JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Julefesten. Høit udi Gudernes hvælvede Sal. Stjernerne tindre saa vilde, Snekongen raader i Eng og i Dal, Dræber de Smaablomster milde, Bølgerne rulle saa tungt under Js, Stiernen dem ikke kan finde, Klipperne gjalde ved Kæmpernes Priis, Blodige Bække kun rinde. Stjernerne blinke paa lysere Grund Hisset i Sommerens Rige, Blomsten sig aabner i Midnattens Stand. Himlen sig aabner tillige; Kærlig fra Skyen nedtoner en Røst, Ei er det rullende Torden, Sallige Aander forkynde med Lyst: Freden skal bygge paa Jorden. Tiderne led, paa den hellige Dag Toned i dybeste Norden. Gud har i Mennesket fundet Behag, Freden skal bygge paa Jorden. Hjertet ei følte hvad Læberne kvad Høit om den store Forsoner, Brødre sig tvætted i blodige Bad Midt under Lovsangens Toner. Fredfælle Drotter har Vaabnenes Brag Blidelig stillet i Norden, Glade vi fjunge paa festlige Dag: Freden skal bygge paa Jorden; Maa end de Lande i Syd og i Vest Skælve for Menneskers Torden, Kærlig skal Sangen paa hellige FestToue hos Brødre i Norden. End er ei kommet den lislige Vaar, Saga har spaaet: den kommer. Aldrig hun sveg, og de løbende Aar Hente den herlige Sommer; Noreg og Gautur og Dana, de Tre Eie een Moder tilsammen, Hende skal Fremtiden jublende se Favne de Trende med Gammen. Da skal og Goternes kraftige Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Atter i Norden genfødes, Blomsten skal vinde sig kærlig om Staal, Klippen af Solen opglodes: Jkke da mægter vel Syd eller VestGotalands Kæmpe at fælde, Mindes han Julens den hellige Fest Staar han som Nordurlands Fielde. Mærker den Tale, J Mænd udi Nord! Føler dens Dybde, J Kvinder! Priser paa Festen i jublende Kor Ham, om hvis Fødsel den minder, Tolker, J Præster, hans Lære med Vægt Ren paa de hellige Stæder! Da skal i Norden opvokse en Slægt, Dygtig til Held og til Hæder. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Mose- Syvende Aargang. No. 25. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 2 Januarii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Jndbydelse til et Understøttelsesselskab for uformuende Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Hovedformaalet for det Selskab, til hvis Stiftelse jeg udbeder mig mine Landsmænds Bistand, skal være det: at understøtte trængende Studerende, der med Vidnesbyrd fra Universitetets offentlige Lærere godtgjøre, at ikke Mangel paa Flid eller Talent, men de fornodne Penge afholde dem fra at tage deres Embedsexammen, med en Sum af 150 til 200 Rdlr., eller saa meget, som der omtrent udfordres for dem til at leve fri for Næringssorg saa længe de læse til denne Examen. Med en aarlig Jndtægt af 1000 Rdlr. bliver det altsaa mueligt for Selskabet, at hielpe 4 til 5 Studerende hvert Aar. Vist nok kunne dets Medlemmer ikke vente her at nyde nogen sandselig Fornøielse for deres Penge, som i andre Selskaber, hvis Øiemed kun er at tilfredsstille Sandselighedens Fordringer; men de ville derimod nyde en Glæde, som har sit Udspring og Sæde i Sielen selv, en Glæde, der bringer Mennesket Guddommen nærmere, og som grunder sig paa den Bevidsthed, at have fremmet værdige Videnskabsmænds Vel og opfyldt een af de helligste og sødeste af alle Pligter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Med Taknemmelighed har jeg ved andre Leiligheder erfaret, at min Røst ikke var en Steinme i Ørken, og at man har værdiget mine Vink, om just ikke altid Opmuntring, saa dog trøstende Opmærksomhed. Ogsaa denne Gang haabet jeg, ikke at have talet forgjeves. Kan den Sæd, jeg her stroer, spire og blive til en haabefuld Pode, da skal jeg ansee denne Jdrætfor een af de hæderligste i mit Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
De, som ønske at indtræde i dette Selskab, behage at lade deres Navne og Bopæle, saavelsom det, de ere villige at bidrage, antegne hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Kirkemusik. At Musiken har en uimodstaaelig Kraft til at opvække de ædelste Følelser, kan vel ingen nægte; hvor meget bidrager ikke Orgelets skiønne Toner i Templerne dertil, naar det behandles med den Langsomhed og Værdighed, som er egen for Samme, Kommer nu hertil, at Orgelet ledsages med blæsende Jnstrumenter, som i de sidste Helligdage har fundet Sted, saa kan det ikke andet end stemme Siælen til religiøse Betragtninger. Det var meget ønskeligt om saadan Jnstrumental Musik blev indført i alle Kirker paa Festdagene, især naar Præsten paa Prædikestolen lader istemme Lov fang. Sang fra Prædikestolen er i adskillige Kirker brugelig, ikke allene paa Festdagene, men ogsaa paa de andre Søndage. Marezoll var den første, der indførte den, og han fortiener Tak for at have vakt Opmærksomhed paa en Gienstand, der er en behagelig Afverling, og hvori alle tage Deel, da paa den Tid Menigheden just er samlet. Denne Skik er optagen med megen bifald, og selv Vor Regiering har ved Reskript af 18 Junii 1802 (see Collegial=Tidenden f. A. Pag. 688) gjort det til Lov for alle Kiøbstæder og Landsbyer i Siælland – snart vil den vist blive almindelig i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Anecdote om Riisbrigh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
(Meddeelt af en Præst i Jylland.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Ved inderlig Veemod læste jeg i de offentlige Tidender den ædle, dydige Riisbrigh's Død og ønskede mig Evne til at plante paa hans Grav en Blomst ham værdig. Men savnende denne, kan jeg dog, opfordret dertil af en uimodstaaelig Drif- og anlediget ved at læse Anecdoten i Skilderiets 7de Aargangs No. 4, ikke undlade at fortælle for gende Træk af ham: Og jeg i Foraaret 1794, efter i Forveien at have hørt hans Forelæsninger, Dagen før jeg skulde op til examen philosophicum, kom til den ærværdige Fader Riisbrigh for at yde ham mit skyldige Honorar, tog han imod mig med sin sædvanlige Tillid indgydende Blidhed og spurgde mig; om mine Forældre havde Raad til at betale, Paa mit Ja og min Bøn at modtage samme, svarede han: "Nei Monsieur T. De skal have Tak! Deres Faders Profession ligger nu og jeg veed, han har saare lidet at fortiene skeet om"Jeg ønsker Dem megen Lykke til Deres Examen imorgen!" Dette sagde han i en Tone, der, langt fra at krænke i mindste Maade, baade viste hans fine Pligtfølelse og forøgede min Høiagtelse for ham. Tillige tilbød han mig sin Tjeneste forden tilkommende Tid."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Handelen med Tornkul udvider sig efterhaanden i Jylland. Eieren af Borris, som ligger 4 Mile omtrent sydost for Ringkjøbing, har solgt adskillige hundrede Tønder tildeels til Egnene ved Lemvig og til Thye, som er en Vogn-Transport af 8, 10 Mile og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Natten til den 7 Decbr. afbrændte Grindsted Degnebolig i Hammer Sogn i Vensyssel. Degnen Svenstrup flygtede med Kone og 3 smaae Børn næsten nogne derfra og mistede Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
- Den 13 Decbr. afbrændte det halve Vaaningshuus af en Bondegaard i Faarup paa Morsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Den 19 Decbr. afbrændte Vaaningshuset af Fallitzgaarde Præstegaard ved Viborg. Præsten Hr. H. Hansen mistede foruden den ikke assurerede Jndboe, en betydelig Tiende Rug paa Lofterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
J Kirkeaaret 1809 ere i Fyens og Langelands Stift, Kopulerede 1089 Par. Fødte: af Mandkjøn 2198, af Qvindekjøn 1998, hertil uægte 549, er 4745. Døde: af Mandkjøn 1629, af Qvindekjøn 1535, er, 3164; altsaa 1581 flere Fødte end Døde. – Jblant de Fødte ere 23 Par Tvillinger, og iblant de Døde 214 dødfødte. - 1097 Børn af begge Kjøn ere døde i en Alder under 10 Aar. - Usædvanlig høiAlder have opnaaet: 408 en Alder fra 70 til 80 Aar; 236 en Alder fra 80 til 90 Aar; 40 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 3 en Alder over 100 Aar. - Pludselige Dødsfald. 3 af Mandkjønnet og 3 af Qvindekjønnet ere døde pludselig; en Mand funden død i en Skov. - Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 19 Mennesker ere druknede, deels paa Søen, deels i Aaer, deels i Tørvegrave, deels i Vandsteder og deels i Brønde, 2 Karle ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven; en Pige dræbt af en Lynstraale; en Pige funden død i en Sandgrav, som var styrtet ind over hende, 2 Matroser ihielfrosne; en Mand styrtet med en Hest og brækket sin Hals, en Kone ihielslaaet af en Hest, en Soldat dræbt ved at styrte af en Vogn; en Dreng falden nedfra en Bielke, og død faa Timer efter; et Barn qvalt ved et Stykke Brød, en Kone død, som i 26 Aar havde været idelig tappet for Vattersot, en Dreng dræbt ved en Engelsk Kugle. - Drabte: 6 Mennesker have skudt sig selv; 4 Mænd og et Fruentimmer have hængt sig; en Grenadeer ihiel stukket af en Matros. - Odense Kjøbstæd: Kopulerede 61 Par, Fødte: af Mandkjøn 82, af Qvindekjøn 72, hertil uægte 52, er 206. Døde: af Mandkjøn 98, af Qvindekjøn 106, er 204, altsaa 2 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Over=Admiralitets=Rets Domme afsagt i Slesvig den 6 Decbr. 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Sagen Kaperfører Christian Geertsen contra Skibscapitain Michael Hodge, førende Skibet Alexander. Priserettens Dom (hvorved Skib og Ladning er friegivet og Skipperen tillagt Erstatning for Opbringelsen 600 Rdlr.) bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 100 Rdlr. d. Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Sagen Skipper Peter Lovers, førende Skibet de twee Gebroeder, contra Kaperfører Jens Petersen Møller. Skipper Peter Lofvers bør (paa Grund af seenere erhvervet Søepas) for Jndstevnte Kaperfører Jens Petersen Møllers Tiltale frie at være, dog saaledes, at han betaler i Erstatning til bemelte Jndstevnte 500 Rdlr. dansk Courant, og Omkostninger for Over-Admiralitets Retten med 100 Rdlr. d. Cour. Nota. Ved Aalborg Priisret var Skib og Ladning condemmeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Korsøer, den 29de Decbr. En Convoy er i Dag passeret Beltet fra Syd til Nord. Den bestod af omtrent 134 Seilere, hvoriblandt vare 4 Orlogskibe, 2 Fregatter og 1 Brig. Med denne Convoy gik tillige med de 2 Orlogskibe, som i saalang Tid have ligget i Beltet, til Sals, saa at Sprogse=Beltet i Aften Kl. 5 1/2 er aldeles frit for fiendtlige Skibe, da alle ere af Sigte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Korsøer, den 31te Decbr. Krigskibet, som i Dag passerede Beltet, var en Fregat; den ligger nu med et Rangskib omtrent norden for Høl skov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Schlesvig, den 21 Decbr. J Forgaars, paa vor elskede Statholders Hr. høifyrstl. Durchl. Landgreve Carl af Hessens Fødselsdag, blev declareret Mariage imellem hans yngste Prindsessedatter Louise og Prindsen af Holstein Beck, hvori alle Tilstædeværende toge den varmeste Andeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Hr. Capitain A. Amundsen har solgt sin Bryggergaard paa Vandkonsten til Brygger Niels Hansen for 42,000 Rdlr. og igjen kjøbt Stadshauptmand og Ridder Hallanders Gaard i Kronprindsessegaden for 60000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Ved Allerhøieste Resolution er bestemt, at de tvende Overadmiralitets=Retter, som i nærværende Krigs Begyndelse bleve nedsatte i Slesvig og Christiania, herefter skulle være ophævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Udenlandske Efterretninger. J et af de sidste Numere af Moniteuren findes en comisk Oversættelsesfeil. J Anledning af den Østerrigske Keisers Reise til Presburg, hedder det i den Tydske Avis, at Keiserens General=Adjutant sad hos ham i Kareten (in der Kutsche). Dette giver den Franske Oversætter saaledes: Keiseren ledsagedes af Hr. Kutsche, hans General=Adjutant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
J Charleston har den gule Feber atter begyndt at yttre sig. Den 14 Oct. døde tre Mennesker deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Hertugen af Orleans har ægtet en Datter af Kong Ferdinand af Sicilien, og hans Søster den anden Søn af denne Konge. Hertugen af Orleans opholder sig i Palermo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Til Portsmouth ere to Skibe ankomme fra Vera Cruz med tre Millioner Piastre, og sammesteds fra vare to Linieskibe underveis til Cadix med tolv Millioner Piastre. Americas Sølvgruber kunne saaledes betragtes som en dobbelt Ulykke for Spanien. Først indførte de Ladhed og Dorskhed, hvorved denne iøvrigt saa stolte Nation efterhaanden sank saa dybt, nu yde de ny Tønder til den Krigslue, som ødelægger dette skjønne Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Det var Marquis Wellesley, der tilintetgjorde Anslaget, at styrte Juntaen i Sevilla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
De Engelske og Sicilianske Varer, der bleve confisquerede i Triest, anslaaes til 6 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Saaledes maa ogsaa Engelland, skjønt indirecte, betale Frankrige Brandskat i Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Keiser Napoleon skal have foræret Keiserinde Josephine saavel Slottet Malmaison som Slottet Leaken ved Brüssel, og foruden hendes bestemte Liv geding forlehnet hende 1 Million om Aaret af sin egen Casse. Til Spanien afgaae endnu 6000 Mand af den Franske Garde."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Der tales nu om Kronprindsen af Bayerns forestaaende Formæling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Landammannen i Schweiz har forbudet de oprørske Tyroler, og især deres Anførere, at indvandre i dette Land. Sandwirth Hofer, som man snart ansaae for omvendt, snart for død, lever endnu, men i Skjul, i Passeyerdalen. Man forsikkrer, at han, for at redde sit Liv, har maattet udstede den bekjendte Opfordring til Tyrolerne, og at hans Staldbrødre tvang ham dertil med Dolke paa Knipler. Det skjønne frugtbare Etschland ligner nu er Vende. De Franske holde hele Landeveien mellem Botzen, og Jnnspruck besat. Hele Strækningen er nu sikker for Reisende, og man anseer Oprøret i den sydlige Deel af Tyrol for tilendebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Den afsatte Konge af Sverrig skal i den senere Tid have været meget utaalmodig og melancholsk. Han er med sin hele Familie allerede afreist fra Gripsholm til Carlscrona, for derfra igjen at seile til den første Tydske Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Ogsaa i Sverrig hjemsendes nu de Franske Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Postgangen fra Sverrig til Finland og Rusland skulde d. 8 Dec. atter tage sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
J Augusti Maaned ankom til Gothenborg, 11, i Sext. 8 og 4 Oct. 14 Americanske Skibe. Stænderne have bestemt Kong Gustaf Adolphs Familie en aarlig Jndtægt af 30,000 Rdlr. Bco. Heraf skal Kongen have 10,000, Dronningen ligesaa meget, og Resten faae de Kongelige Børn. Disse tre Dele inddrages, ligesom Pensionisterne ved Døden afgaae. Renterne af deres i Riget forblivende Formue og Eiendomme ere ikke iberegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Den berømte Fourcroy er nylig død i Paris. Han blev jordet med al den Hæder, der tilkom en saa udmærket Lærd og Statsmand. De forskjellige Corps, hvis Medlem han var, hans Beslægtede og hans talrige Venner og Lærlinge fulgte ham til Graven. Da Ceremonien var tilende holdt Jean d'Angel, de Fontaines Thouret og Prony en Lovtale over ham. Frankrige har saaledes nogenlunde søgt at bøde paa den Uret, det har tilføiet Fourcros store Formand, den berømte Lavoisier, der, under Robespierres Tyrannie, faldt 1794 som et Offer for Guillotinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Fæstningen Gerona, (i Catalonien) der allerede over et Aar har været bloqueret og paa det strængeste beleiret, har nu endelig capituleret d. 10. Dec. efterat dens Garnison d. 7de havde gjort et heftigt, men frugtesløst Udfald. - Besætningen sendes som Krigsfanger til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Den 20 Dec. vidste man endnu ikke i Paris om Engellænderne ganske havde dømmet Viissingen, og man tilskrev Modbør denne Forsinkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Holland er endnu bestandig i stor Ængstelse for en forestaaende Forandring. Man troer der, at de Heste, der nylig afgik til Grændserne, ere bestemte til Hertugen af Jstriens Armee, der, saasnart Engellænderne aldeles have rømmet Walcheren, skal sætte sig i Bevægelse ad Holland tilDen 18de Dec. - to Dage efter Skilsmissen - aflagde Keiser Napoleon et Besøg hos Keiserinde Josephine i Malmaison. Monarken ankom der Kl. 4, spiste med Keiserinden og tog først derfra Kl. 9. om Aftenen. J Malmalson er det meget levende. Keiserinden er bestandig i sine Børns, Vicekongen af Jtaliens og Dronningen af Hollands Selskab. Allerede nogle Dage førend Skilsmissen skal hun have ladet sig forlyde med, at hun for sin svækkede Sundheds Skyld, vilde tilbringe Vinteren i Malmaison, fjerne fra Verdens Tummel. Som Ynder af Botaniken vil hun sysselsætte sig med de der anlagte Plantninger. - Keiseren finder et behagelig Selskab i Prindsesse Borghese, der beboer Lille Trianon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
General Gouverneuren i Zara og Commandanten i Dalmatien, Baron v. Maureilhan, har under d. 10 Nov. udstedt en Proclamation til Jndbyggerne, hvori han opfordrer dem til Lydighed og Underkastelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Fra Amsterdam skrives under d. 23 Dec. at Hertugen af Jstrien (Bessieres) ventes der med det første, og at der tales om et anseeligt Fransk Corps's Jndmarch i Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
De Berlinske Tidender ere opfyldte med Beskrivelser over Kongens og Dronningens Jndtog i Berlin. Høitidelighederne ved denne Leilighed vare af det sædvanlige Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Kongen af Sachsen er paa sin Hjemreise fra Paris d. 22 Dec. ankommen til Leipzig. J Frankfurt seer man en Statsforandring i Møde. Det hedder, at saavel denne Stad som Førstendømmet Hanau skal indlemmes i Kongeriget Vestphalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Fra Antwerpen til Breskens oprettes i største Hast en Telegraphlinie. Man troer, at den vil blive forlænget til Ostende og gaae igjennem Blankenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Efter de sidste officielle Beretninger fra Tyrol af 14 Dec. er fuldkommen Rolighed og Sikkerhed, igjen tilveiebragt i Egnen af Britzen og Botzen. Mange Anførere komme for at anraabe MilitairCommandanterne om Naade. De Jnsurgent Chefer, der havde reddet sig med Flugten, trak ig til Pusterthal, men ogsaa her bleve de ved Sonneburg slagne, og man tvivler ikke om, at de ere faldne i de Troppers Hænder, der forfølge dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
London d. 12 Dec. J et Brev fra Vlissingen berettes under 7 Dec. "Hvad der fandtes i de herværende Arsenaler er bortført eller ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Ved Siden af Stadens Bassin er der anlagt 8 Miner, der vil ødelægge det paa en vis Strækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Man siger at der er parlamenteret imellem de Franske og Gener. Don. De Franske have foreslaaet, at vi uforstyrrede kunne indskibe os, naar vi ikke vilde ødelægge Fæstningsværkerne. Dette Forslag blev forkastet. Den Franske General har derpaa tilkjendegivet Magistraten i Middelbourg, at denne Stads Jndbyggere skulle erstatte den Skade, der skeer i Vissingen. – Krigsbriggen Goldsinch har faaet Befaling med første gunstige Vind at bringe en Ladning Vaaben, Munition og Uniformer til Corunna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Da den Spanske Armee fra Provindsen La Mancha trak sig nærmere hen til Madrid, forlode de Franske deres Stilling ved Arzobispo ved Tajus, som Hertugen af Albuquerque strax indtog med Estremadura-Armeen, der i dette Øieblik bestaaer af 13,000 Mand Jnfanterie og 1000 Mand Cavallerie. Hertugen af deel Parque var d. 18 Nov. i Besan, og vilde paa Veien fra Placentia forene sig med Hertugen af Albuquerane i Arzobispo ved Tajus. Paa den anden Side havde de Franske trukket sig sammen ved Toledo, og vare omtrent 60,000 M. stærke. – Juntaen i Sevilla har i Cadi gjort et Laan af 1 Mill. Piastre, som strax blev complet. – Fra Portugal have vi Efterretninger indtil d. 21 Nov. De stadfæste, at Hertugen af deel Parque har trukket sig tilbage fra Salamanka. Da han erfarede, at den Franske General Marchand, havde trukket Forstærkninger til sig, saa ansaae han det ikke for hensigtsmæssigt, at oppebie de Franske. Han har trukket sig tilbage til Cindad Rodrigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Rom, d. 2 Dec. Tiberen har sat en Deel af vor Stad under Vand; men den begynder allerede igjen at falde. J forrige Uge er Napoleons colssalske Billedstøtte af Malm bleven støbt, og Arbeidet udført med Held. Alle Konstvenner strømmede til, for at beundre Ridder Canovas store Mesterværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Kongen af Würtemberg har i Rovriros Magazin i Paris kjøbt en betydelig Deel bronzerede og forgyldte Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Keiserinde Josephine er født paa Martinique d. 24 Junii 1768. Som Enke efter General Beanharnis blev hun formælet med Keiser Naposcon d. 6 Martii 1796. Hun medbragte sin høie Gemal to Børn, den nuværende Vicekonge i Jtalien, Prinds Eugen, og den nuværende Konge Louis af Hollands Gemalinde, Dronning Cicilie, som er født d. 10 April 1783.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
J sin Tale i Anledning af Ægteskabskilsmissen imellem Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine, sagde Grev Lacepede, at allerede 13 Konger af Frankrige, og deriblandt Carl den Store, Philip August og Henrik den 4de have seet sig tvungne af deres Pligt til at lade sig skille fra deres Ægtefæller. - Da Carl den Store efter sin Fader Pipins Død maatte deele Frankrige med sin Broder Carolomanus, kunde de ikke enes godt, og den sidste søgte at faae Longobardernes Konge Desidderius paa sin Side. For at beholde denne til Ven lod Carl sig skille fra sin Gemalinde og ægtede Desiderius's Datter. - Philip August blev 1193 formælet med Prindsesse Jngeborg, Waldemar den 1stes Datter; men strax efter Bryllupet, at han utilfreds med hende og lod sig skille fra hende 28 Dage derefter i Campiegne, paastaaende, at han var blodsforvandt med hende. 1196 formælede han sig med Agnese af Meran. 1201 tog han Jngeborg til sig igjen, nogen Tid derefter sendte han hende igjen til Slottet Estampes, og 1213 tog han bende atter til sig. Hun døde omsider i en Alder af 60 Aar (1286) i Corbie. Nogle Forfattere forsikkre, at hun havde hemmelige Feil, som Kongen ikke kunde taale. Hun havde ingen Børn. - Henrik den 4de ægtede i sit sextende Aar Bertham, en Jaliensk Markgreves Datter, men lod sig snart derefter skille fra hende, fordi han ikke kunde elske hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
For dem, der have Slægtninge eller Venner ved de grønlandske Establissementer, og som rimeligen ikke have været uden Bekymring for, at man der under nærværende Tidsomstændigheder kunde være udsat for Mangel paa Livets første Nødvendigheder, vil det være beroligende at erfare, at i Følge embedsmæssig Beretning, dateret afvigte Julii og August, fra Jnspecteuren over de sydlige Colonier til Handelsbestyrelsen her, ansaae man sig i den Deel af Landet at være forsynet med Levnetsmidler for 3 Aar. Ogsaa vidste man der, at Nordre Jnspectoratet ligeledes fandt sig saa vel holden, at det frivillig havde givet slip paa at deele med de sydlige Colonier en til disse i sidste Sommer fra Norge ankommen Ladning af Provisioner, og nogle flere andre Fornødenheder. Sonnet. Der Aftermuse vildem Drang begeistert Den schaalen Witzling, ohne Kraft und Geist; Mit Benien die Dichterschaar er mestert, Und unaufhørlich er sich selber preist, Jm Klangsonnet er thut gewaltig brummen, Und ivant, er sey schon Dännemarks Petrark. Omdchtest Freund, du lieber doch verstummen, Denn ach den Lied ist ohne Kraft und Mark. Theiskons Sohne, glaubst du nachuleiern, Der Vorwelt Dichter rufst du Schaarenweis *), Und willst im Weigesang die Hohen feyern. O! las der Mühe, spare deinen Fleis! Und kosteres auch Streben dir und Schweitz, Du must der Aftermuse Regung steuern, *) Aus A. W. Schlegels Blumenstrausse har er seine Kentnisse von der Poeste des Südens, und daher kann er so fein die ital. und span. Dichter herrechnen.