JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere følgende: I. Den Rettighed, at søge Execution i enkelte Dele af Jordeiendomme ved offentlig Auction over en saadan Deel, i Anledning af derpaa heftende kongelige Skatter og Afgifter eller andre offentlige Afgifter og Præstationer samt for andre private Fordringer, som medføre saadan Rettighed, skal i Fremtiden paa de Steder, hvor samme nu er indført, ikke kunne udøves, forinden et i den Anledning, med sædvanlig Jndkaldelse udstædt og i tre offentlige Aviser paa sædvanlig Maade indrykket
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Proclama er udløbet. 2. Jhændehaverne af de paa en Jordeiendom (§. 1.) protokollerede Fordringer ere vel, paa Grund af Patentet af 22de Nov. 1805 ikke forpligtede at anmelde saadanne deres Fordringer i følge Proklamet; dog skulle de, saavelsom alle andre Creditorer, udtrykkelig i Proclamet opfordres til paa lovmæssig Maade at anmelde og inden bestemt Tid at godtgjøre de Jndvendinger de maatte have imod den forehavende Auction. 3. Bestemmelsen og Valget af det Stykke af Jordeiendommen, som paa foranførte Maade skal bortsælges ved Auction, skal være Skyldneren, eller dersom han er fraværende, da hans Befuldmægtigede overladt, saafremt Fordringen, i Anledning af hvilken Auctionen forlanges, kan formodes at blive betalt ved Salget af det saaledes i Forslag bragte Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Denne allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Det Kongelige Slesvig Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 16de Julii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Paa Auctionen den 25de Julii over det opbragte Skib Marys Ladning solgtes: Vestindisk Caffe 2 Rdlr. a 2 Rdlr. 5 1/2 s. Pd., lidet havareret dito 11 Mk. 7 s. a 11 Mk. 7 1/2 s., Havannah Sigarer 40 Rdlr. Cossen, Campeschetræe 26 Rdlr. 5 Mk. 8 s. a 27 Rdlr. 5 Mk. 8 s. pr. 100 Pd., enkelte gule Nankiner 6 Rdlr. 3 Mk. 4 s. a 6 Rdlr. 5 Mk. 4 s. Stkt., Buenos Ayres Huder 6 Mk. a 7 Mk. 9 s. Pdt., Tobakstilke a 12 s. Pd., Fukeræe 35 Rdlr. a 40 Rdlr. 100 Pd. Huder og Tobakstilke solgtes uden Told. Christiansand, den 17de Julii. At gammelt nordisk Mod og ægte fædrelandsk Sind gløder i Nordmænds Bryst, derpaa tjener til Beviis, at en Norsk Caper (hvis Fører er blandt de Mænd, Regenten allerede har hædret for Fortjeneste) har af en Skotsk Havn, efterat Caperføreren forud havde været i Land og recognosceret, udtaget i flere Menneskers Paasyn en skotsk Slup, der laae og ladede Tangaske, og med dens ombord værende Vagt samt Kjøbmanden gaaet til Søes og lykkelig indbragt Prisen til Bergen. (Christiansands Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Viborg, d. 21 Julii. Den overhaandtagende brændende Hede har især fra den 19de været trykkende. J Gaar var den 27 Sr. Det lyner i det Fjerne hver Aften; men her falder ingen Regn eller Torden. Da Klagerne over Rugens Svang hed høres fra mange Steder her i Omegnen, saa ville det usolgte Forraad hist og her finde god Afsætning. De 2 sidste Torvedage har heller intet Rug været at faae tilkjøbs her, som dog er en Sieldenhed. Dyrtiden vedvarer forresten paa alle Fødevare. Kjødet er især lige saa dyrt som i Kjøbenhavn selv. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Odense, d. 23 Julii. Heden lader Gudskelov til, som man formodede, at ville kjølnes med Hundedagens Begyndelse. Den var stegen til 25 Sr. i Skygge, og utaaleligere end selve i Jndien, formedelst den her mere dunstfulde Luft. Den 18de faldt her ved Odense en Regn der ligner Skyebrud, den vedholdt en Time, og et Huus, under hvilket der er anbragt et Rendesteens Afløb, var nærved at bortskylles, Vandet trængte ind i første Etages Værelser. Paa adskillige Steder er udbrudt store Huller af Bolverk og Grunde paa nogle Alens Omfang, og nogle Huses Grunde staaer endnu Fare for at skride ud i Bækkeløbet. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Ribe, d. 23 Julii. En ung Person Jens Jensen Sonnichsen, en Søn af forrige Branddirecteur og Toldfuldmægtig Sonnichsen, som er barnfødt og opdraget i Sønderhve Sogn paa Eilandet Fanøe, forfærdiger efter egen Opfindelse og ved egen Hjelp, smaae Positiver, som ere end smukkere og accuratere, end de man af dette Slags almindelig pleier at faae tilkjøbs fra Udlandet; og kan man, naar samme bestilles, erholde hos ham saadanne Positiver efter Priser fra 8te Rigsdaler til 30 Rdlr. i Slesv. Holsteensk Courant, alt efter Pibernes Antal, Valtserne, Størrelsen og Smukheden. - Ønskeligt om enhver, endog den ubetydeligste Ting Geniet opfandt, maatte sættes fremfor Lyset; det tilskyndede Efterlignelse og vi vilde snart faae at see, at vore egne Hænder kunne forfærdige mange Ting ligesaa smukke, og varigere end de som indføres fra Fremmede, der altid glimre for Øiet, men som oftest i Grunden er Papiirs kram. (Ribe Av.) Femern, d. 19 Julii. Den 18de d. M. Kl. 1 1/2 forsøgte Engellænderne atter et Angreb paa de i Femersund liggende Danske Fartøier, i den Hensigt, enten at bortslæbe eller brænde samme, men bleve ved de derværende befalingsmænds Aarvaagenhed og Virksomhed og ved en velanbragt Skyt ild fra Femersunds Batterie tilbagedrevne fra et allerede besat Skib. En af de engelske Barcasser, maa have liidt meget ved et Kartætscheskud, da man saae at Mandskabet i samme skyndsomst søgte at redde sig i en anden Barcasse, der dog den første paa Slæbetong. H. H. Prindsesse Charlotte og H. D. Prinds Wilhelm af Hessen ere ankomne til Altona. Hds. H. befinder sig i velsignede Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
J Altona havde man den 20de Julii om Eftermiddagen Kl. 2 38 Graders Varme i Solen og 28 i Skyggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
(Af Hamb. Corresp.) Wien, d. 10de Julii. Ved Herrnals, nær Wien, har man opdaget nogle righoldige Svovlkilder. Der indrettes nu sammesteds Bade. - Man taler om en Sum af 100 Mill. Gulden Jndløsningsbeviser, hvis Garantie Stænderne i Ungern ville paatage sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Leipzig, d. 8de Julii. De herværende Kjøbmænd skulle betale af de med preussiske Certificater indførte Varer 40 PC. eller en Sum af 180,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
London d. 8 Julii. Efter Moniteuren) Efter en gode Jndberetning fra Lord Wellington var Engellændernes Tab ved Badajozs Beleiring 62 Døde og 209 Saarede og Savnede; Portugisernes Tab 5, Mand Døde og 158 Saarede og Savnede. Ved Hertugen af Brunsvigs Corps vare 4 Døde, 13 Saarede og 2 Savnede. - Det hedder, at en fransk Escadre af 4 Linieskibe og 1 Fregat krydser i Strædet ved Gibraltar. - Der er atter mange americanske Skibe blevne priisdømte. - Jndbyggerne paa Barthelem have aflagt Carl XIII. Hyldingseden. - Admiral Yorke, som med 8 Krigsskibe er afseilet til Nordamerica, har forseglede Ordres med, som han først skal aabne Vesten for Seilly. Et Regiment fra Guernsen og adskillige Generaler skulle følge ham, for at ydmyge Jonkierne (Americanerne).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
London d. 9 Julii. Jndberetningen fra Dronningens Conseil er bleven undertegnet af alle Medlemmerne. Man ventede, at den i Gaar vilde blive Parlamentet forelagt. Lægerne skulle eenstemmigen have erklæret, at H. M. ikke føler sig istand til, igjen at paatage sig de Kgl. Forretninger, men at iøvrigt hans Sundhedstilstand ikke har forværret sig i den Grad, at man kan tvivle paa hans Helbredelse. - J Nyyork skal der have været en stor Brand, som rasede 2 Dage og fortærede 100 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Kønigsberg d. 6 Julii. Efter en Kgl. Beslutning skal Staden Königsberg, der nylig har liidt saa meget ved Jldsvaade, have et rentefrit Forskud af 300,000 Rdlr. i 10 Aar til Brand assurancens Afbetaling, Fæstningen Friedrichsberg skal overlades Staden til Handelsbygningers Jndretning, og den skal forskaanes for ny Byrder og Paalæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
London d. 12 Julii. Grev Montalivets Fremstilling af det franske Riges Tilstand, som nu læses oversat i vore Blade, har gjort stort Jndtryk paa Londons Børs. - Lord Wellingtons Militairmagt bestaaer, i Følge en Skrivelse fra hans Hovedqvarteer af 10de Junii af engelsk Jnfanterie 12,000 M., Portugisisk 10,000, og Spansk under Blake og Castannos 10,000, tilsammen 32,000 Mand; Engelsk Cavallerie, 2800, Portugisisk 1000 og Spansk 1000, tilsammen 37,800 M. Heri er Lord Spencers Magt ikke indbefattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Den americanske Marine bestaaer nu af 12 Fregatter paa 44 til 16 Canoner, 6 Brigger, 3 Skonnerter, 170 Canonchalouper og 4 Bombardeerskibe. 6 Fregatter, 6 Brigger og 3 Skonnerter ere kuni virkelig Tjeneste. De andre Skibe ere aftaklede. – 2 Fregatter ere afseilede til America, og adskillige andre skulle følge dem. - Et af vore Skibe har i Østersøen taget det americanske Skib Jndependent. – J Parlamentet er en Bill gaaet igjennem, angaaende en Act til at forekomme, at Rigets Guldmynter ikke antages til nogen høiere Værdie end den courante eller at Gouverneurens og den engelske Banks Billetter betales med en ringere end deres paalydende Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Kystfarten paa Middelhavet har i Sommer været mere levende og sikker end i de afvigte Aaringer, da der næsten ingen engelske Krigskibe lade sig see paa Kysterne af Middelhavet. Man begynder derfor ogsaa igjen at transportere Varer, der ere bestemte til Livorno, Neapel &c., til Søes, hvorved Transportomkostningerne anseelig formindskes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
De under engelsk Flag krydsende sicilianske, sardinske og barbariske Capere ere de farligste Fiender for Handelskibene. Dog holde de sig stedse i en vis Afstand fra Kysterne. Marseille underholder endnu bestandig Handelsforbindelser med Barbariets Havne, og befinde sædvanlig mange af disse Staters Skibe sig i den derværende Havn. Paa Omveien underholdes endog noget Samqvem med Levante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
London den 12te Julii. Gouverneuren paa Martinique har, for at forekomme at Øen ikke berøves sine prægede Penge, forbudet at betale americanske Kjøbmænd nogen høiere Sum i saadan Mynt for Varer end 300 Pd. St. Americanerne maa tage for deres Varer Landsproducter, eller andre Varer. - Den americanske Præsident har bifaldt Commodore Rogers Fremfærd ved den engelske Slup Lille Belts tilbagedrevne Angreb, og paa hans Begjering, at den maatte undersøges fulgte intet beggende Svar. Rogers har igjen faaet befaling at krydse langs med de americanske Kyster, for at beskytte det americanske Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Wiens Cours er i faa Dage gaaet ned fra 1760 til 1218. D. 100 stod den igjen 1350. Efter Humholdt vilde alt det Sølv, der fra Americas Opdagelse til 1803 er bragt fra denne Verdensdeel til Europa udgjøre en Kugle, der er 83 Pariser Fod i Gjennemsnit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
J Oneglig har en Advocat, født 1730, formælet sig med et Fruentimmer, som er født 1720. Dette Ægtepar er altsaa tilsammen 172 Aar gammelt. re.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Blandede Efterretninger. Vor Stad – hedder det i en Efterretning om Hamborgs Handel i Jan. Maaned d. A. bliver nu snart igjen en Stapelplads for Varer, nemlig for dem, der indføres fra Holsteen. Priserne paa alle Varer kunne, ved den høie Told blive meget høi. De maa stige meget førend Vareeierne ville komme til deres Capital, og dertil udfordres først følelig Mangel. De mindste Oplager nu et uudtømmeligt Forraad, fordi Kræmmerne formindske dem, og altsaa kun formindske dem langsomt. Der skeer nu aldeles intet andet Salg end hvad, der hører til umiddelbar Forbrug. (Alig. Handlungs)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Det Kongel. Videnskabers Societet i Göttingen har fra sit corresponderende Medlem, den Russisk Keiserl. Hof- og Legationsraad Hr. v. Struve i Cassel modtaget som Foræring et af Gibs forfærdiget Haurelief af Maanen, som ved den tilbørlige Belysning viser paa en høist belærende Maade de mangfoldige Forhøininger og Fordybninger paa Maanens Overflade. Dette Haurelief forestiller en Halvkugle, som er 2 Pariser Fod i Gjennemsnit, og frembringer, især ved en Belysning af Lamper paa en mørk Baggrund, en behagelig Jllusion, naar man i tilbørlig Afstand betragter de enkelte Dele af Maanens Overflade i en liden Tubus, som fulgte med. Formedelst en Bevægelse, der kan meddeles Belysning ved den nedre bevægelige Arm af Stativet, sandsynliggjøres Maaneskivens af og tiltagende Lys, saavelsom Maanebjergenes gradvise, Belysning og Formørkelse. Hr. Prof. Reissig, som har forfærdiget samme, har ved sit Arbeide ogsaa taget de Schrterske Tegninger til Hjelp, og ved Maanebjergenes Bestemmelse udtrykt de caracteerformige Fordybninger ved en Pariser Linie, hvorved da Maaneoversladens vigtigste Ujevnheder, saa godt, som det efter den ringe Maalestok, er mueligt, med eet Blik lade sig overskue. Edt. gel. Zeit.)J Paris er i forrige Aar udkommen en omstændelig og raisonneret Beskrivelse over Peignron Disonvals Cabinet af Tegninger og Malerier, ordnede efter Mesterne, Skolerne og Aarstallet, redigeret af Benard, Maler og Kobberstikker, og udgivet paa Morel de Vindes Bekostning. Bogen er 612 Qvartsider stor. J den korte Forerindring beretter Udgiveren, at Hr. Disonval, en Mand, der forenede betydelig Formue med en fortræffelig Caracteer, har været Eier af denne ligesaa fuldstændige som kostbare Samling af Konstsager, især af Haandtegninger. Han var født 1798, begyndte allerede at samle 1724, og anvendte sin Rigdom, deels til at forøge sin Samling, deels til at understøtte Fattige. For fuldkommen at opnaae sit Øiemed, raadførte han sig med de berømteste daværende Kiendere, saasom: Hugnin, Glomp. Ger saint, Halle og Remp, og sendte paa sin egen Bekostning duelige Konstdommere til Holland og Engelland, for, saavidt mueligt, at fuldstændiggjøre sin Samling. J Paris forsømte han aldrig nogen Auction, hvorved det lykkedes ham, at faae de bedste Originaltegninger og Kobberstykker fra NausGagnis, Mariettes, Vandevilles og Andres Samling. Han lønnede desuden tre Konstnere, som stedse maatte sysselsætte sig med at ordne og vedkigeholde hans Samling. Men han selv var Hoveddrivefier for det Hele, da han agtede at ordne Konstens Historie i en Række af Konstværker, hvori aldeles intet Hul skulde findes. Kort, hans Samling var een af de fuldstændigste, en Privatmand nogensinde har eier. Hr. Morel de Vinde, en Sønnesøn af Disonval, er nu Eier deraf, og agter at afhænde den. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Efter Humboldt opnaae Jndianerne en meget høi Alder. Under hans Ophold i Nyspanien døde en i en Alder af 142 Aar, som endnu i sit 130de Aar gik hver Dag 1 1/2 til 2 Mile. Blandt de forddyrkende Jndianere traf han aldrig nogen Skyt rygget, sjelden en Skeløiet, Halt &c., og han anseer dette for en Følge af den jevne Lemaade og Constitutionen. Kartoffelvand til Vestning. – Forfølgende Middel til at gjøre Silke, Uldne og Katuns Tøier reene, har Kunsternes Selskab i London for rum Tid tilkjendt Mad. Morris en Belønning. Man river friske Kartofler, der ere toede i Vand, i et Fad, der er fuld af Vand, til de blive til en tynd Vælling, som man da lader gaae gjennem en ikke for tæt Haarsigte. Derpaa lader man denne Røre staae, til Kartoffelsudstantsen har sat sig, hvorpaa man klarer det skimige Tynde af, og bruger det som følger: Det, der skal gjøres reent, lægges paa et Bord med et linned Klæde over; man dypper en Svamp i Kartoffelgelen, og gaaer dermed saalænge over Tøiet, til det bliver reent, man toer det da ud i reent Vand, og tørrer det. 2 Kartofler af Middelstørrelse tages til en Pæl Vand; det hvide Bundfald er meget nærsomt, og kan kogt i Vand eller Mælk, bruges til Stivelse eller Pudder, og den tykke Vælling, der ikke gaaer gjennem Haarsigten, anvendes til grovere Ting. Den efter ovenstaaende tillavede Slim eller Geler tjener til at reengjøre alle Slags Silke, Ulden eller Kartun, og angriber hverken Tøiet eller Farven. Ogsaa kan man gjøre Oliemalerier, Paneler o.s. v. reene dermed, naar man bestrøer Svampen, som er dyppet deri, med meget fiint Sand. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Rostock, den 3 Julii. Dette Aar lover en meget indbringende Høst, især Hvede og Sommer korn, hvilket sidste har meget forbedret sig ved det i disse Dage indtrufne frugtbare Veir. Skjøndt man ikke troer, at saa meget Rug vil faaes, vil Priserne dog neppe gaae i Veiret, da der haves meget gammelt Forraad. – J den tilendebragte Termin har Landmanden kun meget slet præsteret saavel de Renter som Capitaler, der skulde præsteres, da det er dem umueligt, under de nuværende Conjuncturer, at udbringe Penge af deres Jorder; man seer mange Concurser imod Jndulten er ophævet, dog kan Landgodser ikke bruges til Concurs, naar de for en Ret kan bevise, at de under Administration kan betale Renterne af de laante Capitaler; de erholde da en speciel Jndult. Dens Ophævelse synes for saa vidt at have en velgjørende Jndflydelse, da ved dette igjen nogle Penge komme i Circulation. S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
J Colonien Ny-Skotland i America mangler det paa Hænder og Capitaler. De nyskotske Kyster have Overflødighed af alle Slags Fisk. En Lax, som veier 20 Pund, koster neppe 1/2 Dollar, en ligesaa stor Stokfik 10 Pence, og de øvrige Fisk ere forholdsmæssig ligesaa godt Kjøb. – Efter al Sandsynlighed foretrække de Colonister, som mueligen kunne ville indvandre her, Opholdet i de nærliggende americanske Fristater for Nedsættelsen i det bestandige kolde, ufrie og afhængige Ny-Skotland, hvilket man heller ikke kan fortænke dem i. Denne Colonies Velstand blev grundfæstet ved de i Aaret 1783 fra de forenede Stater udvandrede engelske og monarkiske Tilhængere, og fordi dens Grændsen til de forenede Stater er af Vigtighed for den engelske Handel. Landets Størrelse udgjør 1850 Mile, Halifax tæller 12000 Jndbyggere og har en meget god Havn. (Allgem. Handlungszeit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
J Amiens tæller man nu over 20 Fabriker, der næsten allene sysselsætte sig med at forfærdige Manchester. Der bestilles saa meget fra Frankrig og andre Lande, at de neppe ere istand til at tilfredsstille alle. De der forfærdigede Manchestere give de engelske i ingen Henseende noget efter. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Efter v. Buchs Reise er Russernes Handel fra det hvide Hav paa Finmarken siden nogle Aar meget levende, og man regner at adskillige Tusinde Russer besøge i tremastede Smaafartøier i Julii og August hine Kyster. De hente Fisk, Huder, &c. og bringe derfor Hamp, Hør, Seildug, Tjære, Jern og Tøier a., men især Korn og Meel. Ogsaa drive Russerne nu Fiskefangsten paa Kysterne med stort Held. - Saaledes maa med Handel og den ved samme frembragte Luxus ogsaa Culturen i de yderste Regioner af det faste Land af Europa bestandig tiltage i samme Grad som Staterne, disse Regioner udgjøre en Deel af, gjør Fremskridt i Rigdom, Velstand, Magt og Dannelse. Derved see de sig og saa meget mere istand til at lade deres raa og ubesøgte Provindser og fattige Undersaattere tage Deel i deres Overflødighed. Den russiske Handel i det hvide Hav maa nu ogsaa forstørres derved, at det ved Jshavet liggende Lapland og den største Deel af de svenske Besiddelser ved den botniske Bugt ere komne under russisk Scepter, og disse trænge meget til en mægtig Regjerings Understøttelse. Maaskee ville disse Besiddelser give Rusland Anledning til, at forene det hvide Hav med den botniske Bugt ved en Canal: et Foretagende, der saa meget lettere kunde udføres, som Terrainet og Localet vilde være meget passende dertil og der kunde flyde vigtige Fordeele deraf for Handelen mellem det hvide Hav og Østersøen saavelsom for den russiske Krone, Kun maa man beklage, at Havnen i Archangel ikke tilstedes i den nyeste Toldrulle samme Forrettigheder som de øvrige russiske Havne; i denne Havn vil man maaskee faae langt billigere Fragt og Skibsfart til Norge, Jsland a. end over Østersøen; og hiin Egn kunde i mange Henseender, blive ligesaa levende, som den i Normændenes Tid har været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
En Mechanicus i Ny-York skal have opfundet en meget vigtig Maschine til at forfærdige Teglsteen. Den behøver kun at være forsynet med Leer, og leverer inden 1 Time 3000 Stykker og man sparer endnu desuden derved Umagen at bære dem til og fra samme, og dens Producter, skulle være fastere og vandtættere end de sædvanlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
(Allg. Handl. Zeitung.)J Prindsen af Lignes Bogsamling findes en Bog, om hvis Tilværelse man hidtil tvivlede, og som Keiser Rudolph engang skal have budet 11,000 Ducater for. Dens latinske Titel lyder paa Dansk Jesu Christi Lidelses Historie med Figurer og Let terer, der ikke ere gjorte af nogen Materie. Den bestaar af 24 Pergamentsblade i Duodesformat, som synes ganske reene, men naar man trykker den paa det blaae Papir, der adskiller dem, saa opdager man Bogstaverne og Figurerne, der ere udklippede med beundringsværdig Finhed og Fuldendthed. Af Henrik Vides deri anbragte Monogram formodes at den er fra Aarene mellem 1485 til 1509. Den tilfalder bestandig den Ældste af Familien Ligne i Følge en Prinds af Lignes Testamente fra 1609. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Subskriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20 Kost og Raa Ottende Aargang. No. 61. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 30 Julii 1811. Om Øhlenslægers Correggis. tildaf et Brev til en Ven paa Landet.) Deg sender Dig med denne Lejlighed tillige No. 12. af den danske Literaturtidende, hvori Du finder en Recension over Øhlenslægers Correggio. Men jeg kan ikke sende Dig den uden strax at føie til, at den er et elendigt Produkt. Jeg siger lig dette strax til Advarsel, for at Du ikke skal harme Dig for meget ved at læse den. Jeg kjender Dig, Din Godmodighed, der gjør Dig saa elskværdig (bliv ikke veed at jeg siger Dig det reent ud), giør, som jeg veed, at Du aldrig tager et Skrive i Haanden for at læse det, uden med den Tanke at det er fornuftigt og godt. Men desmere pleier Du at ærgre Dig, naar Du bliver skuffet og finder noget reent slet. For Dig er dette ellers nok; jeg er viis paa, at Du vil være enig med mig i min Dom. Jmidlertid vil jeg dog udførligen retfærdiggjøre den Jeg har nemlig i Sinde at lade dette Brev trykke i Skilderiet. Dertil bevæger mere end een Grund mig. For det første gives der mange i vort Publicum, der pleie at lade det i deres Dom om et literært Værk, beroe ved dens Mening, der har talt sidst, og paa en saadan Maade at tilsnige sig en Deel Stemmer skal dog ikke lykkes denne Recensent. Dernæst giver Recensenten sig saa ofte og paa saa latterlig Maade blot, at det virkelig kan hedde her, dislicile et styram non scribere (imidlertid vil jeg dog ikke egentligen satyrisere. Endelig, og det er den vigtigste Grund, vilde det dog være alt for galt, om saadan en ung (hvad kalder jeg det), saadan et ungt Menneske, der endnu ikke har fordøiet, hvad han har lært, og ikke engang kan skrive ordentligt, ustraffet skulde paa saa uforskammet en Maade torde forgribe sig paa et af vore fortreflige Digterværker. Jeg vil her følge den Orden, først at anføre en Deel Beviser paa Recensentens Uduelighed til overhovedet at skrive for Publicum, dernæst at indlade mig paa hans Erindringer mod Corregio og blotte den Mangel paa Sands for det skjønne og herlige, han deri har lagt for Dagen.