JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
hvor den største Passage falder fra Nørre Jylland, til Hertugdømmet Slesvig og Holsteen, med Stald Stude, Heste og andre Kreature, samt for 3de store Landeveie førende fra bemeldte nørre Jylland til Ribe og det Holsteenske. Dens Bygninger bestaaer af 21 Fag Grundmuur indrettet til Sruer, Giestekamre Kiøkken, og Bryggers alt til en honet Familie, 14 Fag Ege Bindingsværk og Muur til Lade, 11 Fag Eege dito Koe og Hestestald, Faarestie Skiærelse og Karlekammer, 11 Fag dito Giestestald med Giennemkiørsel alt nyt og 4 Aar. siden opført, samt forsikkret i Brandcassen for 1740 Rdlr. foruden den nye Giestestald, der ei endnu er bleven forsikkret. Den har Eiendomme til 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 og en halv Alb. Hartkorn HovedgaardsTaxt, frie for alle Kongelige Contributioner, og contribuabelt Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. Til Gaarden er en stor Tørvemose, hvoraf kan haves den fornødne Brændsel, og desuden sælges betydelig uden at samme kan savnes i Fremtiden. Gaardens dette Aar velvoxne og allerede høstede Korn, er efter Udsæd 12 Tdr. Rug, 1 Td. 4 Skpr. Byg, 6 Tdr. Boghvede og 9 Tor Havre, hvilken Udsæd ei er uden det halve af hvad der kan blive naar Gaarden er for sin fulde Sæd. Sedvanlig avles 50 a 60 Læs Høe. Markerne ere almindelig gode, der holdes paa Græs og Foder 4 Bester, 14 Køer og 50 til 60 Faar, foruden Opdræt. Gaarden selv er behagelig situeret, og har god Fiskerie i Konge=Aaen for sine Grunde. Jblandt Conditionerne nævnes især denne, at Gaarden med sin indbiergede Avl strax kan tiltrædes, paa de Værelser nær, som Eieren fori Vinter for sig og Familie forbeholder sig. Naar Gaarden er solgt, sælges endeel Jnd og Udboe, hvoriblandt den havende Besætning af Heste, Køer og Faar. a. Conditionerne kan nærmere erfares hos Eieren paa Gaarden og Hr. Kiøbmand Kammel, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de 2 Julii 1795, som er læst ved Byetinget her den 24de Dito, og i Stedets høie OberRet den 19de August sidst, er det mig tilladt, som Skifteforvalter efter her i Byen ved Døden afgangne Kiøbmand og Proprietair til Sønder Holmgaard Niels Rindom, ved Proclama sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i disse Aviser, 3de Gange efter hinanden, at indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Kiøbmand og Proprietair Niels Rindom, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; thi indkaldes herved alle og enhver som i nogen Maade maatte have noget at fordre efter bemeldte Rindom, det være sig fra hans Sædegaard og Godses=Administration, eller i andre Maader, at melde sig i rette Tide med gyldige Beviser derom, hos mig som Skifteforvalter, og saaledes for Skade at tage sig vare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
Her hos erindres ogsaa enhver, som til fornævnte afdøde Mand var noget skyldig, at afbetale samme til Boet til de ved Jncassererens Regninger bestemmende Tider, da de ellers paa drager dem selv Uleilighed og Bekostninger. Ringkiøbing, den 10de Septbr. 1795. S. Borck. Byefoged. For at forsyne Landet med Mængden af gode Frugttræe=Arter, og derved at befordre sammes almeennyttige Plantnings Udbredelse. blandt Landalmuen: er efter Hans Kongelige Majestæts Allerhøieste befaling, her ved Oben se Kiøbsted udi Aaret 1789 anlagt en Frugttræe, Planteskole, hvorudi indeværende Aar 1795 og fremdeles aarlig skal befindes et Antal af 2 a 3000 Stykker forædlede gode Sorter Frugttræer, som for billig Betaling overlades til enhver Lysthavende, i og uden for Landet, som maatte forlange samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
Da bemeldte Kongelige Træe=Planteskole, nu er i den Stand, at deraf i tilstundende Efteraar og fremdeles aarlig kan leveres endog fleere end det allerhøist befalede Antal, af Høi Halv og Lavstammede forædlede gode Sorter, Frugttræer, hvorover trykte Fortegnelser kan erholdes; saa bekiendtgiøres saadant til enhvers behagelige Underretning og tillige: at samme Frugttræer overlades imod promt Betaling, fra 16 til 32 Skilling a Stykket, naar ikke udseges og forlanges enkelte Træer af særdeles Alder og Størrelse, da Priserne i saa Fald derefter lidet forhøies.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
Dersom nogen uden speciel Benævnelse allene maatte forlange et vist Antal Æble, Pære, Kirsebær eller Blomme Træer, da ville de tillige behage at melde, hvad enten de ønske si Træerne Høie Halv eller Lavstammede, af tidlig eller sildige Frugt Sorter, til Bord eller anden Brug; da derefter skal blive gjort Valg til enhvers Nytte og Fornøielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
De som maatte forlange nogle af bemeldte Frugttræer, ville desangaaende behagelig henvende sig (eller skriftlig Portofrie indsende deres Fortegnelser) til mig eller Collega Hr. Slots. forvalter Holm, der snarest mulig skal blive besvaret, om forlangte Frugttræe=Sorter saaledes kan bekommes eller ikke, samt underrettet om Tid og Maade paa hvilke samme kan afhentes og befordres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
Paa enhver af Frugttræe Sorterne skal følge Nummer og Fortegnelse tillige med Regning samt en trykt Attest der melder Træernes Antal og til hvad Priis at samme ere modtagne; hvilken Arrest behagelig undertegnes af Vedkommende selv eller Fuldmægtig og ligeledes Portofrie indsendes tilligemed Betalingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
J øvrigt tiener til behagelig Underretning at samtlige Træe=Stammer blive fra Kiærner, af opelsket og derefter forædlede med gode og frugthareste Frugttræe=Arter, i den frie Luft og en passende Jordbund, der ikke tilberedes med megen Giødning, og dets formedelst (som Erfaring viser) villig voxe og bringe Frugter i en hver anden Beliggenhed og nogenlunde frugtbar Jordart. Endvidere bekiendtgiøres: at der tillige udi samme Træe=Planteskole er gjort Begyndelse med at opelske andre nyttige Træe= og Busk Arter, tienlig til Veie, ved Giærder og levende Hægns Plantning; nemlig: Ahorn, Birk, vilde Castanier, Elm, Lind, Valdnødtræer og nogle fremmede Poppel og Vidie Arter, Barbarlser og enkelte blomstrende Rose=Eglanteria, hvilke tvende Slags (plantet mellem hinanden) ere de beste og meest fortrinligste til levende Hægns Plantning, hvorom enhver Lysthavende ved Øiesyn i Planteskolen fuldkommen kan blive forsikret. Af samme, saa og Ahorn Træe Planter med flere Slags, ere alt nogle Tusinde i tilstundende Efteraar til meget billige Priser H. Müller. at bekomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-18
Odense, den 19 Aug. Kongel. Hauge=Inspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Forordning. Under 28de August d. A. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet følgende Forordning Da intet er Os meere magt paaliggende. end at haandthæve den borgerlige Sikkerhed, og beskierme enhver af Vore kiere og troe Undersaatter i sammes ukrænkede Nydelse; Saa have Vi, i at bestemme de Forholdsregler, hvilke Kiøbenhavns Magistrat bør lagt tage og følge i dens Embedsførelse, ikke kunnet forbigaae en saa vigtig Gienstand. De Øvrigheds Pligter, som i denne Henseende paaligge bemeldte Magistrat, have Vi foreskrevet i den 165 af dens Jnstrux, under Dags Dato, hvis Jndhold er følgende: J Tilfælde af Opløb, skal Magistraten, naar samme ikke strax af Politiet kan stilles, men overordentlige Tvangsmidler maae anvendes, for at tilveiebringe Orden og Rolighed, indfinde sig paa Raadstuen, og der forblive samlet for at kunne være Politiemester og Stadshauptmanden behielpelig med Raad og Daad, i Hensigt til de Forholdsregler, som efter Omstændighederne, kunne eragtes fornødne, til at betrygge Borgersikkerheden. Dersom Opløbet skulle bære Kiendetegn, af overlagt Sammenrottelse eller Stempling, da skal Overpræsidenten tilligemed to af Magtstratens Lemmer, som dertil af ham udnævnes, begive sig til det Sted, hvor saadan ulovlig Folkeforsamling er, og der, i Vort Navn, forkynde da Tilstædeværende, at enhver, der vil være anseet som god Borger og Vor troe Undersaat, strax skal forføle sig derfra, og gaae roelig til sit Hiem, samt at de, der ikke adlyde denne Formanning, maa tilskrive dem selv den Uheld som rammer dem, naar Vi sættes i den bedrøvelige Nødvendighed, at haandhæve den offentlige Sikkerhed, med væbnet Haand, imod Oprørere og Voldsmænd; hvilke da maae falde og ligge paa deres Gierninger." Ved saadan Leighed, skulle Magistratens Lemmer, paa det at de kunde være kiendte og agtede af enhver, bære Vort Navn, med Krone, hæftet paa Brystet, i et grønt Baand. J øvrigt følger det af sig selv, at det er en væsentlig Pligt for Magistraten, at bidrage til, paa alle muelige Maader at afværge, og dempe saadanne Optrin, hvorved Medborgere udsættes for Fare og Skræk."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Ved at kundgiøre dette vort Bud til Magistraten angaaende dens Embeds Myndighed, og Pligter, i foranførste Tilfælde, ville Vi tillige paa det alvorligste have indskierpet til almindelig Efterlevelse, Vore kongelige Bekiendtgiørelser, under 5te April 1793 og 9de August 1794, og herved igientage Vor landsfaderlige Advarsel, at alle Uvedkommende holde sig fra det Sted, hvor der er Uorden og Opløb. 2 øvrigt ville Vi, at de, der befindes at giøre sig skyldige i saadanne Forbrydelser, ved hvilke den almindelige Rolighed forstyrres, skalle dømmes og straffes efter Lovens Strenghed; ligesom Vii og herved befale, at enhver, ved deslige Leiligheder, skal vise Magistraten og Politimester (der af Os ere bemyndiged til at vedligeholde Orden og hemme Voldsomheder) den Agtelse og Lydighed, som deres Embeder medføre. Skulle nogen forhaane disse Øvrighedsmænd, eller bruge Trudsler imod dem, imedens de forrette deres Embeder, da skal han straffes med at arbeide i Forbedringshuuset, Slaveriet eller Raspehuuset, fra 2 til 6 Aar, efter Sagens Beskaffenhed og Fornærmelsens Grad, og dersom nogen skulle driste sig til at forgribe sig paa deres Personer, da skal en saadan Forbryder dømmes til, at arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Noget om de franske Ministre i Aaret 1792. (See No. 37 og 38.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Ministerne ankom til den bestemte Tid, de tvistede, om de skulde afsende Brevet, og besluttede tilsidst, at det vilde være bedre personlig at begive sig hen til Kongen og tale med ham. Ved denne Udve forlod man det Middel, hvorpaa Sagen egentlig kom an; der lader sig ikke tale med saamegen Fynd, som skrive, naar man har at bestille med en Person, som formedelst sin Rang og Sedvane bliver af alle begegnet med stor Agtelse. Man blev eenig om at hente Lacoste, der ikke var tilstede, eller i det mindste overtale ham til at giøre fælleds Sag med de andre; men neppe vare de forsamlede, førend der kom et Bud fra Kongen, og bragde Duranthon den befaling, at han strax og allene skulde komme op paa Slottet. Claviere og Roland sagde til ham, at de ville bie i Cancelliet, indtil han kom tilbage. De vare den ikke ret længe, førend de faae Duranthon komme stiltiende, med et langt Ansigt og en forstilt Mine af Bedrøvelse, og fremtage af sine Lommer en, kongelig befaling til de to andre. Kom kun frem med den, sagde Reland, jeg seer nu, at vor Nølen har berøvet os den Fordeel, at spille først ud." Det var virkelig deres Afskeed. Nu er jeg da og afsat, sagde Rolland til mig, i det jeg traadte ind. - Jeg haaber, at du har fortient det bedre end nogen anden svarede jeg, men nu skulde du ikke bie, indtil Kongen bekiendtgiør det for Nationalforsamlingen, og efterdi han ikke har benyttet sig af den i dito Brev givne Lære, saa maa man ved en offentlig Bekiendtgiørelse søge at giøre den nyttigt for Publikum, intet kan være meere passende til det Mod, der udfordredes til at skrive et saadant Brev, end den Dristighed at sende Nationalforsamlingen en Afskrivt deraf, den vil, naar den erfarer din Afskeed, deraf see, hvorfor du er bleven afskediget. Denne Tanke behagede min Mand meget; han iværksatte den, og, som bekiendt er, er klærede Forsamlingen paa en for de tre Ministre *) ærefuld Maade, at de toge Nationens Bedrøvelse med sig, og den gav Brevet det tydeligste bifald, ved at forordne dets Tryk og Omsendelse i alle Departementer. Jeg er overbeviist om, og holder det for beviist af de følgende Begivenheder, at dette Brev har virket meget til at aabne Øinene paa de Franske. Med saa megen Fynd forestillede han deri, hvad Kongen skulde giøre allene i Hensigt til sin egen Jnteresse, at Tilsidesættelsen af dette Raad neppe kunde tilskrives nogen anden Aarsag, end ) Servan, Claviere og Rolland. hans fast besluttede Gienstridighed imod Constitutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Naar jeg betænker, at Pache var i Re lands Cabinet, da vi læste Udkastet til dette Brev, og at han fandt dette Forehavende meget dristigt, naar jeg betænker, hvor ofte det te Menneske har været Vidne til vor Enthusiasme for Frieheden og til vor Iver i dens Tieneste, og jeg nu seer ham i Spidsen for den vilkaarlige Magt, der undertrykker og forfølger os som Republikens Fiender, saa spørger jeg mig selv, om jeg vaager, og om den Drøm, som jeg nu drømmer, ikke vil endes med denne skændige Hyklers Henrettelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
J Julii Maaned, da Sagernes Tilstand, var høist betænkelig, formedelst Hoffets Troløshed, de fremmede Troppers Nærmelse og Nationalforsamlingens Svaghed, pønsede vi paa, hvorhen den truede Friehed kunde tage sin Tilflugt. Vi talede ofte med Barbaroux, og Servan, om de sydlige Provintsers fortrefselige Stemning, om Departementernes Virksomhed i denne Deel af Frankerig, og om disse Landes beqvemme Beliggenhed til at oprette en Republik, ifald Hoffet skulde vorde Sejer. herre i Parts og i Norden, og undertvinge den Deel. Vi toge Landkortene for os vi aftegnede Demarcationslinier; Servan studerede de militairiske Posteringer, man beregne de de Troppers Antal, der kunde stilles i Marken; man undersøgde, paa hvilke Naturprodukter, man kunde giøre vis Regning, og hvorledes de skulde fordeeles; enhver nævnde de Steder eller de Personer, paa hvis bistand man kunde forlade sig, og yttrede ofte, at efter en Revolution, der har opvakt et saa stort Haab, maatte man ikke paa nye vende tilbage til Slaverie, men forsøge Alt, for etsteds at stifte en Republik. Det skal være vor Udslugt, sagde Barbaroux, om de Marseillaner, som jeg har fulgt herhid, ikke blive tilbørligen understyttede af Pariserne i at undertvinge Hoffet, jeg haaber imidlertid, at det skal lykkes dem, og at vi faae en Convent, der vil udgiøre een Republik af heele Frankerig." Vi sluttede heraf, uden at han forklarede sig videre, at en Opstand maatte være nær forhaanden, og den syntes undgaaelig, efterdi Hof set gjorde Tilrustninger, som forkyndte Undertvingelses Hensigter. Man vil sige, at det skeete ikkun til dets Forsvar; men den Tanke om et Angreb skulde ikke være ret faldet nogen ind, eller være fattet af Folket, naar Kongen, oprigtig havde ladet Constitutionen fuldbyrde; thi selv de ivrigste Republikanere, endskiønt de meget vel indsaae Feilene i denne Constitution, vilde dog for det nærværende Øieblik ikke have andet end den, og ventede sammes Forbedring, af Tid og Erfaring. Om Trykkefriheden imod M. J. Chenier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Det Forslag, som den Deputerede Joseph Marie Chenier gjorde i Conventen den 1ste Mai d. A., til et Dekret, der indskrænkede Trykkefriheden, ligesom i Robespierres Tid, frembragde adskillige Skrifter, der bestrede hans Mening, og forsegtede Trykkefriheden. Deres Forfattere vare De la Harpe, La Cretelle den yngre, Freron Morellet, hvilken sidste har skrevet i en spøgende Tone, som følgende Stykker udviise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Det bliver nu snart som og tredive Aar, siden jeg skrev en Traktat om Trykkefriheden, hvoraf jeg siden har udgivet den vigtigste Deel, den nemlig, hvori jeg forsvarede Frihed til at skrive og lade trykke over Administrations= og Regieringssager efter Godbefindende."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Da jeg foret og mig dette Arbeide, kunde jeg opofte mig ganske til det uden Adspredelse, - thi jeg saa fangen i Bastillen. Jeg havde skrevet nogle Løjer i den paarisiske Smag, og iblandt dem var et Stykke stilet imod en drammatisk Digter, der, ligesom nu J. M. Chenier, havde foretaget sig at stemme Theatret efter Regieringens Hensigter, i det han søgde at giøre Philosophien og de Philosopher, som forvolde den da værende Velfærds Commission nogen Urøe, forhadte og latterlige paa Skuepladsen. Man tillod mig at forsvare mine Venner, Diderot, de Alembert, Helvetius, og at giøre mig saa lystig over Paligsot, som jeg vilde; Men jeg havde i min Pamphlet, endskiønt ikkun løseligen, berørt en stor Dame der var en Veninde af en stor Minister, og for denne Letsindighed maatte jeg bøde med to Maaneders Fængsel." Jeg bør ikke dølge, omendskiønt det jeg nu vil sige, bliver til Ære for Tyrannen Choiseul og Tyrannen Sartine. Jeg havde et godt Værelse, nød en sund Luft, fik rigelig og god Føde, og bekom saa mange Bøger, saa meget Papiir og Blek, som jeg vilde have Vel har jeg siden oplevet den Tid, da i den u byre Mængde Bastiller, der kom i Brug i minsSted, disse Behageligheder just ikke i den Grad, forefandtes, og at Friehedens Fængsler bleve ved Halm, Lænker og deslige lidt vanskabte, dog man kan jo ikke have Alting." Her udarbeidede han nu ganske uforstyrret sin Traktat, hvori han undersøgde og giendrev alle optænkelige Jndvendinger imod hans Livtheorie, en uindskrænket Trykkefrihed. Daman gav ham sin Friehed igien, lod man ham ubehindret tage sin Traktat med sig Gud unde hille Tranner Fred! Dog kunde den Lemfældighed, hvormed de have behandlet mig, nu blive mig skadelig; thi de have gjort mig vanartet. Meninger, som man i Eensomhed udtænker og overlegger, pleie at slaae dybe Rødder; man beholder en sværmerisk Paastaaenhed i de Sætninger, som manda har antaget; og siden jeg har udarbeidet en Traktat over Trykkefriheden i et af Bastillens Taarne, bliver jeg næsten rasende, naar jeg hører, at man taler om at handle i mindste Maade imod mit Livstudium. Men noget saadant vederfores mig i Forgaars, da jeg i en Journal læste en Jndberetning af Chenier, hvori han giør det Forslag til Conventen, at fordømme de Skribentere, som søge at forkleine National-Conventen, til Bortførelse, og saaledes beslutte Trykkefrihedens Tilintet. giørelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Efterat jeg var kommen til mig selv igien af min første Forskrækkelse, raabde jeg: Hvorledes! Bag Mure, Laase og Vindebroer har jeg i Bastillen ubehindret kundet skrive en Traktat over Trykkefriheden; jeg og mine Medbrødre Philosopherne, have under den gamle, saa meget udskregne, Regiering, og under beskyttelse af en virkelig, endskiønt forborgen Tolerants, kundet meere end engang yttre vore Grundsætninger, uden at paadrage os derved nogen Uleilighed; og jeg skulde nu opleve, at, under Frihedens Herredømme og en væsentlig demokratisk Constitution een af Folkets Repræsentantere paa Talerstolen i National-Conventen kommer frem med et Forslag til en Anordning, der bliver den meest undertrykkende af Alt hvad i en politisk Stat er foreslaaet, en sand Majestætslov, skrækkeligere end alle de vi kiende fra Tiberins's og Neros Tider, Nr.,man bringe mig heller tilbage i mit forrige, Fængsel, Her bliver han afbrudt af en Ven, der stiller ham tilfreds, og giver ham den Forsikkring, at denne i Overilelse dekreteerte Forordning er umuelig at iværksætte, formedelst Gemytternes nærværende Stemning og Sagernes Tilstand. Skrækkens og Undertrykkelsens System kan efter hans Mening ikke komme op paa nye. De veed, siger han, at man ikke faaer Kopperne to Gange, og erfarne Læger paastaae det samme og Pesten. Denne Pest have vi nu havt fra 2den September 1792 til 9de Thermidor (27de Julii ) 1794, troe altsaa nu, at vi have ikke meere nødig at frygte for den. Forfatteren begynder derpaa atter i en spøgen. de Tone, giør Frygtsomheden hos den, som aflagde Jndberetningen, latterlig, og slutte med denne Tiltale. Betænk dog, Joseph Chenier, hvor slet det er handlet af eder, at opkaste eder til Dommer i eders egen Sag, og efterdi J frygte for dem, som dadle eders Jndberetninger, og bedømme skarp eders patriotiske Sørgespil, saa vil J udvirke en Forordning, der bestemmer Bortførelse for en stakkels Skribent, der kunde have tilladt sig een af begge Friheder i mod eder. Skulde J, i Constantinopel fødte Sultan Chenier, ogsaa have derfra bragt herover Osmannernes Sæder, og med dem være af den Mening, at for at regiere maa man qvæle sine Brødre, Ulykkelig Hendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Sidstafvigte 22de August om Eftermiddagen har en Gallease af Aalborg havt den Uheld paa Hiemreisen fra Christiania, at synke midt i Søen, omtrent 8 Mile Norden for Skagen; hele Ladningen med alt hvad den førte blev forliist og intet reddet, uden allene Mandskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Paa Skibet var 5 Passagerer, en Præst fra Thy samt Kone og Barn, en Kiøbmandskone med sin Datter i 3die Aar, tilligemed Skipperen og 2 Mand; disse reddede Livet, dog ikke uden med allerstørste Besværlighed i Skibsbaaden. Efterat de over 30 Timer uden Proviant havde drevet om paa Havet og ofte været i yderste Livsfare, kom de omsider i en meget ynkelig og kummerlig Tilstand til Lands, omtrent halvanden Miil fra Asdahl, derhen toge Passagererne deres Tilflugt, og sandt sammesteds ædle og retskafne Menneskevenner, der beviiste dem megen Venlighed, laante dem ei allene Huus, men endog antage sig dem med fornøden Pleie, og forsynede dem med alt hvad de behøvede til deres videre Afreise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Bekiendtgiørelser. Auction bliver holdt paa Raadhuuset i Horg sens den 19de October førstkommende og følgende Dage, over indleveret Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern, Porcelain, Glas og Steentøi, Commoder, Speile, Skilderier, Borde, Stole, Kanapeer, Chatoller, Skabe, Kister, Kufferter, Skrine, Sænge og Gangklæder, Dækketøi, Gardiner, Galanterie, og Alen=Kram, hvoriblandt: Klæde, Tafter, Lærreder, Flor og Baand, med meere; Uhre, musikalske Jnstrumenter, Bøger i af skillige Sprog og Videnskaber, Bringtøi til 2de og fleere Hester, med og uden Beslag, Ridetøi, Træekar, og andre Huusholdnings samt GaardsRedskaber. Varene ere deels ganske nye, deels brugte. De fra Landet, som ønske noget bortsolgt, behage at indsende mig deres Opskrift, inden den 11te October, men Godset modtages først 2de Dage før Auctionen, da det afleveres ved Raadhuuset. Horsens, den 24de September 1795. Bagger. Procurator.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-25
Auction. Fredagen den 27de Novenber førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver Auction i afg. Niels Rindoms Stervboes Gaard, i Ringkiøbing, over den ham tilhørende Hovedgaard, Sønder=Holmgaard, i Bølling Herred i Lem Sogn, 1 a 1 1/2 Miil fra Ringkiøbing beliggende, den er i god Stand, og dens Eiendomme Hovedgaards Tart omtrent 30 Tdr. Hartkorn; saa og bemelte Lem Sogns Kirke, med Kalds Rettighed, Hartkorn 31 Tdr. Dito Sogns Konge=Tiende 33 Tdr. Naboe Sognet Ølstrup Konge Tiende omtrænt 10 Tdr.,der udgiør henved 450 Tønder Tiende ydende Hartkorn, efter enkelt Tiende beregnet. Samt bemelte Holmgaards Bøndergods, i Lem og omliggende Sogne, noget over 200 Tdr. Hartkorn; Gammel Mølle og Nye Mølle, i samme Lem Sogn, omtrænt 8 Tdr. Hartkorn, deels Hovedgaards=Taxt, og som svarer 30 Td. Rugmeel i Afgivt aarlig. Alt dette sælges ved bemeldte Auction til de Høistbydende, enten Alt eller endeel deraf samlet, eller og hver forsig, ligesom de Lysthavende helst vil have det, og kan tiltrædes til næste 1ste Maji, paa meget billige Konditioner, der og forinden er at see, hos Hr. Birkedommer Grønlund til Woldberg. Udskiftningen er for det meeste bekostet over ald Godset, og Hovedgaarden bedrives nesten alt ved Hoverie. Den afdødes Arvinger have ogsaa ansøgt, og erholdet Haab om at faae, allernaadigst Bevilling paa Hovedgaardens Skattefriehed, uagtet Godset sælges derfra, hvoraf da ogsaa disse agte at benytte sig. Thi indbydes alle, baade enhver af Godsets Beboere, og andre Lysthavende, at møde bemeldte Tid og Sted. Ringkiøbing den 23 September 1795. H. Bork.