Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-15
Oversvømmelserne ved Nordsøen. have strakt sig lige til Sydholland. J Ostende stod Vandet halvanden Fod høit i Gaderne, og overalt i Zer land anrettedes store Ødelæggelser. J Antverpen sprang en Sluse, hvorved den lavere Deel af Staden pludselig oversvømmedes og flere Magasiner og Huse styrtede sammen. Ved Amsterdam strømmede Vandet i det saakaldte T over Broen, som forbinder Nystaden med den gamle Stad. Steendæmningen er nedbrudt og hele Befolkningen var paa Benene, for at beskytte Digerne. Fler Skibe strandede paa Kysten. Ved Durgerdam er den Waterlandske Søedige gjennembrudt og store Landstrækninger oversvømmede. Nøden er ubeskrivelig, og en Kommission for den indtrufne Vandskade ogsaa her nedsat. Fra Østfriesland sees nærmere Efterretninger med Gru imøde, da al Forbindelse imellem Aurich, Norden og Emden var afbrudt, og kun ved Skibe vedligeholdtes imellem Leer og Papenburg. J Emden var endnu den 8de Kommunikationen med flere Gader afbrudt. Floden skal have staaet 4 Fod høiere end i Aaret 1717, som var den høieste, Mankunde mindes. Det Oldenburgske og Hannoversk er ligeledes blevet haardt hjemsøgt formedelst en Mængde Digebrud ved Floderne Elben, Oste, Weser a. I den Oldenburgske Landsbye Unterlande er allene omkommet Mennesker foruden en Mængde Kreature. Omkring Stade lignede hele Landet en Havflade, og i de 3 Alterlandi Hertugdommet Bremen ere Digerne paa utallige Steder brudte, og der fattedes Fartøier til at redde de mange Ulykkelige, som havde søgt Tilflugt paa Lofterne. J Francop allene bleve 16 Mennesker begravede i Bølgerne, og Neuenfelde fandtes over 80 Mennesker druknede i deres Senge og Huse, da Jngen havde anet den pludselige Ulykke. Fra Stade, Tilenfleth, Buxtehude o. fl. St. søgde Man at tilføre de med Hunger og Frost Kjempende Levnetsmidler. Det meste Hornqvæg med Sviin og Faar ere druknede. Overalt fra disse ulykkelige Egne lyde Klage, og Sukke, og overalt trænges der til hurtig Hielp og Redning. Jkke mindre sørgelig ere Efterretningerne fra Dith mar sken og flere af Holsteens Egne. Som den i Glückstad udkommende Fortuna beretter, strømmede Vandet ved Midnat med mageløs Fart over de høie Dæmninger i Havnen, hvorpaa fulgte et Digebrud i Nærheden af Tugthuset, som ødelagde de bag samme liggende Huse, hvorved 24 Mennesker fandt deres Død i Bølgerne. I et anden Huus ved Staden omkom 5 Mennesker. Vandet udgjøsig med slig en Voldsomhed gjennem Aabningen, at det Grønlandske Skib Frue Anna og 3 andre Fartøier reves med Floden over Digen ind i Landet, og den hele Kremper Marsch sattes under Vand. Alle Beretninger stem i me overeens i, at det paafulgte Digebrud allene reddede Staden fra aldeles Ødelæggelse. J Wewelsfleth bleve 6 Huse bortskyllede med 3 Fruentimre. Storfloden var 2 1/2 Fod høiere end forrige Gang og paa Størdigen fandtes 20 til 30 Gjennembrud. Den 10de var Vandet igjen temmelig faldet og Oberstlieutenant Christensen traf alle for Øieblikket tjenlige Forholdsregler for at afvende de vii dere Ulykker, som kunde befrygtes ved en ny Storm. Øvrigheden i Glückstadt har bekjendtgjort, at der er ganske uskadeligt Drikkevand i Bassinet for Digeporten, J Nord=Dithmarsken, Büsum og Kongen seer det endnu skrækkeligere ud. Til Wilster indtraf den 4de flere Stafetter med Budskab om sørgelige Digebrud. J Tønningen varslede Stormklokken ved Midnat og Faren og snart slog Vandet ind igjennem Vinduerne i de nederste Etager, saavelsom i de Kongelige Pakhuse, hvor endeel oplagte Varer fordærvedes. Dog druknede her kun Mennesker. Lignende Digebrud skeete i flere Egne af det Eiderstadtske, dog have Sluserne holdt sig. Landsbyerne Lunden, St. Annen og Shlichting have især liidt meget. J Husum overraskedes tildeels Folk i deres Senge af Vandet, før de kunde faae Tid at redde sig i de øverste Etager eller paa de til Redning i Gaderne omseilende Fartøier. Ødelæggelsen paa Huse, Møbler og Kolonialvarer, er meget betydelig. Hvorledes det maa see ud paa de omliggende Øer, kan sluttes deraf, at over 200 Vognlæs Huusgeraad, og deriblandt allene 20 Vugger, er opdrevet paa Kysten. Paa Øen Kleinmoor var saavidt kunde skjønnes, kun 3 Huse tilbage og Sildfall skal være opslugt af Havet. Og med Alt dette svæver Man i Angest for Fremtiden, da i Aar, efter en i den franske Dagbog bekjendtgjort Tabel, kan ventes flere Vandflod, formedelst Maanens og Solens Stilling til Jorden og Æqvator. De betydeligste ville derefter indtræffe den 4 Marts, 3 April, 14 August, 12 Septbr. og 11 Octbr., og den første kan, især blive farlig, hvis der tilstøder Storm fra Søesiden. Til Lettelse ved Jndsamlingen have flere af Hamborgs Borgere tilbudt Kommissionen for Vandskade at ombære Lister i Husene. Foruden Pengebidrag modtages Sengeklæder, Linned, Bohave &c. Da det især gielder om øieblikkelig Hielp er yttret det Ønske, at flere agtværdige Mænd i Altona vilde forenes i samme Hensigt. J Fjorden ved Aalborg var Høivandet den 4 d. efter Hr. Borchs Avis 12 Tommer høiere end 15 Novbr. f.A. og 16 Tommer høiere end 3 Jan. d. A., men over :Alen høiere end 26 Decbr. 1806, som ere de tree høieste Vande Nogen mindes. Da det var høiest, var Toldboder, og Snurren i egenligst Forstand isolerede og kunde kuns kommes til og fra ved Baade. Kl. 9 Formiddag faldt det nalmindelig hastig. Den foregaaende Dag og om Natten, rasede en haard Storm med yderst heftige Bygger, og Barometret sank saa dybt som til Jordskjælv.