Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-23
Udenlandske Efterretninger. England. Den 10de dennes fandt Dronning Victorias Formæling med Prinds Albert Sted i St. James-Capellet. Prindsen, der er bleven udnævnt til engelsk Feldmarschal, har den dertil hørende Uniform og Hosebaandsordenen. Udenfor Capellet, i hvilket Vielsen blev foretaget, havde en overordentlig Menneskemasse forsamlet sig, men da særdeles hensigtsmæssige Foranstaltninger fra Politiets Side vare trufne, fandt ingen Uorden Sted, og Folket blev derfor kun besværet af den Regn, som denne Dag faldt. Kl. 10 1/2 samledes Hoffolkene i Buckingham Palads og Kl. 11 3/4 begav Brudgommen sig ledsaget af sin Fader og Broder og af endeel Hoffolk til Capellet. Paa Veien dertil blev Prindsen hilset med lydelig Jubel, hvorfor han takkede meget forbindtlig. Efterat Prindsen var ankommen til Capellet, begav Lord Over=Kammerherren sig til Dronningen, for at melde hende Ankomsten, og hun begav sig derpaa derhen, fulgt af hendes Moder, Hertuginden af Kent, og en Æresdame, samt en stor Skare Hoffolk. Ogsaa Dronningen blev hilset med almindelig Jubel, og skjøndt hun saae noget bleg og ængstelig ud, smilte hun dog enkelte Gange over de comiske Scener, Folkemængden oftere fremviste. Capellet selv var naturligviis prydet med megen Pragt, og efterat alle Tilskuerne vare ankomne, viste ogsaa Enkedronningen sig og kort efter Brudgommen, som underholdt sig nogle Øieblikke med hende, men da Dronningen viste sig, ilede han hen til hende, og den egentlige Ceremonie tog nu sin Begyndelse. Ved Ankomsten til Capellet skal Dronningen have seet meget bevæget ud, og flere troede endog at bemærke, at hun havde grædt. Som tidligere meddeelt, forrettede Ærkebiskoppen af Canterbury Vielsen, ved hvilken der blev brugt de samme Formulærer, som ved ethvert andet Bryllup, og saaledes spurgte Ærkebiskoppen Brudgommen: Albert, vil du have dette Fruentimmer til din Ægtehustrue, og leve med hende efter Guds befaling i den hellige Ægtestand, Vil du elske hende, trøste, ere og forsvare hende i Sygdom og Sundhed, samt forlade alle andre og kun holde dig til hende, saa længe J begge leve, hvortil Prindsen efter Nogles Beretning skal have svaret fast og tydeligt Ja! medens Andre derimod berette, at Svaret neppe var hørligt. Spørgsmaalet til Dronningen var det samme, dog at hun tillige lovede, at ville adlyde og ære ham. Ogsaa og hendes Svar ere Efterretningerne forskjellige; thi efter nogle var hendes Svar neppe hørligt, efter andre saae hun derimod med Kjærlighed paa Prindsen, og svarede et bestemt og høit Ja. Efter fuldendt Ceremonie kjørte de Nyformælede sammen og spiste Frokost i Buckingham Paladset, og droge om Aftenen til Windsor. J London var der og Aftenen megen Festlighed, og Alle skulle ifølge Beretning derom have hengivet sig til Glæden, med Undtagelse af Bladene, hvoraf flere ere fulde af skaanselløse Sidehug. Dronningens Costume bestod i en rig Kniplingskjole med et Slør, som ved en Diamantnaal var hæftet til Hovedet, paa vilket hun desuden har en Krands af hvide Orangeblomster. Slæbet, der blev baaren af 12 Brudepiger, var af fiint Atlas, besat med Kniplinger. - Endelig er det dog lykkedes Torierne at bibringe Ministrene et Nederlag, idet de nemlig valgte Finantserne til deres Angrebspunct, eftersom de her kunne være visse paa Understøttelse af de Radicale. Hr. Herries aabnede Forhandlingerne, idet han fordrede, at Ministrene alt nu skulde fremkomme med en Oversigt over Finantsernes Tilstand, da det var at befrygte, at den vilde fremvise en ikke ringe Deficit, og trods alle Ministrenes Jndvendinger antog dog Underhuset Forslaget med 182 Stemmer mod 172. - Krigen med China kan nu ansees fuldelig begyndt; thi 2de af de engelske Krigskibe have maattet udholde en Kamp med 20 30 chinesiske Krigsbaade, hvorved de Sidste have lidt særdeles meget. - Overbefalingsmanden paa den engelske Flaade i Ostindien, Admiral Matland, der er bekjendt fra den Tid, Napoleon søgte sin Tilflugt paa det af ham førte Krigskib Bellerophon er ifølge modtagen Efterretning død. J Ostindien har de engelske Tropper atter tilkæmpet sig nogle Fordele, idet de nemlig have indtaget Fæstningen Chelat, hvis Fyrste havde viist sig fjendtlig findet mod Englænderne. Forøvrigt skal Russernes Tog mod Chiwa have vakt megen Uro i Ostindien, da man der troer, at dette Tog har andre Hensigter, end de i Manifestet angivne.