JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Den 26. Maji om Aftenen Klokken var 9. brøed Majestæten op med med den Danske Hær, och satte sig paa den venstre Side af Fiendens, indtil mand fik Høyen ind och med Solens Opgang drog frem imod Fienden, och kom i fuldkommen Slagt-Orden under Trompeteklang, paa et Stykke skud nær den Svenske Leyr, der Klokken om morgenen var 6. da Majestæten loed alle Regimenter befale at bede Gud om Hielp, som Hans Majestæt och med høyede Knæer offentligen med største Andact forrættede hans Bøn, hvor paa mand gaf først Løssen paa vor Side, och Fienderne, som strax droge ud i Slagt-Orden imod os, svarede der paa. Der vi nu intet andet tænkte, end at vi skulde kommen i Vending med hver andre, begaf Fienden sig u-formodeligen tilbage under sine Stykker, eftersom hand befandt vore Folk bedre anordnede end hand maa vel skee hafde troet. Der Fienden hafde nu be gifvet sig tilbage i hans Fordeel igien, vilde mand hannem samme Tid ey angribe, men ligesom omringede hans Leyr, hannem all Tilførsel dermed at affskiære, hvilket och saavidt lykkedis, at mand fik Græfve Ottho Steenbuk, Øfverst Baron Sparre, Hof-Raad Lilienflygt, Commissarius Rosenhelm, Secretarius Strokink, Kongens Hosprædikant, sampt en anden Regiments Præst, item en Lieutenant, och 125. Gemeene af den Svenske Kongis Liffgaarde, och alle Post-Brefvene fra Stokholm af 19. Maji, hvor udi blant andet Underrætning, at det store Orlogs-Skib Venus, som fører 66. Stykker, stødte paa en Klippe, der det gik need af Dalene och slogis i Stykker. Om Natten imellom den 27. och 28. Maji der Klokken var 12. rømte de Svenske af deris Behold, och vore forfuldte dennem, som toge deris Vey ofver Haslebroe och lode vore en god deel Fanger og stoer hob Bytte i stikken. Ved denne Tid forfuldte General Major Walther et fiendlig Partie tæt ind under Malmøe, needlagde 7. af dennem och førte 18. Fanger tilbage igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Samme Dag landede vore Folck aff Floden under Admiral Niels uel, paa Tornbusk och affbrændte der et Vagthuuss for de Suenske. Den 28. forobrede de en Straalsundisk Caper, som var besat med 4. Metal- och tu Jern-Stycker och 21. Mænd. Samme Dag fick v Hær i Skaane en Suensk Cams ziirte med 5000. Rigsdaler fangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Samme Dag skulde 107. Studiosi været creerede til Baccalaurei. men om Natten tilforn døde den eene aff dennem, saa de vare kun 106. Den 30. kom to Skuder med Mynsterske Foed-Folck, som i Ktil vare indskibede, och haffde formedelst Modbør i nogle Uger været paa Reysen, her forbi och seiglede ad Lands-Crone, den 31. fuldte Resten sampt deris General Grandvillier, saa nær som tu Compagnier, som satte i Land ved Stubbekiøbing, och samme Dag ginge her igiennem och fernere ad Lands-Crone, hvorfra mand hafver at General Major Walther hafver needlagt et Suensk Parti 70. Heste stærckt, saa ey meere end 7. Mænd ere undkomne. Suerig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
En igiennem Sundet kommen Skipper berættede, at til Riga den 21. 22. och 23. Maji hafver været en stor Vaade-Jld, hvoraff de tre Parter aff Byen ere opbrændte. Aff en hos de fangne Suenske funden Opskrift fornæmmer mand, at de Suenske hafve ladet aff de, i sidste den 4. Decembris 1676. holdte Fældtslag, komne begrafve 8877. Mænd, iblant paa de Suenskis Side været 560 Ofver- och UnderOfficerer. Saa snart de Danske begyndte at bestyrke sig i Skaane begafve de Suenske sig need fra Christianstad och giorde KiefvelingeBroe færdig, efterladendis Ebbe Ulfeld med 3000. Mænd for Christianstad, for huilcken de haffde opkast en Skandse for Norden och en anden for Synden, men der den Danske Hær begyndte at vilde søge dennem, forlode de deris ved Næss och andre Stæder opkaste Skandser, begafve sig tilbage til Christianstad, at de kunde drage Ebbe Ulfeld til sig, och siden bedre tilbage til de Suenske Grændser, der at fortøfve den Undsætning som de forvente sig af Sue rig 5000. Mænd stærck. Med Moskou staar det endnu imellom Haab och Fryct med dennem, saa de ey kundne føre deris Folck fra Liffland. Deris Capere føre dobbelte Passer, næmelig Frandske och Suenske. Hvor stærcken Flode de agte at føre i Søen er ubevist. Fra Gottenburg skulle 4. Orloger och noget mindre Fartøy være udløbne. och en tidlang hafve ligget paa Belth, imellom Sproe och Knudshofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Under Gripsvold i Pommeren ere aff de tu Brandenburgiske Øfverster Treffenfeld och du Hamel et stærckt Suensk Partie bleven slagen, saa 70. Mænd blefve paa Pladsen och 100. fangne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Tydskland. Østerige och Arfvelandene. Kæyserinden gaar med Liffs Fruct. Den Tartariske Legat och den Tyrkiske Aga hafve faaet deris Affskeed, lofve begge Fred och Eendræctighed. En Polsk Gesandt er ankommen, som i ligemaade tilsiger Fred, och Encke-Dronningen hendis tilbørlige Jndkomst, hvilcken for tu Aar aff det Kongelige Kammer skal forskiudis. Førsten aff Cobkowitz er paa hans Gods Raudenitz ved Døden affgangen och hans ældste Søn blefven Første i hans Stæd igien. Der ere til Wien to Frandsoser og tre Quinder grebne, som hafve faaet och forskikket fortænckelige Brefve. Rebellerne hafve til Zendroe bortdrefven alt Qvæget. hvorfore Ungerne, som deris Sædvane er, satte effter dennem uden nogen Orden, men efftersom Commendanten formodede intet got der aff, skickede hand dennem en Lieutenant och 30 Soldater til Hielp; Som Rebellerne vare nu komne ofver Kiærden och blefve aff Ungerne forfuldte, ere 4 Compagnier Rebeller, som stode i Baghold ved et Bierg, komne for Dagen och hafve needhuggen 50. Ungerer, och 15. aff de i Sticken lodte Tydske Soldater, dog hafve disse holdt sig saa vel, at de hafve needlagt Rebellernis Anfører Moseick, to Fændricker och mange Gemeene. General Parkotzi er med en hob aff de til de Kæyserlige ofvergangne Rebeller i Riget til den Kæyserlige Hær needgangen, men Vespriner Hussarerne hafve slaget et stærke Kæyserligt Partie och ind førdt 13. Fanger, hvor iblant en, som biuder 20000. Rigsdaler til Rand soning. Riget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Den Kæyserlige Hær under Hertugen aff Lotthringen, er i Lotthringen indfalden, og hafver bemægtiget sig de Frandskes Magazin til Lonquien. Siden er General Caprara stødt der til med Resten aff bemældte Hær ved Sanct Wendel, och me nis der at de ville belegge Zaarbrücken och andre bag dennem liggende Stæder for Sickerheds skyld, førend de noget for Alvor mod de Frandske ville forretage. Jmidlertid forsamlis Kræds-Folckene och andre Alliirtesom skulle gaae ad Elsass. Styckerne i Stade, som blefve forleden Vinter deelte imellom Hertugen af Zell och Biskopen aff Mynster effter Lod, ere nu paa ny deelte efter Vægt, och hafver Hertugen aff Wolffenbüttel faaet hans Part aff dennem. Den 14. Maji bleff ChurFørstinden aff Brandenburg forløst med en ung Prinds, huorofver med alle Klocker bleff kimet, och alle Stykker blefve løssnede i alle Fire Stæder, næmelig Berlin, Cøln, Frederichsverder, och Dorotheenstad. De Chur-Brandenburgiske hafve Pommeren belagd Stettin til Vands. Aff Frankfurt skrifvis den 22. Maji stil. n. At mand der om Odens Dagen tilforn med stor Forundring, hafver seet en Kræds, som det lod sig ansee, 20. Fødder Omkring Solen, hvis Farfve var som en naturlig Regnbue, dog noget rød- och sortagtigere, och bleff samme Kræds i klar Soelskin bestandig indtil Klokken var halfgaaen talf, da en klar Sky skiulte den, oc blef den samme Tid slet orte, oc der Klokken var 12. skinte Soelen ræt naturlig klar. Hertugen af Neuburg hafver beordret 8. eller 9000 Mænd af Hans Festninger, som skulle gaae at Ruremond, hvortil Spanske, Hollandske, Brandenburgiske, Ossnabrügiske, Münsterske oc andre Confodererede skulle støde, oc som mand siger, Mastrict, paa ny beligge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Franckerige. Kongen holdte Kriegs-Raad til Rissel den 5 Maji, hafver vist Dronningen alle Stæderne, som hand i Aar i Nederlandene hafver indtaget. Hertugen af Orleans hafver begafvet alle aff hannem ved Mont Cassel fangne Hollandske Officerer. Crequi staar imellem Nancy oc Diedenhosen oc forstærker sig. Monclas befæster Dagstein oc lader Veyen ad Lothringen udrydde. La Broche hafver sprængt de øffrige Mure om Jabern och brandskattet Indbyggerne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-05-01
Spanien. Græfven aff Monterer er forordnet til Stadtholder i Sicilien, och Hertugen aff Lotthringen til stædsværendis Stadtholder i Nederlandene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-01
Udførlig og sandfærdig om och om den seyer-rige Seyervinding som GUD aller mægtigste hafver forleent Hans Kongelige Majestæts til Danmarck och Norge, Kongelige Orlogs-Flode under den Høyædele och Velbaarne Her Niels Juel, Ridder, etc. imod de Suenske under deris Admiral Her Erick Søeblad Aar 1677. den 1. Junii. fterat Hans Kongelige Majest til Danmarck, Norge, Admiral Her Niels Juel, hafde bekommet Ordre at gaa med en Esquadre Orlogs-Skibe ad (Num. 73.) Øster-Søen oc der at krydse, er hand den 23. Maji gaaen til Seils fra Kiøbenhafns Reed, och som hand den 26. dito imellem Robbenes och Giesse er henkommen paa den Meckelburgiske Cust, har hand formedelst Cecedelst stille Væyr ladet Ancker falde, och sig der med de tilforn paa atskillige Tider ud seilede Skibe conjungeret, at saaledis denne medførde Esquadre hafver bestaaet udi efterfølgende Skibe, Nafnlig: 1. Christianus Qvintus huor paa Her Juel selff var. 2. Chur-Printz, bleff ført aff Vice-Admiral Christian Bielcke. 3. Gyldenløwe aff Vice-Admiral Peter Morsing. 4. Eenighed aff Capitein Dreyer. 5. Lind-Ormen aff Capitein de Witt. 6. Christianus Qvartus af Capitain Bonveldt. 7. Christiania aff Capitain Falck. 8. Christiansand. 9. Neptunus aff Capitain de Vogel. 10. Hummeren af Capitain Lund, och det 11. Haff-Fruen af Capitain Meurs, oc 2. Brandere. Den 26. Maji commanderede ofvenbemældte Admiral Juel tuende Fregatter, med tre velmunderede Baade, til Barth och Dasse, der at giøre Fienden nogen Affbreck, saavelsom ogsaa eftersom hand hafde fornummet, at nogle Skude med Mynsterske til Kiel indskibede Tropper, formedelst Uveyr oc Modbør, paa de Meckelburgiske Custer ved Rostock och Wismar skulle være forhafft) dennem at opsøge och convoyere, huilcken Ordre disk udcommanderede saa vel hafver forrettet,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-01
Paa de Suenske Skibe som vare i Slaget. Stycker. Naffne 1. Amiranthe, Admiral-Skib 2. Andromeda, Vice. Admiral 3. Calmar Casteel, Schout by Nacht 74. 4. Haff-Fruen 5. Wrangels Palais 6. Rosen. 7. Engel Gabriel. 8. Gustavns. 9. Grifven 10. Adviss-Jagt Diana 11. En anden, Venus 12. 13. 14. Tre Brand-Skibe. 15. 16 To Galliotter. 17. 18. Tu Proviant-Skibe. Udi Slaget ere erobrede: Naffne. Styck. Baadsf. Sold. Amanthe med 60 250 55. Gabriel. Calmer Casteel 74 275 125. Wrangels Palais 44 248 Haff-Fruen 46 153 Summa 274 1122 332. Aff de Flyctige ere erobrede: En Brandere, Sanct Peder; dette er med tuende Baade taget aff de Dragøriske Bønder, der de ere ankomne, hafver Fienden forladt det och salveret sig med en Baad til Malm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-01
Ved Capitain Schenckel ere under Hueen erobred 2. Advis-Jagter: Diana med 4. Stycker. Venus med 4. Stycker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-02
Oberste Bulou, Oberste-Lieuten. Knoblauch, och andre fleere blefve saarede och der imod udaf Fienden ofver nogle 100. nederlagt. Oberste Steen Brahe er sammesteds død paa sin Sotte-Seng Den Svenske Her General Lieutenant Schultz, har paa bekomne Kundskab, at de Danske nærkommende, hafde qviteret deres Leyer paa Steendam, der samme steds ladet 12. Støkker, tillige med en Fyrmørser udi stik, och conjungeret sig med det fiendlige Cavallerie, hvilke efter at, ligesom de vare jagede paa Flugt och affslagen, Christianstads Guarnison tillige med 6. Støkker udaff Prammen och 2. for den lange Bro plantede Støkker, erobred. Iblant hvilke ere 2. Metallene 12. Punder. Den 1. Junii har Hans Kongl. Maj. gjort sit Jndtog udi Christianstad, och efterat Prædiken var endt, i hvilken hand self hafver været personlig tilstæde, hafver de siunget, O Gud vi lofve dig, och tre gange løset alle Støkker runden omkring Fæstningen. Men her efter hafver hand haft en naadigst Behagelig hed at lade sig af Gen. Meerheim, som er udvalt til General Lieutenant, och med Ridder-Orden af Dannebroge regaleret, til Gæst binde. Svenskens for Christianstad ubeskrivelige forfærdigede Arbeid, er nu allerede gjort til intet och planeret och Staden, med hvad som fornøden giordis udi alle maade forsiunet; Besætningen, som var der inde, baade til Hest och til Foeds, ere ofver 1800. fuldkommen uddragen, och imod andre udvexlede. Eftersom Oberste Lützou hafver ladet sig curere, och allernaadigst faaet Permission, er imidlertid Oberste Lange blefven udvaldt til Commendant. Den Garnison, som laa der inde, er mestendeels til Kiøbenhafn ankommen, blifver her och der omlagt til Forfriskning och efterdags til Recrutering. Obr. Jacob Bülousom har været Gen. Major, gaar med sine Folk ad Holsten. Siden den Tid blifver berettet, at mand har fundet 4 Metal Støkker, hvilke Fienden hafde siunket i en Moras, och indbragt i Christianstad. Lista paa de Svendske Officerer, som blefve fangne i Søe-Slaget den 1 Junii. Af Søe-Staben. Admiral, Her Erich Siøblad. Mathias Børgieson. Anders i Wiicka. Cornelius Tieson. Capitain i Peter Hasselberg. Purath. Johann Brand. Bachert. 8. Lieutenandter. Af Land-Staben. Øfverst-Lieutenant Gustaf Machlier. Major, Magnus Gagge. Capitain-Lieut. Johann Troer. Lieutenant, Abraham Detlef von Krackewitz. Lieut. Oluf Mason. Lieut. Jonas Elling. Lieut. Christian von Boltz. Lieut. Gabriel Smitt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-02
Fændrick Carl Ødla.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Kiøbenhafn. en 1. Junii har Gud for lænt voris Danske Søe Armee en anseelig Seyer ofver den Svenske Flode, som var udløben fra Gottenborg, saa som och forleden Aar aff sin rige Godhed os paa samme Dag i lige saadan Maade med Seyer ofver dennem begafvede. Ellers hvorledis det i særdeelished tilgik och med hvad Omstændigheder, disligeste hvorledis vore Folk har undsat Christianstad, och ophæfvet Beleiringen, er at see i de forrige Relationer, Num. 73. och 74. Den 3. dito, som var første Pine Dag, er holt Tacksigelse for samme (Num. 75.) Seyer, paa hvilken Hellig Dag och forleden Aar (See pag. 389.) den første Taksigelse skeede. Den 11. dito begyndtis den høyeste Ræt, dog blef den ikke indblæst ved Trommeter, som ellers sædvane er. Jkke heller brugis der meere nogen Referendarii der til. Samme Referendarii Bestilling blef først vedtaget Aar 1670. Ellers er der en Kongl. Forordning, dateret den 7. Maji bleven publiceret, anlangende den høyeste Ræt, Summen der af er denne, 1. at hvor som gaar i Rætte, skal vende sin Tale til Majestæten self, hvad heller hand er self tilstæde eller ikke. 2. At alle Jndlegger skal være gandske kort och paa Danske. 3. all skiælden, sværen och banden och disslige Uskikkeligheder skal være afliust. Ece. afliust. Om nogen Procurator eller Fuldmægtiger sig derimod forseer, da skal hand straffis med det blaaTaarn. Men hves nogen af Parterne self det giør, da at straffis efter Sagens Omstændighed och deris Stands Vilkaar. 4. At hves nogen søger at forlænge och fordreye Sagen for sin Vederpart, och siden taber den, da skal hand altid døm mis til at betale sin Vederpart all Bekostning til Procurator och andre hand der paa gjort hafver, til lige med all anden Kost och Tæring 5. At ingen Documenter och Bref ve efterat Rætten er holden maa ofver to Maaneder blifve liggendis hos Justitz Secretereren: Och om nogen inden samme Tids forløb, ikke affordrer dem, skal Justitz Secretereren ikke være forplict at svare hannem der til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Den 18. dito reiste voris Allernaadigste Dronning Charlotta Amelia hen ofver til Leyeren for Malmøe, kom den 27. tilbage igien til Kiøbenhafn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Den 21. dito holdtis MagisteriGraads Høytid, og blefve efterfølgende Personer af D. Ole Borck p. t. Decano der til kreerede eller forfremmede. M. Claus Andersen Trundhiem, Sognepræst til Domkirken udi Aarhus, och Cannick, saa och Provest ofver Hassle-Herred. M. Jens Vinter, Sognepræst til Holmen, och Provest ofver Geissligheden iblant Kiøbenhafns Guarnison och Kongl. Majest.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Skibs-Flode. M. Kield Andersen, Sogne-Præsttil Graa-Brødre i Wiborg. M. Johan Adolph Borneman, Kongl. Majest. Slotsprædikant i Kiøbenhafn. M. Jacob Kofod, Provest ofver Vester Falkkenbiergs Herrit i Siæland. M. Christian Erichsøn, Sognepræst til Graa-Brødre i Viborg. M. Lauritz Møllengraft, Sognepræst i Slangerup. M. Jørgen 2 Møinichen, Sognepræst til Hyllinge i Siæland och Vice-Provest. M. Peder Bentzon, Rector Scholæ i Slagelse. M. Niels Holgersen, Sognepræst til Ørløf och Bierre. M. Peder Andersen Trundhiem, Vice-Sognepræst til Storhedinge. M. Ger M. Gert Albertsen Mejer, Sognepræst til Riserup i Falster. M. Fredrich Davidsen Knopper, Sognepræst til Gierløf och Draaby. M. Jens Hanseen Othensee, Sognepræst til Fulede. M. Christian Beck Prædikant tilVedelburg i Fyn M. Knud Olsen, Rector Scholæ i Horsens. M. Jesper hendrichsen Alles Rector Scholæ i Kiøge. M. Søfren Seerup forordnet til Sognepræst i Ribe. M. Peder Terpager Con-Rector Scholæ i Ribe. M. Claus Mickelsen Mule, forordnet Sognepræst til Nørre-Broby i Fyn. M. Niels Blymester, Rector Scholæ i Slangerup. M. Jens Clausen Reenberg. M. Jfrael Hendrichsen Pontoppi danus, Rector Scholæ i Kallun borg. M. Christian Gabrielsen Sandro forordnet Skolemester paa Herlufsholm. M. Rasmus Brun, Rector Schol. p. t i Nykiøbing paa Falster. M. Simon Pedersen Aarhuus. M. Niels Svendsen Kastrup. M. Matz Jversen Weile. M. Johan Nielsen Munk. M. Johan Davidsen von der Heide. M. Christen Søfrensen Muus.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Den 28. dito er D. Wilhelmus Wormius Prof. Regius Physicesher paa Academiet blefven Magnificus Rector.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
J denne Maaned er der och publiceret et Konge-Bref, dateret Kiøbenhafn den 15. Maji, anlangende et uforskammet och ugudeligt Skrift ved Nafn, Das Mark aller Lander, som et udædisk Menniske och Vagant, ved Nafn J. Lyserus har allevegne udspred baade her i Kiøbenhafn og andre Stæder under Danmarkis Krone. J samme Kongl. Patent er strengeligen forbøden, at ingen maa understaa sig at selle, kiøbe lide eller dølle samme forlargelige Skrift. Och om nogen kunde hafve noget Exemplar der af da at være tilforplict at levere dem alle fra sig til Borgmester och Raad i Kiøbstæderne, och paa Landet til Hans Majest. Amptmand, som dennem skulle skikke til Cancelliet, hvorfra de siden skal udlefveris, och af Bøddelen offentlig opbrændis. Och om nogen befindis at dølle noget Exemplar deraf, da at have forbrutderofver et tusinde Rixdaler, om hand Eee i er af Middel, og om hand ikke er af Middel, da at bøde med Kroppen. Jligemaade biudis samme Lyserus, hvis hand endnu kunde findis nogensteds her i Rigerne, at pakke sig strax her fra och aldrig meer lade sig her finde. Effterat Hans Kongl. Majestæt haffde undsat Christianstad, oc icke kunde komme de Suenske til at holde Fod, eller at vofve noget offentlig Slag, udskickede hand Major Walter med Tusinde Heste, til at berende Malmøe, oc fulde selff Personlig effter den 3. Junii med den heele Armee, huilcken tillige med de forige satte sig den 8. Junii der uden for Byen. Den 10. dito bleff der i Leyeren gjort Tacksigelse for den Seyer vore Folck i Søeslaget haffde bekommet, oc til Fryds Tegn gifvet Løsen med tre gange ne Stycker. Hvorpaa Commendanten aff Byen suarede med sex Stycker. Samme Dag af Afften ved Klocken var Ti giorde vi en Begyndelse med LøbeGrafverne: nemlig de Mynsterske lige imod Slottet, men Hertugen aff Croy mod den Søndre Port, oc Gen. Major Bibo, mod den Østre. De ihuor heftig samme Nat Fienden skiød med Styckerne, saa skeede der dog ingen større Skade, end som en Rytter miste sit Been, oc to Heste, blefve ihielskudte. Den 13. dito blef en Mynsterisk Major ved Nafn Bok skudt i Løve-grafvene. Den 15 dito gjorde de Suenske et Udfald, i huilcket de med en hast blefve tilbage drefne och miste 25. Mænd. Den 16. dito komme de igien, oc efterlode sig ved 30. Døde, vi miste kun ved 12. Mennisker. Den 17. dito faldt de atter ud igien, huilcket lyckedis dennem aff førsten noget, men omsider blefve de indjaget igien, der omkomme paa begge sider ved 30. Personer. Den 18. dito reyste Hans Kongl. Maj. til Floden til Admiral H. Niels Juel, som da laa ved Dragør, oc kom om Afftenen til Leyeren igien. Den 19. dito ved Klocken Fire om Morgenen faldt de Svenske atter ud og med stør te Mact end nogen Tid tilforne, saa der stod en tæmelig Strid, at der vel 80. paa begge Sider omkomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Ritmester Jver Krag bleff ihielskudt, Kaptein Aderpol bleff saargjort, paa Captein Wilken gick Armen i tu, Kaptein Rebstorff bleff fangen. Den 20. forsøgte de atter at giøre Udfald: men der de vare neppe kommen ud aff Porten, skiød Hertugen aff Kroy iblant dennem med to Stycker Skraat, hvorofver de vende tilbage igien. Samme Dag bleff ØfØfverst Leutenant Brunck og Capitain Lieuten. Passberg skudt i Løbegrafverne. Den 21. dito ved 11 slæt om Natten indtoge vi tuende Forskandtzer eller Contrescharper, og strax besatte dem med Stycker, begyndte saa at beskyde Byen, som vi oc giorde dagligen, men Fienden der imod var sparsommelig med at skiude. Den 23. blef gjort en half Times Stilstand til at begrafve de Døde, och imidlertid talede voris høye Officerer med de Svenske Officerer. Den 24. och 25. passerede der intet, uden at mand skiød sterk, disligeste gjorde færdig hvad der behøvedis til en Storm, eftersom mand hafde spurt, at Fienden vilde undsætte, Byen. Den 26. ved 1. sllet gik Stormeen an, som os saaledis lyk keedis, at vi fik Volden ind, men maatte igien forlade den, fordisaaFienden skiød Broen i Stykker, saa der ingen Succurs kunde følge bag efter. Hvordan det videre afløb, skal i tilkommende Maaneds Nyt, om Gud vil, indføris. Tornet i Malmøe af Hospitals Kirkken eller hellig Geistes har de Svenske fanget an at blotte och taget Blyet deraf, som det var tact med: Hvad heller de hafver giort det af mangel for Blyet eller af andre Aarsager, kand mand ikke egentligen vide.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-03
Commendanten i Malmøe Feld Marskal von Fersen søgte paa atskillige Maneer at skrifve Kongen af Sverrig til, først ved tvende smaa Drenge, i hvis Hatte Bref vene var fast syd. Dernest ved en Karls-Person i Qvinde-Klæder, omsider och ved en Bonde-Karl, som hafde en aaben Seddel, skrefven med Viffer eller forborgene Bogstafver, och ere de allesammen af voris Folk optagne, och derforuden General Ulfspars Tienere, som kom ud fra Laholm med nogle Brefve och vilde til Helsingburg. Vor Øfverst Leutenant Svanevede har været i Udsted och der hiulpen igien paa fri Fod nogle aff voris Officerer som der sade fangne, har och været i Gundestrup paa Kullen, och der faaet et got Bytte. Øfverst Brockenhuuss bekom 70. Suenske Fanger, tillige med en stor hob Materialier paa en Herregaard. Monsieur Diderich Fuiren, som er af Hans Majest. gjort til Baron eller Friherre, er af hans Uden-Lands Reyse hiemkommen igien. Commissarius Nissen er reyst at tage imod den Kæyserlige General Kop ved Wismar. Ere i Den Den 22. dito holdtis der Krigs Ræt ofver nogle Kapiteiner paa Floden, som i sidste Søeslag icke vilde fæcte som de burde, och ere to aff dennem affsat med deris Bestillinger, de andre straffede med Bøder. En anden ved Naffn Kapitein Vogel, som ogsaa for samme Sags skyld var anklaget holdt sig til side: Hvorfore der bleff slagen om med Trømmen effter hannem, at hand inden trende Solemmercker skulle under sin Bestillings oc Æris Fortabelse møde oc præsentere sig for Admiralitetet. Voris Commiss-Farer Capitain Molbo har optaget en Skude og en Kreyer som vare ladde med Contrabande eller forbudne Vare. Fra Norrig veed mand intet vist om Armeen at berætte, uden at hans Høye Excellenz Gyldenløw hafver indtaget Egnen ved uistrumbroe og marcherer af Gottenburg. Suerig.