JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-10-05
Bekjendtgjørelse. Efter alle de Uheld, som i de senere Aaringer have ram net vor elskede Fædreneland, er det vist nu mere, en nogen Tid, hver god Borgers bellige Pligt, at henvende sin Opmærksomhed paa alt hvad der kan virke og hav gavnlig Indflydelse paa national Velstand og enhver i sit Kreds opfordres ved disse Omstændigheder til efter Evnat medvirke til dette vigtige Maal. Man har længe indseet, at det ville være gavnligt, til gesaavel for Landmanden, som for den Handlende, naa det, ifølge vores vise og faderlige Regjerings dertil allerede ved Forordningen af 21de Octbr. 1791 givne allernaadigste Tilladelse og Anviisning, blev almindelig antaget og fastsat at kiøbe Korn af Landmanden til Handel efter Vægt, hvorved Kornets indvortes Værdie Kiøb og Salg med største Sikkerhed kan bestemmes Ved at kiøbe Korn efter Vægten vandtes og, at Landmanden, naar han ikke, som hidtil, kunde afsætte slet og ureent Korn, blev nødsaget til at sælge af det bedste og kiernefuldeste eller fremmeste Korn, hvilket Bonden nu Almindelighed selv beholder til eget Forbrug, samt derhos at beflitte sig paa at dyrke sin Jord saaledes, at den frembragte forsvarlig og godt Korn, for hvilket han naaturligviis og kunde vente høiere og bedre Betaling. Med Landmandens Jnteresse forbandtes ogsaa de Handlendes, som, istedenfor til Udlændingen at afsætte deels slet, deels maadelig Korn til en forholdsmæssig ringere Priis, nu kunde levere Landets Korn-Producter saa forsvarlige og gode, som det i Almindelighed er muelig her at frembringe dem. Paa disse Grunde og i bemeldte Hensigt har Kiøbmands=Lauget i Aalborg, hvorfra det meste Korn, det frembringes i Aalborg og Viborg Stifter, udføres efter indbyrdes Forening vedtaget og paa Ære og Samvittighed tilforpligtet sig, ei for Eftertiden at modtage og kiøbe Korn til Handel og Udførsel uden efter Vægt og aldeles intet deraf at kiøbe, som befindes at veie mindre end den ringeste for hver Kornsort herefter anført, Vægt, der efter de her faldende vel rensede Korn-Varer større eller mindre Godhed, nu befindes saaledes: Rug 1 Td. fra 10 Lpd. 8 Pd. til 11 Lpd. 12 Pd. ja 12 Lpd., Byg fra 8 Lpd. 12 Pd. til 10 Lpd. 8 Pd. ja 11 Lpd. hvid Havre fra 7 Lpd. 8 Pd. til 9 Lpd. broget dito fra 6 Lpd. 12 Pd. til 7 Lpd. 6 Pd. Foranførte Kornkiøb efter Vægt tager sin Begyndelse saasnart Korn af indeværende Aars Afgrøde hidføres til Salg, eller her faldbydes, til hvilken Ende det vil være nødvendigt, at enhver Sælger medbringer saa stor en Prøre af hver Kornsort der kan fylde en dansk Patte.
Viborger Samler, 1816-10-05
I det undertegnede herværende Kiøbmands=Laugs Over Kiøbmand og Besiddere herved paa bemeldte Laugs Vegne bekiendtgiør forestaaende til Almeenvels Fremme sigten, de Forening og Vedtægt, tillade vi os Ønskeet, at de herrer Præster og Jordegodseiere af Jver for dette national Anliggende ville skiænke samme deres kraftigste Understøttelse og Medvirkning og til den Ende ikke allene ved deres Tiende- og Landgilde-Korns Hævelse tilholde og formaae Yderne til at rense og kiærne Kornet tilbør, lig, og i det mindste levere det, som det er voxet, men endog søge at giøre Almuen det indlysende, hvor gavnlige det ville være for dem selv at bringe herefter de bedste Kornvare til Markedet og ved Anskaffelse af nye og bedre Sædekorn m.v., at bestræbe sig for paa mueligste Maade at forædle sine Kornproducter.
Viborger Samler, 1816-10-05
Endnu maatte det tillades os ved denne Leilighed og paa foranførste Grunde at fremsætte det Ønske og den indstændige Begiæring til de respective Handlende i Aalborg, Viborg og Ribe Stifter, at de af Fædrenelandskierlighed og for tillige at befordre det Almeens og deres eget Vel ville beslutte sig til, ikke for Eftertiden at kjøbe Smør i fierdingviis af Bonden, som ofte samler der paa fra Sommerens Begyndelse til dens Ende, hvorved Smørret bliver af forskjellig Farve og det først nedlagde bedærvet og harsk, forinden Fierdingen kan blive fyldt og derefter til Kiøberen afleveret; hvorimod det ville være særdeles ønskeligt, at faae Bonden overtydet om Nytten, af, at har ugentlig bringer til Handelspladserne, det Smør han de sidstafvigte 8te Dage om Sommeren har samlet og kan undvære, ligesom andensteds er Brug; thi da kan Kiøderen behandle Varene, for saavidt de bestemmes til Handelsbrug, som skee bør, og fornøden eragtes med Omælt, ning, Omsaltning med fiin Salt og Nedpakning i ren og velconditionerede Foustagier, ved hvilken Behandling vores Smør betydeligen vil vinde i Godhed og noget nær vil kunde sættes ved Siden af det i Aarhuus Stift producerende. Aalborg, den 7de September 1816. Jac. Kiellerup. Ped. Borreschmith. Frans Holm.
Viborger Samler, 1816-10-05
Auction. Fredagen d. 11te dennes Formiddag Kl. 9 Slet, bliver i Stervboets Værelser i denne Byes St. Michelsgaden afholdt offentlig Auction over det afdøde Told- og Consumtionskasserer Halts Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern, Linned, Sengeklæder, Møbler og Trævarer, m. m.: Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet ville vorde bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, d. 3die Octbr. 1816. Gundelach.
Viborger Samler, 1816-10-05
Et sort Hestesel er for nogle Dage siden kommet til Undertegnede, hvor den kan afhentes imod at erstatte Omkostningerne. Hald ved Ørslevcloster pr. Viborg, den 4de October Kristen True.
Viborger Samler, 1816-10-05
Enkefrue Anna Maria von Zyt phen, fød de Leth, er ved Døden afgangen, og hendes efterladte Bo af mig taget under lovlig Skiftebehandling. Den afdødes Arvinger, hvoriblandt nogle anmeldes at være fra værende, og hvis Opholdstæder ikke vides, indkaldes berved med 12 Ugers Varsel, at møde ved en Skiftesamling, som er bestemt at foretages paa mit Contoir her i Byen den første Sognedag i Februar Maaned, næstkommende Aar 1817, Formiddag Kl. 10, nemlig de Myndig selv eller ved Befuldmægtigede, de mindreaarige ligeledes, tilligemed Curator og de Umyndige ved Formynder, for at beviisliggjøre deres Arveret og iagttage det Fornødne under Skiftet, som derefter uden Henstand ventes sluttet. Boets Credi= og Debitorer ville til samme Tid møde, enhver for sit Vedkommende; iøvrigt bemærket at en Skiftesamling er bestemt at foretages i den Afdødes Boe, hos Hr. Kjøbmand Aggersborg junior bei Byen, den 1ste November næst, om Eftermiddagen Kl. 2, og at Auction i Boet afholdes næste 29de October. Lemvig, den 26de September 1816. F. K. Skønau. Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1816-10-05
Placat. Tirsdagen d. 22de Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, og følgende Dage bliver paa Estrup Hovedgaard i Sønderhald-Herred, holdet offentlig Auction over en stor Deel Jndboe og Løsøre, bestaaende af: Mahognie=Meubler, og deriblandt: moderne Secretairer, Skriverpulte, Borde, Chatoller, Comoder, Specerieskab, Theemaskiner, deels af Sølv og Plet, og deels brocerte, Platmenager, Porcellain og deriblandt et complet Bord=Service, Steentøi, slebne Karafler og Glasse, en pletteret Tarine, Etuis, Lomme Uhrer, Linned, Fløyel, Manchester, Chalon, Meubefirts, en stor Deel Floksikke, Skilderier med meget mere. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Randers, d. 23de Septbr. 1816. Stadfeldt. Det bemærkes: at Kjøberne gives sex Ugers Credit, men at intet udleveres af hvad som kjøbes, uden i mod contant Betaling.
Viborger Samler, 1816-10-05
Værelser for en lille Familie, er at faae til Leie til 1ste November, hos Enkefrue Tetens.
Viborger Samler, 1816-10-05
Handelsmand Johan Caspar Meyer, har opgivet sit Boe til Rettens Behandling, som en Følge heraf indkaldes herved samtlige hans Creditorer med 6 Ugere Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at godtgjøre deres Fordringer. Holstebroe, d. 24de Septbr. 1816. v. Jessen.
Viborger Samler, 1816-10-05
Da Kjøbmand Moses Samson her af Byen, har opgivet sit Boe til Rettens Behandling, saa indkaldes herved hans Creditorer med 6 Ugers Varsel, at møde for undertegnede Skifteforvalter for at godtgjøre deres Fordringer. Holstebroe, d. 23de Septbr. 1816. v. Jessen.
Viborger Samler, 1816-10-05
En skikkelig Barnepige søger Condition til 1ste November d. A. Frue Just anviser hvor hun er.
Viborger Samler, 1816-10-05
Natten imellem d. 22de og 23de Septbr. er fra undertegnede bortkommet, og formodentlig bortstiaalen af min Mark, en mørkebruun Hoppe med en hvid Fod paa det venstre Bagbeen, bruunmundet og stjernet, 7 a 8 Aar gammel. Hvo samme maatte antreffe, ville behage imod en god Douceur at levere den til Eieren Niels Christensen Hvidding. Holmgaard pr. Hobroe, d. 24 Septbr. 1816.
Viborger Samler, 1816-10-05
Undertegnede har besluttet at oprette et lidet Underviisnings- og Opdragelses-Jnstitut for dannede Familie ers Børn. De Elever som jeg deri ønsker optagne skulde være omtrent mellem 8 og 12 Aar, og det forudsættes altsaa at de i det mindste kunde læse skikkelig got i en Bog. At angive Underviisningsgjenstanden, ansees overflødigt, da dette for det første vil beroe paa Børnenes Alder og Fatteevne og siden paa deres Bestemmelse; men da jeg har henved 20 Aars Erfaring i Underviisningsfaget, saa kan jeg vel tiltroes heri at viddet fornødne. Hvad det Oekonomiske angaaer, da skulle Eleverne nyde Logie, Kost og Reenlighed paa bedste Maade mueligt, og saavel over deres physiske som intellektuelle og moralske Dannelse skal stedse holdes et paa get Øie, saa selv de ømmeste Forældre ikke skulle frygte for at skienke mig deres Tillid. Prisen skal blive endog mere moderat end Tiderne medføre. Til førstkommende Novbr. ønskede jeg at gjøre Begyndelsen, og til den Tid kunde 2 a 3 Elever antages for det første. Vedkommende som maatte attraae at indlade sig herpaa, ville behageligst mundtlig eller skriftlig henvende sig til Louens Præstegaard pr. Hobroe, d. 23 Septbr. 1816. N. L. Holm, Sognepræst.
Viborger Samler, 1816-10-05
Fra Pressen er udkommen: A. B. C. med Stave- og Læsesvelser, for de første Begyndere af A. F. Just, 2det Oplag (2 Ark stor.) Da jeg udgav denne Bog for 3 Aar siden, sendte jeg et Exemplar af den til Deberrer Amtsprovster i Jyllands 4 Stifter, for at overlade Bedømmelsen af dens Brugbarhed for den første Børne underviisning i Bogstaver, Stavning og Læsning, til de Mænd til hvem Opsynet over Skolefaget er betroet. Da første Oplag, der ikke var lidet, nu var udsolgt, har jeg troet, at Lærerne, de være Forældrene selv eller Skolelærerne, fandt, at den var meget bedre skikket til Hensigten enden gamle og maaskee nogle af de nye med. Dette har bestemt mig til, at oplægge den igjen og forøge den med Navne paa Personer, trykte med Latin og Dansk da jeg derved troer Børnene lettere lære at læse Skrive o. s. v. Af Erfaring veed jeg, at de Børn, der lært, at læse efter min, læste siden meget bedre end de derlarte efter andre Abeceter, fordi den gradviis indeholder mange og vanskelige Eenstavelsesord i det første Ark. Den Jndvending har mødt mig, fra een for Skolefaget interesteret Geistlig, at det andet Ark indeholdt et Slage Læstøvelser det lignede Vers, og, da Børn (som enhver veed) lettest og helst lærer Vers, kunde de den tilsidst udenad, der efter hans Mening ikke saa burde være. Endskjøndt jeg oprigtig troer, at ikke et Ord findes i Bogen som jo uddanner Barnets Siel og Eftertanke og indgiver det gode, simple, moralske og religiøse Lærdomme, som og, at Hukommelsen hos Barnet særdeles meget bør øves og bruges, og derfor ansaae det endog for en Fuldkommenhed, at disse endnu ufordærvede Skabninger lærte noget nyttigt, saa har jeg, dog uden at udelade eller forandre noget i den forrige Text, ladet det trykke som Prosa, hvormed formodentlig denne Indvending vil falde bort. Derved er vunden Plads for Navnene. For at gjøre den stærk til Brug, har jeg dertil ladet fabriker, hvidt Skrivpapiir, fire Gange saa tykt, som almindelig, desuagtet sælges den for bedre Kjøb end før, neml. mod Contant og uden Rabat for 20 s. i Materie i Partier. - Det er noksom bekjendt, at Fædre og Mødre, der lære Børn først at stave, ofte selv ikke kunne læse got, men kunne den gamle ABC. uden ad, og derved sige det udenad for de Smaae, uden at lade dem prøve at lære Stavemaaden; ja den gamle har næsten ingen tunge Eenstavelsesord og endelig, er den af et Jndhold, der slet ikke moerer Barnet, fordi det ikke forstaaer hvad det læser. Jeg har derfor saameget mere Grund til, at bede enhver der afgiver sig med den første Børneunderviisning, at bruge min ABC. Man prove den i det mindste. Det er saa særdeles vigtigt, at Barnet lærer rigtigt at stave og læse, at jeg, der i 24 Aar var Forfatter og i de sidste 16 Aar for Almuens Oplysning, glæder mig allermeest ved at have skrevet denne tilsyneladende ubetydelige Bog. Viborg, d. 28de Septbr. 1816. A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-10-05
Fra Pressen er i Dag udkommen: Afhandling om Spillet: Schwartzund Roth, lo indeholdende: 1) Beskrivelse over Spillet. 2) De Kned jeg der af Bankøren kunne begaaes, f. Ex., at bringe Kuglen i Sort eller Rødt til egen Fordeel. 3) Den bedste Spillemaade, hvorefter man nogenlunde kan sikre sig for Tab og ofte vinde noget, af H. N. Bache, første Lærer ved den tydske Borgerskole i Randers. Den er 2 1/2 Ark stor og koster heftet 3 Rbmk. og faaes saavel hos undertegnede Forlægger som og hos Deherrer Boghandlere: Kammerraad Just i Viborg, Dandselærer Bagge i Randers, Jessen i Aarhuus, Holst i Horsens, Rottbøll Sadolin i Aalborg, Bogtrykker Hempel L.i Odense og i Holstebroe hos Kjøbmand T. Kjærbye, si i Skive hos Kjøbmand Carl Ring. Viborg den 21de Septbr. 1816. R. P. Deres. logerend paa Anctorket.
Viborger Samler, 1816-10-05
De Herrer inden og udenbyes Ahrentere af Viborger Samler, ville behage med første at erlægge deres Contingent for samme, for Juli Qvartal, til A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-10-07
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1816-10-07
London den 24de og 27de Septbr. Lord Exmouths Fredstraktat er den ærefuldeste der endnu er sluttet med de barbariske Magter. 2 fangne Spanier, der bleve holdte tilbage, paa Grund af, at de vare Criminalforbrydere voldte nogen Sinken i Underhandlingerne. Tilsidst bleve de dog udleverede.
Viborger Samler, 1816-10-07
Lord Exmouth er ophøiet af Prindsregenten til Viskount; Contreadmiral Milne til Commandor og 6 Capitainer til Riddere af Guelph=Ordenen. Exmouths Sekretær blev og saaret den 27 August. 27de Septbr. Man siger Lord Exmouth er seilet til England. Man havde heller ønsket, at han var seilet til Neapel, for at vise den der endnu liggende amerikanske Eskadre, (som søger at tilveiebring: sig Penge af Neapel for de i Kong Murats Tid opbragte Skibe) hvorledes en engelsk Flaade seer u efter et saadant Slag, hvor Admiralskibet, som Fjenden kunne naae med Pistoler, gjorde 3000 Kanonskud. Vore Aviser kalde ellers Amerikanernes Fordringer til Neapel latterlige. England beloveralt ikke taale, at en med os allieret Magt, som Neapel, skal trues af Amerikanerne.
Viborger Samler, 1816-10-07
Vor Seir over Algiererne havde strax den lykke, lige Følge, at et engelsk. Skib, med en meget kostbaLadning, der var opbragt af en tripolitansk Kaper, strax blev udleveret.
Viborger Samler, 1816-10-07
J en Raadsforsamling i Guildhall er bestemt at sende H. K. H. Prindsregenten en Takadresse for Slagets lykkelige Udfald ved Algier.
Viborger Samler, 1816-10-07
Hamborg 1ste October. Natten til 30te Septbr. stormede det meget stærkt ved Curhaven; desuagtet kom dog de udeblevne 4 engelske Poster paa eengang. De nyeste engelske Aviser ere moersommere end de pleie at være. De tage blant andet en kraftig Andeel i Franskmanden Chateubriands og hans ny Bogs Skjebne, hvilken sidste, strax efter den var udkommet, oplevede det andet Oplag og nu trykkes i London. Man har anført nogle Steder af dens sær mærkelige Efterskrivt. Det er mærkeligt hvad der siges om Englands Forhold mod de spanske Slaveskibe, og om det Mørke der indhyller Spaniens nuværende Forhold til England, samt vore Avisers Sprog mod Nordamerika. Paafaldende er det og, hvad tydske Aviser, ligesom andre Landes, i denne Tid anføre, om den gruelige Mængde Engelske Vahre, som vrimler paa alle Europas Markeder, og hvorved ethvert Land Konstflid og Tarv saameget lider og taber, naar de skal konkurrere med de Engelske, der ofte undersælge dem. De mene, at Røverstaternes Underkuelse paa Afrikakysten vil bidrage til alle de Europæiske Landes Handelsflor.
Viborger Samler, 1816-10-07
Berlin, d. 28de Septbr. J Morges indtraf Hs. M. Kongen hertil, og tog den opstillede Garnison i Øiesyn. Han kom d. 26de til Potsdam. Da Kongen ikke opholdt sig i Dresden, lod Kongen af Sachsen Ham komplimentere ved Overkammerherre Fyrst Witteenstein.
Viborger Samler, 1816-10-07
Den 25de indtraf Fyrst Blücher hertil fra Hamborg. Dagen efter bivaanede han en stor Manøvre.
Viborger Samler, 1816-10-07
Stokholm 20de Septbr. Feldmarskal Grev Mørner skal, hedder det, have modtaget Statholder-Embedet i Norge paa to Aar og afleverer det derpaa til Prinds Oskar. Kronprindsen lader Lystskoven her forskjønne og Kongens Brystbillede opsætte der.
Viborger Samler, 1816-10-07
Haag den 28de Septbr. Viceadmiral van de Cappellen er af Hs. Majestæt udnævnt til Storkors af Vilhelmordenen; de i Algier=Slaget deeltagende Captainer (see sidste Samler) til Riddere af samme Ordens 3die Klasse. Marineofficeer Wardenburg og Lieutenant Arriers til Riddere af 4de Klasse. Lord Exmouth er og udnævnt til Storkors af denne Orden.
Viborger Samler, 1816-10-07
Den 20de October skal i alle vore Kirker holdes Takkefest for Seiren over Algier.
Viborger Samler, 1816-10-07
Brussel den 25de Septbr. Der hverves stærk i Frankrig for Rigets Colonial- og fremmede Regimenter. Folkene samles i Lyon. Paa nogle Dage have flere Franske forladt vor Stad, for at reise til Amerika.
Viborger Samler, 1816-10-07
Paris den 21de September. Dagsmonitøren indeholder følgende Kongl. Ordre, "Ludvig a., Da Grev Chateaubriand, i en trykt Skrivt har yttret Tvivl over de i Vor Forordning af 6te Septbr. tilkjendegivne Villie, saa befale Vi herved, at Grev Chateanbriant fra i Dag af ophører at være blant Vore Ministres Tal. Skrivtet har til Titel "Monarkiet efter Chartet (Grundloven) og har til Motto: Kongen, Chartet og alle ærlige Folk." Forfatteren overrakte Kongen det første Exemplar den 17de dennes med et Brev, hvori han sagde, at han efter Samvittighed troede, ikke at burde undertrykke et Værk, der sigtede til Landets Frelse og, at alle Jndvendinger mod denne befalende Stemme, vare afmægtige.
Viborger Samler, 1816-10-07
Marqvis Marialva, Portugisisk Gesandt her, et af sin Monark givet det Ærende, at reise til Wien for at beile til Erkehertuginde Leopoldine.
Viborger Samler, 1816-10-07
Man har her det Skipperrygte, at en tyrkisk Flaade paa 15 Orlogskibe og 6 Fregatter uventet vare komne tilsyne i det adriatiske Hav Hertugen af Bourbon ventes om nogle Dage fra England til Paris.
Viborger Samler, 1816-10-07
Krigsretten har dømt den fraværende GeneralBrayer, der kommanderede i Lyon da Bonaparte kom fra Elba, og tog hans Partii, fra Livet. Gene ralerne Grouchy og Ameil kunne snart vente deres Dom i samme Anledning. Artillerieadjutant Charles Monnier, der er overbeviist om, at ville have overleveret Slottet Vincennes til Kongens Fiender, har og faaet Dødsdom.
Viborger Samler, 1816-10-07
Hr. Chatteaubriand havde i et Efterskrivt yttret den Mening, at Kongens Forordning af 5te Septbr. som Kamrenes Sammenkaldelse, ikke var Kongens eiendommelige Villie, eller var hans Værk. Dette er Aarsagen til hans Afgang fra Ministeriet. Forfatteren, der er bekjendt af sin Tænksomhed og sit djærve Frihedssprog, har i Bogen ved Siden af mange fortreffelige Ting, tillige anført meget, der ganske er i Strid med Kongens Forordning og Regjeringens nuværende Forholdsregler.
Viborger Samler, 1816-10-07
Blandede Efterretninger. Lord Exmouths Rapport finder i London almindeligt bifald, og Man paastaaer, længe ikke at have læst en tydeligere og bedre skreven Depesche. Efterat Engelland har befriet Europa fra Dens Tyranie, der var Katholik i Frankerig og Mahomed ner i Ægypten, have vi nu til Menneskehedens Gar vendt vore seierrige Vaaben til en anden Verdens deel, og begge omslynge nu Nationens Tinding med uforkrænkelige Laurbær. Paa sin Reise over Land igjennem Paris, har Kl. pitain Brisbane, Overbringeren af Lord Exmouth, Depescher, endnu berettet, at Admiralskibet var fa nær ved Husene, at Man kunde række dem med Geværer. Lord Exmouth blev saaret i Kinden, og i en stærk Kontusion i Foden.
Viborger Samler, 1816-10-07
Fra Genua meldes, at Resten af den algierske Sømagt bestaaer af een Brig paa 22 Kanoner, een Go lette paa 12 Kanoner og en halv Galei. En ste Mængde Afrikanere og Jøder flygtede fra Stade, under Bombardementet, men bleve i Hobetal dræbt af Bomberne, som fløi over Byen. Deyen har egenhændig hugget Hovederne af flere af sine Undersaatter, som han beskyldte for Forræderie. Eller skal den strænge Korrektion saare lidet have forbedre ham, og han skal være ligesaa opblæst og hadesulmod sine Tugtemestere, som nogensinde før. End videre meldes at Lord Exmouth er seilet fra Algiehvorhen vides ei med Vished, dog nævnes Corfsom almindelig Samlingsplads for alle i Middelhevet krydsende brittiske Skibe.
Viborger Samler, 1816-10-07
Deyen af Algier har virkeligen beqvemmet sig til, alle sine Ministres Nærværelse, at bede den engelsk Konsul om Forladelse for de Voldsomheder han har de ladet udøve imod ham og udbetalt ham en God giørelse af 3000 Dollars. Nogle Korps af Var troende skulle ikke have gjort deres Skyldighed og Anførerne, for at undgaae deres Herres Hevn, vær flygtede ind blandt Biergene. Deyen skal overordentlig være afholdt af sit Folk; medens Slaget stod, foer han i en liden aaben Baad fra et Batterie til et andet for at opmuntre Soldaterne, og saasnart disse saa ham, raabte de høit i Skyerne og kyssede hans Klæde Fra St. Helena meldes at Bonaparte er meget taknemmelig for de Beqvemmeligheder Prindsregen. ten har tilstaaet ham, og er nu fuldkommen forsonet med den nye Gouvernør. Han læser meget begierlig de engelske Aviser. Da Madame Bertrand beklagede sig over sin Mands Dødsdom, trøstede han hende med: "Det siger intet; thi jeg er og bliver Fraverende.
Viborger Samler, 1816-10-07
Tydskland. Efter Fyrst Blücher af Wahl stads eget Ønske er ham af Magistraten i Hamborg meddeelt Borgerret sammesteds. Fyrsten behagede d. 20de d. at staae Fadder til Hr. Dreves Søi Hamborg, der blev født den 12te ved Fyrstens Ar komst, og at lade ham give Navnet: "Leberech. Blücher." Ogsaa har han besøgt den store Frimurerloge, der formedelst Sorgen over Stormesteren, Schrøders Død ei kunde indbyde ham til nogen Festivitet, hvor hans korte fyndige Tale aandede sand Religiøsitet og Hengivenhed for Brødre-Samfundet. Natten førend Fyrstens Afreise den 22de blev han overrasket ved en Natmusik, og af Formanden derfor overrakt et paa rødt Atlask trykt Digt, som han modtog, hvorved han i de hjerteligste Udtryk takkede Hamborgerne for dette nye Beviis paa deres Hengivenhed, og blev saa rørt, at han sagde til en Dame: "Nu er det Tid jeg gaaer, thi ellers maa jeg reent bukke under.
Viborger Samler, 1816-10-07
Ved Afreisen fra Hamborg blev Fyrst Blücher, ledsaget af den preussiske Geheime Hofraad og Overpostdirektor Buchner og den hamborgske Stabsritmester Dannenberg, lige til de preussiske Grændser, Overalt paa denne Tour, blev han modtaget med trohjertig Glæde og almindelig Jubel.
Viborger Samler, 1816-10-07
Onsdagen den 4 September trak et frygtelig Ul veir over Egnen ved Mainz. Aldrig saae Man noget lignende; Torden, Lynild, Vandstrømme, Hag og Jsklumper, hvoraf adskillige een Fod lange og nogle Tommer tykke, rasede paa engang. Alle endnu udestaaende Markfrugter bleve ødelagte; Træerne adsplittede, og Vinduer og Dørre, som vendte mod Vinden, ituslagne. Togange slog Lynilden ned i en Mølle, dog uden at tænde, og hele Egnen var opfyldt med en ildeelugtende Svovldamp.
Viborger Samler, 1816-10-07
Skuespildirektøren i Hamborg, Hr. Schmidt, har for det ved Fyrst Blüchers Ankomst forfærdigede Stykke: "Fremad" faaet en Guldmedaille. Hr. von Maret, forhen Hertug af Bassand og Bonapartes Statssekretair, skal have faaet Ordre at rømme Grätz, hvor han hidtil har opholdt sig. Og saa siges, at det ikke bliver den forrige Dronning af Holland tilladt at opholde sig i Constantz.