JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
Frimester i Snedkerprofessionen her i Byen Hendrichsen er for omtrent 2 Maaneder siden afreist til Kiøbenhavn, hvorfra han, ved sin Bortreise, angav efter kort Tids Forløb at ville vende tilbage; men da dette ei er skeet, saa er hans Boe, efter hans Credito rers B. jæring, taget under Skifterettens Behandling, Thi blive hans Creditorer herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Plakaten af 2den Junii 1819, at melde dem for undertegnede Skifteret og legitimere deres Krav paa Boet. Randers Byes Skifteret den 20de Decbr. 1820. Neckelmann. Nafn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
J Følge Kongelig allernaadigst meddeelt Bevilling, af 29de Septbr. sidst, som foranstaltes læst ved Østerliisberg m. fl. Herreders Ret, og i den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkalde vi herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle dem som formene at have noget at fordre i Justitsraad Niels Secher til Schaarupgaard i Renders Amt, hans Opbudsboe, til for os, som beskikkede Opbudsmænd, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Onsdagen den 17de Jan 1821 om Formiddagen Kl. 10 bliver i fornævnte Boe afholdt en Samling paa Aarhuus Raadstue, Randes og Schieringmunkgaard den 23de December 1820. Neckelmann. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
I Lieutnant Anthons Döttre Institut antages Elever, til Underviisning i Haandarbeide, 3 a 4 Timer daglig for ½ Specie maanedlig i de øvrige Videnskaber for en lignende billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
J Aarhuus Mølle er at bekomme, fiin sigtet Hvedemeel a 5 Mk. Lpd., dito Bygmeel a 4 Mk. Lpd., saa og fiine halve og hele Byggryn, for billig Priis. Nye friske Mallaga Citroner og Pommerantser kan faaes saavel i Kasser som i mindre Partier til meget tillige Priser hos I. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
En Stue og et Sovekammer er strax at faae til Leie. Adressekontoiret anviser. Lpra eller Samling af fortrinlige Melodier til yndede danske Viser, Romanter og Operasang af berømte Componister. Harmonia eller nyeste Visebofor Damer 1821. Dramatiske Eventer af ozzi, fra det Jtalienske ved Dr. Meisling Kynast, Stuespiltre Acter af J. M. Thiele, haves hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
J Aalborg har forladt Pressen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
Samling af Danske Folkesange, af de bedste og nyeste Forfattere, 1ste og 2det Hefte, indeholdende 10 Sange; faaes hos Hr. Boghandler Jessen i Aarhuus for 1 Rbd. Heftet. Sammesteds har forladt Pressen, Nytaars gave for 1821, indholdende: Julegaven, Fortælling af Starck. - Gravhøien, af A. v. Kotzebue. - Kierligheds Oprindelse, af Meisser. - Amor, Musernes Lærling. - De Elskende, efter Catull og ads paa. - Troskab efter Amdrus Wendt. - Rosen; Forglemmigei, at AfSchreber. - Dobbelt Kinrødme; Kierlighed, af Jean Paul. - Agathos og Kalli, Fortælling fra den gyldne Tidsalder. - Trost, al O. S. F. Bagge. Saint Di dier og Adelhalde, af Cauta - Forsoningen; Æbler, Melisse, hans Fist; at G. A. v. Halem. - J en Stambog. - Paa en Fødselsdag Bøgen er 6 Ark stor, og faaes indbunden i smukt Omslag for 4 Mk. 8 Sk. i Tegn Aalborg, den 23de December 1820. Albert Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-30
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Aar 1821. Tirsdagen. Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Aarhuus. No. 1. den 2den Januar. med Brevposterne. privilegerede Stiftstidende. Til det nye Aar 1821. (Jdeen af Richard Roos.) For paa Himlen frem Du gaaer, Os maaskee Du sige kunde, Hvad Du venligt os vil unde, Unge, skjebnesvangre Aar. Kiærlighed, den maa Du skienke J dens Favn flyer Livet hen. Kan vel Sielen uden den Himlen sig paa Jorden tænke, Venskab. - Ei, det vil jeg mene, Hvis det os ved Haand ei holdt, Da var Livet tomt og koldt, Var et Træ foruden Grene. Fred. - Om den vi meget bede, Den Roser paa vor Gang; Krigstrompetens hule Klang. Borthasuner al vor Glæde. Munter Livskraft. - Under Taarer, Livet hen sig sniger seent, Naar er Blodet sundt og reent Strømmer giennem vore Aarer. Lykke. - Den os Du forlene Venligt, Dog vi glemme ei, Naar den smiler paa vor Vei. At den boer i Himlen ene. Ære. – O ja, hvorfor ikke Smukt den lyser paa vor Sti Jkkun paa den sande vi Fæste stedse vore Blikke. Rigdom. - Rei. Vi kun begiere Af vor Herre dagligt Brød Giennem Livet til vor Død - Den er gal, der ønsker mere. Nu? Hvad svarer Du paa dette, Unge Aar, Ak, Skialden spaaer Medens Du allene raaer, Han kun ønske tør og giette Kun, indtil vi fare heden, - Bede vi med ærlig HuJ vort Bryst bevare Du Troen, Haabet, Kiærligheden. (A. F. Elmquist.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Nyheder fra Udlandet. Jtalien. De allierede Monarkers Sammenkomst i Laybach med den gamle Konge af Neapel fortælles nu for vist. Haardt stod det paa inden Parlamentet i Neapel vilde tillade Hs. Majestæt denne Reise. Først maatte han imidlertid erklære, at han ikke vilde give sit Minde til nogen Konstitution, som ikke grundede sig paa de liberaleste, navnligen opgivne Grundsætninger. Fire Statsraader skulle følge ham, for at være Vidne til hans Bestræbelser, saavelsom til de Fædrelandet truende Farer. Bliver der noget af denne Reise, da agter Hs. M. paa en engelsk Fregat at seile over til Livorno. Ogsaa den Pavelige Statsminister, Kardinal Consalvi, begiver sig til Laybach. - Østerrigerne ere den 6te Decbr. gangne over Po.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Engelland. Lordmayoren og den hele Magistrat overrakte nylig Kongen en allerunderdanigst Ansøgning om de nærværende Ministres Afsættelse. Hs. Majestæt besvarede den med disse Ord: "Med den smerteligste Følelse erfarer jeg det Sindelag som viser sig i dette Bønskrift. Det giør mig ondt at selve Øvrigheden vil giøre Sit til at antænde Lidenskaberne og vildlede den mindre oplyste og indsigtsfulde Deel af mine Undersaatter; sligt havde jeg dog ikke ventet. Farvel mine Herrer." - Dette Svar, giorde imidlertid saa lidet Jndtryk paa Lordmayoren, at han Dagen efter lod tilsige en Forsamling for at beslutte Lykønskninger til Dronningen. Ved Parlamentets næste Møde skal det foreslaaes Hs. Majestæt at tage sit Opholdsted i Celle med 18000 Pd. St. aarlig Appanage. Denne Bye findes passende, deels fordi den ligger hendes Fædreland saa nær, deels fordi en engelsk Dronning før har havt sin Bopæl der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Nordamerika. Kongressen i de forenede Stater aabnedes den 14de Novbr. af Præsidenten Mon roe med en mærkelig Tale. Paa Grund af Europas, Tilstand ansaae han Freden for uvis og hvis det komtil Krig, nødtes Nordamerika muligt til at tage Par. tie med. Over Forholdet til Spanien kunde han for Øieblikket ikke afgive nogen Erklæring. Differenserne med Storbrittanien vare overladte til Keiser, Alexanders Afgiørelse. Mellem Spanien og Sydamerika troede han at kunne give Haab om en forestaaende Udsoning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Frankrige. En Husarritmester Millard er, bleven dømt til ti Aars Landsforviisning for at have proponeret en Forening under følgende Eed: " Vi sværge, Alle med hverandre, at kæmpe og døe forden sande Frihed uden Kongemagt, og hvis det kan ei andet være, for Napoleon den Anden." - Ligeledes arresteredes nylig i Paris en af Napoleons ivrigste Tilhængere, ved Navn Fayolle, en ret besynderlig Person, thi han havde bestandig fulgt bag efter den store franske Armee hvor den end marscherede hen, og det blot som Liebhaver (Amateur).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Mange Officerer vare arresterede i Paris Ugen førende Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Tydskland. Fra Darmstadt skrives: "Alt er Jubel her. Endelig have vi faaet den saa længe ønskede ny Forfatning. Vort Land seer en lykkelig Fremtid imøde og vorder andre til et Mønster. Norge. I Christiansands begge Kirker er den skeet Jndbrud og Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Fædrelandet. Khvn. Anden Juledag døde her en af vore ældste og berømte Læger: Statsraad og Professor F. L. Bang. Han var født den 4de Januar 1747 i Odsherred, hvor hans Fader var Forvalter. - En levende Søe-Ulv, der i Havet er en Skræk for alle de Skabninger det i Størrelse kan overgaae. er til offentlig Skue ved Gammelstrand. - Blandt de mangfoldige Julegaver, Aviserne vrimle af, falbydes ogsaa her - velsmagende Æbleskiver, der om de end ikke ere til Hiertets og Kundskabernes Forbedring, dog ere til Mavens Fordærv. - Ligeledes falbydes Dame=Foutteraler - formodentlig til Hatte: Slagelse. J Landsbyen Holmstrup, som ligger tæt udenfor denne Kiøbstæd, opkom den 28de Decbr. en Jldebrand som ved den stærke Østenvind og det tørre Veir greb frygtelig omkring sig og ødelagte i en kort Tid 4 Gaarde og nogle Huse med al Sæd, samt en Deel af Jndboet og Besætningen; alle Forsøg paa at standse Jlden vare forgiæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Odense. Foreløbig Underretning om den saakaldte Sekt fra Kiertemindekanten, som et ikke aldeles uvigtigt Tidernes Tegn paa religiøs Oplysning: - En Snedker, en Skoemager og den saakaldte blinde Lovise ere Menighedens Piller i Kierteminde, vel og i Drigstrup og Bregnøer. Skomageren den saakaldte Biskop, skal engang i yngre Dage have drevet Dievelen ud af en Pige i Svendborg, men Medisancen siger, Pigen fik 1 a 2 Børn : Dievelen foer ud i slig en Skikkelse. Snedkeren, hvor Forsamlingerne holdes, er tillige Kræmmer; jo flere Proselyter, jo flere Kunder: tager man Liigkister hos ham, saa faaes godt Kiøb, ligesaa Urtekramvare til Gilder. Blinde Lovise er en gammel Hospitalslem, der skal have været en slem Datter mod hendes Moi der, og haaber nu ved Bøn og Sang at komme høit op i Himmerig. Forsamlingen holdes hver Søndag efter Aftensang, hvor der synges, bedes og prækes, indtil Aanden kommer; men dette skeer ei altid. Forstanderen for dem i Sognet skal efter Rygtet have været hos det vidunderlige Barn, og sagt: at de kunde begrave det, naar de vilde, thi Siælen var forlænge, siden i Guds Rige, det var kuns Legemet, som spirede lidt. Nogle af Kierteminderne skal sige: der vil blive noget Stort af dette Barn. J Sognet skal Andagten drives indtil Ækelhed, saa de endog forsømme deres daglige Sysler. Forstanderen, som gaaer til Alters hver 9de Uge, var forleden hos Degnen og vilde tegnes. "Det seer ei ud til, at der bliver Altergang, siger denne. Hvad, hvorfor ikke, der er Jngen tegnet endnu, og det er langt hen i Ugen" siger Degnen. Jo jeg maa sandelig; thi Synden trykker mig saa saare. Sekten har udbredt sig i Maale, Wibye og flere Sogne paa Hindsholm. Nogle af dem skal endog have understaaet sig at disputere med Præsten under Katechisationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
- Den ondartede Skarlagensfeber bliver, som nu dagligen høre, alt mere og mere udbredt paa Landet; og alt mere dræbende. Et Steds skal et heelt Huus, af 7 Mennesker, være uddød. En Skoleholder har mistet 3 Børn, og endda søge hele Sognets Børn, samme Skole. Udentvivl naar Præster eller Jordegodseiere kun betimeligen indberette Sygdommens Tilvær til Vedkommende det medicinske Polities Foresatte, vil der næst Guds Hielp! snart vorde at Grændser for dens videre Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Ved den 1033 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 22. 78. 86. 48. 84.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Dødsfald. Kongl. Kapelmusikus Kihl, Statsraad Dr. og Prof. Bang, R. af D. Jfr. Kirstine de Munk, alle i Khvn. Kammerraad Rist i Frederiksbald; Districtschirurg Lindeburg i Slagelse; Provst Holger Fangel, i 51. Aar Sognepræst i Nordborg paa Als, R. af D. Priorinden i Roeskilde adelige Frøkenkloster, Frøken Christian von Møsting. Studiosus Nørregaard, Degn i Hinge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Khuus. Kours, den 29de Decbr. - 258 - Specier 15 Rbmk. 8 s. Oblig. 66 1/2 a 67. Norske Sedler 16 1/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Aarhuus. Er det født at mindes svundne Lidelser, da er det dobbelt frydeligt at ihukomme nydte Glæder og modtagne Velgierninger. Det er vort Held, at Frederik er vor Drot, men ogsaa at vi eie en Øvrighed, der handler og virker i Hans Aand og aldrig slipper nogen Leilighed af Hænde til at fremme Borgerlykke, sikkre de Ulykkelige et forgløst Lod og overalt hvor det gielder vaage over Samfundets Tarv. Et saadant Vidnesbyrd skylder Aarhuus Bye sin virksomme og aarvaagne Borgemester, Hr. Justitsraad Fleischer. For blandt det Meget, han i det sidsthenrundne Aar har virket til Stadens Gavn, at nævne Noget, anføre vi her: En Arbeid og Forsørgelses anstalt, hvori de Fattige have nødtørftigt Ophold, saa de ei meer behøve at overhænge Borgerne med Betlerie, men selv kunne erhverve Noget ved alskens Haandarbeide, hvoraf atter følger Formindskelse i Fattigskatten. Lygtevæsenet, saa vi nu ei meer behøve at rave giennem Gaderne i Mulm og Mørke de lange Vinteraftener, men have Lys for vor Fod. Giennem mange Gader var det tilforn farligt nok at vandre ved høi lys Dag, men ogsaa Brolægningener, paa nogle Smaagader nær, bleven tilendebragt her det sidste Efteraar. J de senere Tider have vi ei heller hørt noget til Ulykker ved løbske Heste, da Politiet nøie vaager over, at ingen Vogne holde paa Gaderne med forspændte Skavler, ligesom og Kiøren og Riden giennem Byen maa være ordentlig og sindig. - J det vi altsaa ønske Byen og Alle, som i den bygge og boe, til Lykke med en saadan Øvrighed, fyldestgiøre vi Hiertets og Pligtens Fordringer ligemeget. Saare høitidelige løde Tonerne hvormed Borgervæbningens Musikkorps herstæds i den stille Nytaarsnat som Midnatsklokken slog det tolvte Slag, hilste paa eengang det svindende og det kommende, det gamle og det nye Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Bekiendtgiørelser. Uagtet jeg er overbeviist om, at Kiøbmand, Ole Rindoms Angrel mod mig i dette Blads No. 202 og nogle af de foregaaende er læst med almindelig Foragt af de Faa som kiende os Begge, og skjöndt jeg unödig herfor indlader, mig i at saggive en Mand hvis Sindsforfatning og Lidenskabelighed jeg i större Grad end hans Hierte tilskriver hans Forhold - skylder jeg dog min borgerlige Agtelse i Almindelighed, ved Dom at fralægge mig Beskyldningerne. hvorefter jeg i sin Tid forbeholder mig, ifölge Anordningerne, at forelægge Publikum denne i Udtog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Da jeg iøvrigt anseer det stridende mod den, Agtelse som skyldes Læsere af offentlige Blade, at gjöre disse til en Kamplads for pri ate og Almeenheden uvedkommende Feider, skal jeg ikke oftere tillade mig paa dette Sted at yttre, noget i denne Sag om endogsaa Rindoms videre Fremfærd ellers dertil maatte give Anledning. Ringkiøbing, den 26de December 1820. M. A. Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
J Følge Forlig og Udlæg bliver efter Vedkommendes Forlangende, Torsdagen den 11te Jan. førstk. om Formiddagen Kl. 10 slet hos Gaardmand Jens Nielsen Waast i Taastrup Bye, Harlev Sogn, foretaget offentlig Auction over endeel Løsøre, bestaaende af: Kakkelovne, Dragkister, Borde, Stole, Sengeklæder, Kobber, Messing, og Tintøi, Vogne, Plouge, Her ver, Heste, Køer, Faar og Sviin, m.m. Lysthavende, indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Hasler. Herredscontoir i Aarhuus den 28de DeSøidelin. cember 1820. endeel confiskerede Vahre bestaaende af glatte Silketøier circa 320 Alen, endeel glatte og broseerte Silkebaand, flere Pd. Spesilke, 25 Stkr. moderne Silketørklæder, noget Tyl nogle Par Silkestrømper, et stort Meerskums Pibehoved, 10 Pd. Cochenille, noget fiint Lerred, circa 60 Pd couleurt Bomuldsgarn, om rent 275 Pd. Cffe, 300 Pd. Cichorie. Det bliver et Vilkaar at Cichorien sælges til Udførsel af Riget. Jøvrigt bemærkes at den betydeligste Deel af de anholdte Vahre afsendes til Kiøbenhavn for der at sælges følge det høikongelige General Toldkammers Resolution; dog bliver nogle Stumper Sirts og enkelte Bomulds Tørklæder efter given Tilladelse at sælge ved en her bekiendtgjorte Auction. Horsens den 29de December 1820. N. C. Schmidt, const Auctionsforvalter. Ved tiende offentlige Auctioner som afholdes : Fredagen den 9de Februar, dito den 23de f. M. og dito den 8de Marts 1821, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver afg Frue Kammerraadinde Sachers Stervboegaard opraabt til Bortsælgelse og ved 3die Auction absolut bortsolgt. Gaarden er beliggende paa Horsens Byes Søndergade under No. 29 og bestaaer af 10 Fag 2etage Bindingsværk og Tavlemuur til Gaden, med Kielder og Port hvori ere malede og deels betrukne Værelser; 12 Fag Sidehuus retage Bindingsværk og Tavlemuur, hvori er Røkken, Bryggers, Spisekammer &c.; 9 Fag stort, Halvtag af Bindingsværk hvori er Stald, Vognremisse Karlekammer, Forderleilighed og Locum a. altsammen godt vedligeholdt, og saa godt som nyt. Hertil er anseelig Gaardsrum med Brændeskuer og Pompevand, samt en stor have med skiønne Frugttræer og Hækker Auctionen holdes i Gaarden selv efter de Conditioner som sammesteds bekiendtgiøres, hvoriblandt den, at Kiøbesummen betales i 13 Juni Termin 1822. Saa snart Gaards Auctionen den 9de Marts er forbi, bortsælges samme og følgende Dage, Stervboets betydelige Ind- og Udboe bestaaende udi Guld, Sølv, Mahognie og andre Meubler, en stor Mængde gode Sengeklæder og Sengelinned, Dækketøi, Kobber, Messing, Jern, Blik og Steentøi, Porcellain og Glas m. m. hvorover trykte Cataloger vil være til Eftersyn at erholde 3 Uger førend Auctionen paa de respect. Postkomtoirer, i Randers Aarhuus, Skanderborg, Horsens, Veile, Colding og Fredericia, samt hos Exekutores Ter stamme Kammerraad Willesen i Horsens og Krigsassessor Secher til Katholm. Horsens den 28de December 1820. N. C. Schmidt, const. Auctionsdiretteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Chocolade-Oplag. Den overalt saa yndede Vanille, Chocolade af dhriRees Fabrik i Aarhuus udsælges bestandig hos mi for Fabrikkens Priis, nemlig 4 Mk. i pundeviis. Rabatten er saaledes at den som kiøber 9 Pund af Gangen betaler ikkun for 8. Horsens den 27de Decbr. 1820. Rasmus Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Meget godt Bygmeel, gode Kogerter, samt røget Flesk kan bekommes det. P Sabrot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
3 a 4 noget brugte Mandsskjorter ønskes tilkjøbs Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Extra gode nye Lomme-Uhre kan til meget billig Jensen, Priser erholdes hos Uhrmager boende paa Studsgaden Seeletøi til en Eenspænder=Kane ønskes tilkiøbs Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
J Stedet No. 100 paa Søndergaden i Horsens ta bekommes gode Spegesild i Fierdinger og Ottinger til billig Priis Gaarden paa Rosensgade som beboes af Hr. Lieuenv Anthon, er at faae til Leie førstk. Paaske Fløttetid, den er indrettet til 2de Familier og har en meget skiøHauge Liebhavere behager at henvende dem til M. for Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Tvende Værelser ere at faae til Leie for en erniP. Grønbech, Person hos Vahre-Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Onsdagen den 10de Jan næstk. Kl. 10 Formiddag bliver paa Raadhuset her i Horsens ifølge Reqvisition fra Stedets Toldvæsen, holdt offentlig Auction over i J min Gaard er indkommet tvende Kalkunske Ho som den rette Eier kan erholde imod dette Avertisse J. Scholdan, ments Bekostning. Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-02
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmauist¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-05
No. 2. Aar 1821. den 5te Januar. Fredagen med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede engelig allernaadigst. Stiftstidende. Aarhuus Det svundne Aar. Varselsvangert dalte det i Bølgen, i mange Lande blæst til Hvile af Oprørsbasunen. Den ene Revolution afløste den anden, det ene Oprør det andet. Konstitutionsraseriet greb om sig som en hidsig Fornuftfeber, og Folkene meente at afryste deres Jammersbaand, ved blot at reise sig mod deres Fyrster. Saalunde gik det til i Spanien, Portugal og Rea vel. Dette sidste Land synes meest ulykkeligt, hi ei at tale om den indbyrdes Tvedragt, trues det endnu af fremmed Fiende. - Ogsaa i Frankrig ulmede endnu Oprørsaanden under Asken. Hertugen af Berry faldt for Snigmorderhaand. Den gamle Ørn, der fordum holdte saamange Kroner i sin Klo, har nu hverken læb eller Kløer, kun et Par stækkede Vinger, vormed han tumler sig i sit Klippebuur. Et ykt Mørke er forresten hans Skjebne indhyller og kun stundom giennemlynes det af det stoe Budskab: han er undvegen. J Storrittanien fandt Kongeskifte Sted, i det den derstegne Georg den Tredie sov hen i Døden. der førtes i det henrundne Aar en Proces, der, en evig Skamplet paa vort Old en Pro es mellem Kongen og hans Gemalinde, saa udsig og forargelig, som den vel kan tænkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-05
hvad den fattigste Ægtemand i Christenheden, jælver for at vorde, det vil Storbrittanniens songe være med Gevalt, slæber Vidner bid fra fierne Lande for at overbevise Verden om sin egen Skiændsel, og kan dog ikke med al sin Flid komme til juridisk Vished om sit Hanrederskab. Man vilde overbevise Dronningen om Ægteskabsbrud og nu skinner hendes Dyd i Folkets Øine som nyfalden Snee, hvad enten den nu er det eller ei. - Rusland, Østerrige, og Preussen leve i en hellig Alliance. De traadte sammen i Troppau for at afgiøre, hvad vi ikke vide, men vel erfare, naar det er os tienligt. - Danmark, vort elskte Fædreland, dets Sol opsteg i Fred og dalede i Fred. Lykkelige ere vi, trods noget af Europas Folkefærd. Vi kiende intet til Sydens physiske eller moralske Vulkaner. Knyttes vi ei Alle ved det fasteste Baand til Thronen i Leire, Og har ei Kiærligheden til Dankongen ligesaamange Altere, som der ere Hierter i Danmarks Rige? En forværre vi vort Lod ved Klager. Klage giør Jntet bedre. Vel er Crediten siunken dybt, Handelen ringe, Produkterne kun lidet indbringende, men vort Pengevæsen nærmer sig dog sin Fasthed mere og mere, og med barnlig Tillid tør vi haabe af vor Regierings vise Omhu, at det snart igien vil vorde bedre. - Sluttet er saalunde det nittende Sekels første Aarsnees, og Dækket alt oprullet for dets anden. Hvad nu det nye Aar mon føre i sit Skjold, er skiult for Dødeliges Blik, vi ville ikke giætte, ikke speide, men tage hvad det bringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-05
Nyheder fra Udlandet. Troppau. Privatbreve fra denne Stad af 25de Decbr. meddele den vigtige Efterretning, at en Kongl. neapolitansk Koureer var indtruffen dertil med Kongen af Neapels Beslutning, at han i høistegen Person vil indfinde sig ved Kongressen i Laybach, hvortil allerede en keiserlig østerrigsk Kammerfoureer strax afreiste, for at bestille Qvarteer til begge Keiserne og samtlige Ministre. Rygtet siger, at Neapels gamle, Konge har lovet, at indtræffe der den 8de Jan., og at Paven har tilbuden sig at være Mægler mellem hans Rige og de store allierede Monarker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-01-05
Jtalien. Fra Neapet selv haves den Efterretning, at Kongen den 13de Decbr. har indskibet sig paa det engelske Linieskib Vengeur, og hans Følge paa den franske Fregat Duchesse de Berry for at gaae til Triest og derfra til Laybach. Rigsforstanderen har indtil sin kongl. Faders Tilbagekomst antaget Titel af Regent. Den 14de bleve de Ministre som havde tilraadt Kongen denne Reise satte under Tiltale, og Marchese di Gallo, paa Regentens Befaling, strax frataget Portefeullien for det udenlandske Ministerium og Hertugen af Campochiaro i hans Sted udnævnt til Udenlandsminister. Tillige udbredte sig strax det Rygte, at hele det nærværende Ministerium skulde afsættes og hele Parlamentet sættes under offentlig Tiltale, hvorfor, siges ikke. For at berolige Folket, der havde sammenrottet sig at forhindre Kongens Reise, udsendte Hs. Majestæt to Proklamationer, hvis Jndhold var saalunde, at det strax forandrede dets Sindelag, lod ham villig reise, og tause fulgte ham til Skibet, der bar den kongelige Olding bort over Havet fra sit Rige, og sit Folk. - Efter en spansk Kabinetskoureers Ankomst til Neapel har Rygtet gaaet om en defensiv og offensiv Alliantses Oprettelse mellem dette Rige og Spanien; mange spanske og engelske Officerer have meldt sig til den neapolitanske Tieneste. - Det siges at Hs. Majestæt, forinden sin Afreise, høitideligen, har maattet erklære at ville haandhæve den spanske Konstitution.