Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-29
J. 19. Da Huusmænds=Familierne ansees nyttige saavel for det Almindelige, som i Særdeleshed for Gaardmændene: saa ville Vi allernaadigst, at Vore Amtmænd og Landvæsens Commissarier ved Byernes Udskiftning skulle søge at overlægge og afgiøre med Lods Eierne, hvorledes dem en forholdsmæssig Græsning, imod hvad dem ved Udskifningen betages, efter enhver Byes særdeles Omstændigheder bedst og beleiligst kan være at tillægge. Og som Degne og Skoleholdere paa de fleste Steder hidtil have til nogen Græsning været berettigede, saa ansee Vi allernaadigst tienligst, at dem i sammes Sted ved Udskiftningen tildeeles paa beleilige Steder hver et lidet Stykke Jord, som tillige for dem indhegnes. K. 20. Som ellers Jordegods=Eierne forhen allernaadigst er tilstaaet Ret til, ved Reebning at giøre deres Bønder lige i Hartkorn, Jorder, Afgifter og Hoverie, saa skal det, uagtet de Forandringer, som derved nødvendig, Tid efter anden, i de i Folde Forordningen af 12 Aug. 1773 for ethvert Gods forfattede og af Os allernaadigst approberede Hoverie=Reglementer ville foraarsages, ogsaa derved fremdeles have sit Forblivende, og maae det saaledes være en Jordegods=Eier Nr. 404 R.) eller anden Hosbonde, som Lods=Eier i en Bye, tilladt, naar han enten eyer den hele Bye, eller dog i andet Fald haver faaet sine Bønders Jorder paa eet eller fleere samlede Steder udmaalt, at lade enhver af sine Bønder der i Byen, efter Jndretning til hele, halve eller fierdedeel Gaarde, tildeele ligemeget eller i lige Forhold bestemt Jord, efter Ligning af det ham i Byens Marker og Overdreve (endog derunder indbegrebne de i Lovens 5 Bogs 10 Cap. 13 Art. ommeldte Jorder, af Ornum, Stuf eller Særkiøb, for saavidt han deraf eier) tilhørende Hartk. og Høveders lovlige Paaslag, hvorefter Hartk., Landgilden og Hoveriet igien paa Bønderne bliver at inddele. Dog skal enhver saadan Reebning og Ligning altid, saasnart den er iverksat, omstændeligen til Vort Rentekammer indberettes, paa det at derefter i Godsets Hoverie Reglement den fornødne Forandring kan foretages. J øvrigt bliver det enhver Jordegods=Eier tillige uformeent, dersom han ved saadan Reebning befinder en Byes Hartkorn og Jord at være større og vidtløftigere end til sammes nærværende Antal af Gaardmænds Underholdning og Drivt virkelig udfordres, da at opbygge og indrette een eller flere nye Bøndergaarde med lige Tillæg og Hartkorn, som enhver af de øvrige paa sammes Eiendom, uden at Lovens 5 Bogs 10 Cap. 15 Art. derudi bør være ham til Hinder, naar ikkun de øvrige Beboere i Byen nyde med Afslag udi deres Hartkorn en dertil svarende Afgang udi deres Skatter, Landgilde, med videre, samt forresten enhver iblant dem beholder saa megen Jord tilbage, som ved forsvarlig Drift og Dyrkning tilstrækkeligen kan ernære en Gaardmands Familie. J. 21. Til Opmuntring og Hielp for dem, som ville have deres Jorder udskiftede af Fælledskab, men finde Hindring derved, at Byerne ere saa store og Markerne saa vidtløftige og langt fraliggende, at det ikke lade sig giøre, uden at een eller fleere Gaarde maae udfløttes, have Vi allernaadigst bestemt et vist Fond, som Viaarlig af Vores Kasse ville lade udbetale til Hielp til slige Udflotninger, saaledes: at naar Vores Rentekammer, efter indhentede Efterretninger fra Amtmanden, og Landvæsens=Commissarierne, befinder, at Fælledskabet. i en Bye ikke beqvemmeligen og til fuldkommen Fordeel for dens samtlige Beboere kan ophæves, uden at udfløtte een eller - 405 Nr. flere Gaarde, da skal for saa mange Gaarde, som til en beqvem Deling nødvendig bør udfløttes, tilstaaes Vedkommende, det være Vore egne Bønder, Selveiere, Jordegods Eieres eller andre Jorddrotters Bønder, og hvad enten den hele Bye tilhører een eller flere Lods=Eiere, for enhver Gaard, der saaledes udfløttes, en Bygnings=Hielp af 50 til 100 Rdlr. naar de have flottet Gaarden ud fra Byen hen til sammes Ud marker, saaledes: at Gaarden derved ikke allene selv haver faaet sine tilliggende Jorder samlede omkring sig, men at Udfløtningen endog tillige gjør Fælledskabets Ophævelse lettere for de øvrige Beboere, som blive tilbage i Byen. Og naar saadant er efterkommet, eller og vederhæftig Caution for, at der inden en vis bestemt Tid skal skee, til Rentekammeret indsendt, da skal Bygnings=Hielpen, saavidt forbemeldte Sum maa i samme Aar kan tilstrække, blive Vedkommende til Betaling paa nærmeste Amtstue anviist. Men derimod bør Amtsforvalteren ved ethvert Aars Udgang tilstilles, til Fremlæggelse ved hans Regnskab, en af vedkommende Sognepræst underskreven Forsikkring om, at de Gaarde, som saaledes med Hielp af Vores Kasse deels allerede i forbigangne Aaringer ere udfløttede, deels herefter udfløttes, virkelig findes i forsvarlig Stand vedligeholdte paa de Steder, hvor de ved Udfløtningen første Gang er opbygte.