JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
J den gladeste Stemning rullede jeg paa en hed Sommermorgen i Aaret 1828 med DresdnerSchandauer Jilvognen til Pirnaer Skoven for at gjennemkrydse det sachsisk Bøhmiske Elbhøjland. Med fortrolig Samtale underholdt vi os til Pirna, hvor man kom henimod Klokken 7 1/2 og da fortsatte Reisen langs med Foden af Fæstningen Kønigstein. Den herlige Udsigt paa den høire Elbbredde og Rathener Klippeverdenen henrykkede os ligge til Schandau; mod Høire saae man hele Egnens Klippehøider, det store Vinterberg med sit majestætiske Hovedsmykke, og Brystet fyldtes af stille Længsel efter, fra dette Høidepunkt at skue ned paa Naturens Underværker. – Efter nydt Frokost i Gjestgivergaarden; det sachsiske Schweiz i Schandau, blev Fodvandringen til det indre Bjerg-Landskab tiltraadt. Saasnart man kommer ud af den lille Stad Schandau, løber en Fodstie gjennem behagelige Promenader til Bade Bygningen forbi langs med Kirnizschbækken, indtil lidt efter lidt skovrige Høider istedet for den tidligere amphitheatralske Omgivelse indeslutter os, ved den brusende Kirnizschbæk, som her driver flere ensomt liggende Møller, vinder Dalen meget i romantisk Karakteer. Lidt efter lidt fremrage, over de skovrige Høje til Høire høje Klippemasser, Disse ere Ostrauer=Væggene. Klipperne til Venstre hæve sig stedse meere, danne alleslags Grupperinger og snart har man Indskuelse i en oval, af høje Bjerge omsluttet Runddeel, som bliver vandet af en lille Bæk, Beuthen. I denne Egn er en Hule, som bliver kaldet Metze, ogsaa seer man til Høire en majestætisk Klippe-Kolos, die hohe Liebe, fremkikke. Næsten halv anden Time vare forløbne, da vi naaede til Lichtenhainer Vandfaldet. Man skred nu op af en sig krummende Fodstie, flere Punkter ydede her en Forud-Anelse om den herligste Udsigt, (saaledes seer man Lilienstein med en Strimmel af Elb strømmen, Abestenene (die Affensteine) o. s. v.) indtil efter omtrent tre til fire Timers Forløb en banet Stie med en ordnet Buskhægge paa Siderne er naaet. Det gaaer nu nogle Skridt fremad noget agurblaat og havgrønt Uoverseeligt syntes at omsvæve Blikket, en Efterligning af det Jorden omfattende Ozean Skulde dette være en Søe, som her malerisk udbreder sig for os." Hoved svimlende gik jeg det magiske Syn imøde; Bedrageriet forsvandt – jeg var traadt ind i Wilden teiner Klippehulen (Kostalden!) Skinnet fra hiin paa den anden Side værende af Solen bestraalede Egn gjennem Klippehallen, bevirkede denne i sin Art eneste optiske Jllusion. - Her fra overseer man en stor Deel af den omliggende Bjerg-Region, i Dybden den mørke Habichtsgrund, og ligeover for det lille Vinterberg. Udsigten er vild romantisk. Verden og dens herlige Glæder synes indesluttede, afsondrede herfra, selv Elbens Sølvstrøm, dette das heitere Band. das Lander und Volcker kettet er forsvunden. Omtaget bliver Menneskets Blik, forløbne Aarhundreder gaa forbi vort indre Syn, i hvilke engang rolige Land-Beboere, skræmmede ved Krigens Svøbe, maatte forlade deres fredelige Hytter og søge Beskyttelse og Skjul i disse rædsomme Skov- og Klippe-Egne, O hvilken Kontrast yder her Synet af den høiere Natur med Mindet om Menneskets Vandel i det Lave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Efter at et landligt Middagsmaaltid var nydt under den mærkværdige Klippehules Hvælving, bestege vi Toppen af samme, hvortil en i Klippens yderste Rand indhugget Stie førte. Seeværdig er paa denne Høi den saakaldte Prækestol (Kanzelstein,) Skrædderhullet, Røverhulen, den krumme Caroline (en egen Klippekrumning af omtrent ti Alen i Gjennemsnit) og flere steile Punkter, som samlede frembyde en henrykkende Udsigt. Snart forlode vi de dunkle stigende Klippevægge og kom, under nogle Regnbygger gjennem den skovrige Habichtsgrund og over en vel noget besværlig men dog banet Stie, efter en god halv Time til Toppen af det lille Vinterberg, i det saakaldte lille Vinterhuus. Den steile Afgrund opvækker Rædsel paa dette høje Klippeforspring, hvor engang Kurfyrst August havde et Eventyr med Hjorten, hvis Erindring en latinsk Jndskrift skal forevige. Kostald væggen, den store og lille schand, og Egnen nedad til det sachs. Schweitz, danne her Synskredsen. - Gjennem yndig Buskskads ilede vi nu til dette Højlands Kjæmpe - det store Vinter berg. Mangfoldig Samtale udviklede sig; Jdeer nes Association bragte Underholdningen paa æsthetiske Gjenstande, og endelig kom Talen paa Bedømmelser over Schillers og Gothes Værker. Paa et midt mellem Buske og Birketræer anlagt Sæde hvilede vi, den sande Charakteer af den kraftfulde med vide Sletter afvexlende Omegn, medens hele Bjergverdenens Rædsel er fortrængt, stemte uvilkaarligen til at resitere Matthisson's fortræffelige Digt: Clysium. Dog, vi stege opad, og - efter omtrent fem Minuter – laa uventet en Mark af mere end tyve tydske Mile udstrakt for os, med højt taarnede Klipper, yppige Aaer, frugtbare Dale, venlige Bønderbyer, feeagtig prangende Smaasamlinger af Huse, Elbstrømmen førte det henrykkende Øie til det tydske Florenz's Taarne; Ryggen af det sachsiske Ergebirge begrændsede sydvestlig Synskredsen, medens det majestætiske Schneeberg, Høiderne af Graupen, Nollendorfer, Kapellet og - mere østlig - Mileschauer Bierget, Postokapellet og Egnen henad Prag henrev Blikket, som, i nordøstlig Retning, blev de fjernt i Taagen skimtede nordbøhmiske, lausitziske og schlesiske Bjerge vaer og med Forbauselse her overskuede hele Elbhøjlandets dybe Svælg, skovrige Høider og vidunderlige Klippekolosser, Dette er kun et svagt Omrids af det næsten ætheriske Standpunkt paa det store Vinterberg, Himmelglandsen paa denne Høide bortfjernede hun mørke, standsede Gemytstemning; i klar Blik af det Skjønne og Ophøiede syntes alle Livets Byrder bortvegne og froh wie seine Son nen, kun aandende høiere Fryd udraabte jeg med Horaz: Tides, at alta stet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Soracte, Permitte Divis cactera, qui simul Stavere ventos acquore forvide. Deproeliantes, nec cupressiNec veteres agitantur orniQuid sit futurum eras, fuge quarere, et Quem Sors dierum cunque dabit, luero UdponeDa vi flere Timer igjennem i den høieste Nydelse havde slugt enhver ypperlig Udsigt, betraadte vi den nedad førende Buskstie og naaede snart Bøhmens Grændse, hvor rundt omkring majestætiske Klippe-Grupperinger sluttede sig til Skov høiden. Er man omtrent en halv Time skredet frem paa den af tæt Løvskov omgivne Vei, saa aabner sig til Venstre for den overraskede Vandrer en ubeskriveligen delig Udsigt til Prebischgrund, Rosenbjerget, og sammes Omegn. Kun vor Cicerones Forsikring, at paa selve Prebisch-Porten skulde snart høiere Nydelse ydes os, kunde løsrive mig fra dette uforlignelige Sted. – Endeligen bestege vi, efter mangfoldige Udsigter til den paa ophøiede og yndige Situationer rige Omgivelse, Elb-Højlandets Culminations-Punkt - PrebischPorten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Det vidunderlige ved denne Kjæmpehalle, det uforlignelige Standpunkt paa dens Hvælvings Top, det paa dette Sted beseete Pragtmalerie, at skildre alt dette med Ord, maa jeg undlade, for ikke da i fattig Prosa at dukke under, hvor Synet af den største Naturbygning opvakte hos mig den høieste Begeistring for Skaberen, og det Umaalelige i hans Verden! Solen dalede – og vi maatte igjen forlade hiint jordisk himmelske Paradis. Efter endnu flere Gange at have skuet tilbage paa den kolossalske Prebisch-Kegle, naaede man efter Gjennemvandringen af den maleriske Bielgrund, om Aftenen henimod Klokken 10 til Landsbyen Hirniskrezschenved Elben, hvor vi fandt et temmeligt beqvemt Natteleie, og hvor Erindringen af det mangfoldige i Dag nydte Skjønne snart vuggede os i en blid Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Indenlandske Efterretninger. Om Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden, har en Jndsender i Aalb. Avis fremsat nogle bemærkninger, der vistnok fortjene nærmere Eftertanke og Undersøgelse. At denne Naturbegivenhed, som Nogle ansaae for ønskelig, har været høist fordærvelig for Liimfjordens Beboere, antager han for afgjort, thi alene i det ene Østerild Sogn ere ikke mindre end 30 Familier, hvis eneste Næringsvei var Fiskeriet i Liimfjorden, blevne brødløse og komne under Fattigvæsenets Forsørgelse, og skeete der en Optælling fra Hals til Agger af de Familer, som har havt samme sørgelige Skjæbne, mener Jndsenderen at man vilde studse over de gruelige Virkninger af denne voldsomme Naturbegivenhed. At det salte Vand, som nu i 4 Aar er strømmet igjennem Liimfjorden, aldeles har ødelagt dens talløse Slægter af de skjønneste Ferskvandsfisk, for hvilke Fjorden var ligesom et uudtømmeligt Basin, er, desværre, kun alt for sandt! Det vigtige Aalefiskerie er ogsaa siden overordentlig formindsket; men en endnu vigtigere Indtægtskilde, det betydelige Sildefiskerie, er siden hiin Naturbegivenhed ligeledes efterhaanden aftaget, og det sidste Par Aar synes at lade befrygte, at denne saa Manges eneste Næringsvei vil aldeles forsvinde. Jndsenderen formoder nemlig: at Gjennembrudet ved Agger vil have den samme Virkning for Fjordens Bund, som Flyvesandet har for de Havet tilgrændsende Jorder; hvor disse dermed bedækkes, forsvinder al Vegetation. J Liimfjordens Vige er det at Fiskeyngelen overhovedet, og Sildeyngelen i Særdeleshed, har havt sit Tilhold, da den frugtbare Fjord Vegetation dertil frembød den ønskeligste Leilighed; men naar nu Fjorden og samtlige dens Vige efterhaanden bedækkes med Flyvesand, ville Sildeskimlerne sandsynligviis søge andensteds hen Jndsenderen mener derfor, at man jo før jo hellere bør være betænkt paa igjen at tilstoppe Agger-Canal, hvilket vel uden Vanskelighed kunde skee med nedsænkede gamle Skibsvrag, fyldte med Steen og Sand, saameget mere, som Havet allerede før, til forskjellige Tider, selv skal have tilstoppet sine tidligere Gjennembrud. Men ikke nok hermed, man maatte ogsaa, ved en fast Dæmning af Blaaleer, der skal findes i de mod Havet grændsende Bakker, søge at forebygge, at ikke Havet ved given Leilighed atter skal aabne sig en ny Indgang, over den flade Jordstrimmel, paa et andet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
J Viborgs Samler læses følgende indsendte Stykke: Nytten af Pramfarten fra Bruunshaab ved Viborg til Randers har i afvigte Sommer og Efteraar viist sig. Prammen af 130 Tdr. RugsDrægtighed har gjort ikke mindre end 13 Reiser med Stykgods, Kornvarer og et lidet Qvantum Tørv, og enhver Reise har afgivet til Prameierne en ikke ubetydelig Indtægt, skjønt Fragten, paa 1 Td. Korn til Randers, blot er blevet betalt med 12 s. Tegn og Fragtgods pr. 100 Pund med 8 s. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Ved denne Pramfart vil den betydelige Forskjæl der er paa Kornpriserne i Viborg og Randers, ofte 1 Rbd. pr. Td. Rug, snart hæves til Fordeel for Landmanden, og Landstranporten fra Randers, som forøger Priserne paa alle Varer, der hentes sammesteds fra, vil nu tildeels bortfalde. At lette Communicationen tilvands mellem Forskjellige Steder maa stedse være fordeelagtigt, og om end Nytten ej strax øynes vil den dog sjelden udeblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
En ny Communication fra Rinds og Nørlyng Herreders østlige Dele til Liimfjorden, ved Hielp af Skaltz Aae, er paatænkt at aabnes om mueligt til næste Sommer, og i hvorvel den, for det første, kun synes at være fordeelagtig for Træmaterialiers og Tørvs Fremførelse fra Thiele, Bigum og Fastruplunds Skove, samt fra Løvel Sogns Moser, kan den dog, maaskee i Tiden, hvis Skaltz Aae ogsaa høiere oppe kan vorde seilbar for Pramme, et vorde uvigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Blandede Efterretninger. Livlægen Hensler til Fr. Nicolai. En Brevvexling mellem dem vedvarede 1766. 1791, i hvilken Tid Hensler ogsaa var Medarbeider i Allgem. deutschen Bibliothek. Der haves en stor Mængde Breve fra ham, hvilke især angaae hans indsendte talrige Recensioner i det medicinske Fag. Dog yttrede han ikke sjelden sit Mishag over andre partiske eller alt for strænge Recensioner i Bibliotheket, paa hvilke han gjorde Nicolai opmærksom, og viiste ham hvorledes deres Forfattere havde skrevet nu lidenskabeligen, nu uden at være saakyndige. Han selv var samvittighedsfuld i den Grad, at han ofte sendte Bøger, der bleve tilstillede ham, for at recenseres, tilbage, fordi han havde Betænkeligheder, enten naar Forfatterne vare hans Venner, eller der imellem ham og Forfatteren kunde være en Spænding, og han da frygtede for, at der let ved Recensionen kunde, som han udtrykte sig, indløbe noget Menneskeligt. Han havde imod alle literære Feider; og Aandsrovar for ham det høieste Gode. Von Gocking eiede disse Breve, af hvilke nogle læses i der Gesellsch. d. A. 74. 75. 76. Basedow. J et af bemeldte Breve siger Hensler: "Hvad jeg mener om Basedow, Hans hele Plan har den Hovedfeil, at han vil have Forstand hos Børn, førend Naturen giver den. Han kan vanskeligen faae sit Værk istand. Overhovedet er Basedow langt fra ikke saa uegennyttig, som mange vil paastaae." ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
En ny græsk Kirke i München bliver opført og indrettet. Den 17 Novbr. ankom til bemeldte Stad de Foræringer Keiseren af Rusland ved det kongl. bayerske Gesandtskab har sendt Kirken. De bestaae i pragtfulde kirkelige Klæder af Fløiel og andre Stoffer, paa det rigeste gjennemvirkede af Guld og Sølv, fremdeles i Malerier og Bøger, som vedkomme Gudsdyrkelsen, iblandt hvilke især en Messebog er mærkværdig med tunge rigtforgyldte Futteraler og de fineste Emailmalerier, og endeligen en fuldstændig Samling af alle til Gudstjenesten hørende vasa sacra i Sølv og Guld, deriblandt en stor Kalk, der er udmærket lige saa meget ved det rige Stof, den bestaaer af, som ved den smagfulde Kunst, hvormed den er forarbeidet, og dens Malerier i Email, og en Tabernakel paa 8 smaa Støtter af den skjønneste Siberiske Jaspis. En græsk Maler, der har paataget sig Kirkens Udziring, har nu ogsaa fuldendt sine Malerier, og i det hele ere Forberedelserne til Kirkens Fremstillelse i sin Fuldendelse saa vidt komne, at man med Bestemthed seer imøde dens højtidelige Aabning, paa St. Nikolausdagen, eller den russiske Monarks Navnedag, der indfalder den 6 Dec. eller den 18 efter gammel Stil. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Jule- og Nytaarsgaver i England. J London er hos Ackermann udkommen en For get me not for 1830. Den for Aaret 1829 vandt saa overordentlig stort bifald, at der af samme skal være solgt 16500 Exemplarer i det engelske, 1500 i det spanske, 1500 i det tydske, og 1000 det franske Sprog. J typographisk Eleganz, og i alt hvad der hører til Formen, har intet tydske Produkt i Almanak-Literaturen naaet den, og dens indvortes Værd har svaret dertil. Den nu udkomne staaer ikke tilbage for forrige Aars. De digteriske Bidrag ere vel ikke talrige, men Læserne have vundet ved at Redacteuren, Hr. Schober. har truffet et omhyggeligere Valg. Jblandt Digtene er et forhen utrykt af Lord Byron, hvilket især har sin Interesse ved, at det er et af hans første Forsøg. Mange Bidrag ere tagne af den tydske Literatur. Bogen er forskjønnet ved en Række af Staalstik, der i technisk Fuldkommenhed og Finhed neppe overtræffes. De ere tildeels stukne efter kostelige Originalmalerier i private Samlinger. Saaledes iblandt flere Undine, et Malerie af Tydskeren Retzsch i den østerrigske Gesandts Fyrst Esterhazy's Gallerie. - Paa samme Forlag og af samme Redacteur er udkommet Juvenille Forget me not, første Aargang, indeholdende Fabler, Digte, moralske Fortællinger o. s. v. og fortjenende meget Bifald. L. B. d. B. H.v. Humboldt. Efterat denne udmærkede Lærde Reisende har tilbagelagt en Reise af 15000 Werster (2142 tydske Mile) er han d. 13 Nov. kommen tilbage til St. Petersborg; og ved den naadigste Modtagelse af Kaiseren tillige givet St. Anne-Ordenen af 1ste Klasse med den Kaiserlige Krone. Professorerne Rose og Chrenberg have faaet St. Anne-Ordenen, 2den Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Den berømte Chemiker Vauquelin er død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
For dem der ukyndig med indisk Literatur og Poesie ønske at indføres noget i samme tjener et fransk Skrift: Monumens literaires de Inde og Melanges de literature sanscrite, contenant une exposition rapide de rette literature, quelques fraductions jusqua present ineditus, & une aperou du systemme religieur & philosophique des Indiens, d'apres leurs pro pres livres, par A. Langlais. Paris 1821. 8. Rec. i Gott. gelehr. Anz. Oct. 160.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 December 1829. Hamburg 2 M. a vista 27. Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. N. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 147 1/2 148 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Nationalbank-Obligationer 102 1/2 103 Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1833.) Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar k. S. 6 pCt. norsk Laan, i Banen. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 99 1/2 100 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. ..... i Banco. 63 68 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 71. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Nyeste Skilderie af 5 kjøbenhavn. HavannannanaaSexogtyvende Aargang. No. 97. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 December 1829. Ove Malling. angaaer Ved at læse de korte Efterretninger, der i Dagen Nr. 285 bleve hensatte om den hæderkronede Olding Fædrenelandet nyelig har tabt, blev mig bragt i Minde det Spørgsmaal, der ofte blev gjort mig og hans kort Tid forud bortkaldte Ven, Professor Nyerup, da denne med mig udgav Samling af fortjente danske Mænds Portratter med biographiske Efterretninger,) nemlig: hvorfor man ikke i samme fik Mallings Portrait og Biographie? Saadant Spørgsmaal maatte vi høre om Udeblivelsen af flere Hædersmænds Portraiter med Biographier, og hvad i den Henseende var at bemærke blev tildeels besvaret i Fortalen til Capitain W. H. Fr. v. Abrahamsons Portraithæfte. Da Ove Malling yndede vort Foretagende, ja ønskede, at det ikke maatte standse saa drøftede han godhedsfuld ethvert Ord, og enhver Sætning i denne Fortale, for at det, som *) Denne Samling, bestaaende af tre Vind indeholder tolv Portraiter med Biogr. nemlig: I. B. 1798. Vernstorff, Birkner, Nyberg, Saxtorph. - II. B. 1799. Balle, Huth, Suhm, Wiedewelt. – III, B. 1800-1806. B. Anker, Jac. Baden, Baggesen. Tode. deri blev sagt, skulde være saa meget mere grundet paa den nøjeste Undersøgelse; den Klarhed og Skjønhed, hvormed de deri anførte Sandheder ere fremstillede, hidrøre saaledes for en Deel fra denne tænksomme, og fiintfølende Mands venskabelige Deeltagelse. De Timer, hvori jeg nød denne ypperlige Mands saare belærende Underholdning ere blevne mig uforglemmelige. At min Kunstflid derved ikke lidet blev opmuntret, til Værkets raske Fortsættelse, erkiendes af Aarstallene under de 6 Portraiter som udkom i Aarene 1805 og 1806 af den fornyede Udgave af Portraiter og Biographier,) indtil det ulykkelige Aar 180, forvoldte ubehagelig Standsning. Den bortgangne Olding skjænkede tillige fornøden Tid til at jeg ogsaa kunde til Samlingen tegne efter Naturen hans Portrait, og han tillod mig derefter at stikke det i Kobber, imod Løfte fra min Side, at intet Aftryk maatte udhænges til Salg paa Børsen, eller paa andre offentlige Steder, hvorimod han gav mig det Løfte, at ville selv forfatte sin Biographie, til Optagelse i Portraitsamlingen. Da dette Løftes Opfyldelse udsattes fra Tid til Tid, formedelst de overvættes mange Forretninger han havde, og da *) Disse sk. Hefter indeholde Biographierne og Portraiterne af 1. W. H. Fr. v. Abrahamson. 2. Callisen, 3. Nordal Brun, 4 Fabricius, 5. Bastholm, og 6. Pfingsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
en Hædersmand ønskede Portraitet fuldført paa Kobberplade til Uddeling iblandt Venner, saa overlod jeg til ham saavel min Originaltegning, som Kobberpladen, med den Betingelse, at naar jeg fik Manuskriptet til Biographien, skulde Kobberpladen vorde mig laant, for at de fornødne Aftryk til min Portraitsamling deraf kunde tages. Maatte nu nogen Videnskabsmand, der kjendte den afdøde Minister, ville forfatte hans Biographie, saa er der ingen Tvivl om, at man kunde faae hin Portraitplade laant til dette Brug. Portraitet blev tegnet da Manden var i de kraftfuldeste Aar, og det maatte vel være mangen Fædrenelandets Ven kjert at gienkalde i Mindet, ved at betragte det, hvorledes han da var. Det var da paatænkt, at sætte nogle faa udtryksfulde Linier under samme, og nogle af Mandens skjønsomme Højtagtere gave forskjellige Udkast dertil. Jntet af disse kom under Portraitet, men de bleve samlede stukne paa en Kobberplade af samme Størrelse som Portraitpladen, for at de kunde ledsage Portraitet, saalænge indtil den ønskede Biographie kunde vorde færdig. Da disse Stropher vist nok kunne interessere Mange, saa meddeler jeg dem til behagelig Optagelse i Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Et andet Portrait, som ogsaa for hin Portraitsamling var bestemt, men hvortil Biographien ogsaa efter indløbne Omstændigheder udeblev, var den ædle Ludvig Greve af Reventlovs til Brahetrolleborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Kjøbenhavn d. 11 Dec. 182. S. L. Lade. De ovennævnte Stropher ere disse: Est animus Ili rerumque prudens & secundis temporibus dubiisque rectus. Hans Sjæl er rig paa Kundskab og Erfaring og fast i Medgang og i Modgang. nisquid er Mallingio amams, quiegid miramur, manet, mansurumque est in animis hominum, fama rerum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Hvad vi hos Malling elske og beundre, varer og skal vare, i Menneskers Minde, i Historiens Mund. Skue Sandheds blide Tolk og mandig Klogskabs Ven. Ham Dana gav sin Krands, thi han fortjente den. Hvad du aner i Mandens Træk, og skimter i Øiet, Skuer du grant i hans Færd, Sindighed, Visdom og Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Spørgsmaal om Postpapir. Forleden afgav Jndsenderen et franqueret Privat Brev paa Posthuset, der bestod af 1 1/2 Ark Postpapir, hvilket igjen laae i en knapt udklippet Convelut af samme Sort Postpapir, herfor maatte betales som for 3 Breve. - J den Anledning spørges, da maaskee Flere tillige ønskede samme Oplysning: haves der Postpapir, hvidt og tæt, hvorom med Rimelighed kan formodes, at 1 Ark paa Posten kun vil regnes for et Brev, Og hvor faaes, i saa Fald, dette tilkjøbs En Embedsmand. i Provindserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Indenlandske Efterretninger. En Sparekasse for Cheltoft er traadt i Virksomhed paa Hendes Majestæts Dronningens Fødselsdag d. 28 Octbr. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Tvende som Lærde, og Skribentere bekjendte Mænd ere ved Døden bortrevne; nemlig Etatsraad og Professor i Lovkyndigheden Fred. Theodor Hurtigkarl, R. af Dbr., død d. 1 d. M. 66 Aar gammel; og Dr. og Professor samt Medlem af nogle lærde Selskaber Niels Hofman Sevel Bloch d. 1 Dec. 68 1/2 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
Blandede Efterretninger. Afdøde Dr. Troja's Værk om Been. Den Bearbeidelse af samme, som fra Hr. Archia og Ridd. Dr. Albr. v. Schønberg's Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-05
forrige Aar er udkommen, under Titel, Dr. Michel Troja nene Beobachtungen u. Versuche uber die Knochen. Nach dem nie bekannt gemachten, Originale aus dem Jtalianischen ins dentsche uber tragen, umgearbeitet, mit Anmerkungen, Zusatzen, und emer Biographie des Verfassers versehen von Dr. J. J. Albr. v. Schønberg etc. Mit 5 Kups. Erlangen 1828. 198 S. in Qvart, er i Gött. g. Anzeig. d. A. 162163 med megen Roes bedømt.