JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Danske og Norske Søkrigere, For tre Aar siden jordede eders Fader. J Dag see J ham leve op igjen i sin førstefødte Søn. O, elsker Sønnen som J elskede Faderen og viser vedneders Daad, at en saadan Fader, fortjener saadanne Børn, Lad denne eenbaarne Søn lære Verden, at man ved Troløshed kan berøve et Folk sit Værn, men ei sit Mod og sin Urokkelighed; lad ham være den Forløser, der, opstanden af Gravens mørke Skjød, giengiver Danmark sin tabte Lyksalighed og Dannebrogen sin fordums Stolthed! Og Du, vidunderlige Phoenix, der saa majestætisk har reist Dig af Din Aske, som et Billede paa vor Flaades Gjenopstandelse, vær os hilset som den yngste Spire af en saa herlig og ædel Stamme, Vox og blive stor og kjek og frugtbar som Din Fader, Bliv ogsaa Du en Stammefader til en stor og værdig Slægt, Knus med Din stærke Kjøl Dine og Danmarks Fiender! Hevn Din Faders Død, Ban Danske Sømænd, Veien til Danske Sømænds Roes og Ære, Liig Dine ældre Brødre, Prøvestenen og Dannebrogen, der hellere vilde døe i Jldens Luer end leve i Fienders Vold, Vær et Mønster for enhver af Dine Efterkommere, og lad den sidste sønderskudte Flip af Dit uplettede Flag vare stoltelig i Kampen saalænge der er en Splint tilbage af Din Mast! Dit Navn bebuder Held og Lykke. Den hellige Fugl, efter hvilken Du er opkaldt, søgte frivillig sin Død paa det luende Alter i Solens Tempel, naar den, træt af Aar og efter at have gjort hele Folkeslægter lykkelige, veg for en yngre og kraft fuldere Efterkommer. Saaledes skal ogsaa Du ikke finde nogen anden Grav, end den, Du frivillig vælger Dig; men inden den Tid kommer skal Du ved Din hemmelige, vidunderlige Kraft mane Din Fader, der nu sukker i Fienders Vold, tilbage til Danmarks Kyster, og bringe ved denne lykkelige Gjenforening Fred og Held tilbage til vore Grændser. Den talende Fugl. Kæmpernes Sønner i Nord! hører hvad Fuglen paa Bølgen mon sjunge! hør hvad den qvæder med varslende Tunge! hører, og fatter, og troer Tider er rundne, Stjerner har lyst, og er svundne, Slægter har blomstret, er visnet igjen, Jlier var - og sank hen. Kraften kun lever, Kraften er Fuglen, som svæver, skjult som en Mand, over Graven, saa stor, over den natlige Jord. Evigen svinger. Fuglen de hellige Vinger; den er en Phoenix med gyldene Fiær, tryg er det Land, hvor den er. Helte sig hæved stoltelig, hvor den fremsvæved, Hellas's Banner den hvilede paa, Roman i Ørnen den saae. Atter den flyede, og til sit Rede gientyede, den var en Jisfugl saa herlig og stor, havde sit Hjem udi Nord. Kæmper fremginge. drabelig under dens Vinge, Kæmpernes Rygte saa viden bortfløi Kæmperne selv sank i Høi. Fugl fløi foroven men nu nedgled den paa Voven, vorded en Søfugl saa herlig og stor kaldet sig Phoenix i Nord Helte sig reise, Havets Blodbanner de heise, Fuglen udbreder nu Vingen saa hvid sjunger om kommende Tid. Tider skal rinde, Stjernern skal lyse, og svinde, Slægter skal blomstre, og atter døe her Danien stande igjen. Kraften skal leve og trindt om Danien svæve stolt som en Phoenix med gyldene Fiær tryg er det Land, hvor den er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Jndenlandske Efterretninger. Den Tale, som Hr. Provst Hjorth holdt paa Nyholm, da Orlogskibet Phoenix løb af Stabel den 5te d. M., er een af de skjønneste, der i lang Tid ved saadan en høitidelig Leilighed er holdt, og aander den ægteste Fædrenelandskjerlighed. Forfatteren gaaer tilbage i Historien og peger til hvad Danmark Sømagt har været, virket og udrettet lige fra den tappre Knud, Svend Estridsens Søn, indtil Biskop Absalon, og fra denne indtil vore nyeste Søhelte, og viser, at de alle værnede om Flagets Ære og hædrede det Danske Navn i Verdens Aarbøger. Til Slutningen vender Taleren sig til Hovedgjenstanden for sin Tale, og siger: "Hil være da og vor Olds de kjekke Mænd, som med Jver og Fynd hævde om vore Fædres Sømands hæder, Styrke og Velsignelse af Gud med een og hver iblandt eder, der vaager og virker og kæmper for Kongens Bedste og for Landets Vel og for Dannebroges Ære! Det er sjette Frederiks Ønske, idet en hans faderlige Villie, at J skulle med Kraft opfylde eders Pligter. Han besegler dette i Dag for eder og for hele Folket, da han skienker eder et stolt Værgemiddel i det Orlogskib, der nu snart skal udsættes i Vandet. Efter Kongens Bud forkynder jeg, at dette Skib skal bære Navnet Phoenix. Det varsler freidigen, dette Held spaaende Navn, om, at sjette Frederik vil, at vort Søværn skal fremgaae af sine Ruiner og leve op igjen med forynget Kraft. Det minder os blideligen om, at hans kongelige Hjerte ønsker vort nye Skib en sjelden Lykke paa alle dets VeleVær os da velkommen du vor danske Phoenix. Vær os velkommen i Herrens Navn du vor nye Flaades Førstefødte, Dannerfolket skal modtage dig med høi og hvirvlende Jubel, og hver ædel Dannemand hilse dig med det inderlige og rørende Velbehag, hvormed han engang saae sin egen første Søn eller Datter paa sine Faderarme. Gak da ud paa Bølgen, du vort Skib, med kneisende Stavn, Som Vandet vil bruse og syde om din Kiøl, naar du majestætisk betræder dit Element; saa brænde Ønsker for dit Vel i Alles Hjerter, og saa brusser og koger i vore stolte Søemænds Bryst det modige Forsæt, at føre dig med Hæder og at forsvare dig med Kraft. Udrust dig da til din høie Bestemmelse, Skue snart yngre Brødre og Søstre omkring dig paa den vuggende Bølge, og lad dit sjeldne Navn, der stedse vil erindres med Fryd af vore Sømand, vidne for den sildigste Efterslægt, at vor gode og retfærdige Frederik den sjette var den nye danske Flaades Skaber. Gud velsigne Kongen og Hans Huus, Gud velsigne Tvillingfolket paa Land og Vand!!!" Den Kongelige Over-Admiralitets-Rets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Domme under 8 Decbr. 1810. I. J Sagen: Caperfører Gowertz, contra: Skibscapitain James Barron. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
betaler Skipper J Barron til Caperfører Gowertz med 662 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom var Skibet Herald, Skibscapitain Barron, med Ladning, tilkjendt Caperfører Gowertz som god Prise).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
2. J Sagen: Skipper Jens Nyemann, contra: Caperfører Jnke Petersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Det udi denne Sag omtvistede Skib, Catharine kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper J. Nyemann betaler til Caperfører Petersen Erstatning, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt udreder det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Saa betaler han og til benævnte Petersen Straffetold med det dobbelte Beløb af Strøm tolden for den, med dette Skib, gjennem Øresund, uden at clarere, foretagne Reise. Toldvæsenets Ret, for tilgodehavende Afgivter af Skibet Catharine, forbeholdes. 3. J Sagen: Caperfører Stæhr, contra: Skipper Marcus Schmidt. Priserettens Dom bør ved Magt at stande: Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
betaler Skipper M. Schmidt til Caperfører Stæhr med 360 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom var Skibet St. Catharina, Skipper Schmidt, med Ladning, tilkjendt Caperfører Stæhr som god Prise.) 4. J Sagen: Skipper David Ockington, contra: Caperfører Gothielm Wilhelm Jsaachsen. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at den Caperfører G. W. Jsaachsen, tilkiendte Erstatning bestemmes til 1000 Rdlr. D. C. Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten ophæves. (Ved Priserettens Dom var Skibet Catharina, Skipper Ockington, med Ladning, frikjendt, imod at deraf udredes Erstatning og Rets omkostninger).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
5. J Sagen: Skipper James Burtwell, contra: Caperførerne Peter Larsen og Christian Wulffsen. Det i denne Sag omtvistede Skib, Liberty kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper J. Burtvell betaler Erstatning til de Jndstævnte, for deres ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 800 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 6. J Sagen: Caperfører Nistrup, contra: Skipper Johan Meinhart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Det udi denne Sag omtvistede Skib, Apollo kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper J. Meinhart betaler Erstatning til Caperfører Nistrup, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsage, de Omkostninger, med 800 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. Under II. December 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
J Sagen: Søkrigsprocureuren, for Capitain Kruse, med underhavende Commando, contra: Kammeradvocaten, paa den Kongelige Casses Vegne, og Skipper Hans Wickstrøm. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Skibet Hedevig Magdalene bør, tilligemed sammes Ladning, tilfalde den Kongelige Casse, samt med Forbehold af Hovedeitanternes, Capitain Kruses og Underhavendes Ret til Belønning efter Anhanget til Søkrigsartikelsbrevet af 13 April 1810, tredie §. Kammeradvocatens Salarium for begge Retter betaler Hovedcitanterne med 125 Rdlr. D. C. Ligeledes betale de til Søkrigsprocureuren Salarium for Overadmiralitetsretten med 168 Rdlr. (Ved Priserettens Dom var Skib og Ladning tilkiendt Opbringerne).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Reglement for Gjordemodervæsenets Jndretning og Bestyrelse i begge Riger, Kjøbenhavn undtagen. (Sluttet.)§. 38. Naar en Gjordemoder kaldes til at betjene en Barselkone, bør hun i Almindelighed ved Sindighed og anstændigt Forhold søge at vinde de Vedkommendes Agtelse og Tillid; J Særdeleshed bør hun nøie efterleve de Forskrifter, som indeholdes i den hende meddeelte og af Os approberede Jnstruction. §. 39. Hvis nogen Gjordemoder, mod Formodning, skulde vægre sig ved ufortøvet at komme til en Barselkone, skal hun første Gang af Stædets Politiemester inden Retten gives en alvorlig Jrettesættelse og Formanning, som bliver at tilføre Protocollen; men anden Gang tiltales hun til sin Bestillings Forbrydelse. §. 40. Jngen Gjordemoder maae forordne andre Lægemidler for Barselkoner eller deres Børn, end saadanne, om hvis rigtige Brug hun af hendes Lærere er bleven underrettet, og som i den hende meddeelte Jnstruction ere nævnte: Forseer hun sig herimod, straffes hun som Qvaksalverske efter Anordningerne. stes: §. 41. befindes nogen Gjordemoder enten med Raad eller Daad at have bidraget til, at en frugtsommelig Qvindes Foster kunde vorde fordrevet, da bør hun straffes med Tugthuus Arbeide paa Livstid. af J. 42. Hvis nogen Gjordemoder misbruger den Fortrolighed, som et ulykkeligt besvangret Fruentimmer viser ved at betroe sig til hende, straffes hun med Bestillings Fortabelse. §. 43. J øvrigt bliver hun for Overtrædelse af hendes Pligter at straffe efter Anordningerne, og efter de Bestemmelser, som indeholdes i endeeJnstruction. §. 44. Af dette Reglement meddeles enhver Gjordemoder ved hendes Ansættelse et Exemplar. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de November 1810. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederikr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Paa Kongsberg bortsælges d. 20 Dec. ved offentlig Auction Dickemarck Jernværk med tilliggende Jordegods, som ved Executions=Forretning er de Herrer Cramer & Sønner i Kjøbenhavn udlagt d. 25 Aug. 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Over-Commissionen for de offentlige Stiftelser i Trondhjem anmoder Almeenheden om Understøttelse med Bidrag af Fødevarer, Brænde, Klæde varer saavelsom Penge. Uagtet de meget betydelige Stiftelser, hedder det i dens Bekjendtgjørelse, denne By eier til Armodens Husvale, gjør dog Tidernes stedse tiltagende Dyrhed det umueligt for Overcommissionen, i tilstundende Vinter, at forskaffe de virkelige Trængende Livets første Nødvendigheder. Den seer med Skræk den Tid i Møde, da udhungrede og forfrosne Mennesker ville vanke huusvilde omkring uden Hielp, uden Redning; thi sædvanlige Almissers forhen tilstrækkelige Hielpekilder ere nu som intet at regne, hvis de betragtes med Hensyn paa den voxende Trang og den daglig stigende Kostbarhed, der nu tvinger saa mange til at søge fremmed Hjelp, som tilforn ikke allene kunde undvære, men endog række andre Nødlidende Haanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 11 Decbr. 650.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
(Af Børsenhalle.)¬ J Varel bleve 39 Vognlæs Engelske Manufacturvarer brændte i Følge det Franske Decret. Man behøvede to Dage dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Det har ikke stadfæstet sig, at den gule Feber er udbrudt paa Ceuta og Oran. Jmidlertid forsikkres, at denne har yttret sig i Hospitalerne i Carthagena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Ogsaa i Amsterdam har man udenfor Staden brændt en stor Mængde Engelske Varer. Man venter der betydelige Fallissementer. Et af de derværende første Huse har opgivet sit Bo med sex Mill. J Varehandelen gaaer det der meget førgeligt. Russerne have indtaget Fortet Sokum. De kom med 11 Krigskibe og andre Fartøier og be skjød i Forening med et fra Georgien kommende Russisk Corps Fortet. Da de trængte derind nedsablede de alt hvad der modsatte sig dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
J Stockholm er udkommen en Bekjendtgjørelse til de Svenske Undersaattere, hvori det tilkjendegives dem, at den afdøde Kronprinds, i Følge alle anstillede Undersøgelser, ikke er død af Gift, men af Stikflod, at der heller ikke har været noget Complot imod ham, og at det er af en rasende Hob at Rigsmarskalk Axel Fersen er bleven myrdet. befalingsmændene og Cheferne er det blevet paalagt, ved opkommende Tumulter, efter frugtesløse Advarsler, at bruge Magt mod Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Keiseren af Østerrige agter at lade fra enhver Provinds i sine Arvestater indkalde redelige Mænd, der kunne sige deres Mening om de nuværende Østerrigske Financers Forbedring. - Den 27 Nov. betaltes for en Ducat i Wien 45 til 46 Gylden i Bancosedler. - Falske Bancosedler, lydende paa 500 Gylden, ere i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
J Følge en Depeche fra Lord Wellington til Lord Liverpool, dateret Pero Negro d. 10 Nov., var indtil den Tid intet vigtigt forefaldet ved hans Armee. Wellington havde faaet en Skrivelse fra General Silveira fra Trancosa af 3 Nov. Han havde et Detachement ved Coa. Et yngre Privatbrev fra Lissabon siger, at indtil d. 12te intet Afgjørende var forefaldet. Man har beholdt Samfærslen mellem Olides og Peniche, hvor omtrent 7000 Portugisere staae. Den høire fløi af den Engelske Armee staaer Sønden for Villa Franca; den venstre i Peniche og Torres Vedras; Hovedqvarteret snart i Sombral, snart i Pero-Negro, efter Omstændighederne. Marchal Beresford er med 30,000 Portugisere i Alfandra, la Romana Sønden for Torres Vedras. Engellænderne ere 40,000 Mand stærke. - Endvidere hedder det Engelske Blade angaaende Portugal, at den fiendtlige Armee er vel klædt; at Loison skal være gaaet over Zezere, for at angribe Abrantes; at Regntiden begynder, og de Franske bygge Barakker, som om de vilde blive i Feldten, men at Engellænderne ere i det Tørre. Fra Cadix haves Breve i Lissabon af 7de og 8de. Den epidemiske Feber holder endnu ved, og anretter store Ødelæggelser. Der døer 50 Mennesker dagligen. Men det er ikke den gule Feber. - Mascarachas, der er sendt som Coureer til Napoleon, er fangen. Man fandt hans Depecher i hans Støvler og han sidder arresteret i Barbadela. Han har tilforn været Adjutant hos Junot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Fra Helgoland skrives, at en Fransk Flottille paa omtrent 15 Canonbaade eller Brigger har været forsamlet ved Den Wangaroog og at i følge heraf Capit. Lord Stuart begiver sig med sin Escadre til Kysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Efter Moniteuren havde d. 12 og 15 Nov. endnu ingen af Gardannes eller Drouets 3 Divisioner forenet sig ved Tajus med Prindsen af Eslingen. Uden altsaa at have faaet nogen Forstærkning beleirede Prindsen Abrantes og mandeuvrerede paa begge Bredder af Tajus. Den 16de var Hertugen af Treviso gaaet over Guardiana, for at rykke ind i Alentejo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Moniteuren af 4 Dec. har Efterretning fra London indtil 28 Nov. Man seer deraf, at i Følge Breve fra Gibralter af October Maaneds Udgang havde Smitten ogsaa yttret sig i denne Fæstning. Efter Lægens Erklæring skal "Feberen være af samme Art som i Aaret 1804. - Ved Armeen i Portugal var indtil d. 14 Nov. intet nyt forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
J Følge Moniteuren have Stænderne i Sverrig i deres sidste Møde besluttet, at den forrige Kong Gustav Adolph og hans Efterkommere for evig skulle være bandlyste fra det Svenske Gebeet, og i Fald de betræde den Svenske Bund skulle de straffes paa Livet. Stænderne have udsat for Prinds Oscar 12,000 Rdlr. Civillisten, som under Gustav Adolph beløb sig til 500,000 Rdlr., er nedsat til 260,000 Rdlr. For Kronprindsen er bestemt 60000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Udenlandske Efterretninger. Naar man antager, at af 3,400,000 kun 4653,000 dagligen drikke Caffe, hvilke endnu desuden ere inddeelte i Classer, hvoraf hos de laveste skun 8 Kopper kommer paa 1 Lod Caffe, og at Prisen paa Caffe regnes til 150 Fl. for 100 Pd., saa er den aarlige Forbrug af Caffe 1) i de Tydske Forbundstater 150,523 Centner a 150 Fl. udgjør 22,678,450 Fl. 2) i de Keis. Østerrigske Stater, 90,000 Centner 13,500,000. 3) i de Kongelige Preussiske Stater, 60,000 Centner 9,000,000 Fl., altsaa i alt 300,623 Centner af Værdie 45,078,450 Fl., som gaae ud til en fremmed Verdensdeel uden at der staaer nogen Vei aaben, som de kunne komme tilbage paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Rigsdrost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Rigsdrost. Peter Granslen, Vagtmester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Det har behaget Hs. Maj., ved allerhøieste Resolution af 1ste d. M., allernaadigst at bestemme, at dem der agte at etablere sig i de ringere borgerlige Næringsveie, saa som Marchandisere, Traadhandlere, Vertshuusholdere, Øltappere, Potte- og Jernhandlere, der handle med gammelt Jern, hvad enten de ere Jndfødte eller Udlændinge, ikke skal meddeles Borgerbrev, men i dets Sted gives en skriftlig Tilladelse til at drive den Næringsvei, de attraae, under Vilkaar, at svare Næringsskat og alle øvrige borgerlige Tynger. For saadan Tilladelse skal erlægges samme Betaling, som hidtil har været erlagt for Borgerbrev. (Collegial-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
Hs. Majestæt har, under 1ste d. M., allernaadigst befalet, at Dommerne paa de Steder, hvortil Priser ere blevne opbragte, saavelsom Auctionsforvaltere, der have afholdt Auctioner over slige Skibe, skulle uopholdeligen meddele Legationsraad Rist i Hamborg et detailleret Opgivende af Sorter og Qvantiteter paa de Colonialvarer, hvoraf de priisdømte Ladninger have bestaaet. (S. Bl.) End videre har Hs. Majest., under samme Datum, bemyndiget Retterne, Dommerne og Auctions forvalterne til, hver for sit Vedkommende, paa de nuværende Eieres Reqvisition, at meddele disse saadanne Attester om priisdømte Colonialvarer og disses Salg ved de afholdte Auctioner, der kunne begrunde Beviserne om disses Oprindelse af lovligen condemnerede og realiserede Priser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-15
For nogen Tid siden kjøbte Jndsenderen heraf en Fierding Smør af en Skipper ved Stranden, og fik, som man i Almindelighed pleier at faae, godtgjort 12 Pd. Thara for Fjerdingen. Da han kort efter af nogle andre Kjøbere hørte, at deres tomme Fjerdinger havde veiet 17 til 18 Pd. og derover, lod han sin Fierding veie, efterat Smørret var aftaget, og see, den veiede 16 Pd. Han gik derfor til Skipperen, fortalte ham dette og forlangte Godtgjørelse, men maatte til sin Forundring, høre af Skipperen, at det ikke var første Gang der var klaget over sligt, at han ikke uden at tage det af sin egen Lomme kunde give nogen Godtgjørelse, da han selv kun fik 12 Pd. Thara af Kjøbmanden, og denne ligeledes fik kun 12 Pd. Thara af de Bønder og Prangere, som solgte ham Smør; at dette Bedragerie altsaa kun gavnede disse, og at det var at ønske, at der kunde findes et Middel til at hindre det. Da Jndsenderen heraf i flere Aar har kjendt Skipperen som en redelig Mand, troede han ham paa hans Ord, og maatte dermed lade sig nøie. Men han vover nu igjennem Kjøbenhavns Skilderie, at gjøre en Bøn til de Hr. Herredsfogder paa Landet eller til hvem, hvis Pligt det er at vaage over sligt, at de ville søge at opdage og hemme saadant Bedragerie og Forfalskning af justerede Træer. De vilde da ikke allene som Statens troe Tienere hisset nyde Guds Løn, men endog her velsignes af utallige Medborgere, der vel i disse dyre Tider maa finde sig i at betale Smør, med 5 a 6 Mk. Pd., men finder det grusomt at betale Brænde til samme høie Priis. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 280 Rbd Raa Reg Syvende Aargang. No. 125. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 18 December, 1810. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Kreyzag den 19 December. 1810. Om Fodtøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
Kjøbenhavn, d. 28 Nov. 1810. (Da jeg ikke veed, om Udstederen heraf vil have sit Navn offentlig fremsat, saa udelades samme her.) Nu havde jeg Læder og skulde have Støvlerne syet; men da jeg ikke vilde anmode min gamle Skomager herom, saa lod jeg een af mine Venners Skomagere, som jeg blev recommanderet til, komme; men da han forlangte 7 Rdlr. i Syeløn og desuden gjorde mange Jndvendinger, paastaaende, at der neppe kunde blive et Par Støvler heraf, med mindre han laade noget til, som omtrent vilde blive for 2 a 3 Rdlr., saa lod jeg denne gaae. Jeg sendte Bud efter en anden, som jeg ligeledes blev anbefalet til. Denne forlangte 6 Rdlr., og anmærkede derhos, at det blev et Par daarlige Støvler; thi Læderet var ikke godt. Kied af at høre paa ham mere, lod jeg ogsaa ham gaae.Jeg sendte nu Bud efter min gamle Skoemager han tog Læderet og forlangte for at sye det 4 Rdlr., og forsikkrede mig, at Læderet var saa godt som det kunde ønskes, kun vilde Støvlerne blive korte, da Skindet var vel lille. Jeg syntes, at 4 Rdlr. var for lidt i Arbeidsløn, og lovede ham derfor 5 Rdlr., endskjøndt han forsikkrede mig om, at han havde været tilfreds med de 4 Rdlr.; thi han giver Svenden 2 Rdlr., og for Beeg, Skopinde, Hampegarn og Baand til Stropper regner han 3. Mk., og saa havde han endog 1 Rdlr. 3 Mk. for sin Uleilighed. Jeg fik nu mine Støvler færdige, og de kostede, 8 s. i Drikkepenge til Skomager drengen iberegnede, ialt 16 Rdlr. 1 Mk., og jeg har neppe havt et Par bedre Støvler.