JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 1693,170 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 6152 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 1/2 82 Rbd. Sedl. Dito Dito. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Nationalbank Obligationer. Rbd. r. 6. af Laanet 4 Febr. 1820) 101. Dito Dito. 116, 1165 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9091 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 - i Banco. ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier..... 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Til Slutning, mine smukke Damer, jeg Et lille Spørgsmaal sætter næsviist frem Om nemlig ikke jeg har nu fortjent, At plukke mig af Elskovs Kirsebærtræ Tre, fire Blomster, – O sig ikke nei, T. R. M. Kateketisk Magazin, første Binds første Hefte p. 71. 72. Odense 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Naar man i en Forfatters Arbeide sporer ikke alene umiskjendelig Lyst, men endog Evne til at udbrede Kundskaber og at gavne, og man dog derved finder tillige i samme Arbeide Steder, i hvilke utydelige, forvirrede, urigtige Begreber, fremsættes i en vigtig Materie, og fremsættes til Underviisning for andre, da tabes for en stor Deel den Glæde, man føler ved at spore Forfatterens Lyst og Evne til at gavne. Dette følte Jndsenderen, som saae i en Skole fornævnte Hefte, og ved at aabne det, fandt Pag. 71. 72. følgende. Læreren, naar bruge vi i Almindelighed noget ordentligt? Barnet, naar vi bruge det paa rette Maade. Læreren, naar vi nu anvende dette paa Fornøielser, hvordan kan vi da udtrykke Hovedregelen for deres Brug, sig mig det. Barnet, vi skulle bruge Fornøjelser paa rette Maade. Læreren, det er Hovedsagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
J disse Ord læres, at det, at bruge noget ordentligt, er det samme, som at bruge det paa den rette Maade. Orden og Maade ere saa forskjellige fra hinanden, at den ene ikke kan sættes istedetfor den anden, uden at forvirre disse Begreber. Fremdeles læres i disse Ord, at det, at bruge Fornøjelser paa den rette Maade, er Hovedsagen. Indsenderen har Grunde for sig til at tvivle om, at dette er rigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Foruden det, at et fornuftigt Menneske bør, ved at nyde Fornøjelser, see paa, hvor megen Tid hans Arbeide kan, uden Skade, levne ham til Nydelse af Fornøjelser, og hvor stor Bekostning hans huuslige Fornødenheder kunne, uden Savn, tillade ham at anvende paa slige Nydelser, bør han endnu see paa den Maade, eller paa det Maadehold, som han har at iagttage ved Nydelsen selv. Det menneskelige Legems Natur fordrer, for at vedligeholdes og styrkes, Nydelse; men enhver Nydelse maa være afmaalt eller afpasset efter Legemets naturlige og virkelige Trang til Nydelse, fordi enhver saaledes afmaalt eller afpasset Nydelse gjenopretter den naturlige Ligevægt imellem Kræfterne i alle Dele af Legemet, styrker dette, vedligeholder Sundheden, og gjør ved alt dette, at de Redskaber i Legemet, hvilke Sielen bruger for at virke med sine Evner, vorde beqvemme til Brug for Sielen, denne føler da hine Redskabers Beqvemhed, og Følelsen opmuntrer den til Virksomhed. Den Nydelse derimod, som ikke er afmaalt eller afpasset efter Legemets naturlige og virkelige Trang til Nydelse, men overskrider denne Trang, den Nydelse forstyrrer i samme Forhold, i hvilket den overskrider Legemets Trang, den naturlige Ligevægt imellem Kræfterne i alle Dele af Legemet, svækker dette, skader dets Sundhed, og giør ved alt dette, at de Redskaber i Legemet, hvilke Sjelen bruger for at virke med sine Evner, vorde ubeqvemme til Brug for Sjelen, denne føler da hine Redskabers Ubeqvemhed, og Følelsen gjør den sløv. Dette gielder uden Modsigelse ikke alene om Nydelsen af Mad og Drikke og Søvn; men endog om Nydelse af Fornøjelser eller Forlystelser. I dette have vi nu den Maade, paa hvilken enhver Nydelse bør skee, den Nydelse, som ikke overskrider Legemets naturlige og virkelige Trang til Nydelse; men er afmaalt eller afpasset efter samme, den Nydelse er maadelig eller maadeholden; den derimod, som ikke er afmaalt eller afpasset efter Legemets naturlige og virkelige Trang til Nydelse, men overskrider denne Trang, den Nydelse er umaadelig, svækker Legemet og sløvgjør tillige Sielen, i det den gjør de Redskaber i Legemet, hvilke Sjelen skulde bruge for at virke med sine Evner, ubrugbare. Af alt dette følger, at Orden i Nydelse af Fornøjelser fastsætter den Tid, paa hvilken man bør nyde dem, men Maade i deres Nydelse fastsætter det Maal, eller hvor meget man tør nyde af dem. Men heraf er det tillige aabenbart, at det, at bruge noget ordentligt, er ei det samme, som at bruge det paa rette Maade. Endnu er heraf aabenbart, at det, at bruge noget paa rette Maade er ikke Hovedsagen alene; thi til Hovedsagen hører, først Orden, dernæst Maade. Det Udtryk rette Maade, er desuden ikke ganske rigtigt, thi Maade i Nydelse er kun een, ikke flere, da alt det, som overskrider denne ene Maade, er Umaadelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Det er at beklage, at der i ingen Lærebog i nogen Videnskab er saa stor Mangel paa naturlig Orden i Foredraget; i ingen Lærebog i nogen Videnskab saa mange utydelige, forvirrede, urigtige Begreber, som i Lærebøger i Religion, og Sædelære. Dette er saa meget mere at beklage, da saavel den, som underviser andre efter slige Bøger, som de, der undervises af ham, vænnes, ved Brugen af slige Bøger, saavel til Uorden i deres Tankegang, som til Utydelighed og Forvirrelse i deres Begreber, hvorved den, som underviser andre, nødes til at bruge flere Ord, end ellers fornødent var, uden derfor at blive mere fattelig eller forstaaelig. Noticer om Dampmaskiner og Dampfartøier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
(Af det norske Blad Borgervennen." Den første Jdee af en Dampmaskiner) tilskrives en Marquis Worcester, omtrent 1659. Sagnet fortæller, at denne Mand, medens han sad som Fange i Tower, ved London, fik Jdeen herom, ved engang at bemærke, at Laaget af et tæt lukket Kar, hvori der kogtes Vand, sprængtes i Veiret ved den indsluttede Damp. Først imod Slutningen af det 17de Aarhundrede indsaae man Fordelen af at condensere Dampen, og derved pludselig frembringe et luftkomt Rum under Stemplet. Denne sindrige Opfindelse tilskrives en engelsk Officeer, Capt. Savary. J en Bog, kaldet The miners friend, 1699, har han beskrevet Indretningen, efter at han iforveien, 14 Juni f. A., havde forelagt det kongl. Videnskabernes Selskab i London sin Opfindelse. J Aaret 1705 gjorde en anden Englænder, ved Navn Newcomen, vigtige Forbedringer ved Maskinen, der nu fik Navn af den at mosphæriske Nogle Maskiner, som ogsaa dreves ved Damp eller Jld, skulle allerede have været bekiendte før Christi Fødsel, men man veed dog alt for lidet om disse, til at kunne henføre Dampmaskinens egentlige Opfindelse til en saa tidlig Periode. Maskine. 1717 skete atter store Forbedringer ved Beigthen. Doctor Black, Professor i Chemien, ledede ved sine Betragtninger og Experimenter atter til vigtige Fremskridt 1764. Nu fik den berømte James Watt, der allerede længe havde beskæftiget sig med disse Maskiner, Anledning til at anstille en Mængde nye Forsøg, hvorefter det lykkedes ham, ei alene at forøg Dampens Kraft, men ogsaa at opnaae andre store Fordele i Maskineriet. 1773 traadte han i Forbindelse med den berømte Boulton i Birmingham, og fra disses Fabrik leveredes nu de bedste og fortræffeligst arbeidede Dampmaskiner. Watt havde den dristige Jdee at renoncere paa det ved det lufttomme Rum frembragte atmosphæriske Tryk. Han lod Dampen vexelviis trykke paa Stemplets øvre og nedre Flade, saaledes at der stedse var et luttomt Rum ved een af Fladerne, medens Dampens Expansivkraft virkede paa den anden. Herved vandtes meget i stadig Kraft, Beqvemmelighed og Besparelse af Brændsel. Blandt de talrige, deels foreslaae, de, deels virkelig udførte Forbedringer, saavel til Forøgelse i Kraft, Besparelse, samt Farefrihed, ere især de af en Woolf foretagne, særdeles vigtige. Amerikaneren Perkins nye Jnvention (1823) synes efter al Theorie at bringe Dampmaskinen til en høi Grad af Fuldkommenhed; men har imidlertid endnu næsten alle praktiske Mechanikere imod sig i England. Dampmaskinens Anvendelse til at bevæge Fartøier tænkte man allerede paa strax efter Maskinens Opfindelse; men først i den senere Tid kom Jdeen til Modenhed, og blev istand til at træde ind i det praktiske Liv. Ved at forøge Reisers Hurtighed, Sikkerhed og Billighed kan denne Opfindelse ansees for at frembringe legemlig samme Virkning, som Kikkerten frembringer optisk, nemlig at formindske Afstanden, imellem fjerne Steder. Af de overordentlig hurtige Fremskridt, Opfindelsen allerede strax gjorde, maatte man slutte, at den snart vilde udstrække sine Virkninger til alle civiliserede Nationer. Dette er ogsaa allerede nu nær ved at være Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Fra 1796 af gjordes i England adskillige betydelige Forsøg paa at anvende Dampens Kraft til at bevæge Fartøier; men de mislykkedes alle, mere eller mindre, ikke blot af mechaniske Grunde, men ogsaa, og fornemmelig, fordi Opfindelsen kom i Collision med manges Jnteresse. Den syntes saaledes, som saa mange andre sindrige Opfindelser, ikke at kunne finde Adgang i det praktiske Liv. Det var Amerika forbeholdet at bane den Veien. Den 3die October 1807 kan ansees for Dampfartens Fødselsdag; thi da gik den første Dampbaad af Stabelen i New-York i Amerika. Den blev bygget af Amerikaneren Robert Fulton, der ogsaa i England var velbekjendt som udmærket duelig Mechaniker. Først i 1812 fik England sin første Dampbaad, nemlig paa Floden Clyde. Fra nu af udbredte Dampfarten sig med forunderlig Hurtighed i England og Amerika, gik derfra over til Fastlandet, og er som bekjendt, nu i fuld Gang næsten i hele Europa. Amerika var ligeledes det første, og er, saavidt man veed, endnu det eneste Land, der har anvendt Dampmaskiner paa Krigskibe. Først nu synes England at ville følge dette Exempel. Allerede i Aaret 1815 havde Amerika en Damp fregat, kaldet Fulton the Firet og bygget i NewVork. Den førte 32 lange 18pundere, var bombefrie, og havde 5 Fod tykke Sider. Dette Fartøi svarte aldeles til de store Forventninger, man havde gjort sig om samme. Senere i samme Aar gik en anden og større Dampfregat af Stabelen i New-York. J Edingburg Eve ning Courant, 31 August 1815, beskrives dette Fartøi saaledes: Længden over Dækket 300 Fod, Siderne 13 Fod tykke, skifteviis belagte med Egeplanker og Korketræ. Den førte 44 Kanoner, hvoriblandt 4 100pundere, de øvrige 60pundere og 42pundere. Til at afholde en Fjende fra at entre, er truffet flere sindrige Indretninger. Saaledes kan Fregatten i eet Minut udkaste 100 Gallons kogende Vand. Ved en særdeles Mechanisme udsvinges over Rælingen 300 Sværd, og til samme Tid udskydes fra Siderne med stor Kraft og 4 Gange i hvert Minut, et lige Antal lange Jernpigge. Disse sidstnævnte frygtelige Indretninger er dog vel snarere at ansee som mechaniske Kunststykker, end som solide Forsvarsmidler, men Dampens Anvendelse i Søkrigen synes imidlertid at maatte lede til forhausende Resultater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 25de Juli. Jaftes, henimod Klokken 8, forkyndte os Kanoners Lyd, at Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, med høie Gemalinde, Hos. Kongelige Høihed Prindsesse Caroline Amalie, fra Thorseng over Svendborg nærmede Sig Odense. Jndvaanernes levende Glæde i denne Anledning, saavelsom over Hs. Kgl. Høiheds Prinds Frederik Carl Christians Forlovelse med Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie, læstes i alle Ansigter. Saasnart Solen var dalet, faaes, aldeles uopfordret af nogen Autoritet, hele Byen smagfuld illumineret, fra de største til de mindste Bygninger, hvoriblandt adskillige Transparenis udmærkede sig, især det paa Raadhuussalen, hvorpaa et kronet F. og W., omgivet af Haabets Krands, og sammenknyttet ved Kjerligheds Baand, med følgende Underskrivt: Frederik og Christians Glæde! Landets Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
De øvrige Transparents og Decorationer tillader Rummet ikke at anføre, de vare alle smukke, og vidnede om Hjerternes Følelse. Paa Møllebroen var anbragt en Æresport og ligesaa i Nærheden af Stadshauptmandens Gaard, hvor Slotsporten øines i Baggrunden. Borgervæbningen paraderede udenfor Byen, og i Gaderne til Slottet. Den borgerlige ridende Garde, og et Detachement af fyenske Regiment Dragoner, samt sammes samtlige Officerer escorterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Om Aftenen Kl. 10 behagede det Herskabet, i den mageløse skjønne Sommeraften, i aaber Vogn, at kjøre Byen igjennem for naadigst at tage Jlluminationen i Øiesyn, ledsaget af den vrimlende Mængdes Fryderaab. Den glade, og fuldkommen velordnede, Livlighed paa Gaderne vedvarede langt over Midnat, da Alle kappedes om, at yttre den opmuntrede Stemning, tvende saa høiligen elskede og agtede Medlemmer af Kongehuset vakte ved deres enhver Odenseer saa høisterkomne, Nærværelse, Ribe, den 28de Juli. Ved Stutteriebesig telse i Varde, den 10de Juli sidstleden, blev første Præmie, 100 Rbd. rede Sølv, tilkjendt Sognefoged Jes Jepsen af Hodde for en Hingst og tredie Præmie, 20 Rbd. r. S., blev tilkjendt, Ebbe Knudsen af Nordenskou. En Synderlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Paa et, forresten skjønt lithographeret, Titelblad af en vis, nyligen udgivet, Oversigt af en almeenvigtig Gjenstand, findes - efterat alle Udgiverens Embeder og Hæderstitler med streng diplomatisk Nøiagtighed ere aftrykte et tredobbelt &c., hvis Betydning er flere end Jndsenderen ubegribelig, dersom det skriver sig fra Udgiveren selv; har derimod Lithographen, som formodentligen ingen Videnskabsmand er, paa egen Haand, af Uvidenhed om hvad dette Tegn betyder, hensat dette paa ovenanførte Sted gaadefulde trefoldige &c., som Noget han syntes der klædte smukt, saa bør han, for en anden Gangs Skyld, bedre undervises af Vedkommende. Fr. Wilh. v. Jæger, Capitain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Kjøbenhavns Børs, den 1 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 231.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Specier solgtes til 13 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 166 1682 Rbd. n.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 51, 52 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81, 81 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 7070 1/2 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . 116 1/2 117 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90,01 Rbd. 6.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 1088 108 i Ban 4 pC. Dito nye..... i Banco, i Sedler Asiatiske Actier.... 3 pC. nye danske Oblig. 63 3/4 64 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-01
Herved tager jeg mig den Frihed, at anmode de ærede Forfattere, der allerede have love og Andre, som ville beære mig med Bidrag 2den Aargang af Nytaarsgaven Gefion, og at disse snarest muligt maatte vorde mig tilstillede Elisa Beyer. Hjørnet af lille Kirkestræde, Høibroplads No. 42. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. at oproTreogtyvende Aargang. No. 62. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 August 1826. Skadelige Følger af Æresposter, i smaa Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Den, som bringer det til at blive Raadmand eller maaskee endog Borgermester i en liden Kjøbstad, har for sin Kreds naaet Ærens højeste Trin men saare ofte er denne Stiges sidste Tværtrætillige det første til at ødelægge hans occonomiske Omstændigheder. Vi behøve ikke at gaae langt, for at finde Grunden til denne Sandhed. Borgermestere og Raadmænd vælges i smaa Stæder i Almindelighed af den arbeidende Borgerklasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Skulde forestaaende Stykke fra det Tydsk kunne passe sig paa danske Stæder, spørger man og Svaret bliver et nyt Spørgsmaal. Havde A eller Beller Ci selve Hovedstaden, naar han havde vedblevet at være simpel Haandværksmand, istedet for at gaae ind i Capitains eller Majors posten, ikke levet endnu været fri for martrende Næringssorg, og tvertimod siddet i god Forfatning, agtet som ærlig og dygtig Mester, gavnlig Statsborger? Canada.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Blandt de udstrakte Besiddelser, Storbritannien har i Nordamerika, er Canada the Canadas, forhen la nouvelle France, Nye Frankrig), især af megen Vigtighed, og derfor antages følgende korte Oversigt at være af Jnteresse. Det ligger mellem 2770, 30 til 212. L. og 4 til 400 N. Br., og er sydligen for største Deele begrændset mod de forenede nordamerikanske Stater ved den lange Række af Søer og Floden. som østligen ender ved S. Lorenz (Saint Lauren) Flodens Udløb. Grændsen er beskreven i den mellem Storbritannien og de forenede nordamt rikanske Stater oprettede Genter-Traktat af 20 Oct. 1818, men paa nogle Steder, hvor den gaaer igjennem Fastlandet, ikke tilstrækkeligen bestemt, hvilket fordrer et møisommeligt og vanskeligt Arbeide ved Kommissarier, der efter Traktaten gjensidigen udnævntes, men endnu ikke i Maj 1826 vare færdige hermed. Seilbarheden af bemældte Vandstrækninger er kun paa to Steder afbrudt, nemlig ved St. Marystrædets Vandfald, som er ved Oversøens østlige Ende, og ved Niagara. Fladerummet udgjør omtrent 35952 Qvadr. Mile (engelsk, saa at det indtager en Strækning, der er mere end tre Gange saa stort som det Østerrigske Keiserdømme. Deraf udgjør Nedre-Canada 6896 Qv. M. og Over-Canada 29056 Qv. M. J de fjærneste Egne have Jndianere, saasom Chippewaer, Algonkiner, Mohawker og flere endnu store Strækninger af de herligste Lande i Besiddelse, som Jagtgebeter, men deres Tal aftager ideligen ved den Drukkenskab og de Udsvævelser, hvortil de ere hengivne. De faa Lævninger, der ere tilbage af den store Nation af Huroner, ere omvendte til Christendommen. Folketallet af de i Canada levende indianske Stammer beregnede man 1763. til 68000 Mennesker, nu ere de næppe 30000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Hovedmassen af de siden Begyndelsen af 17de Aarhundrede udvandrede Hvide ere deels Franske, deels af brittisk og irlandsk Herkomst. Det hele Folketal beløb sig i Aaret 1824, med Udelukkelse af de Jndianske Stammer, til 903196 Mennesker, blandt hvilke 120000 indregistrerede Militser, eller Landeværn. Den Deel af Kanadierne, som ere af fransk Herkomst, og, østen for Utawa, beboe Nedre, eller Gammel Canada, regjeres, endskjøndt nu brittiske Undersaatter, efter gamle stanske dem givne Rettigheder og Privilegier, De udgjøre der Fleertallet af Jndvaanerne; det franske Sprog er der det almindelige i deres Forsamlinger, ved Domstolene at og deres Milits kommanderes der af Canadiske Officerer paa Fransk. Der udkomme 4 ugentlige Tidender og 2 Maanedsskrifter i det franske Sprog. De franske Kanadier ( af Nedre-Canadas Beboere) vare i Aaret 1824 ialt 622628 Mennesker, blandt hvilke 76000 Militser. De bekiende sig til den romersk katholske Religion. Deres Geistligheds Overhoved er Erkebiskoppen af Quebek. Den Canadiske Geistlighed udmærket sig ved Kundskaber, gode Sæder og Virksomhed. J Quebek og Montreal ere katholske Seminarier. Foruden disse to Stæder er en tredie, kaldet les trois rivieres. De Canadier af brittisk Herkomst, som boe i Nedre-Canada, meest i Stæderne, ere ogsaa underkastede den der gjældende franske Civilret. De have en Biskop af den Anglikanske Kirke, og underordnede Geistlige, ligesom Seminarier i Quebek og Montreal, til Dannelse af protestantiske Religionslærere for det brittiske Nordamerika. J Quebek er Generalgouvernørens ligesom og Nedre-Canadas Undergouvernørs og Regjerings-Autoriteternes Sæde. J Øvre, eller Nye-Canada, vesten for Utawa-Flodens Udløb i St. Lorenz-Floden, ere Beboerne, meest af brittisk og irlandsk Herkomst, nedsatte i Strækninger, som især fra 1763 ere opdyrkede, efterat være afkjøbte de vilde Nationer. Her bekjende Beboerne sig meest til den protestantiske Kirke, det engelske Sprog er herdet almindelige, og de der boende franske Cana dier ere her de engelske Love underkastede. Folketallet i Øvre-Canada var 1824 i alt 280567. Mennesker. Regjeringens Sæde, hvor Under gouvernøren boer, er i York, 100 geogr. Mile sydvestligt for Quebek, ved den nordvestlige Bredde af Ontario Søen; 4000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Hoved-Adførsels Artikelen fra Canada er Trælast, især af Eeg og Fyr, ej blot Skibsbygningstømmer til Storbritannien i uhyre Mængde og til billige Priser, men og andre Trævarer, Pibestaver, Aarer, Bugspryd &c. &c., ogsaa en Mængde Potaske. Den canadiske Peltshandel er ligeledes betydelig. Canada udgjør et General-Gouvernement, og under den beskikkede Generalgouvernør staae i militært Forhold Undergouvernøren af Nye skotland, af Nye-Brunsvig, af Prinds Edvards Øen, og de to Under-Gouvernører (LieutenantCovernors) af Nedre (Lower.) og Øvre. (Upper.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Canada.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
I Pariser-Freden d. 10 Febr. 1763 maatte det udmattede Frankrig aftræde hele Canada og Cap Breton til Storbritannien, som og fra nu af, ved klog Benyttelse af denne Besiddelse, vidste at vise sig som den største Sømagt. Ved Gouvernør Guy Carletons menneskekjærlige Forhold blev et heftigt Angreb, som Amerikanske Independenter under Arnold og Montgomery foretog sig, ganske i Marts 1776 afslaaet, da det ikke hos de med største Skaansel behandlede Canadier fandt Understøttelse. Nordamerikas Østkyster vandt Uafhængighed af Storbritannien, men Canada blev det tro hengiven, blev et Tilflugtssted for Loyalisterne, og har siden den Tid været den brittiske Regjerings Yndlingsbarn, en Besiddelse, som det uforbeholdent tillægger en høiere Værd end samtlige vestindiske Sukker-Øer, og som det fandsynligen, saalænge det sikrer sammes Beboere de Friheder, Rettigheder og Fordele, de have, ikke vil staae Fare for at tabe. Den Behandling, den brittiske Regjering under den amerikanske Revolution viste mod Canada, yder alle Colonialmagter en stor vigtig Lære, følge de den (Forkortet uddraget af den geographiske Skyge over Canada, som i Tidsskriftet Columbus, Juli d. A., er given af Dr. Røding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-05
Indenlandske Efterretninger. Svendborg, den 25de Juli. J Fredags henimod Aften ankom hertil Byen Deres Kongl. Høiheder Prinds Christian Frederik og høje Gemalinde, og behagede at aftræde i Hr. Kammerjunker v. Moltkes Gaard i Gjeritzgaden, hvilken af Eieren var indrømmet Høistsamme under høje Ophold heri Byen. Borgervæbningen paraderede, og formerede Vagten uden for bemældte Gaard. Denne Aften, saavel som i Løverdags og Søndags, var hele Byen illumineret, og paa flere Steder saaes Transparenter med de Høikongelige Personers Navnetræk, Et veløvet Musikcorps musicerede længe om Aftenen udenfor Høistsammes Bolig. Om Løverdagen mønstredes Borgervæbningen og Brandcorpset; de offentlige Bygninger og Embedsmændenes Protokoller m.v. eftersaaes. Om Søndagen bivaanedes Gudstjenesten i St. Nikolai Kirke, og derefter behagede det høie Herskab at spadsere ned paa Skibbroen, hvor alle herværende Skibes Flage vajede, samt Kanoner løsnedes; derfra begav DD. K. H. sig ud paa Assistentskirkegaarden. Om Eftermiddagen Kl. 2 omtrent behagede det høie Herskab atter at begive sig til Skibbroen, hvor en Roechalup fra Valdemar Slot paa Thorseng med Hs. Excell. Hr. General Juul laae færdig for at føre Høistsamme til Slottet, hvor Middagstaffel holdtes. To andre Baade førte Sviten, samt et Musikcorps over. Atter blev saluteret fra Skibbroen. Om Aftenen tog D. K. H. over Land fra Slottet til Vindebye, hvor ogsaa var illumineret, og tog over med Færgen til Svendborg Færgested. Jgaar Eftermiddag forlod DD. K. HH. Svendborg.