Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Endskiøndt Jndostan har overflødigt, af Kiød og allehaande Creaturer, som ere for en ganske billig Priis at bekomme, saa æde dog Mahomedanerne, som ere meget tarvelige, ikke meget deraf, og naar de æder det, skeer det sparsomt og tillige med anden Spise. Al deres Kiøbmad skiær de udi smaa tynde Stykker, og laver det saa til med Løg, Urter, Rødder, grønt Jngefær og andet Kryderie, tillige og med noget Smør, som er en velsmagende Ræt. Undertiden hakker de Kiødet af Fugle og andet Slags Kiød ganske smaat, hvilket seer da ud og ligner noget en Spansk Rætt, som kaldes Oleo, men er af en meget fortræffeligers Smag. Men deres sædvanlige Spise bestaar af Riis, hvilken de kan koge ganske møre og Kornene bliver enddog hele, den kryder de med Jngefer, Peber og Smør, og smager paa denne Maade tillavet meget skiøn. Undertiden laver de noget som de kalde Pillav; De tager da nogle Stykker Kiød, Vildbrad, Faarekiød eller Fugle, og kaager det i deres Riis, og dette tillaver de meget skikkelig. De har adskillige Slags Korn, hvoraf de bager Brød, men i særdeleshed Hvede, som er større og hvidere end den Engelske. Den gemerne Mand betiener sig af et Slags Korn som er noget slættere men er dog meget skiøn og kraftig Brød. de danner deres Brød brede og tynde, som Havre-Meels Kager, og bager det paa smaa runde Jern-Plader, som de altid fører med sig naar de reiser. Deres Smør er meget blødt, efterdi de slaae Fløden saa længe indtil den bliver som en Art af tyk Olie, men smager dog meget godt. De har heller ikke nogen Mangel paa Ost, som giøres baade af Koe=Faare-Giede- og Bøffel-Melk, hvilke sidste Slags er meget skiønne. Det sædvanlige Drikke, som Jndbyggerne i Jndostanbruger, er Vand, som Solens Heede har gjort meget angenemmere og sødere end vores her er. Dets Aarsage drikke, alle Fremmede saavel som Landets egne Jndbyggere det gjerne, og befinder, at det er deres Legemer meget tienligere end all anden Slags Drik. Undertiden kaager de det af med et vist Slags Frøe for at give det en skiøn guul Farve, og man har mærket, at naar det saaledes er bleven afkaagt, er det meget koldere end det var tilforn. Man har i Jndien foruden det skiønne Vand tvende Slags Vine, en, som er Naturligt og den anden, som er tillavet ved Kunst. Det som vi kalder den naturlige Viin, er Saften af et Slags Træe, som de kalder ToddiDen bekommes saaledes: Man borer et Hul eller skiær en Skure i de Grene, som allene voxer oplad mod Toppen af Træer, og derunder hænger man Potter af GræsKar, hvor Saften dryppermed udi. Dette maa giøres om Natten, og om Morgenen tilig bliver Potten igien borttaget og Aabningen tillukt. Denne Saft, som løber udaf Træet, er meget klar, velsmagende og Sund. Naar den bliver drukken strax om Formiddagen driver den U rinet, og er ikke skadelig, undtagen at den blæser en noget op, ligesom nye Viin Most. Men bier man saa længe indtil Dagens Heede er bleven meget sterk, saa er den usund, ildesmagende, og giør een meget snart drukken, og for denne Aarsags Skyld drikker de Europæiske Skibsfolk den gierne, og den er meget god Kiøb Deres destilleerte eller ved Kunst tillavede Viin, bliver gjort af Sukker og en Kryder-Bark af et Træe, som de kalder Ja gra, Jndianerne kalder den Raak eller Arak. Denne Drik, skal være meget sund, naar den bliver brugt til Maade, den bliver ikke heller tillavet i stor Mængde.