Københavns Adresseavis, 1788-08-27
Tanker ved H. K. H. Kronprindsens Tilbagekomst a). Prinds! vedkommen fra Din heftige Pige, Amazonen b) paa hin Side Havet, velkommen til Din skiønne haltiske Blondine c) og Din fyrige holsteenske Brunette d)! - Tidlig har Du vundet Deres Hengivenhed! inderlig elske de Dig alle! Fød er Du til deres Troskab; men deres brændende Kierlighed, er Dit eget Verk. - Det er Pigers Vane at elske Heltetræk og Dine ere Kiendere; thi de have stundom været elskede at Helte, Erindringen og Christians mandige Omarmelse e) svæver endnu med usvækkede Træk i deres Minde, Længe have de ønsket saadan Elskere, nu synes de i Sønnesønnen ty, i Dig, at see Ham: Fordums Luer opflamme i deres Hierter, og de føl i Haabet allerede Glæden af fyldestgjorte Længsler. - Hver vil være Din kjereste Pige 8), Din Sultane, hver samler Dig sin Dudaim: Og Pigerne de sang en Sang, Som vidt ud over Norden klang, De sang om Frederichs Kierlighed, Hver tvistede og første Sted. og slutted saaJeg elsker Frederich allermeest! Jeg elsker Friderich allermeest! jeg elske Friderich allermeest Mig elsker Frederich meer end dig! Mig elsker Friderich meer end dig! Mig elsker Frederich meer end Dig! Herpaa Bindinen stemmed i lidt stolt: Men Frederich boer hos mig ret vel; Men naar Han kommer saa til os Men naar Han kommer saa til os -- hvad da Vi Ham som Brudgom see, Du seer Ham kun som Mand. Allerunderdanigst Wolff, Kammersecretair og Bogholder ved det kongel. Lotto. a) Denne lille Jronie læstes vel best uden Noter; men som ikke alle Avisens Læsere forstaae sig paa Jronie, vil jeg hossætte Betydningen. b) Kongeriget Norge, lignet ved en heftig Pige, som tillige er Skioldmoe. - De ret heftige Piger holdes for at være meget sieldne, og Kong Magnus Erlingsen af Norge, siger i en af sine Elskovs Viser, efter de Tiders Lignelser, at den heftige Pige forskieller sig end og fra den forrige, som en Berferker fra en Kiempe. - Skioldmøer vare bevæbnede og stridbare Jomfruer. Der er intet Folk i Europa, som i Vaabentag er saa attacheret til deres Konge, som det Norske; thi naar Nordlandene og Finmarken fraregnes, som ingen Mandskabt Stilling, har, har den 20de Person af det øvrige Folk opofret sig Hans Majestæts Tieneste til Søes og Lands; men naar man tager de staaende Landeværn med, da den 15de og 16de Person, foruden de som tiene her i Dannemark ved Holmen, Regimenterne og Livvagten, og som i Aaret 1769 beløb sig til 3400 Mand. c) Kongeriget Dannemark, som formerer de skiønne baltiske d) Hertugdommerne og de øvrige kongel. tydske Lande. e) Her menes fornemmelig Kong Christian den 4de, hvis ypperlige Regiering overstiger end og det Berømmelige man i Almindelighed troer om den; thi i et i Aaret 1781 forfattet, og ikke ureflecteret, eller ubelønnet, Haandskrift, kaldet; Danmark Aar 1600de, og Danmark Aar 1781, og, som jeg nu har foresat mig nøyere at giennemsee og lade trykke, er overtydende og arithmetisk viiset, Dannemarks Formue i høystbemeldte Kong Christian den 4des Tid er steget 26 pro Cent: saaledes: at naar Danmark ved Aar 1600de var 100de, var det ved Aar 1650, 126: heraf bestod de 14 pro Cent i virkelig forøget Grundkraft, og de 12 pro Cent i Tingenes forhøyede Værdie, eller stegne Priser. Derimod befindes Formuen under Kong Friderich den 3dies og Kong Christian den 5tes Regieringer, eller fra Aar 1650 til Aar 1700de, undersøgt efter de samme Regler, kun at være steget 6 pro Cent: mueligen kan Krigene, fornemmelig den under Kong Friderich den 3die, have bidraget noget til denne Statens occonomiske og politiske Standsning: dog Kong Christian den 4de krigede og Tilsammen steeg altsaa Formuen i forrige Aarhundrede 32 pro Cent; hvoraf de 18 var forøget Grundkraft, og de 14 Tingenes forhøyede Værdie ved stegne Priser.