JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Spanien. Til Efterretningen om D. Carlos's heldige Overgang over Ebro-Floden, og hans stadige Fremrykken mod Valencia, knytter sig nu og Meddelelsen og Jnsubordination i de fleste christinske Armee-Afdelinger, og som i Hernani er gaaet saa vidt, at Soldaterne have skudt paa deres Officerer, ved hvilken Leilighed en General blev saaret, og Oberst Ebsworth dræbt. Brigade=Generalen O'Donnell fik imidlertid Oprøret stillet efter nogen Tids Forløb, men den spanske Overanfører, Grev Mirasol er flygtet ombord paa et engelsk Skib, og vægrer sig ved at vende tilbage til sine Tropper. Under alle disse for Dronningen ugunstige Omstændigheder, vedblive hendes Ministre at forholde sig rolige, og Cortesforsamlingen har nylig tilendebragt Discussionen over Svar=Adressen paa Dronningens sidste Tale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
England. Den afdøde Konges Begravelse fandt Sted den 8de dennes. Processionen satte sig i Bevægelse Kl. 9 om Aftenen og først Kl. 12 1/2 om Natten vare Høitidelighederne endte. En overordentlig stor Mængde Vogne fulgte, men uagtet den betydelige Trængsel, og skjøndt en Deel Uorden fandt Sted ved Slutningen af Begravelsen, er dog Jngen kommen til Skade. – Oppositions Medlemmerne vedblive endnu at arbeide mod Ministrene, og have saaledes faaet forkastet en Bill, der gik ud paa at ordne Valgene i Jrland. – O'Connell har tilskrevet den irske Association et Brev hvori han opfordrer Medlemmerne til paa det kraftigste at understøtte Dronningen og hendes Ministre, hvis alvorlige Villie det er at tilbagegive Jrland dets politiske Rettigheder. Louis Bonaparte, der som Hovedmand for Strasburger=Oprøret var bleven sendt til America, har besluttet at vende tilbage til Enropa, og skal endog være underveis til England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Tydskland. J Kurhessen er opstaaet Strid mellem Regjeringen og Stænderne, i Anledning af at de sidste have nægtet den Sum Regjeringen fordrer til Armeen. Denne Strid skal un afgjøres af Forbundsdagen i Frankfurt, og man vil saaledes komme til at see, at fremmede Magter afgjøre en uafhængig Stats indre Anliggender, ja at de maaskee endog berøve den dens constitutionelle Forfatning, da denne ikke er sanctioneret af Forbundsdagen. At denne Fremgangsmaade er, skjøndt hjemlet ved Wiener Congressen, i Strid med almindelige Stats principer, er uden for al Tvivl, men et andet Spørgsmaal bliver det unægtelig, hvad Forbundsdagen, ifølge det senere antagne Jkke=Jnterventions=Princip vil gjøre, om Stænderne og Landet mod Forbundsdagens Beslutning vedblive deres Vægring. Efter Göthed. Hand. och Siof. Tidn. er der blandt Besætningerne paa de fra Polen med Kornvarer til Danzig ankomne Fartøier, som ligge paa Weichsel-Floden udenfor Staden, udbrudt en Epidemie, som man har erkjendt at være en mindre ondartet (Lindrig) Cholera; i Staden selv er derimod intet Sygdomstilfælde af lignende Art forekommet. (Hvilket imidlertid strider mod det her almindelige Rygte.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Fædrelandet. Fra Kiel skrives, at der nu ikke tales meere om Ridderskabets Uniform, hvorimod det er besluttet at indgaae til det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie med et Andragende om at erholde i det mindste en Resolution i Anledning af det for fem Aar siden til allerhøieste Stadfæstelse indsendte nye Kloster=Regulativ. Endnu have Prælater og Ridderskab ikke besluttet at ansøge og Stændernes Jndkaldelse til 1ste Octbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Der gives tre Hoved Onder - hedder det i Kieler Correspondent, i en Afhandling af Grev M.v. Moltke – hvilke i vor Tid alle Folkeslag lide under, nemlig de store staaende Hære og som Følge deraf de høie Udgifter og den høit opløbne Statsgield. Jstedetfor at ængste Fyrsternes Gemytter, med Bagtalelsen for Demagogie, var det Patrioternes Pligt, at henvende deres hele Opmærksomhed paa disse tre Hovedonder og til Midlerne til at hæve dem, om det var muligt. Statsgielden er et slaaende Beviis paa en Nødstilstand, og hvor der raader til nye Laan, han giør Sit til at RøRe udi den bliver endnu større. Men dog synes det næsten, som om de, der skulde sørge for denne Green af Statsoeconomien ikke ville indlade sig paa de rette Midler til Gieldens Betaling. - Her sigtes vistnok til Stændernes eenstemmige Raad i denne vigtige Sag, og Alle nære vi med ham det Haab, at denne og lignende Tvivl om den gode Villie til at følge gode Raad, suarligen vil vorde beskjæmmet. (Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Fra Hr. Magister Lindbergs Vatican i Kjøbenhavn er der atter udfaret tvende Bandstraaler, af hvilke den ene, dog uden at anrette synderlig Skade har ramt Hr. Birkedommer Lund i Holsteinborg, Grevskab, fordi han, efter Ordre fra Amtmanden i Sorøe, arresterede en udenlandsk Person, en vis troende Bondekarl fra Bergens Stift i Norge, Elling Eigildsen, velbekjendt i sit Fædreland, som han i flere Aar har bereist, for at holde (gudelige) Forsamlinger eller deeltage i dem." – Det andet kirkelige Lyn er slaaet ned i Mesinge Præstegaard ved Kjerteminde og har attenderet et voldeligt Forsøg paa Præsten, den i Stiftet almeenagtede Hr. Schmidth, som ved Sacrammenternes Forvaltning gik saa vidt, at han foruden saadanne Forandringer, som i Sammenligning med det Væsentlige maa kaldes ubetydelige, aldeles udelod den apostoliske Troesbekiendelse ved Daaben og ved Nadveren uddeelte Brødet og Vinen med de Ord til Erindring, til Jhukommelse om Jesu Legeme og Blod(sic). De videre Klager kunne af Liebhavere læses i nordisk Kirketidende Nr. 30. (Hemp. Av.) Mariboe. Gierningsmændene til flere i Fuglse-Herred forøvede Tyverier hvoraf nogle have været forenede med Jndbrud, ere i denne Tid paagrebne og hensatte i Rødbye Arrest. – Den 13de hændtes her den Ulykke, at Vognmand Rasmus Olsens lille Barn, 2 a 3 Aar gammelt, blev overkjørt da det fra Vognen faldt ned mellem Hestene, og døde kort efter uagtet Lægen øieblikkeligen blev tilkaldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Blandet. Cholera vedbliver at anrette skrækkelige Ødelæggelser i Neapel. Man regner at over 10,000 Mennesker ere døde siden 13de April. Alle offentlige Forlystelsesteder og Theatre ere lukkede. Børsen og Kjøbmændenes øvrige Samlingsteder staae tomme. Omtrent 400 Mennesker døe dagligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
En Mængde af Giæsterne der havde bivaanet et pragtfuldt Bal hos den sardiniske Minister bleve nogle Dage efter angrebne af Sygdommen og Størstedelen bleve dens Offer. Sygdommens Karakteer, er saa hæftig at Døden sædvanlig paafølger efter 24 Timers Forløb. Til Husvalelse for de Lidende bæres alle Helgene med stor Stads omkring i Gaderne ledsaget af Musik og Sang og en umaadelig Menneskemasse, Størstedelen Fruentimmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
J Sweits er nyligen udkommet et lille Skrift, betitlet Der Verfassungsrath von Wallis der blandt Andet ogsaa omtaler Præste=Ægteskaber. Denne delicate Materie har i høi Grad opbragt den catholske Geistlighed, og vedkommende Biskop har endog anmodet den verdslige Øvrighed om at lade dette ugudelige og fordærvelige Skrift brænde. Da dette blev nægtet, lod Biskoppen et Hyrdebrev udgaae til Præsterne hvori han udtaler sin Fordømmelsesdom over denne Libell. Dette Brev blev oplæst fra Prædikestolene og en Præst føiede til sine opbyggelige Betragtninger: "Ja mine kjære Børn, jeg frygter meget for at de af Eder der have læst denne ugudelige Bog, allerede i al Evighed ere fortabte".¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Et fransk Blad, som omtaler Champagnefabriken ved Dresden forlægger denne Bye til de Forenede Stater i Nordamerika (Etats-Unis). Sandsynligviis har der i Kilden hvoraf dette Blad har øst, været Tale og Toldforbunds-Staterne GollVereinstaaten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
En ung Mand i Cahors af god Opdragelse, blid Karakter, fordeelagtigt Udvortes og af Middel=Væxt, ønsker at gifte sig. Han foreslaaer derfor Piger og Enker i Departementet Lot under 30 Aar et Lotterie paa 4000 Lodder, hvert Lod til 50 Francs. Den der faaer det første Udtræk skal have den Lykke at ægte den unge Mand, og at deele med ham Gevinsten, 200,000 Fres. Synes man ikke om hverandre, kan man træde tilbage, men maa deele Gevinsten. Der tænkes alvorligt paa at befordre Communicationen mellem Constantinopel og Wien ved en Jernbane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Den russiske Tronfølger var den 12te f. M. ankommen til Tobolsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Da Hertuginden af Orleans nylig kjørte gjennem Gaderne i Paris, hørte hun raabe: Prindsesse Helene for to Sous, Hertuginden af Orleans for to Sous. Hvem vil kjøbe, Kun to Sous!" Hertugen forklarede sin Gemalinde, at det var hendes Portrait man falbød. "Jeg vil dog see sagde hun, om det ligner mig!" Vognen holdt stille, Udraaberen blev kaldt hen, og et Portrait afkjøbt ham for 5 Fr. Hertuginden loe ret hjerteligt over dette sit mislykkede Contrafei. Men i et Øieblik havde Billedhandleren solgt hele sit Forraad af Prindsessens Portrait til den omstaaende Folkemængde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 14de til Møen og Falster: Pastor Paludan med Datter; Jomfruerne Krebs og Jansen; Brygger Møller; kgl. Sølvpop Hoyrup med Kone og 3 Børn; Student Bierring; Cand. Phill. Reiersen; Dhrr. Lublin og Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Ledige Embeder. Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Kjøbstaden Randers, 600 Rbd. Jfølge allerhøieste Resolution af 6te Juni 1818 er Præstetienden af 78 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn under Harritzlev og Albek Sogne henlagt til Amtsprovsternes Lønningssand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Befordringer og Afgang. Forvalter ved Baronier, Guldborgland, M. Rasmussen, som Landvæsenscommissair i Lolland, forundt Rang med Kammeraader. Fuldmægtig i Rentekammerets 2det jydske Renteskrivercontoir, J. Bertelsen, forflyttet til Fuldmægtig i Kammerets islandske og bornholmske Renteskrivercontoir, og er den derved vacant blevne Fuldmægtigplads i førstnævnte Contoir inddragen; Copisterne H. P. Kofoed, i det islandske og bornholmske Renteskrivercontoir og P. N. Müller i det sjellandske og fyenske Landvæsenscontoir forundt Prædicat af Fuldmægtig. Archivarius
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
ved Kamrenes forenede Archiv, Justitsraad Gjøe, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Embede; Attachsved det danske Gesandtskab i Paris, H. C. L. F. Ahlefeldt, udnævnt til Kammerjunker. Cancellist i Universitetsdirectienens Expeditionscontoir, C. N. Reeberg, efter Ansøgning Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Post; Cancellist sammesteds 5. P. Selmer udnævnt til Chef for Contoiret, og Cancellisterne C. J. Fribert, A. V. Bang og A. C. P. Linde til respective 1ste, 2den og 3die Cancellist i bemeldte Contoir, hvorhos ovennævnte Cancellist Fribert er udnævnt til tillige at være Kasserer ved det almindelige Skolefond og Sorøe Academies Depositum. Overlærer ved Nyborg lærde Skole, C. H. A. Bendtsen, efter Ansøgning, i Naade og med Forbehold af hans Anciennetet, entlediget fra dette Embede; Adjunct ved Metropolitanskolen, J. B. F. Bierregaard, beskikket til Overlærer ved Colding lærde Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
J det vi saaledes uforbeholdent yttre den Mening, at en Adskillelse af Selskabet er gavnligere end dets nuværende Bestaaen, kunne vi heller ikke deele deres Anskuelser, der mene at en saadan Adskillelse ville være skadelig i det Hele, men tvertimod antage vi endog at den vil virke gavnligt. Overalt hvor der er Liv er Strid, som en Følge af at ikke Alle kunne eller ville hylde de samme Anskuelser, og hvor disse forskjellige Anskuelser deeles af flere, opstaae der Partier. At ville nægte Rigtigheden heraf ville være Daarskab, og heelt daarligen handle derfor unægtelig de, der nægte at her hos os er, eller i det mindste danner sig Partier, der meer eller mindre søge at gjøre sig gjældende i alle Forhold, og at bekjæmpe hinanden. Her er altsaa ogsaa hos os Strid, men af Strid udgaaer Sandhed, denne Sætning maa heller ikke glemmes, og derfor er Strid gavnlig og derfor har Baggesen Ret naar han siger: "Dog indtil Chaos ligger ganske Liig, Og Dybdet, i hvis Svælg det synker, lukker sig, Til Lyset over Mørket triumpherer, Og Oromasdes overalt regjerer, J Aandeverdnen, bør der være Krig." Adskiller derfor det nuværende Selskab sig, saa at ethvert Medlem kunde gaae over til det med hvis Anskuelser han stemmede overeens, da kunde man hos hvert Selskab vente Eenhed og som en Følge heraf en kraftig Virken. At gavne maatte jo være begge Selskabers Øiemed, og dette ville sikkert ogsaa nu bedre opnaaes hvor en gjensidig Kappen vilde anspore enhver. Vi have sagt at i de forskjellige Selskaber vilde herske Eenhed og man forvexle kun ikke dette med Eensidighed, hvilken Egenskab man saa ofte tillægger Partier, skjøndt vistnok med Urette, thi en saa aldeles Overeensstemmelse mellem de forskjellige Jndivider hvoraf erhvert Partie bestaaer, at ingen Nuancer kunde spores, er ikke tænkelig. Men selv og Partierne skulde blive eensidige, da var det dog en Fordeel at der var Partier, thi i det kun hvert Partie fremsatte sine Anskuelser, kom dog en større Masse af Jdeer i Omløb end om kun en Anskuelse blev fremsat. J det vi slutte disse Strøe-Bemærkninger maae vi endnu fremkomme med en Opfordring til Filialerne om ikke ved denne Leilighed at forholde sig aldeles passive; vel skulle vi ikke følge Coldingensernes Tilfærdighed, men heller ikke skulle vi gjemme vor Mening indtil Sagen er afgjort i Kjøbenhavn, al den Stund vi dog selv kunne tænke og fatte en selvstændig Beslutning. Et Medlem af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Bekjendtgjörelser. Schous Udtog af Forordningerne for 1836, faaes hos II. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
At Gaardmand Rasmus Frederiksen Krog i destrup, overeensstemmende med L. 3171 af Øvrigheden er erklæret umyndig, og at undertegnede under 30te f. M., er beskikket til at være hans Værge, bekiendtgiøres herved. Sønder Vedbye den 12te Julii 1837. Peder Olsen, Sognefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Af Falsters Birks Overformynderie kan strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, 80 Rbd. rede Sølv. og 439 Rbd. 18 s. Sedler og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Licitation. Mandagen den 24de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes offentlig Licitation paa Falsters Birks Tinghuus over Opførelsen af en Bondegaard i Sønder Alslev, under Ourupgaards Gods. Conditionerne, som paa Licitationsstedet vil vorde bekjendtgjorte, kunne 3 Dage, forinden Licitationen finder Sted, erfares hos Forvalter Ferral paa Ourupgaard. Falsters Birk den 14de Julii 1837. Buntzen, const. uction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Mandagen den 21de August samt 4de og 18de Septbr. d. A. Formiddag Kl. 11, afholdes offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen over 2de Stervboet efter afdøde Kiøbmand Henrik Christoffer Jversen Lacoppidan tilhørende og paa Madeskov her ved Byen beliggende Jordlodder den ene stor 178 Tdr. Land og den anden stor 11,260 Alen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 13de Juli 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
At Creditorerne i Skipper Frederik Nielsens Fallitbo, heri Byen, ved Proklama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, saadant bliver herved yderligere bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
En Skiftesamling i Boet, afholdes paa mit Contoir, Løverdagen den 29de dennes om Eftermiddagen Kl. 5, ved hvilken Boets Creditorers Erklæring over en ikke uvigtig Sag, ønskes modtagen. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 10de Juli Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-18
Enhver som har noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jndsidder Hans Jensen af Lillebrænde her paa Falster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Skifteretten. Falsters Birk den 15de Julii 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
31te Aargang. Lollands-Falsters No. 82 StiftsCivende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Shelm Lauds Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
Udenlandske Nyheder. England. Kongen af Englands Begravelse fandt Sted den 8de d. M. om Aftenen Kl. 9. Allerede fra den tidlige Morgen havde en betydelig Mængde Mennesker forsamlet sig i Windsor, hvorhen en stor Mængde Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie var beordret. Hver 5te Minut blev der givet Sørge=Salver af Artilleriet, og alle Klokker i Windsor ringede hele Dagen. Da hele Menneskemassen var sortklædt, gjorde den tyrkiske Minister og en græsk Prinds, hver i sit Lands Costume, en mærkelig Contrast. Kort for Kl. 9 om Aftenen erholdt Soldaterne Vorkjærter, og paa Slaget 9 satte Processionen sig i Gang. J Spidsen var en Afdeling Militaire med omvendte Vaaben, hvorefter Hoffolkene, Embedsmændene og den kongelige Familie fulgte i foreskreven Orden. Paa høire Side af Kongens Liigkiste gik 5 Peers og 8. Generaler, og paa den venstre 5 Peers og 8 Admiraler. Liigklædet blev paa hver Side baaret at 3 Hertuger, og 2 af de ældste Sønner af hertugelig Familie. Herpaa fulgte Vaabenherolderne, og strax efter kom Hertugen af Susser, iført en lang sort Kappe med Hosebaands=Ordenens Stierne og Hals kjæde, og fulgt paa hver Side af en Hertug, medens 2 andre Hertuger bare hans Slæb, ligesom og 16 Peers fulgte bag efter ham. Da Hertugen, af Cambringe ved Sygdom var hindret i at møde, fulgte nu hans Søn Prinds Georg af Cambringe, klædt som Hertugen af Susser, og ledsaget af 2 Slæbbærere. Derefter fulgte Fuldbyrderne af det kongelige Testamente, nemlig Hertugen af SachsenMetningen, Prindsen af Leiningen og Prinds Ernst af Hessen Philipsthal=Barchfeld, hvorefter Militaire med omvendte Vaaben sluttede Toget. Efterat Liget var hensat i Begravelsen, proclamerede Fredagen den 21de Juli 1837. Over-Herolden Dronning Victoria som den afdøde Konges Efterfølger, hvorpaa Lord=Kammerherrerne sønderbrøde deres Embedstave og kastede dem ned i Graven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
Under Overskrift Forbindelsen mellem de danske Øer og Holsteen meddeler Fædrelandet en Oversigt over det bekjendte mislykkede Forsøg med Dampskibet Løven, hvoraf erfares, at den Capital, der, til at knytte en stadig Forbindelse mellem disse Lande, var sammenskudt, beløb sig til 37,000 Rbd., hvoraf 3400 Pd. St. anvendtes til Kjøbet af bemeldte Dampskib, og Resten til dets Udrustning og Anskaffelse af Jnventarium. Farten begyndte i Efteraaret 1835, men ophørte efter et Par Maaneders Forløb (da de Reisendes Tal meere og meere formindskedes) med en Underballance af 3000 Rbd. Det paafølgende Aar var Tabet ligesaa stort, uden at regne Renter, Slitage og Assurance. Uagtet dette uheldige Resultat, besluttedes dog i den i afvigte Januar afholdte Generalforsamling, at Farten ere i burde forsøges endnu et Aar, og Directionen blev, forat dække Underballancen, bemyndiget til at optage et Laan af 8000 Rbd. Skibet begyndte dets Virksomhed i April Maaned, men Touren til Flensborg, hvorved man især havde regnet paa Fragtgods, betalte sig saa slet, at man saae sig nødsaget til at standse med den efter en Maaneds Forløb. Da Skibet ved disse idelige Tab havde paadraget sig en Gield af 10,000 Rbd. og Actiehaverne ikke vilde paatage sig at garantere Directionen det Udlæg, den havde havt og muligen i Fremtiden maatte gjøre for at vedligeholde Farten, vedtoges det i en extraordinair Generalforsamling, at Farten med Mai Maaneds Udgang skulde ophøre, og Skibet sælges ved offentlig Auction. Denne blev, som bekjendt afholdt i Kiel den 15de f. M., og da aldeles intet Bud skeete, maatte den af Creditorerne, der havde sidste Prioritet, lade sig Skibet udlægge for sin og de andre Creditorers Fordringer. Resultatet blev altsaa, at hele Capitalen med Renter tabtes og at Øiemedet ikke opnaaedes. Om Forbindelsen atter vil komme i Stand, er det store Spørgsmaal, saavelsom om Dampskibsfarten uden offentlig Understøttelse vil kunne svare Regning, Men skulde end denne være nødvendig, maae vi med Fædrelandet ønske, at ikke ængstelige Beregninger over Øieblikkets Gevinst eller Tab maa forhindre Udførelsen af et Foretagende, hvis inddirecte Fordeele ere saa indlysende, og som væsentligst vilde bidrage til at forbedre den under al Critik elendige Postforbindelse mellem Øerne og Udlandet." Slesvig som det er. Under denne Overskrift læses i itzeh. Ugeblad en tydsk Artikel om Fortrængelsen af det danske Sprog fra den dansktalende, Deel af Hertugdømmet Slesvig, med følgende Motto: "Man rev os fra vor Moders Barm Og gav os Fremmede i Arm, Som tale eget Tungemaal, Hvorpaa vi høre maae med Taal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
J Kirker, Skoler, Rettens Salle Fuldbyrdes Alt ved fremmed Tale. Hidtil vi altid tang og leed; – Faae vi igjen vor Rettighed, J det mellemste og nordlige Slesvig er efter Forfatterens Forsikkring, Folket (ikke Embedsmænddene) endnu aldeles dansk, saa fuldkommen som i Nørrejylland eller andetstets i Kongeriget. Dansk er det almindelige Omgangsprog til ind i Angeln og sydlig for Flensborg, i den huuslige Kreds som ved offentlige Samtaler, ja de fleste Sæder, Skikke og Ordsprog har Folket i Nørre- og Sønder=Jylland, tilfælles. Ubegribeligt er det derfor, hvorledes endnu stedse det fremmede tydske Sprog er det herskende ved Retten, i Kirken og i Skolen, uagtet Kongens utrykkelig erklærede Villie at indføre det danske Sprog som Kirke-, Skole= og Retsprog, hvor det tales i det daglige Liv, og uagtet Folkets lydt yttrede Ønske. J Kjøbstadskolerne skeer Undervisningen paa Tydsk, til uendelig Skade for Børnene, som der hverken kunne udtrykke sig paa Tydsk eller Dansk. Tydsk bruges i Rettens Sprog, og i de offentlige Bekjendtgjørelser, (hvorfra dog allerede nogle Embedsmænd gjøre en hæderlig Undtagelse) og paa Tydsk fordreies de reent danske Stednavne; ja Tydsk raaber endog den danske Nattevægter i en dansk Stad, Bort siger Forfatteren: "Bort med det Danske, hvor Folket er tydsk, men bort med det Tydske, hvor Folket er dansk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
Kjøbenhavn. Dampskibet Dronning Maria lagdes ved dets Ankomst i Fredags under Qvarantaine paa Grund af at det havde en Passageer ombord, der den 11te d. M. havde været i Danzig, hvor, og i Omegnen, Cholera er udbrudt. Jgaarfrigaves imidlertid Dampskibet og de øvrige Passagerer; den, der har foraarsaget Qvarantainen blev derimod henviist til Lunetten, men Qvarantainen, vil formodentlig ogsaa for hans Vedkommende blive hævet i Dag, da han har været den lovbestemte Tid af 5 Dage borte fra det smittede Sted.