Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-08
Da det vilde være et Savn saavel for Ribe Byes Jndvaanere som for det Kjøbstaden omgivende Land district saafremt Dyrlægen skulde nødsages til at Mangel paa Livsophold at begive sig andetsteds hen, vilde Raadet, skjøndt det er udenfor de almindelige Regler at tilstaae Dyrlæger nogen Understøttelse gjennem Repartitionsfondet, dog ikke have noget imod at hans Ansøgning maatte anbefales til det kongelige Rentekammer saaledes, at han paa 3 Aar maatte erholde en Understøttelse af Repartitionsfonden, hvis Størrelse blev at fastsætte i Lighed med hvad Ribe Kjøbstads Magistrat maatte findes villig til at tilstaae for at konservere hans Ophold i Byen, og bliver i denne Anledning Ansøgningen med en Udskrivt af denne Forhandling at tilstille bemeldte Magistrat, til Erklæring, hvorefter Sagen videre fremmes gjennem Amtet. 22) Provst Koch fremlagde det af ham gjennemgaaede Amtsfattigregnskab for 1843 med de til samme gjorte bemærkninger, og fandt Amtsraadet sig foranlediget til at henlede Kollegierevisionens Opmærksomhed paa, at der mangler Beviis for, at de ved Land- og Søsessionerne dikterede Mulkter komme Kassen til Jndtægt, hvilket Beviis ligesaalidt burde savnes som for de Jndtægter Kassen har ved Retterne eller Forligelseskommissionerne. 23) Formanden fremlagde de til ham sendte Revisions-Antegnelser i Repartitionsfonds-Regnskabet for 1842 med behørig Besvarelse. 24) De schematiske af Amtmanden affattede Beretninger over de Amtets Skole- og Fattigvæsen tilhørende Legater og Fonds bleve fremlagte, og bleve tilligemed de schematiske Forklaringer over Revisions Arbeidets Fremme for disse Legaters Regnskab i Aaret 1843, underskrevne efter at de vare gjennemgaaede. 25) Den af Formanden udarbeidede schematiske Udsigt over Fattigvæsenets Tilstand i Aaret 1843 for hvert Sogn i Amtet blev underskrevet af Amtsraadets Medlemmer efter at være sammenholdt med Regnskaberne og de specielle Jndberetninger. 26) De af de udvalgte Medlemmer af Raadet gjennemgaaede Skole- og Fattigregnskaber fra Sognene for 1843 bleve fremlagde, tilligemed de ved samme gjorte bemærkninger med fornøden Besvarelse fra Regnskabsførernes Side, og Formanden overdraget at tilkjendegive Regnskabsførerne det Fornødne efter den af Raadet forfattede Extrakt. Derhos blev det besluttet for at den fornødne Kontrol i Fremtiden kan haves med, at ogsaa de temporært leiede Skolelærere erholde den ved Skoleplanerne bestemte Løn, at Formanden skulde indhente fornøden Oplysning herom fra Sogneforstanderskaberne, og tilstille de Amtsraadsmedlemmer, som have overtaget det specielle Gjennemsyn af disse Regnskaber, samme til Sammenhold med Skolelærernes ved Regnskabet fremlagde Kvittering. Da Fattigregnskabet for Seest Sogn først indkom for tre Dage siden, medens Skoleregnskabet endnu ikke er indkommen, fandt Raadet sig foranlediget til at erindre om, at Fattigregnskaberne skal, i Overeensstemmelse med Regl. 5. Juli 1803, indsendes inden Februar, og Skoleregnskaberne, i Henhold til Kancelliskrivelse af 24. Decbr. 1833, inden Marts Maaneds Udgang, samt at man, forsaavidt dette ikke skeete, vilde see sig nødsaget til at diktere de Forsømmelige Mulkt efter Frd. S. Juli 1840. 27) Paa en Anmeldelse fra Formanden om, at Approbation endnu ikke er indløben paa det til Rentekammeret i Begyndelsen af 1843 indsendte Forslag til Regulativ for de mindre Landeveie i Amtet norden for Kongeaaen, besluttede Raadet, at der herfra skulde skee Erindring om Sagens definitive Afgjørelse, hvilket er saameget mere nødvendigt, som man allerede har ladet Grundforbedring foretage paa enkelte af de i Forslag bragte Veie, hvormed fremdeles iaar kontinueres, ligesom en ny Veiindeling til fremtidig Vedligeholdelse forestaaer efter det nuværende Hartkorn, saavel paa de mindre Landeveie som paa Biveiene, hvilke sidste hvert Sogn skal vedligeholde paa sin Grund, istedetfor at flere af disse Veie, der fra Fortiden vare anseete som mindre Landeveie, nu ikke blot vedligeholdes af det Sogn, Veien gjennemløber, men ogsaa af andre nærliggende Sogne, hvilket Forhold ikke bør vedblive længere efter den nye Veiforordning, men hvormed Forandring ikke kan skee, forinden Kammeret har approberet Regulativet for mindre Landeveies Klasse. 28) Henne og Lønne Sogne andrager paa, af Amtsfattigkassen at faa Understøttelse til en syg Piges Jndlæggelse paa Ribe Sygehuus for Sognets Regning. Herpaa kunde Amtsraadet ikke indlade sig, da Pastoratet med Hensyn til Fattigudgivter forholdsviis ikke var stærkere bebyrdet end andre Sogne i Amtet. 29) J et af Jernved Sogneforstanderskab anbefalet Andragende har Plougstrup By anholdt om Fritagelse for at tage Deel i Opbyggelsen og Vedligeholdelsen af en Skole i Gredsted og et Skolehuus paa Præstegaardens Mark, mod at Byen selv alene vedligeholder Skolebygningen i Plougstrup. Denne Sag henvistes til Skoledirectionens Afgjørelse. 30) Den under No. 30 i forrige Møde behandlede Sag angaaende den Hjælp, Plougstrup By forlanger af Jernved Sogn til et Veiarbeide, blev atter foretaget, og da saavel Sogneforstanderskabet som Politimesteren, hvis Erklæringer nu vare indhentede, havde udtalt sig mod at Byen gives nogen Hjælp af Jernved Sogns øvrige Hartkorn, der tidligere indtil Chauseringen fandt Sted paa Veikassens Bekostning har havt et betydeligt Vedligeholdelses-Arbeidepaa Hovedlandeveien, hvorfor Plougstrup da var fritaget, samt da den paatænkte Omdeling af Veiene i Malt Herred formeentlig vil formindske Veibyrden, for Plougstrup, fandt Raadet sig ikke foranlediget til at bevilge Andragendet. 31) J Henhold til det under No. 8 i Mødet d. 28. Novbr. f. A. Vedtagne angaaende Biveien fra Gredstedbro til Kjærgaard og videre gjennem Darum og Hunderup, bemærkede Formanden, at en nærmere Undersøgelse havde viist, at en Grundforbedring var uundgaaelig og en Forlægning af Veien over Gredsted og Vilslef Byers Marker hensigtsmæssig, hvorfor han havde ladet en Veibetjent forfatte Forslag til en fuldstændig Jstandsættelse, saaledes at Veien, hvorden enten er sandet eller har et løst Underlag, blev belagt med Leer og Gruus, med tilhørende Grovtarbeide, samt Broer og Steenkister, ligesom han til Raadets Veiledning fremlagde et Kort, der udviste ethvert Sogns Veistrækning paa den omhandlede Vei. Da det ansees grundet i Forordn. 29. Sept. 1841, at den specielle Veiinddeling i Sognene ikke kunde tages til Følge ved Grundforbedringer, maatte disse enten udføres ved Natural-Arbeide af hvert Sogn over sin Grund, eller for Betaling efter Licitation. Det af Veibetjent Tronier udarbeidede Forslag med tilhørende Kort, der har været forelagt saavel Sogneforstanderskaberne som Herredsfogden og Kapitain Nickolin, udviser, at Veien over Jernved Mark udgjør 878 Al., hvis Grundforbedring ansættes til 52 s. pr. Td. Hartkon; Veien over Vilslef Mark 5784. Al., hvis Grundforbedring anslaaes til 2 Rbd. 82 s. pr. Td. Hartk.; Veien over Hunderup Mark, 6646, Al., ansat til 4 Rbd. 17 s. pr. Td. Hartkorn, og Veien over Darum Mark, 4756 Al., ansat til 1 Rbd. 85 s. pr. Td. Hartk. Grundforbedring af hele Strækningen, stor 18,064 Al., er beregnet til 1753 Rbd. 55 s. og Sognenes Andeel pr. Tønde, Hartkorn, beregnet efter den nye Matrikul med Udeladelse af det privilegerede Hartkorn i Hunderup Sogn, da Spørgsmaalet om dettes Deeltagelse, der er indstillet til Rentekamret, endnu ikke er afgjort Amtsraadet fandt, at den foreslaaede Forlægning af Veien over Vilslef Mark bør tages tilfølge, og var med Formanden enig i, at Grundforbedring var nødvendig. Godtgjørelse for afgivet Areal udreder hvert Sogn for sit Vedkommende, enten efter Akkord eller efter Taxation. Da Veien er Kjøbstad Vei for Darum og saaledes af Vigtighed for dette Sogn, hvis to Veistykker paa Hunderup Sogns Grund ere slet vedligeholdte, samt da Hunderup Sogn nødvendig maa have Lettelse i Veibyrden, eftersom det med 137 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn har 6646 Al., medens Darum Sogn med 244 Td. 6 Skp. Hartkorn kun har 1756 Al., saa fandt Amtsraadet sig foranlediget til at paalægge Darum Sogn at udrede af hver Td. veiarbeidspligtigt Hartkorn 1/2 Spanddag eller 1 1/2 Gangdag Natural-Arbeide paa Hunderup Sogns Grund, nærmest Darum. Med 5 St. mod 4 blev det derefter i Raadet vedtaget, at Formanden skulde andrage for det kongl. Rentekammer, at Repartitionsfondet i fornødent Fald forskyder den hele Sum mod Refussion af Jernved Sogn i 1844, af Vilslef Sogn i 1844, 45 og 46 med aarlig, af Darum Sogn i 1844 og 45 med det Halve aarlig og af Hunderup i Aarene 1844 til 47 med 1/2 aarlig. Minoriteten havde Jntet imod Forskuddet, men formeente, at dette burde forrentes, for at ikke lignende Begjeringer i Fremtiden skulde fremkomme. Veibetjent Tronier blev for sit Arbeide tilstaaet en Betaling af 24 Rbd. S. 32) Formanden bemærkede, at i 1841 var et nyt Veianlæg paabegyndt fra Andsager Sogn gjennem Starup, Aastrup, Veirup og Gjørding Sogne til Gjørding By, da den gamle Hedevei var ufarbar. Største Delen af denne Veilinie er nu sat i nogenlunde antagelig Stand samt forsynet med de fornødne Steenbroer for Repartitionsfondets Bekostning, da Veien den Gang var ansat som en mindre Landeveie saavel for Skads som Gjording Herred. Fortsættelsen af denne, nu i det nye Regulativ til Bivei overgaaede, Vei fra Gjørding By til Hovedlandeveien mellem Ribe og Varde er imidlertid høist trængende til Rektification og Grundforbedring, men forinden Beslutning herom toges, henstilledes det til Amtsraadet, om Veianlæget enten skal følge den gamle Vei over Aaen ved Jgelsted, eller Veien skal føres fra Gjording i en ligeLinie til Sønderbøl over Aaen sammesteds. Situationskort med Opmaalingsforretninger og Overslag samt Sogneforstanderskabernes, Retsbetjentenes og Kapitain Nickolins Betænkninger bleve fremlagte. Amtsraadet, af hvilket to Medlemmer personligen vare bekjendte med Lokaliteterne, samt med hvad der tidligere har været forhandlet i Sagen, fandt det rigtigst: at Veien føres over Jgelsted, hvorfor det skulde tilkjendegives Gjording og Hunderup Sogne, at Veien fra Gjording til Jgelsted Bro bør grundforbedres og de paa Veien værende Bugter ved en Veibetjent rettes at Licitation; bør afholdes over Reparation af Jgelsted Bro; at Licitations-Summen forskydes af Repartitionsfondet, hvorefter det senere bliver at bestemme og Bekostningen skal falde Sognene til Byrde eller ikke; at Veien fra Jgelsted afsættes i en lige Linie gjennem Hunderup Sogn forbi Christen Kieldsens Gaard over den gamle Hovedlandevei til den ny Chaussee og endelig, at det videre Fornødne foranstaltes af Amtet, men at Bekostningerne udredes af ethvert Sogns veiarbeidspligtige Hartkorn efter den ny Matrikul 33) Paa Regulativet for de mindre Landeveie er optaget Veien mellem Varde og Strandby, hvoraf Jerne Sogn vedligeholder 3436 Al. fra VognsbøBro til Stranden og paa en forhenværende mindre Landevei fra Strandby til Brixbøl 12,275 Al., hvoraf 2500 Al. falder paa Skads Sogns Grund. J denne Anledning har flere Lodseiere i Jerne Sogn, forlangt en ny Omdeling af Veien, deels paa Grund af den betydelige Strækning, der er dem tillagt, og deels fordi det er besværligere at vedligeholde en mindre Landevei end en Bivei. Sogneforstanderskabet har gjort opmærksom paa, at naar Skads Sogn overtog de 2500 Al. af Biveien, fordi den gjennemløber Sognet i en saadan Strækning, vilde der af samme Grund tilkomme det Fritagelse for at vedligeholde en Veipart, der udenfor Sognet er det tildeelt paa en forhenværende mindre Landevei, næmlig fra Endrupmølle til Varde. Amtsraadet besluttede at tilkjendegive Sognet, at da enhver Forandring af den i 1824 approberede Veiinddeling for Skads Herred vilde forrykke Forholdet mellem Sognene indbyrdes kunde det ikke indlade sig paa Andragendet forinden det ny Veiregulativ endelig af Rentekamret var bleven approberet, om hvilken Sag Kollegiet idag er erindret. 34) Under 30. f. M. har Kancelliet meddeelt, at Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har bifaldet, at det overlades til Amtsraadet at foranstalte det Fornødne til Opførelse af et Ting= og Arresthuus for Gjørding-Malt Herreder, efter den indsendte Tegning og Raadets Jndstilling, næmlig: 1, at Amtsraadet bemyndiges til uden Jndhentning af Approbation til Byggeplads m.v. for Tinghuset at indkjøbe en Jordlod i Holsted eller i sammes Nærhed, som Midtpunktet af Jurisdictionen, hvilken Jordlod, foruden Byggeplads, tillige skulde kunne afgive fornøden Græsning til 2 Køer og 6 Faar, men hvis en saadan Jordlod ikke kan faaes tilkjøbs, at Amtsraadet da bemyndiges til at faae den ved Leiemaal, 2, at Amtsraadet til Planens Udførelse og under Repartitionsfondets Garanti bemyndiges til at optage et rentebærende Laan af 6000 Rbd. Sølv enten hos Bestyrere af offentlige Midler, hos Private eller i al Fald hos Finantserne mod Tilbagebetaling i 6 Aar med 1/5 aarlig og første Gang i December 1845, 3, at de aarlige Afdrag reparteres af Amtstuen paa Jurisdictionens Hartkorn og opkræves i Forening med Afgivten til Repartitionsfondet, samt 4) a Endrup Tinghus's Midler benyttes som Hjælpemiddel og at Jurisdictionen til Hjælp ved den aarlige Vedligeholdelse m.v. disponerer over de Herredsfogden, hidtil tilstaaede 15 Rbd. Brændselpenge, dog med den bemærkning fra Kollegiets Side, at det ved at foredrage Hs. Majestæt Kongen denne Sag har forstaaet den saaledes, at Kapitalen af de Endrup Tinghuus tilhørende Midler bliver at konservere, for at Renten deraf kan benyttes til den aarlige Vedligeholdelse af det nye Tinghuus tilligemed de Herredsfogden hidtil tilstaaede 15 Rbd. Brændselpenge. Til Forberedelse af denne Sag blev det overdraget Amtmanden, at søge at erholde det bestemte Laan, hos de offentlige Stiftelser, eller i al Fald hos Finantserne, ligesom Amtsraadet ogsaa af sin Midte udvalgte Proprietær Fabricius og Gaardeier Lauge Pedersen til med vedkommende Grundeiere i og omkring Holsted at indlede Underhandlinger ang. Erhvervelse af Byggeplads og Græsningsjord, og da det kongl. danske Kancelli har antaget, at Kapitalen fra Endrup Tinghuus skal beholdes som et Fond til deraf aarlig at udrede de forefaldende løbende Udgivter ved Arresthuset, vil den passerede Opsigelse af denne Kapital forsaavidt være at tilbagekalde, at det kan bero paa Laanthaverne, om de ville indfri Kapitalen eller fremdeles som hidtil beholde Laanet. Endvidere blev det overdraget Formanden at foranledige et mere detailleret Overslag forfattet af Arkitekt Nebelong, som kunde lægges til Grund ved Licitationen. 35) Ved Skrivelse af 27. f. M. har Kancelliet som Svar paa Raadets Jndstilling af 27. Mai 1842. meddeelt, at de jydske Beboere i Rødding, Skrave, Lintrup, Hjerting og Hygum Sogne kunne udtræde af Forbindelse med det 9de Gjordemoderdistrict i Ribe Amt. 36) Fra Hans Pedersen i Aal var indkommet en Ansøgning om Tilladelse til at drive Landhøkeri, hvilken han bad Amtsraadet at anbefale. Sagen blev imidlertid udsat for at kunne behandles under Eet tilligemed de flere andre lignende Andragender, der vare indkomne, naar vedkomne Herredsfogders Erklæringer vare indhentede. Den ovenmeldte Ansøgning blev imidlertid sendt tilbage for at omskrives paa stemplet Papir. 37. Dhrr. Fabricius, Mussmann og Tranberg, indleverede den af dem udarbeidede Betænkning over Lovforslaget angaaende skadeligt Vands Afledning m.v., hvilket Lovforslag med Betænkning strax blev sat i Circulation blandt Raadets øvrige Medlemmer. 38) Sneum og Tjerreborg Sognes Andragende om, at den mindre Landevei fra Endrup Posthuus, efter Hjerting maatte som Grundforbedret overtages af Repartitionsfondet, blev udsat for at Kapitain Nickolin og Amtsraadmedlem Fabricius først kunde undersøge Veien. 39) En Ansøgning fra Fardrup Sogn og Nedsættelse i den ny Matriculs Hartkorn blev forsynet med Amtsraadets Betænkning. 10) Ved Skrivelse af 30 April d. A. meddeler Rentekamret, at Tiendekommissær Wandborg i Janderup og Gaardeier Nees i Varde Landsogn ere ansatte som Sandflugtskommissærer respective i det nordlige og sydlige Distrikt, hvori Sandflugtsstrækningen i Vester Herred nu er inddeelt, samt under de af Amtsraadet vedtagne Bestemmelser. 41) Fra Kapitain Nickolin blev fremlagt Forslag om Vedligeholdelsesarbeide paa de grundforbedrede, mindre Landeveie og vedtoges det, at Licitation skulde afholdes over Arbeidet mellem Foldingbro og Trudsbro. 42) Et Andragende fra Kapitain Nickolin om Godtgjørelse til Veibetjent Darum for Opsyn med forskjellige Veiarbeider, blev overdraget til Formandens Afgjørelse efter nærmere Korrespondence med Kapitain Nickolin. 43) Et Andragende fra Politimesteren i Riberhuus Birk og Godtgjørelse til Grundeiere for Vei materiale til Veien mellem Ribe og Haderslev og mellem Ride og Flensborg blev bevilget, mod at Godtgjørelsen bestemmes ved Taration. 44) Et fornyet Andragende fra Bramminge Sogn og Hjælp til Jstandsættelse af Broen ved Bramminge Hovedgaard henvistes det til Amtsraadets Svar under No. 14 i sidste Møde. 45) Kancelliet meddeler under 4. ds. Hs. Maj.