JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Aalborg, d. 17 Jan. Natten imellem sidste Torsdag og Fredag havdes her et meget stærkt stormende Veir, blandet med Hagel og stærke Lynglimt, hvorved endog efter Sigende skal være fornummet et Slags Jordskjelv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Aarhuus, d. 23 Jan. Natten imellem den 15de og 16de Jan. slog Lynilden ned i en Gaard i Hammelev ved Grenaae; Fæhuset og Kreaturene, paa 6 Køer nær, bleve et Rov for Luerne. Vor reisende Landsmand Hr. M. Koppel. er, medens sit Ophold i Dresden, udnævnt til Æresmedlem af det derværende kgl. Synge=Academie. - Af Danske, som i Slutningen af f. A. opholdte sig i hiin sachsiske Kongestad, vare: Hr. von Bertouch, Hr. Hiort, den unge Maler Hr. Jensen, (der berømmes meget for sine særdeles heldige Copieringer af Tizian, Raphael og Vandyck; Grosserer Nathanson i Khvn. eier et af denne unge Konstners Arbeider: Raphaels Madonna de la Sedia), og Kapelmusikus Hr. Funck. (Aarhuus Av.)Hr. Pastor Blichfeldt i Ormslev Præstegaard, har under 21 Jan. d. A. bekjendtgjort følgende i Aarhuus Avis: "Af Uforsigtighed ved Bagning, sidste Mandag Formiddag, den 19de Jan., udbrød Jld hos Gaardmand Peder Ovesen i Aaboe, der tog saa hastig Overhaand, at hans og Naboens, Christen Christensens, sammenbygte Vaaningshuse vare antændte, inden selv Beboerne vidste det, og begge Gaardes Huse paa et 10 Fags nær, P. O. tilhørende, der, midt i Gaarden, omringet af Luerne, endnu staaer uskadt, halv fortærede, for den første Sprøite kom, som strax maatte anvendes paa at forebygge Sognefogdens, Jens Jensens Gaards Antændelse, der var udsat for største Fare. C. Chr. 11 Faar indebrændte. Begges øvrige Kreature, og en Deel af C. Chr.,men ubetydeligt af P. Ovs. Jndboe blev neddet. C. Chr., hvis Skyld paa den afbrændte Gaard ikke er ubetydelig, anbefales især til Menneskevenners virksomme Understøttelse. Med Glæde modtager jeg, eller lader afhente, ethvert ædelt Bidrag, som sendes, eller tilbydes disse Brandlidte Familier, og tildeeler Enhver, efter Giverens Bestemmelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Ved Aarhuus Byes Forligelsescommission har i Aaret 1817 været indstævnte ialt 705 Sager. Deraf er 370 forligte eller hævede, men 333 til Rettergang henviiste og 2de udsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 389, a vista 396. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 16 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 400. - Specier solgtes til 24 Rbmk. 2 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 99 1/2. Norske Rigsbanksedler. 27 1/2. Dito Speciesedl. 19. Svenske Sedler 6 Rbmk. 12 s. a 14 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
(J Kjøbenhavn, som er for Danmark hvad Paris er for Frankrig, udkomme, saavidt Anm. i dette Øieblik mindes, 12 Dag= og Ugeblade, 2 Maanedsskrifter, 2 Qvartalsskrifter. Men naar man fraregner nogle Hovedtidsskrifter, saa udskriver og aftrykker det ene Blad det andet, fordi i Almindelighed Enhver føler sig istand til at begynde og redigere et Tidsskrift, hvortil sunde Fingre og lidt Færdighed i at oversætte fra Tydsk i Dansk allerede menes at være nok. Men Gridskheden efter at kjøbe hvert nyt Døgnblad, hvis Opmuntring vore mange Ølhuse, Restaurationer o. s. v., der gjerne ville forene den aandige Føde med den legemlige, i Forening med vore Klubber og Læseselskaber, hvor eet Exemplar læses afnogle 100 Personer, meget bidrage, synes snart at ville ophøre.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
(Slutningen af Efterretningen om Disconto-Jndretningen i Malmøe; s. forr. No.)"J denne Hensigt havde man anseet det for uundgaaeligt, under Jagttagelse af den dybeste Taushed angaaende Cassens befundne Tilstand, i Beretningen til Jnteressentskabet at ommelde Forfatningen saaledes, som den til Udgangen af Aaret 1816 viste sig efter Regnskaberne. Man vilde da tilraade at udgive De charge, men dette Raad vilde man ikke give Jnteressenterne paa andet Vilkaar, end at Directionen afgav til Revisorerne en Contraforpligt, at den aldrig til sit Forsvar ilde benytte eller paaberande dette Forslag om Decharge. Alle Anmærkninger skulde indtages i en særskilt Protokol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
J den Norske Rigstidende, af 17 Jan. d. A., læses følgende: Ved Bidrag af den for en Fødselstiftelse bestemte Fond er her i Staden paa det civile Sygehuus istandbragt en interimistisk Accouchement=Indretning for hele Riget, der først i næste Maaned vil kunne sættes i Virksomhed. Jndretningens Hensigt er deels at give ugifte besvangrede Fruentimmer et Tilflugtsted og derved bidrage til at formindske Barnefødsel i Dølgsmaal og Børne nord, deels at tjene som en Lære-Anstalt, hvorved saavel de medicinske Studerende ved Universitetet som de Fruentimmer, der oplæres til at blive Gjordemødre, kunne faae den nødvendige praktiske Underviisning og Øvelse. - Jndretningen har 14 Senge, hvoraf 9 ere til den ringere og 5 til høiere Betaling. Saavel gifte Koner som ledige Fruentimmer, gives Adgang til Stiftelsen, dog fortrinligen de Sidste. Til Direction for Jndretningen er ved høieste Resolution af 2den d. M. udnævnt det medicinske Facultets Medlemmer, Præsidenten i Christiania og Bureauchefen i den Kongel. Regjerings tredie Departements Medicinal Bureau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 9. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Nogle Betragtninger over det i Kjøbenhavns Skilderie af 29 Nov. f. A. indrykkede Forslag til Pengevæsenets Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
J ethvert Land, hvor Repræsentativer circulere i alt for stort Forhold ved Siden af rede Sølv, er en fordeelagtig Handelsballance det vigtigste, der kan opretholde Coursen, og forebygge, at Sølvet ikke forsvinder; thi er Handelsballancen Landet imod, ville de ædle Metaller, der kunne dække Underballancen, søges mere end de Repræsentativer, der tjene som Betalingsmiddel i den udenlandske Handel. Saalænge Aarsagen ikke hæves, vil denne Virkning vedblive, Sølvet vil med Tiden blive alt mere og mere sjeldent, og Seddelbanken, der har udgivet Repræsentativerne, omsider see sig nødsaget til, paa een eller anden Maade, at fal lere. Derpaa tjene de fleste Seddelbanker, maaskee den engelske allene undtagen, til et ligesaa sørgeligt, som talende Exempel. Jo større den Credit er, en uforholdsmæssig Mængde Sedler, som circulere ved Siden af Sølv, har nydt, desto farligere kan en ufordeelagtig Handelsballance blive; thi Udlandet, som ikke undslaaer sig for at modtage Bankens Repræsentativer, vil efterhaanden faae saa mange, at deres Credit maa nedsættes derved; og Jndlandet, som ikke strax mærker, at Sølvet udgaaer, uden at vende tilbage, vil depensere mere end Handelsballancen tillader. Uvidende om, hvor meget Sølv, Banken eier, og hvor mange Sedler, den har ude, vil enhver vel, saalænge de sidste beholde deres Credit, troe, at han eier den samme Formue, som før, men fra det Øjeblik af, Handelsballancen bliver ufordeelagtig, vil Sølvet efterhaanden drages ud af Banken, Sedlernes Omvexling med samme blive saa meget vanskeligere, og Banken omsider nødsaget til, ganske at ophøre med at realisere sine Sedler. Skal Handelsballancen ikke have nogen Jndflydelse paa en saadan Bank, saa maa den være aldeles afhængig, og dens Repræsentativer staae i et rigtigt Forhold til dens Sølvfond.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
En ufordeelagtig Handelsballance vil aldrig kunne have en saa skadelig Jndflydelse der, hvor enten intet andet end Sedler, eller og Sølv, er i Omløb; thi er det første Tilfældet, saa ville Sedlerne ikkun kunne hævde deres Credit, saalænge der kun udgaae saa mange, som Handelen kan dækkes med, og skeer dette ikke, vil deres Credi snart synke, og det større Antal Sedler, der nu udfordres, snart tvinge til Jndskrænkninger eller Forandringer, hvorved det Onde, den ufordeelagtige Handelsballance fremvirker, efterhaanden standses, om ikke ganske, saa dog tildeels. Er rede Sølv det eneste circulerende Betalingsmiddel, vil Pengemangelen vel strax yttre sig, tilligemed Handelens Underballance, men Virkningen bliver den samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Den engelske Bank har hidtil holdt sig, uagtet intet af hine Tilfælde finder Sted hos den. men dette kommer deels af den svære Overballance i Handelen, der har bragt saa betydelige Summer rede Sølv ind i Landet, hvoraf Banken ved en stadig og rigtig Bestyrelse har forskaffet sig en stor Deel, deels af dennes større Uafhængighed end de fleste Seddelbanker, hvilket har skaffet den en uindskrænket Credit, der i mindre heldige Perioder, har hjulpet den betydeligen. Jkke destomindre indtraf under den franske Revolution saadanne Omstændigheder, som nær havde ødelagt den. Der blev nemlig ført saa mange Repræsentativer tilbage paa Banken, at den for Øieblikket ikke kunde realisere dem, og adskillige Bankører maatte komme den til Hjelp, for at frelse den. Dette foranledigede formodentligen, at Banken blev af Nationen fritagen for den Forpligtelse, at ombytte alle sine Repræsentativer, og den synes altsaa nu at staae i Parallel med andre forhen fallerede Banker, hvoraf det og skulde kunne formodes, at den, under lige Omstændigheder, maatte deele deres Skjebne. Deels kjender man iøvrigt dens Organisation for lidet, til at kunne slutte noget bestemt, deels er, saavel i Banken, som i Landet selv, formegen Capitalformue, til at Uheld af mindre Betydenhed skulde kunne virke stærkt paa dens Sedlers Credit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Vor Rigsbank har nu for Tiden kun Sedler i Omløb, og er ikke pligtig at indløse disse med Sølv; Banken vil altsaa, som Jndløsnings-Jnstitut, saalænge dens Sedler gaae som tvunget Betalingsmiddel, og dens Fundats overholdes, aldrig komme i det Tilfælde, at den behøver at gjøre Fallit, og den vil kunne staae under enhver Omstændighed. Dog, hertil behøvedes ikke de store Jndtægter, der ere den tillagde; disse kan man med Grund paastaae at skulle anvendes, ikke blot til for en Tid at bringe Coursen til al Pari, men til at forskaffe Landet solide Penge; Hovedspørgsmaalet er: hvorledes skeer dette paa den letteste og fordeelagtigste Maade? Dette er vist et meget vanskeligt Problem at løse, thi uagtet Banken altid bør handle til sit Øiemeds Opnaaelse, bør den dog aldrig tabe af Sigte, at dette bør skee paa den for hele Landet fordeelagtigste Maade. Aldeles ikke kan jeg bifalde Forfatterens Mening, naar han allene anseer Banken for et Amortisations=Fond, thi hvad vilde vel Følgen blive, om den, følgende et Amortisations Fonds Øiemed, lidet efter lidet inddrog sine Sedler, saaledes at de aldeles vare forsvundne med Aaret 1828, og hvad havde Landet derved vundet, Sedlerne vare vel forsvundne, men Banken havde intet Fond vundet, der var ikke kommen mere Sølv ind i Landet, og det Savn paa Betalingsmidler, som imidlertid vilde have fundet Sted, vilde have ødelagt Fleertallet af Borgerne, i det den indvortes Virksomhed derved svækkedes; og alligevel maatte man være betænkt paa at lade udgaae nye Repræsentativer, paa det ikke hele Statslegemet skulde forstyrres. Havde det allene været Regjeringens Hensigt, at tilintetgjøre de courserende Repræsentativer, da kunde dette meget lettere være skeet uden nogen Forordning eller Fundation af 5 Jan. 1813, og uden nogen kostbar Bankindretning, ved den simple befaling, at et vist Beløb af de ved Skatterne indkommende Repræsentativer, aarligen skulde tilintetgjøres. Derimod anseer jeg, og med mig vist mange Flere, Banker, og i Særdeleshed vores, med Hensyn tilde den af Landet tillagte Jndtægter, for en Jndretning, hvis Bestræbelse alene skal gaae ud paa, at forskaffe Staten et solid og fast Pengevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
J fordums Dage forrettedes de theologiske Doctorpromotioner med langt større Pragt end nu omstunder. Ceremonien fandt Sted i Frue Kirkes Chor, og ved samme Leilighed foræredes enhver af de fornemste Tilhørere prægtige Doctorhandsker. Udgivten til disse Handsker var saa betydelig, at Kong Christian den Fjerde i en Forordning af 23 Febr. 1626, angaaende Moderation og Lindring i Bekostningerne ved de academiske Promotioner befaler: "at af de graduerede Personer udi alt ikke maa udgives meer end 30 eller 40 halve Rdlr. Handsker eller og 40 Pari det allerhøieste. Saa at Doctores af Professorerne, saa og enhver af de Borgermestere af Kjøbenhavn, som til academiske Promotioner vare tilstede og inviterede blev givet et Par Handsker saa godt som en Rdlr. in Specie, siden enhver af Pastorerne, de andre Professorer og Raadmændene, som ved Promotionen skulle gives et Par Handsker, saa godt som en halv Rdlr." Disse Doctorhandsker, som allerede i mange Aar have været afskaffede, vilde nu, da et Par ordentlige Handsker ikke kunne haves under 34 Rbdlr., være en alt for stor Udgift: thi regner man f. Ex. at der ved sidste Solennitet, da der creeredes 12 Doctorer, skulde være uddeelt tolv Gange 40 Par Handsker, saa kunde de have beløbet sig til 480 Par, der, anslaaet til 3 Rbdlr. Parret, havde udgjort 1440 Rbdlr. Hvortil disse Handsker egentligen skulde tjene som Symbolum er ikke let at indsee; men mueligen skulde de forestille et Slags Feide handske som Doctoren tilkastede de tilstedeværende Professorer, Borgermestere, Raadmænd &c. paa Ridderes Viis. Benævnelsen Klosteret istedet for Communitetet, har sin Oprindelse fra et virkeligt Kloster, nemlig Duebrødre eller Helliggeistkloster, hvis Kirke stod paa samme Sted, som nu Helliggeistkirke, og var stiftet af Kong Waldemar den 3die og hans Datter, den navnkundige Margrethe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
En Levning af dette Kloster staaer endnu den Dag i Dag, og er nemlig det saakaldte Liigcapel, lige fra Kokkegaden ned af Vimmelskaftet. Christian d. 1ste indrettede det, efter sin Hjemkomst fra Rom (1474), til et Hospital for 20 Fattige, hvilket var Oprindelsen til det nuværende Wartov, og Christian den 3die anlagde der (1569) det allerførste Convictorium regium for 20 fattige Studenter, der skulde have der fri Spiisning to Gange om Dagen. J Begyndelsen maatte een af Professorerne være Oeconomus. Men Christian d. 4de, som nok ikke kunde lide, at Professorerne skulde have med andet end den aandige Bespisning at bestille, befalede (1621) at naar Prof. Thomas Fincke var død, skulde ingen Professor være mere Oeconomus." Denne Bespisning var den første Begyndelse til Communitetets Stiftelse under Frederik d. 2den, og da det først var anlagt i et Kloster, beholdt det dette Navn lige til vore Dage, uagtet det siden 1569 har været forflyttet til Communitetsbygningen paa Nørregade. 1736 blev Stivendiet bestemt til 4 Mk. ugentligen: en svag Erstatning for den forrige Bespisning! Oeconomus Bestilling er nu blot at have Opsigt med Communitetets Bygninger, hvorunder ogsaa Regentsen hører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 30 Jan. J Handelen er det her ualmindelig stille, og de ældste Kjøbmænd mindes ikke en saadan Stilhed. Pengerepræsentativer findes i Overflødighed, og end ikke til 7 pCt. Disconto ere de med Sikkerhed at anbringe. Siden Terminen ere nogle Millioner komne i Omløb ved Udbetalingen af de trukne Committeesedler og Renterne af Statspapirerne. Da enhver, som har faaet Penge ind, gjerne vil gjøre dem frugtbringende, saa kjøber man Obligationer, som derved ere stegne til 99 a 100, paa hvilken Punkt de for det første synes at ville holde sig, og det saa meget mere, som man almindeligen antager, at Bankcoursen d. 1 Febr. vil blive uforandret, Om hvad der vil skee til 1 Aug. er man uvis; men man formoder, at den da mueligt kunde blive nedsat. - Fra vore vestindiske Øer lover man sig særdeles gode Tider, og venter, at Sukkerplantagerne ville give firefold mod sædvanlige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Asiatiske Actier ere stegne fra 280 til 310, paa Grund af en Formodning, at man mueligen næste Sommer kan vente sig en Ladning til Afdrag paa Campagniets Tilgodehavende i Ostindien. - Coursen var i Dag meget flan. Banco blev udbudentil 390 Vil Coursen saaledes vedblive at dale saa kunne vi næsten vente os endog bedre Tider end før Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
J Aftes dansede Jfr. Antoinea Pfeiffer og Joseph Schneider, første Danserinde og Danser ved det Bayerske Hof, med Bifald en Pas de deux, med afvexlende Soloer, paa det Kal Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
J det sidst udkomne Hefte af Ny Minerva, har Hr. Landsdommer Dr. S. L. Baden anstillet nogle interessante Betragtninger over Brændeviinsbrænding paa Landet, hvori det blandt andet hedder: Landsfaderen har allernaadigst for et Par Maaneder siden tilskrevet sit Generaltoldkammer saaledes: "Da det er Vor allerhøieste Villie, at det skal tages under nøieste Overveielse, om ikke Brændevinsbrænderierne i det Store kunde tillades at anlægges uden for Kjøbstæderne, saaledes, at disse Anlæg kunde bestaae med vore Jntraders Tarv og det almindelige Bedste, uden Fornærmelse for nogens Rettigheder, og da det ligeledes er af stor Vigtighed at erfare, om ikke en bedre Maalestok for Afgivterne af Brændevinsbrænderierne end den hidtil fastsatte, kunde være at udfinde saaledes, at den paaliggende blev mere indbringende for Vore Finantser, og mere opmuntrende til større og bedre indrettede Brændevinsbrænderiers Anlæg, saa har Vort General-Toldkammer at afgive denne hele Sag til Vort Rentekammer, hvis Pligt det bliver, at lade disse Gienstande, paa den hensigtsmæssigste Maade undersøge, og derefter at indsende det samlede Resultat med sine derover vedføiede bemærkninger." - Over denne allernaadigste Skrivelses Gienstand har derefter det Kongel. Rentekammer affordret Erklæring fra Øvrighederne i Provindserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Kiel, d. 18 Jan. Vort Omslag er brillant, og Penge i Overflødighed. Jndultens Ophør har bidraget meget hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
J den stærke Storm, forleden Fredag, er et af Capit. Hatting ført Kystskib strandet ved Fanøe, i det Stormen drev Stormasten over Bord, hvorved Styrmanden og to Mand kastedes i Søen og omkom. Det øvrige Mandskab blev vel reddet, men har døjet overordentlig meget Ondt. Med Rette er i dette Øieblik Alles Opmærksomhed henvendt paa, hvorledes det vil gaae med de Kongelige Obligationer. Efter at deres Priis successiv er steget, have de nu naaet den Høide, at de paa Kjøbenhavns Børs sælges underhaanden for 100 PC. eller 100 for 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Herved er at bemærke, at disse Statspapirer ere uopsigelige, og altsaa, da de kun ved Salg ere realisable, ordentligviis altid maae holde sig nogle Procent under Pari, og synes kun at kunne naae dette Maal, naar Man tillægger, hvad Renterne af Obligationernes Sølvværdie-Beløb overstige Renterne af den Navneværdie Sum, hvorfor Obligationerne kjøbes. Men uden at tale omden i Ørsteds Ennomia omtalte Mulighed, at Rentefoden for Navneværdiesummer let kunde blive nedsat og derimod for Sølvværdiesummer, som herefter udlaanes, forhøiet, saa synes dog hiin Forskiel i sig selv ikke meget betydelig at kunne forhøie Statspapirernes Priis. Vel lyde nu Obligationerne paa Sølvværdie og sælges for Navneværdie, men da dog Navneværdie altid skulde formodes eengang at maatte blive lig Sølvværdie, kunne de ikke betales over Navneværdiebeløbet, uden at Kjøberne udsætte sig for at lide et ikke ringe Tab, naar Navneværdie og Sølvværdie engang blive lige. Heraf følger altsaa, at hvis Obligationerne naae Pari, og stadigen holde sig derpaa eller overstige den, have Kjøberne af disse opgivet alt Haab om, at Sedlerne nogensinde ville naae Pari, eller blive ligemed Sølv. (Hempels Av.)Hr. Pastor og Ridder Bastholm bekjendtgjøi Slagelse Avis, af 29 Jan., følgende: "Da det ofte har mødt, at man har forespurgt sig ved Fattigvæsnets Bestyrelse her i Byen, om ikke Fattige fra fremmede Fattig Distrikter kunne blive mod Betaling indtagne i Slagelse Fattighuus og anbragte til at arbeide paa dens Arbeidsanstalt; og da dette Spørgsmaal er nylig gjort af en agtværdig Mand, saa meddeles herved til en almindelig Besvarelse paa Spørgsmaal af denne Natur, at Slagelse Distrikts Fattigvæsen aldrig indlader sig paa at modtage Fattige fra fremmede Distrikter mod Godtgjørelse af følgende tre Aarsager: 1) for ikke at opfylde Pladsen i sit Fattighuus med uvedkommende Personer, 2) for ikke at gjøre Bestyrelsen af et saa vidtløftigt Fattigvæsen, endnu mere besværlig end den er, og 3) for ikke at gjøre andre Fattigvæsner ligegyldige mod at oprette egne Arbeidsanstalter for deres Almisselemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Mariboe, den 27de Januarii. Den for 8te Dage siden hidtil ligesaa uhørte som rædsomme Storm, der i 5 a 6 Dage rasede, ledsaget af Hagel og Sneebygger samt vedholdende Regn, og om Nætterne af enkelte Lynglim, og fjærn Torden, har i hele Stiftet paa adskillige Steder anrettet megen Skade. Efter Skrivelse fra Nakskov er Rise Mølle i Sundbye Sogn, samt adskillige Husenedblæste, og flere Træer oprykkede med Rode. Her i Mariboe blæste Taget af et Huus, og mange Andre tog meer eller mindre Skade. J Landsbyerne her ved Mariboe sees flere Huse aldeles ned blæste, og paa Corselitze i Falster skal en Udbygning være aldeles nedstyrtet, hvorved et Menneske og omtrent 60 Qvægshøveder bleve dræbte, samt flere Personer saarede. Nogle Almues-Folk troede at Dommedag nærmede sig og at Verden skulde forgaae. - Huusmand Jacob Pedersen, af Kielder næs i Grevskabet Knuhtenborg, der, tilligemed Flere er arresteret og under Tiltale for begaaede Tyverier, har fristet den haarde Skjæbne i Dag(den 27de dennes), at høre fortælle (som var Sandhed, at hans elskelige og uforglemmelige Hustrue Jnger Pedersdatter, – der i samme Sag tiltaltes for Hælerie - ved Døden var afgangen. Det skete nemlig, at han i Dag blev stillet for Retten. Med megen Standhaftighed har han hidtil nægtet Alt, men da han hørte at hans kjære Kone var død, og erholdt Overbeviisning om, at hun havde hængt sig selv, gik hans Haardnakkenhed over til Bedrøvelse - hans Samvittighed vaagnede - og han bekiendte mange og flere Forbrydelser end beviist. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-31
Kjøbenhavns Børs d. 30 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 386, a vista 390. Amsterdam 2 M. 356, a vista 358. London 2 M. Sigt 15 5/8 Rbd., a vista 16 Rbd. Spec. 400. Specier solgtes til 24 a 24 Rbmk. 2 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 99 1/2. Norske Rigsbanksedler 27 1/2. Dito Speciesedl. 19. Svenske Sedler 6 Rbmk. 12 s. a 14 s. - Disconto 6 PC.