Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Helsingøer den 20de Octbr. J Gaar kom 2 engelske Kutterbrigger, nogle danske og svenske Fartøier ind fra Nordsøen. Af de sidst ankomne engelske Overløbere havde en været Taffeldækker hos en General, og giorde sig usynlig medens denne sad til Taffels. Han var Viintappersvend, en anden Maler af Profession. Han fortalte, at, saasnart de havde gjort Landgang, meldte en dansk Mand, iklædt en blaae Kiøle, sig hos Generalen og tilbød sin Tieneste med at give Oplysninger, eller rettere sagt, spille en Spions Rolle. Han blev strax antagen, blev godt betalt, var hele Tiden i Leiren og havde sit eget Feldtraab, hvorved han kunde passere overalt frit blandt de Engelske. Hans Navn kunde han ikke faae at vide, og om han reiser med de Engelske, vidste han ikke. Man har ogsaa her forhen hørt tale om en saadan saaledes iklædt Skurk, der var ene Aarsagen i at en Mand, som under Kiøbenhavns Jndspærring dog gjorde Forsøg paa at komme til Staden, blev ved Videns Huus, skiøndt de engelske Vagter havde ladet ham passere, ved dennes Modstand anholdt, ført tilbage til Hovedqvarteret og hans forehavende derved tilintetgjort. Gid dog slige Skurker blive nappede og nyde deres velfortiente Løn. De hertil i Løverdags ankomne hannoveranske Officerer, deriblandt den som ligger sædvanlig som Hverver i Helsingborg, havde 3 smaae danske Drenge paa 10 til 12 Aar med sig. De viiste megen Lyst til at følge med hine og vare ikke til at overtale at forblive her, for at giengives deres maaskee i Sorg dybt nedtrykte Familier. Disse Officerer trængte meget paaat blive satte over til Helsingborg i Søndags, skiøndt det var stærk Søegang og Vinden har paa svensk Land, hvor det da er meget vanskeligt at lægge til, og hvor Baadene staae Fare for at blive sønderslagne paa de det ved Havnen liggende store Stene. De kom endelig bort i 2 Færgebaade, hvoraf den ene havde tillige 3 Heste inde Den ene Baad maatte ved Tilbagefarten søge op af Papiirsmøllen og laverede derfra her ned, og ankom hertil først i Gaar Aftes. Den anden med 3 Mand ombord var endnu i Dag ikke før Kl. 5 ankommen; og formoder man, som rigtig, at Baad og Folkene vare biergede ved Landskrone. De hertil medbragte Daadyr bleve med overførte og i Helsingborg henbragte, der hvor Hs. svenske Majestæt boer. I Gaar Nat og i Gaar var det atter stormende Veir. Commandeur Kischer vilde endelig over Sundet. Jngen vilde tage afsted. En Færgemand tilbød uden Oldermandens og sine Laugsbrødres Vidende at føre Commandeuren over. De afseilede, men ved Ankomsten til Helsingborg var Baaden, formedelsk den svære Brydning, nær kantret; det var umuelige at lande og Færgemanden nødtes at sætte af Landskrone, til, hvor de kom i Land. Man frygter at spørge meget Søeskade. Et engelsk Transportskib skal være sat til paa den svenske Kyst. En engelsk Kutterbrig gik i Dag til Nordsøen. Endnu i Dag har man seet engelske SøeOfficerer i Land. J Dag indkommer Landeværnet, og det troes, at 90 Mand skulle stikkes under hvert Compagnie af det garnisonerende Militaire, men endnu vides det ei med Vished. Alle Strandkysterne skulle besættes, og skulde Fienden atter vilde forsøge en Landing, vil han vist finde mere Modstand end den første Gang. De eng. Overløbere 14 i Tallet, ere i Dag blevne ledsagede til Kiøbenhavn. J Dag mod Aften nedkom vel 100 Seilere fra Kiøbenhavn. De smaae gik strax af Nordsøen, og de store, hvoriblandt vel flere af de røvede danske Skibe, lagde sig for Anker.