JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Jfølge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 23de Julii skal der, ved Salget af Cataloger, som trykkes i Aniening af Auctioner i Kbhvn, over Kiøbmandsgods, Guld, Sølv, Meubler og Effecter, Bøger, m.v., erlægges til Fordeel for offentlige Stiftelser, en Afgivt af 8 s. af hvert Exemplar, naar Cataloget er over 2 Ark, og af 4 s. naar samme er 2 Ark og derunder. - Afgivten, hvorfor den, der ved Auctionen er Jndcassator, bliver ansvarlig, skal strax efter Auctionens Slutning indleveres til den Kongl. Lands=OverRet samt Hof= og Stads=Ret. Med Afgivten skal tillige følge en Attest fra den vedkommende Bogtrykker, der viser Antallet af de Cataloger, som til Auctionen ere blevne trykte, saa og de Cataloger, der ikke maatte være bortsolgte. Den 6te Aug. om Formidd. Kl. 11 lettede 1 Linieskib 1 Fregat og 11 Orlogsdrigger en Miil Norden for Hielmen og stode op under Refsnæs, men Kl. 3 vendte de nord over mod den Samsøe Roeslotille, under Lieutnant Falsens Kommando, som lod den formere Front linie mod Fienden. Kl. 4 var Flotillen paa Skud af Fregatten og begyndte at beskyde den, men da Kulningen tiltog, holdt Fletillen inde med Skydningen Kl. henimod 5 og gik atter til Ankers under Hønsepullen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Tallotteriet. J den 1020 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere : 54. 6. 50. 44. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Aarhuus. Efter en i lang Tid vedholdende Regn have vi nu endelig faaet det for Landet saa længe ønskede Veirligt, hvis Vedblivelse indtil Indhøsten var overstaaet, vilde vert overmaade gavnligt for Landmanden, at han kunde saae sin Overflødighed tør i Laden. - J Aarhuus Stift, er Afgrøden ligesom alle andre Steder ualmindeligen god, og Landmanden der ellers saa gierne klynker, endog i temmelig gode Aaringer, siger: at Afgrøden, skal i de sidste 15 Aar ikke have staaet saa skiøn, som den paa de fleste Stæder staaer i dette Aar; og da denne Frugtbarhed skal være almindelig, endog over hele Europa, kan man haabe at Kornpriserne efter Jndbøsten vil saae en betydelig Forandring. Og dog siges der, at der skal gives umenneskelige Kornpugere, som allerede - paa Kned - skal have udbudet 40 Rdlr. for Td. af den nye Rug; men lad dem derom, de kunne let spekulere i Luften, og selv komme til at sælge den igien langt under Jndkiøbsprisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
I Dag Formiddag fandtes i Søen heruden for Mindeporten en halvvoxen neppe 14 Aars gl. Pige, der efter Forlydende skal have druknet sig af Frygt for en af hendes Pleiemoder truet Straf for Udeblivelse fra Skolen. Atter et sørgeligt Beviis paa, hvor skader lige Følger det kan have, at Forældre og Foresatte udsætte den af Børn fortiente Revselse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Prædikanterne paa Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Rosenkilde. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Sverrig. Hs. Majestæt har ved befaling, da et Ørebro den 16de Julii, fastsat en haard Straf de svenske Undersaatter, som uden Tillædelse søg at antage Tieneste hos fremmede Magter. - Rigsdagen i Ørebroe siges nu først at skulle sluttes den 10de Aug. - Koureervexlingen mellem Rusland og Sverrig er meget stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Tyrkiet. Endnu synes her at underhandles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Muhardor Effendi er ankommet til Bukarrest, med Andragender fra Porten, hvis Jndhold vel ei var med Vished bekiendt i Publikum; men som dog troedes at være angaaende Fredsunderhandlingernes endelige Jstandbringelse. Ogsaa i Constantinopel var den almindelige Mening, siden den Russiske Hr. v. Bullakoffs Ankomst dertil, at Storherren allerede skulde have ratificeret den afsluttede Fredstractat, end og i Wien gik ved Postens Afgang derfra det Rygte, et disse Ratificationer skulde den 14de f. M. være udvexlede i Bukarest, men vi ere saa ofte skuffede herom, at man vel endogsaa denne Gang kan blive det. Sikkert vil man snart erfare det Rigtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Bekiendtgiørelser. For en Tid siden har nogen tabt eller forglemt hos Uhrmag. Kieldsen en Bog af Hr. Elmquiss's Læsebibliothek, betitiet: Skriftestolen - som Vedkommende kan erholde imod dette Avertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Om 4 a 6 Dage, bliver Skipper Niels Lund færdig at seile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods frem og tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Efter at imellem min afdøde Mand ComsumtionsBetient Niels Mollerup og mig oprettet, og den 16de Martz 1812 næstefter, Kongelig allernaadigst konfirmeret Testamente, indkaldes herved den afdødes Arvinger med 12 ugers Varsel at møde i min Boepæl for at imodtage det dem efter Testamentet er tillagt. Aarhuus, den 12te August 1812. Mette Marie sal Mollerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Et ungt Fruentimmer af god Opdragelse, som kan sye Skrædersyning efter Maal, ønsker sig en Condition som Huusjomfrur eller Fruepige. Anviisningen gives hos Freken Schulz paa Middelgade. Tredive Favne Bøgebrænde og 20 Favne Birkebrænde anvises til Kiøbs fra Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Da eg, formedelst Forandring af Boepæl, med det første nedlægger det Giæstgiverie, som i saamange Aar, har været holdet i min nu afhændede Gaard her i Byen, saa anseer jeg det for Pligt, paa min Kones og egne Vegne, herved offentligen at takke de ærede Reisende, som i hendes og min Tid have besøgt os og fundet sig fornøiede med vor Beværtning. Vi udbede os herefter Deres venskadelige Erindring, og forfik et Dem om vor bestandige Høiagtelse. Horsens, den 14de August 1812. C. Th. Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Hasdagen den 26de August, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 slet, bliver ved Auction, som holdes i den saakaldte Tobakspindergaard uden for Mindeporten, bortsolgt et Partie hvidt Steentøi, bestaaende af ovale, rund fløde og dybe Fade af forskellig Størrelse, runde og oval Salat=Fade, Tariner med Laag, Fiskebunde, Vaskevands- og Punschbøller, Vandkruse, en halv Pots Størrelse, samt nogle Thee- og Kaffekander. Aarhuus, den 12te August 1812. M. Herskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Formedelst Forandring af Opholdsted agter Eieren at bortsælge Siørupgaard, beliggende i Randers Amt, Nørre Herred, Nimtofte Sogn, 2 Miil fra Greenaar, og 5 Mul fra Randers og Aarhuus. Arealet er 246 Tdr. Land, til 14000 Alen pr. Tønde, foruden een fra Kold Bye tilkiøbe Eng, hvorpaa kan avles omtrent 30 Læs Høe; Hartkornet er henimod 9 Tdr., Eiendommen er inddeelt i 7 Parceller, hvorover Kort og Beregning som forevises paa Gaarden; der findes Overflødighed af særdeles gode Tørv; Konge- og Kirketienden ere for bestandigarordeerte for 9 Mk. pr. Tønde Hartkorn, Eiendommen kan sælges med Redskaber og Besætning, eller ogsaa uden samme, at tiltræde til 1ste Novbr. 1812 eller 1ste Mai 1813, Prisen og Conditionerne erfares og Handen sluttes af Hr. Cancellie Secretair Hornemann i Ebel. taft og af Eieren, Capitain Falkenskiold i Fridericia, Grauballegaard, i Hids Herred, Aarhuus Amt, er undertegnede findet underhaanden at bortsælge, Denne Ager og Engs-Hartkorn er 12 Tdr. 3 Skpr., hvortil et Areal af Ager Land 240 Tdr., Engbund 44 Tdr. og Overdrift 4 a 500 Tdr., hvoriblandt betydeligt og godt Tørvejord, hvorved en god Ege Bøge= og Elle-Skov paa benmod 20 Tdr. Land, hvor fra Træe, Ligesom Tørv fra Moserne, og Tag= og Teglstren fra det ved Gaarden liggende betydelige Teglbrænderie let og fordeelagtigen kan udskibes ved den Gaardens Mark forbieløbende Gudenaae. Gaardens aarlige Udsæd er omtrent 40 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 90 Tdr. Havre og 16 Tdr. Boghvede, og kan paa dette med Hielp af tilhørende Tiender af 248 Tdr. Hartkorn, holdes 100 Stk. Færhoveder, 130 Faar og fornødne Heste. Tiltrædelses Tiden overlades det til Kiøderen selv at bestemme og Penge Conditionerne kunne vorde billige. Liebhaberne eilde behage at besee Tingene og handle med Eieren paa Gaarden. Alberth Stabet. Lindholt, i Taars Sogn pr. Hiørring, en bekiendt fortrinlig Avls- og Græs Gaard paa flere hundrede Tønder Lands Areal og Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 1 Fk. 1/2 Alb., hvori der kan holdes 8 a 10 Bester, fra 500 til 70 Fæehoveder og 100 Faar med deres Yngel, avlet af Høe over 100 Læs paa Gaardens Vogne, foruden at der endda er en stor Deel at bortleie, og Udsæden er, det ene Aar som det andet, 20 Tdr. Rug, 12 a 14 Tde. Byg, og fra 40 til 50 Tdr. Havre, er Eieren, som bor paa Gaarden, findet til, formedelst anden Bestemmelse underhaanden at bortsælge. Boepælen er anstændig, og beliggende nær en stor Skov. Jldebrændsel af Tørv og Rus haves i Overflødighed paa Eiendommen Konge Korn-Tienden og Kirke-Korn og Qvæg Tienden er indkiøbt, og om Præstens Andeel Korn Tiende er besten vedvarende ukkord. Avlet, som er betydelig, saavelsor en Deel god Besætning, samt Avlsredskaber, kan føl Kiøbet, og af Kiøbesummen kan 1/3 Deel, og maaske mere, blive staaende i Eiendommen. Jeg Underskrevne agter at sælge mit beboede St. underhaanden, beliggende paa Graven under No. 6. Hertlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Et Par eenlige Folk ønsker sig for i Vinter en Seng med Sengeklæder til Leie. Adresse Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Formedelst Boepæls Forandring og anden Bestemmel, er underhaanden at faae tilkiøbs: en Eiendoms Gaar i en af Jyllands smukkeste og frugtbareste Egne, hvori er et Areal af omtrent 100 Tdr. Land, for endeel af bed Jorder, fornøden Skov af alle Slags, og overflødig Tør samt en anstændig Bygning for en Familie udenfor Bondnanden, hvorpaa holdes omtrent 20 Hoveder, og kan i trædes til hvad Tid en Libhaver ønsker, paa ganske forde agtige Conditioner. Nærmere Underretning giver C. Hansen, Bager i Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-14
Af Klubbens Værelser er for nogen Tid siden bor kommen, formodentlig ved Feiltagelse, en mig tilhørenrød Silke=Pareplye, paa hvis Knap mit Navn er slukke Den retsindede Besidder ville behage, snarest muligt, levere samme paa Adresse Contoiret eller til mig. Niels Hviid. Karen Olesdatter, som tiente her paa Saral har Søndagen, den 9de d. M., uden nogen foregiAarsag, forladt sin Tieneste, og efter hendes Fortællii Aarhuus, skal ville fæste sig i Høsttieneste andenste Ved hendes Bortgang var hun iklædt en grøntavTrøie, et stribet hiemmegjort Skiørt, et hvidtavlet 30 klæde, og Træskoe paa Fødderne; hun er over 50 Aa Skulde hun ikke strax indfinde sig her, og tiene ud i lovlig Fløttetid, da anmodes vedkommende Politiemmest eller Sognefoged, at meddele mig Oplysning om, hos hun for Tiden opholder sig, at hun, til Advarsel i andre, kan blive afstraffet efter Loven; ligesom og de der huser og hæler have, vil paadrage sig den Ste som Anordningerne i saa Henseende bestemme. Hend her efterladte ubetydelige Tøi er imidlertid vidnet optegnet og taget under Bevaring. Saralyst, ved Aarhuus, den 12te August 1812. M. Kierul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Indenlandske Efterretninger. (af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Hs. Majest. Kongen har, under 20de f. M. udstædt følgende Placat angaaende Bestemmelser, som skulle lagttages i Henseende til Fremmedes Reise igiennem og Ophold i de danske Stater, saalænge Krigen varer. Enhver fremmed Reisende, som ankommen til noget Sted i Hs. Majestæts Riger og Lande, skal til Stedets Politie=Øvrighed aflevere sit Pas og øvrige dertil henhørende Dokumenter, og under et Politieforhør afgive sin Forklaring, om han vil opholde sig nogen Til paa Stedet, eller fortsætte Reisen, da ham i første TilFælde uden Betaling skal meddeles et Tegn eller Beviis, og betydes, at han stedse maae bære samme hos sig til Foreviisning, naar paafordres, samt aflevere det, naar han vil reise; vil han derimod strax fortsætte Reisen, med les ham det til samme fornødne Pas, hvori tillige anføres de Dokumenter, Politiet har taget under Bevaring, som da uden Ophold sendes til Politiet paa det Sted, hvortil den Reisende har begiert Pas; men vil den Reisende ikke opholde sig i de danske Stater, meddeles ham Pas til Grændsestedet, hvis Politiemester Nil sendes hans fremmede Pas m.v. Jngen Tiirtisende, der er fød Engellænder, maae tilstædes Ophold i eller Reise igiennem de danske Stater, uagtet han kan godtgiøre, at han er boesat i en venskabelig eller neu stal Stat, med mindre han beviser, at han har været Borger i en saadan Stat i de sidste 3 Aar. Nordametikanere skulle tillige medbringe eller skaffe et Certisikat Fra den accrediterede nordamerikanske Minister eller en af dets Konsuler. Udgiver en Reisende sig for at være fordamerikansk dersaat, eller han producerer falsk Certifikat eller andre Riisen vedkommende Documenter, straffes han med Tugthuusarbeide i 1 Aar, hvorefter den dømte behandles, om han er Engellænder som Krigsfange, i andet Fald efter Placaten af 19de April 1805. Har en saadan Person derimod foretaget nogen Handling, der vækker grundet Formodning om, at han reiser i fiendtlige Øiemeed, eller for at spionere, afleveres han strax til nærmeste militaire befalingsmand, for at behandles efter de militaire Love. Naar ankomne fremmede Kiøbmænd længere eller kortere ville opholde sig her, maae de være forsynede med Adressebreve til et dansk eller norsk Handelshuus, og dette maae indestaae for, at saadanne Rei sinde intet utilladeligt foretage sig. Fra disse befalede Forskrifter undtages fyrstelige Personer, Gesandte, Legationssekretairer og Kourerer fra fremmede Magter, naar de behørigen legitimere sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Jfølge Kongelig Resolution af 30te f. M., skal herefter i Løbet af Januar og sernest inden sammes Udgang, indhentes Efterretning om Middelpriserne paa de Varer, Capitelstaxten sættes for, og Summen af hver Varesort især da divideres med Antallet af de indkomne Jndberetninger, de verdslige Embedsmænds for sig, og de geistliges ligesaa. Disse tvende Hovedsummer sammenlægges da, og det Halve af den da udkomne Sum bliver saa Capitelstaxt for det afvigte Aars Afgrøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Ved Politiets Driftighed i Kbhvn. ere tre af de fra Kronborg Fæstning undvigte Slaver igien paagrebne; to ere endnu tilbage, en Fyenboe og en Holstener, der skulle opholde sig i Landet, i Nærheden af Belterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Ved det Sønderborgske privil. Skydeselskabs aarlige Skiveskydning sidst i f. M. skiød den Hertugl. Augusstenborgske Skovrider Monck først for H. M. Kongen, og naarde den næstbedste Gevinst, en Kiøkkenmorter, af Malm; hvilken Morter Hs. Majestæt nu har behaget at skiænke Monck til Erindring om hans heldige Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Telegraph-Efterretninger. Den 11te August, Kl. 6 Morgen, er signaleret fra Refsnæs, at 2 Fregatter og 1 Koffardieskib have erkreimellem Fyenshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe, fres sydlig. Kl. 11 1/2 Formidd., fra Skagen: En fiendtlig Flaade har passeret Skagen, gaaende ind adKattegottet, bestaaende af 1 Fregat, 9 Brigger og 32 Koffardieskibe. Kl. 2 Eftermidd., fra Refsnæs: 1 fiendtlig Fregat, 2 Brigger, have lettet ved Seierøe, gaaer Nord efter, sees Nordlig. Kl. 3 Eftermid., fra Hals: en fiendtlig Brig, krydser imellem Liimfjorden og Mariagersfiord, sees østlig. Kl. 7 Eftermid., fra Skille høien: 1 fiendtlig Fregat og 2de Brigger fres nordlig ved Hielmen, har udsat 4 Barkasser, den sionalerede Seiler søger at skiule sig bag Hielmen. Den 12te, Kl. 8 1/2 Fo mbd., fra Haslandshøi, en fiindtlig Brig, krydser imellem Fornæs og Anholt, sees østlig. Kl. 2 Eftermidd., fra Havkund : en fiendtlig Brig, sees fra Havkunden, styrende sydlig, at have taget et Koffardieskib, fra os, ved Greenaae, sees østlig. Den 13de, Kl. 10 Formidd., fra Skillehøien: fiendtlige Schalupper har været i Land ved Ebeltoft Bugt, hvoraf en er blevet erobret og bragt til Ankers ved samme Bugt, Kl. 1 1/2 Emidd. fra Havkund : en fiendtlig Seiler fees fra Havkund, styrende nordlig, at have udsat 2 Barkasser, en fiendtlig Fregat og 2 Brigger sees ved Hielmen, og har udsat i Barkasser. Kl. 4 Eftermidd., fra Anakken: 3 armerede Fartøier, styrer lige mod Landet, sees nordlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.) Norden. Angaaende den forommeldte Expedition til Poniemlez, hvor Preuserne bemægtigede sig nogle meget betydelige Magaziner, har man nu følgende Detaile: Russerne havde nemlig efterladt en Bedækning af Kosokker, som ved første Efterretning og Fiendens Nærmelse, skulle stikke Magazinerne i Brand, til hvilken Ende de vare behængte med Lun tor og Beegrandse; men en preusisk Kommands listede sig uformodet paa dem, og trængte om Natten ind i Byen. Hele Staden laae i den første Søvn, undtagen den russiske Commissair, som havde Selskab hos sig og spilt Pharao. Kosakkerne vare paa Vertshuset, der omringedes ; ved Allarmen grebe de til Vaaben og værgede sig med deres Landser som fortvivlede; men ved Dagbrækningen fik man omsiden Bugt med dem. En preusisk Husar, som havde mistet sin Sabel, greb fat om en Kosaks Landse, og raabte til sin Kammerat; "jeg holder fast; hug Haanden af Kosokken" Nu kastede Kosokkerne deres Landser, og bade om Pardon. De førtes bort som Fanger, og Maaazinerne kom uskadte i Senternes Hænder. - Uordenen i de spængte Russiske Korpser, skal have været saa stor, at de Franske havde nærmet sig Storfyrst Konstantins Hovedqvarteer paa 1 1/2 Miil, inden han erfarede det og tilsomst maatte brække op. - Kongen af Vestphalen har formedelst Svagelighed seet sig nødsaget til at forlade Armeen og begive sig hiem til fine Stater. - Den 1ste August indtraf den første Kolonne af det Neapolitanske Troppekorps paa sin Marsch til Norden, i Nürnberg, hvorfra det efter holdt Rastdag strax brød og og gik sin Bestemmelse videre imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Da den Polske Rigsdag constituerede sig til en Generalkonføderation, udnævnte den den 80aarige Oldinsyest Cartorineky der allerede for 50 Aar siden hav været Marskal ved en polsk Rigsdag, til sin Præsiden, Den afsendte derpaa en Deputation til Keiseren, m. dens han endnu var i Wilina, for at forelænge har Konføderationsokten og udbede hans Beskyttelse. Fo gende ere nogle Prøver af den Tale som Deputationen, Ordfører ved denne Leilighed holdt til Keiseren: "Giennem Aarhundreder en frie og uafhængig Nation, maat vi see vor Selvstændighed tilintetgjort, og det hverkeved Troktater eller Etobring, men ved Forræderie i Troløshed. Vare vi blevne erobrede vilde vi ei rek mere mod Erobringsretten, hvis Retmæssighed vi ik bestride, og som har saa stor Jndflydelse paa alle med neskelige Forhandlinger; men Forræderie giver ing Ret, og vi maatte see vor Konge slæbt til Petersbor- og der ende sine Dage under Forhaanelse!! (Ogsaa Danske maatte see vor Konge Christian VII., trungeaf Britterres Røveranfald og Mordbrandstog, for at undgaae at tvinges til en Alliance, som vilde have berøvet vor Fædreland al Selvstændighed, at forlad sin Hovedstad, maatte see den syge Olding som Flygning drage ud af sin Kongeborg, og dør i en Udkanaf sit Rige, langt borte fra det Sted, hvor han Regiering giennem 42 fredegode Aar havde udbred Held og Velsignelse, Hvilken god Dansk tænker paa dette uden Taarer; thi det var for os han bøde !!!) De res Majestæt er et Redskab i Forsynets Haand til ved Frelse. Vi ere 16 Millioner Polakkere, og deriblandt gives ikke En, som jo villigen ofter D. Maj. sit Blod sin Arm og sit Gods. Fra Dana til Dniester, fra Di per til Oder kan et eneste Ord af D. Maj. erhverve den alles Armee og Hierter. Hvorpaa Keiseren iblandt ande svarede: "Med Deeltagelse har jeg hørt deres Tale Polakker, Jeg vilde have tænkt og handlet ligesom J Der ere mange Jnteresser, jeg i min Stilling har er forene, mange Pligter at opfylde. Havde jeg regiere da Polens første, anden eller tredie Deeling skeete, jo havde væbnet mit hele Folk til Eders Bistand, Eder min Maat for at slutninger, og Forsynet vil vist krone Eders retfærdige Dag med Held, og belønne den Fædrelandskierlighed, ved hvilken J have erhvervet Eder Fordring paa min Agtelse og Beskyttelse, den i under alle Omstændigheder kunne giøre Regning paa." Dette Keiserens Svar blev modtaget i War sch u med en grændseløs Jubel og Enthusinsme, og det sluttedes at det skulde indhugges i en Marmortavle sted gyldne Bogstaver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Blandede Efterretninger. (Af overnævnte Blade."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Russiske, Svenske og Engelske Krigskibe krydse vexlende for Havnen ved Liebau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Det Londoner Handelsbureau har nu antaget, at Brændeviin og Viin maae frit indføres fra Frankrig, At England, paa den Condition at enhver Kiøbmand gien udfører ligesaameget Sukker eller Kaffee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Ved et stort Gilde, som de paa Civito=Vechia sig findende Skibskapitainer nylig gav i Anledning at forenede Staters Uafhængigheds Aarsdag, udkagtes iblandt andre følgende Skaal, Paa den Fran le og den Amerikanske Nations Forening; gid de te Vaaben maae knuse Havtyrannens Overmod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Den franske Minister, Stats Secretair GrevHary, er af det Kønigsbergske Universitet bleven tiltillet Diplom som Doctor i Lovkyndigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Den 25de Julii blev den største og skiønneste Heil af Staden Baden (i det Østerrigske) forvandlet en Askehob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Samme Dag forlod den Russiske Minister med hele Gesandtskab den Østerrigske Residentse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Kurfyrsten af Trier er død den 27 Julii i sit 73de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Den i nærværende Tid saa ofte omtalte Flod Daa udspringer fra Volgahøiderne, en Landryg om sent mellem Gouvern, Smolensk, Twer og Pels w. fra hvilke de 2 andre store Floder Volga og niper ligeledes udspringe, alle 3 meget nær hinden. Ved Søerne Ulla og Plavia staae Da og Diper i Forbindelse med hinanden, som er stor Vigtighed for den udenlandske Handel. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
en kalder i daglig Tale Ukræne Ruslands Pahiis og Siberien Ruslands Helvede. Najaden. Løft dit Hoved, Døvrefield! See mod Søen ud! Paa den mørke Sølge: Stiller med sit Kiempefølge, havets yngste Brud. Skjoldmøe er hun kaar og peut Af din Æl, o Dan! Hun med stærke Vinger, Sig om dine Kyster svinger, Norges trygge Landl. Natten gaaer fra Østen frem, Mørket synker ned; Jngen Stierner tindre, Skyer Maanens Straaler hindre, Tavs er Nordhavs Bred. Vilde Havmand skyder sig. Giennem Havets Bryst; Kom fra Dovre Tinde! Kom med Fart i Nordenvinde! Jag ham fra vor Kyn! Havmand kommer listende Blant trolløse Skiær : Nu er Strid i Vente, Der er Hæder stor at hente - Skioldmøe! drag dit Sværd! Det er lyst paa Nattens Hav, Bølgen skinner rød: Under Lyn og Torden, Brænder Himlen, ryster Jorden; Det er Kiempers Død. Kuglen kom, din ranke Mask Er paa Bølgen lagt: Jernets Vælde knuser, Giennem Ritter Vandet brusser, Med sin stærke Magt. Jlden slaaer høit i Skyt Fra det hede Baal. Møens Brudsom springer, Og med lede Havmand svinger, Dødens tunge Staal. Stræb du dierve danske Hels Nu er Hævnens Stund; Giennemboer hans Sider, At han sønderknuset glider Ned til dybe Bund. Ak, hvi kom du nu, o Vind! Du est Fiendens Trøst, Seiren den var vundet, Over tusinde Liig var fundet Veien til hans Bryst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Bekiendtgiørelse fra den Kongelige
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Qvarantaine-Direction. Efter officille Jndberetninger er Pesten udbrudt i den tyrkiske Handelsstad Smyrna, i Provindsen Natolien. Paa Grund heraf erklærer Andertegnede Direktion, i Følge Qvarantaine-Forordningen af 8de Febr. 1805, dens 4de 5, og til nøiere Bestemmelse af de, under 15de October og 28de December f. A., herfra skeete Bekiendtgiørelse, følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede, nemlig: Smyrna, i Provindsen Natolien, Carthagena, i Spanien, og de Canariske Øer, For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Alle Havne og Stæder paa Spaniens sydlige Kyst, fra Grændsen af Portugal til og med Alicante, af hvilke, som de vigtigste, især nævnes Sevilla, Cadix, Algeziras, Gibraltar, Maaalla, Wele; Mallaga, Almeria og Alicante.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
Alle tyrkiske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-15
De vestindiske Øer. Det afrikanske Barbariet Havne og Stæder.