JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
J forrige Uge skete Jndbrud hos Huusmand Niels Christiansen i Vibehusene paa Ledreborg Gods. Tyvene søgte at qvæle Konen, for at bringe hende til Taushed, men Manden slog de saaledes, at han døde fire Dage derefter. Ved Sønnens, en Krøblings, Angstskrig flygtede Misdæderne. Man har til Arresten indbragt, som mistænkt, den for kort siden friefundne Søren Sørensen, der var beskyldt for Deelagtighed i de i Roeskilde Egnen begaaede Røverier. - Det er sørgeligt, at man nu saa hyppigt erfarer slige Forbrydelser, der høre til de skammeligste Brud paa Almeensikkerheden; thi burde ikke den desværre, ofte afsides boende fredelige Landboe kunne sove trygt i sit Hiem, uden Fare for pludselig at paagne omgivet og mishandlet af Stiemænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Om Færgemand Linds bekiendte Reise til Petersborg i aaben Baad meddeler Helsingøers Avis af 25de f. M., at et Brev fra Lind selv, hvilket en skrevet i Pillau og kun 4 Dage gammelt, følgende: Til Pillau ankom Lind med sin aabne Baad den 19de Novbr. om Aftenen Kl. 8, efter, foruden andre Ubehageligheder, at have faaet Fok og Seil aldeles i Stykker, der nu afløses af nye. Jeg føler ikke siger vor mærkelige Reisende - det mindste til Kulde eller Frost, kun er jeg bleven noget krum, formodentlig af den bestandige Sidden, ved Roret; thi dette maa, naar man i nogle Dage og Nætter neppe kan vende sig, trætte ogsaa stærke Knokler. Jmidlertid holder jeg meget af saadan Kommers for at see, hvorvidt man kan drive det. Jeg troer neppe i dette Aar at naae Petersborg."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 15de November er Licent. Theol. og Lærer ved Landkadetakademiet, A. F. Silverberg, beskikket til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Skanderborg; personel Kapellan for Ørvek Menighed i Fyen, B. Lindhardt, til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ribe, Kand. Juris F. C. Frederiksen til Kopiist i Justitskontoiret under Landsover- samt Hof- og Rtadsretten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Under Rentekammeret: Den 29de October er Overinspekteur ved Saltværket i Oldesloe, Justitsraad, Dr. Med. F. A. Lorenzen, Ridder af Dannebrogen, og den 5te November, Bygningsinspekteur for Hertugdommet Holsteen, F. C. Heylmann, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra deres Embeder. Under sidstnævnte Dato, Volonteur F. H. Alders beskikket til Kopiist i de under Rentekammerets tydske Fag henhørende Kontoirer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Under Generalpostdirectionen. Den 8de November er Exam. Juris og Volonteur i Direktionens Sekretariat for Landbefordrings- og Vandtransportvæsenets Sager, W. D. C. N. Herholdt, beskikket til Kopiist i Direktionens danske Sekretariat, og Volonteur i sidstnævnte Secretariat Exam. Juris D. Bojesen, til Kopiist i Revisionskontoiret under Generalpostdirectionen, samt Volontairerne ved Direktionen, C. T. Bruun og N. C. Petersen, forundt Prædikat af Kopiist.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
AVERTISSEMENTS. No. 10 af Ugebladet "Den danske Bondeven, redigeret af Pastor Børresen, er udkommet og indeholder: 1) Om Lykken; 2) Det farlige Naboskab; 3) Hyrdehunden; 4) Selv antændelse; 5) Efterretning; 6) En Fortælling; 7) Kiøbenhavns Torvepriser den 25de November. Paa dette Ugeblad, der udkommer hver Løverdag og koster 24 s. qvartaliter, modtages Subskription hos Bogykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Fredagen den 9de d. M., Formiddag Kl. 10, vorder i Øde marks Skov afholdt offentlig Auction over endeel Ege-, Bøge og Elle- Udhugst, samt over nogle Bøgekiævler tienlige til Gavngiørende; Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 1ste December 1836. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Torsdagen den 15de December d. A., Formiddag Kl. 11, bliver i den Hr. Kiøbmand H. H. Schou tilhørende Gaard paa Slagelse Nyetorv ved offentlig Auction bortsolgt 2 brune Kiørehopper, et lakeret Seletøi, en tosædig Kareth med 2 Bi hiul, endeel Staldreqvisiter, samt nogle Fødevarer, hvoriblandt 5 Ottinger Smør, Oste m.m., Alt tilhørende Frue Majorinde v. Bornemanns Stervboe; hvilket herved bekiendtgiøres, ligesom ogsaa, at der som Appendix ved samme Auction vil blive bortsolgt en mørkebruun Hest, 8 a 10 Aar gammel, 10 1/2 Qv. høi. Slagelse den 2den December 1836. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Torsdagen den 8de December 1836 bli Skovauction, der i Treskielskoven afvoldet offentlig Auction over Bøgetræer paa Roden, hvoraf nogle ere tienlige til Gavnrømmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Auctionen beynder om Formiddagen Kl. 10 ved Jndkiørselen til Skoven fra Lillefrederikslund. Frederikslund den 2den December 1836. N. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Jndustrie. Til nedsatte Priser sælges ved Undertegnedes Fabrik NB. følgende: en Korntørremaskine til 350 Rbd.; Winstrupske Kornensemaskiner med 6 bevægelige Sold til 35 Rbd.; store Kieler dito med 4 faste dito til 33 Rbd.; mindre Kieler dito med Jernviste, 3 dito 2 1/2 Tomme til 25 Rbd.; Patent dito med Træhiul og 3 Sold til 14 Rbd.; Staaltraads Soldvæverarbeide til Harper, Rensemaskiner, Grynqværne, Korntørremaskiner til 2 Mk. Qvarteret; Kiøllefold efter Breddens Forskiellighed til 6, 7 a 7 1/2 Mk. pr. Alen. Jernrammerne til Kiolleflagene og Soldenes Paabinding udføres til billigst Priis Fine dobbelte Karter til 5 Rbd. 2 Mk. og 10 s.; dito dito lidet mindre til 5 Rbd. 12 s.; enkelte dito til 4 Rbd. 4 s., fine Farvekradsere 6 Rbd.; Alt pr. Dousin. Af alle ovennævnte Gienstande haves Varer færdige. – Siden disse Fabrikkers Oprettelse 1824 og til Dato er forfærdiget følgende: 76,900 Par Karter (i dette Aar over 14,000 Par), af Rensemaskiner, 345 Stkr.; af Stangharper 150 Stkr.; af Soldvæverarbeide circa 3000 Alen. Arbeidslønnen er nu 14 til 1500 Rbd. om Aaret. Som ubrugelige til Karter sælges finere og grovere Bindetraad til Guldsmede til 2 Mk. 4 s. pr. Pd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Hos Hr. Kiøbmand J. Kierulff i Slagelse kan mine Kiølle flage med Jernrammer tages i Øiesyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Assens Kongel, privilegerede Jndustrieanlæg, den 2den November 1836. H. Rasmussen, Eier af Fabrikken m.m.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
At jeg ved min Søn fortsætter Snedkerprofessionen efter min afdøde Mand Snedkermester, Hans Christian Herlow, tillader jeg mig herved at bekiendtgiøre, med den Forsikring, at det vil vorde min alvorlige Bestræbelse, at det Værksted, der skal bære Navn efter min Mand, maa vinde og bevare den Tillid hos mine ærede Medborgere, som det har ved Driftighed, Duelighed og Retskaffenhed erhvervet sig. Slagelse den 1ste December 1836. Marie Kirstine Herløw, født Jørgensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Sparekassen for Ringsted og Omegn, udbetaler i forestaaende Termin Renter paa Raadstuen i Ringsted den 12te, 13de og 14de December om Formiddagen Kl. 9, og paa Raadstuen i Slagelse den 15de December, Formiddag Kl. 10. Til disse Tider modtages ogsaa Jndskud. Forøvrigt er Contoiret paa Ringsted Raadstue fremdeles aabent hver Onsdag Formiddag Kl. 9.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Jfølge Dom og derefter effectueret Udlæg, bliver Mandagen den 12te December 1836, Formiddag Kl. 10 slet og følgende Dag, om behøves, ved offentlig Auction som afholdes paa Hagestedgaard ved Holbek, for forrige Forpagter Mari boes Regning, bortsolgt endeel Kornvarer af Rug, Byg Havre, Bankebyg og Ærter, dernæst forskiellige Kreature og et betydeligt Jndboe af Meubler, Sengklæder, Sølvtøi, Jern Kobber= og Træfang, samt endeel Vogne og Avlsredskaber, hvorover de trykte Fortegnelser vil blive at erholde nogle Dage for Auctionen paa Herbyegaards Skriverstue, saavelsom paa Auctionsstedet og i Holbek hos Hr. Giæstgiver Petersen. Det Bortsælgende forevises paa Hagestedgaard 2 Dage før Auctionen fra Kl. 11 til 1 daglig, og blive de nærmere Conditioner bekiendtgjorte ved Auctionens Begyndelse. Sangunderviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Mandagen den 5te dennes begynder Undertegnedes Syngeskole. De Elever, som have tegnet sig til samme, ville behageligst give Møde paa Borgerskolens Lokale Kl. 6. De der endnu ønske at deeltage kunne behageligst give Møde paa samme Tid. Slagelse den 1ste December 1836. L. H. Mannheimer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Filialselskabet for Trykkefrihedens rette Brug for Slagelse Bye og Omegn, holder Mandagen den 5te December, Eftermiddag Kl. 5, en Generalforsamling paa Byens Raadstue, hvortil de ærede Medlemmer herved indbydes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
En Stuepige, der er forsynet med antagelige Anbefalinger, kan strax erholde Condition paa en Herregaard i Nærheden af Slaaelse. Aviserpeditionen anviser. at bekommes daglig hos Colerager Schwartzenhauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Undertegnede, som i nogle Aar har boet i Skielskøer er nu flyttet til Slagelse, og anbefaler sig til enhver som maatte behøve hans Arbeide, saavel i Meubel, som i Bygningsarbeide, lovende at ingen Flid skal blive sparet, paa at præstere godt Arbeide, efter de brugelige Facons, og for den billigste Betaling, som er muelig. Min Boepæl er hos Hr. Farver Boeck paa Smedegade. Slagelse den 28 November 1836. A. Hornung, Snedkermester. 275 Rbd. 5 Mk. 14 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler, under Waldbyegaards Gods, kan i førstkommende 11te December Termin 1836 erholdes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til Forvalter Lind paa Waldbyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Stueetagen i min Gaard paa Hiørnet af Rosen gaden og Sveitserpladsen kan faaes tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. Slagelse den 25de Novbr. 1836. Axel Graae Rye. Den ene Kielder-Leilighed under min Gaard paa Nyetorv er fra førstkommende Paaske Flyttetid at erholde til Leie. S. sal. Ebbesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Hør og Hamp Fabrik. Udmærket god Hør a 2 Mk. 8 s., a 2 Mk. 4 s.,a 2 Mk., samt klare Blaar a 16 s., a 12 s., faaes i Frederiksberggaden Nr. 10 i Kiøbenhavn. F. S. Willemann. (Handlende gives Rabat.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
En meget lettrækkende Wienervogn med alt Tilbehør, er til Salg hos Maler Cantor i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Et godt Huus med Hauge af circa 1 Td. Lands Størrelse, hvori er en betydelig Deel Frugttræer, kan til 1ste April faaes til Leie paa fordeelagtige Vilkaar. Aviserpetionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-03
Ved Altonas 1310de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
22de Aarg. all No. 97. eller: EnSlagelsengeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 6. December 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Historisk Jndledning til det store Franske Værk om Ægypten, af Fourier. (Med nogle bemærkninger af Oversætteren.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
(Fortsættelse.) Da det Romerske Herredømme blev ikke længer holdet opret ved en viis og kraftfuld Statsbestyrelse, ved Soldaternes Tapperhed, ved Sædernes Uforanderlighed og ved Statskonsten og Religionen, saa bleve alle Provinserne uden Vanskelighed oversvømmede af Horder, som næsten vare vilde og som nogle Aarhundreder tilforn havde været fordrevne indtil Rigets Grændser. Araberne, som man kan kalde de sydlige Schyter, indfandt sig nu ogsaa for at tage Deel i dette umaalelige Bytte Disse uvidende, men krigsvante Mennesker, som vare hærdede i Strabadser, fattige og rovbegiærlige, giorde det, som Gotherne, Longobardere og Gepiderne vilde, og endnu hurtigere have gjort i deres Sted. Det blev ikke mindre let for dem at trænge ind i de øvrige Asiatiske Lande; thi Persien, som blev rystet af sine egne Uenigheder og af udenlandske Krige kunde ikke forsvare sig mod de svageste Fiender. Den samme hellige Bog, som havde været den første Aarsag til deres Forening og Fremgang, standsede siden Udviklingen af deres Aand. Dersom disse Nationer havde, ligesom Occidentens Nationer, erholdet den uvurdeerlige Fordeel at faae en Religion, som var gunstig for Konsterne og nyttige Kundskaber, saa havde de dyrket og perfectioneret alle Dele af Philosophien. (Dette er nok neppe saa afgjort. Orientalerne synes ikke at have et naturligt Anlæg til philosophisk Dannelse) Dette Folk viste sig snart at være aandrigt og civiliseret; det giorde store Fremskridt i Poesie, Bygningskonst, Medicin og Geometrie, Physik og Astronomie; det har bevaret og overleveret os en stor Mængde udødelige Værker, som tiente til at bringe Oplysningen igien tilbage til Europa. Men den Muselmanske Religion kunde ikke tillade at Forstanden blev saaledes opklaret. Araberne maatte enten renoncere paa deres Gudsdyrkelse, eller vende tilbage til deres Forfædres Uvidenhed (hvorfor?) De forstode især ikke den Konst at bestyre en Stat, og alt det som tiener til at begrunde og vedligeholde denne. De Barbarer, som forenede sig med dem og tiltoge sig deres Authoritet, (Chalif-Værdigheden?) kunde ikke antage Jslamismen uden tillige at foragte Konsterne, Vibenskaberne, Jndustrien og alle Okcidentens Opfindelser, (Alt dette er hverken opklaret eller beviist og er kun løs Passiar.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Det kristelige Ægypten, som i lang Tid var foruroliget ved de religiøse Stridigheder, underkastede sig frievillig de første Chalifers Aag: det blev nu underkastet de Muselmanske Staters Skjebne. Kopterne, som havde indbudt Seierherrerne, bleve nu befriede for Grækerne men bleve nu aldeles undertrykte og hensvondt til et ringe Antal. Det var i Begyndelsen af denne Revolution, at Mahomedanerne tilintetgjorde de ikke faa litteraire Skatte, som endnu vare tilbage i Alexandrien. De Bøger, som Polomæerne havde samlet i denne Bye, tilligemed de Pergamensiske Kongers Bogsamlinger vare for den største Deel blevne ødelagte under Cæsars og hans Efterfølgeres Feldttoge, Voldsgierninger i alleSlags Skikkelser, som vare blevne gientagne i 6 Aarhundreders Forløb, havde midt under uophørlige Krige og Uroeligheder, som de theologiske Stridigheder, havde foraarsaget, tilintetgjort disse store Oplag af Oldtidens Kundskaber og Vildfarelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Ægypten fornam Virkningerne af de Aarsager, som giorde Arabernes Rige uenigt fra sin Begyndelse af, og det varede ikke længe inden det blev til en uafhængig Stat. De Fatimitiske Chaliter opsloge deres Residents i Staden, som de havde bygget og prydet med nogle offentlige Bygninger. Deres Herredømme blev kuldkastet af den berømte Saladin, hvis Daad satte Europa i Forundring, og som i en lang Tid regierede over Ægypten og Syrien. Denne Revolution foraarsagede Oprør og Hævn, og havde betydelige Forandringer i de religiøse Skikke og Administrationen til Følge. De Mammelukkiske Sultaners Okkupation giorde en Ende paa dette Dynastie. De Chalifer og Fyrster, som nu fulgte efter hinanden i Regieringen, havde i lang Tid betroet deres Staters Forsvar og deres Personers Bevogtning til udenlandske Soldater, som havde Hiemme i det vestlige Asien. Cheferne for disse Tropper, som man uklogt havde hævet til de høieste Poster, tilloge sig, under forskiellige Benævnelser, deres Herrers Magt og giorde sig uafhænge, ge. Begivenheder af dette Slags ere karakteristiske i de Asiatiske Nationers Historie. Den Opstand, hvori den sidste af de Saladinske Fyrster omkom, er bleven mere bekiendt i Europa, fordi nogle af Kors togenes Fyrster vare Øienvidner dertil; men i mere end 4 Aarhundreder vare ligesaadanne Revolutioner passerede i Ægypten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Paa den Tid da Ægypten og Syrien erholdt nye Herrer undergik de politiske Forhold og Nationernes Handel uhyre og uventede Forandringer. Jngen Epoche i Historien er mere frugtbar paa store Begivenheder. Den Ottomanniske Magt udbredte Skræk over Europa og Asien; flere kristelige Stater ophørte at erkiende den romerske Paves Myndighed; Jslamismen undergik en lignende Revolution og en nye Sekt, begunstiget af de Sofis, adskilte de mahomedanske Lande, Frankerige lagde sig efter de skiønne Konster, som giorde Jtalien berømt. Navne Frantz den 1ste, Soliman og Karl den 5te opfyldte hele Verden. Europa, som endelig kom til at bruge sit eget Genie, giorde sine borgerlige Jndretninger fuldkomnere og sine Monarkiet mægtige ved Oprettelsen af staaende Armeer. Bogtrykkerkonsten, Kundskab om Søevæsenet og de militaire Jndretninger giorde Fremskridt. De Foretagender, som bleve udførte af Kolumbus og Vasco de Gama, holdt Alle i en spændt Opmærksomhed. Portugiserne og Spanierne, som reiste ud fra deres Havne i en modsat Retning, bleve forundrede over at møde hinanden paa den samme Udkant af Asien Ønsket om at bemægtige sig Orientens Handel havde frembragt disse Opdagelser, og Jndiens rige Produkter bleve nu ogsaa virkeligen bragte af en forhen ubekiendt Vei. Ægypten, hvor disse vare blevne henbragte i saa mange Aarhundreder og som transporterede dem til de forskiellige Lande i Europa og Afrika, tabte de Fordele, som den havde erholdt af Stifteren af Alexandrien. Portugisernes Erobring skadede isærdeleshed Venetianerne, som en frygtelig Alliance ikke havde kunne tilintetgiøre, og som vare i Besiddelse af alle Tilgangene til den Jndiske Handel. De saae deres Storhed at tage af uden at den kunde vende tilbage. Endelig de Forhold, som forbandt en Mængde Byer og Stater, bleve snart afbrudte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Paa samme Tid oprettede Europæernes uroelige og ærgierrige Aand nye Forhold imellem de Verdensdele, som ere meest bortsternede fra hinanden. Utaalmodige efter at anvende nye Redskaber for deres Magt, betiente de sig af Kampasset for at styre hen til ubekiendte Lande, og af Skydegevær for at undertvinge Nationerne. De fandt i de Amerikanske Biergværker kostbare Metaller, som vare nødvendige for at forflere Ombytningsmidlerne i Orienten og de disponerede over Jndvaanerne i Afrika for at dyrke de nye Besiddelser. Venitianerne, forenede med Mammelukerne og siden de Ottomanniske Fyrster, bestræbte sig forgiæves for at ødelægge Portugisernes Besiddelser i de Orientalske Have. De første foresloge at bringe Dalmatiens Skovtræer til Nilens Bredder og derfra til Suez for at bygge en Flaade; man erholdt i Begyndelsen nogle Fordele af at anvende disse Kræfter; men Sultan el Gauris og Sultanerne Selims- og Solimans Expeditioner kunde ikke standse de Fremskridt som Jndiens Erobrere gjorde. Dersom man kan troe nogle Reifendes Efterretninger, saa blev Ægypten truet i dette Tidspunkt af en endnu mere ødelæggende Revolution, og som vilde have blevet den sidste af alle; de forsikkre, at de Abyssiniske Fyrster i Forbindelse med det Lissabonske Hof havde ifinde at aflede Nilens Løb til det røde Hav for at giøre for bestandig de Egne ufrugtbare, som Floden bedækker med sine aarlige Oversvømmelser. Det var forgiæves at Seiervinderen ved Goa, Malacca og Ormuz tog sin Tilflugt til dette chimæriske Project; han gavnede mere sit Lands Jnteresse ved at ødelægge alle de fiendtlige Flaader. Under Albuquerque og hans Efterfølgere trængte Kong Emmanuels Skibe ind i det røde Hav og lige indtil den inderste Deel af Bugten ved Suez, at der ikke skulde være noget Punkt af de uhyre Strandbredder af det asiatiske Occan, som ikke erkiendte det Portugisiske Herredømme. Denne overdrevne Magt havde kun en kort Varighed men den havde en mærkelig Jndflydelse paa Occidentens Skjebne. Virkelig burde Ottomannerne, da de vare blevne Herrer over Ægypten, have disponeret over Jndiens Rigdomme. Denne Handel skulde have givet dem en frygtelig Marine og alle de Resourcer, som Underholdningen af talrige Armeer udkræver. De vare dengang regierede af ærgierrige, krigerigske og statskloge Fyrster, imod hvilke det uenige Europa ikke giorde uden en usikker Modstand. Dersom Gamas Opdagelse ikke havde berøvet dem denne Tilvært af Styrken, saa er det fand synligt, at de skulde have bemægtiget sig en stor Deel af de kristelige Stater, og at disse Egne, som nu ere saa blomstrende og saa kultiverede, skulde for nærværende Tid have sukket under en fremmed Magt, som er en Fiende af de nyttige Kundskaber (Fortsættes) og de skiønne Konster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Nyeste Post-Efterretninger. Man vil vide i Paris: officielt er det ikke anmeldt, at imedens Marskal Clauzel er paa Marschen mod Konstantinch, have Arabiske Stammer giort et Forsøg paa at overrumple Algier; men GeneralRapatel, som kommanderer i Staden, samlede alle sine Tropper og rykkede imod dem: Araberne holdt Stand i nogen Tid, men vege tilsidst og toge Flugten i alle Retninger. En Afdeling af Spahis var bleven omringet af dem, men giorde en fortvivlet Modstand og holdt sig saalænge til nogle Franske Eskadroner kom dem til Hielp. Mange Arabere bleve paa Valpladsen; de Franske mistede tre Lieutenanter og 10 Ryttere. J Algier har man areesteret nogle mistænkelige Arabere. Man siger at General Damremont er afreist til Frankerige for at anholde om Forstærkning. Da det Engelske Skib, Spitire, forlod Algier den 12te November, var Staden omringet af Araberne; Marskal Clauzel var den 12te brudt op fra Bona og kamperede med Hertugen af Nemours i Nærheden af Staden. Avantgarden stod 3 Lieus længere fremad. De med de Franske allierede Arabere under Jussuf ere blevne forstærkede med 800 Mand fra de østlige Bierge. Fienderne havde opstillet sig paa hiin Side af Konstantineh paa hiin Side Ascher.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-06
Det bekræftes at Russerne føre Krig med Cir kasserne for at betvinge dette ustyrlige Røverfolk; den Russiske Ambassadeur i Konstantinopel, Hr. v. Buteniew, har derfor udstedet en Cirkulaire til de udenlandske Gesandtskaber, for at bede dem at underrette deres Nations Søefarende om, at de alene maa løbe ind i Havnene Anapa og ReduteKale, og at der er udrustet en Eskadre for at opbringe de Skibe, som forsøge paa at lande paa andre Steder af Kysten. Den Russiske General Waljeminov fører Kommandoen i Cirkassien; han skal have besat Sudschuk Kale uden Modstand, uagtet de Engelske Blade have fortalt at Erobringen havde kostet Russerne 15,000 Mand. - Pesten raser i Aar frygteligt i Tyrkiet og skal have anrettet store Ødelæggelser imellem Tropperne; hele Landsbyer paa Veien fra Konstantinopel til Adrianopel, skulle være uddøde deraf.