JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
(Her kunde følgende Notits om Dampvognen som gaaer paa Liverpool=Manchester=Banen maaskee være passende anbragt: J een Time tilbagelægger denne Dampvogn med lem 8 a 9 danske Miil. Hurtigheden er saa stor, at man ikke kan udtale: "Vognen kommer, førend den er der, thi i et halvt Secund gjør den et Spring paa 1200 Fod, og farer saa hurtig forbi, at man af 200 Personer kun bliver en hvid Stribe vaer, som Ansigterne danne, Deres Fart sees bedst af nogle Sammenligninger: Extraposten gaaer i 1 Secund 7 Fod; Kragen flyver i samme Tid 32 Fod; Dampvognen gaaer i 1 Secund 40 Fod Stormvinden overgaaer den - den gaaer i 1 Secund 60 Fod. Men Dampvognen kan føre en Vægt af over 2000 Centner med sig. Ja, man har endog Exempel paa, at een eneste Dampvogn har slæbt 3,290 Centner. Saaledes er det lykkedes vort Aarhundredes Jndustrie, med en Vægt af halvandethundrede Hestes Kraft at overgaae endogsaa Fuglens Flugt. Og den Naturkraft, som udfører dette Underværk, ligger indsluttet i et gandske lille Rum. Ved den uhyre Hurtighed er denne Maade at reise paa saa beqvem, at man ikke engang kunde mærke man kom afsted, naar ikke Bjerge og Skove fløi forbi som magiske Syner. J Begyndelsen meente man, at den hurtige Bevægelse maatte afskjære Luften for den Reisende, men tvertimod, Luften bliver ligesom ført med, hvilket man og desuden har bemærket derved, at et lidet Jnsect, som befandt sig paa Vognen, havde gjort Reisen med i bedste Velgaaende, hvilket den ikke havde kunnet dersom den, ved en Hurtighed af 40 Fod i Secunden, havde maattet gjennemskjære Luften. Fordelene af Dampvogne lade sig aldeles ikke beregne, og selv de dristigste Forventninger kunne endnu i Fremtiden vorde overtrufne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Smaae Luftreiser ere nu i Engelland blevne refashionable." Reppe gaaer nogen Uge uden at der foretages en eller flere Luftfarter fra London, altid med Passagerer, og ikke sjeldent endog med Damer. Nylig havde Hr. Green et farligt Eventyr. Ballonen havde længe svævet over Themsen, endelig dalede den, men ulykkelig viis indviklede det udkastede Anker sig i de øverste Gren af et mægtigt Elmetræe. Snart afrev Ballonens Vægt den Green, hvorpaa den havde lagt sig, trykte sig derpaa fastere ind paa Stammen, hvor den, kastet frem og tilbage af Vinden, hvert Øieblik truede med at rive Træet om. Efterat det var lykkedes, at lade Gasset strømme ud, blev endelig Gondolen siddende fast imellem de øverste Grene, over 80 Fod fra Jorden. Der maatte bindes Muurstiger, til hverandre, for at faae Luftseilerne, Fem i Tallet, ned fra den store Høide. (Uagtet den sørgelige Catastrophe, hvormed Hr. Cockings Forsøg med en Flyvemaskine nylig endte, har dog atter en Mand af Faget anholdt om Tilladelse til, at maatte fra Hr. Greens Ballon gaae nedfra en Høide af 10,000 Fod, med en af ham selv forfærdiget Faldskjærn.) Den ulyksalige Jdee, at Cholera bibringes ved Forgiftelse, har ogsaa hos Almuen i Rom afstedkommet for gelige Optrin. Paa Montamaria=Pladsen blev saaledes forleden Aften, ved St. Peterskirkens Jllumination, en ung Englænder et Offer for Folkeraseriet. Jdet han rakte et smukt lille Pigebarn en Gave, styrtede endeel Fruentimmer, der saae det, som rasende Hyæner over ham og raabte: "Slaae Giftblanderen ihiel!" Flugten kunde ikke frelse ham; thi inden han vidste af det havde mange Knivstik og en Steenregn strakt ham til Jorden. De rasende Qvinder havde slæbt Halm og Brænde sammen til et Baal, og vilde opbrændt den Halvdøde, da det lykkedes Gensdarmerne med Magt at befrie den skrækkeligt Tilredte, hvis Liv neppe staaer til Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Syracus paa Sicilien er det gaaet endnu værre til. Folket vilde der have opdaget den formodede Cholera Gift i Skikkelse af et hvidt Pulver, og paa stod, at Øyrigheden havde ladet den blande i Levnetsmidlerne. Den afsindige Pøbel myrdede derfor flere Embedsmænd, slæbte en halv Snees Personer, blandt hvilke endog nogle Geist, lige, op paa Torvepladsen, og skjød tilmaals efter dem, ja stenede endogsaa formelig en Landmand, som man beskyldte for at have udstroet Giften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Neapel vil man have gjort den besynderlige Opdagelse, at Sindssvage ikke anfaldes af Cholera. VeGalehospitalet bleve samtlige Bevogtere og øvrige Ansatte angrebne deraf, men ikke een Eneste af de Vanvittige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Glarus have tre Gemsejægere, hvoriblandt Fader og Søn, for første Gang besteget den elleve tusind Forhøie Død (Bjergenes Fader i det østlige Schweiz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter to feilslagne Forsøg den 1ste og 4de August, hvor en Lavin nær havde bragt en af de Kjække Døden, lykkedes endelig Bovestykket den 10de August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
En sjelden Hændelse, som fandt Sted paa Züricher, søen den 11te August, netop for den heftige Storm rasede, gav Anledning til megen Spøg, da der ingen slemme Følger viste sig deraf. En ung Studerende var umiddelba før Stormen udbrød ude at bade sig, og blev i Søen anfaldet af en overordentlig stor Gjedde, der først bed han et Stykke Kjød ud af den ene Arm og derefter saarede er af hans Fingre. Woznesen, i hvis Omegn den store russiske Kavalleri-Leir skal holdes i denne Tid, var for kort siden en elendig By med lutter Træhuse, men er nu, ved General Witt, der er Eier deraf, og som ansees for en af Ruslands rigeste Officerer, bleven saa forskjønnet, at den, det mindre, kan maale sig med St. Petersborg. Han har f. Ex. ladet opføre et Palais til Keiseren og hans Suite som har kostet 3 Millioner Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Slavehuset i Rochefort befinder sig i dette Øieblik en Forbryder, hvis Søn fortjener at kaldes et Dydsmønster. Faderen havde begaaet et Mord. Det unge Menneske er frygteligt greben af den Skjebne, som truer hans Fader, og søger at vælte Mistanken over paa sit ege Hoved. Det lykkes ham, og han dømmes paa Livstid til Galeierne. Ofte saae man ham, bleg og nedslaaet, men dog fuld af Resignation, taale den uværdigste Behandling han følte sig hævet derover ved sin Siels Adel og sin Samvittigheds Magt. En Dag træder Commissaire. ind til ham, og erklærer, at hans Fader er bleven befunden skyldig i det Mord, han hidtil har lidt Straffen for samt at han fra nu af er fri. Med tilsyneladende Ligegyldighed erkyndiger han sig om Faderens Skjebne, og da man fortæller ham, at han er død, kan han ikke tilbage, holde sine Taarer. Herpaa forlader han sit Lidelsested, tilgiver sine Bødler, og uddeler endnu nogle Smaaforæringer blandt sine Lidelsesbrødre. En Time efter blev Faderen smeddet i Lænker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Boulogne fandtes forleden en Remplacant for Galgen. Man høre, En af hiin Stads rigeste Banquiers fik følgende Brev. Offrethun, Canton Marquite, 13 Juni 1837. Jeg har hørt fortælle, at en Engellænder er bleven dømt til at hænges, og at man har skjænket ham Liver mod Erlæggelse af en betydelig Sum, der nu skal deles mellem tyve Personer, som skulle trække Lod om, hvem af dem der skal hænges i Engellænderens Sted. Hvis dette nu forholder sig saaledes, og hvis Tallet endnu ikke er fuldt, beder jeg Dem underrette mig derom, da jeg agter at tage Deel i Lodtrækningen. ærbødigst Louis D., Muurlærling i Offtelhun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Til Navnene paa store Opfindere kommer nu ogsaa Navnet Sosselin. Denne berømte Dameskræder i Paris har opfundet et mechanisk Snørliv, ved Hjelp af hvilket man i faa Secunder kan snøre sig, og i een snøre sig op. Det sidste skeer ved en lille Fjeder, man trykker paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
En Dame kan midt i et Selskab snøre sig fastere og løsere, ja endog heelt op, uden at bringe sit Toilette i Uorden, og uden at Nogen mærker det. Den Jndflydelse, som denne geniale Opfindelse har paa det selskabelige Liv, er uberegnelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Paris lever en gammel Mand, som har en sand Stjælesyge. Hans Familie sender altid en Betjent efter ham, som i Kjøbmandsboutikerne betaler Alt, hvad den Gamle har stiaalet. Efter at denne for nylig hos en smuk Modehandlerinde havde bortlistet en Pakke med Damehandsker, stial han ikke langt derfra en Søkrebs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Forleden begav Følgende sig i Paris: En ung Pige kommer hjem, og finder Tyve i sit Værelse, som just ere i Begreb med at tømme hendes Kommode. Hun har den Aandsnærværelse, at spørge, om Mademoiselle Bandy boer her. Det var hendes eget Navn. Man svarte, hun var ikke hjemme, hvorpaa hun beder, man vilde have den Artighed, at sige hende, at en Veninde fra St. Martinsgaden havde villet aflægge et Besøg hos hende. Derpaa gik hun hurtig bort, hidkaldte Folk, og lod Tyvene gribe. Den 23de August tildrog sig det Uheld paa Themsen, at en Baad, som var ladet mod 10 Fade Krudt, flør i Luften, og tog en hosliggende maltesisk Brig med sig. Adskillige Mennesker mistede Livet derved. Man troer, at Explosionen var bevirket ved Lynild, som var slaaet ned i Baaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J den sidste Uge talte man i München ikke mindre end syv Selvmord. Særdeles Medlidenhed opvakte en attenaarig Jødepiges Død, Datteren af en Rabbiner. Som en christelig Students Elskede var hun kommen i slet Rygte blandt dennes Colleger, og da hun ikke vilde taale den huuslige Fortrædelighed eller den om hende opvakte fornærmende Omtale, begik hun det fortvivlede Skridt. Hun var af et meget livligt Temperament, men hendes Vandel var ulastelig, og de udspredte Rygter kunde først dæmpes af en Section, som fuldkommen gjenoprettede den Ulykkeliges Ære. Maanikus Feith i Middelburg, som alt for længere Tid siden har forfærdiget til en Kanonerer, der havde mistet begge Hænderne, to mekaniske Hænder, som Manden kan bruge til Alt, er gaaet endnu videre, og har forfærdiget Kanonerer J. Sturm to hele kunstige Arme. Med disse Arme bringer denne ulykkelige Mand et Glas, til Munden, bevæger Fingrene, aabner og lukker Haanden. Han kan tage smaae Gjenstande dermed, saasom Svovlstikker, Sigarrer &c., han kan tage en Priis, snyde Næsen, o. s. v. Kongen af Holland skal have givet denne duelige Mekanikus Løveordenen for dette Kunstværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Bielefeld har tildraget sig en mærkværdig Begivenhed. Den 14de Juli, da der sammesteds havdes 18 Sr. Varme, fik en 14 Aars Pige, i Byens Friskole, et epilleptisk Tilfælde, som bevirkede, at nogle andre Piger, fik en lignende Krampe. Næste Morgen gjentoges samme Tilfælde, først fik tre Piger Convulsioner, hvorefter fulgte henved en Snees Stykker. Men det mærkværdigste er, at paa selvsamme Tid fik ogsaa nogle Piger i en anden Klasse det samme Tilfælde, men ingen af Drengene i begge Klasser havde mindste Meen deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Königsberg er arresteret en Snedker, der i flere Aar havde gjort sig en Fornøielse af, om Aftenen at fordærve Damernes Silke=Kaaber, Klæder, Hatte og Shawler, ved at stænke et ætsende Fluidum paa dem. Forgjæves var der hidtil opbuden Alt, for at faae ham opdaget Manden er Familiefader, og har i Forhøret tilstaaet, at han havde drevet dette Uvæsen allene af Kaadhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Berlin er der aabnet en ny offentlig Have, hvori Opvarterne ere tilhest. Strax ved Jndtrædelsen i Haven faaer man Øie paa to Cavallerie=Opvartere, den Ene klædt i Rødt, den Anden i Grønt. Alt hvad Gjæsterne forlange, kommer, i egentligste Forstand, til den i Gallep. Den Behændighed, hvormed Opvarterne fare af med Drikkevarer uden at spilde en Draabe, skal være noget, som altid kan passere for en Raritet, der er værd at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Det medicinske Facultet i Riga havde udsat en Præmie af 100 Ducater for den bedste Afhandling til Gunst for Homoopathien, paa samme Tid, da et Selskab af Medicinere i St. Petersborg havde udsat en Belønning paa 60 Frolorer for det bedste Verk imod denne Cuurmethode. Begge Priser vandtes af en ung Læge i Berlin, idet han behandlede begge Spørgsmaal paa en lige udmærket Maade. Dog havde han hverken ladet Herrerne i Petersborg, eller de Andre i Riga, vide, at han forsvarede begge Systemers Meninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J den afdøde svenske Udenrigsminister Grev Wetter steds Dødsbo har en Magister Torbjørnsen anmeldt et med den Afdødes Navn undertegnet Gjeldsbeviis til Jhændehaveren paa 16,700 Rigsdaler Svensk Bco. Boets Bestyrere have erklæret dette Beviis for falskt og anmeldt Sagen til Politiet. Den for sine overdrevne gale Streger og mageløse Gadeoptøier over hele Engelland (hvor han hvert Øieblik blev arresteret og mulcteret) berygtede Marquis af Waterford har ved en bergensisk Vægter fundet Maaler for sit urolige Liv, saasom han skal være død af det Slag han fik af dennes Morgenstjerne, da han en Nat forleden gjorde Spektakler paa Bergens Gader, og kastede med Stene efter Vægterne &c. Han var kommet dertil med sit eget Skib, en kostbar indrettet Lystkutter, for at gaae paa Bjørnejagt, og ledsagedes af sex andre unge Mennesker, Alle Sønner af Englands første Familier, blandt hvilke En af dem nævnes, fordi han ogsaa har faaet nogle dygtige Hug, nemlig: en haabefuld Søn af den brittiske Ambassadeur i Constantinopel, Lord Ponsonby. De vare Alle klædte i Matrosdagt. Øvrigheden tillod dem, at bære deres Commertsbroder ombord i hans Skib, hvor en norsk Læge tog ham under Behandling. Hans aarlige Jndkomster beløbe sig til 70,000 Pund Sterling (over 600,000 Rbd.) Forleden engang var han spadseret ved høilys Dag næsten splitternøgen gjennem nogle af Londons meest besøgte Gader, omgivet af en stor Sværm af sine Drikkebrødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Bekiendtgjørelser. For Familie og Venner bekjendtgjøres herved, at min kjære Broder, forhenværende Gjæstgiver L. P. Schmidt, ved Døden er afgaaet i Hamborg den 4de dennes. Med saare svagt Helbred forlod han sin Fødebye i det Haab muligen at gjenvinde dets tabte Sundhed i et varmere Clima, men i Hamborg gik Sygdommen over til Brystvattersot og hans Lidelser tiltoge daglig, indtil det behagede Forsynet at udfrie ham afhans sørgelige Tilstand, der maatte indgyde ethvert følende Hjerte Deeltagelse. Aarhuus, den 9de Septbr. 1837. Petrea Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Onsdagen den 13de Septbr. holder den geistlige Forening for Horsens By og Omen Møde til sædvanlig Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter Vedkommendes Begjæring foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 11te Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over Leveranen af den fornødne Tran til Byens Lygter for tilstundende Vinter. Aarhuus, den 5te Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter Begjæring af Rasmus Rasmussen Jensens Enke i Aabye foretages Auction Tirsdagen den 19de Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, i hendes Bopæl, over endeel Jnd- og Udboe samt Kreaturer, saasom: Borde, Stole, Kjøkkentøi, en Kakkelovn, en stor Kobberkjedel, 3 Heste, et Føi, 3 Køer, i Qvie og 2 Kalve, 9 Faar, en Soe og en Griis, nogle Avlsredskaber, m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredsskontoir, den 7de Septbr. 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Mandagen den 25de dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Begjæring af Sognefoged Christen Ustrup i Zeuthen, i hans iboende Gaard sammesteds, afholdt Auction over 12 gode Køer, tildeels af forædlet Race, endeel Ungqvæg, 4 Heste, 20 a 30 Faar, nogle Sviin og Lam, samt noget Jndboe. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredskontoir, den 7de Septbr. 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
J Overeensstemmelse med Amtets Ordre af 2den dennes, bliver Onsdagen den 20de i denne Maaned, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, paa Horsens Raadstue afholdt Licitation over Leverancen af 4,113 Tønder Havre og 39, 110 Lpd. 12 Pd. Høe til det her i Horsens garnisonerende Slesvigske Curasseer=Regiment. Dette bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at trykte Conditioner kunne erholdes udleverede fra mit Contoir. Horsens, den 6te Septbr. 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Enkemad. Lindgreen, fød Hvidding, af Tønning Præstegaard, afholdes sammesteds, Løverdagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10, offentlig Auction over Boets Løsøre, bestaaende af: Fruentimmergang klæder, Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, Mahogni= og andre Meubler, endeel forarbeidet Sølv, en Jern Kakkelovn, Kobber, Tin= og Jernfang m.m. - Som Appendix bortsælges endvidere endeel gode Bøger. Lysthavende indbydes. Thyrsting=Vrads Herreders Contoir, den 4de Septbr. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Begjæring bliver ved 3de Auctioner, som afholdes Torsdagen den 28de Septbr., 12te og 26de Octbr. dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, den Anders Pedersen Dørslund tilhørende, og i Nørresnede Bye og Sogn, Wrads Herred, Skanderborg Amt beliggende Gaard, med underliggende Eiendomme, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med Sæd og Avl, opraabt til Bortsalg. Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret, men 3die Auction i den sælgende Gaard. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Thyrsting=Vrads Herreders Contoir, den 28de Aug Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter Begjæring af vedkommende myndige Arvinger bortsælges ved offentlig Auction i Tebbestrup, 1/2 Miil fra Randers, det Sted, som tilhører afdøde Fru Kelps Stervboe, Fredagen den 22de Septbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, med den dertil indbjergede Hør og Kornavl. Ti Stedet er henlagt meget gode Jorder paa Tebbestrup Mark, som svare til Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Kirke-, Korn- og Qvægtienden er indkjøbt. Bopælen er særdeles godt passende for en Enke eller Pensionist. Der er en Kjærlod, som hører til Stedet, som er bortleiet til 1ste Marts 1847 for 40 Rbd. Sedler aarlig, og forøvrigt kan fodres og græsses 2 Heste foruden 4 a 6 Køer. Conditionerne ville kunne erfares her paa Contoiret, hos Procurator Ostenfeld paa Christianslund, samt paa Stervbostedet. Eiendommen forevises af Tjenestekarlen paa Stedet. Dersom der ikke maatte skee tilfredsstillende Bud paa Stedet med de samlede Jorder, da vil separat Opraab finde Sted over hver Eiendom for sig, saaledes som Jorderne i forskjellige Parceller ere indkjøbte, i hvilket Tilfælde endeel af Bygningerne ogsaa ville blive bortsolgte til Nedbrydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Naar Auctionen over Stervboets faste Eiendomme er forbi, bortsælges til samme Tid og Sted 2 udmærket gode blankbrune Heste, 4 a 5 Aar, 10 Qv. 4 T., 6 gode Køer 1 Sviin, 2 beslagne Vogne, Plove, Harver, med flere Gaards og Avlsredskaber, samt noget Linned og andet Bohave. Det bemærkes: at de som kjøbe for 10 Rbd. og derover erholde Credit til 1ste Febr. 1838. Liebhavere indbydes. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 25de August 1837. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Creditorerne i Stervboet efter Møllersvend Fogh Jørgensen i Harlemølle indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hasle &c. Herredsskontoir i Aarhuus, d. 4de Septbr. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Forpagtning. Det bekjendtgjøres herved foreløbigen, at den Enkefrue Arboe tilhørende Hovedgaard Oremansgaard, i Nærheden af Præstøe Kjøbstad, med tilliggende Ap ling, agtes bortforpagtet fra 1ste Mai 1838 at regne, samt at der til den Ende, i Slutningen af førstkommende October Maaned vil vorde afholdt en offentlig Auction paa Tid og Sted, som nærmere skal blive bekjendtgjort, tilligemed fuldstændigere Betegnelse af Eiendommen og Underretning om hvor Conditionerne for Forpagtningen henlægges til Eftersyn. Sundbygaard, den 2den Septbr. 1837. Dreier, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Efter Overeenskomst med mine Creditorer er det mig overdraget at realisere mit Lager af Klæde &c., hvisaarsag Samme udsælges fra min Boutiqve, imod Contant, til meget billige Priser. J. Meulengracht, Southdovns-Faar. 100 Stkr. unge ægte Southdovns Modersaar, 2 Vædre og 8 Væderlam, staae til Salg for billig Priis paa Callundborg=Ladegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Hos Undertegnede er i Dag arriveret et meget stort og udmærket smukt Udvalg af de allernyeste Flor baand, der sælges til billigst mulige Priser af Vitus Jngerslev, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Gode røgede Flæske Skinker kan faaes hos Niels Schibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
For en Dreng, som allerede 1 a 2 Aar har været paa en Embedsmands eller en Godsforvalters Contoir, anvises en Plads strax eller til 1ste Novbr. af Adressekontoiret. Huuslærerpladsen iser No. 143 o. fl.) er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Den i dette Blad No. 142 averterede Plads for en Handelslærling er nu besat. Boutik tilleie i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Fra Avertissements-Contoiret anvises tilleie i en Gaard beliggende paa en af Byens meest besøgte Gader, hvori i en Række af Aar har været drevet og endnu drives en betydelig Colonialhandel, Boutik, Kjælder, Loft, samt Gaardsplads, og, om ønskes, flere vel indrettede Værelser og Kjøkken. Leiligheden kan tiltrædes til førstkommende Octbr. Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Mandag Aften bliver Jllumination og Musik paa Prinds Ferdinands Plads i Riis=Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-11
Mandagen den 111 September. Den til Forsendelse med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst 2 Tidende. Stifts Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-11
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Begge Marskallerne, Saldanha og Terceira, have, efter at de, om Fredag Morgen den 25de August, vare rykkede frem mod Lissabon paa Skudsdistance, igjen trukne sig tilbage. Aarsagen hertil menes at være, at de enten vilde møde de til Lissabons Hjelp hidilende Tropper under Generalerne Sa da Bandeira og Bonifice, eller ogsaa at de ikke havde ventet en saadan Modstand i Hovedstaden som den det tegner til, eller ogsaa endelig, at de ved deres Ankomst havde ventet et Opstandsforsøg i Lissabon, men som der slet ikke mærkedes noget til. Saasnart det rygtedes, at Opstandshæren rykkede mod Staden, blev Alt hvad der kunde bære Vaaben, drevet ud til Forskandsningerne, som ere opkastede rundtomkring, og i Spidsen for det hele Forsvar havde stillet sig Grev Taipas og en heel Deel andre af Cortesforsamlingens Medlemmer. J Oporto har Folkepartiet en afgjørende Overhaand.