Berlingske Tidende, 1780-07-10
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1780. (See No. 54. 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige: og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4.) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke, 5.) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagenes Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det heele til fælles og størst muelige Fordeel for Bondens, Proprietæren og Staten, 7.) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at iagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Ryd ning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her allene en UnderFretning til Veiledning for Jordegods Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1780. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provintse maa være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 8. Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at iagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stiil velskreven Afhandling udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den næst beste dets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er i eenekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet. især ønsker Afhandlingen skreven. Hoved=Sagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdingen fornødne, i Sparsommelig hed, Reenlighed, Fliid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiskammer, Bagers, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelige Tilsyn m.v., Orden ved det heele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle Maaden meere sees paa end den yderste Konst i Skonomien med Tingen, som andensteds fra nøjere maae lære, skjønt noget af det vigtige uden for Koge=Kunsten, dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders, Hoved Egenskaber ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alver lige, dog frømme og godgjørende Kone i Tænke Tale= og Handle Maade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid høiere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man øn skeer kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden god Bog efter de nøiere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres og Huus=Andagt med sine Børn og Tyende samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Til tilraades. Som Staden og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsettes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=Handle= og LeveMaade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ej at blive for vidtløftig, og for des oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunde giennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfattet dog ikke hertil saa nøje. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1782. 9.