JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-22
Hodsager Sogns Konge og Kirke=Korn og Qvægtiender, . ialt Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Ringkiøbing Amt, Ginding Herred, med alle dertil hørende Herligheder og Rettigheder, ligesom Lars Dalgaard, samme har eiet, vorder efter ergangne Domme og Udlæg, opbuden til første Auction, Mandagen den 25de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, anden Auction samme Dags Eftermiddag Kl. 2, og endelig 3die Auction Mandagen den 9de Maji næstefter Kl. 10 Formiddag, da bemeldte Tiender absolut bliver bortsolgt, og hvis disse ikke kan fyldestgiøre Domhaveren, opraabes og bortsælges samme Dag Lars Dalgaards iboende ved Kirken beliggende nye Huus, der for en honet Familie er indrettet, tilligemed hans Jnd og Udboe. Auctionerne holdes bestemte Tider udi Lars Dal gaards Bopæl i Huset ved bemeldte Hodsager Kirke paa billige Conditioner, hvoriblandt denne: at Tienderne og Huset som bestaaer af 16 Fag, efter approberet Hammerslag kan tiltrædes strax. Holstebroe, den 8 April 1796. Tranberg. Anne Kirstine Jakobsdatter Smidt, Degnen Jens Lin" dums Hustrue er død den 2den Martii; Stervboen er steax forseglet og 30te Dagen aabnet. Men da Enkemanden ved holdte Forretninger i Stervboen ei vidste at angive hvem eller hvo den Afdødes Arvinger vare; saa indkaldes benævnte Afdødes Arvinger herved 3 gange, med 6 og 12 Ugers Varsel at mød ved holdende Skiftesamlinger i Stervboen den 19de Maji og 30te Junii næstkommende med lovbefalet Beviis for deres Arveret; de Umyndige med Værger og de Myndige selv eller ved Fuldmagt. Saa indkaldes og saa til samme Tider Stervboets Credi= og Debitorer, de første med lovgyldige Beviser fer deres Fordringer og de sidste at betale hvad de til Stervboen ere skyldige. Tillige bekiendtgiøres, at Stervboens angivne Gield og Besvær ved holdte Forretninger allerede langt overstiger dens ringe, Formue, hvorfor Jndkaldelsen saaledes skeer herved ifølge, Placaten af 26de October 1792. Leirschov Præstegaard, den 3die April 1796. C. Kaasbierg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-22
Provst i Andst Herred. I vaarige Asparges Planter kan haves for 2 Mk. Hundrede, hos Viborg Nr. 502 i Fridericia, indtil Enden. af April, saalænge nogle haves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-22
Hvor der kan faaes nogle gamle Bygnings Materialier 2 af Tømmer, Dørre og 1 stor Port med Hengsler, Steene, Vinduer o. s. v., anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Paris, den 8 April. Pichegru, som hidindtil syntes at tage i Betragtning, om han vilde antage den ham tilbudne Gesandtskabsvost i Stokholm, har den 4 erklæret sig villig dertil. Vore Journalister haabe endnu stedse at skulle inden saa Dage være i Stand til at give behagelige Efterretninger angaaende Fredsunderhandlingerne. Men dette Løvte have de saa ofte gjort, uden hidindtil at kunne holde det, og endnu er ingen officiel Beretning indløben, som kunde give nogen Grund dertil. Charette er dog den 29 i f. M. virkelig henrettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Divisionsgeneralen Hedønville har indsendt officiel Beretning desangaaende, som foruden denne korte Beretning om hans Død indeholder nogle Efterretninger omde sidste Dage i hans Liv. Han glædede sig over, da han ikke meere kunde undløbe, at General Travot var den, der havde fanget ham. Han havde havt Tiid nok til selv at skille sig ved Livet, men han vilde spille sin Rolle ud. Jhans Portefenille fandt man blandt andet 3 Breve fra Kronprætendenten i Verona, af hvilke det ene tilmelder ham hans Bestalling til Generallieutenant, og giver ham Kommando over den Kongelige og Katholske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Det heder i samme Blad, at alt i Vendeen er undertvunget, saanærsom nogle Bander af Deserteurer, og de faa omstreifende Emigranter og Chefer, der og snart ville finde deres Død. Chouanerne i Distrikterne Mortain, Mayenne, o. s. v. der havde forsamlet sig ved St. James 4000 Mand stærke, ere der aldeles slagne. Derimod faldt ved Segre et republikansk Detachement i et Baghold af 2000 Chouaner, med hvilke de sloges tapper, indtil det lykkedes dem at trække sig tilbage til Segre. Adskillige Officierer stak sig selv ihiel, for ikke at falde i Chouanernes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Blandt andre af Charettes Grumheder fortælles og at han havde ladet 2 Engellændere dræbe, der havde bragt ham 40000 Livres, paa det at de ikke skulde fortælle den beklagelige Forfatning, de havde fundet ham i. Til Vendeen og de tilgrændsende Egne skal sendes en Kommissair, for at erkyndige sig nøie om Tingenes nærværende Forfatning, og derpaa foreslaae Midler til at forskaffe disse Egne igien Rolighed og Velstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Haag, den 12 April. Siden den Efterretning indløb, at Pichegru har nedlagt Kommanden over Rhinarmeen, taler man her meere og Fred, end før, og paastaaer, at han med første skal komme herhid, for at aftale med vor Regiering, hvad der ved Fredens Slutning skal fastsættes i Henseende til vor Republik. Jmidlertid vedvare Krigs anstalterne, i det mindste til Vands. Man arbeide uden Ophør paa at bemande den store Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Nürnberg, den 7 April. For faa Dage siden er i Regensburg udkommet et styg Pasquil, et Slags Dramatisk Stykke, hvori alle de Personer ved Rigsdagen, der ikke ere hengivne til det herskende politiske System, spille de afskyeligste Roller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Wien, den 6 April. Jnternuntius i Konstantinopel har meldt, at der ganske vist forestaaer et Fredsbrud imellem Porten og Rusland, og at Porten anvender alle Kræfter paa at sætte sig i respektabel Stand, saavel til Vands som Lands, men at den ombyggelig søger at undgaae alt, hvad der kan støde Østerrige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Hamburg, den 18 April. De i Dag ankomne Breve fra London indeholde følgende angaaende Fredsunderhandlingen, med Fran London, den 12 April. kerige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Note. Det Londonske Hof har fra sin Minister i Schweitz; faaet Svaret paa de Spørgsmaal, som denne havde Ordre til at forelægge Hr. Barthelemy i Henseende til en Fredsnegociation. Dette Hof har med Bedrøvelse seet, hvor langt Tonen i dette Svar, de Fordringers Beskaffenhed, det indeholder, og den Maade, det er udtrykt paa, er fra at vise nogen Tilbøyelighed til Fred. Der bekræftes den utilladelige Paastand; at tilegne Frankerige alt det, de nuværende Love have indbefattet under det Navn; Fransk Gebeet. Til en Fordring, som denne, er endnu lagt den udtrykkelige Erklæring, at man ikke vil giøre eller høre noget ForSlag, der strider herimod; og det under Paaskud af en indvortes Indretning, hvis Beskaffenhed er gansk fremmed for enhver anden Nation. Saalænge man vedbliver denne Tænkemaade, kan Kongen intet andet giøre, end fortsætte en Krig, der er ligesaa nødvendig, som retfærdig. Saasnart hans Fiender yttre fredeligere Tanker, vil Hs. Majt, strax være villig til at stemme i med, og i Forbindelse med sine Allierte lade sig finde villig til alle de Forholdsregler, der ere skikkede til at tilveiebringe almindelig Rolighed under retfærdige, ærefulde og varige Vilkaar, enten ved at oprette en Kongrest, der saa ofte og saa lykkelig har været Midler til at skaffe Europa Fred; eller ved en præliminair Undersøgelse af de Grundsætninger, der paa begge Sider maatte foreslaaes som Grundlinie til en almindelig Fred; eller endelig ved et upartisk Forsøg af noget andet Middel, der kan vises ham til at naae dette lykkelige Øiemmeed. London, d. 10 April 1796 Frantsoserne skulle igien have frataget os 7 Vestindiske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Hr. Francis gjorde forleden i Parlamentet adskillige Forslag til at forbedre Slavernes Tilstand, hvoraf det vigtigste var at give dem Jord og Eiendom, og derved efterhaanden vænne dem til Frihed og Morali tæt. Hans øvrige Forslag vare, at afskaffe Pidsken, og give dem Dommere af deres egne Folk, o. s. v. Sergeant Adair var derimod, og vilde intet andet end Slavehandelens totale Ophævelse. Hr. Fox troede derimod, at da sammes Afskaffelse til Husets Skam engang var forkastet, maatte man dog giøre noget, og lette Slavernes Tilstand. Hr. Pitt holdt det best at overlade sligt til den lovgivende Magt i Vestindien, hvoraf nok lidt vilde komme ud, uden allene at opvække Misfornøielse i Kolonierne. Forslaget blev tilsidst forkastet. Roverede, den 5 April Genueserne ere haart i Knibe. Da de ikke ville bevilge Frantsosernes ny Pengefordringer, saa lade disse deres Tropper rykke frem til Genun, og man befrygter, at de ville søge at indtage Staden, for at faae Penge og Magaziner. 40 Senatorer flyde, efter at have protesteret mod ethvert Pengeforskud, med deres Penge til Turin; men de kom der just paa en Tiid, da der var en liden Opstand, og begave sig derfor til Mayland, hvor det blev dem tilladt at opholde sig Berlin, den 16 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Det synes nu at være vist, at et Korps af nogle Preusiske Regimenter skal marchere nærmere til Krigsskuepladsen; og der ere alt gjorte Anstalter til at giøre dem mobil saasnart som mueligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Stokholm, den 12 April. I Tidende fra sidste Løverdag læser man et Brev, hvori blandt andet forekommer følgende: Jeg maae forundre mig over at læse i Dit Brev, at Krigsrygter have kunne udbrede sig midt i Provintsen, førend man i Hovedstaden formodede det mindste derom. Dog det er ikke underligere, end at see i Breve fra Jtalien af Februarii Maaned, at man der allerede paa den Tiid gjorde Regning paa, at Sverrig nu skulde være indviklet i Krig med sine Naboer. Ellers seer det virkelig alvorligt nok ud. Man veed, at de Finniske Regimenter af gyldige Aarsager rykke til Grændserne, ligesom og, at den Svenske Krigsmagt har faaet befaling at holde sig marchfærdig, de Regimenter undtagne, der ere kommandeerte til Arbeide paa Flaaderne. Men hvo vilde ikke følger med til til at forsvare sit Fædreland, da vi allerede have hørt, at vi skulle have vor unge og elskte Konge i Spidsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
J Gaar begyndte man paa at sætte de her liggende Galeier i seilfærdig Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Det er vist, at her i Søndags ankom en Koureer fra Finland, der har medbragt den beroligende Efterretning, at der indtil Dato ingen Fiendtligheder ere forefaldne, og Russerne have ikke endnu betraadt vore Grændser, der overhovedet ere i god Forsvarstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Kiøbenhavn, den 16 April. Paa nogle Dage skal man, efter Forlydende, have iagttaget en ellers ikke brugelig Forsigtighed ved det herværende Assurance=Kompagnie, og fundet det betænkeligt at assurere paa alle Havne i Østersøen uden Undtagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
J disse Dage skal der være gjort Begyndelse med den ny Kanal ved Odense i Fyen, dog skal det endnu ikke fuldkommen være bestemt, hvor dyb og bred samme skal være.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Endnu er ingen af udrustende Krigskibe udlagt af Bommen, men der fortfares stedse med Arbeidet paa Holmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
En vis Hr. Cristin, der forhen var reist med Hr. Calonne som Sekretair til Petersborg, og siden har opholdt sig en Tiidlang i Stokholm, og skal der i Begyndelsen have været meget vel modtaget, er uformodentlig kommet hertil som Engelsk Koureer, og skal et ter Sigende, med første igien reise til Petersburg. Jndenne Uge er Oberst og Kommandeur ved Hans Kongelige Høiheds Arveprintsens Regiment, Hr. Molchior Johann von Witten, ved Døden afgaaet i en Alder af 80 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Til den philosophiske Exammens philosophiske Prøve have i April fremstillet sig 102 Candidater, af hvilke 44 erholdte Laudabilem, 45 Hand illaudabilem, 6 Non contemmendum, og 7 udholdte ei Exammen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Til den philologiske Prøve have fremstillet sig 69 Candidater, af hvilke 50 erholdte Laudabilem, 18 Handillandsbilem, og 1 Non contemmendum. Iblandt dem, som have underkastet sig den philosophiske Era mens saavel philosophiske som philologiske Prøve, bleve følgende indkoldte og offentligen berømte, 1) Christian Friderich Sick, 2) Petrus Nyeborg Hesselberg, 3) Gottlied Christian Roll, 4) Waldemar Hen rie Rothe, 5) Nicolai Sadolin, 6) Jacob Brandt, 7) Thomas Svensen. Fridericia, den 26 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
passerede Skippere. hvorhen. hvorfra. Dato Skippernes Navne. Horsens N. Block.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Lybeck. dito J. Bertelsen. dito Drammen, Colding. J. Jørgensen. Kiøbenhavn. Weile, J. Eibertzen. Sønderborg Christiansand. J. Madsen. Weile. A. Nissen. dito Flensborg Horsens, M. Foged Trundhiem. J. Fæddersen, dito Drammen L. Stephansen. Assens Callundborg Flensborg. M. Møller. Sønderborg Weile. H. Ring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Jndsendt. Svar paa det i Ribe Stifts Adresse Avis No. 32 indførte Spørgsmaal. Hosbonden er egentlig sin Lærlings nærmeste Øvrighed, og derfor bør han rette de af denne imod Publikum begangne Uforskammeligheder. Maaderne, hvorpaa dette kan skee, ere følgende. Først gives kierlige Formaninger, og dersom disse intet kan udrette, da alvorlige Jrettesættelser. I det Tilfælde, at disse intet kunne virke, er der endnu et Middel tilbage, og dette er sikkert. Det er just ikke enhver, som har Lyst eller Evne til at bruge det Haandfaste, hvormed man tugter den Uforskammede, men der er endnu noget andet, som giør bedre Virkning. Det siges ham alvorligen at, dersom det skeer oftere, han da hovedkuls med et velfortient Skudsmaal skal forlade sin Plads, og dersom dette foragtes, bør det virkeligen iværksættes; thi en Mand lider formeget paa sine Fordeele og sin borgerlige Agtelse ved at taale saadant, og derfor bør der skee Forandring. Der maatte være nok saa for bindende en Kontrakt, der ere dog Vilkaar, som paa begge Sider skal opfyldes, og dersom der paa en at Siderne findes Mangler, saa kan den ansees for at være ganske ophævet, og ingen Dommer vil dømme underledes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Avertissements. Koruden det udstædte og fra vedkommende Retter publice a) rede lovlige Proclama, bliver end videre herved, 3de Gange efter hinanden, bekiendtgjort, at Skiftesamlinger af mig ere berammede at foretages den 1ste Junii og 13de Julii ette Aar udi Sr. Christian Gudesen Fual og hans fraskildte Hustrue Johanne Magrethe Fugl, paa Maarethelund i Coldinghuus Amt, deres fælleds Boe, til hvilke Tider og Stidat møde eller mode lade, med lovli 16 o. 12 Ugers Varsel. er indkaldet, og herved ydermeere indkaldes fornævnte Sr. Christian Gudesen Fugl og fraskildte Hustrue Johanne Margrethe Fugl, med Værge, saavelsom alle Boets Credi= og Debitorer, for, enhver især, at kunne iagttage sin Ret og fremme det Fornødne under Skiftebehandlingen. Colding, den 16 April 1796. H. Junghans, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
J Guldager Degnebolig, Schads Herred, Ribe Stift, er J den 4 April a. c. død Sognedegnen sammesteds Sr. Christian Vogler, da Boet et formaaer anderlødes. indkaldes herved alle som i nogen Henseende har noget ved hans efterladte Boe at erindre, enten at møde til de i Loven befalede Tider eller og i seeneste til Julii Maaneds Udgang i Allerup Præstegaard hos Herredsprovsten. Sidelmann. Jødsager Søens Konge og Kirke, Korn og Qvægtiender, ialt Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb, beliggende i Ringkiøbing Amt, Ginding Herred, med alle dertil hørende Herligheder og Rettigheder, ligesom Lars Dalgaard, samme har eiet, vorder efter ergangne Domme og Udlænopbuden til første Auction, Mandagen den 25de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, anden Auction, samme Dags Eftermiddag Kl. 2, og endelig 3die Auction Mandagen den 9de Maji næstefter Kl. 10 Formiddag, da bemeldte Tiender absolut bliver bortsolgt, og hvis disse ikke kan fyldestgiøre Domhaveren, opraabes og bortsælges samme Dag Lars Dalgaards iboende ved Kirken beliggende nye Huus, der for en honet Familie er indrettet, tilligemed hans Jnd og Udboe. Auctionerne holdes bestemte Tider udi Lars Dal gaards Bopæl i Huset ved bemeldte Hodsaaer Kirke paa billige Conditioner, hvoriblandt denne, at Tienderne og Huset som bestaaer af 16 Fag, efter approberet Hammerslag kan tiltrædes strax. Holstebroe, den 8 April 1796. Tranberg. Anne Kirstine Jakobsdatter Smidt, Degnen Jens=LinEt dums Hustrue er død den 2den Martii; Stervboen er steax forseglet og 30te Dagen aabnet. Men da Enkemanden ved holdte Forretninger i Stervboen ei vidste at angive hvem eller hvo den Afdødes Arvinger vare; saa andkaldes benævnte Afdødes Arvinger herved 3 gange, med 6 og 12 Ugers Varsel at mød ved holdende Skiftesamlinger i Stervboen den 19de Maji og 30te Junii næstkommende med lovbefalet Beviis for deres Arveret : de Umyndige med Værger og de Myndige selv eller ved Fuldmagt. Saa indkaldes og saa til samme Tider Stervboets Credi= og Debitorer, øde første med lovgyldige Beviser fer deres Fordringer va de sidste at betale hvad de til Stervboen ere skyldige. Tillige bekiendtgiøres, at Stervboens angivne Gield og Besvær ved holdte Forretninger allerede langt overstiger dens ringe, Formue, hvorfor Jndkaldelsen saaledes skeer herved ifølge, Placaten af 26de October 1792. Leirschov Præstegaard, den 3die April 1796. C. Kasbierg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Provst i Andst Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-26
Paa Apotheket kan endnu faaes gode Citroner for 1 Mk. 8 sk. a 2 Mk. Dousinet, gammel Rom 2 Mk. 8 s. 2 Mk. 12 s. Potten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Paris, den 10 April. Fra Departementet Cher ere bedrøvelige Efterretninger indløbne. Royalisterne, som have forsamlet sig der, ere blevne talrigere, og have allerede udøvet adskillige Voldsomheder. Man vil endog paastaae, at de have bemægtiget sig Staden Sancerre, der ødelagt alle Republikens Symboler og plantet den hvide Fane. Men man forsikrer tillige, at Regieringen har sendt Tropper derhen, for at standse Oprøret og paagribe Ophavsmændene til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Wien, den 9 April. De sidste Breve fra Konstantinopel forsikre, at Porten paa det ivrigste fortsætter sine Krigsrustninger baade til Lands og Vands. Den Russiske Flaade i det sorte Hav skal være saa stærk, at man har Aarsag til mange Formodninger. De Høistkommanderende paa samme, Mardinof og Ribas, ere reiste til Petersburg, for at hente ny Forholdsordre. Ved Dieper ikke langt fra Bender, skal en Preussisk Armee paa 30000 Mand trække sig sammen. Altsammen Omstændigheder, der nødvendig maae giøre Porten opmærksom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Fra Gradiska berettes, at Pachaen af Bosnien har faaet befaling, strax efter Bairamsfesten, der nu nylig er begyndt, at sætte sig med sit Mandskab i behørig Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Prag, den 12 April. Vor Tidende, der nylig søgte at giøre alle de fra den Tyrkiske Grændse kommende Rygter og Portens Krigsrustninger mistænkelige, igientager i Dag de i adskillige Tidender staaende Efterretninger og Troppernes Sammentrækninger, og Marschen til Adrianopel, hvorved tillige forsikres, at en vis Magts Gesandt, der har stor Jndflydelse paa Porten, søger at oppuste Krigens Lue, for at skaffe sit Fædreland en Diversion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Danzig, den 5 April. Hvedepriserne ere igien stegne, og det temmelig, J. høit, nemlig til 920 Fl. pr. Læst. Formedelst den Mængde af Engellændere, Hollændere og andre, der søge Fragter, ere Fragterne anseelig faldne, og næsten kun halv saa høie, som de vare for 14 Dage siden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Weichselen er nu ganske aaben, og nogle Skibe ere allerede ankomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Da man her har faaet den uventede Efterretning, at den fra de Russiske Provintser til Danzig og Elbingen kommende Hvede maae frit udføres, saa haaber man og, at der snart skal blive givet Tilladelse til at udføre den Hvede, der kommer fra Sydpreussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Paris, den 13 April. Ved Regieringens vise og kraftige Forholdsregler syntes man allerede her at være saa vis paa Rolighed, at man troede snart at kunne indhøste Frugterne af en vel organiseret Forfatning; Enden paa Vendeekrigen, som alt meere nærmede sig, gav og i den Egn Haab om Ro og Velstand, hvortil Regieringen allerede føiede Anstalter, og i Syden troede man ved Frerøns og Reverchous Foranstaltninger den ny Konstitutions Virksomhed at være forberedet. Men med eet opstaae der nye Bekymringer i Stedet for disse Forhaabninger og Udsigter. Fra Vendeen komme der endnu stødse ubehagelige Efterretninger; de sidste Breve fra Syden stadsæste ganske, hvad der fra adskillige Kanter er sagt om denne Egne beklagelige Tilstand; og endog her, hvor Politiet paa nogen Tiid er saa vel organiseret, og understyttes paa det kraftigste af en Mængde Tropper, maae man befrygte nye Urolig heder. Allerede paa nogen Tiid synes man at merke, at der i Nærheden af Paris arbeides stærk imod Republiken, og visse Journalister gjorde og deres til at giøre den nærværende Regiering mistænkt, og især at arbeide for igien at indføre Skræksystemmet, men endnu turde man haabe, at Fiendernes Bestræbelser skulde ved Regieringens Virksomhed blevet qvalte i Fødselen. Jmidlertid merker man paa nogle Dage meget tydelig, at om der end ikke er nogen almindelig Opstand at befrygte, saa ere der dog smaae Bevægelser i Giære. Folkets Fiender have ikke heller denne gang forsømt at bringe dem ved Penge og andre Midler paa deres Side. De skielde paa den nærværende Konstitution, og ynske den af 1793 tilbage. Endog Medlemmerne af Panheenklubben, der allene synes ophævet, føre dette Sprog ganske høit. Tillige giøre visse Folk alt for at vise det arme Folk de Fordeele, det kunde forskaffe sig ved nye Uroligheder. I en Libell, som Baboeushar ladet opslaae, prædikes der imod Eiendom, og siges Fokket, at det skal tage Levnetsmidler, hvor det kan finde dem. Jmidlertid haaber man, at disse Bestræbelser ikke skulle lykkes over heele Paris. Forsøget, at opvikle Forstæderne, er ganske mislykket. J Antoine Forstaden havde man opslaaet Konstitutionen af 1793. og oprørske Sedler, men strax igien vare de overalt afrevne, og Forstadens Jndvaanere erklærede, at de ikke vilde bryde den Eed, de havde foret den ny Konstitution. Ligeledes blev og i Forstaden Marceau en anden Seddel opslaaet, men og uden Virkning. Man seer altsaa, enten at Oprørsprædikanterne ikke have gjort Forberedelser nok, eller og at Folket er træt af længere at revoltere. Jmidlerriid paastaaer man, at Politiet vil anstille Huusundersøgelser, og at der endnu skulle komme flere Tropper til Paris. Det Haab man havde, at Krigen i Vesten skulde, efterat de fornemste Chefer for Vendeerne og Chouanerne ere henrettede, snart være til Ende, synes desværre ikke endnu at gaae i Opfyldelse. Vel tale Efterretningerne stedse om, at Republikanerne seire over Rebellerne, men de sidstes Mængde synes ikke destomindre at være frygtelig nok.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
2000 Chouaner skulle have angrebet Staden Tinchebrav, der var forsvaret af 80 Nationalgardister, og opbrændt 240 Huse, men Nationalgardisterne have rolige seet deres Eiendomme brænde, og drevet Chouanerne tilbage med et Tab af 150 Mand. J Rennes skal man i 4 Uger have fanget over 100 Chonanschefer, og der bringes endnu daglig fleere ind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Koursen paa Hamburg er 40000 Livres i Assignaker. Louisboren gielder 5600 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Livorno, den 22 April. For nogle Dage siden var her en skrækkelig Storm, der anrettede stor Ødelæggelse imellem de her i Havnen liggende Skibe. 6 af dem bleve kastede paa Land. Deyen i Tunis skal have brudt Freden med Engelland, fordi nogle Engelske Skibe havde paa Rheden, ved Tunis borttaget 5 Franske Skibe, der vare ladte med Korn og bestemte til Marseille, samt en Fregat og en Kutter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-29
Med den sidste Spanske Post har man faaet en Liste over de Skibe, hvoraf den Spanske til Middelhavet bestemte Flaade bestaaer. Den skal være deelt i 3 Divisioner, der i alt udgjøre 23 Linieskibe, 12 Fregatter og 5 Korvetter.