JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-02
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Byefoged Nellemann og Bye, og Raadstueskriver Lo vold af Assens, som Opbuds=Commissarier i Kiøbmand Peder Bundsens Opbudsboe sammesteds, Bevilling at indkalde dette Boes Creditorer i Aviserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-02
J allerunderdanigst Følge af forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes alle Vedkommende, som oven er meldt, Assens den 12te December 1788. R. L. Nellemann. D. A. Lovold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-02
Auction. Jver Selveier Hans Christesen Bredbergs saa kaldte Hingel=Gaard udi Tommerup Sogn, Ravneberg. Herred og Odense Amt, med tilhørende 3de af Muurstene og Egetømmer opførte nye Bygnings=Længder til Huusværelse, Loe og Ladegulv, Stald og Kochuus, samt Portrum og Foderloe, i alt af 34 Fag, tilligemed 4 Gaardens indhegnede Løkker af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr., ere tvende Auctioner foretagne, uden derved at erholde antageligt Bud; hvorfore bemeldte, efter Dom og Jndførsel udlagte Hingel=Gaard med sit beskrevne Tillæg, bliver paa Begiering fra Jndførselshaverne, Præsten Hr. Balslev i Verninge, og Selveier Henrich Rasmusen i store Appe, endvidere 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, Onsdag Formiddag Klokken 10 Slet den 7de Januarii førstkommende; alt paa de Conditioner, som videre bekiendtgiøres paa Auctions-Stedet i bemeldte Hingelgaard; hvor og strax efter Gaardens Bortsalg, bliver samme Dag, Debitor Hans Christesen Breedbergs øvrige udlagte Jnd og Udboe bortsolgt, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Borde Stole, Kister og Dragkister, Sengesteder og Sengeklæder, Gaards- og Avls=Redskaber, Heste og Køer, med videre; Thi ville Liebhaberne. besagte Tid og Sted indfinde sig. Odense den 23de December 1783. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-02
Til Kiøbs falbydes. Her fra Adresse=Comtoiret anvises hvor et completBielletøi til 2 Heste er at bekomme til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-02
Capital som falbydes. Ved Oberformynderiet i Assens ere at bekomme strax eller til førstkommende 11te Junii, 800 Rdlr., imod forsvarlig Pant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Stokholm, den 18de Decbr. H. K. M. har udgivet en Forordning til samtlige Rigsstænder, betreffende en almindelig Rigsdag førstkommende 26de Januarii. London, den 16de Debr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Hans Majestet Kongen befinder sig bedre, og har sovet 4 Timer i Nat. Vores Fængseller ere af Mangel paa Executioner, meget opfyldte med Misdædere, men ingen kan blive henrettede, saalænge Dødsdommen ei af Kongen kan blive underskrevet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Brussel, den 18de Decbr. Man har nylig sat en Foermandskarl i Arrest, som kom fra de Lüttiske Lande, og indførte en Mængde Pasquiller og Flyveblade mod Regieringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Amsterdam, den 23de Decbr. Tvende Boghandlere, som havde udstrøet Pasquiller mod Prindsessen af Oranien, ere i Forgaars dømte til at staae i Gabestokken med en Seddel paa Brystet, at see Pasquillen, som de havde udbredet, at brændes ved Bøddelen, selv at pidskes og evig at forvises fra Holland og Westfriesland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Wien, den 24de Decbr. J Søndags Morges blev Keiseren syg, og er endnu ikke uden Fare. Alle Høitideligheder ere delin. desaarsag afsagde. Sygdommen tilskrives de store Fattiguer, han har havt i Feldten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Frankfurt, den 25de Decbr. J Forgaars Morges Klokken 2 og om Aftenen før 7 havde vi her i Egnen et stærk Jordskælv, hvorved hørtes en underjordisk Torden. Dagen derpaa fulgte en frygtelig Storm ledsaget med Snee, og i Dag have vi Tøever.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Nederelven, den 1ste Januar. Den Komet, som man i Begyndelsen af dette Aar forventer, er allerede bleven seet i den sydlige Himmelegn den 11te og 12te Decbr. om Midnat. Stiernen er blegrød; Dens Hale meget kort, hverken rød eller forig, saa at den øiensynlig er endnu meget langt fra os, og da den nærmer sig os i sit Løb, skulde vi fra een Nat til den anden nøiere opdage dens Skiønhed og Størrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Odense, den 6te Januarii. Af en Skrivelse fra Aarhuus læses, at man der den 18de Decemb. sidstl. har formerkeet et Jordskælv, hvorved 3 a 4 Gaarde og Taarnet paa Domkirken bleve noget beskadigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Ved Tal=Lotteriets 565 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 64, 69, 81, 45, 60.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Ved Tal=Lotteriets 392 Trækning i Wansbek udkom: No. 6, 21, 15, 89, 63.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Død. J Aarhuus er den 30te Decbr. efter nogle faa Timers Svaghed Biskoppen over Aarhuus Stift, S. T. Hr. Jørgen Hee ved Døden afgangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Bekiendtgiørelser. Torordningen om Stavnsbaandets Løgning. 3 fra Godserne for Bondestandens Mandkiøn i Danmark af 20de Junii 1788, er at bekomme her paa Adresse Comtoiret for 4 s. Ser fra Comtoiret anvises en god Condition for en Tiener, enten strax eller til førstkommende Paaske, som kan fremvise vedbørlig Skudsmaal, at have tient Herskaber, er vel af Udseende, og helst en Holsteener, som taler og læser Tydsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Auction. Jver Selveier Hans Christesen Bredbergs saa kaldte Hingel=Gaard udi Tommerup Sogn, Ravneberg. Herred og Odense Amt, med tilhørende 3de af Muurstene og Egetømmer opførte nye Bygnings=Længder til Huusværelse, Loe og Ladegulv, Stald og Kochuus, samt Portrum og Foderloe, i alt af 34 Fag, tilligemed 4 Gaardens indhegnede Lokker af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr., ere tvende Auctioner foretagne, uden derved at erholde antageligt Bud; hvorfore bemeldte, efter Dom og Jndførsel udlagte Hingel=Gaard med sit beskrevne Tillæg, bliver paa Begiering fra Jndførselshaverne, Præsten Hr. Balslev i Verninge, og Selveier Henrich Rasmusen i store Appe, endvidere 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, Onsdag Formiddag Klokken 10 Slet den 7de Januarii førstkommende; alt paa de Conditioner, som videre bekiendtgiøres paa Auctions=Stedet i bemeldte Hingelgaard; hvor og strax efter Gaardens Bortsalg, bliver samme Dag, Debitor Hans Christesen Breedbergs øvrige udlagte Jnd og lidboe bortsolgt, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Borde Stole, Kister og Dragkister, Sengesteder og Sengeklæder, Gaards- og Avls=Redskaber, Heste og Koer, med videre. Thi ville Liebhaberne. besagte Tid og Sted indfinde sig. Odense den 23de December 1788. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Proclama. Da Degnen i Svaninge Peder Hensgaard Natten, imellem den 18de og 19de dennes ved Døden er afgangen uden Livsarvinger, er hans Stervboe derpaa strax taget under vedbørlig Registering og Forsegling, og han efter de Tilstædeværendes Udsigende skal have nogle Sødskende i Odense, men ei vides, hvor, eller hvem de ere: Saa bekiendtgiøres herved Dødsfaldet trende Gange, med Anmodning, at samme behagelig ville møde i Svaninge Degnebolig ved Boets Aabning 30te Dagen, Løverdagen den 17de Januarii førstkommende Klokken 9 Formiddag. Østerhæsinge den 23de Decbr. 1783. H. P. Bachmann, Provst i Salling-Herred. Hans Koefoed Kongelig Majestets Etatsraad og Landsdommer udi Fyen og Langeland; Lauriz Martin Bendz, Kongelig Majestets Landsdommer udi Fyen og Langeland, samt Byefoged udi Odense; giøre vitterligt: at det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestet under 12te December d. A. at befale Os, efter de af Biskoppen over Fyens Stift, Doctor Theologi Hr. Tønne Bloch opgivende Mangler ved de publique Midler i Stiftet, som Commissarier at undersøge, opgiøre og paakiende, hvormeget Stiftelserne, enhver særskilt, virkeligen kan tilkomme af Capital og Renter, Ligesom og hvorvidt, nemlig, om med eller uden Regres, samt af hvilke Vedkommende, være sig Directeur, Jnspecteur eller Regnskabsfører, Stiftelsens befundne Mangel skadesløs bør erstattes, med hvilken særskildte Undersøgning og Paakiendelse uafbrudt skal fortfares hver 8de Dag; Hvorefter til Skifte=Commissarierne i Stervboet efter afgangne Biskop Hr. Jacob Ramus skal afgives General-Paastand for samtlige bemanglede Stiftelsers opgiorte Fordring, saavidt dette Stervboe er tilfunden at svare af Capital og Renter til forventende Forlods Udlæg, og naar denne Summa af bemeldte Stervboe er ud og afleveret efter Stervboets Tilstand, skal det videre paakiendes, om enten samtlige Stiftelser uden Forskiel bør i den fra Biskoppens Stervboe indkommende Summa lige concurrere pro qvota, eller om visse Stiftelser, hvilke ikke have andre Directeurer at søge skadesløs Erstatning hos, bør frem for de øvrige tilkiendes forlods skadesløs Betaling, samt endeligen, hvormeget hver vedkommende Directeur, Jnspecteur eller Regnskabsfører, har under Lovens Tvang imod indbyrdes Regres at tilskyde til den fra Biskop Ramus's Stervboe utilstrækkelige Betaling for at holde Stiftelserne i alle Maader, skadesløse? Til hvilken Ende Hans Kongelige Majestet tillige allernaadigst har befalet Os, ved offentlig Jndkaldelse, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske og Adresse=Comtoirs-Efterretninger, som og i de Odense udkommende Seidelins og Jversens Efterretninger, sub poena præclusi & perpetui silentii at indkalde med Varsel efter Loven alle dem og deres Arvinger, i hvis Betienings Tid Ansvar for de manglende Stiftelser, kan formodes, til at møde for Commissionen sine exceptione fori, for der at anmelde og iagttage det Fornødne, samt modtage Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
J Følge heraf har Biskop Doctor Theologie, Hr. Tønne Bloch for Os opgivet befundne Urigtigheder og Mangler ved efterskrevne Stiftelser: No. 1) Schaarup Hospital. = 2) Hesselager Hospital. = 3) Weslinge Hospital. 4) Det Trolliske Skole=Depositum. 5) Londons Danske Kirkes Stifts Contingent. 6) Helsingørs Hospitals og Skoles Stifts Contingent. 7) Børnepenge paa Bispestolens Hartkorn 8) Refninge Hospital. 9) Det bortsolgte Fauerschou-Jordegodses Capital. 10) Den bortsolgte Heden Bondegaards Capital. 11) Gudbierg-Sogns Fattige. 12) Renten af Rudkiøbings Fattiges Capital. 13) Odense St. Hans Kirke. 14) Odense Frue=Kirke. 15) Odense Hospital. 16) Odense Skoles Communitet. = 17) Søndersøe Hospital. 18) Odense Gymnasium. 19) Den Fyenske Geistlige Enke=Casse. 20) De trende Danske Catechetiske Skoler. i Odense. 21) Jørgen Friises Legatum. 22) Odense Skoles Oplags=Casse. 23) Bierge=Herreds Fattige. 24) Det Jessenske Legatum. 25) Berrizgaards Fattige. 26) Mariboe Danske Skole. 27) Saxkøbings Kirke. Thi bliver altsaa i Medhold af foranførte til Os ergangne Kongelige allernaadigste befaling, og den af Hr. Biskop Doctor Bloch Os overleverede Fortegnelse, herved indkaldede med lovlig 14 Dages og 6 Ugers Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
1) Stiftsbefalingsmanden over Fyen og Langeland Hr. Geheime-Conferentsraad Henrich, Bille Brahe, for saavidt angaaer af foranførte Stiftelser No. 8, 9, 10, 11, 12, 13,14, 15, 16 og 17 saaog, som Skifteforvalter efter afg. Hospitals- og Communitets Forstander Henrich Holmer, for saavidt bemeldte Stervboe maatte vedkomme Stiftelserne No. 15 og 16.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
2) Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst, Doctor og Professor Theologi Hr. Lorenz Ancher, for saavidt angaaer af foranførte Stiftelser No. 15, 16, 20, 21 og 22. 3) Sognepræsten til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Seidelin, for saavidt angaaer af foranførste Stiftelser No. 14, 15, 16 og 20.4) Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael Achen, for saavidt angaaer af Stiftelserne No. 13, 15, 16 og 20. 5) De 3de residerende Capellaner i Odense, Hr. Christian Gruner, Hr. Tobias Christian Wirth, Hr. Lars Christian Dan, for saavidt angaaer Stiftelsen Nr. 20.6) Odense Byes Magistrat, Borgemester Hr. Michael Seidelin og Raadmand Hr. Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Hr. Matthias Kurrelbaum, for saavidt angaaer af Stiftelserne No. 15, 16,20 og 21. 17) Margaards Eier, Hr. General=Adjutant og Major v. Schøller for Stiftelsen No. 17.8) Sognepræsten til Søndersøe, Hr. Matthias, Jacob Kannewurf ligeledes for Stiftelsen, No. 17.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
9) Professores Gymnasii a) nu værende Hr. Christian Gothold Seydlitz; Hr. Ole Nicolai Bützow; Hr. Hans Sibbern; b) de forhen værende Roeskilde Latine Skoles Rector Hr. Professor Johan Henrich Tauber; afgangne Professor og Doctor Theologi Hr. Nicolai Engelhardt Nannestads Enke med Laugværge og Arvinger; afg. Professor Niels von Hauens Arvinger; afg. Professor og Rector Søren Anchersens Arvinger; og afg. Professor og Conrector Povel Holms Arvinger; Alle de deriblandt Umyndige med Formyndere, for saavidt angaaer Stiftelsen Nr. 18. 10) Cassereren for den Fyenske Geistlige Enke Casse Hr. Cancellie-Assessor Hieronimus Langsted tilligemed Stiftets Provster, forsaavidt angaaer Stiftelsen No. 19. 11) Afg. Professor og Rector Søren Anchersens, Arvinger, de Umyndige med Formyndere, for saavidt angaaer Stiftelsen No. 22. 12) Roeskilde Latine Skoles Rector, Hr. Professor Johan Henrich Tauber, for saavidt angaaer Stiftelsen Nr. 22. 13) Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Hr. Rasmus Østrup for Stiftelsen Nr. 13. 14) Odense Frue Kirkes Værge, Hr. Kiøbmand Philipsen for Stiftelsen No. 14.15) Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn, og forrige Byefoged Hr. General=Auditeur. og Politiemester Johan Thomas Flindt i Kiøbenhavn, samt Fattig-Forstander Th. Basballe i Rudkiøbing, for saavidt angaaer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Man lovede i sidste Avis f. A. at anføre eet og andet, betreffende det udkomne høistmerkværdige Stats skrivt, kaldet: Anmerkninger og historiske Oplysninger over den Kongel Svenske Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
J den Kongelige Svenske Erklæring hedder det, at Rusland har givet Kongen af Sverrig siden sin Trones Bestigelse den billigste Grund til Misfornøielse i det at de have ladet spille Jntriguer mod Kongens Person, o. s. v. . - Intet, hedder det i de historiske Oplysninger, er grundfalskere end denne beskyldning, man opfordrer Kongen med al muelig Flid kun at belegge dem med de mindste Beviser. Have i Sverrig været Misfornøiede, som ikke ansaae Regieringens Omstyrtning. med ligegyldige Øine, saa kunde man ikke tilskrive sligt Ruslands Jntriquer, som Erklæringen siger, men vel Friheds Geisten, som oplivede den Svenske Nation, og gjorde dem oprøriske mod al Undertrykkelse. Rusland opførte sig ved denne vigtige Forandring ikke alleneste fuldkommen tilbageholdende, og med yderste Jnskrænkning, men Keiserinden var endog af den med sin egen Folsomhed overeensstemmende Mening, at Blodsforvantskab og det Kongelige Svenske Huses provede Erkiendtlighed skulde stedse fastere knytte Venskabsbaandet og eendrægtig Naboeskab, ved hvad for en Regiering det end monne være. "
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Det hedder videre i den Kongelige Svenske Erklæring: " At Rusland havde allerede anvendt disse Jntriguer mod den høisalige Konges Person i sammes sidste Leveaar. Herpaa bliver i de historiske Oplysninger svaret: Rusland, i Stedet, for at fortjene denne nye Bebreidelse, har meget mere reddet den afdøde Konge, som allerede bestemt Tronfølger, af en meget betænkelig Forfatning. Thi som de oproriske Dalekarle endog bestormede Hovedstaden, for at kaste den ved den Abiske Fred fastsatte men dem ubehagelige Tronfølge overende, ser, og det syntes, at heele Sverrig blev truet med et farligt Uveir, saa illede Rusland sin Naboe til Hielp med et anseeligt Troppecorps, under Anførsel af General Keith, men som den nærværende Konge velbetænkt har fundet for godt med Tanshed at forbiegaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
J den Kongelige Svenske Erklæring hedder det: Denne Tidspunct (den første Tyrkekrig, en Pest og Skræk for Stratenrøveren Pugatchef) fulgte strax paa hiin, hvor Keiserinden syntes kun at være beskæftiget med den Svenske Trones Omstyrtelse." - Dette er, bliver i de historiske Oplysninger svaret, let at skrive, men meget vanskeligere at bevise, fordi Rusland og i Besynderlighed Keiserinden endnu aldrig har været beskæftiget med den Svenske Trones Omstyrtelse." - Man vil kun erindre sig, at Rusland, i Følge den 7de Artikel af den Nystædske Fred, havde garanteret Regieringsformen, og vist ikke omstyrtede denne. Med denne Regieringsform kom det nu værende kongelige Huus ved Ruslands Bestræbelse og Forslag paa dette Riges Trone. Rusland søgte ikke den Svenske Trones Omstyrtelse, men vel i Følge sin Forbindelse at holde den gamle Constitution i Veiret, og stedse nøiere at forbinde begge Riger ved en giensidig god Forstaaelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
J den kongelige Svenske Erklæring hedder det: Kongen har ved personlig Bekiendtskab selv søgt at overbevise Keiserinden om sit Venskab, os.v." Her, saa lyder Oplysningen, synes vel at være talt om Kongens Reise til Petersborg i Aaret 1777. og den strax derpaa fulgte Sammenkomst i Friderichsham. J hvilken Hensigt denne Reise efter Kongens Foregivende blev foretaget, staaer her beskrevet. Efter den Russiskkeiserlige Krigserklæring har hans Reise til Rusland havt det samme Øie merke, som sammes Besøg ved det Kongel. Danske Hof, nemlig at giøre begge de høie Allierede mistroiske, den ene mod den anden, og om mueligt at svække Alliancen, ja vel ogsaa reent at omstøde den, og endelig at betragte Forfatningen af Sagerne i Nærheden. At dette har været det sande Øiemerke af Kongens første Reise, har for endeel endnu tydeligere opklaret sig ved Sammenkomsten i Frederichsham. Her yttrede Kongen sig med det udtrykkelige Ønske mod Keiserinden, nærmere at forbinde sig med Rusland ved en Alliance, hvorpaa Keiserinden, svarede, at Ministerium paa begge Sider derom kunde træde i Underhandling; men saasnart man fra denne Side gav at forstaae, at man ønskede at lade Danmark, som en med Rusland allerede alliered Magt, tage Deel i denne Forbindelse; saa forgik Kongen Lysten at handle videre herom, at han fra den Tid af ved alle udenlandske Hoffer, ved enhver Leilighed udstrøede Fornærmelser mod Rusland, og siden den Tid gjorde sig al optænkelig Umage for at skille Rusland ved Danmarks Venskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Kongen af Sverrigs Beskyldning, at Rusland har vildet angribe Sverrig, at man endog har gjort Sammenrottelser mod Kongens Person, bliver besvaret paa følgende Maade. Kongen indbildte sit Senat, sin Nation og Armee, at Rusland vilde angribe ham; man sagde at han fremviste Breve, og forelæste dem selv for Senatet, hvori slige Beretninger stode. Man udstroede, at Keiserinden selv og med egen Haand havde skrevet Breve til Kongen i en bitter og uanstændig Stil; men hvad for en Usandhed dette var, fremlyser noksom deraf, at Keiserinden tilforladelig siden 1783 aldrig har skrevet nogen Linie til Kongen med egen Haand. Det hedder, at Kongen var nødsaget til at udruste sig til Forsvar, og han satte ogsaa virkelig med sin ganske Magt til Lands og Vands fra Sverrig over til Finland. Men da de Svenske og Finlapperne bleve vaer, at Kongen først angreb alle Stæder, og rykkede frem til Frederichs ham; saa erindrede hans Generaler, Officierer, og Krigere ham om hans holdte Tale, og sagde ham dristig i Øinene, at denne offensive Krig var uretmessig, og stridede tvertimod de Svenske Rigslove, ja endog Regieringsformen, som Kongen selv 1772 havde dicteret Dette fortrød ham nu meget, og for at bringe sine Undersaatter paa andre Tanker, skiød han nu sine egne - - - Foretagender paa Ruslands Ministerium og sammes foregivne Herskesyge. Dersom Kongen var bleven stille og rolig hiemme, saa skulde Han, hans Rige og hele Europa have seet, at ingen havde noget ondt af den Russiske Herskesyge at befrygte. Erklæringen siger: at der endog midt under Skyggen af Fred skulde være gjort Sammenrottelser mod Kongens Person. Hvad dette maa have været for hadelige Paabyrdelser er endnu til Dato ubekiendt, og fordi Kongen vist ikke er i Stand til at belegge dem med Beviser; saa bortfalde alle disse sorte og ugrundede Beskyldninger af sig selv, og det bliver meget meere en nomstødelig Sandhed, at sligt aldrig fra den Russiske Side er stiftet os. Derpaa bliver det Russiske Ministerium beskyldt: at det har gjort Curland nesten afhængig fra Rusland." Dette bliver saaledes besvaret: "Hvad Beskyldningen om Hertugdommet Curlands Afhængighed fra Rusland anbelanger: saa skulde man hidlede den ganske fra Kongens Modbydelig hed over sine paa dette Hertugdom havte Anslag, da deres historiske Uret ogsaa uden alle Jndvendninger ganske og aldeles ikke bliver draget i Tvivl." Herover kan man meddele Publicum nogle besynderlig merkværdige Anecdoter."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
Da den Svenske Flaade i Junii Maaned 1783. seilede fra Carlscrona til Helsingfors, og havde omtrent naaet Høiden af Curland, kom Breve fra Sverrig til dette Hertugdomme med Andragende at vælge Kongens ældste Broder til Hertug, Dette Kongen af Sverrigs Project paa Curland, skulde tillige blive understøttet af et forhaabet Oprør til Kongens Beste i Lif= og Estland. Nogle af den der værende Svenske Adel skulde blive Svenske Rigsraader, andre Riddere af Seraphinerordenen, o. s. v. Paa den Svenske Flaade blev hver Dag med megen Utaalmodighed ventet paa Forordnede fra denne Provindse. Da nu hverken den ene eller anden indfandt sig, og udviiste ikke der ringeste Lyst dertil, men derimod antog Lif= og Estlænderne strax de kraftigste Forholdsregler, for at bevise det Russiske Rige og i Besynderlighed Keiserinden deres redelige og troe Tænkemaade: Saa forsvandt disse Hiernespind, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-06
(Slutningen følger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Disse alminde. London, den 19de Debr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Lægernes Beretning om Kongens Befindende ai ver os just endnu ingen Haab om en hastig Bedring. Den 16de mod Aften var Kongen meget urolig, havde en slem Nat, og befandt sig den 17de om Morgenen meget ilde. Mod Aften var Kongen roligere, tilbragte en god Nat og var den 18de ganske gelassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Fra Østerrige, den 23de Decbr. De som saa gierne ville dadle, og forringe Østerrigs gjorte Fordele i sidste Feldtog, kan man melde følgende. Hvad har Østerrige og hvad har Porten vundet, Østerrige har endnu Hovedfæstningen Chostim og de smaae Fæstninger Dresnik, Dubicza, Novi og Schabach i Besiddelse, og 5 Districter, i Moldau i sin Magt, hvoraf enhver er større end en Kreds i Gallicien. Østerrige holder nogle fordeelagtige Poster besatte i Wallachiet, har formedelst Zabrechs, Pallasch og Schabar, faaet fast Fod i Servien; deres Tropper staae endnu i Bosnien og i det Tyrkiske Croation. Uagtet Tabet paa Mandskab, i Besynderlighed i Hospitalerne, kan det til Foraaret stille 300000 Mand gode disciplinerede Tropper mod Osman. Østerrige har rigelig opfyldt Casser og Magaziner og det nu vædeelin. rende Forraad af Munition bliver beregnet til 100 Millioner Gyldens Værdie. Og Porten, havde ved Slutningen af Feldtoget ikke en Landsbye i Besiddelse i Østerrige; havde ved en Bekostning af 35 Millioner i det ringeste tabt 120000 Mand af deres bedste Tropper, og maa til det næste Feldtog paa nye oprette en Armee paa 300000 Mand, da Østerrige i det høieste kun behøver 60000 Mand friske Tropper. Paa vores Side ere alle Ting i god Stand; Folk, som formedelst deres Embede, kunde være underrettet om Sagerne, forsikre, at uagtet de store Krigsomkostninger, ere de offentlige Casser, opfyldte, og overalt hersker Orden og Velstand.