Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-01
J Mecheln, som tæller omtrent saa mange Jndvaanere som Stutgard, overraskede mig det ubeskrivelig imposante Syn af Domtaarnet. Denne Kolos fremrager majestætisk, som støbt af Erts, og lig Egyptens Pyramider grundet for Evigheden, paa een, aldeles af store Bygninger indfattet Plads. At den ikke ender spids, men afstumpet, klæder den, saa underlig det end maatte lyde, dog ret godt. Naar man har overstaaet den sidste Poststation fra Brüssel, afslører sig en Trylleverden, imod hvilken det netop med flygtige Streger skildrede flade Land forholder sig, som det mørke Tartarus til det morgenklare Elysium. Til venstre den berømte, strømagtige Kanal, som forbinder Brüssel med Antwerpen, og hvorpaa uophørligen det mest levende Skipperliv, med de klareste Farver stiller den Reisende for Øiet de glædeligste Resultater af den mest opvakte Erhvervelses-Aand; til høire Villa ved Villa, den ene stedse overbydende den anden i Skjønhed, for det Meste omgiven af yndige Parkanlæg, og fortreffelig vedligeholdt; et sandt Floras og hendes Yndlingsbørns Paradis; Dernæst det i den ædleste Stil byggede Slot Laken med sine, et stort Landskab dannende Havepartier. Overalt den rigeste Fylde af det vegeterende Liv, intet Steds en Plet Jord, i det Mindste saalangt mine Øine kunde naae, om hvilke man kunde sige at den havde vist sig Menneskets Hænder gjenstridig. (Forts.) Sprogbemærkning. Der gives enkelte Ord i vort Sprog, som man, saavel paa Grund af de Jdeeforbindelser, hvilke de høre til, som ogsaa i Betragtning af deres Mangel paa Vellyd, maatte ønske ombyttede med Andre; til disse høre Ordet: "Daarekiste;" det synes i etymologisk, moralsk og æsthetisk Henseende at have alt muligt imod sig. En Daare og en Afsindig ere tvende ganske forskjellige Begreber; et Menneske kan have en udmærket Forstand, og dog være en Daare; thi al Ufornuft er Daarskab; og hvor stort er ikke deres Tal, som røbe megen Forstand og liden Fornuft, Men at sige om en Afsindig at han er klog, vilde være en contradictio in adjecto; thi vel kan den der har en fix Jdee i alle andre Henseender, een Punct undtagen, være meget klog, forsaavidt kaldes han altsaa ikke, og ansees ikke af Nogen for afsindig; men naar Talen er om ham som saadan, saa maa man nødvendig tænke sig ham i en Tilstand, hvori han ved en vis Forstandsforrykkelse ligesom fornægter sin Personlighed. Udtrykket "Kiste i denne Forbindelse kunde lede til saa oprørende Forestillinger, at disse ikke fortjene at omtales. Man har i den sildigere Tid følt det Uheldige i Benævnelsen "Daarekiste," men Sproget synes ikke at vinde ved det, som sættes isteden; thi Navnet "Galeanstalten" *) har omtrent ligesaa meget imod sig som hiint; det er tvetydigt og støder Følelsen; "Galle kan ligesaavel være Infinitivet af Verbet "galer," (cantus galli) som Pluralis af "gal, (insanus); ogsaa kunde Nogen fristes til, at ansee det som beskrivende med Hensyn til sit Compositum "Anstalten, og at betegne en Anstalt, hvori det gaaer galt til, i Analogie med Ordet "Salmand." Hvor meget humanere end begge de anførte Ord er dog ikke de Tydskes "Jrrenhaus;" det er et Sproget tilhørende Ord, og kan allerede derfor ikke misforstaaes, naar det betegner Stedet for de Afsindige; i det der henpeges paa disse ved den milde Forestilling: "die sich irren;" altsaa som i psychisk Henseende Forvildede, og anvendes saaledes paa de Afsindige et passende Udtryk, som jevnlig bruges i daglig Tale om Forstandige, selv i det høiligste Sprog, uden at nogen Tvetydighed derved kan opstaae; thi ethvert Menneske bør ved mangen Leilighed finde sig i den Bemærkning: "Sie irren sich." Jmidlertid har ethvert Sprog sit Eiendommelige, og det er ofte en unyttig Bestræbelse, at ville overføre det paa et andet Sprog; det er saaledes maaskee ikke muligt, paa dansk at betegne med eet Ord et Sted, der er bestemt til Opholdsted for Afsindige; – hvormed man dog saa gjerne forbinder Begrebet om i det ringeste Forsøg paa de Ulykkeliges Helbredelse; – men hvorfor ogsaa i sligt Tilfælde at opofre Tydeligheden, Vellyden m.m. for at undgaae en Omskrivning, der kunde *) See Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 88, 1827. give en klar Forestilling om Tingen, uden at saare den menneskelige Følelse, hvorfor ikke, efter de Franskes Viis, hellere at sige: "Hospitalet for de Afsindige, Hopital des fourdenne Benævnelse har dog meget forud baade for "Daarekisten" og "Galeanstalten;" det første af disse Ord kunde vel fortiene, – i hvilke curiøse Grueligheder, der end maaskee kunne meldes om det, – at gives Afskeed af Sproget, og det Sidste aldrig at indlemmes i det. B. H. K. Strubehoste hos Børn.