Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-01-01
Engelland. Londen. Den 19 passato er Vandet ved en stor Storm saaledis opløben, hvislige icke udi 30 Aar er skeedt. Vandet stod en Fod høy udi Vestmynsterhal, Kielderne ved den Synder Side af Stranden, vare opfylte med Vand, hvilcket gjorte stor Skade. En Person, ved nafn Godvin, som med de Franske hafde corresponderet, mens deris Flode laae paa voris Kuster, er blefven hængt og parteret; hand hafver sine Med Medbrødre icke vildet aabenbare. Grefven af Torrington er af hans Dommere frikiendt, hvilcket Kongen en stor Mishag gifvet hafver, de fleeste Capitainer som vare hans Dommere, ere deris Commission eller Charger frataget, og andre Capitainer af Kongen udvælget; Grefven self hafver Hans Mayest. ogsaa fra sin Charge suspenderet, og hans Regiment af Mariner en anden gifvet. Floden skal i Aar af Admiral Lord Ryssel og Admiral Killegrefve, den første af det røde og den anden af det blaae Flag, blifve commanderet. Et Bierg udi den Provinz Sauterland, er ved et Jordskielf nedsiunken, og ellers, Gud skee Lof! ingen videre Skade skeedt. Parlamentet hafver giort Hans Majestæt anvisning, hvor hand de til hanem, paa 4 Millioner pund Sterling, extraordinari Subsidier for dette Aar, skulde tage. Og saasom de tvende forige Konger Floden i en stor decadenz hafver ladet komme : Da hafver Parlamentet, til Flodens forstærkning, og 17 Krigs-Skibes Bygning 570000 Pund Sterling bevilliget. De fleste af dette antal Skibe, skal udi Jrland forfærdiges, ved hvilcket, store Omkostninger kand blive sparet. Kongen hafver alle sine Betiente, som ere beordret at følge til Holland, 6 Maaneders Gage forud ladet betale. Hans Mayest. hafver giot Hertugen af Zell til Rid det af Hosebaandet. Af Vest-Jndien fornemmis, at de Engliske den Frandske Stad Qvebeck med Storm hafver indtaget, og siden sig den Øe Guadeloupe bemægtiget. Hertugen af Skomberg siges, skal reyse til Piemont med adskillige andre Krigs-Officerer, og der den Protestantiske Armee commandere, som af Engelland og Holland dersammestæds skal underholdis. Efterdi at Parlamentet nu alle Hans Kongelig Mayestæts Begiæringer hafver indgaaet, og Mayestæten paa hans afreyse til Holland ligger færdig, hafver Kongen Parlamenter ne dissolveret og til den 1 April deris Tilsammenkomst opsat. Jmidlertid Hans Kongl. Mayestæt laae og ventede efter Vinden, er et stort Forræderi aabenbaret, og blef saaledis kundgjort, som følger: Udi det Skib kaldet Anna Elisabeth, som for 200 Pund Sterling til Franckrige i geheim blef befragtet, var en hemmelig Stæd, udi hvilcket ingen maatte komme, som gaf en af Baadsfolcket. missmisslancke, at derudi, maa skee, var forbudne Kiøbmands Vahre, og gaf sligt for Told-Betienterne tilkiende, som strax med en Capitain af Vagten og en deel Soldater be gaf sig paa Skibet at visitere, og da de den bemelte lønlige Stæd aabnede, fandt de i stæden for forbudne Vahre, nogle Personer derudi, som befantis at være Lord Preston, Capitain Edmund Elliot, og Monsr. Austin, saaog et Jern Skrin med adskillige Brefve; Lord Preston blef udi Touren henført, og de andre sat fangen udi Neugate. Af Bref vene ere merckværdige Sager blefven aabenbaret, som skal bestaae derudi, at den Jacobitiske Faction begiærte at Kongen af Franckerige skulde udi April Maaned, for den Engliske Flode kom til Siøes, lande med 20000 Mænd Jnfanterie og en deel u-beriddene Ryttere, thi de vilde self forskaffe Heste ved de ris Ankomst, og conjungere sig med dennem; J bemelte Brefve meldis, at de hafver giort deris største Flid at faae Regieringen udi Londen forandret, og den sidste udvælgede Lord Major og Oldermændene afsatte, men de kunde ey drifve Sagen igiennem. Adskillige Herrer som ved denne Leylighed hafde skrevet Kong Jacob til, er blefven arresteret, iblant hvilcke er Grefven af Clarendon og Obriste Welby. Hans Mayest. hafver for sin Afreyse gifvet Ordre at examinere de Arresterende, og de andre Jnteressenter fastholde. Udi Hans Majestæts Fraværelse skal Dronningen føre Regimentet, og hafver hende til geheime Raad anordnet, Printz Georg af Danmark, Marqvis de Camarthen, de Greffver af Mailoborug, Pembrock, og Monmuth, Lord Godolphin og Sidney, Admiral Ryssel og Sr. Jowther.