Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-17
Mødet i de Deputeredes Kammer den 3die d. M. var formedelst de Lovforslag, som der bleve meddeelte, af den største Vigtighed. Alle Ministrene vare nærværende, Villele kom endogsaa førend Præsidenten. Kl. 1 1/2 tog Mødet sin Begyndelse. J det første Lovforslag, der angaaer den saakaldte Civilliste, bestemmes: at de af den afdøde Konge erhvervede Godser, over hvilke han ikke har disponeret, skjøndt han havde Ret dertil, skulle forbindre med Kronens Dotation, som uundværlige for Kronen; at der skal tilstaaes denne, som den forrige Konge, 25 Mill. aarlig; at Prindsernes og Prindsessernes aarlige Apanage nedsættes fra 9 til 7 Millioner, da deres Antal ved Regjeringsforandringen er formindsket; at de Godser, der som Apanage bleve tilstaaede Ludvig IVdes Broder, skulle fremdeles, som før, tilhøre Huset Orleans og dets mandlige Descendenter; at der endelig skal anvises en overordentlig Sum af 6 Mill. til den afdøde Konges Begravelse og den nærværendes Kronning. - Det andet Lovforslag angik Ombytningen af nogle til Krondomainerne hørende Godser. - Det tredie Lovforslag angik den Erstatning, der skal tilstaaes Emigranterne for de Godser, som de før have eiet i Frankerig, men som siden ifølge Lovene, bleve confiskeerte og solgte til Statens Fordeel. Jfølge de der gjorte Bestemmelser skal Erstatningen for de tidligst solgte Godser bestaae i en 3procent Renteinskription i den store Statsgjeldsbog, der skal være 20 Gange saastor som det Beløb, der er fastsat i Vurderings eller Auctionsprotocollen, for de Sidstsolgte skal den ligeledes bestaae i en lignende Renteinscription, liig den til klingende Mynt reduceerte Auctionspriis. Have de forhenværende Eiere eller deres Repræsentanter ved Kjøb af Staten faaet de confiskeerte Godser tilbage, da skal Erstatningen reguleres efter den virkelige Værd, som de have betalt, ligesom det og, dersom de have kjøbt dem af Andre, skal bestemmes efter Kjøbesummen. Den inscribeerte Godtgjørelse skal udbetales aarlig med en Femtedeel af den tilkjendte Sum. Den 22de Junii d. A. skal Jnscriptionen af den første Femtedeel skee. Til disse Udbetalinger skal Finantsministeren disponere over 30 Mill. 3procent Rente, hvoraf i 5 Aar, til 1829, hvert Aars 22de Junii skal inscriberes 6 Mill. Den tilstaaede Godtgjørelse kan den forrige Eier eller i hans Sted hans lovlige Arvinger reclammere, og skal da henvende sig til Departementspræfecten, hvis Anmeldelse herom gaaer gjennem Finantsministeren til den Commission, der i denne Anledning skal nedsættes. Omtalte Bestemmelser ere og anvendelige paa de Deporteerte og Domfældte, hvis Godser ere blevne confiskerede og solgte. De forrige Jhændehavere af de liggende Grunde, der af Staten have været henlagte til Hospitaler eller andre offentlige Anstalter, have og Fordring paa Erstatning, der skal være liig det før Afstaaelsen gjorte Overslag i rede Penge. De, der kun provisorisk ere anviste til sligt Brug, skulle gives tilbage imod Godtgjørelse, hvis Vedkommende fordre det, Endelig skulle Erklæringer desangaaende, under Straf af Rettighedens Fortabelse, skee af dem, der boe i Kongeriget, inden et Aar; af dem, der boe i andre europæiske Stater, inden 1 1/2 Aar; og af dem, der boe udenfor Europa, inden 2 Aar, fra den Dag at regne, da Loven er publiceret. Præsidenten foreslog tilsidst, med Hensyn til denne Lovs høie Vigtighed, ikke at begynde Discussionerne derover, førend Lovforslaget var trykt og uddeelt. - Hr. Villele besteeg endelig for fjerde Gang Talerstolen for at forelæse det fjerde Lovndkast, paa hvilket Man ikke syntes at være fattet. Hans Foredrag hørtes med megen Opmærksomhed, ogsaa mærkedes meer end eengang enkelte Lyd, der beviste, hvilket dybt Jndtryk hans Foredrag gjorde. Det Lovudkast, han forelæste, var nemlig en Gjentagelse af den Rentereduction, der faldt igjennem forrige Aar, men modificeret efter mange Forslag, der dengang under Forhandlingerne bleve gjorte. Lovforslaget gik nemlig ud paa, at de 5procent Renter kunde enten annulleres, eller efter Jhændehaverens frie Villie forvandles til 3 eller 4 1/2 procent Renter. Neppe var Villele færdig, førend de Deputerede forlode deres Pladser og fordeelte sig i forskjellige Grupper omkring i Salen. Præsidenten Rave; havde ondt ved at tilveiebringe Ord igjen, og faae Enhver tilbage paa sin Plads. Da dette var skeet, bleve endnu tvende Lovudkast forelæste, det Ene om nogle Modificationer i Toldafgivterne, det Andet og Reparatur paa adskillige offentlige Bygninger. Kl. 4 1/2 adskiltes Forsamlingen. - Det kan ikke nægtes, at dersom disse for Frankerig, for Europa og de i Fonds speculerende Banqviers og Capitalister saa vigtige Lovudkast gaae igjennem, vilde med dem begynde en ny Epoke for Frankerig, og det første Møde under den nærværende Konges Regjering blive for stedse mærkværdig.