JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Udlandet. - Fra Frankfurth selv skrives under 6te Juni hvis det tydske Enighedsrige skulle bygges af Babylons Taarn, saa er det intet Under, af Arbeiderne af enhver Rang blive forvirrede og tabe Forstanden, idetmindste have de tabt det høie Øiemeed for deres Arbeide af Sigte. Hvad er der bleven af Tysklands rolige Sind, hvad af dets Videnskabelighed og Grundighed? Hvad skulle ogsaa dette tyske Parlament til saadanne Yttringer hørtes allerede i en curhessig Stad under 4de Junii. Paa samme Tid udskriverBaierhoffer Præsident for den democratiske Forening i Marburg, en Forsamling af Arbeiderforeningerne der skulle møde i Frankfurt, mon man ogsaa til Folkegunsten vil føie Folkenæven, istædet for Parlamentet, adskillige Rygter gjennemkrydse Staden, og det hedder at man vil forsøge en Streg mod Nationalforsamlingen, og at man vil forsøge at udraabe den store tyske Republik. Jmidlertid er det vist, at Haandværkssvendene, disse allene prioriterede Jhændehavere af den politiske Aand, begynde at røre sig, og Formændene for det franske og polske Partie begynde at siske i rørt Vande, og under al dette, bærer man kun i Munden Ordene det tyske Folkevel! J den saakaldte Nationalforsamling i Frankfurt, er det blevet besluttet, at sende en militair Commission til de Regjeringer, der skulle levere Forbundscontingentet mod Danmark, for da den saakaldte holsteenske Gesandt har klaget over at det fulde Contingent ikke er indtruffen; at undersøg hvilke Hindringer, der staae i Veien for Opfyldelsen, af denne Forbundspligt, og at faae dem ryddede af Veien saasnart som muligt. Denne militaire Commission skal bestaae af den baierske Gesandt og flere militaire Personer; og da General Wrangel har bedet om videre Jnstructioner, saa blev det besluttet, at tilkjendegive ham, at Forbundsforsamlingen ingen politisk Grund finder imod Besættelsen paa Ny af de rømmede Landsdele, og at General Wrangel vil søge at bevirke Befrielsen af den af disse Tropper nylig besatte Deel af Slesvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
- Fra Neapel skrives under 25de Mai, at endskjøndt Neapels militaire Regjering synes at ville skjule Alt, saa er det dog vist, at Calabrien er i fuld Opstand; i Pizza, Catanzaro, Cohenza og Crotona har man afvæbnet de kongelige Tropper, og har indsat provisoriske Regjeringer. Overalt griber man til Vaaben, og Sicilien gjør sig færdig til at sende dens Medbrødre paa den anden Side af Strædet Kanoner og Munition. Mere end 4000 Flygt: ninge reddede sig til Civita vecchia, Palermo og Messing, og alle bestræbe sig for at sætte Abruzzerne og de calabriske Provindser i Opstand. Kong Ferdinand maa tilsidst eene stole paa sine troe Schweit: sere og Lazaroni, man kalder ham "Lazaronernes Konge" Alle Breve blive brudte, Spionsystemet florerer, Arresteringer høre til Dagens Orden, ligesom ogsaa falske Rygter og Tumulter og Allarm, som Undskyldning for Kongens sidste Foretagende. for: tæller man Taabeligheder, nemlig at man har villet guillotinere Kongen og Dronningen, at Schweitzerofficererne skulle have været forgiftede ved en National: Banquet o. s. v. Schweitzerne have opfyldt deres Skyldighed i Neapel, men de have fægtet foren slet Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
- Beretninger fra London fra 6te de, meddele følgende om Præliminairerne til en Vaabenstilstand, og Fredsslutning mellem Danmark og Tydskland, Betingelserne ere, at Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen rømmes saavel af de danske som Forbundstropperne, hvorunder endog den slesvig: holsteenske Armee er indbegreben. En ny provisorisk Regjering indsættes i Kongens Navn og med hans Samtykke, saalænge Underhandlingerne vedvare. En Milits oprettes til Ordens Vedligeholdelse; samtlige Skibe paa begge Sider udleveres; alle inddrevne Contributioner erstattes, Udvexling af Fangerne finder Sted, De af Londoner Cabinet foreslagne Fredsbetingelser, ere endvidere: Slesvigs Deeling efter Nationaliteten, den nordlige Deels Jndlemmelse i Danmark, den sydlige Deels Forbindelse til evig Tid med Holsteen, og Optagelse i det tydske Forbund; en Bestyrelse og Control, almindelig Amnesti, Adskillelse af Finant, ser og Hær, og efter afsluttet Fred skulle en Congres af de garanterende Magter regulere Arvefølgen. Man skal i Danmark ikke være tilfreds med disse Forslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Jndenlandsk. Efter forudgaaet Gadstjeneste i Domkirken, hvorved Prædiken holdtes af Hs. Hvobd. Hr. Stiftsprovst Ursin, blev de jydske Stænders Forsamling i Tirsdags aabnet i Viborg. Kort efter at Forsamlinger var traadt sammen, aabnedes for Publicum Dørene til Forsamlingssalen. Som Alderspræsident holdt Hr. Biskop Tage Müller derpaa et Foredrag, efter hvis Slutning Hs. Hobbd. opfordrede Forsamlingen til at træffe Valg paa en Præsident, og efter den stedfundne Optælling af de afgivne Stemmer, befandtes det, at at af 47 Voterende de 46 havde stemt paa Hr. Etatsraad, Prof. Schouw, der saaledes blev Forsamlingens Præsident og modtog Valget, hvorefter Præsidenter, foranledigede Valget af en Vicepræsident, der faldt paa Hr. Høiesteretsassessor, Lic. jur Bruun med 45 St. (Prof. Larsen havde 2 St.) Til Forsamlingens Secretairer valgtes dernæst Dhrr. Justitsraad de Føns og Kammerraad v. Stycken. Til Medlemmer af Redactionscommiteen for Stændertidenden valgtes Dhrr. Fabrikeler Bruun og Kjøbmand Ree. Den kgl. Commissarius forelagde derefter for Forsamlingen tvende kgl. Lovudkast (betr. en Valglov for Dannelsen af den ved allerb. Kundgjørelse af 4de April d. A. bebudede Rigsdagsforsamling, samt ang. Creditbevisers Udstædelse osv. Valget af de tvende Comiteer, Forsamlingen herover besluttede at nedsætte men som Man vedtog hver for sig skulde bestaae af 5 Medlemmer, udsattes til et senere Continuations møde samme Eftermiddag. Ligeledes vedtog Forsamlingen, efter Opfordring af Hr. Oliemøller Schytte, at vor for Fædrelandet kæmpende Armee skulde fra Samme tilstilles en Takkeskrivelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Den 14de aabnedes Stændermødet med Discussion om Forhandlingerne og Adresserne skulde holdes for aabne Dørre eller Forsamlingen constituere sig til Committee. Thorbrøgger, Schytte og Larsen, udtalte sig for det Sidste. Nee søgte at vindicere Offentlighedsprincippet i sin fulde Udstrækning og meente, at Dørrene maatte være aabne fra det Øieblik Forsamlingen samledes til den skiltes. Herfor udtalte ogsaa Blach sig. Ved Afstemningen besluttedes imidlertid, at Forsamlingen skulde constituere sig til Committee. Den derefter discuterede og, efter at Dørrene atter vare aabnede, eenstemmig vedtagne Adresse lyder saaledes: Adresse til Kongen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Jdet Nørrejyllands Provindsialstænder samles, forat danne Overgangen til en ny Tingenes Orden, føle de Trang til for Deres Majestæt at udtale de Følelser, hvoraf de, hvoraf Folket her er gjennemtrængt. Jyden er nu, som altid forhen, besjælet af urokkelig Troskab imod Konge og varm Kjærlighed til Fædreland; det har været disse alvorsfulde Tider forbeholdt at vise Prøver derpaa i Gierningen; saavist som Troskabsfølelsen imod Deres Majestæt ingensinde hos nogen Jyde har svigtet, saa vist er det, at Følelsen for Fædrelandets Vel har tilbagetrængt ethvert Hensyn til eget Velbefindende, saa vist er det, at Jyden ingen finde har ønsket eller ønsker anden Ende paa Krigen, end en hæderlig, en det hele Danmark gavnlig Fred. Til denne rene, varme Fædrelandskjærlighed knytter sig Erkjendtlighed og Hengivenhed for Deres Majestæt, og Tillid til Deres Majestæts Regjering; Provindsialstænderne takke paa Jydernes Vegne Deres Majestæt, fordi De har gjort Folkets Sag til Deres egen, fordi De, sluttende Dem til Folket, har omgivet dem med et Ministerium, hvis Hverv det er, næst at betvinge Oprøret og den udvortes Fiende, at grundlægge Folkefriheden ved en urokkelig Pagt, hvortil disse vore Forhandlinger ere Forberedelser. Til denne Tillids-Yttring føie Stænderne Ønsket om, at Regjeringen i dens Handlinger fremdeles vil vise den Kraft, som den Regjering kan, der støtter sig paa det hele Folk, paa en stærk, en reen Folkevillie, vil udvise den Kraft, som turde være fornøden, for at gjennemføre den Landet paatvungne Krig til en Danmarks Nutid og Fremtid betryggende hæderlig Fred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
J en Beretning fra Oberst Juel sees at Tabet, ved det høire Flankekorpses Tilbagetrængen til Kolding, har ikke været af Betydenhed, da Tabet af Saarede, Faldne og Savnede beløber sig kun til 73 Md. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Rendsborg ville man vide, at der skulle den 3die dennes være indtruffen en dansk Parlamentair til Flensborg, for at underrette Vedkommende om, at man ikke kunde indestaae for at Lazaretherne bleve skaanede i Tilfælde af at Byen maatte blive bombarderet, men at der dog skulle blive givet Varsel. Efter dette Budskab havde man paa skyndet de Syges Bortskaffelse af Lazaretherne. - Det høire Flankekorps skal efter Forlydende have faaet Forstærkninger, man mener, at Generalmajor Bülow vil afløse Oberst Juel, som Commandeur for ovennævnte Corps.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Blandt de fjendtlige Officerer, der med de fremmede Tropper occuperede Jylland, udmærkede Ritmester Buchwald sig ved sin brutale Opførsel, i Brande Præstegaard indtraf han saaledes i Præstens Fraværelse, for, som det heed, at anstille Undersøgelser efter Vaaben Tredive Dragoner med deres Heste rykkede ind i Præstegaarden, hine indlogerede sig i Præstens Storstue efterat have slæbt didhen en Mængde Halm, Hestene ind staldede de i alle Husene, idet alle Kreaturer joges ud Ved Toget befandt sig desuden to unge Prindser af Augustenborg, den Ene Hertugens og den Anden Prindsen af Noers Søn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
(Af et Privatbrev.) En Mand, der var i Malme den Dag, vor Konge var samlet der med den svenske Konge, beretter, at han saae vor Konge staae foran de derværende svenske Tropper med Dannebrogsfanen i Haanden og Kong Oscar ved hans Side med Haanden, paa Fanen; Kongen af Sverrig lod Tropperne sværge at forsvare Fanen, tog derpaa vor Konge i Haanden og sagde: "Saaledes overleverer jeg Deres Majestæt mine Tropper", hvilke derpaa udbrøde i enthusiastiske Hurraraab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Blandt de slesvig-holsteenske Fanger paa Fange skibet Dronning Maria" hersker der indbyrdes meget stræng Justits. De ere inddeelte i Sectioner og Over bestyrelsen er ved Valg overdraget nogle Medlemmer, som føre et Slags Regimente. For kort Tid siden havde en af Fangerne gjort sig skyldig i Tyveri, det opdagedes og til Sagens Paadømmelse blev der nedsat en Ret, bestaaende af 5 juridiske Studerende fra Kiels Universitet. Sagens Forhandlinger gik til paa den ordentligste Maade. Der var baade Actor og Defensor som med stor Alvor røgtede deres Kald; Forhandlingerne bleve protocollerede, og da Sagen var udprocederet dømtes Fyren til 3 Gange 24 Timers eensomt Fængsel, paa Vand og Brød. Denne Dom blev overgivet Skibets Commandeur, Hr. Oberstlieutenant v. Lonborg, til Stadfæstelse, og da han havde givet sit Minde dertil blev Straffen uden videre Appel exeqveret til Advarsel, for Ligesindede. (Om et mærkeligt Tilfælde. Jmorges, Lover dag, hedder det i Helsing, Av af 10de de, ankom be paa Rheden sydfra en preussisk Skonnet "Paraguay som lagde sig selv under Vagtskibets Kanoner; ved dens Afgang fra Memel var man forvisset og Fred og ingen Fare. Flere preussiske Skibe skulle, efter Forlydende, kunne ventes sammestedsfra– "Kieler Correspbl. udbryder nu meget forrigfuldt, at man i Hertugdømmerne maa være fattet paa en ufordeelagtig Fred, Preussen trækker sig tilbage fra Krigsskuepladsen, og den slesvig-holsteenske Armee er ikke større end midt i den dybeste Fred, nemlig 7000 Mand, altsaa 1 pr. 100 Jndvaanere Men en saadan Fred (som nemlig har Slesvigs Deeling til Basis) vil snart blive brudt. Det troe vi gjerne!) En betydelig Godseier i Jylland (hvis Fader boer i Hamburg) befalede sine Folk, da han erfoer de fjendtlige Troppers Hesterov i sit Nabolav, at trække sine bedste Heste ud i Skoven. Jmidlertid reed en Trop Cavalleri flere Gange forbi Gaarden, dog uden at komme ind. Omsider tog den Mod til sig. En Officeer traadte ind og forlangte nogle af Eierens Heste udleverede, idet han tilføiede, at det gjerne kunde være af de ringeste De kan tage hvilke de vil!" svarede Godseieren, og fulgte Officeren udenfor. Her holdt Prindsen af Glücksborg tilbest. Officeren forestillede Prindsen for Godseieren. Denne faae stivt paa Prindsen, idet han bemærkede: "at han ikke havde ventet at see en Prinds paa et saadant Tog." "Aar, svarede Prindsen: i Krigen seer man ikke paa det." – Heller ikke Officeren gik Ram forbi, da han inde hos Godseieren lod sig forlyde med, at hans Fader engang havde eiet dette God svarede den nuværende Eier: "Saa maa det være Dem meget behageligt under disse Omstændigheder at gjæste Godset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
(Om Kongens Ankomst til Landscrona) Hs. Majestæt ankom dertil i Løverdags, ledsaget af Hs. M. Kong Oscar, og D. K. H. Prindserne og blev modtagen med megen Jubel. Borgemesteren holdt følgende Tale til Hs. M. Kongen: "Stormægtigste Herre og Konge. Ved Siden af Sverriges Drot at byde Skjoldunge-Kongen velkommen, Herskeren over det Land, som udgjør vore Bliks daglige Maal, og hvorfra broderlige Stemmer lyde hid over Bølgerne, udgjør en forøget Anledning til Glæde for vor Stad. Vær forvisset, D. K. M., at den uretfærdige Vold, som med Krig har hjemsøgt Danas blomstrende Rige, har gjort et dybt og smerteligt Jndtryk paa det svenske Sind, ligesom det ogsaa paa denne Side Sundet har væbnet mangen Arm til Strid for det beslægtede Folk og for Rettens Seir i Kampen mod Undertrykkelse, Svig og Uretfærdighed. Landscronas Stad anbefaler sig til Deres Kongl. Majestæts naadige Andest og Bevaagenhed." – Begge Konger begave sig derefter paa Væbningspladsen udenfor Byen, hvor en Afdeling af det ridende Artilleri, af 32 Piecer, samt et Linie-Regiment passerede Revne. Kong Oscar ledsagede dernæst vor Konge til Dampskibet Ægir, hvor de tog en hjertelig Afskeed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Fra Kjerteminde skrives, at den 8de Juni kastede et Dampskib og Transportskibe med svenske Tropper Anker paa Kjertemindes Rhed. De tilstedeværende Søe og Land-Officerer, Byens Communalbestyrelse og et Musikcorps begave sig i Baadene for at hilse paa de ankomne Gjester og byde dem velkommen. Ved Landgangen var opreist en smukt prydet Æresport, smykket med Grønt og Blomsterguirlander, med det danske og Unionsflaget vaiende fra Toppen. Efter Landsættelsen bleve Tropperne rigeligt beværtede, og forinden Qvarteer blev anviist dem, affanges Psalmer af Soldaterne under Gevær. Sildig om Aftenen og om Natten ankom endnu Dampskibet Jris med et Fregatskib og en Brig, samt Caroline Amalie" med en Skonnert paa Slæbetoug; begge Dagene ere hertil ankomne 2000 Md. af Elfsborgs Regiment. Den 12te de marscherede disse Tropper gjennem Odense. Troppernes Holdning var smuk og imponerende, det var næsten udelukkende velvoxne og senefulde Mænd, skjøndt af meget forskjellig Alder (Man saae Beteraner fra Prindsen af Pontocorvos Feldtog.)De satte især Lid til deres Bajonetter. De vare forundrede over at finde et saa skjønt og velhavende Land, da de havde troet at Danmark maatte have lidt meget ved Krigen; ligesom de ogsaa yttrede sig meget overraskede over det smukke Kjøns Luxus i Klædedragt: de svenske Damer gik klædte i Sorg paa Danmarks Vegne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Fra Odense skrives ogsaa Saavel i Løverdags Eftermiddag som i Søndags Morgen er her hørt Kanonade i sydlig Retning; da man ikke erfarer at noget af Vigtighed er passeret ved Als eller Sundewit, bringes dette i Forbindelse med russiske Skibes Ankomst i Kielerfjord, og Rygtet gaaer at Kiel er blevet bombarderet. Vinden var sydlig, saa at det ikke er utroligt, at et saadant Bombardement kunde høres her i en Frastand af omtrent 16 a 17 Miil i lige Linie. Haderslev skal igien være besat af de Danske, og fra Assens skrives under 12te Juni, Vore Tropper i Nordslesvig skulle igaar paa en alvorlig Maade have tugtet Friskarerne, af hvilke 600 siges at være erpederede ind i den anden Verden. 1000 Md, der vare flygtede til Aars af Frygt for at blive udskrevne efter den oprørske Regjerings befaling, have nu erholdt Underretning om at de med Sikkerhed kunde vende tilbage, da vore Tropper igjen staae sønden for Haderslev.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Fra Colding meldes under 12te Juni, Haderslev blev igaar Eftermiddags besat af vore Tropper. Fjenden var trængt frem til Christiansfeld, hvor de første Skud (kun en 10 Stykker) bleve løsnede, men da Vore gik rask fremad trak Fjenden sig tilbage til Høiderne strax Norden for Haderslev, hvor to Kanoner bleve op plantede. Jmidlertid svarede Resultaret ikke til Forberedelserne; thi saasnart de saae vore Tropper, trak de sig tilbage gjennem Haderslev, som derpaa blev besat af os. Vore Forposter stode naturligviis paa den anden Side Haderslev og ere formodentlig idag i deres forrige Stilling ved Hoptrup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Det tydske Forbund har paalagt vedkommende Regjeringer, som høre til det 10de Forbunds-Troppecorps, at complettere dets Contingent, for at sætte Wrangel istand til igjen at besætte den Deel af Landet og især Slesvig, som han har forladt, da der ikke foreligger Forbundet nogen politisk Grund, som skulde bevæge det til det Modsatte. (Aalb Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Den engelske Regjering har forbudt Udførselen af Vaaben, som man kan antage vare bestemte til at bruges imod Danmark Om Rustningerne i Norge melder "Morgenbl. af 6te Junii. "De Tropper, som herfra ere udcommanderede til Skaane eller Fyen, ankomme nu dagligen hertil Staden (Christiania) og begive sig strax til Efterstadhvor de ligge i Leir. Efter Forlydende skal allerede en Deel af Tropperne afgaae sidst i denne eller først i næste Uge. Af den Bataillon Kanonchalupper, som skal drage afsted, afgaaer allerede første Division i denne Uge. Øverstbefalende ved den norske Troppeafdeling er Generaladjutant Lovow.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndg. den 15de Junii: "Die Anna Dorthea P. Carstensen fra Sønderhoe med Ballast. Thomsen" H. Nissen, fra dito med dito. Anna H. J. Andersen fra Fanøe med dito. Den 16de: "De tvende Brødre H. J. Hansen fra Hjerting med dito. Udg. den 16de: "Peter & Anne" C. R. Nielsen til England med Byg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Avertissements. At det behagede Forsynet at kjenkulde til et bedre Liv vor kjære, elskelige lille Datter RoseJuletta, den 12te Dennes, ved en Sted og rolig Dad. bekjendtgjöres herved frandrende Slagt og enner af hendes dybtsörgende Forældre, Thi end den 13de Juni 1848. C. V. Kirckheiner. C. P. Kirchheiner, tr. 8 Brad fect. født Hjorth.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Farverie. Undertegnede, der ved allernaadigst Bevilling af 8de April d. A. er tilladt at anlægge og drive et Farverie og Trykkerie paa Bjerget i Lild Sogn, anbefaler mig til den Ende til alle der i Omegnen og paa HanniLand Boende med Farvning af alle Slags Uldent, Bomuld, Linned, Silketøi og Garn, samt med Trykning og Presning og skal jeg stedse bestræbe mig for, saavel ved ægte Farvestoffer, som ved prømte og hurtig Expedition at en hverve mig mine Kunders Tilfredshed. Bjerget den 14de Juni 1848. J. W. C. Fabricius.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Den fortiden af Jomfru Schellbech beboede Leilighed kan til 1ste Novbr. erholdes tilleie. A. K. sal. Riises.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-17
Skippere, som vil lade med Muursteen til Kjøbenhavn, kan strax blive expederet fra Kiøe Teglværk. Martin SteinthalSkipper Fischer afseiler til Kjøbenhavn i næste Uge og medtager Fragtgods og Passagerer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Thisted, Nr. 73. Aar 1818. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 20de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Udlandet. J Paris har atter været Tumulter, som har varet i flere Dage, men den 10de Juni om Aftenen viste sig en Politiecommissair med 1 Bataillion Tropper og opfordrede Mængden under den sædvanlige Tromm hvirvel til at adsprede sig, men der blev ingen Hensyn taget til denne befaling. Dog efter en halv Time forandrede Scenen sig, Linietropper og Nationalgarden var i al Stilhed rykket frem. Kl. 11 vare alle Gader besatte med maskerede Colonner, og hele Sammenrottelsen indsluttet i en Kreds af Bajonetter, Jngen kunde komme ud, og man lod saaledes Mængden forblive bloqueret til Klokken 1 om Natten, hvorpaa man satte sig i Marsch med alle de indsluttede Fanger 2000 Tallet, ligetil Politiepræfecturen, her bleve de Fangne afsondrede i store Gaarde, Mænd, Koner og Børn hver for sig, og summariske Forhører bleve optagne. Man skal ved denne Leilighed have gjort en mærkværdig Fangst, hvoriblandt to Attacheer ved det engelske Gesantskab, en Person af Betydenhed fra Faurborg og 10 a 12 Officerer af Linietropperne, 150 Jndividuer fandtes bevæbnede med Dolke og Pistoler. - Regjeringen havde erklæret at ville indlevere et Forslag om Prinds Ludvig Philips Forviisning fra Frankrig, og man talte i Nationalforsamlingen den 12te om at han skulle arresteres, men hans Fetter Napoleon Bonaparte indfandt sig i Forsamlingen og protesterede mod en saadan Beslutning. Man sagde imidlertid i Nationalforsamlingen, at hans aldeles uventede Valg som Deputeret af flere Departementer, var et Resultat af et Bonapartisk Complot, og at de fremmede Magter havde givet Penge dertil o. s. v. Det synes som at den franske Regjerings Stilling bliver alt mere og mere vanskelig, den synes at hvile paa en Vulkan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Fra Wien skrives under 6te Juni, "Hvilken Fremtid, der forestaaer os i politisk Henseende, det kan selv ikke den Viseste forudsige, medens paa den ene Side en blind Reaction bestaaende af høie Bureaukrater, Jesuitter og Arristokrater handle paa en forbryderigsk Maade i alle Deele af det østerrigske Monarkie, kjæmper paa den anden Side Tidsaanden, og det vil komme til blodige Kampe. Det var Cammarilla Partiet, der bragte Keiseren til Tyrol, og man venter daglig en ny Streg, man er derpaa forberedt og i Miles Afstand omkring Wien staae alle Landsbyer bevæbnede med Skytter, og i flere Landsbyer holdes ridende Expresser, som afløses hver 24 Timer, og underrette om, naar der er Fare paaFærde. Nationalgarden har erholdt Kanoner af Ministeriet. Keiser Ferdinand skal være i Færd med at abdiceere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Prindsen af Preussen, der er kommet tilbage til Berlin, har holdt en Tale i den preussiske Nationalforsamling, som af de Deputerede blev modtaget med Bifald, men da Prindsen forlod Forsamlingen blev han insulteret af det forsamlede Folk, hvilket ogsaa vederfores Ministeren Arnim.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Efterretninger fra Ny-York af 24de Mal melde, at efter den til de forenede nordamerikanske Stater, tilbagevendte General Scott's Mening var Fredstractaten mellem Mexico og de nerdamericanske Stater allerede ratificeret af den mexikanske Congress.