JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Engelland. Her tillands vrimler det endnu af politiske Forsamlinger, som ere beskjeftigede med Reformen, og med Addresser til Kongen, forat udvirke samme. En saadan Reform. Addresse har i Manchester allerede 40000 Underskrift t. Det mangler herved ikke paa Uroligheder og slemme Optoier: paa nogle Stedet har man revet Antireformisternes Huse ned; i Liverpool forfulgte man forleden Lord Sandon med Piben og Steenkast og slængte ham en død Kat i Hovedet; Hertugen af Newkastle maa lade 400 Md. holde Vagt, for at beskjerme sit Landsted Cumber=Hall mod Folkets Raseri; J. Farnham i Sutrey er biskoppen af Winchestets Billede blevet offentlig hængt, og Dagen efter skaaret ned og brændt; Reformisterne i Newchastleforsamlede sig nylig med Faner, der havde den Jndskrift: fra Bisper, Tiender og Taxter frie os, o Herre, et andet Sted saae man en Fane udhængt, hvorpaa var afbildet Døden med 3 blodige Hoveder i Haanden og en Bispehue under Fødderne. Talerne som lade sig høre i disse Forsamlinger, fore ogsaa et saadant Sprog, som ret egner sig til at ophidse Gemytterne, og udbrede Hadet og Oprørsaanden videre. - Det er sagt og skrevet saa Meget om den engelske Statsforfatnings Herlighed, om Folkets Frihed og levende Jnterresse for Statens Anliggender; og vi ville derom ikke føre Strid med Nogen. Naar imidlertid Folkerepræsentanternes Forhandlinger stundom frembyde Pøbelscener, hvor Vedkommende støie, skielde og skrige i Munden paa hverandte; da tør man vel troe, at en saadan Forfatning ogsaa kan have sin Brøst: og naar Jnterressen for Statssager yttrer sig paa den Maade, som for nærværende Tid er Tilfældet i Engelland; da kan man vel finde sig i at leve iblandt dem, hvis Jnterresse for offentlige Anliggender er noget mindre levende, og naar endelig Folket tager sig ogsaa den Frihed at mishandle sin Konges Broder og at insultete baade høiere og lavere Auctoritetet, som ere af en anden Mening; da kunde man maaskee fristes til paa det høit priste Brittaniens Bekostning at prise et vist lille Land lykkeligt, hvor Folket heller ikke ligget i Lænker; men hvor det endnu holdes for en god Skik, at hvert Muneske er den høie Øvrighed, underdanig,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Portugal. Don Miguel forlod d. 11te Octbr., sildig om Aftenen i største Skynding Lissabon og begav sig til Queluz, fordi man befrygtede, slemme Opttin i Hovedstaden. Man havde bemærket at flere Matroser, som hørte til de fremmede Krigskibe, vare komne i Land og havde ført mange Raketter med sig; hvoraf man fattede Mistanke om et Complot, som skulde bryde løs den 12te, Don Pedros Fødselsdag. Man greb strax til overordentlige Forholdsregler, og Admiral Roza begav sig til Commandeurerne for de engelske og franske Krigskibe, for at meddele dem sine bemærkninger. Den engelske Commandeur vilde ikke vide af nogen Ting at sige, den franske derimod formeente, at Raketterne vare kjøbte af de Portugisere, som vare flygtede ombord hos Franskmændene, og som formodenlig ville bruge dem til at celebrere Don Pedros Geburtsdag, hvilket jo i en saadan Afstand fra Staden ikke havde Noget at betyde. Admitalen var ikke af den Mening, men erklærede, at ved den første Raket, som opsteeg, vilde Havnebatterierne fyre paa de franske Krigskibe. Hvorledes Geburtsdagen siden er løben af, vides ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
- Don Pedros Expedition turde endnu maaskee i nogen Tid blive udsat, imidlertid have de portugisiske Flygninger i Rennes faaet Ordre til at holde sig færdige til at afreise inden 14 Dage. - Don Miguel skal til en stor Magts Gesandt i Paris have skrevet et egenhændigt Brev, i Anledning af D. Pedros Forthavende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Schweitz. Forbundets Repræsentanter have forladt Canton Basel, uden at kunne tilveiebringe den ønskede Enighed mellem Staden og Landet. deres Afskeds=Proclamation udtalede de Ønsket om en almindelig Amnesti og en Forandring i Forfatningen: det Første har Cantonnets store Raad bevilget, men derimod forkastet det Sidste med 81 mod 9 Stemmer. - J Canton Neuschatel seer det endnu meget uroligt ud: Forbunds-Gesandternes Mægling har hidtil kun nyttet lidet, og ligesaa lidet den militære Besætning, som dog allerede har kostet 300,000 Fr. Hr. v. Pfuel er nu ankommen til Hovedstaden, hvor man modtog ham med Raabet: vive le roil og kastede Blomster til ham. Dette Galanteri har imidlertid ikke afholdt ham fra denne noget uventede Yttring, at Kongen ansaae Sagen for meget alvorlig, ikke for den Stump Lands Vigtighed, men for Principets Skyld, og at Rebellernes Formænd maatte frem forAlt strængelig afstraffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Grækenland. Herfra haves den sørgelige Efterretning, at Præsidenten, Grev Capodistrias er i Napoli di Romania falden for Snigmorder. haand. Da han d. 9de Octobet vilde, efter Sædvane, begive sig til Kirken, lurede 2 Mænd, Constantinos og Georgios Mauromichalis, paa ham ved Døren: den Ene skjød ham en Pistolkugle i Hovedet, og den Anden bibragte ham et Stik i Underlig vet; Præsidenten døde øieblikkelig. Constantinos blev paa Stedet nedhugget af Livvagten; men Georgios undkom og flygtede til den franske Consul, som nægtede at give ham til Priis for Folkets Raseri, men erklærede at ville udlevere ham til Øvrigheden. Senatet forsamlede sig strax, for at udnævne en Regjerings-Commission, som skal bestyre de offentlige Anliggender saa længe, indtil Nationalforsamlingen kan blive sammenkaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Choler a. Efterretningerne om denne ere ikke foruroligende. J Hamburg forbedrer Forholdet sig mærkelig: af 672 Syge ere 353 døde og 176 helbredede. J Altona har man endnu kun havt 22 Angrebne, at hvilke 13 ere døde og 5 helbrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Skjønt Sygdommen yttrer sig hist og her i den nærmeste Omegn, bliver det dog endnu bestandig ved ganske enkelte Tilfælde; derimod synes den at ville gribe mere om sig i det Hannoverske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Blandinger. Kongen af Spanien ligger, heftig angreben af Gigt; man er ikke uden Bekymring for hans Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Hertugen af Brunsvigs Ophold i Bayonne, Bestillingen af 2000 Stkr. Uniformer i Bordeaux, hans Correspondance og den Omstændighed, at Antallet af Deserteurer, som gaae til Spanien, er betydelig tiltaget under hans Nærværelse der i Egnen - alt dette giver Anledning til allehaande Formodninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Indenlandske Efterretninger. Paa Klasselotteriets 5te Klasses første Trækningsdag bleve nedenstaaende Bagtal udtrukne: Under 1ste November d. A. er Secretairen ved den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commis sien, Etatsraad H. L. Evers, tillagt Ordre til tillige at være Medlem af Commissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Hr. J. C. Lange indbyder nu Kjøbenhavnerne til Benyttelse af en ny politisk-æsthetisk Læsesal, hvor Man, foruden de bedste danske og fremmede Blade, vil forefinde den nyeste danske og franske Moerskabslekture, samt (ligesom i Blok=Tørens Avis=Kabinet) paa Tavler et kort Jndhold af de politiske og andre interessante Tids blade. Hs. D. Prinds Ludvig af Ventheim-Steinfurth er indtruffen til Kbhvn, igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
J disse Dage ventes et russisk Dampskib i Sundet, kommende fra Engelland med Storfyrstinde Helena. Som bekjendt er Mad. Kretzschmer, vor eneste og dueligste Solodandserinde, arresteret i Kbhvns resp. Blaataarn, ifølge den høikongelige Theaterdirections BefaAarsagen angives at være Forsømmelse i Thea ling. trets Tjeneste, men foruden at hun skal have beviist virkelig Sygdom ved en agtværdig Læges Attest (Hr. Regimentschirurg Schjøtts), indstiller man dog til den høikongelige Direction for det kgl. Theater, at lade bemeldte duelige Dandserinde saarest løslades, for derved at afhielpe et Savn, der er føleligt for det skuespilbesøgende Publikum. Rygtet siger, at Mad. K. forlanger sin Afsked, men som ikke kan gives hende saalænge Saisonen, ikke er ude, og da denne først sluttes ved Mai Maanede Ende næste Aar, synes det ligesaa lidet at stemme med Theaterkassens Tarv, som med den personlige Rettighed, at et Fruentimmer, der er Moder til et 2 Aars Barn, skulde i saa lang Tid hendrage sin Tid paa Theaterkas sens og sin Sundheds Bekostning i Arrest. Mærkeligt er det, at Mad. K. staaer paa Theaterplakaten som upasselig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
J Anledning af en i Veile Amts Avis indrykket Opfordring til Hr. Stiftsphysikus Randrup, har Samme givet det beroligende Svar: "At der, ifølge den i Septbr. Maaned d. A. foretagne Visitation, i Tilfælde af Cholera, ikke synes at være Grund til at befrygte Mangel paa de i saa Henseende fornødne Lægemidler." Almeenheden vil vide Hr. Stiftsphysikus sin forbindtlige ste Tak for den i nærværendt Tilfælde saa særdeles vigtige Oplysning. Held det Land, hvor Embedsmanden, tor være sine Jdrætter bekjendt, og beilageligt det, hvor man bag ringeagtende Tanshed søget at skiule, hvad hver Borger, hvert Menneske har Krav paa at vide. (Stendb. Ap.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Befordringer og Afgang. Den 23de October er forhenværende Forstander ved det nedlagte Brabetrolleborg Skolelærer-Seminarium, Professor C. J. Heise, beskikket til Sognepræst for Virkerød Menighed i Siælland, Landsoverrets, samt Hof= og Statsrets=Procurator C. W. Qvistgaard
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
til Herredsfoged og Skriver i Øster og Vester Han-Herreder under Thisted og Hiørring Amter. - Ved allerhøieste Resolution af 25de October er Etatsraad og Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, Fog, R. af D. og Domd., Etatsraad, Genneralfiskal og Høiesteretsadvocat Treschov, samt Grosserer Jacob Bertram From udnævnte til Medlemmer af Directionen for den i Aaret 1800 oprettede Tontine, saaledes at Førstnævnle fører det specielle Tilson med Tontinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Kjøbenhavns Børs Cours d. 4 Novbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 a 152 enfjerdedeel Rbd. Ribe Efter at vi i de sidste 14 Dage næsten uafbrudt have havt Storm med stærke Bygger, og ofte med fjern Lynild og Torden, udbrød iaftes henimod Kl. 9 et rædsomt Tordenveier, som varede et Par Timer, og som kun Faae mindes for at have oplevet i November Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Paa flere Steder i Nærheden af Byen slog Lynilden ned, dog, saavidt endnu vides, ikke i noget Huus. Med Uveiret fulgte en saadan Mængde Haal, at Gaderne næsten ganske vare bedækkede. Jnat havde vi forkanagtige Vindstød og stærke Regnskyld. Endnu idag stormer og regner det, og Agen er steget langt over sine Bredder. Elsk T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Bekjendtgjørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede: ere 1. af Cholera. a) Hamborg. b) Altona, c) Aabo. b) Hauge udd. e) Helsingfors, f) Viburg. (De sidste fire i Finland. g) Stettin, b) Reval. i) Kønigsberg, f) Elbing. 1) Memel. ) St. Petersborg. n) Kronstad. 6) Danzig p) Archangel. g) Alerandrien. 2. Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. b) Marocco. e) Smyrna. f) New Orleans. g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav b) Alle øvrige preusiske Havne. c) Alle mecklenborgske, og lybekske Havne. d) Alle øvrige holsteenske Havne. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundbedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vire Konsuler. alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Enrorn, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne den 6 November 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phifeldek. Thonning. Kjarult. lopp. Steinmann. Skibsted. Jfølge vedkommende forlig og Udlægshavers Reqvisition bliver et Christen Sørensen i Skjerbek, Re deel Sogn Stads Herred tilhørende Sted med sammes paastaaende, af 13 Fag grundmuur bestaaende Bygninger, samt tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 5 Skp. stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 6te December 1831 2den - Tirsdagen den 20de f. M. og 3die - Tirsdagen den 3die Januari 1832. Auctionerne afholdes hver Dags Formiddag Kl. 11. de tvende første paa Warde Raadstue men tredie og sidste Auction derimod i Stedet selv, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthaveres som Panthaveres Efterretning ifølge Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret paa Giellerupholm d. 4de Novbr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Proclam. Wenn die resp. Testaments, oder Jntestat-Erben der Verlassenschaft des verstordenen Sandmanns Christian Hockerup Carstensen i Seth darauf angetragen, dat, bevor sit sich uber die Erbantretung erklaren konten, eine Constatitung der reinen Activ=Masse mittelst gerichtlichen Proclams vorhergehen moge, diesem Antrage auch deferirt; als verden von Gerichtsmegen alle und jede, velche Ansprüche und Forderungen an die beregte Verlassenschaft zu haben vermeinen, aufgefordert und befehliget, solche vinnen 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet bem Herrn, Gerichtschreber Wieding in Tøndern unter Producirung ihrer Original-Documente, Zurücklassung beglauvigter Abschriften und als Ansvartige unter Bestellung, der erforderlichen Acten=Procuratur sub poena amisli juris et præclusi zu profitiren, wie den auch die Jnhaber, von Plandern solche gleichseitig sub poena dupli anzugeben haben. Tønderhardesvogte zu Tøndern, d. 31 Octbr. 1831. Dröhse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afdøde Høker Jørgen. Hansen, indkaldes herved overeensstemmende med Placat af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre det res Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Lakkabriteur Jsaac Moses Cohnsberi Staden ved Døden afgangne Hustrue Rebekke fød Heimann, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Stifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Alle og Enhver, som maatte have Noget et fordre i Stervboet efter Væver Abraham Marains heri Staden afdøde Hustrue Susanne født Dypont, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabet. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afgangne Dagleier Mads Pedersen Ammittbøll, indkaldes herved i Medhold af Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabbek. Dræbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden, afdøde Vævermester Andreas Abitz, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere alle og Enhver, som maatte hare Neget at fordre i Stervboet efter Jacob Steens heri Staden afdøde Hustrue Marie fød Devantie, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; Hvilket hermed endvidere bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Auctions=Placat. Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, bliver den dem tilhørende Gaard, beliggende i Rugsted Bye, Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, af Htkr. 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 ensextendedeel Alb. stillet til 3de Auctioner der afholdes den 25de Novbr. samt 9de og 23de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret og den sidste paa Gaarden selv. Naar denne Eiendom ved 3die Auction er solgt, forauctioneres tillige Boets Løsøre og Besætning, Ind- og Udboe af forskjellig Slags. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Proclama. Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, af Rugsted, Bye Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Tydsk Peberrod, Fransk Viinædike a 8 s. pr. Kande, faaes hos Daniel Hjort. Ribe d. 4de Novbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Te. Kongelig. allere. naadigste. privilegerede. Albe. tifts- og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten overalt i Danmar, og Hertugdommene. No. 90. Fredagen den 11te November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Belgisk hollandske Anliggender. Repræsentantkammeret har den 1ste November virkelig antaget Fredstractaten med 59 Stemmer mod 38. Allerede for den Tid læstes fra Belgien den Yttring, der dog, efter hvad man tilforn har seet, næppe kan være et Udtryk af den almindelige Stemning, at Conferentsens Forslag var saa fordeelagtigt for Belgierne, at man ikke kunde tvivle paa dens Antagelse fra deres Side; men at det derimod maatte være stor Tvivl underkastet, om Kongen af Holland kunde beslutte sig til at antage den. Det Sidste seer ud til at være rigtigt; thi hidindtil har Kong Wilhelm endnu bestandig vægret sig. Hovedgrundene til hans Vægring ere følgende: "1) den Deel af Limburg, som Holland faaer til Erstatning for den til Belgien aftraadte Deel af Luxemburg, er ikke tilstrækkelig 2) Gjælden er slet fordeelt; Belgien burde overtage en større Deel deraf: 3) Tractaten frembyder ikke Garanti nok for Opfyldelsen af Forpligtelserne fra Belgiens Side." Kong Wilhelm skal have erklæret, at han i Henseende til disse Punkter Jntet vil give efter. Det kommer imidlertid an paa, om denne Vægring hjælper; thi i den 50de Protocol af 24de October har Conferentsen besluttet, at anmode den engelske Regjering om at stationere en Sømagt ved de hollandske Kyster, dog saaledes, at denne ingen Ordre, har til at agere, førend Holland paa ny aabner Fjendtlighederne mod Belgien. Fra London haves under 1ste November den Efterretning, at en Flaade under Contra-Admiral Warrens Commando virkelig er afseilet til Schelden, og at i Forveien Lodser fra Dover, som ere bekjendte med de hollandske Kyster, vare antagne. Admiral Codrington har forladt Flaaden og befinder sig for nærværende Tid i London. Man mener der, at de hollandske Havne strax ville vorde blokerede, dersom Kong Wilhelm vedbliver at vægre sig ved at give et bestemt Svar. Langs med Schelden tæller man næsten 300 opstillede Kanoner. Kanonererne staae idelig ved disse med brændende Lunter. - Jfølge Privatefterretninger skulle flere engelske Agenter være indtrufne i Haag, for at bevæge Kongen til at antage Fredsforslaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Frankerig. At de franske Tropper nærme sig de belgiske Grændser, maae, som det hedder, ikke ansees for Beviis paa, at de have til Hensigt at overtræde samme, da Conferentsen meget mere har besluttet, at i Tilfælde af Hollands bestemte Vægting, skulle Engelland og Preussen intervenere; men Frankerig kun, dersom Vægringen skulde skee fra Belgiens Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
- Loven om Pairsværdigheden menes først den 20de Novbr. at ville blive Pairskammeret forelagt. Om det er af Frygt for Uroligheder i denne Anledning, eller blot for Mynstringens Skyld, at flere Regimenter ere beordrede til at samles i Nærheden af Paris, derom er man i Tvivl. - Noget, som i denne Tid har tiltrukket sig almindelig Opmærksomhed i Paris, er en Jnjuriesag, anlagt af Ministrene, Pierre og Soult, imod Bladene Tribunen og Revolutionen, formedelst et i disse indrykket nærgaaende Spørgsmaal, saaledes lydende: "Er det sandt, at Hr. Cas. Petrier og Hr. Marschal Soult, have for Contracterne om Leverancen af Geværer og Klæde hver især faaet en Douceur af over en Mill. Fr." Efter lange Forhører, hvori en stor Mængde Vidner, hvoriblandt meget fornemme Personer, fremtraadte, endtes Sagen dermed, at Spørgsmaalets Forfatter, Hr. Armand Marrast, blev dømt til 6 Maaneders Fængsel, 3000 Fr. i Bøder og 25 Fr. i Omkostninger. - En Skrivelse fra Hr. Eynard, som indeholder en Lovtale over den myrdede Capodistria, og blev ledsaget af en anden Panegyrik over hans Regjering, udstedte af hans Tilhængere, har fremkaldt et alvorligt Svar i Pariser Bladene. Forfatteren af dette Svar, Jannes Argpropulos, beklager rigtignok denne i mange Henseender udmærkede Mands sørgelige Endeligt, men paastaaer dog, at den Myrdede, ved sin despotiske Fremfærd og ved at begunstige sine rovgierrige og uretfærdige Slægtninger havde paadraget sig Nationens retfærdige Had. - Det har vart stor Opsigt, at en af Hertug Carl af Brunsvigs Ledsagere, Hr. v. Klinkeworth, i Bourdeaux er bleven hæftet og sat i stræng Forvating, paa Grund af, at han var mistænkt for at have indladt sig i nogle Jntriguer med det spanske Cabinet, til Fordeel for Bourbonnerne, imod den nu bestaaende Orden, i Frankrig. Jmidlertid blev han sat paa fri Fod igjen efter 24 Timers Forløb, hvad enten nu den hele Sag har været uden Grund, eller man ikke har kunnet overbevise ham om Noget. Hertugen er meget vred derfor og klager over Brud paa Folkeretten. Man venter med det Første i Kammeret et Forslag, om at naturalisere alle til Frankerig ankomne flygtede Polakker: et Antal af disse skal endog have havt den Plan, at organisere en polsk Nationattegjering i Paris, hvilket dog General Lafayette skal have fraraadet for Øjeblikket. - J Rimes, Cahors, Montpellier, Perpignan og flere andre Stæder have de urolige Optrin fornyet sig; i Marseille har man grebet til alvorlige Forholdsregler derimod og bemægtiget sig en Deel urolige Hoveder.