Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-24
7) Jfølge Andragende fra Sogneforstanderskabet for Ønsløv og Eskildstrup Sogne bevilgedes denne Commune 20 Rbd. aarlig af Amtsfattigkassen til et sinds svagt Pigebarn Karen Jensdatters Forsørgelse, mod at hun forbliver i Pleie hos Moderen, hvilket Districtslægen havde tilraadet. Derimod fandtes der ikke Anledning til, efter Begjæring af Sogneforstanderskabet for Torkildstrup og Lillebrænde Sogne, at forhøie det Bidrag: af 25 Rbd., som hidtil aarlig er tilstaaet til den sindssvage Bodil Andersdatters Forsørgelse. 8) Paa Grund af en Jndstilling fra Sogneforstanderskabet for Maglebrænde Sogn indvilgede Amtsraadet i, at de Jndtægter, som hidtil have tilfaldet Sognets specielle Skolekasse, inddrages under det almindelige Skolevæsen, mod at Communen forsvarlig sørger for de Skolefornødenheder, som skulde bekostes af bemeldte Kasse. 9) Regnskabsprotocollen for Radsted Hospital blev fremlagt og da intet fandtes at erindre ved det deri indførte Regnskab for 1846 forsynet med Foreviisningspaategning. 10) Formanden underrettede Raadet om, at Rentekammeret har tilmeldt Stiftamtet, at Hs. Majestæt Kongen under 30te November f. A. har approberet Udførelsen af de af Jngenieurcapitain Dreyer for indeværende Aar foreslaaede Arbeider paa Hovedlandeveiene i Mariebo Amt, hvilke derefter ere stillede til Licitation. 11) Da den nuværende Vei imellem Horreby og Lidstrup er meget forfalden, havde Rasmus Hansen i Horreby andraget paa, at der fra det Offentliges Side maatte træffes Foranstaltning til at den afskaffes og en anden Vei, som ved Udskiftningen skal være bestemt til Forbindelse imellem de nævnte Byer, bliver anlagt. Efter de fra vedkommende Sogneforstanderskab og Politimester indhentede Erklæringer er den omhandlede Vei den samme, som ved Affattelsen af Regulativet for Horreby Sogns Biveie for Aarene 1846-1848 blev udeladt som ufornøden, uden at nogen anden blev sat i Stedet, og det besluttedes derfor at lade Andrageren tilkjendegive, at ingen Forandring heri nu kan giøres, men at det, efter Udløbet af det ovennævnte Tidsrum, bliver Gjenstand, for Overveielse, om den foreslaaede Forbindelsesvei imellem Horreby og Lidstrup efter den Linie, som kan oplyses at være den rigtige, vil være at optage i Regulativet over Biveiene. 12) Sogneforstanderskabet for Asko Sogn havde henvendt sig til Amtsraadet med Begjæring om Raadets Medvirkning til, at denne Øenten ganske fritages for Bidrag til det offentlige Veivæsen eller at Bidraget for den betydeligt nedsættes, da Beboerne have meget Arbeide paa Biveiene og hyppige Reiser tilsøes at gjøre, medens de kun sjelden og med Befordring, som de maae betale befare Landeveiene. Paa dette Andragende kunde Amtsraadet ikke indlade sig, da man ikke skjønnede at det lader sig gjøre at modificere det almindelige Hartkorns Paalæg, hvorved Udgifterne til Landeveienes Anlæg og Vedligeholdelse bestrides, efter den Nytte, de forskjellige Egnes Beboere have af disse Veie. 13) Da den forventede Bestemmelse fra Rentekammeret om, hvilken Udstrækning der skal gives den Klasse af Veie, der høre under offentligt Tilsyn som Biveie endnu ikke er modtaget, og den herefter udsatte Approbation paa Regulativerne for Biveiene i Knuthenborg, Birk ikke taalte længere Ophold, bleve disse approberede for Aarene 1846-1848 efter de indkomne Forslag. 14) J Henhold til hvad der i Amtsraadets Møde den 15de September f. A. blev vedtaget, gjorde Formanden Raadet bekjendt med hvad der senere af ham er foretaget til Ordningen af Opsynet med de mindre Landeveie paa Falster fra 1ste April d. A., til hvilken Tid Opsynsmand Ditzel har begjært sig entlediget. Raadet overdrog til Formanden at søge Sagen ordnet saaledes, at Ditzel beholder Opsynet paa disse Landeveie med Undtagelse af de fra Nykjøbing til Karleby og til Væggerløse mod en aarlig Betaling af 200 Rbd., og at en Anden paatager sig Opsynet paa de sidstnævnte Veistrækninger mod et aarligt Honorar af, om muligt, kun 100 Rbd. 15) Formanden meddeelte Underretning om, at Licitation over de Arbeider, som i Amtsraadets forrig Møde bleve bestemte til Udførelse paa Amtets mindre Landeveie i indeværende Aar, er afholdt med et heldigt Udfald, saa at omtrent 200 Rbd. bespares, og de skete Bud approberede. 16) Gaardfæster Radecke paa Elysium i NørreAlsløv Sogn havde andraget paa, at en Vei fra hans Gaard til Hovedlandeveien over Gaardmand Lars Boesens Jorder maatte blive indlemmet blandt Sognets Biveie og grundforbedret, eller dens Anlæggelse i alt Fald paalagt Lars Boesen. – Efter de fra Sogneforstanderskabet og Politimesteren indhentede Oplysninger maatte Amtsraadet ansee den omhandlede Vei for at være Sognet vedkommende og overlade Andrageren. privat at søge Spørgsmaalet om Lars Boesens Forpligtelse til at udlægge denne, som ikke findes afsat paa Nørre Alsløv Byes Kort, over sine Jorder afgjort ved Domstolene. 17) Fra Sogneforstanderskaberne for Tillitse, Kappel og Vestenskov Sogne var indkommet en Besværing over, at Veistrækningerne over Færge= Mellem= og Stubbe landet i Vaadene ved Nakskov ikke holdes i tilbørlig Stand af denne Kjøbstad, hvilken det ved Stiftamtets Resolution af 16de Mai f. A., i Henhold til Forhandlingerne i Amtsraadets næstforegaaende Møde er paalagt at vedligeholde disse Veistrækninger under Forbehold af Communens Ret til at søge Spørgsmaalet om sin Forpligtelse i denne Henseende afgjort ved Domstolene. J Anledning heraf havde Stiftamtet under 30te Decbr. f. A. tilskrevet Magistraten i Nakskov om at foranstalte det fornødne Arbeide paa bemeldte Ver strækninger udført for Byens Regning. Angaaende den saaledes trufne Foranstaltning vedtoges det at sætte An dragerne i Kundskab. 18) Fra Jngenieurcapitain Dreyer var modtaget en Beretning om de i forrige Aar paa Amtets mindre Landeveie udførte Arbeider og disse Veies Tilstand, hvil ten toges til Circulation blandt Amtsraadets Medlemmer. 19) Formanden meddeelte, at han, paa Grund af det almindelige Ønske om, at Mariebo Amt snart maatte komme til at nyde godt af de Foranstaltninger, som fra Regjeringens Side træffes til Hesteavlens Fremme havde, paa Amtsraadets Vegne, henvendt sig til Kammerherre Classen, som er udvalgt til i denne Henseende at varetage Amtets Tarv, og anmodet ham om ved sin Mellemkomst at foranledige, at der til Foraaret overlades Amtet om muligt 2 af de indkjøbte Landbeskelere, eller et Par andre forædlede Hingster til Opstaldning, den ene paa Falster og den anden paa Lolland. Til Svar herpaa havde Kammerherre Classen, meddeelt en Skrivelse fra Directionen for Landstutterivæsenet, hvorefter det ikke har været muligt for indeværende Aar at tildeele Mariebo Amt nogen Hingst til Bedækning, men der af de Hingste, som staae til Disposition i Frederiksborg Stutteri, nemlig Cassio og Cigar, kan overlades en Beskeler, saafremt nogen af dem kan antages at passe for Hopperne her i Amtet Amtsraadet besluttede i denne Anledning at tilmelde Kammerherre Classen, at man ikke kan antage Tilbudet om at overlade Amtet Hingstene Cassioleller Cigar, da begge ere saa gamle, at man ikke troer deraf at kunne have nogen Nytte, men at man, forinden videre foretages ønsker at erfare, om man ikke ved hans Bestræbelser, for indeværende Aar kan erholde en Hingst af en passende Alder af den gamle Frederiksborg Stutteri Race, hvilken i saa Fald kunde opstaldes den halve Tid paa Korselitse og den halve Tid paa Søllestedgaard. 20) J Anledning af den ved Anordningen af 29de Juli f. A. § 38 foreskrevne Udnævnelse af Synsmænd, for de mindre Vandløb havde Halsted og Avnede Sogneforstanderskab forespurgt, om Bestemmelsen i Anordningen er at forstaae saaledes, at der kun kan udnævnes 4 Synsmænd for hvert Sognedistrict eller der skal udnævnes et saadant Antal for hvert af de gamle af et Sogn bestaaende Districter, hvori Gierde og Vandløbs=Synsmænd vare ansatte, samt i det førstnævnte Tilfælde andraget paa, at det maa have sit Forblivende ved de ældre Antal af 4 for hvert Sogn, da Synsmænden, ellers ville blive altfor bebyrdede og vanskelig kunne bringes til at paatage sig dette Hverv. Herpaa besluttede det at svare Sogneforstanderskabet, at Jndholdet af Anordningen af 29de Juli 1846 §§ 37 og 38 formeentlig tydelig viser, at der kun kan udnævnes 4 Synsmænd for hvert Sognedistrict, og ligesom man ikke er bemyndiget til at sanctionere en Afvigelse fra Anordningen, saaledes synes Frygten for at 4 Synsmænd ikke skulle kunne bestride Forretningerne ved et saadant Distriets mindre Vandløb ubegrundet, naar man lægge Mærke til at alle Synsmændene ere fungerende for hele Districtet og ikke 2 for hvert Sogn, det større som det mindre. Den antydede Vanskelighed ved at erholde Mænd, som ville paatage sig dette Hverv falder derhos bort, naar der tages Hensyn til, at dette, efter Anordningen ikke er frivilligt, men paaligger Sogne mændene som en Forpligtelse i 3 Aar af Gangen. 21) Efter Jndstilling fra forskjellige Sogneforstanderskaber approberedes de af dem foretagne Valg paa Eynsmænd for de mindre Vandløb. Da det af Sogneforstanderskabet for Kjettinge og Bregninge Sogne forelagne Valg ikke kunde ansees anordningsmæssigt, eftersom der var udnævnt 6 Synsmænd, hvoraf 4 særskilt for det første og 2 særskilt for det sidste Sogn, vedtoges set, førend Approbation meddeles paa Valget af 4 Synsmænd for hele Sognedistrictet, at indhente Forstander skabets Erklæring om, hvilke af de udnævnte Mænd hertil skulle antages. 22) Fra Sogneforstanderskaberne for Kjøbeløv samt for Horslunde og Nordlunde Sogne vare indkomne Forslag til den Jnstruction, der efter Anordningen af 29de Juli 1846 § 39 skal meddeles Synsmændene for de mindre Vandløb. Med Hensyn til denne Jnstruction fandt Amtsraadet det hensigtsmæssigt at lade et almindeligt Udkast forfatte, hvorover Erklæring kunde indhentes fra samtlige Sogneforstanderskaber; men førend videre hertil foretages, besluttedes det, efter den dertil givne Anledning, at forespørge hos Rentekammeret, om det kan bestaae med Lovgivningen, at der i Jnstructionen optages en Bestemmelse om, at, i alt Fald interimistisk, den offentlige Control, som er paabuden for Hovedvand løbene, ogsaa anvendes paa de mindre Vandløb, saaledes at disse foranstaltes aarlig efterseete, uden at oppebie Klager over Mangler ved deres Vedligeholdelse, da er saadant offentligt Tilsyn ogsaa med disse Vandløb hidtil har fundet Sted heri Amtet, og Amtsraadet maatte deele den af flere Sogneforstanderskaber yttrede Frygt, at Ophævelsen af det hidtil stedfundne Tilsyn paa Grund af den nye Anordning, vil have de skadeligste Følger for Vandløbenes Vedligeholdelse og dermed tillige for Agerbruget. 23) Den i forrige Møde til foreløbigen at overveie og ordne Sagen angaaende Reguleringen af Hoved vandløbene paa Lolland nedsatte Comitee havde indgivet sin Betænkning og der gjort følgende Jndstillinger; 1) At Amtsraadet overdrager til een Mand at udarbeide en nøiagtig og detailleret Fortegnelse over alle Vandløbene i Lolland samt et derpaa grundet og ved de i denne Anledning erhvervede Oplysninger motiveret Forslag til, hvilke Vandløb der i Overeensstemmelse med Anordningen af 29de Juli 1846, navnlig §§ 4 og 6, bør henregnes til de større og hvilke til de mindre. 2) At de i denne Anledning fornødne, i Betænkningen specificerede, Oplysninger søges erhvervede. 3) At disse Oplysninger erhverves fra alle Godseiere og Sogneforstanderskaber ved Udfyldning af et Schema efter det medfølgende Udkast og af Formanden tilstilles den Mand, til hvem Sagens Bearbeidelse overdrages, efterhaanden som de indkomme, ligesom Landvæsenscommissions=Protocollerne udlaanes ham til Afbenyttelse. Comiteens Medlemmer havde derhos tilbudet deres Assistence og henstillet, at der gives Kjøbstæderne Leilighed til at deeltage i den foreslaaede foreløbige Foranstaltning. Dette Forslag af Comiteen blev i det Hele bifaldet af Amtsraadet, og Formanden anmodedes om derefter at foranstalte det Fornødne ved trykte Circulairer og Schemata til Sogneforstanderskaberne, Godseierne og Kjøbstædernes Communalbestyrelser, som opfordres til inden 4 Uger fra Modtagelsen at tilstille Formanden de forlangte Oplysninger. Disse blive derefter at seende til Stiftsrevisor Landvæsenscommissair Hviid i Maribo, som Amtsraadet efter Comiteens Jndstilling, og med hans Samtykke, antog til at udarbeide Forslaget angaaende Vandløbenes Ordning, mod et passende Honovar efter Arbeidets Omfang og nærmere Overeenskomst. 24) Da Biskop Dr. theol. Stenersen Gad, efter Udløbet af den med ham for forrige Aar oprettede Forening om et Vederlag for Fribefordring af 50 Rbd., havde erklæret, at han ikke længer kan befordre sig selv mod denne Godtgjørelse og henstillet til Amtsraadet, at det enten tillades ham at erholde sit Befordringsudlægaarlig godtgjort efter Regning, eller at Vederlaget forhøies til 80 Rbd., besluttedes det at vælge det sidste Alternativ for de endnu tilbagestaaende 2 Aar af den Tid, paa hvilken Forening er indgaaet med de fleste af Amtets andre Embedsmænd, og at indstille dette til Rentekammerets Approbation. 25) Sogneforstanderskabet for Asks Sogn havde anholdt om Amtsraadets Medvirkning til at denne Øes Beboere kunne erholde Tilladelse til for Fremtiden at indbetale deres Skatter og andre offentlige Afgifter paa Amtstuen i Mariebo istedetfor paa Nykjøbing Amtstue, der er den længere fraliggende end hiin. Da Rentekammeret paa et lignende Andragende fra hele Feis Birks Beboere under 3die Juli 1841 har svaret, at den attraaede Forandring i Amtstuedistricternes Omfang først kan komme i Betragtning ved indtræffende Vacance, besluttedes det at henvise Sogneforstanderskabet hertil. 26) Samme Sogneforstanderskab havde anholdt om Amtsraadets Medvirkning til at Øens værnepligtige Mandskab for Fremtiden beordres til at møde ved de aarlige Sessioner Mariebo istedetfor i Nakskov. Dette Andragende, som ikke henhører under Raadets Ressort, vedtoges det at tilstille Land= og Søkrigscommissairen til videre Forsorg med en Anbefaling af den fremsatte Begjæring, som formeentlig grundet i en høi Grad af Billighed. 27) Formanden fremlagde tvende Skrivelser fra Cancelliet af 14de Jan. d. A., hvorved Amtsraadet underrettes om, at de udfærdigede Udsættelser i Amtsfattigkasse=Regnskaberne fra Mariebo og Nykjøbing Amtstuer for Aaret 1845 ere tilstillede Regnskabsførerne og Regnskaberne derhos qvitterede, mod at disse Udsættelser behørigen besvarede og berigtigede vedlægges de næste Regnskaber. 23) Amtstuernes Kasse-Extracter for October Qvartal 1846 fremlagdes tilligemed en Oversigt over Amtsrepartitionsforden og Amtsfattigkassens Tilstand, ifølge hvilken Amtsrepartitionsfondens Beholdning var 13,347 Rbd. 37 1/2 s., Restancerne 3873 Rbd. 19 1/2 s. og Forskuddene 1489 Rbd. 28. s. Amtsfattigkassernes Beholdning udgjorde 1598 Rbd. 26 s., Restancerne 98 Rbd. og Forskudden 318 Rbd. 23 s. samt deres Capitalformue 18,836 Rbd. 83 s. Af Amtsrepartitionsfondens nærværende Beholdning ved Mariebo Amtstue, 8455 Rbd. 30 s., besluttedes det foreløbig at indsætte 4000 Rbd. i Nakskov Sparekasse. Endvidere fremlagdes et Overslag over Amtsrepartitionsfondens Udgifter i indeværende Aar med Beregning over, hvad der til disses Dækning behøver at udskrives, og i Henhold hertil besluttedes det, at Bidraget til Fonden for indeværende Aar skulde opkræves saaledes: a) Til Arbeiderne paa Hovedlandeveiene ifølge Rentekammerets Skrivelse af 21de November 1846. . . . . . 52 s. b) Til Arbeiderne paa de mindre Landeveie. . . . 66 - c) Til Amtets øvrige Udgifter . . . . . . . . 34 –J Alt 1 Rbd. 56 s. pr. Tønde Ager og Engs og halvt saa meget pr. Tønde Skov og Mølleskylds Hartkorn. Bidraget til Falsters Birks Arresthuuskasse besluttedes det at opkræve med 4 s. og Bidraget til Feis Birks Postkasse med 16 s. pr. Tønde af de respective Jurisdictioners Hartkorn. Efter Opgjørelse have Udgivterne til Amtets Veivæsen i forrige Aar beløbet sig til 23,711 Rbd. og det dertil udskrevne Beløb udgjort 24,432 Rbd., saa at der bliver et Overskud af 721 Rbd. foruden Beholdningen paa denne Conto fra 1845 1237 Rbd. Da Amtet i indeværende Aar kan vente en extraordinaire Indtægt af omtrent 4000 Rbd., som Amtsrepartitionsfondens Andeel af de 10,000 Rbd., der nu ere indbetalte til Dækning af afgangne Kammerraad Amtsforvalter Lunddahls Embedsgjæld, besluttede Amtsraadet heraf at anvende 3000 Rbd. til Hovedreparationsarbeider paa de mindre Landeveie i Aarets Løb, foruden de tidligere bestemte, saaledes at 2/3 anvendes paa Lolland og 1/2 paa Falster, fornemmelig paa de Steder, hvor der behøves Steenslagning, for at give Arbeidsclassen Leilighed til Fortjeneste, og at tilskrive Ingenieurcapitain Dreyer om at indgive Forslag til disse yderligere Veiarbeider, for at Licitation derover kan foranstaltes afholdt. 29) Reservechirurg Districtslæge Møller havde indsendt en Udskrift af Forhandlingerne i det af Inspectionen for Halsted Amts Sygehuus den 13de Januar d. A. afholdte Møde, tilligemed Overslag over de deri nævnte Inventariestykker, som Jnspectionen havde fundet fornødent at anskaffe, til Beløb 81 Rbd. 2 Mk. 8 s. Disse Jnventariestykker besluttedes det at overdrage Districtslægen at foranstalte anskaffede paa billigste Maade efter Overslaget. Efter Jnspectionens Jndstilling og paa Grund af den slette Tilstand, hvori Sygehusets Værelser, befinde sig, tilstodes Oeconomen for indeværende Aar en Favn Brænde i Tillæg til de reglementerede 2 Favne. I Henhold til den tidligere tagne Bestemmelse og Sygehusets Ombygning, naar det nye Sygehuus i Mariebo er færdigt, vedtoges det at anmode Jnspectionen om at lade forfatte Tegning og Overslag til en ny Bygning og derfor at lægge til Grund Tegningen og Overslaget til Sygehuset i Mariebo. Det overdroges til Justitsraad Wilhelm, paa Amtsraadets Vegne, efter Jndbydelse, at deeltage i Jnspectionens Forhandlinger om dette Anliggende. 30) Efterat Sygehuset i Mariebo nu er bleven fuldført, og en Synsforretning over samme afholdt, havde Byens Communalbestyrelse, ved at indsende Udskrift af denne, hvoraf fremgaaer, at det er fuldkommen planmæssigt og forsvarlig opført, men at der deels til en stedfunden Forbedring i det Jndretning og deels til en større Bekostning ved Jnventariet, Anskaffelse end den calculerede udkræves et Tilskud af 600 Rbd. foruden de 3000 Rbd. som dertil ere forstrakte af Amtsfattigkassens Midler, andraget paa, at de anførte 600 Rbd. maatte bevilges af samme Kasse paa de tidligere Vilkaar, navnli saaledes at Amtsrepartitionsfondens aarlige Bidrag til Syge husets Vedligeholdelse forøges med 24 Rbd., saa at det bliver i det Hele 144 Rbd. J denne Begjæring samtykkede Amtsraadet, og det besluttedes derpaa at erhverve Cancelliets Approbation. 31) Det ved forrige Møde endnu tilbagestaaende Communeregnskab fra Stokkemarke Sogn for Aaret 1845 var senere indkommet og gjennemgaaet af Amtsraadets dertil udnævnte Medlem, som intet havde fundet ved samme at bemærke, hvorom Underretning bliver at meddele Sogneforstanderskabet. 32) Da de usædvanlig høie Priser paa Kornvarer og den store Udførsel til fremmede Stæder lader befrygte stor Tran blandt den arbeidende Klasse paa Landet og muligen Blottelse for de fornødne Forraad af Fødekorn, besluttede Amtsraade ved et Circulaire til Sogneforstanderskaberne at anmode den om at skjænke den nærværende Tilstand deres Opmærksomhed, og forsaavidt det ikke allerede er skeet, at drage Omsorg for, at der haves det fornødne Korn tilstede til deres Forsyning, som ikke maatte være istand til selv at forskaffe sig Korn for Penge, saaledes at det fornødne Qvantum itide bringes tilveie og at dette i fornødent Fald skeer ved Ligning. Dog vedtoges de med Hensyn til den Tvivl der kan være om, at der have Hjemmel for i det omhandlede Øiemed at anvende Ligning, først at erhverve Cancelliets Resolution. Derhos besluttedes det at anmode Sogneforstanderskaberne om inden medio April at meddele Amtsraadet, hvilke Foranstaltninger der i bemeldte Henseende træffes og sammes Virkning, eller og saadann have været ufornødne paa Grund af at tilstrækkeligt Kornforraad allerede haves tilstede. 33) Ved Circulaire af 28de Jan. d. A. havde Cancellie forlangt Amtsraadets Betænkning over et Forslag fra Sundhedscollegiet til at de ved Placaten af 13de Jan. 1832 befalede Liigsyn paa Landet, saavidt muligt foretages af Læger i visse dem tildeelte Districter og at navnlig Dødsattest altid bliver at udstæde af Lægen, naar en saadan har haft den Afdøde under Cuur. Dette Forslag fandt Amtsraadet ikke at kunne tilraade, hvorimod det maatte ansees for rigtigt, at de paa Landet bosatte Læger fortrinsviis tilkaldes til at foretage Liig syn i det Sogn, hvor de boe mod den anordnede Betaling saa at de ansatte Liigsynsmænd kun bruges, naar Lægen er fraværende eller har andet gyldigt Forfald. 34) Ligeledes havde Cancelliet ved et Circulaire af samme Dato forlangt Raadets Betænkning over et Forslag fra Sund hedscollegiet om at Patienter, som trænge til at indlægges paa et offentligt Sygehuus, skulle, efter Lægens Attest derom modtages i samme, naar Pladsen tillader det, og om at De strictslægerne maae erholde Sæde og Stemme i Sogneforstanderskaberne i Sager, som angaae Sundhedsvæsenet. Dette Forslag tiltraadte Amtsraadet som gavnligt, med den bemærkning, at Befordring til Lægen bliver at afgive af vedkommende Sogne, naar han til Sogneforstanderskabernes Møder skal gjøre Reiser udenfor de i Forordningen 26de Juni 1844 54 bestemte Tilfælde. Da intet videre var at forhandle, blev Forsamlingen hævet, efterat næste Møde var berammet til Tirsdagen den 4de Mai d. A. Saaledes uddraget af Amtsraadets Forhandlingsprotocol. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den 11te Februar 1847. R. v. Jessen.