hvad af Skolens Penge, eller Disciplernes Oplags=Penge, i Cassen nedlegges, som hvor meget der af samme udtages, og, naar saadant er skeet, skal Skolens Forstandere, Rector og Curator, som alle derved bør være tilstæde, tegne i vedkommende Protocol, hvad Dag de have været samlede, hvor mange Penge der enten ere blevne nedlagde, eller udtagne, og sligt med deres Navnes Underskrift bekræfte. 77. Hver Gang Skipendig skal uddeeles, eller Cassen ellers for noget at nedlegge eller udtage behøver at aabnes, haver Rector at anmelde det for Skolens Forstandere, som da skal beramme en Dag, det snareste skee kan, til en Forsamling; De aarlige Distributioner af Beneficiis skal efter den af biskopen approberede Plan, som af Rector fremlegges, skee offentlig udi Skolerne af Rector udi een eller fleeres af Magistraten og Sognepræstens, samt ConRector, Hørernes og heele Skolens Disciplers Nærværelse; De, som oppebære Beneficia, skulle udi den dertil indrettede Bog derfor egenhændig qvittere, hvilket, naar Forretningen er til Ende, de tilstædeværende Skolens Forstandere tilligemed Rector skulle med deres Hænders Underskrift, verificere. 78. Som der findes visse Skyeler saa rigelig doterede, at Discipler endog i temmelig Antal kunde der nyde noget saa anseeligt og Aaret, at det fast overgaaer, hvad de til Fornødenhed i Skolegangen bør have, hvorfor og des flecre søge at faae Sted i slige Skoler; Men det ofte møder, at unge Mennesker, efterat de i Skolen har havt betydelige Beneficia, blive, naar de komme til Academiet, hvor de meest behøvede Hielp, og hvor Mængden af Studentere ei tillader, at Stipendia kan strække til dem alle, gandske forlegne, og nødes til, for Fattigdom og Livs Ophold, strax efter Deposigen at begive sig fra Academiet, og søge om at præceptorere paa Landet eller blive Skoleholdere, hvorved de hindres i at giøre videre retskaffen Fremgang i Studeringer; Saa ville Vi allernaadigst, at ingen Discipel, som til Hielp er trængende, maa i Almindelighed af nogen Skoe les Benefiiis virkelig nyde og oppebære og Aaret meere end 300 Rdlr. i det høieste, og det endda ikkuns i den øverste Classe, samt i de andre Classer efter deres Trang og Fremgang fra 10 til 24 Rdlr. aarlig, med mindre een eller anden, i Mangel af ald Tilstød nogensteds fra, til noget meere maatte være særdeles værdig og trængende; Dog, som det herefter, ligesaavel som tilforn, skal være tilladt i alle Skoler at uddeele aarlig til de fattige Discipler alt det, som indkommer, og til Hielp for dem er henlagt, saa maa og enhver Stipendiario deraf aarlig tillægges alt, hvad ham, efter hans Trang og Fremgang, samt Disciplernes Antal og Skolens Formue, kan tilkomme; Men naar da det en Discipel saaledes er tillagt, overgaaer den her foran fastsatte Summa, bør ham ikke meere deraf udbetales, end forberørte Summa, og det øvrige gjemmes for ham til Hielp ved Academiet, hvilket Rector haver at indføre ikke allene i sit aarlige Regnskab og udi den i den foregaaende 51 Art. anordnede Skole=Protocol, men endog udi den i den 76 Art. for disse Oplags=Penge a parte befalede Protocol; Og haver Rector efter hver Distributz at giøre Skolens Forstandere Reede for, hvor mange Penge der ere oplagde for hver Discipel i sær, og strax fra sig levere og nedlægge samme i den dertil anordnede Casse. 19. Rector, hvor han indsamler Skoelens Jndkomster, maa ikke af samme beholde i sin Forvaring og Giemme over 1 a 200 Rdlr. i det høieste efter Disciplernes Mængde og saaledes som til behøvende Forstrækning for een eller anden af dem findes nødvendig af Forstanderne, men saasnart han har indsamlet noget derover, skal han deponere saadant i Cassen; Heller ikke maa Rectores indesidde med nogle af Oplags=Pengene, af hvad Classes Discipler det end maatte være, Skeer hermed anderledes, have Skolens Forstandere i begge Tilfælde at forsyne sig med Sikkerhed, for foranførte Penge, saaledes som de selv til sin Tid derfor ville være ansvarlige. 80, Naar da saadanne Disciple dimitteres fra Skolen til Academiet (thi qvittere de Skolen forinden, miste de det, der er oplagt for dem, og samme bør komme en anden til Hielp) bør Rector i Forstandernes Overværelse giøre Afregning med hver, efter Protocollens og de aarlige Regn skabers Medfør, over hvad ham har været tillagt i ald den Tiid han har gaaet i Skolen, hvad deraf allerede virkelig af ham er oppebaaret, og hvad der endnu ham til gode er oplagt; Hvilken sidste Summa, saasnart det med Vished, erfares, at de fra Skolen Dimitterede ere ved Academiet blevne indtegnede iblandt Studenternes Tal, foranstaltes af Skolens Forstandere og Rector udtagen af Cassen og under Forstandernes Segl tilstilles biskoppen i Stiftet paa eengang for alle det Aars Dimitterede tilligemed en Fortegnelse fra Rector, paa hvad enhver af disse deraf tilkommer, hvorefter biskopen derfor giver sin Qvitterig tilbage, som i Cassen skal nedlegges, og siden efter haanden, ligesom han skiønner, at nogen Candidat det kan behøve, oversender eller forstrækker ham af disse Penge ved Academiet, dog saaledes at han deraf, ifald Oplaget maatte være saa stort, ey maa nyde meere i alt, end 100 Rdlr. i det første Academiske Aar, saa og, at intet deraf udtælles, førend i det mindste efter et halv Aars Forløb fra Depositzen, og efterat han med Professorernes Attest har beviist, at han imidlertid bestandig har opholdt sig ved Academiet, opført sig der skikkelig og været flittig i at freqventere deres Prællectiones- og Collegia; thi opholder han sig ei ved Academiet og paa forskrevne Maade beviser sin Flittighed, bør han ikke nyde noget deraf, men da skal det, efter 2de Aars Forløb, anvendes til Hielp ved Academiet for en anden skikkelig og trængende Student fra samme Skole, som dertil af Biskopen udvælges; Over dette saaledes i Skolen for Deposituris oplagde og biskopen til videre Forstrækning for dem tilstillede haver biskopen at holde en at parte Regnskabs Bog, og som altsaa, jo mindre Disciplerne i Skolen have oppebaaret, desto bedre er det for dem ved Academiet, saa bør Rectores i de vel doterede Skoler have nøie Jndseende med, at Stipendiarii af de dem aarlig tillagde Benesiciis ikke faae Lov i Skolen at oppebære meere, end det, de endelig behøve til Hielp til deres nødvendige Underholdning, paa det det øvrige kan oplegges til Undsetning for dem ved Academiet. 81. Naar en Discipel er kiendt duelig til Bogen, og derefter nyder noget anseeligt af Skolens Beeneficiis, da skal hans Forældre, Formynder eller Frænder love for ham, at han troeligen skal blive ved Bogen Skolen igiennem, og ikke letteligen uden vigtige Aarsager forlade den, før han har gjort sig klar fra Academiet, hvis han ikke skal være skyldig til, om han letsindig qvitterer, at erstatte Skolen og Academiet, naar han kommer i Stand, hvad han har nydt; De, som og have haft god Hielp i deres Skolegang af Skolens Beneficiis, og siden ved deres Studeringer blive forfremmede til Velstand og gode Embeder, bør og ikke i sin Tid, naar Gud giver dem Evne, glemme at betænke den Skole, hvoraf de selv have nydt godt, med nogen Gave eller Legato, at andre Fattige igjen af dem kan hielpes, hvortil Rector ved deres Afskeed fra Skolen paalegges alvorlig at formane og opmuntre dem. 82. Den Omgang med Chorene visse hellige Aftener om Aaret, saavelsom den Skik med at lade nogle af Disciplerne gaae og ved Middags Tid med en Kurv og Bøsse, at synge for Dørrene, skal fremdeles, saaledes som i de seenere Tider har været anordnet, være aldeles afskaffet; Og maa i den Sted, hvor saadant har været Skik, Jndvaanerne i Byen hellere besøges med en lukt Bøsse i Huuset. qvartaliter af et par Disciple, som Rector dertil udskikker, og Bøssen siden af ham med Skolens Forstandere, som tillige dertil bør have Nøglen, aabnes. 83. Udi de Kiøbstæder uden for Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn, hvor Rectores eller Hørerne ere Degne til Kirkerne, skal den for slige Degne gjorte Anordning fremdeles vedblive, saa at de nyde al den Deel og Rettighed med Degne=Korn, Offer til Høitider, Brudevielser, Barsler, samt alle Slags lovlige Accidentzer, ubeskaaret, som Degnene paa Landet i Almindelighed er bevilget; J øvrigt ville Vi Allernaadigst, at hvad, som enten ved de fremforne Konger, Vore høilovlige Forfædres Anordninger, Fundationer, eller i andre Maader af Arrilds Tid har været henlagt til Skole=Lærernes Løn og Underholdning, være sig Jordegods, Tiender, Jordskyld, Degne=Pensioner eller andet, skal stedse herefter derved forblive. Tiender maa ingen Rector herefter paa længere Tid bortfæste, end medens kan selv er virkelig in Officio der paa Stedet; Understaaer nogen sig herimod at giøre, da skal den, som saadant Fæstebrev udgiver, strax uden al Naade have forbrudt sit Embede, og den, som Fæstebrevet har imodtaget, ligeledes strax have samme Fæstebrev forbrudt, i hvo det og paa sker, hvad heller Fæstebrevets Udgiver lever eller er død; Og bør desuden intet Fæstebrev gielde længere, end den lever og er i Embedet, som det har udgivet, under hvad Forevending det end maatte være Dog er herved ei at forstaae deslige benificerede Tiender, som allerede forhen, efter Vores eller Høisalige Forfædres Bevillinger eller Stadfæstelser, for en vis Afgift til et eller andet Sted ere perpetuerede og bestandigen henlagde, men med samme forbliver det i alle Maader ved de Kongelige Stadfæstelser. Jordskylden skal Magistraten, som Skolens Forstandere, lade indsamle hos Vedkommende, og, hvor det ei anderledes kan skee, lovlig og paa Vedkommendes Bekostning den inddrive, og til rette Tid Rectori eller Curatori levere, saafremt de ei selv, om den ved deres Forsømmelse bliver uvis, dertil vilde være ansvarlige; Og hvad Degne Pensionerne angaaer, som paa adskillige Steder klages heel urigtig at indkomme, da skal Biskopen i hvert Stift tilligemed Herreds=Provsten paasee samme, saaledes som de hidindtil have været lignede og fastsatte paa ethvert Sted, rigtig erlaade, og hvis nogen Degn, er forsømmelig i at erlegge sin aarlige Pension til Rectorem, eller hvem der er beskikket til at imodtage samme, inden Juule Aften, eller hvad anden Tid dertil paa ethvert Sted af biskopen er fastsadt, da skal Rector Scholæ det først for Herreds=Provsten angive, som Degnene herom have at paaminde, og, saafremt Betalingen endda ei skulde paa følge, anmeldes det for biskopen, som da haver at drage Omsorg for, at Pensionen uden foregaaende Lov maa og Dom ved Suspension rigtig og skadesløs vorder inddreven; Hvorimod, ifald Degnene paa et eller andet Sted ikke skulle nyde deres Rettighed af Sognefolkene efter Loven, som dog er det, de skulle svare af til Skolerne, skal saadant først andrages, paa Vores forbeholdne Gods for Vore der værende Betiente, men paa andet Gods for dets Proprietairer, og, naar det ikke kan hielpe, skulde Amtmændene i hvert Amt være pligtige til at være dem herudi til Hielp, og strax befale vedkommende Rettens Betient hos de uvillige Bønder eller andre at forskaffe Degnene, hvad dem efter Loven rettelig bør ydes og gives. 84. Hvor Skolerne det formaae, skal de nødvendige Bøger gives de Disciple, der ere saa aldeles fattige, at de sig dennem ei selv kunde anskaffe, dog bør dermed haves nøie Indseende, at ei andre end de allerfattigste nyde saadant; Og ligesom Vi Allernaadigst ville, at af alle de her foran befalede Bøger, som i Skolerne nu skal indføres, ingen andre Exemplarer eller Oplage, end de nye, som nu blive foranstaltede til Trykken befordrede, herefter af Ungdommen i Skolerne maa bruges, saa skal derimod paa disse Skolebøger settes en billig Taxt, hvorom Professores ved Vores Universitet skulle giøre Aftale med dem, som af Os erholde Privilegium paa at trykke og oplægge samme, saa at de forud, førend noget Exemplar debiteres, vorde taxerede og Priisen paa Titul=Bladet trykket, hvilken skal settes saaledes i Kiøbenhavn, at man deruden for kan for 100de af de tagende Exemplarer have 10 for intet til at stoppe Omkostningerne; Og for saa meget vissere at forekomme, at Priisen. ikke paa nogen af disse Bøger skal komme Disciplerne høiere at staae, skal hver Skoles Rector paa Skolens Bekostning herfra forskrive og kiøbe et tilstrækkelig Antal af alle Skolebøgerne, naar de vorde bekiendtgjorde fra Pressen at være udkomme, og siden stedse have det fornødne Forraad deraf, til at forsyne Disciplerne dermed for den foreskrevne Taxt, imod igien at giøre Skolen Regnskab for sine dertil udlagde Penge. 85. Rectores skulle ikke allene i enhvers TestimonioScholastico til Academiet sætte, enten han, som fattig, af Skolen har nydt Beneficia, Bøger a. eller og han uden nogen Skolens Bekostning allene haver haft Gavn af Informatione publica, men de skulle endog i de Testimoniis, som gives Stipendiariis, udtrykkeligen melde og enhver al den Forklaring, som om hans Alder, Herkomst, Komme til Skoe len, Fremgang, Beneficiis, med videre, efter den 51de Art. her foran bor findes anført ved hans Navn i den befalede Skole=Protocol, samt til sidst, ifald noget aarlig er oplagt af Skolens Beneficiis til Hielp for ham ved Academiet, anføre Summen derpaa, Forsømmer en Rector at anføre og forklare noget af foregaaende udi det en Stipendiariomedgivne Testimonio til Academiet, bør han derfor hver Gang mulcteres paa 10 Rdlr. til Skolens Bibliotheqv, til hvilken Ende Professores ved Universitetet, hvor og naar de finde saadant at være forsømt, strax have at melde det for Stiftets biskop; Udi de øvrige Testimoniis, som gives dem, der ikke have nydt noget Slags Stipendium, eller Beneficium i Skolen, bør Rector forklare, efter derom skriftlig indhentet og vedleggende Efterretning fra det Stads Øvrighed, hvorfra Disciplen er, om de selv har Midler eller formuende Forældre, der ere i Stand til at underholde dem ved Academiet, uden at de behøve nogen Hielp eller Tilstød af Academiske Beneficiis.