JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
De Huusmænd, som have stadigt Arbeide paa Hovedgaarden, have desuden faaet hver 1 Tde. Rug og 1 Tde. Byg til en samlet Priis af 14 Rbd., som først betales til Efsteraaret. J ethvert af de 4 Sogne er fremdeles skeet, Sammenskud af Beboerne for at skaffe Brød til de Trængende udenfor Fattigvæsenet, og hertil har Greven, saavidt Referenten bekjendt, bidraget 50 Rbd. til hvert Sogn. Grevskabet Hardenberg. Førend sin Død anordnede Grev Gersdorff Hardenberg, at der ligesom forrige Aar skulde anvendes 500 Rbd. til Godsets trængende Huusmænd og Jndsiddere. Dette Bud er af Hr. Jnspecteur Dons ikke alene opfyldt paa den hensigtsmæssigste Maade, derved at han har sluttet Accord med en Bager i Saxkjøbing om ugentlig at levere et vist Qvantum Brød, som paa Hardenberg udsælges til halv Priis eller derunder efter Trangens Størrelse, men Enkegrevinden har endog tilladt, at det hele Beløb, hvormed Godsernes Jndtægter paa Grund af de høie Kornpriser overstige det Sædvanlige, anvendes udelukkende til betydelige Arbeider, fornemmelig Skovplantning, for derved at skaffe de Trængende Beskjæftigelse og Fortjeneste. Grevskabet Christianssæde. Grev Reventlow har fra Vinterens Begyndelse ladet forbage Brød til Udsalg blandt Godsets trængende Huusmænd og Jndsiddere for en Priis af 3 s. pr. Pd.; nærmere Underretning savnes. Grevskabet Christiansholm. Dr. phil. Grev Raben til Aalholm og ikke mindre Grevinde Raben have stedse udviist en vidtstrakt Godgjørenhed mod enhver værdig Trængende, ikke alene paa Godset, men ogsaa i det nærliggende Nysted, om hvis Trang de ere blevne vidende, og det følger da af sig selv, at de i et Aar, hvor baade Trangen og Evnen til at afhjælpe den har været usædvanlig stor, ogsaa have gjort usædvanlige Opoffrelser, men vor Referent frygter for, at enhver speciel Offentliggjørelse herom vil være Greven og Grevinden ubehagelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Baroniet Juellinge. Ogsaa Grev Frys har ladet udsælge Brod til de Trængende af Arbeidsclassen for 3 s. pr. Pd.; i hvilket Omfang vides ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Baroniet Sønderkarle. Baron Bertouch=Lehn har foruden en ikke ubetydelig Uddeeling af Korn gratis til særdeles Trængende paa Godset, eller saadanne, som stode i et Slags Tjenesteforhold til Godsets Bestyrelse, tillige ladet udsælge et temmelig stort Qvantum Kornvarer, til nedsat Priis til en Mængde andre Huusmænd og Jnd siddere. Disse Opofrelser fortjene saa meget mere Paaskjønnelse, som Baronen selv for en Deel har maattet kjøbe det Korn, han saaledes har anvendt. Communerne paa Godset have desuden alle, meere eller mindre, bidraget til at lindre Dyrtiden paa lignende Maade, og nogen egentlig Nød har derfor ikke været følt her.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Baroniet Guldborgland. Baron Rosenørn=Lehn har et saa godt Navn som de Nedbøiedes og Nødlidendes altid redebonne Ven og Velgiører, at man alt forud kan vide, at han, skjøndt syg og meget lidende, har havt sin Opmærksomhed henvendt paa at lindre sit Godses Trængende ogsaa denne trykkende Tids Byrde; imidlertid vil Referenten helst forbigaae den Maade, hvorpaa Godsbesidderens hertil sigtende befaling, navnlig angaaende Udsalget af Rugmeel til nedsat Priis fra hans Mølle ved Ourebygaard, er bleven udført, og formener, at Forvalteren, Kammerraad Rasmussen, herom vil kunne give den bedste og sikkreste Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Jndenlandske Efterretninger. (Corresp.) Kjøbenhavn, den 22de Juli. En af vor Tids meest udmærkede statistiske Forfattere, Grev von Reden i Preussen, har nylig holdt et Foredrag om den Jndflydelse, som indeværende Aars høie Kornpriser, have udovet paa de arbeidende Classers Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Kjøbenhavns Borscours den 20de Juli. - Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 197 1/2 a 198 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigs fæld 47 ½ a 48 11 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 104 1/4 a 105. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 83 1/2 a 84 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank-Actier 177 1/2 a 178 Rbd. Kjøbenhavn-Roes skilde Jernbane-Actier 69 a 71 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Dødsfald. Kjøbenhavn: Frøken A. v. Halle; Oberst inde Cecilie M. Harbo, fød Meyer, 90 Aar; Marie D. Jacobsen, Enke efter afdøde Pastor S. D. Hansen paa Morsø, 71 Aar; Baadbygger F. C. Bech, 38 Aar. - Frederiksberg, Silke Klædekræmmer Allers Enke, 69 Aar. - Hillerød, Brændevbr. P. Nielsens Hustru, fød Winken. - Ny Mølle pr. Roeskilde. Mollebestyrer N. F. Møller (ved et ulykkeligt Tilfælde). - Bornholm: Skolelærer C. Rasmussen i St. Jbs Sogn, 25 Aar. - Aalborg: Pensioneret Sergeant I. C. Krebs, 44 Aar. - Husum: Oberst, J. C. v. Wagner. - Diernesse i Fyen, Kirkesanger og Skoleserer H. C. Smidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Udenlandske Efterretninger. Et i "Schlef. Zeit." meddeelt Brev fra Egnen ved Weichselens Udspring i østerrigsk Schlesien giver en ørgelig Skildring af den iblandt en stor Deel af den derværende Befolkning herskende Hungersnød. Det er faledes blevet almindeligt i Arbeidsclassen, at leve - Græs. Den, som er saa lykkelig at faae Ar side, fortjener om Dagen 4 til 5 Krenzer C. M. Derfor løber han sig sort Meel, hvormed han indkoger Græsset sig og sin Familie. Agerkaalen (sinapis arvensis) vise de helst, Mange uden Meel=Tilsats, men disse gaae saa en uundgaaelig Død imode. Hver Dag findes de Mennesker i Gaderne; i Seypusch laae en sorgen 19 Døde omkring Kirken. Sædvanlig indfinder Nervefeber eller Hungervanvid førend HungersdøUnder den sidste Sygdom vanker den Ulykkelige til 1ste Øieblik om i en sløv Sjælesøvn, og man kan let Ende ham iblandt de 2 eller 300 Tiggere, der hver Dag Gjennemsnit gjæste et Huus. J Seypusch alene er der bleven begravet 300 Dødfundne, dem fraregnede, som de hjemme af Nervefeber. Geistligheden, Embedsmæn- og hele Publicum ere i stor Bevægelse over disse græsselige Optrin. Familier skilles ad, Forældre forlade deres Børn, de sidstnævnte drive skareviis om og tigge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
J de østerrigske Stænder synes at være faret en ganske ny fortræffelig Aand, om dens Tegn endog maa søges udenfor Møderne i en Begivenhed, hvorved RangEtiquetten dennegang imod Sædvane har været Folkeelementets Assistent. Gränzboten" fortæller nemlig, at ved Erkehertug Carls Begravelse alle Statscorporationer i Galla havde forsamlet sig paa Slottet, for at følge Liget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
For hver Corporation var der i omhyggelig bedemandsstiil anviist en bestemt Plads. Først efter den keiserlige Familie skulde Ministerne og de geheime Raader følge, derpaa Generalitetet, og de Stænderdeputerede, Magistraten &c. Da nu de østerrigske Landstænder, under deres Præsident Montecuculi, der tillykke er Greve og altsaa ikke behøvede at generes af borgerlig Jomfruelighed, traadte ind i Salen og den forud bestemte Plads blev dem anviist, svarede Montecuculi, "Stænderne ere Kronens nærmeste Raadgivere og de tage derfor ogsaa den Plads i Beslag, der tilkommer dem", og med disse Ord skred han, og alle de Andre naturligviis med stolte Skridt i Hælene paa ham, frem og stillede sig midt iblandt de gallonerede geheime Raader. Om de Sidstes og Hof-Bedemandens Forskrækkelse tier Historien. (Aalb. Av.) Det engelske Underhuus har bevilget 100,000 Pd. Sterl. til Dækning af Udgifterne ved Foranstaltningerne til Slavehandelens Undertrykkelse. Ved den herom reiste Discussion oplyste Lord Palmerston, efter Vidnesbyrd af Medlemmerne af den combinerede Commission, at de skjærpede Forholdsregler ved den africanske Kyst, havde bidraget meget til at formindske Menneskesalget. Den værste Hindring for denne nedrige Handels Ophør var derimod, sagde han, at endnu mange Embedsmænd, paa Cuba og i Brasilien drage betydelige Emolumenter af Slavehandelen og derfor ivrigt begunstige denne. Forresten havde Slaveindførelsen aftaget paa Cuba, hvorimod der til Brasilien ifjor var indført henimod 42,000 Negre, og, tilføiede Ministeren, at der i nævnte Land, paa Keiseren nær, neppe var et Jndivid, som ikke directe eller indirecte var interesseret ved Slavehandelen eller idetmindste begunstigede denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Fra Götheborg, Malm og Stockholm ere for noget siden Petitioner indgivne til den svenske Regjering om Kornudførselsforbudets Ophævelse, som bleve afgjorte i Statsraadet den 9de ds.; men da man ikke siden den Tid har seet nogen Foranstaltning skee, saa formoder man at Statsraadet er kommet til det Resultat, at henlægge dem uden at tage dem til Følge. Lala Montez opholdt sig for nylig en kort Tid i Nürnberg og besaae Byens Mærkværdigheder, kjøbte Kunstværker og henrykte ved Aand og Elskværdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Med en af Nürnbergs Borgere, der taler meget godt Spansk, kom hun i en dybere Samtale, og yttrede herved, efter hvad denne fortæller, Følgende: "Hvorfor hader og haaner dette Folk mig, Jeg har jo kun gjort det Godt. Jeg har befriet det fra et høist trykkende og fordærveligt Munkenag og det ikke af Egennytte og til min Fordeel; thi havde jeg holdt sammen med Jesuiterne, saa havde jeg faaet store Summer af dem og havde havt et langt roligere Liv. I Talens videre Løb kaldte hun sig stolt af at have bidraget Sit til at bortrydde Spaltninger og fremkalde inderlig Enighed paa høiere Steder. Hvad jeg eier, vedblev hun, meddeler jeg gjerne i fuldt Maal til Eders Trængende. Hvad forlange I meere, eller skamme J Eder ved mine Velgierninger, fordi jeg er et Fruentimmer og fører et frit Liv, Hvor borneerte ere J da ikke! Qvinden er af Naturen ikke slettere end Manden, og det er ikke enhver Characteer, der kan føie sig i snevrere Forhold. Gud har ogsaa meget viselig skabt saadanne Væsner som mig. Eders Piger og Koner vilde ikke have styrtet noget jesuitisk Ministerium, Eders Mænd og Landdage vilde heller ikke med al deres kjedsommelige Tøier have kunnet det. Kysser min Haand og takker Gud, fordi J have mig." Over denne protestantiske By kunde hun ovrigt ikke beklage sig; man er der i en overveiende Grad stemt for hende, hvilket hun ogsaa med Glæde skal have bemærket og anerkjendt. J Bamborg blev hun derimod heftig anfalden og grovelig insulteret af den af Munke bearbeidede og ophidsede Pøbel, medens der tillige skal være bleven udstødt Forbandelser mod Majestæten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Avertissements. At jeg har etableret mig som Guld- og SølvArbeider her i Byen, tillader jeg mig herved at bringe til almindelig Kundskab, og anbefaler mig det ærede Publicum med alt til mit metier henhørende Arbeide. Tillige vil jeg stedse være forsynet med færdiggjort Arbeide i Guld og Sølv af alle Slags. Ved godt og solidt Arbeide til kjøbenhavnske Priser haaber jeg at tilfredsstille de ærede Kunder, der godhedsfuldt maatte forunde mig deres Søgning. Mærk: Jeg kjøber baade Guld, Sølv og Nav som og bytter med gammelt. Stubbekjøbing, den 21de Juli 1847. Ærb. P. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Onsdagen den 11 August afholdes Fugleskydning i Bangsebro Skov paa Sølvgevinster til Beløb 110 a 120 Rbd. Et dobbelt Nr. koster 2 Rbd., et enkelt do. 8 Mk. Deeltagere indbydes. Nykjøbing, den 22de Juli 1847. P. Jespersen. C. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Traad=Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
At jeg har Udsalg af alle til Traadhandelen henhørende Artikler, saasom forskjellige Sorter Traad, Zephyr og andet Garn, Bendler, Snore, Knapper m. m., tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 22de Juli 1847. M. Vollertsen, boende i Østergade hos Karethm. Landschoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
De af Omegnens Beboere, som maatte ønske deres Sønner paa Realskolen i Nakskov, anbefaler jeg mig at modtage 2 Elever med Kost og Logis, hvorom nærmere aftales. Nakskov, den 20de Juli 1847. H. Østerriis, Bogbinder. Hostroer til Udsæd i Stubjord og i Haven. Foranlediget af de mangfoldige Forespørgseler om Roefrø, har jeg atter forskreven et Qvantum saavel tilSaaening i Haven som i Marken. Blandingen til Udsæd i Marken bestaaer tildeels af meget hurtig og stor voxende Sorter, saasom hvite globe, franske Hostroer m.fl., til en Priis af 5 Mk. 4 s. pr. Pund, og med Hensyn til den betydelige Størrelse, de endnu kunne opnaae, dersom Jorden er god og de i mindste Maade favoriseres af Veiret, er 1 1/2 Pd. tilstrækkeligt til Udsæd pr. Tønde Land ved almindelig Bredsaaning. Bladningen til Udsæd i Haven, der bestaaer af flere Sorter gode Madroer, sælges derimod til 4 Mk. 4 s. pr. Pd. samt i Portioner a 4 s. Nykjøbing, den 22de Juli 1847. C. Matzen. duelige Snedkersvende kunne strax faae godt og stadigt Arebide hos Snedker Ohlenbostell. i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
En paalidelig Meierske, der har gode Beviser for Duelighed og, om forlanges, maa kunne paatage sig Bestyrelsen af et Meieri paa egen Haand, kan erholde Tjesteste til 1ste Novbr. 1847, naar man derom henvender sig til Forvalter Fibiger paa Gedsøergaard pr. Nykjøbing. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Førstkommende October Flyttetid bliver en 1ste Salg, Etage tilleie, bestaaende af 2 Værelser til Gaden, Sovekammer til Gaarden, Kjøkken, Spisekammer og Brænde leilighed med videre. Nærmere Anviisning gives hos Skræder J. B. Bott i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Landeiendom til Salg. Eieren af Steensgaard, beliggende i Nærheden af Taars i Sandby Sogn, Lallands Nørre-Herred, agter underHaanden at bortsælge samme tilligemed Besætning og Inventarium samt den derpaa værende Afgrøde m.v. Gaardens Jorder, der efter den nye Matricul staae for privilegeret Ager og Engs Hartkorn 30 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb., uprivilegeret dito 8 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb., udgjøre et Areal af c. 300 Tdr. Land, derunder dog indbefattet nogle Tdr. Land Skov, der ligge lige ved Gaarden og afgive det fornødne Brændsel, og Gavntömmer. Jorderne, der paa det fuldstændigste ere afgravede, ere alle af fortrinlig Bonitet og i god og kraftig Drift, De nærmere Betingelser for Gaardens Salg. ville behagelig kunne erfares hos Undertegnede. Nakskov, den 5te Juli 1847 Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Nykjøbing Skibstifte fra 19de til 22de Juli. Jnd klarerede: P. Hansen, fra Rostock, ball.; H. Kruse, fra Saxkjøbing med Muursteen. - Udklarerede: H. Kruse, til Faxø, ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Reisende fra 14de til 21de Juli. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten, Frøken Løvenørn, Bygmester Glahn, Møller Bruun med Datter, udenfor Posterne: Hestehandler Christensen, Smed Fischer. Med Caroline Amalie, til Kbhvn, Provisor Flagsted, Garver Borella, Hr. Bischoff, 2de Frøkener Ruwald, Hr. Petersen, Etatsraadinde Friis med Datter, Skomagerm. Bramsen, dHrr. Martensen, Bech og Bruun, Prop. Olsen med Kone, Kammerj. Harthausen, dHrr. Flintoe, Jacobsen, Philipsen med Søn, Gaardmændene Blach, Nielsen, Rasmussen og Hansen med Kone, Jfr. Bocner, dHrr. Kjerby og Kappel med Pige, Madamerne Tofte og Meisegeier med Børn og Pige, 10 Dækspassag. - Med Løven til Kbhavn: Mad. Martensen med 4 Børn og Søster, Jfrne Wedersøe, Jda Krogsgaard og Frisenette, Gad. Lars Petersen, FruHoskjær med 3 Børn, Jfr. Petersen, Agent Benzon med Datter, Hr. P. Lage, 15 Dækspassag. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten, Pastor Møller med Kone og Børn, Prop. Dahl med Kone og Datter, Forv. Tidemann, med Pakkeposten : Pastor Posselt, Hr. Schrøder med Datter; udenfor Posterne: Handlende Fischer, Schwaback, Evers og Frigast, Etatsraad Petersen med FamForv. Thomsen, Brygger Bjerre. - Med Caroline Amalie" fra Kbhavn; Hr. Krogh med Datter, Godseier Grandican med Frue, Søn og Tjener, Huuslærer Krebs, Kamme. v. Testrup, Mad. Meisegier og Pige, Jfr. Jacobsen, Hr. Jürgensen med 2 Børn, Kammerj. Jürgensen, Mad. Rasmussen, Frøken Meisner, JftJørgensen, Discipel Wilhjem, Fru Hoskjær med 4 Børn, Conto rist Flintoe, Frøken Madsen, Kammerherreinde Banner og 2 Børn, Hr. Rathie, Fru Hoppe med Datter, W. og H. Hoskjær, Dækspassag. - Med Løven, fra Kbhavn: Hr. Rathje, Tedorpf og Førster, Jfr. Salomann, Hr. Sundorph. Jfr. Sehested, Pastorinde Katrup med 2 Døttre, Frøken Schou, Urtekræmmer Broe og Fonnesbek, Jfrne Willejus og Bech, Doctor, Stiftspisicus Købke med Frue og Børn, Hr. Gram, Frøkenerne Hinds og Bentzen, Mad. Daachmann, Jfr. Halmsted, 11 DækspassagRettelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Ved Indrykkelsen i Lollands-Falsters Stiftstidende Nr. 102. 105 og 106 for 1847 af Stævningen til Eiendoms Erhvilvelse paa Rødby Fæland er indløben den Trykfeil, at der staa Garver Carl Joleph Hansen, istedetfor Garver Carl JoseHansen. Bemeldte Avertissements 2de Linie fra oven rettes det herved saaledes: Garver Carl Joseph Hansen med Siæ Red. ningsret til 35 Høveder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-22
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekiøbenpelmester Tidemand i modby, hvordeler Grundtvig i Saxkiøbing, Holmester v. Stattede i hed og bergelemager Actiel i Cata¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Lolland. Basters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 118.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Døverdagen den 24de Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Aalborg Avis af 14de de indeholder den glædelige Efterretning, at der i Thy har dannet sig en Forening af flere Proprietairer, som have besluttet at gjøre en Prøvesending af fede Kreaturer til London, og dertil allerede for endeel have gjort deres Jndkjøb. Actieselskabet har tillige indledet og, saavidt vides, afsluttet Underhandling om et paa Londons Værft nybygget Dampskib, som bliver færdigt den 1ste August, og som senere hen paa Høsten skal gjøre den første Fart med denne Prøve sending fra Aggercanal til London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
J Kiel er i disse Dage afgaaet ved Døden Advocat Meyer Jsaac Schiff, 64 Aar gammel. Hans Liv var et mærkværdigt Exempel paa de jordiske TingsOmskifteligheder. Han var eengang i Ny som En af Hertugdømmernes første Advocater, og næsten ingen Forretning af Betydenhed blev under den finantsielle Krisis i Aarene 1812 til 1823 afsluttet uden hans Medvirkning. At han ved en saa udstrakt og anseelig Praxis maatte erhverve sig en stor Formue, var en Selvfølge. Men omtrent i Aarene 20 henfaldt han til Tungsindighed, der senere blev til en formelig Aandsforvirring. Hans Formue var under Overgangsperioden til Forrykthed for Størstedelen bortødslet, og ligesaa høit som hans glimrende Forstand i sin Tid havde hævet ham i Anseelse, ligesaa dybt havde han nu, i sit Livs sidste Periode, været en beklaget Gjenstand for den almindelige Medlidenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Grønlandsfareren, Briggen Thetis af Aarhuus, er ankommen til Aarhuus den 14de de, med 2,900 Robber og 300 saakaldte Klapmutzer. – 7 Grønlands farere fra Flensborg, hvoraf 2 ere hjemkomne, have ialt fanget 20,800 Robber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 22de Juli. Det er en velbekjendt Sag, at der her i Danmark, ligesaa vel som andre Steder, findes Mange, som lefle med smukke Talemaader og høitklingende Phraser, men hvis Handlinger just ikke altid staae i Samklang med deres Ord. Ved for kort Tid siden at see bebudet en Oversættelse af Huset, Tessin, af Crusenstolpe randt denne Erfaringssætning mig ihu. De Fleste af de meere intelligente Danske ere enige i at ansee det for meget ønskeligt, at de nordiske, og navnlig de svenske og danske Broderfolk sammenknyttedes ved et større literairt Samqvem, en større aandelig Udvexling af deres ypperste Digteres og Lærde Arbeider. Men hvis en nøiere aandelig Tilnærmelse skal finde Sted imellem disse Folk, er det en aldeles nødvendig Betingelse, at de først ret maae forstaae hinanden, og dette vil først skee naar Dansk i Sverrig og Svensk i Danmark læses omtrent med samme Lethed, som Modersmaalet, samt at de Unge fra deres Barndom ansee sig som Landsmænd, og Sprogenes Ulighed betragtes som Dialecter af et fælles Grundsprog. J digteriske Frembringelser spiller Sproget en væsentligere Nolle end i videnskabelige Værker, og dets meere eller mindre heldige Behandling røber meget ofte Forfatterens Dygtighed, idet de meest begavede Digtere, tillige have udmærket sig ved Sprogformens Skjønhed. Det er derfor en mislig Sag ved Oversættelser at overføre en Forfatters Sprog-Eiendommeligheder i et andet Tungemaal, og bliver ingenlunde lettere fordi dette er beslægtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Det er vistnok et glædeligt Tegn, naar man i A tiden seer gamle Fordomme blive ophævede, Folk emanciperede fra de Tryk, som Fortidens Despotisme har dieteret, og Oplysning, skjøndt ikkun langsomt, at udbred sig meere og meer; men paa den anden Side er det som geligt, naar Folk, tvertimod deres bedre Overbeviisning alene for at tilfredsstille deres Stivsinds Fordringer, standen heel Corporations forædlende Udvikling, som er uundværlig ifølge Tidsaandens Fremadskriden. Hvad Oplysnings Udbredelse angaaer, da tør det forudsættes, at Enhver meer eller mindre har følt dens Virkninger, og de vilde sikkert være overflødigt, at omtale disse videre her derimod er det Jndsenderens Hensigt, med et Par O at berøre en Undertrykkelse, som er viist mod endeel 6 den yngre Slægt, ikke af Bønder, men af Borgere, ind af de Ringeste af disse, men af de Første, ikke af den Alle, nei, kun af nogle Faa, saavidt Jndsenderen ved en 3–4 Personer, Kjøbmænd i Saxkøbing og Ud kjøbing, som ikke ville forunde deres Handelsbetjente 9, Lærlinge den samme Frihed fra Kl. 9 om Søndag Form dag, som er disse bevilget af de øvrige Kjøbmænd be Stiftet. - Det er Jndsenderen bekjendt, hvormeget af skillige Landmænd have havt og have mod den proterede Agerdyrkningsskole, og det er meget muligt, at nogle Kjøbmænd, selv saadanne, som gjerne stille sig Spidsen for borgerlige Jnstitutioner, raisonnere ligesom hine, og til Exempel mene, at naar deres Elever blot kunne blive ligesaa kyndige og dannede som de selv ere, Gud bevares. – saa er det saamæn store Ting, og de have da opnaaet en sjelden Fuldkommenhed. Jndsenderen pover dog at betvivle, at dette er Nok; thi vel ere der mange fremragende Personligheder og udmærkede Mænd i Kjøbmandsstanden, som i enhver anden Stand, men det er neppe tænkeligt, at den Kjøbmand handler godt mod sine Undergivne, som for en Smule personlig Fordeels Skyld nægter disse den fornødne Tid til deres Uddannelse. Det er derfor Jndsenderens Raad til de saa Herrer Kjøbmænd, som have formeent deres Folk Frihed om Søndagen: at de skulle lukke deres Øine op og Boutikerne i – om Søndagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-24
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hr. Pastor Nielsen prædiker.