JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
(Jndsendt.) Da det ofte er Tilfældet, især her paa Egnen at de Parceller som ere kjøbte for Forordningen af 3die December 1819. emanerede, ere solgte paa anden og tredie Haand fra de Gaarde eller andre Eiendomme hvorunder de laae da Matriculstarationerne bleve sluttede, – saa føler jeg mig opfordret til at gjøre de Grundeiere, der have været i Besiddelse af og i det nævnte Tidsrum afhændet saadanne Parceller, opmærksomme paa, at de endnu i den nye Matricul muligen ere anførte for de afhændede Parcellers Hartkorn, uagtet de derpaa udstædte Skjøder ere tinglæste og det gamle Hartkorn sin Tid fraskilt paa Amtstuen. Dette vil have den Ulempe til Følge, at en fordums Eier af en slig Parcel, vil komme til at svare Skatterne, saavel Gammelskat som det nye Hartkorns Skatter, af samme, uagtet han forlængst har afhændet den, hvis han ikke selv paataler Sagen; men da Man i de nye Hartkornslister ikke meere seer det gamle Hartkorn, men i dets Sted den saakaldte gamle Skat, saa vil enhver Bonde vist ikke kunne indsee, enten han endnu staaer anført for den afhændede Parcel eller ikke; thi paa det nye Hartkorn kan han ikke see det, da dette jo som bekjendt – snart er mere og snart mindre end det gamle. Det er derfor jeg vil opfordre enhver Bonde, til at efter regne, om den Sum, der under Navn af gammel Skat bliver opført i hans Skattebog, passer til det gamle Hartkorn hvoraf han fortiden virkelig er i Besiddelse; og for at lette ham denne Beregning, tillader jeg mig at fremsætte efterfølgende Tabel over hvad der ifølge Forordningen af 24de Juni 1840 skal svares i gammel Skat af gammelt ufrit Ager og Engs Hartkorn, nemlig: af 1 Tønde eller 8 Skjepper . . . 6 Rbd. 80 sk. 3 Fdkr. 2 Alb. Ved Hjelp af denne Tabel vil enhver Bonde vist nok være istand til at efterregne, om den for ham anførte gamle Skaer rigtig eller ikke; og derved tillige opdage, om han staaer anført for andre Eiendomme end de han fortiden virkelig er i Besiddelse af Da jeg antager det gavnligt, at disse Linier komme til almeen Kundskab, saa anmodes d'Hrr. Avisredacteurer om at forunde dem en Plads i deres respective Blade. Wostrup, den 8de Februar 1811. J. Fløe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Bekjendtgjørelser. Det bringes herved til Slægtningers og Venners Kundskab, at min Ole og Pleiefader, den hæderlige Olding, Skibscapitain, Dannebrogsmand Jacob Thjornelund i Taabol afgik ved Døden d. 5te d. M., efterat han den foregaaende Dag havde seet sin Svigerinde, min gode Moder, Enkemadame Ane Cathrine Mogensen, der i flere Aar havde forestaaet hans Huus, henslumre i Døden. Jeg hvem det blev givet at bekjendtgjøre dette SørgensBudskab om tvende mig saa kjære Slægtninges do delige Afgang, er forvisset om Deeltagelse i min billige Sorg. Taabøl d. 12 Februar 1811. Poul Thjørnelund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Aftenspisningen. paa Korsbrødregaard næste Torsdag udsættes til Torsdagen d. 22 ds. Repræsentantskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Efter Fleres Ønske afholdes en Forsamling i St. Catharina Kirke, Tirsdagen d. 20de Februar om Eftermiddagen Klokken 2, hvortil Menighedens Familiefædre og Huusbonder anmodes om at mode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Et Kobber=Krudhorn med messing Maal og Fjeder, hvorved var fastgjort en grøn ulden Snor og tvende Qvaster, er Eieren for længere Tid frakommet. Jhændehaveren bedes at afgive det paa Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
At jeg har nedsat Skomagermester, og boer hos Peder Jochumsens Enke i Bispegade, tillader jeg mig at bekjendtgjøre, idet jeg anbefaler mig paa det Bedste, forsikkrende Enhver reel Behandling. Ribe, d. 11. Febr. 1844. Lars Ganzel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Paa det kongl. Toldbodpakhuus hersteds henligger følgende uberigtiget Gods Uden Mk. 1 Td. Sirup, indført landværts fra Flensborg d. 11 April 1811 med Følgeseddel som bestemt til Nørfardrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
2 gamle Lygter, indførte fra Altona med Skipper J. J. Fischer af Sønderhoe d. 23. Juni 1842 under No. 868.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
1 lille Kasse med Prøver af Punschertract, indført d. 10. Octbr. 1812 under No. 1606 landværts fra Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Saafremt Eierne til bemeldte Gods ikke inden 3 Maaneder fra Dato melde sig, vil det blive bortsolgt ved offentlig Auction, overeensstemmende med Toldforordningen af 1ste Febr. 1797 §61.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Ribe Toldkammer d. 11. Febr. 1813. B. C. Aarøe. W. S. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Undertegnede agter underhaanden at sælge sit iboende Huus, bestaaende af 7 Fag, godt vedligeholdte, med dets Eiendom, som staaer for Hartkorn, 1 Skjeppe. Der kan aarlig faaes 8 Skpr. Rug, 4 Skpr. Boghvede; der haves tilstrækkeligt Mosejord. Den halve Deel af Kjøbesummen kan blive staaende. Lustrup ved Ribe, d. 14. Febr. 1811. Marthin Michelsen. Theodor Martin Sopyns Qvistgaard, Overauditeur, Byfoged i Varde og Herredsfoged i Oster og Vester Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Prokurator Hansen i Varde som befalet Sagfører for Christen Hansen af Frøstrup i Lunde Sogn, der under 28. December 1843 er forundt kongelig allernaadigst Bevilling til MortificationsDoms Erhvervelse, paa: 1, en Obligation, udstædt 8de October 1781 af afgangne Birkedommer i Skjern og Lønborre Birker, Haan Schmidt til Frostrup til ligeledes afgangne Madame Bodil Sophie Friis sal. Birkedommer Foghs, stor 1500 Rd. og tinglæst inden Nørrejyllands Landsting der 8de November 178, hvorfor var givet Pant i Frøstrup Hovedgaard af Hartkorn Hovedgaardstart 26 Tdr. 2 Skpr. og lille Frostrup af Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp., næstefter 2900 Rd. og 1000 Rd. som Debitor skyldte, resp. til Obersttientenant Rosenvinge og Madame Stanning. en Obligation udstædt 16de Juni 1743 af fornævnte Birkedommer Schmidt til afg. Capitain v. Jermin til Lundenes af Stamhuset Lønborggaard for et Laan af 2000 Rd. af de, et af Cancellieraad Niels Hansen og Hustru Lauventia Thygesen stiftet Legat, tilhørende Midler, tinglæst inden Nørrejyllands Landsting d. 13de November 1793, for hvilken Sum var givet 1ste Prioritets Panteret i bemeldte Hovedgaard Frostrup, og 3, en Obligation af 26de Juni 1801, udstædt af Perben Christiansen til Toldinspecteur Stockmann i Aarhuus for 2000 Rd. tinglæst inden Wester Herreds Ting den 17de Juli 1801 hvorfor var givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor da tilhørende Gaard paa FrøstruMark, nemlig Hovedparcellen af Frøstrupgaard af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. samt Parcellen No. 6. i Boy Toft, staaende for Hartkorn 4 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. ligeledes af Frøstrup Hovedgaardstart; hvilke Obligationer henstaae undslettede i Pantebogen skjøndt de forlængst skulle være indfriede, og nu ikke kan skaffes tilveie, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel til at møde for Oster og Vester Herreders Ret som holdes paa Varde Raadstue, den sidste Onsdag i Mai Maaned 1815 om Formiddagen Kl. 10, den eller dem, som maatte have forommeldte Obligationer ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Ret dertil at beviisliggjøre, thi i modsat Fald vil Citanten overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling paastaae og forvente Obligationerne, som Behæftelsesdocumenter, ved Dom mortificerede saa at de af Pantebogen kunne udslettes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Forelæggelse og Laugdag er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Embedssegl. Oster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 12te Februar 1811. T. Qvistgaard. (L. S.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Weddersøe Sogn, Hind Herred, afdøde Ungkarl Jens Christensen Bjerregaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Henhold til Placat 2. Juni 1819, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Skifteretten, ligesom ogsaa De, der maatte være Boet noget skyldig, opfordres til inden samme Tid at melde sig til Afgjørelse af deres Gjæld. Ulfborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 9 Febr. 1844. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Ved Proclama som snarest mueligt læses ved Over Underretten ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre i Stervboet efter den paa Gaarden Aaberg i Weddersøe Sogn, Hind Herred, afdøde Forpagter Lars Peter Sidelmann, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Henhold til Placat 2. Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav; – hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ulfborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 9 Febr. 1811. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardmand Christen Nielsen af Uhrlund i Tviis Sogn, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 10de Februar 1811. C. N. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
J Tjereborg Kirke i Skads Herred i Ribe Amt findes et Epitaphium over en forrige Eier af Hovedgaarden Krogsgaard, Wenzel Rothkirk, af Sandsteen og Marmor, som er saa brøstfældigt, at det maa nedtages saafremt det ikke erholder en væsentlig Restauration. Desaarsag, og i Medhold af det Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Kongelige danske Cancellies Resolution, advares herved Vedkommende, som maatte være interesserede i bemeldte Epitaphiums Vedligeholdelse, om at foranstalte det Fornødne til dets Jstandsættelse inden 12 Uger, da det ellers vil blive nedtaget. Ribe, den 10de Februar 1844. Sponneck, Tage Müller, Stiftamtmand. Biskop.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
At den af mig i sidste No. af denne Avis averterede Handel, under Firma C. C. Bjerrums Efterfølger, vil blive ført i Gaarden No. 4 i Nørreportsgade og ikke, som der anført, i min Svigersøns Gaard i Sønderportsgade, giver jeg mig den Ære i Henhold til fornævnte Avertissement at bekjendtgjøre. Ribe, den 8 Febr. 1844. Joh. Krag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
At den Handel som jeg hidtil, under Firmaet af mit eget Navn har ført i min Gaard No. 4 i Nørreportsgade, fra igaar er overdraget min Svigerfader Kjøbmand Johannes Krag til Fortsættelse under Firma C. C. Bjerrums Efterfølger, hvorimod min egen Handel, under Firma Hans G. Bjerrum, fra samme Tid af fores i min Gaard i Sønderportsgade, bekjendtgjøres herved for mine Kunder og Handelsvenner, udbedende mig fremdeles deres Søgning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Ribe, d. 8 Febr. 1844. Hans G. Bjerrum. At Directionen for LivsforsikkringsAnstalten i Kjøbenhavn har antaget Undertegnede som dens Agent for Ribe Kjøbstad og Omegn, bekjendtgjøres herved. Ribe, den 6te Februar 1844. J. C. Westerby.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Mandagen den 19. dennes, om Eftermiddagen Kl. 2. bliver paa Ribe Raadstue afholdt Licitation over Chausering af 633 Favne paa den mindre Landevei fra den hvide Broe paa Ribe Mark til henimod Calslund Kroe, og bestaaer dette i Jordarbeide, Transport af Leer og Gruus samt Steenkistearbeide. Overslag og Conditioner erfares paa Licitationsstedet, og ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir, d. 9. Febr. 1811. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Anbefaling. Spinderokke til forskjellige Priser faaes hos P. Pedersen, Dreier i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
En Dreng med de almindelige Skolekundskaber, kan strax eller til Paaske antages i Lære hos en Kollonialhandler. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-14
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. Edv. Hoffmann i Farde, - P. F. Nyboe i Ringkjøbing; - Rasmus N. Gregersen i Ribe
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 20. Fredagen den 16. Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Følgerne af den mod Legitimisterne brugte strænge Fremfærd spores endnu stedse, og da Ministeriet for Tiden synes at frygte for at træde frem for Deputeertkamret hvile Forretningerne ganske. Dette ere de Deputerede imidlertid misfornøiede med, og medens nogle derfor tænke paa at forlade Paris, skulle andre have besluttet at sende en Skrivelse til Præsidenten for derved at bevirke at Forhandlingerne atter begynde, og tages denne Skr. tilfølge, kan Begyndelsen af Debatterne blive ret interessant. Grev Salvandy, mod hvem Kongen yttrede sin Misfornøielse, og som er traadt ud af Statstjenesten, skal nemlig have besluttet at give Deputeertkamret en Fremstilling af det mellem ham og Kongen passerede, og dette vil naturligviis give Oppositionen en god Leilighed til at fornye Angrebet paa Ministeriet Guizot, der for Tiden er meget svagt. Regeringen har desuden endnu en anden Kamp at forberede sig til, nemlig ved Valget af Deputerede istedetfor de udtraadte Legitimister. At største Delen af disse ville blive gjenvalgte er udenfor al Tvivl og Regeringen skal derfor fornemmelihave besluttet sig til at bekæmpe Berryers Gjenvalg, da denne Mand ansees for den meest talentfulde af Partiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Spanien. Her er atter udbrudt en Revolution nemlig i Alicante, hvor Generalkapitainen pludselig blev overfaldet. Tropperne have imidlertid ikke gjort fælleds Sag med Oprørerne, men have forladt Staden. Ogsaa i Madrid har man opdaget en Sammensværgelse, der dog itide er bleven undertrykt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Om Opstanden i Alicante vil have videre Følger er vanskelig at forudsee og vil ene bero paa om der i Spidsen for samme stiller sig en Mand, der har Evne og Villie til at styre de mange stridige Elementer, som findes i det ulykkelige Spanien. Hovedomdet som dette Land lider af er paa den ene Side Mangel paa Kraft hos Regeringen til at byde og hos Nationens begavede Mænd Lyst til at lyde, og med dette Land for Øie kan vel saaledes siges, at Beviset er givet for, at en despotisk Regeringsform er den, der i Længden meest svækker den sande Lydighed, hvis rette Fundament, er Agtelse for den bydende Almeenvillie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
England. Med en i høi Grad sjelden Enighed har saavel i Under som Overhuset alle Talere udtalt deres Tilfredshed med det venskabelige Forhold, der for Tiden findes mellem Frankrig og England, og ikke uden Grund mene Journalisterne, at denne sjældne Enighed maa tyde hen paa, at Regeringen frygter fjendtligt Sindelag hos den store Magt i Østen. Forøvrigt er den offentlige Opmærksomhed endnu ene henvendt paa O'Connells Proces, hvis Udfald man seer imøde med Frygt og Længsel. At Frygten ikke er uden Grund indsees let, naar man erindrer hvilken Popularitet O'Connell nyder i Jrland og derhos veed at Folket er meget misfornøiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Grækenland. Her beskjeftiger man sig endnu stedse med Diskuteringen af Konstitutionssagen, og det synes herved som om dette Land vil give det øvrige Europa et Exempel paa, at de saa meget yndede gradvise Overgange ingenlunde ere nødvendige, men at det hos Nationerne som hos Jndividerne fornemmelig kommer an paa en klar og fast Villie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Jndenlandske Efterretninger. Geheimestatsminister Stemann, der i nogen Tid har været syg af Podagra, er i Bedring; han kan nu være oppe et Par Timer daglig. Den utrættelige Olding skal iøvrigt selv under sin Sygdom have expederet Sager paa Sengen. (O. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Her troer man, til Efteraaret at kunne vente et Besøg, foruden af Keiseren af Rusland, tillige af Kongen af Preussen, og at der vil blive en Troppe samling i denne Anledning. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Samtlige Kjøbenhavns Toldbetjente have i disse Dage givet deres Foresatte, Hr. Etatsraad og Told inspektør J. J. G. Blom, R. af D. og Dbd., et synligt Beviis paa deres Høiagtelse og Erkjendtlighed, der som et Vidnesbyrd om det ønskelige Embedsforhold, der her maa finde Sted, ligemeget hædrer Yderne og Modtageren. De have nemlig i Anledning af Hr. Etatsraadens 25-aarige Embedsjubilæum tilstillet ham en i det Dahlhofske Establissement forarbeidet særdeles smuk og værdifuld Sølvpokal, ledsaget af en Skrivelse, hvori de bevidne Etatsraaden de Følelser, de have følt sig gjennemtrængte af (Ab.).J Aarh. Avis læses under 6. ds. fra Kjøbenhavn: "J Løverdags Aftes var der atter en lille Oprørs scene paa Ladegaarden, idet en Fabrikarbeider i Drukkenskab satte sig op mod Jnspekteuren og stak ham i Haanden med sin Kniv, ligesom han saarede Portneren i Laaret. Han blev med megen Umage overvældet og bragt til Arresten. - Exam. Jur. Nye, bekjendt for sin Adfærd under den Lehmannske Feide i 1842, hvorfor han blev idømt Straf, er nu bleven ansat som Toldbetjent i Vordingborg."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Børnekopperne grassere temmelig stærkt i Kjøbenhavn, dog af en mild Natur. Det viser sig mere og mere afgjort, at en enkelt Bakeine ikke er tilstrækkelig til at sikkre et Menneske for Livstid mod denne Sygdom, men at Vakctuationen efter et vist Aaremaal, nogle Læger antage 7 Aar, andre 10 Aar - bør gjentages, og efter de Oplysninger, som Stabslæge, Prof. Møller har meddeelt i sidste No. af "Dansk Folkeblad, maa Revakcinationen ansees som fuldkommen betryggende, da sande Børnekopper ikke kunne eftervises hos et eneste Jndivid af Armeen, hos hvilket Revakinationen har havt et normalt Forløb (14 Dage) eller som ikke har været smittet, for det blev revarcineret. Vi ansee det af Vigtighed at henlede Publikums Opmærksomhed paa disse Kjendsgierninger, fremsatte af en saakyndig Mand, da Tilliden til Vaccinens Virksomhed som Forebygningsmiddel mod Børnekopper hos Mange, endogsaa af de høiere Klasser, er svækket. En anden Fordom mod Vakcinationen er, at den skal paaføre os andre, før ukiendte Sygdomme, navnlig mener man, at den nu saa almindelig udbredte Kjertelsyge hos Børn, er en Følge af Bakcinationen. Vi skulle hertil anføre, hvad en af Kjøbenhavns dygtigste Læger derom har yttret for os. Enhver Generation har visse Sygdomme, som er mere fremherskende hos den, end hos de tidligere. Oldtiden havde Sygdomme, som vi ikke kjende, og vi have Sygdomme, som Oldtiden ikke kjende. Kjertelsyge har iøvrigt altid været bekjendt, og hvis den maaskee tidligere ikke var saa udbredt, og ikke viste sig under saa afskrækkende Former som af og til nu, saa maa Aarsagen ikke søges i Vaccinationen, men i den Omstændighed, at kjertel svage Børn vare langt mere udsatte for de mest ondartede Børnekopper, end andre Børn, og som Følge deraf bleve de gjerne bortrevne; Graven gjemte dem. Nu redder Bakeinationen dem saavelsom overhoved den langt bedre Forpleining, Børn nu nyde end i gamle Dage, men et svagt Barn kan aldrig blive et stærkt, dog kan Kjertelsygen i de fleste Tilfælde standses, naar den tages itide og behandles hensigtsmæssigt. (Dnyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Som et lidet Bidrag til Daarevæsenets Historie ville vi meddele, at en velhavende Mand af en anseet Familie i Kbhvn, der har en vanvittig Søn, har i længere Tid, efter Sigende 8 Maaneder, ladet denne indspærre paa et Kvistkammer uden Møbler, uden Kakkelovn, uden Seng. Da Stadsphysikus, efter at Husets Beboere havde anmeldt Sagen for Politiet, indfandt sig, skal han have fundet den Ulytkelige i bar Skjorte, og i Værelset en firekantet, aaben Kasse med noget gammelt Halm, der tjente som Seng. Han er nu overtagen af det Offentlige, og indlagt paa almindeligt Hospital. Faderen skal have ansøgt om at faae ham frit paa Bidstrupgaard, men det blev, paa Grund af Faderens Formuesomstændigheder, afslaaet, og for nu at spare Udgivten af en Oppasser, der jo vilde have forhindret, at den Ulykkelige rev sine Klæder i Stykker og ødelagde Kakkelovnen, indspærrede han sit Barn. Der kunde være al Grund til at drage denne følesløse Fader til Ansvar, men af Hensyn til Familien, og da han jo kan anføre Noget til sin Undskyldning, vil det nok ikke skee. (Davk.) Ny Porte." fortæller, at Thorvaldsen er beskjæftiget med at forme et nyt allegorisk Basrelief af en ei ubetydelig Størrelse. Man seer derpaa Fredens Genius, med en Olivenkrands om Hjelmen, i en knælende Stilling holdende en Concha frem, hvoraf den lader en Ørn og en Løve drikke i fredelig Forening. Tilvenstre bemærker man en vissen og fortørret Stamme, bestemt til at opbrændes, og et ungt frodigt Træ spirer frem ved Roden af dette og udbrede sine løvfulde Kviste. - Ved denne Leilighed - siger Fædrelandet. – falder det os ind, at et vist antinationalt politisk Parti her i Landet for et Aarstid siden hos Bissen skal have bestilt Statuen af en dansk Statsmand, hvis offentlige Yttringer Partiet have fundet for godt at tage til Jndtægt for sig, udført i Marmor for at opstilles i et offentligt Museum; men Bissen, afslog Bestillingen, idet han indsaae, at det ikke er enhver Politik, den nationale Kunstner har Ære af at tjene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Jfølge Aarh. A. skal man i Frederiksborgegnen have fundet en Røverkule, vel i mindre Stiil, men dog af 3 1/2 Alens Længde og Brede, meget hensigtsmæssigt udgravet i en Grantykning. Hullet foroven, hvor Nedgangen findes, er kun saa stor, at et Menneske kan krybe derned; men saa trækker Hulen sig til den ene Side, hvorover, som Loft, var lagt Granstænger, tækket med Græstorv og Riis. Nærheden af Hulen stod paalæsset en Hjulbør med 4 Brød og et Par Krukker Fidt, i Hulen fandtes nogle Hestedækkener og Linned. Paa en Pande, som ogsaa fandtes, var nylig stegt Flæst. Øvrigheden lod Tøiet bringe til Nøddebo, til Birkedommeren, istedetfor, som maaskee havde været klogere, at lade holde Vagt ved Hulen eller Tøiet. Paa tre Steder. havde Gavtyvene havt Jld paa, og kunde lettelig derved have stukket Jld paa, hele Besaaeningen, som er af temmelig Omfang. Jlden havde brændt omtrent tre Alen op i det ene Træ, hvilket synes at maatte være seet i nogle i Nærheden liggende Huse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Et berygtet Subjekt søges her i længere Tid, men har endnu ikke været til at faae fat paa Efter Sigende har Grev Bille Brahe ifinde, paa særdeles billige Betingelser at fritage sine Godsers Gaardmænd for Hoveri in natura; der er bleven os sagt, at hver Gaardmand skal i dets Sted svare 35 Rbdlr. aarlig. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-16
Jfølge et Jnserat til Hemp. A. erfarer man, at der imellem Garnisonen og Borgerne i Nyborg er opstaaet Uenighed hvortil Aarsagen er denne: "Et saakaldet Borgerbal er berammet at holdes om kort Tid, hvortil enhver ordentlig Jndvaaner i Byen har Adgang, med Undtagelse af Garnisonens Officerer, der efter forudtagen Beslutning skal udelukkes. Hvis man kan tro et af de Rygter, der i denne Anledning ere i Omløb da skal Grunden til denne Udlukkelse ene og alene være, at en eller maaskee høist to af de yngste Officerer skulle have udtalt nogle Ord, som af Borgerne ere antagne for fornærmelige, og dette har bestemt en Generalforsamling, om man saa tør kalde det, til at tage den raske Beslutning, at udelukke alle de øvrige Officerer. Borgervæbningen er af sin høie Foresatte, Hr. Kmherre Sporon, "ansporet til at vedligeholde den gode Tone, der existerede mellem Garnisonen og Borgerne, og man er af den Mening at Samme, om ikke af andre Grunde, saa af Høiagtelse for denne Embedsmand, ikke har foraarsaget dette ubehagelige Optrin, ligesom man ogsaa sætter sin Tillid til den bedre Borgerklasses og dHrr. Officerers rette Tænkemaade, og nærer det Haab, at Foranstaltninger ville blive trufne, der atter vil tilveiebringe den gode Forstaaelse, samt vedligeholde Fred og Enighed i Gemytterne."¬