JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Fredagen den 19de Dennes, om Formiddagen Klokken 9, bliver, imod contant Betaling, afholdt Auction i Aalborg, Hospital over afdøde Hospitalslemmers Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Sengeklæder og Gangklæder, m. m. Tillige bortsælges ved samme Auction nogle gamle ved Hospitalets Reparation henlagte Træmaterialier. Aalborg, den 12te April 1833. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Ved Auctionen hos Enke=Madame Nørgaard, Onsdagen den 17de April, bortsælges tillige endeel forarbeidet Sølv, Kobber, Messing og Tin. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Tirsdagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Mad. L. Kiersgaard, i hendes iboende Gaard, ved Auction bortsælge, endeel Jndbo, bestaaende af Borde, Stole, Speile, 1 Skatol med Skab, Dragkister, Kobber, Messing, Tin, Steentøi, Sengeklæder, Gangklæder, Linned Bomuldstøi, Lærred, 1 stor Kobberkjedel paa 2/2 Tønderum, 1 Væv med Tilbehør, samt endeel nyt Bødker=Arbeide, 1 sort Ko m. m. - Hvilket herved, til Liebhavernes Efterretning, bekjendtgjøres. Aalborg, den 3die April 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Torsdagen den 18de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Linden borgs Birketingsted i Fiellerad over Bortforpagtningen af Græsningen paa Overdrevet Veirholmen i Seilflod, Sogn i tilstundende Sommer, efter omtrentlig sædvanlige Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Erklæring om de skedte Buds Antagelse eller Forkastelse vil strax blive afgivet. Lindenborg, den 8de April 1833. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Auction paa Scheelminde. Fredagen den 26de Dennes, Formiddag Kl. 10 og føl agende Dage, bliver paa Scheelsminde ved Aalborg afholdt loffentlig Auction over Besætning, bestaaende af: Heste, Køer, Faar, Sviin, en stor Deel Avlsredskaber, saasom : Vogne, Plouge, Harver; ligeledes bortsælges ved samme Auction en Postvogn med Calesche, et 8dags Gaard Uhr, en Hakkelsemaskine, noget Jndbo, Smede= og Meieri Redskaber. Aalborg, den 9de April 1833. Schmidt. Paa Grund af passeret Seqvestrationsforretning, og ifølge heraf erhvervet Dom, hvorefter 2de, Stiftslandinspecteur Torm tilhørende, og herunder Jurisdictionen beliggende Gaarde, nemlig : en Gaard i Rakkeby Sogn og By, med Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr., der haves i Fæste af Christen Tissing, og en Ditto, beliggende i Hesselberg By, Seierslev Sogn, med Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr., der haves i Fæste af John Christensen, er adjudiceret den Kongelige Kasse, til Dækning af paadragne Restancer af Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Commune-Afgifter, bliver bemeldte 2de Gaarde ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Løverdagen den 4de Mai førstkommende, Løverdagen den 18de samme Maaned og Mandagen den 3die Juni næstefter, hver Dags Eftermiddag Kl. 3, paa Raadstuen heri Byen, opraabt til absolut Bortsælgelse, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og som forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret, hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 2de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Nykjøbing, den 6te April 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Placat. Fredagen den 26de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Forpagter Nickelsen, foretaget offentlig Auction paa Langeslund, over en Deel, ham tilhørende Meieriredskaber, bestaaende af Bot ter, Spande, Saaer, Kar og Tønder m.v., samt ligesaa vover 8 Køer, 17 gamle Sviin og en stor Deel Grise. Til denne Auction indbydes herved de Lysthavende. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 8de April 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Under Debatterne om Krigsbudgettet vaktes Kammerets Opmærksomhed mere end sædvanligt, da man kom til den Artikel, i hvilken Regjeringen forlangte 2500000 Franes til Paris's befæstelse. For at anbefale samme, yttrede Marschal Soult sig saaledes: "Da jeg overtog Bestyrelsen af Krigsdepartementet, erkjendte man almindelig Trangen til behørig at befæste vore Krigspladse. Jeg undersøgte alle Forholdene og opdagede snart, at Paris og Lyon, begge saa vigtige for Vedligeholdelsen af vor Uafhængighed, i deres daværende Tilstand ikke formaaede at gjøre nogensomhelst Modstand mod en fjendtlig Invation. Jeg maatte derfor skride til at befæste Hovedstaden, og det saameget mere, naar jeg tænkte paa Begivenhederne i 1815. Jeg havden dengang den Ære at være Chef for Keiserens Generalstab. Keiseren reed omkring Staden, ledsaget af mig, for at udfinde de meest passende Forholdsregler til at sætte Paris i Forsvarsstand. Han nedskrev sine bemærkninger; han udkastede sin Plan, jeg selv gjorde ham nogle Forslag, og de Udkast, som han dengang bifaldt, ere just de, som jeg nylig har optaget, og med hvis Udførelse der er gjort en Begyndelse. Uagtet Kammeret syntes at betragte det som en god Anbefaling, at Planen egentlig var udkastet af Napoleon, mærkedes dog hos en Deel af Medlemmerne en Mistanke om, at Regjeringen med hiin Plan egentlig kunde have en dobbelt Hensigt, nemlig foruden den, at sikkre Paris mod fjendtligt Anfald, ogsaa den, at kunne ave den store og, som bekjendt, temmelig urolige Hovedstad. Planen bestaaer nemlig deri, at der skal anlægges et vist Antal af afsondrede Forter i en saadan Afstand fra Staden og hverandre, at det bliver umuligt for en fjendtlig Armee at komme saanær til Byen, at den kan bombardere samme. Men disse Forters Beliggenhed bliver tillige saadan, at deres Besætninger kan afskjære al Tilførsel til Staden og i det Hele beherske denne. At dette var Regjeringens Hovedhensigt hermed, yttrede Larabit uden Omsvøb. Han frabad sig paa Parisernes Vegne en slig Ombastillering" og foreslog derfor, en Række af Forskandsninger, der kunde gjøre samme Nytte, mod et fjendtligt Angreb. General Bernard, en af Napoleons forrige Adjutanter, som under Restaurationsperioden har opholdt sig i Nordamerica, anpriste derimod Regjeringens Forslag og erklærede, at Planen var den samme, som af ham var anvendt til at befæste Nyyork og Nyorleans, buden at Americanerne deraf befrygtede nogen Fare for deres Frihed. Tilsidst foreslog Hr. Belleyme som Amendement, at der skulde forelægges Kammeret en speciel Lov angaaende Parises befæstelse, og da Marschal Soult erklærede sig villig til at foreslaae en saadan endnu inden denne Sessions Ende, tilstodes ham de forlangte Fonds for indtil den Tid hat kunne lade de begyndte Arbeider fortsætte uden Afbrydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Om Tonen i enkelte Pariserblade kan følgende Exempel, give Begreb. Hr. Viennet, en ministeriel Deputeret, afbrøde nylig Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer, idet han bad om Tilladelse til at oplæse tvende Artikler af Bladet Tribune. Den første, med Overskrift: Et Spørgsmaal til Hr. Viennet, lød saaledes: "J et vist Ministerium, der disponerer over de hemmelige Fonds, er en Bureauchef, som hedder Rosman; denne Rosman har igjen en Casserer, som hedder Gerin. Denne Casserer udbetaler hver Maaned, lunder mere eller mindre heldige Paaskud, smaae uskyldige Understøttelser til Tronens velbekjendte Venner, hvilke tages af de hemmelige Fonds, for at belønne snart et dristigt Ord, snart en beleilig Tavshed; snart for at vinde en vaklende Samvittighed, snart for at befæste en omvendt. Bemeldte Hr. Gerin staaer i mangehaande Forbindelser, saavel med parlamentariske som andre Notabiliteter. Skulde det være sandt, hvad man nylig har forsikkret, at den hæderværdige Tøffelsanger (et satirisk Udfald paa Hr. Viennet) staaer i meget nøie Forbindelse med bemeldte Casserer, Skulde det livære sandt, at Kludesamlernes værdige Correspondent (atter det Udfald paa Hr. V.) modtager af ham en maanedlig Godtgjørelse af 1000 Franes for hans gode og loyale Tjenester: Vi ville ikke udgive denne Paastand for tilforladelige vi indskrænke os til at spørge Hr. V. om Sandheden. Vihar ingenlunde ifinde at foraarsage ham et ubehageligt Øieblik, det vilde være stor Utaknemlighed, da Jngen mere end netop han ved fine utallige Bitiser morer og holder os skadesløs for al den Kummer, som Begivenhederne omkring os foraarsage. Skulde hiin Sum maaskee ikke endog være for ringe. Komikeren Arnal tjener vist bedre og er dog ikke nær saa komisk som Hr. Viennet. Hr. V. fandt sig temmelig koldfindig i denne skarpsatte Tiltale og erklærede at ville tractere samme med Foragt, men nu oplæste han den anden Artikel, i hvilken det hele Kammer ikke var bleven synderlig mildere medtaget, og endog kaldet beskjæmmet". (prostituee). Dette foraarsagede endeel Røre, i det nogle af Medlemmerne fordrede, at man her skulde anvende en Lov fra 1822, som tillader Kammeret selv at tugte de Journalister, som fornærmede det, medens andre yttrede, at det ingenlunde var anstændigt for Kammeret paa eengang at agere baade Parti og Dommer. Resultatet blev, at Sagen henvistes til en Commission, som derom har at afgive sin Betænkning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Ved en Ordonance af 30te Marts ere 17 høie Officerer, (5 Generallieutenanter, 11 Marechaur de camp og 1 Oberst) entledigede, fordi de endnu ikke have villet aflæggenEden til den nye Regjering. De høre alle til den gamles Adel og befinde sig deels i Carl den 10des Følge, deels paa andre Stæder i Udlandet, hvor de søge at virke for den fordrevne Families Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Blandede Efterretninger. Den irlandske Bill har nu erholdt Kongens Sanction ogs Parlamentet har udsat sine Møder til den 15de April, tildeels for at unde Lord Althorp, der er bleven angrebet ved sine anstrængende Forretninger, lidt Hvile.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Hr. Hume foreslog nylig i Parlamentet at afskaffe Pidskestraffe ved Armeen; Forslaget blev forkastet, men kun med en Majoritet af 10 Stemmer. Ministrene erklærede i denne Anledning, at de for deres Person gjerne ønskede disse Straf fes Afskaffelse og det jo før jo heller, men at de dog ikke vilde raade dertil, fordi de af de militaire Autoriteters derom indhentede Betænkninger havde erfaret, at disse endnu vare af en anden Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Efterretningerne fra Oporto, som naae til den 26de Marts omtale atter en meget hidsig Træfning, som er forefaldet mellem Beleirerne og de Beleirede og som varede næsten en heel Dag, men uden nærmere Details.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Præsidenten i de forenede Stater skal, ifølge Privatbreve, fra Nyyork, have nægtet den nye Tarifbill sin Sanction, Dette har opvakt ikke liden Misfornøielse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Transportskibet Lionne indtraf den 22de i Toulon med Depescher fra Oran. Dette medbringer følgende Efterretninger: Omegnen af Oran foruroliges stedse af Beduinerhander, der plyndre de Arabere, som staae i venskabelig Forbindelse med os. Torvene have i nogen Tid været velforsynede med Forraad, som man troer at maatte tilskrive en Maurer ved Navn Mustapha, der har overtalt Stammerne i Nærheden af Oran, til at understøtte Franskmændene Denne Maurer, der kalder sig en Efterkommer af Osman, som erobrede Oran fra Spanierne, vil, som man siger, blive udnævnt til Chef for en Zuavebataillon. Naar han, som Jusuf, udmærker sig, saa kan han blive Franskmændene med get nyttig. Havnen Arzew trues af Stammerne under Haga=Addelcader, Marabut af Mascara. Der afseile fire Skibe med Mandskab til Algier og Dran Bevægelsen i Havnen af Toulon er meget stor. hom det virkeligen stod saa slet til med Madamens Sundhed. Og jeg har seet hende, uden at bemærke det ringeste af det Onde, som man udtrompeter. Heltinden spøgte med de hende omgivende Officerer, med sin Hund og sin Papagøie, og spiste og drak, som en af os, med den bedste Appetit af Verden. Berolige Eder derfor, J gode Sjælle. Gazette er sygere og nærmere ved Graven, end Hertuginden af Berry. F. Andraud.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Sir Edw. Codrington har, for Actiehaverne i ThemseTunnellen, indgivet et privat Bønskrift, i hvilket Parlamentet anmodes om, at bemyndige Regjeringen, til at anvise et Forskud til Værkets Fuldendelse, i hvilket Tilfælde Actie haverne, for denne Gjeld ville inddrømme en Prioritet fremfor deres egne Fordringer. De hidindtil medgaaede Omkostninger beløbe sig til 171000 Lst. Efter Sir Edw. Codringtons Formening, vilde Foretagendet sildigere afgive en rigelig Indtægt. Forslaget blev henviist til en offentlig Session. - J Frankrig vil man vide, at Tunnel=Foretaagendet vil finde rigelig Understøttelse hos den engelske Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Fra Paris skrives. Der danner sig fortiden en vigtig Forening, der har Jødernes Emancipation, i alle Dele af Jordkloden, til Hensigt. Den er deelt i flere Committeer, og tæller Borgere af alle Nationer iblandt sig. Til Stifterne og Medlemmerne af den provisoriske Committee hører Lafayette, Grev Lasterie, Lemmercier, Carnot, Cremieur, Taschercau, Chatelain, Cerfbeer, Lanjuinais, Thaver, Leon Halevy, Cassin og flere udmærkede Polakker, saaog den berømte Fenimoore Cooper.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Den ottomanske Ports Gesandt ved det engelske Hof, Brigade General Mehemed Namik Pascha, er fra London ankommen til Berlin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Landhuusholdnings=Selskabet i Paris har udsat 3 Præmier for de bedste Afhandlinger over en meget vigtig Green af Frugttræ-Opelskningen. Der skal nemlig ved Jagttagelser bevises, om det er sandt, at man, ved Opelskning af de bedste Frugtsorters Kjerner, og efter først at have holdt Kjernestammerne i Træskolen, siden udplantet samme i godt og hensigtssvarende Jordsmon, om de paa denne Maade opelskede Træer, da for største Deelen kun give sure, stram smagende, saakaldte vilde Frugter, eller om man derimod paa denne Maade kan avle de forskjellige gode Frugtsorter, og om de fremavlede Sorter ligne Fædretræerne eller hyppigere danne andre Afarter. Præmien er 1000 Francs. - Samme Selskab lover en Guldmedaille for den bedste Kartoffelriver til Arbeide i det Mindre. Denne Maskine tør ikke koste over 50 Francs. Et Middel mod Rotter. Man tager en Portion hvids tyrkiske Bønner, lader dem koge i Vand, indtil de ere opløbne og begynde at briste. Derpaa lader man Vandet løbe fra og Bønnerne tørres igjen, hvorpaa de steges i Smør, indtil de blive ganske brune. Disse Bønner strøes overalt, hvor Rotterne have deres Gang. Det er forunderligt, hvori giftig denne Ret er for Rotter, da dog andre Dyr kunne æde den uden Skade. Den Mand, som har brugt dette Middel, forsikkrer, at han siden den Tid ikke har seet Spor af Rotter, der forhen havde tilføiet ham stor Skade. For dem, som ville udvandre til America. Under Titel af Velmenende Raad til Landsmænd, have Forstanderne for det tydske Selskab i Newyork udgivet et lidet Skrift til Gavn og Nytte for Udvandrere til et vildt fremmet Land, i hvilket de ofte iblinde love sig Guld og grønne Skove, vise derved at Mangel paa rigtig Jndsigt et vigtigt Foretagende, og vildledede ved meget lovende Skrifter, avlet af Styverfængeri, styrte de sig mange Gange i større Elendighed end den de have forladt. Men selv Folk som besidde noget Gods i Hjemmet og leve af Jordbrug og Haandværks=Arbeide, vandre til America, efterat de iforveien have ødslet megen Tid paa Forberedelsen, bortsolg deres Eiendeele for Spotpriis, hvorved de ere blevne forarmede. Reisen, især naar den varer 60 Dage, medtagen Alting, og man kommer da til en anden Verdensdeel med - tomme Hænder, ukjendt med Sæder og Sprog o. s. v. o. s. v. Men medbringes ogsaa Penge, da ere tusinde af Bedragere, der søge at blænde de Fremmede ved Spilfægterier, indtil de have fralokket dem den sidste Skilling og da jager de dem ud af Huset eller fører dem hertil det tydske Selskab. Men dette søger derfor nu i sit Skrift at raade Bod herpaa, hvilket Foretagende ikke noksom kan roses.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Den indvandrende Haandværksmand gives det vigtige Vink at da der i America ikke gives Laugsprivelegier, saa kan en hver arbeide hvorledes og i hvilket Fag han vil. Følgen heraf har været en uhyre stærk Concurreren af Arbeidere saa det er bragt dertil, at her leveres meget bedre Arbeide og til ringere Priis end i Tydskland. Dog - ere Vanskelighederne først overstaaet - saa vil stræbsomme Folk alligevel - siger Forstanderne - hertillands kunde have sit gode Udkomme og virkelig gjøre Lykke. Der gives nu gode Forskrifter i alle Henseender, som her ikke vidløftigen meddeles for danske Læsere. Om de fattige Klasser siger Skriftet, at af disse ikkun stærke og raske Ungkarle og Piger burde indvandre; disse ville da vel kunde finde Arbeide og Tjeneste, og har de først lært Sproget, da kunne de nok ogsaa spare sammen, see en bedre Fremtid imøde, og understøtte deres Forældre og Familie i Fædrenelandet. Gamle Fattige derimod, eller sygelig Folk, saaog fattige Familier, byder Menneskeligheden at fra raade Udvandringen. Den der i dette Land ikke kan gjøre sig nyttig ved Arbeide ham støder den fremmede Verden, kold tilbage og der venter ham en sørgelig, ofte fortvivlende Stilling. Ofte skeer det, at en Fader og Forsørger for en taltig Famile ved det uvante Clima kastes paa Sygeleiet eller synker i Graven, da er de uden Midler til Forsørgelse efterladte Enke og Børns Lod i en fremmed Verdensdeel senhalle af 23de Marts d. A., gives nu nøie Forskrifter med Hensyn til Overfarten, Overslag over Reise=Omkostningerne, Provianteringen, Contract med Skipperen og flere nyttige Ting. Tyrkisk Justits.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
En berømt Reisende fortæller: Paa Veien til en Revne, som Sultanen vilde holde i Nærheden af Seraillet ved Constantinopel, saae jeg et høist besynderligt Skuespil. En Bager var nemlig naglet gjennem sit Øre til sin Gadedør, en Straf for Bedrageri i Brødudsalg. Denne Scene faldt dog næsten i det comiske ved den fuldkomne Ligegyldighed, med hvilken Delinqventen strøg sit Skjæg. Man havde alligevel ikke skaanet ham, thi vilde han ikke sønderrive Øret, da maatte han hele Tiden staae paa sine Tæer. Min Tolk forsikkrede mig, at denne Straf kun havde lidet at betyde, nei nylig blev en anden Bager dømt til at Næse og Ører skulde bortskiæres ham. Fanden med Ørene sagde han, de kunne dog ikke sees for Turbanen, disse lod han skjære af uden at knye, men da Skarpretteren ogsaa havde presenteret Bagerens Næse for Dommeren, da søgte han at faae den kjøbt igjen for nogle Skillinger, for at faae den lægt igjen til sit Ansigt. Saaledes overværede jeg ogsaa en Henrettelse. Delinqventen knælede, Hænderne bleve bundne paa hans Ryg Skarpretteren dreier Hovedet til Sværdets Bekvemmelighed med de Ord: dette Hoved skal ikke volde dig megen Uleilighed mere. Ganske kold og rolig faaer han til Svar, nu qvel, tag det i Guds Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Paraplyer. (Af det engelske Tidsskrift Nev Monthly Magazine.)J min Ungdom var en Paraply - ingen sædvanlig Gjenstand. Kun nogle Spradebasser vovede at udfolde dette Redskab, som Mænd endnu længe ikke turde bære, uden at beskyldes for kvindeagtig Ømfindtlighed. Pøbelen var især slem efter Paraplybærere. Man begyndte med at anskaffe een Paraply for et heelt Kaffehuus, i Tilfælde af en Styrteregn, og ingen Vogn eller Portechese øieblikkelig skulde være at faae, men neppe vilde alligevel nogen Gjest tage mod Tilbud om Laanet af samme. Endnu i Aaret 1778 blev en Franskmand, der fra Spanien havde medbragt en Silkeparaply, efterskreget af Pøbel i London: "Hol løi Franzos, kan han ikke tage en Vogn." Kun i adelige og rige Huse saae man dengang en Paraply af uhyre Omfang at hænge i Vestibulen, der blot benyttedes til at holdes over Herrer og Damer fra Dørtrinet til Vognen, naar det regnede, men paa Gaden bleve selv Damer forhaanede af Pøblen, naar de gik med Paraplyer. De Fremmede begyndte nu at indføre disse Jndstrumenter, Englænderne fulgte Exemplet og nu ere de en saare betydelig Handels gjenstand i London.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Odense. Den geistlige Concert, som gaves Langfredag Aften i St. Knuds Kirke, kunde i enhver Betydning, hvad enten dershensees til Udførelsen eller Hensigten - Jndtægten er, som bekjendt, bestemt til Fordeel for den her i flere Vintre saa velgjørende virkende Bespiisnings-Anstalt - kaldes en sand religiøs Fest. Foruden Musik=Foreningens ærede Medlem mer bidrog et Chor af Herrer og Damer til at udføre Syngepartierne. Efter den første Deel, Maria og Johan nes, af Ewald og Schulz, holdt Stiftsprovsten, Hs. H. Hr. Dr. Faber, fra Prædikestolen en skjøn Tale, hvori hammel af Jesu Trosteord til Maria tog Anledning til at vise, at der gives slige Hjertets Længsler, som ikke tilfredsstilles ved jordiske Goder, og at det høiere Aandelige udgjør det Væsentlige i kristelig Godgiørenhed. Kirken var særdeles smukt oplyst, hvorved især to paa hver Side af Alteret anbragte høie Pyramider med en 40 Lys i hver gjorde en herlig Virkning. Den herskende Stilhed vidnede om den talrigen Forsamlings dybe Andagt. - Antallet af de uddeelte Billetter var 600 og Netto=Indtægten i det Hele circa 150 slet Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Bekjendtgjörelser. Det bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, at min retskafne Kone, mine Børns kjærlige Moder, Jnger Nielsdatter, indgik til et bedre Liv Søndagen den 7de April, om Eftermiddagen Kl. 3, i hendes Alders 42de Aar. Hun døde let og rolig, og med Smerte staaer jeg og 7 Børn ved den Hensovedes Baare. Gud skjænke hende den evige Fred, og mig og Børn Kraf og Taalmod til at bære vort Tab. Sæby, den 7de April 1833. Anders Møller, Brændeviinsbrænder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
En Jomfru, der har lært Dame=Skrædersyning og Brodering, ønsker snarest muligt en Condition. Paa Lønner sees ikke saa meget, som paa en god Omgang. Om den ønskes, vil hun tillige deeltage i Huusholdningen. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Umyndiges Midler 147 Rbd. 4 Mk. Sedler og Tegn, under denne Byes Overformynderi, kan i næstkommende Termin erholdes til Laans, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede første Overformynder, Viin handler Simoni. Underpantet skal efter Taxation være af dobbelt Værd, og i det mindste assureret for hvad der udlaanes, ligesom Bankheftelsen maa være indfriet, hvorimod Moderation i Renten kan tilstaaes. Aalborg i Overformynderiet, den 14de April 1833. Daniel Simoni. D. Duusen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
De vigtigste Begivenheder under Danmarks Konger fra de ældste til vore nuværende Tider. En Læsebog for Ungdommen i Almue=Skolerne. Tredie Oplag. Udgivet at P. Obel og faaes for 3 Mk. 4 s. hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Natten mellem Onsdagen den 27de og Torsdagen den 28de Marts blev her af min Skolestue bortstiaalet en ny sort Kjole og Vest, og en ny staalgraa Chenille. J Kjølelommerne vare 2 Tørklæder: 1 hjemmegjort lille hvid tærnet, med P paa Hjørnet og et Kjøbklæde mørkeblaa tærnet, med rødt i Rammen, og saavidt erindres, ogsaa mkt. P. samt et Par gule Skindhandsker og en guul Lærredspung, med Aabning paa Midten - i Kanten - Foderet under Chenillen og Beltet paa den, samt under Ryggen af Vesten a. var af lys hjemfarvet blaat Lærred. Paa Slaget af Chenillen vare 3 Rader opsømmet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Hvo der om disse Tyvekoster kan give mig nogen Oplysning, skal vorde tilbørlig belønnet derfor, og, om forlanges, skal Navnet vorde troligen fortiet. Hellevad Skole, i Dronninglund Herred, den 31te Marts 1833. Jens Peter Palmer. NB. I Chenillelommen var og et hvidtærnet hjemmegjort lille Tørklæde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Auctioner. Onsdagen den 17de April og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Madame sal. Laur. C. Nørgaard i hendes iboende Gaard paa Nytorv afholdt offentlig Auction over en Deel Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Dækketøi, Stole, Borde, Speile, Porcellain, Plove, Harver, Arbeidsvogne, Postvogne, Hestetøier, 1 Offenbakker Vogn, Norsk Glas, endeel tørre Bord, endeel Tommer, hvoriblandt 15-16 alens Bielker, m. m. m. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 30te Marts 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-15
Fredagen den 19de Dennes, om Formiddagen Klokken 3, bliver, imod contant Betaling, afholdt Auction i Aalborg, Hospital over afdøde Hospitalslemmers Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Sengeklæder og Gangklæder, m. m. Tillige bortsælges ved samme Auction nogle gamle ved Hospitalets Reparation henlagte Træmaterialier. Aalborg, den 12te April 1833. Juul.