Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Mariboe, d. 21 Nov. Kaperfører Schader fra Kjøbenhavn har d. 17de dennes under Femern erobret en af Fienden under Ærøe tagen dansk Jagt, Birthe Sophie kaldet, hvorved 2 Midshipman og 6 engelske Matroser bleve gjorte til Krigsfanger. Denne fra Fienden tilbagetagne Prise er bragt i sikker Havn. - Over de paa Rødsandet strandede Skibe kan endnu intet med authentisk Vished meldes, da Forhørerne, som over Fartøierats Mandskaber holdes, endnu ikke ere bekjendtgjorte. Efter senere Efterretninger skulle ialt 9 Skibe være strandede, og 2de af Convoyen være gjorte til Priser af vore Kapere. Jblandt Mandskabet af 3 strandede Skibe, som bleve bjergede til Nysted, fandtes 8 engelske Matroser fra Orlogsskibet Cresse, nemlig en Styrmand og 7 Matroser, som vare udsendte for at hielpe et af de strandede Skibe, men formedelst Storm og Uveir ikke kunde komme tilbage igjen. J det øvrige er alt i Nysted i fuld Bevægelse med at bjerge, hvad der bjerges kan af ovenmeldte strandede Skibe. En stor Deel Talg, Seil, Reb, Planker, Tjære og Træ spiger er allerede i god Behold. (Mariboe Av.)(Om Agittage. – Slutning.) Et sikkert Middel til at forebygge en Deel, om ikke største Delen af disse Agitagens fordærvelige Virkninger. er, saa meget som mueligt ved eget Arbeide, især ved Kunst, og Haandværksflidens Frembringelsers Forøgelse og Forædling, at give saavel Staten, som dens enkelte Borgere Midler i Hænderne, til at kunne mere og mere indskrænke de Summer, der bruges til Anskaffelsen af hvad tildeels kunde og burde forfærdiges i selve Landet. Jo mindre vi behøve af fremmede Fornødenheder, og jo mere vi derimod selv kunne afsætte til Udlandet, desto ringere bliver Summen af fremmed Bank-Valuta, der maae tilveiebringes for at faldere Statens Underbalance, jo ringere denne Sum bliver, desto mindre kan Staten komme i Forlegenhed for at tilveiebringe den, og desto fjeldnere vil Agiotørerne gives Leilighed til, ved Benyttelsen deraf, at forværre Coursen paa Statens Mynt-Effecter. Ethvert Produkt, som forøger Landets sande Rigdom, enhver Jndustrie, hvorved hidtil ubeskjeftigede Hænder sættes i saadan Virksomhed, at de frembringe et Overskud over hvad deres Underholdning kan koste, bliver saaledes en ny Støtte for Statens Credit, og et Skridt til at give vort Numerair en forøget Værdie. Meget er skeet i den Henseende i den senere Tidsperiode. Virksomheden er taget til i alle Borgerclasser, og Opmuntringer til Vindskibelighed tilbydes og uddeles fra alle Sider. Maatte disse stedse kunne rigtigen benyttes, paa det ikke Projectmageren skal høste den Løn, der tilkommer den ved gavnlig Opfindelse eller stadig Fremgang til det Bedre og Fuldkomnere fortjente Borger, Maatte der især lægges Mærke til, at vi ikke saa meget trænge til Nyt, som til Udvidelse, Forbedring og Fuldkommengjørelse af forhaanden værende og bekjendte Næringer og Jndustriegrene! Naar den Drivt, ikke at lade sig nøie med middelmaadigt og ufuldendt Arbeide, men stedse at tage tilbørligt Hensyn til Varernes Bonitet, smagfulde Bearbeidelse og tækkelige Appretur, bliver almindelig udbredt igjennem alle arbeidende Classer, da kan vi aldeles vente, at fremmede Varer vil mere og mere udelukkes fra Concurrencen, og at vore Frembringelser ikke vil mangle Afsætning endog under Omstændigheder, som kunne være mindre gunstige for Manufaktur= og Fabrikstiden end den nuværende Tidspunkt. Det vil for største Delen beroe paa os selv, om denne Tidspunct skal blive Epoken for virkelig udbredt og fordeelagtig Fabrications grundige Rodfæstelse i den danske Stat, eller om den efter en kort og pludselig Opblussen igjen skal synke tilbage til sin forrige Dvale. Fremgang til det Bedre og Fuldkomnere i alle Dele, jevn Udvidelse fra det Mindre til det Større efter Afsætningens og Conjuncturernes Beskaffenhed; Nøisomhed med en efter Tid og Omstændigheder moderat Arbeidsfortjeneste, som viser sig i Prisernes billige Bestemmelse paa de færdige Varer – disse ere de Kiendetegn, som give Forhaabning om det første. Derimod kan man spaae sig det andet uheldige Alternativ, hvor der findes middelmaadigt eller slet Arbeide, som blot er beregnet paa Øieblikkets Trang; Bram og Pral med store Anlæg, hvis Udførelse overstiger Evnen, og snart falder tilbage ikke uden Forliis af Tid og Penge, som, bedre anvendte, kunde baaret de heldigste Frugter; og endelig en umaadelig Higen efter pludselige Rigdomme, som skal samles ved en overdreven høi Priis paa de Varer, som tilfærdigen ere tilvejebragte, og paa disse Vilkaar ikkun finde Afsætning, saa længe de bedre og for lettere Kjøb overkommelige udeholdes ved Omstændighederne, eller udelukkes ved Lovenes Tvang. – v. Schmidt Phiseldek. Handels-Tid.)