Berlingske Tidende, 1833-11-06
Udenlandske Efterretninger. Fyens Stiftstidende No. 176 indeholder følgende Brev fra Jsland, dateret Reikevig i August 1833, meddeelt Avisens Udgiver og Eier, Hr. Cancellieraad Hempel. - Det Første jeg vil berøre, er Fiskeriet, da det er af saa stor Vigtighed, at hele Handelens gode eller slette Udfald deraf er afhængig. Det slog i Aar feil her i Faxebugten til stor Skade for Jndbyggerne og ei mindre for Handelstanden, thi de Første bleve derved fo en stor Deel satte ud af Stand til at klarere deres Gjeld, og den Sidste nodsaget til at betale de Varer, som den erholdt med overdrevne Priser. Som Aarsag til dette Onde er de temmelig almindeligt at nævne Garnbruget, men der ere jo og saa Stemmer, som gjerne ville bestride denne Mening. Naark man med Apartiskhed undersøger Sagen, kommer man til at hælde til, ja føler sig endog overbeviist og Rigtigheden af de Førstes Paastand: at Garnfiskeriet er til Fordærvelse, og man maa da undres over, at en saadan Indretning saalænge har kunne bestaae, især da der virkelig ligefra den første Tid, sammed blev indført, har været fort mange og grundede Klager derimod. - Jmedens man saaledes seer Enkelte vise en Driftighed ved Overdrivelse af Garnbruget, som bliver dem selv og andre til Skade, er det igjen glædeligt, at Andres Virksomhed leder til almindeligt Gavn. Saaledes er i Aar af een Mand bragt Materialier til 6 store Dæksbaade og Tømmermænd fra Norge til at bygge dem. Af disse Baade er i disse Dage den første løbet af Stabelen her i Reikevig, og en anden, bygt paa Vestmanøe, ligger allerede her paa Havnen. Nytten af saadanne Fartøier vil blive stor, da de ere af den Størrelse, at de kunne holde aaben Søe, og i Nødstilfælde, formedelst deres gode Seilads, bjerge sig ved at indløbe i Fjorde, hvor ellers intet Skib vover at søge. Kan man nu blot bringe Jndbyggerne til at erkjende deres Nytte, saa at de ei længer holde sig for strængt ved den gamle Regel: kun at gjøre som deres Forfædre, da vil naar flere saadanne blive bygte, fra Fisketidens Begyndelse vist mange Mennesker faae dem deres Liv at takke, naar et hurtigt paakommende Uveir gjør det umuligt i aaben Baad at naae Land. Det er derfor glædeligt, hvad man nu erfarer, at Halvdelen i den her bygte Dæksbaad er kjøbt af en Bonde; han har bestemt den for sig og sine Folk til paa den at drive Fiskerie i Vaar tiden. Han vil saaledes ophøre med sit Baadfiskerie, hvortil dog efter hans Sigende Garnfiskeriet i det Ydere af Fjorden har tvunget ham, da Fiskene der standses, saa at Lidet eller Jntet kommer til de Fiskepladse, hvor han skulde høste Nytte deraf. - Vor Bye, som man nu med Rette kan kalde saa, har i de 3 sidste Aar tiltaget betydeligt; saaledes ere allene i Sommeopførste 5 Hovedbygninger, iblandt hvilke et fortrinligt indrettet Bagerie, som forskaffer os en Behagelighed, vi hidtil ganske har maattet savne. Dette saavelsom Dæksbaadene have vi Hr. Grosserer Knutzons Driftighed at takke. Den anden store Behagelighed er den, at saavel vor Landphysikus som Apotheker have faaet Bopæle her i Byen, hvilket kan være af største Vigtighed, da man i paakommende Tilfælde hurtigen har dem ved Haanden, og ei behøver at sende Bud 1/2 Miil, for at faae Hielp. - Sommeren var her indtil Slutningen af Julii Maaned meget god, men fra den Tid har Veirliget været ugunstigt, saa at Bonden har havt megen Vanskelighed med at bjerge sit Ho- og endnu er meget udestaaende, som det ikke tegner til at gaa bedre med. Foderen vil derfor blive meget kraftløst og Kreaturerne ei gjøre det forønskte Gavn i Vinter.