JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
En Bramin befinder sig for Tiden paa en Pilegrimsreise, som vist aldrig har havt sin Lige. Han vil nemlig drage gjennem hele Halvøen paa denne Side Ganges indtil Forbjerget Komorin, og han reiser paa den Maade, at han ruller sig hen af Jorden. Han vælter sig fra By til By, og gjør Afstikkere til hver Helligdom paa begge Sider af Veien. Hans Udgangspunct var Benares, og han har nu saaledes trillet sig henad Jorden paa niende Aar. Ved Daggry hyller han sig i tykke Tæpper, for ei at saare sig paa den ofte steenige Grund, og naar han har naaet sit Maal for den Dag, gaaer han i Templet, for at forrette sin Andagt, og tilbringer den øvrige Tid indtil Morgenen i sine Venners Selskab, som følge ham paa Vogne. Hans Søn, en Dreng paa ti Aar, er ham behjælpelig ved hans Vælten. Rygtet om denne hellige Mand har udbredt sig til de fjerneste Steder; hvorhen han kommer, finder han Spillemænd, som følge ham, syngende, fløitende og trommende, og som ideligen afløses af Andre. De Troende staae, som en Hæk, paa begge Sider af Veien, og see med Forundring paa den store Sjæll." Naar han engang har naaet Sydspidsen af Jndien, saa vil han plante et Træ, og opholde sig ved det, indtil det bærer Frugt, som han vil offre Guddommen. Og naar det er besørget, saa vil han vælte sig over det høie Gaatsbjerg tilbage til Benares. Han er nu en Mand paa omtrent 40 Aar, og, trods sin anstrængende Andagt, fuldkommen karsk. J Jndien er man langt fra at bebreide ham hans Dagdriveri; hans Foretagende antages tvertimod at være fremgaaet af al Viisdoms Ophav. Derfor tilflyde ham rige Gaver fra alle Kanter, og han har trillet sig til en riig Mand. Anledningen til hans forunderlige Valfart var følgende: Han havde ingen Børn, hvilket bedrøvede ham dybt. Da lovede han sin Gud, at han vilde vælte sit Legeme rundt paa Jorden, til han naaede Forbjerget Komorin, hvis en Søn blev ham skjænket. Og ikke længe efter fødte hans Kone en Dreng, den samme, som nu følger ham, og Braminen har ærligt holdt sit Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
En Spøgelsehistorie, som skal have tildraget sig i den afdøde Cardinal Fesch's Palads, gjør stor Opsigt i Rom. Galleriets Custode fandt hver Aften Penge paa et Skrivebord, uden at Nogen vilde vedkjende sig dem, og navnligen saaledes, at sammes Beløb, i regelmæssig Progression, steg fra 1/2 Bajocco indtil 3 Scudi. Paa samme Tid hørte Folk i Huset, hvorledes det klingrede med Penge allevegne; men man var, selv ved den omhyggeligste Efterforskning, ikke istand til at opdage Nogen. Da Pengenes Beløb havde naaet 3 Scudi, hørte denne Deel af Spøgeriet op. Derimod saae Custoden en Aften, da han befandt sig i det Værelse, hvor Cardinalen var død, i det tilstødende Gemak en stor, sort Skikkelse, som vinkede af ham. Da han holdt sig tilbage, traadte Skikkelsen hen mod ham, og greb ham i Armen med saadan Voldsomhed, at han i flere Dage bar Mærke af alle fem Fingre, medens han selv, naar han tog efter Skikkelsen, greb i Luften o. s. v. (D. Allg. Zig.) o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Den berømte engelske Admiral Ward's Enke er bleven rig paa en ganske forunderlig Maade. J en Række af Aar havde denne Dame en Loge i det italienske Theater i London. Den gode Tone fordrer nemlig, at de fornemme Englænderinder regelmæssigt vise sig ved Forestillingerne i dette Theater. En ikke mindre ivrig Besøger af samme Theater var en allerede aldrende Mand, som havde en Loge ligeoverfor Enken, men næsten slet ikke syntes at bekymre sig om hvad der foregik paa Scenen, hvorimod han uastadeligt lorgnetterede den smukke Enke ligeoverfor. Een Saison henrandt; en anden kom. Enken viste sig igjen i sin Loge og Herren med Lorgnetten ligeoverfor. Han betragtede Damen som sædvanligt, men gjorde ikke noget Skridt, for at nærme sig Gjenstanden for sin Beundring; han søgte ei engang at erfare Damens Navn og Bopæl. Mod Saisonens Udløb faaes hans Loge tom. Sildigere begav Enken sig til Brighton og havde ganske glemt sin stumme Beundrer, da hun en Morgen fik Besøg af en Advocat, som uden videre spurgte hende, om hun ikke var den Dame, der i to Saisons havde abonneret Logen No 11 i det italienske Theater i London, og om hun ikke nok kunde mindes en aldrende Herre ligeoverfor, som havde sysselsat sig meget med hende. Halvfornærmet stod Damen op; men Advocaten tilføiede: hiin Herre havde været En af de rigeste Plantere, fra Jamaica; han var død for nogle Dage siden, og havde testamenteret en Dame, som han ikke havde nævnet, men som, i tvende Saisons, regelmæssigt havde været i Logen No 11 i det italienske Theater, en Sum af 60,000 Pund Sterling, som laae aftalte hos hans Banquier. Da Damen erfarede, at den Afdøde ingen direkte Arvinger havde efterladt sig, vægrede hun sig ikke ved at modtage den betydelige Sum. Det forjættede Land for alle Piger, som endnu ikke have lovet sig bort, er Newyork. Saasnart der i Havnen indløber et Skib, der har unge Damer ombord som Passagerer, forsamles alle ugifte Mænd, ved Skibsbroen og raabe i Munden paa hinanden: Ønsker De en Mand, kjære Mis, Behøver De en Mand?" osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
En meget fornem russisk Dame foranstaltede nys i Paris et Selskab af høist besynderlig Art. De elegante Pariserdamer have en sand Manie for Hunde, og betale for en Kings charles" ligesaameget som man giver for en smuk Hest. Denne Lidenskab for Luxushunde, som den russiske Grevinde ogsaa har, indgav hende den Jdee, at foranstalte en HundeMatince hos sig. Derfor sendte hun sine Jndbydelser, ikke til de nydelige Dyrs Herrer og Fruer, men til dem selv. De vare saaledes affattede: "Fru Grevinde N. N. Hunde give sig den Ære, at indbyde Fru Hertuginde N. N. Hunde til at glæde dem med deres Nærværelse imorgenformiddag til Frokost. Denne Daarskab blev kronet med et glimrende Udfald. De sædvanlige Honneurs fandt Sted efter de traditionelle Former. Vel gik Frokosten ikke af uden Rivninger; men hvor findes ikke de Med ret Ord, Reunionen var yderst munter; man har amuseret sig kosteligt, hvad vil man mere J Paris begynder Kirkegangen nu at blive en Modesag. Paa Helligdagene i den stille Uge var Tilløbet til Kirkerne saa stærkt, at Militairet maatte tilveiebringe Orden udenfor samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
J Brüssel har en ung Mandsperson fattet den besynderlige Jdee, at lade sig bortspille i Lotteriet. 10,000 Lodder, hver til 10 Francs, falbydes af ham til ugifte Damer. Den som vinder, er saa lykkelig at faae den unge Mand og de indløste Penge. Der var allerede afsat 1000 Lodder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
En større Sneemasse, end der iaar er faldet i Overharz, kan intet levende Menneske mindes. J Gjennemsnit ligger den 16 Fod, ja paa mange Steder endog 30 Fod høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Et ubegribeligt Selvmord gjør i denne Tid stor Opsigt i Berlin. En ung Juveelhandler, en Jøde, har skaaret Halsen over paa sig med en Barbeerkniv. Hans Navn er Lewy; han var fra Stuttgart, og logerede i König von Portugal." Aarsagen til den ulykkelige Gierning er bedækket med Hemmelighedens Slør. Man fandt i hans Gjemmer Diamanter for over 40,000 Daler. Han tilhørte en anseet Familie, og havde stedse udmærket sig ved sit smukke Forhold. Et mærkværdigt frækt Tyveri, som er begaaet i Zossen, sex Mile fra Berlin, gjør overordentlig Opsigt. For nogle Dage siden hidkom fem Herrer, som foreviste den derværende Fattigkasserer en Ministerialbefaling, ifølge hvilken de skulde foretage en Kasserevision. Kassen bliver undersøgt, og der opdages en Desekt, som rigtignok er yderst ubetydelig, men som dog foranlediger Herrerne til, at tage Kassen med til Potsdam. Den bestyrtede Kasserer taber al sin Fatning og gjør ingen Modstand; men baade Kassen og Visitatorerne ere sporløst forsvundne. I den store Raadstukjælder i Oppeln sloges der for kort siden tilveds om, hvormeget Brændeviin en øvet Dranker kunde tage til sig. Maalet var - 12 Bægre, som ogsaa konsumeredes. Men da nu Drankeren var i Skud, vilde han drikke endnu et Bæger. Efter at have tømt det, styrtede han død til Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
J f. M. har en høist ulykkelig Begivenhed tildraget sig i Eisleben. En elleveaarig Dreng har, idet han legede med et tilsyneladende uladt Gevær, ihielskudt sin Moder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
J Berlin gaves forleden et Lystspil, hvori en Actrice skal give en Skuespiller et Øresigen. Hun gav ham det for tidligt. Det var endnu ikke Tid hvistede Skuespilleren. - Om Forladelse, svarte hun: De skal faae et igjen lidt bedre hen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Den afdøde Konge af Sverrig har efterladt sig en Privatformue af c. 14 Millioner Rigsgjeld, hvoraf han har testamenteret sin Enke 4 Millioner, Kong Oscars 5 Børn hver een Million, Grev Brahe Godset Skarbutt og en halv Million, forskjellige Personer af den Afdødes Hoffetat 200,000 Rdr., og Resten, mindst 4 Millioner, til Kong Oscar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Ved Kongen af Sverrigs Død er Soult den eneste Overlevende af de atten første, i Aaret 1804, i Leiren ved Boulogne udnævnte Marskalker af Keiserriget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Forlangt Jndrykkelse. Flere ønske at faae nøie Oplysning om alle Omstændigheder ved den Sags Argjørelse, som D. Møller i Kloster Mølle havde anlagt mod Hr. Bogtrykker Fogh i Horsens i Anledning af det i Horsens Avis N 124 s.A. til D. Møller stilede Inserat, hvortil Hr. Pastor Arnzens Svigersøn Christopher Andersen i Salten har angivet sig som Forfatter, og som ved det Forlig, der er indført i samme Avis a 7 d. A., er gjen kaldt som ugrundet m.m. Dog, da C. Andersen alligevel har fremført den, som det synes intet betydende Bemærkning: at han den Tid han forfattede bemeldte Jnserat ikke var vidende om det mellem hans Svigerfader og D. Møller indgaaede Forlig, og han dog har omtalt det selvsamme Forlig i benævnte sit Jnserat: var det da ikke ønskeligt om C. Andersen vilde, ifald han kan, give en Forklaring over denne besynderlige Selvmodsigelse i samt desuden forklare hvad han mener med denne, som det synes uheldige bemærkning. Ligeledes tør man vente at enten han eller D. Møller igjennem dette Blad vilde oplyse, hvem der har betalt denne Sags Omkostninger, samt Omkostningerne ved det ældre Forlig mellem D. Møller og Hr. Pastor Arnzen m. fl. angaaende de røde Fløielsbetræk, (see Aarhuus Avis No. 225 f. A.) Paa hvis Bekostning ere begge Forligene blevne indrykkede, og hvem har besørget samme? Hvorfor især det sidste Forlig er holdt i Præstens Huus, og hvem der har foranlediget samme, Vare ikke flere anmeldte som Forfattere til bemeldte Jnserat, deels af Bogtrykker Fogh og deels af Præsten, og indlod Præsten sig ikke selv paa, at ville afgjøre denne Sag, Er det sandt at Præsten strax erholdt omtr. 20 Expl. af foranførste Avis No 124 som indeholdt omtalte Jnserat, og hvortil kunde vel en saadan Mængde benyttes: Var det ikke passende om D. Møller paa egne og sin afdøde Faders Vegne aflagde Hr. Pastor Arnzen sin Tak for de store Velgierninger, som denne skal have beviist dem, hvilket en vis C. foruden C. Andersen især har udhævet? Var det ikke passende om Nogle af den Mængde, der skulle have modtaget Velgierninger af Præsten, offentlig aflagde ham deres Tak, ifald nogen af dem eller deres Afkom er til Thi kunde den Roes, som C. Andersen har tillagt ham, ikke ellers let miskjendes, da den Deel af Jnseratet, som er fremført til D. Møllers Forkleinelse, er af selve Forfatteren erklæret ugrundet, og kunde dette ikke saameget mere behøves som den smukke Autor er Præstens Svigersøn Var det ikke ogsaa ønskeligt for de mindre Oplyste, om en Lovkyndig vilde give en klar Fortolkning over begge foranførste Forlig? J April 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Dampskibsfarten paa Jylland. Af Bladene have vi seet at Dampskibet Løven, der er blevet betydelig forstørret og forsynet med Køier saavel i Dame, som Herre Kahytten, hver Tirsdag Morgen, afgaaer fra Kiel til Snoghøi, og Onsdag Morgen Kl. 4. fra Snoghøi til Aarhuus, hvorfra det Onsdag Middag gaaer tilbage til Snoghøi, og derfra retværneter til Kiel Torsdag Morgen, – derved tilveiebringes ikke alene en hurtig Forbindelse mellem Aarhuus og Kiel, men ogsaa mellem Aarhuus og Slesvig, – det sydlige Jylland og hele Fyen; men "Løvens" Fart kunde ogsaa tilveiebringe den saa meget ønskede Dampskibsforbindelse mellem Kjøbenhavn og det sydlige Jylland, Fyen og det nordlige Clesvig, naar et af de tvende Dampskibe "Iris" eller "Caroline Amalie, vilde beqvemme sig til at tage den betydelige Fordeel som en hensigtsmæssig Forbindelse med "Løven, maatte give.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Dampskibsfarten mellem Kjøbenhavn og det sydlige Jylland, Fyen og det nordlige Slesvig, har sin største Vanskelighed i at den ikke er tilstrækkelig, for alene at beskjæftige et stort Skib; - og et lille Skib bør ikke gaae i Kattegattet, ligesom Farvandet er af den Natur, at Farten kun i de længste Sommerdage kan tilbagelægges i een Dag. Vi maae altsaa her haabe, at den Fornuftigste giver efter til egen og det Offentliges Fordeel, og at enten "Jris eller "Caroline Amalie afgaaer fra Kjøbenhavn Tirsdag Aften og fra Aarhuus Onsdag Aften; hvorved det da upaatvivlelig hver Gang vil faae en Deel Passagerer at medtage fra og afgive til "Løven" som ankommer til Aarhuus Onsdag Middag, og efter et kort Ophold retourerer til Snoghøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Det er ikke usandsynligt, at mange Reisende mellem Kjøbenhavn og Aarhuus ville foretrække at passere Kattegattet om Natten i god Ro og i beqvemme velindrettede Skibe, de beholde dog det skjønne Morgen- og Aften Skue af Sundet, Kronborg og Sjællands yndige Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Nu maae de af "Lovens Passagerer der ville gaae til Kjøbenhavn ligge i Aarhuus fra Onsdag Middag til Torsdag Morgen, og Passagererne fra Kjøbenhavn ankomme til Aarhuus nogle Timer efter at Løven er afgaaet. Skulde man troe at sligt vilde blive muligt ved en Fart, der skal tjene Penge, og som Regjeringen begunstiger med Hensyn til de Reisendes Fordeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst bekjendtgjøres herved, at Jomfru Johanne Christence Gottlobine Bruun, der i 10 Aar har været mine Børns Lærerinde, ved Døden er afgaaet her paa Gaarden den 11te dennes, i en Alder af 31 Aar, af Brystsyge. Ved hendes udmærkede Duelighed og ædle Charakteer vandt hun vor Agtelse og Kjærlighed, og derfor staae vi dybt sørgende ved hendes Dødsleie. Gammelgaard, den 12te April 1844. J. P. Pittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Efter Communalbestyrelsens Begjæring bliver Mandagen den 13de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt Licitation paa Raadstuen over Anskaffelsen, af den til det 3die Dragon Regiment fornødne Magazin samt Armatur, Sadel= og Munderingskammer-Leilighed. Conditionerne saavelsom Underretning om Localernes Storrelse og Beskaffenhed kunne forinden erfares paa Kæmner comptoiret. Aarhuus Byfogedcontoir, den 19de April 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Den sædvanlige halvaarlige Examen vil blive afholdt i Byens Borger= og Friskoler paa følgende Dage: Mandag og Tirsdag den 22de og 23de April i Dom sognets Borgerskole, Onsdag og Torsdag den 24de og 25de April i Fruesogns Borgerskole, Mandag og Tirsdag den 29de og 30te April i Friskolens 1ste og 3die Afdeling, Mandag og Tirsdag den 6te og 7de Mai i Friskolens 2den og 4de Afdeling, Onsdagen den 8de Mai i begge Haandgierningsskolerne for Piger, Torsdagen den 9de Mai, Kl. 9 Form., i Haandgierningsskolen for Drenge af Friskolen, Kl. 11 Form. i Tegneskolen for Drenge af Borgerskolerne. Børnenes Forældre og Enhver, der interesserer sig for Ungdommens Underviisning, indbydes til at overvære Prøverne. Aarhuus, den 16de April 1844. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Det for Jylland, Fyen og Hertugdommet Slesvig, forenede Haveselskab paa Snoghøi bekjendtgjør, at foruden de allerede antagne betalende Lærlinge, vil Selskabet endnu til 1ste Mai antage 3 Lærlinge af Bondestanden, imod at de selv forsyne sig med Seng og Vadsk. Andragender herom, samt de havende Vidnesbyrd og Flid og Sædelighed, tilligemed Opgivelse af Alder, bedes derfor snarest indsendte til Jnspecteur Kjærbølling paa Snoghøi, hvorefter de Antagne strax skulle vorde underrettede derom. Selskabets Medlemmer have første Ret til at hidsende slige Lærlinge. Ønsker man at de skulle forblive her i de 3 Vintermaaneder, da betales derfor 6 maanedlig, og de erholde da Tilladelse til at bivaane Forelæsningerne; samt øves i alle saadanne Arbeider der forrettes i Huset. Selskabet ønsker at kunne optage Flere, og gjør sig Haab om at blive sat istand dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Det praktiske Handelscomptoir i Kjøbenhavn, i Forbindelse med Sprog-Academi, Svenne Langkjer, har siden dets Aabning (den 20de Octbr. 1832) været besøgt i dets forskjellige Afdelinger og Cursus af nogle og halvemsindstyve unge Mennesker. Denne Freqvents har Bestyreren troet, uden at det vil være fornødent her at nævne de mange anseete Mænds Anbefaling, som derved er bleven Anstalten til Deel, at være Opmuntring nok til at paatænke en Udvidelse, der til første Mai vil træde i Kraft ved Medvirkning af Dhrr. Professor Borring, Lærer i det franske Sprog Saphir (fransk af Fødsel, var fransk og tydsk Correspondent i store Handelshuse) holder mundtlige og skriftlige Øvelser i Fransk og ligesom Bestyreren, tillige i Tydsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Dr. Ferrall, Lærer i det engelske Sprog. Gundersen (har Engelsk til Modersmaal og er bekjendt med Forretningsproget) leder den engelske Conversation og den merkantilske Correspondence. Strohm (Stud, fra Lund) holder Cursus i Svensk. Holten, Cand. polyt, overtager Physiken og senere Mathematiken. Næblerød, Cand. pharm., holder Foredrag og Øvelser i Varechemien. Unge Mennesker, udskrevne af Skolen, kunne her i kort Tid erholde grundige Sprog, Handels- og de nødvendigste Realkundskaber. Betalingen er kun 1 a 6 3 maanedlig. Betingelse for Optagelse i de 3 Afdelinger, som Elev, Comptoirist eller Academist, sees af Planen, der faaes gratis hos Boghandlerne i Danmark, Norge og Sverrig, eller i Academiets og Comptoirets Locale i st. Regnegade 191, 1ste Sal, i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Fra Aarhuus Stiftamthuus har Magistraten ved Skrivelse af 12te dennes modtaget Regnskab over de danske Kjøbstæders Brandforsikkring fra 1ste October 1841 til 30te September 1842, der er henlagt paa Raadstuen til Eftersyn, hvorom herved meddeles fornøden Underretning. Aarhuus, d. 16de April 1844. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Da det 31te Jordemoderdistrict i Aalborg Amt, bestaaende af Hammer og Horsens Sogne, for Tiden er vacant, saa kunne Ansøgninger og denne Bestilling indgives til Undertegnede. Aalborg Stiftamthuus, den 19de April 1844. Tillich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Efter Hestemmelse af Amstraadet for Hibs Amt siges en i Veibygning kyndig Mand fast ansat, til at forestaae Grundforbedring af de ikke chausserede mindre Landeveie i Amtet, og i Almindelighed til som Vei-Inspecteur at have Opsyn med de offentlige Veie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
En foregaaende videnskabelig Indsigt i hvad der hörer til dette Fag er nødvendig, og er dermed tillige forenet Praxis, er det saameget ønskeligere, men i al Fald er der för Tiltrædelsen Leilighed til at erhverve endeel Ovelse under den Ingenieurofficeer, som i Aar har Over bestyrelsen af Amtets mindre Landeveie. Gageringen vil blive saaledes, at derved kan findes et anstændigt Udkomme. De som attraae en slig Ansættelse fra 1ste Januar næste Aar, ville behage at henvende dem til Undertegnede, som meddeler Betingelserne hvorunder den kan skee. Ribe Stiftamthuus i April 1844. Sponneck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Fredagen den 26de d. M., Kl. 10 Formiddag, lader Undertegnede, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, ved offentlig Auction, som afholdes herpaa Gaarden. bortsælge med 3 Maaneders Credit, circa 50 Tdr. harpede Kartofler, 50 Tdr. 2d. Byg, 100 Tdr. god sund Brødrug. Kalbyegaard, den 16de April 1844. T. N. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Gaardmand Christen Jensen Hauge og tidligere afdøde Hustrue, blive følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: a. Stervbogaarden i Soelskou, Østersnede Sogn, med paastaaende Bygninger og underliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/5 Alb., og b. Et jordløst Huus paa Soelskou Mark, stillede til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i Gaarden Mandagen den 29de dennes førstk. Denne fortrinlige Eiendom, hvis Jorder ere af udmærket Bonitet, ligger i en smuk og behagelig Egn, kun 1 1/2 Miil fra Veile, og kan paa samme holdes 5 a 6 Heste og 20 Køer, foruden Ungkræe, hvilken Besætning ved forandret Drifts maade kan forøges. Det bemærkes, at absolut Bortsalg vil finde Sted, saafremt et nogenlunde antageligt Bud skeer, og at Conditionerne for Salget kunne erfares paa mit Contoir. Naar den faste Eiendom er bortsolgt, forauctioneres samme og næste Dag al Boets Løsøre, bestaaende af: Sølvtøi, Stole, Borde, Skabe, Kister, Gang= og Sengeklæder, Linned, alle Slags Huusgeraad, 5 Vogne, 5 Heste, 22 Køer, Qvier og Kalve, 4 Stude, 2 Sviin, 11 Faar og Lam, 3 Plouge, Harver, aftorsket Korn, m. m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Veile, den 3die April 1844. P. M. Hersleb, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Mandagen den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 10, lader Meieriforpagter Stephensen paa Estrup, i Anledning af Bortflytning, ved Auction bortsælge fuldstændigt Meieriredskab til 150 Køer, Mælkevogn med 6 Spande, andre Mælke= og Dragtspande, Smaatrug, Ostekar, andre Kar, Ballier, Sviin, Faar, Heste, 2 Vogne, Seletøi, nogle Tønder Rug, Kartofler, 50 Lpd. Ost m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Novbr. d. A. Rougs 2. Herreders Contoir i Randers, den 12te A. L Reiersen. April 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere alle Desom maatte have noget Krav i Boet efter Proprietair Christian Leemejer til Strandsgaard overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere saadant for undertegnede Skifteforvalter under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i bemeldte Bo afholdes her paa Contoiret Mandagen den 29de d. M., Kl. 3 Eftermiddag, og Tirsdag den 23de Juli d. A., Kl. 11 Formiddag. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 3die April 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere alle Desom maatte have noget Krav i Boet efter Enkefrue Mette Leemeier fød Brendstrup af Lyngsbeckgaard overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere saadant for undertegnede Skifteforvalter under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i bemeldte Bo afholdes herpaa Contoiret Mandagen den 29de d. M., Kl. 2 Eftermiddag, og Tirsdag den 23de Juli d. A., Kl. 10 Formiddag. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 3die April 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Dampskibet "Iris", Capt. P. E. Sletting, K. M. afgaaer fra Kjöbenhavn Onsdagen den 24de, og igjen herfra til Kjöbenhavn Torsdagen den 25de dennes, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Mægler. Aarhus, den 20de April 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Moorbærplanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-20
Fra Planteskolerne i de Kongelige Silkeborgske Skove kunne i tilstundende Foraar og næste Efteraar erholdes 500 Stkr. 3 Aars gamle Moorbærplanter for 1 a 2 21 pr. 100 Stkr. efter deres Størrelse, naar man derom henvender sig i portofrie Breve til undertegnede Skovrider. Silkeborg pr. Skanderborg, den 4de Marts 1844. Nyholm.