JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Ved Jldsvaaden paa store Kjøbmagergade i Kjøbenhavn Nr. 57 forlangte en Officeer ved et Kjøbenhavnsk Regiment at komme igjennem Borgervagten; men da han Jntet havde ved Branden at bestille, blev Gjennemgangen ham negtet, og opbragt herover gik han saa vidt, at han trak Sablen halvt ud af Skeden. Uagtet Borgervagten havde saaledes al Grund til at klage over Officerens Adfærd, gjorde dens Commandeurer ikke i Førstningen noget Skridt til at staae paa deres Ret; men da han ved sin egen besynderlige Opførsel sidenefter selv foranledigede en Krigsret, blev han ved denne i disse Dage dømt til 3 Maaneders Arrest i Castellet. (Aalb. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Vi erfare, at der i et Møde af Magistraten og de 32 Mænd i Kbhvn. er blevet besluttet at modtage Hs. Maj. Kongens Tilbud med Hensyn til (Berl. Tid.) Thorvaldsens Museum. Dagen melder, at man ogsaa hos os tænker paa Bygning af Jernskibe. Efter Sigende skal en tidligere Plan til at iværsætte Transporten over Belterne under streng Frost, med Jisdampbaade, være optager paany, men med en Forandring, som synes meget levende for dens Udførelse. Man har nemlig foreslaaet at gjøre Baadene af Jern, og at afdeele det indvendige Rum ved Skodder, saa at de blive synkefrie samt lade Dampen fra Maskinen indtræde imellem Baadens dobbelte Sidevægge. Ved at afgive sin Varme til disse, vil selve Baaden blive saaledes opvarmet, at Vandet ikke kan fryse til den, og ligesom denne meget væsentlige Vanskelighed derved forebygges, saaledes vil Baadenes Opvarmning være til stor Fordeel for de Reisende. Vandet, som dannes afden fortættede Damp, vil efterhaanden ved en Pomp blive bragt i Kjedlen, og Rummet imellem Baadens dobbelte Sidevægge vil saaledes træde istedetfor den Jndretning paa Damskibene, hvori Dampen fortættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Kbhvnsposten Nr. 28 meddeler efter et Brev fra Paris den 15de Jan. (i Allg. Zeit.) Beretning om en næsten utrolig klingende Opdagelse af en Hr. Daguerre i Paris, hvorved han fastholder billedet af en hvilkensomhelst Gjenstand." Da Sagen er særdeleinteressant, ville vi optage Beretningen om Opdagelsens Resultat: "Hr. Daguerre firerer det i et Camera obscura frembragte billede, idet han lader det falde paa en saaledes præpareret Metalplade, at de mer eller mindre stærke Lystraaler, som Gjenstandens belyste eller beskyggede Deele kaste, angribe Pladens Overflade meer eller mindre, og han da, naar Billedet er blevet fuldkomment tydeligt, firerer dette Jndtryk ved et ubekjendt Middel. Enhver har lagttaget hvorledes Lyset blegner Farverne. Det gjaldt altsaa først om at finde en Materie, paa hvilken Lyset virker hurtigt nok, for i nogle Minuter at frembringe Billedets hele Schattering, og dernæst at finde en Fernis eller et andet Middel, som hindrede yderligere Jndflydelse af Lyset og efterlod billedet i dets fuldkomne Tilstand. Begge disse Midler har Daguerre opdaget til en saadan Fuldkommenhed, at i vort Clima 10 a 12 Minuter ere tilstrækkelige til at frembringe en fuldkommen tydelig schatteret Tegning som en Tuschtegning. Det er i og for sig en herlig Opfindelse, og en sand Triumph for Mennesket, at han gjøres til Naturens Herre, men Anvendelserne af denne Opfindelse ville først udvikle sig i det Uendelige. Gjenstandenes Fremstilling er saa fuldkommen, at billederne, naar de undersøges med Forstørrelsesglas, vise selv de mindste Details, som ere skjulte fordet blotte Øie, ligesom en Kikkert viser nye Details hos Gjenstanden, som det blotte Øie ikke seer i Frastand. Man erholder saaledes ingen Efterligning, men den absolute og fuldkomne Sandhed, og en Reisende behøver i Fremtiden ikke mere at kunne tegne, for at hjembringe bedre Billeder af Monumenter og Prospecter af Egne, end den største Maler har kunnet levere dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Fra Hassing og Refs Herreder meddeler Thisted, Avis endvidere følgende officielle Details og Oversvømmelsen: Mellem Rønn og Aggercanal har Havet aabnet tre nye, og mellem Canalen og Agger et nyt Gjennembrud; i Aalum By ere 3 Huse beskadigede og forladte af Beboerne, saa at de maae flyttes til Sommeren. Gaardhuusmølle og Vaaningshuset ere nu igjen frie for Vandet, 1 Skorsteen er falden med flere Skillerum, og Udhusene have lidt meest. Farveriet har derimod taget stor Skade, og den fattige Eier Starck er for det Første sat ud af Næringsvei.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Fem Familier, hvoraf 3 beboede et Huus ved Ladestedet Krick, ere blevne huusvilde, og have hos Naboerne søgt Huusly. Husene staae faldefærdige, og Væggene ere bortskyllede; Sognets Beboere have viist megen Velvillighed mod de stakkels Vandlidte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Stagstrup Sogn ved Vilsund har Peder Svendsen, med 8 Børn og Kreaturer maattet forlade sin Gaard, som skal være ubeboelig. Korn, Ho og Jldebrændsel er gaaet i Fjorden af Morsø til. 2 Huse ved Veile bro ere faldne ned og ødelagte, og Konen af det ene Huus er druknet; en Deel af Landeveien er bortskyllet, og de 2de inddrevne Baade benyttes til Overfart. Den By, man var meest ængstelig for, var Rønn, der som bekjendt ligger ved Havkysten mellem Agger og Harboøre; man har nu faaet Efterretning fra den: Rønn By har været aldeles oversvømmet og sat under Vand, med Undtagelse af 2 bortliggende Huse, hvorhen alle de andre Beboere ved Hjælp af Baade reddede sig og Kreaturer, i Husene steeg Vandet fra 1 1/2 til 3 Alen; 3 Huse ere ubeboelige. Fødevarer og Foder er tildeels fordærvet, og meget Bohave ødelagt og forliist; Beboerne af Byen Langer, der ligger noget lavere, maatte ogsaa tage deres Tilflugt til Rønn, og med Baade reddede Rønnbeboerne Joseph Langer og Familie, der sadde paa Taget af det med Vand fyldte Huus; da imidlertid Havet har bortført de Sandhøie, der ydede Rønn By Beskyttelse, vil den med Paalandsvind være udsat for ny Oversvømmelse. Fra Odby Sogn meldes, at Otte sunds Færgegaard har været aldeles oversvømmet med Vand, der stod 5 Qvarteer i Husene, saa at Folkene maatte flygte til Odby. Samme Dag reddede Sognefogden med 10 Mand Eierens Kreaturer, hvoraf dog 1 Ko og 6 Faar druknede; den store Færge, 2de Baade og 3 Flydebroer ere bortdrevne. Mellem Sundgaarden og Odby er der aabnet en Kanal, over hvilken Passagen skeer med Baade; herfra til Ottesund er altsaa fortiden 2 Færgesteder at passere. (En Deel af Veilebro staaer, men er upassabel.)J flere Sogne paa Mors, saasom Galtrup, Seiers lev, Jorsby, Skarm og Sønderdragby ere flere Huse (Aalb. Av.) ødelagte ved Oversvømmelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Randers Egnen har Ord for sit gode Heste tillæg; men hvor høilig den fortiden trænger til gode Beskelere, vil kunne skjønnes deraf, at der ifjor og i de senest foregaaende Aaringer her er afskaffet ikke færre end 40 Hingste, hvoraf ikkun 4 ere solgte til andre Egne, de øvrige 36 castrerede, alene 29 i afvigte Aar, uden at deres Plads er remplaceret af andre. Antages, at disse 40 Landbeskelere aarligen producerede 2000 Føll, til en Gjennemsnitspriis af 100 Rbd, hvert, saa opstaaer der jo herved alene for Randers Egnen en Deficit af 200000 Rbd. hvert fjerde Aar, og det gaaer vel ikke bedre i andre Egne af Jylland. Omendskjøndt bemeldte 40 Hingste nu vel ingenlunde vare at prise, ville de alligevel betydeligen savnes, da de dog altid forebyggede, at de Bønder, der gjerne ville have et Føl paa deres Hopper, lade dem trække til nærmeste 2 Aars Plage, som rigtignok bedække for en ringe Priis, men, da de selv som oftest ere beladte med arvelige Feil, ogsaa fylde Landet med et daarligt Afkom; thi at ride 23 Miil til en bedre Hingst, gjør Bonden i Almindelighed ikke. Enten trækker han, som sagt, til den nærmeste Plag, eller han kjøber sine Heste i den unge Alder af andre Bønder, som have bedre Leilighed til Opdrættet. Spørge vi Hvad der da er Aarsag til, at Bønderne, ja selv Herremændene i Jylland nu saaledes afskaffe deres Hingste, da maa Svaret vistnok blive dette fordi der nu ikke længere er Udsigt for dem til at faae Præmie for Samme; og det havde derfor vistnok meget været at ønske, om de Jydske Hingste havde beholdt deres Præmie for dem selv Fra Regjeringens Side er der unegtelig gjort Meget til den gode Sags Fremme. Blandt Andet har der saaledes været stationeret Engelske og andre forædlede Hingste fra det Frederiksborgske Stutterie her omkring i Landet; men af deres Afkom er ikkun Lidet tilbage, da det med Begjerlighed blev opkjøbt (Rand. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Af Bladet Diversa erfares, at den i Rand. Av. af 15de Decbr. omtalte Reistrup Smed, Hans Knudsen, der i sidste herværende Hestemarked vilde have gjort sin Søn til en Hestetyv, men ved en tredie Mands (Hr. Kbd. J. Nathansens) Mellemkomst der, blev forhindret, og lod sig tilfredsstille med et Tillæg af 5 Rbd. paa en af Sønnen foretagen Hestehandel nu er nær ved at blive erklæret umyndig. "Denne Mands Liv, hedder det i bemeldte Blad, har været en Kjæde af Uroligheder, og Thinget har jevnligen kaldt ham." Jblandt flere Catastropher, der paa den thinglige Vei have mødt ham, anføres en Jagtsaganlagt af Hr. Forvalter Bloch paa Foussingø med Fl., under hvilken Hans Knudsen Smed, for at have skudt efter Jagtselskabet, i Aaret 1828 ved LandsOverretten i Viborg blev dømt til at betale sine Voldsbøder, trende fyrgetyve Lod Sølv. (S. Bl.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
J Sennels Sogn ved Thisted har Oversvømmelsen anrettet følgende Skade: J Malle er et Huus aldeles ødelagt, et Boelsted stærkt beskadiget og Korn og Foder bedærvet. J Sennels ere 3 eenlige Huse aldeles ødelagte og ubeboelige. J Hon ere 6 Huusmandsteder ødelagte og ubeboelige, Eiernes Korn og Foder tildeels ødelagt og beskadiget og en Gaard mands Lade og Stald ødelagt; desuden have 3 andre Gaarde i Hon lidt nogen Skade. J Sennels Sogn ere i det Hele 10 Familier huusvilde; disse, tilligemed deres Qvæg, ere fordeelte omkring i Sog(Thist. Av.) net.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
D. 11 Jan. skete under det stormende Veir et Dige brud i Bollerwick ved Tønningen, med hvis Jstandsættelse c. 100 Vogne samme Aften vare beskjeftigede, imidlertid faldt Vandet saa tidligt, at man slap (Neue 3.)med Skrækken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Fra Nykjøbing meldes: Uagtet den egentlige Oversvømmelse nu er forbi, har Vandet dog beholdt et saa høit Standpunkt, at en heel Gade maa ansees tabt, saa at det vil blive en Nødvendighed at flytte Bygningerne. Men, da næsten alle Beboerne af denne Gade ere Fattige, kan dette kun skee med betydelig Hjælp, hvortil endnu ingen Udsigt vides. - Under disse Omstændigheder have Byens Jndvaanere besluttet at feire den 28de Januar paa en med Kongens Sindelag vistnok overeensstemmende Maade, ved paa denne Landets Festdag at uddeele Rug og Penge til de Familier, der ved Oversvømmelsen ere gjorte trængende, og hertil at anvende, hvad det sædvanlige Festmaaltid og Bal ellers kostede. (Det bemærkes, at det er Gullerup Sogn, der har lidt ved Oversvømmelsen, og ikke Galtrup.)(Thist. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Døde. Oberstlieutenantinde S. A. Bang, 60 Aar; Mad. C. Boels mann, 74 Aar begge i Kbhvn. – S. F. L. Hansen, 118 Aar, i Glostrup Præstegaard. - Mad. J. Nielsen, 71 Aar, i Kjerteminde. - Mad. L. Laurberg i Pillemark paa Samsøe. – L. Sørensen, Sognepræst for Aulum og Hosager Menigheder. – L. F. C. Andkier, 16 Aar, druknet med Galeasen Eduard, som er strandet ved Vieland. – Rector emexitus C. Boye, 85 Aar, i Trondhjem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
AVERTISSEMENTS. Paa den af Jndustrieforeningen udgivende og af de Herrer Garlieb, Forchhammer og Hummel redigerede Jndustrie Tidende modtages Subskription hos Undertegnede, hvor et Exemplar af de hidtil udkomne Nre, ligge til behagelig Eftersyn. - Enhver Subskribent paa Bladet er tillige Medlem af Foreningen. Slagelse den 30te Januar 1839. F. C. Lissner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Skovauction. Torsdagen den 7de Februar 1839 bliver, i den Frue Oberst lieutnantinde Jensen tilhørende Antvorstor Lystskov, afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Bøge=Udhugst. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 ved det af Skytten Kjær beboede Huus. Frederikslund, den 30te Januar 1839. R. Haagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
En brugt Vienervogn anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magi nus i Slagelse. Den Leilighed, som Hr. Tegnelærer Hansen beboer i min Gaard paa Bredegaden, bliver til førstkommende Paaske Flyttetid d. A. at faae tilleie. Slagelse den 29de Januar 1839. Olsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
En Beboelses-Leilighed, beliggende i en af Slagelse reelleste Gader, bestaaende af 2 Værelser og et mindre til Gaarden, samt Kjøkken og andre Beqvemmeligheder. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Beboelses Leilighed. Den Beboelses-Leilighed i min Gaard paa Slottensgade, som Hr. Magister, Overlærer Whitte for Tiden beboer, er til førstkommende Paaske Flyttetid tilleie. Det bemærkes, at Værelserne ere gibsede og F. L. Schou. malede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-01
Ved Wandsbecks 1300de Trækning udkom: Paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdommene, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
257 Aarg. Sjællandske Avis. est Den 1 den 4 Februar. Mandagen No. 19. af Peter Magnus i Slagelse. Redigeret, trykt og udgivet Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Over Malaga haves af 12te Jan. den Efterretning, at der i Melilla, et isoleret Spansk Sted paa den Africanske Kyst, er udbrudt en Opstand, og at Pladsen er i Carlisternes Besiddelse. Dette Tab er ikke uvigtigt formedelst den moralske Jndflydelse og de Hjælpemidler, som Melilla kan yde Carlisterne. Oprørerne ere bevæbnede med den Militses Vaaben, som for 14 Maaneder siden blev ophævet Malaga. Nu skal denne efter befaling fra Madrid, igjen organiseres. Denne Efterretning bekræftes fra Madrid den 17de, og tilføies, at Engelske Fartøierblokerede hiin Punkt paa Kysten. - Ogsaa Gen Espartero har nu ved Carlisternes Grusomhed ladet sig forlede til Repressalier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Frankrig. Dannelsen af et nyt Ministerium skal være bleven overdraget til Marschal Soult, som dog, da Kongen gjorde en sagte Hentydning paa sit Ønske at beholde Exministrene de Hrr. Mole og Montalivet i det nye Ministerium, for dette Tilfæld ganske frasagde sig al Deeltagelse i et nyt Ministeriums Dannelse. – Den Deputerede for Loiret, Baron Roger, har stilet et Brev til Moniteuren, i hvilket han meddeler den, at Petitions-Commissionen endnu ikke har fattet nogen endelig Beslutning angaaende Petitionerne om Valgreformen, men har udvalgt en Ordfører; hvorved altsaa den Paastand afvises, at Commissionen vilde foreslaae at lægge alle disse Petitioner uden Forskjel tilside ved at gaae over til Dagens Orden. – J sit Møde den 23de Jan. beskjeftigede Deputeretkammeret sig med den fortsatte Dis cussion over sit Reglement; den 31te Artikel heraf lyder saaledes: "Over ethvert Forslag, som har en Lov til Gjenstand, bliver der afgjort ved hemmeliAfstemning; over alle andre Propositioner ved Opstaaen og sidden, undtagen naar flere end 20 Medlemmer forlange den hemmelige Afstemning, eller fordre denne efter den første Afstemning." Hertil foreslog Hr. Lagrange et Amendement, hvis Hensigt var at indskrænke Brugen af den hemmelige Afstemning; men det forkastedes. En ligesaa levende Strid som herover opstod i Anledning af den 40de Artikel eller rettere af et Amendement til den af Hr. Jollivet: "at et gyldigt Votum forudsætter Nærværelsen af i det Mindste 150 Deputerede; hvortil en anden Deputeret føiede, at i modsat Fald skulde Afstemningen naar 20 Medlemmer forlangte det, udsættes til næste Dag. – Kongen afreiste Natten imellem den 24de og 25de Jan. til Dreux, hvor Prindsesse Maries Liig skulde indtræffe den 26de Jan. og den høitidelige Liigbegængelse finde Sted. Kongen vilde følge Ligtoget til Fods. Prindsessen skulde stædes til Hvile i et Kapel en Miil fra Dreux, som er bestemt til Familiebegravelse for Huset Orleans. Den 26de Jan. om Aftenen kom Kongen igjen tilbage fra Dreux til Tuilerierne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Tydskland. Den Osnabrückske AvertissementsTidende af 26de Jan. indeholder Kongen af Hannovers Svar paa en Adresse fra nogle Borgere i Osnabrück; i dette Svar siges der, efter Taksigelsen for Nytaars=Gratulationen: "Ligesom Jntet er saa velgjørende for Vort landsfaderlige Hjerte som Udtrykket af tro undersaatlig Kjærlighed, saaledes have vi med besynderligt Velbehag maattet optage en Adresse, som udtaler den meest ubetingede Tillid til os, fra en Stad, i hvilken Vi selv for faa Maaneder siden have modtaget de utvetydigste Beviser paa undersaatlig Troskab, men hvori, hvilken Overbeviisning vi desværre have maattet vinde, nogle Jldesindede som Fjender af Ret og Orden tragte efter at undergrave Tillidens lykkelige Baand imellem Herskeren og hans Undersaatter – dette væsentligste Grundlag for Folkenes Lykke – og under Skin af Ret ere Trælle af deres Selvkjærlighed og egennyttige Herskesyge. Ved søge de at skjule deres forbryderske Hensigter, for at unddrage sig den straffende Retfærdigheds Arm; men Vi have rettet et vaagent Øie paa deres formastelige Foretagende til Skjærm for de os hengivne Følelser, hos trofaste Undersaatter imod forbryderske Rænker og Forførelser." - Antallet paa dem, der restere med Skatter fra den 15de Jan., skal i Osnabrück beløbe sig til 453, da disse ikke ville betale, men lade sig udpante, vil der neppe der findes et passende Locale til at opbevare Panterne paa. okke sin Belgien. Styrken af den Belgiske Hær ved den Hollandske Grændse beløber sig til over 50000 Mand. Hæren ved de Permitteredes og Militsernes Jndkaldelse tæller 85000 Mand under Vaaben. Kamplysten er paa nogle Punkter saa stor iblandt de Belgiske Tropper, at enkelte Batailloner maatte trækkes tilbage fra Grændsen, for at afholde dem fra at styrte løs paa Hollænderne. – Deputerede fra Universiteterne i Gent, Løwen og Lüttich ere komne til Brussel, som ville udbede sig Regjeringens Tilladelse til at oprette et Fricorps til Grundgebetets Forsvar. - Ligeledes skal Hr. de Potter have erholdt en af 800 Franske Studenter undertegnet Adresse, som er stilet til de Belgiske Studenter, der have forenet sig til at forsvare det Belgiske Gebeet. Den Franske Ungdom udtaler der sit enthusiastiske Bifald og kraftige Opmuntring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Schweiz. Ved Aarets Vexel vilde Züricherne have tilsendt Landeværnet i Waadt og Genf de dem tiltænkte Faner, og Dhrr. Monard og Rigand, disse Cantonners Deputerede paa sidste Landdag, Medaillerne, Alt til Ære for Waadtlændernes og Genfer nes udviste Redebonhed til at møde de sidste truende Angreb fra Frankrigs Side. Da Arbeiderne imidlertid ikke endnu vare fuldendte, saa blev der foreløbigt af Dr. Zehnder i de Undertegnedes Navn, som alt beløb sig til 5000, rettet en Skrivelse til Dhrr. Monard og Rigand, hvori de Undertegnede bevidne dem deres Kjærlighed og Høiagtelse for deres modige og høihjertede Forhold, da de modsatte dem Frankrigs Fordringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Indenlandske Efterretninger Kjøbenhavn den 2den Februar. Universitetsfesten i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag er berammet til Mandagen den 4de Febr. Kl. 12, i Universitetets Solennitetssal. Talen holdes paa Dansk af Universitetets Rector, Prof. J. C. Larsen, som derefter uddeler Universitetets Guldmedaille til Forfatterne af de i forrige Aar indsendte Afhandlinger, der have vundet Prisen, nemlig Cand. juris A. F. Krieger for den juridiske Afhandling og Cand. philos. H. C. Stausholm for den mathematiske. (Stud. philol. H. H. Lefolii har erholdt Accessit for den ene philosophiske Afhandling.) Festen aabnes og sluttes med en af Prof. J. L. Heiberg forfattet og af Prof. C. C. Weyse componeret Cantate, der udføres af de Studerende. – Det i denne Anledning udkomne Jndbydelses=Skrift er forfattet af Prof. J. C. Larsen og handler "om de Danske Kongers personlige Deeltagelse i Retspleien fra de ældste Tider indtil den nuværende Tid (Berl. Av.)– Regnskabet over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret 1ste August 1837 til 31te Juli 1838 er udkommet den 2den Febr. Det er affattet i samme Form som det foregaaende. Hvad vi foreløbigen have at udhæve, er Følgende: 1) At der i det sidste Bankaar er afbetalt paa Bankhæftelserne 172103 Rbd., 2) at Bankinstitutet i Altona har frigjort sig for dets Andeel i Obligationsgielden til Banken, 3) at Bankens Udgifter for Seddelfabrikationen og Omkostningerne ved dens Administration, for Porto og Reparationer, samt Godtgjørelse for falske Sedler ialt have udgjort 101834 Rbd., 4) at Bankens directe Udlaan (formodentlig i faste Eiendomme beløb sig til 907000 Rbd. - Endeligt maae vi bemærke, at Regnskabet ogsaa optager Bancocontoiret i Aarhuus, hvoraf man seer, at dette Contoir virker med omtrent 950000 Rbd., og at dets Udlaan, i faste Eiendomme udgjorde 317797 Rbd. (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Den 29de Januar er C. Wake anerkjendt som kongl. Storbritannisk Viceconsul i Kjøbenhavn. (Coll. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Befordringer og Afgang. Under 8de December 1838 har Hs. Majestæt Kongen udnævnt Fuldmægtig ved Toldcontoiret i Ottensee, J. J. Cords til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Brockdorff, og const. Toldcontrolleur C. P. H. W. Dirtzel i Høier til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Büttet; under 22de December f. A. const. Grændsecontrolleur C. F. Sachan i Sülfeld til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Ochsenzoll, og under 30te December f. A. const. Controlleur H. Warns Krempe til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent sammesteds, samtlige fra 1ste Januar 1839.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet: Den 30t Decbr. 1838 er Capitain A. D. Schulz, Ridder af Danebrogen. paa Grund af hans Udnævnelse til Told- og Consumtionsinspectear i Veile, meddeelt Afsked i Naade af Sø-Etaten. Der 6te Januar 1839 er Premierlieutenant C. F. Kruuse udtraadaf Marinen som Capitainlieutenant. Den 13de Januar 183 er Secondlieutenant C. A. Meyer udnævnt til Premierlieutenant. Under samme Dato er H. C. Klingsey meddeelt Bestalling som Assistent ved Søkaart=Archivet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
AVERTISSEMENTS. Efter 11 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab blev det mit tung Lod, Fredagen den 25de Januar, at see mig ved Døden berøvet, efter 11 Dages Sygeleie, min elskede Mand og fem smaa Børns kjærlige Fader, Kjøbmand og Bomforpagter Johan Christian Diderich Zachariae, i sin Alders 49 Aar dette tilkjendegives fraværende Familie og Venner. Enhver, som kjendte den retskafne Mand og Fader vil vist deeltage i min store Sorg. Tillige aflægger jeg herved min inderligste Ta til de ærede Herrer, som ledsagede og bare den salig Afdøde til hans Hvilested. Slagelse den 2den Februar 1839. Christine Dorthe Zachariae, født Neuhaus Udkommet er: P. C. Vorms Breve og Digte med flere Bidrag til at oplyse den Ulykkeliges Characteer og Personlighed, ved F. Lange; faaes for 3 Mk. hos Bogbinder Møllers Enke i Slagelse.