Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-11-16
Tanker. ved Løvfaldet. Saa gaaer det til med Tidens Eiendomme. Hvad Varigt er, see Warighedens Løv Vi grønnes; men, naar et Minut er omme, Saa falmer vi og raadner i vort Støv. Den Tanke faldt mig ind, nu Løvene affalder. Og Tanken haaber jeg man ei unyttig kalder. Beprydet Eng! Udpyntet Mark og Skove, Er Tiden nu, at J skal klædes af J alt vi dog maa Skabermanden love Men, tænk, hvor du betragtet, hvad han gav. Nr. 726 R. Et Græs=Straa i sin Pragt, betragtet ret og nøye, Kan Tanken løfte op, og Sindet ret fornøye. Du Stærke, som paa Aar og Dage stoler, Betragt dig nu, nu falder Løvene. Du Svage, som maa drikke Mallurt=Skaaler, Glæd dig, du snart kan see Omskiftelse. Du Stolte, du hvis Liv, alene er at braske, See dog nu, hvad du er. Du er kun Løv og Aske. Du Karrige, som nænder knap at æde. Du Gierrige, som aldrig kan faae nok Du Hykler, som i Falskhed finder Glæde. Du Lumske, som gaaer med i Venne=Flok, Du Æreskiender, see, J og engang skal falme. Hvor vil J finde Trøst udi den sidste Qvalme? Du Aagerkarl, som Fattige undsuger. Du, som har Gift i dine Honning=Ord, Du Mægtige, som kun din Magt misbruger, Betænker, J er Løv, og bliver Jord, Du Æresyge, som dig sniger høit i Veiret, Ved krumme Veie til. Du boer jo dog i Leeret. J Spillere, som daglig spilder Tiden, J Drankere, hvor kan J tænke ret? Selvkloge, og din Kundskab er kun liden. Naturalist, din Bygning er kun slet: Ja J Fritænkere, sig mig, hvad er Jer Tanke? Som Løv J viisne skal, og evig Skam opsanke. End du, som er optændt af Lefle=Lue, Som bærer paa et saa besmittet Kar, Hvor maa du ei ved Livets Løvfald grue, Som Stubben du staaer nogen, blot og bar. Hvor vil du finde Skiul, som Raden kan bedække? O Daare! lad dig dog fra Daarlighed afskrække. Du, som en Arm i Støvet plat nedtræder, Som Uret giør, og trodser end dertil. Du Hadefuld, som styrter, og dig glæder. Den Artue tang, men Himlen tale vil 727 R. R. Stoel ikke paa dit Løv. Den mørke Dal os jevner, Og du da faaer din Løn, naar Hevnens Herre hevner. Som Strømmen gaaer, saa gaaer og vore Dage Vor Tid er kun et Vaar og Efteraar. Vi blomstrer kort. Vi snart maa Afskeed tage. Alt Kiød er Høe. Og Lov snart Ende faaer. Vel den, som tænker paa Han her kun Blade, eyer, Han Evigheden ret i Tiden overveyer. Ædle Handlinger. Der findes vel ædelmodige Givere, som have givet store og større Summer til Kirker, Skoler og andre nyttige Stiftelser, men med saa megen Viisdom indrettet til at see sin ædelmodige Hensigt opfyldt, vides neppe saadant Exempel, som efterfølgende Hr. Justitz=Raad Bagers Legatum. Hvad gavner det, at efterlade sig et stort Navn, naar vor gode Hensigt ikke kan opnaaes, – og hvor sielden naaes den ved sædvanlige Legata, Ofte er den fromme Legator neppe hensovet, for hans Gavmildhed ansees som et Rov for enhver, der kan give sine Trækker Skin af Lovens Efterlevelse : og under denne Maske gaae i denne Verden saa mange herlige Stiftelsers Capitaler til Grunde. Denne Ædle, om hvis Gavmildhed man i Dag vil underrette Læserne, har viselig forebygget dette, og vor Landsfader har med Kongelig Velbehag stadfæstet hans Villie. - Denne retskafne ædle Mand, som ved saa mange ædle Handlinger iblandt os har gjort sig udødelig, har foruden andre Testammentariske Dispositioner legeret 21000 Rigsdaler saaledes, at de bestandig skal blive staaendes mod første Prioritet til 3 en fierdendeel Procent i Juulschous Gods, og Renterne deraf saaledes aarlig uddeeles: 1) Liqvideres heraf aarlig 103 Rdlr. til April Qvartal Skattens Eftergivelse for alle Juulschous Godses Bønder, og Møllere. Derimod skal Gaardmændene for denne Ef Nr. 728 Rdlr. tergivelse, være forbundne, uden Betaling at græsse for hver Huusmand, 3 Faar og 2 Giæs med deres Grøde, samt Refsvindinge frit græsse 2 Køer for sin Skoleholder. 2) Uddeeles Aarlig 30 Rdlr. til de Bønder paa Juul skovs Gods, som have de fleeste Børn, fra 8 til 2 Rdlr. efter som de have ringere Mængde, hvilket hver nyder i 3 Aar, da andre træde i deres Sted, indtil Touren igien naaer de første. Men naar nogen har 7 Børn og derover, da nyder han Gaven i 4 Aar. Bønderne maae selv Afdrage denne Hielp, i deres Skatters Erleggelse. 3) Nyder herefter af disse Renter Præsten i Kullerup, Aarlig 40, samt Degnen og Skoleholderen hver 15 Rigsdalers Tillæg til Børne=Opdragelse, hvorimod i det mindste 2 Børn frit skal undervises i Regning og Skriven. 4) Skal hvert Aar betales til 2de Deposituri naar de reise til Akademiet, hver 500 Rdlr. 5) De øvrige 370 Rdlr. uddeeles deels til fattige Enker af Middelstanden, deels til fattige skikkelige og skrøbelige Jomfruer, som ikke have Førlighed til at tiene, saaledes, at hver kan faae fra 10 til 40 Rdlr. Aarlig. 6) De endelig overskydende 9 Rdlr. 3 Mk. nyder Bogholderen for sin Umage med Distributsen.