JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Naar til Slutning Hr. Pastor Pontoppidan tilføier, at være viis paa, at han ikke vil blive miskjendt af mig i denne Anledning, da beder jeg ham at være overbeviist om hvor ganske han havde Ret i saa Henseende, ligesom at jeg stoler paa, at han selv vil finde det rigtigt, naar jeg anseer det for Pligt, at tage til Gjenmæle mod Det, jeg holder indb. Underv. ugrundet anklagedes for. Dog tillader jeg mig end at tilføie, at langt kjærere havde det været mig, om Hr. Pastor Pontoppidan, saaledes som mange, mange af hans Embedsbrødre, mig ligesaalidet personligen bekiendte som han, havde gjort mig den Ære at give mig denne Meddelelse directe, saa at Meddelelse og Svar vare blevne Privatbreve mellem Mænd, der agte hinanden og føle varmt for saa vigtig en Sag som Almueskolevæsenet, og ikke Artikler i offentlige Blade. Kjøbenhavn, den 23 Mai 1825. J. Abrahamson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Historiske og statistiske Optegnelser om Mynt, Pengevæsen &c. (Fortsættelse; see No. 40.)IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Den Norske Bank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Extracter af Bankens Regnskaber for 1824. ere bekjendtgjorte under Datum: Tronhiem 31. Dec. 1824, fra Bankens Direction, som Bilag, til den Norske Rigstid. No. 32. Man seer deraf at Bank-Indskuddet og Sølvfonden udgjør: Indskudet. Spdlr. s. Aggershuus Stift 1000090. 11. Christiansands = 287003. 62. Nordlands. 2 65022. Deraf erlagt. Spdlr. s. Bergens = 362027. 39. 361975. 83. Tronhiems = 296030. 7. 295985. 35 1/2 Restancen i det Hele . . . . . . . .J alt 2,000, 172. 119. 1,977,642. 77. Af Restancen de 16424 Spd. 95 s. for Aggershuus Stift; de 5568 Spd. 93 s. for Christianssands Stift; de 536 Spd. 93 s. for de andre Stifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Bankens Sølvfond ved Aarets Slutning 1966379 Spd. 70 sk., hvoraf er opbevaret ved Bankens Hovedsæde 1771982 Spd. 45 s. og paa Kongsberg i umyntet Sølv 184824 Spd. 74 s. Det øvrige ved de Bank=Afdelinger der ere i Christiania, Christiansand og Bergen. Banken eier Beholdning. rede Sølv. . . . . . . . Spd. 1,985,284. 97 1/2 udestaaende Kapital. . . . . . . 3,993,917, 85 Eiendomme, nemlig Bankens Gaard i Tronhiem af Værdie. 4500 Spd.; Bankens Gaard i Bergen 1800 Spd.; Jnventarium af Redskab, Møbler. &c. 3300 Spd.; i alt . . . . . Derimod er Banken skyldig 1. For de i Cirkulation værende Sedler. . . Spd. 3,618,423. 48 2. Til Statskassen, Foliothavere &c. 167,403. 6.3. Paaligger Banken at udbetale. til Actiernes Eiere dette Aars rene Fortjeneste. . . . . . . . . . 127272. 39 4, at indkjøbe til Fordeel for Actie-Eierne smaa Jndskud, for . . . . . . . . . . . . . . 94608. 74 1/2 Følgelig er Bankens beholdne Formue. . . . ...........
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Blandt Bankens Udgivter udgjør Lønninger til Bankens Embedsmænd og faste Betjente ifølge Gagelisten 13050 Spd. Loven for Pengevæsenet i Norge er af 14 Juni 1816, og efter samme regnes Species dalere til 5 Rixorter eller 120 Skilling; og Talværdien er fastsat til 9 1/4 Speciesdaleres Ud myntning af en Mark fiint Sølv collinsk Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
J Aaret 1821 fattede Storthinget den Beslutning, som af Kongen blev gjort til en Lov, at de norske Eenskillinger af Kobber, som ud myntes, skulle være af den Gehalt at 50 Stykker udmyntes af et Pund cøllnsk Vægt. Foruden deslige Eenskillinger maae og udmyntes Toskillinger af den Gehalt at 25 Stykker udmyntes af et Pund ønsk Vægt. Ligeledes skulle de Femtedeels og Femtendedeels Specier som ud myntes være 14 lødige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Under 22 Marts d. A. er af Directionen for Norges Bank bekjendtgjort, at de i Omløb værende 1 Spd. Sedler blive efterhaanden inddragne og erstattes ved nye, som, med Hensyn til Text og Antal af Underskrifter, ligne de nu havende 1 Spd. Sedler, men derimod ere noget mindre og af forskjelligt Løvverk og Skrift, samt foruden Controlstemplet, kun forsynede med 2de Stempler. Det hvide Papir, hvorpaa de nye 1 Spd. Sedler ere trykkede, er fiint og bøieligt, og viser følgende Vandmærker: Øverst Ordene: NORGES BANR., fatte i en Cirkel-Segment og i Papiret udtrykte med store latinske Skrivt Bogstaver, midt under disse Ord, ligeledes med store Bogstaver: EEN Spe, og paa hver Side heraf Norges Vaaben, uden for hvilket igjen Chiffret I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Directionens ældre Advarsler mod Banksedlernes Klistring gjentages ogsaa med Hensyn til de nye 1 Spd. Sedler, med Tilføiende, at Banken ikke ombytter eller indløser klistrede Sedler, hvis Vandmærker saaledes blive ukjendelige. VI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Nogle historiske Notizer om ældre Bank Indretninger i Danmark meddeles: Den første Bank-Indretning hos os organiseredes i Kong Christian VIs Regjeringstid. Den Kjøbenhavnske Assignations-Vexel og Laane Bank blev nemlig da oprettet, og Octroi for samme udstædt under 29 Oct. 1736 og under 5 Nov. f. A. en Kongl. confirmeret Banco Reglement og Anordning. Ved Fr. 8 Mart. 1737 blev Publicum underrettet om Jndretningens vigtigste Poster. Bankens Øjemeed var deels at dens Participanter eller Andre kunde der have et sikkert Sted til at indsætte og deponere allehaande rede Midler og Contanter, saavel i alle Slags Mynt, som i umyntet Guld og Sølv, og derpaa igjen at kunne anvise til Udbetaling; og saaledes have Regning og Folium i Banken (ef. Regl. §§. 2. 3. f. A. 10. 12. 13. Convention. 16) - deels at discontere Vexler, og Vexelobligationer, at gjøre Udlaan, mod gangbar Rente, og imod tilbørlig Sikkerhed, ved Hielp af dens Sedler, som den maatte udstæde, hvilke Sedler den paa Anfordring skulde indløse med Landets Mynt som de løde paa, og som ikke kunde paanødes nogen imod hans Villie, skjøndt dem i øvrigt blev givet frit Omløb som rede Penge, og tilladt at de saaledes maatte imodtages i de Kongel. Kasser (Octr. §. 13 og 20. Reglem. §. 6. Forordn. 8 Marts 1737. §. 7.). - Banken skulde være en privat fri, af Kongen stadfæstet Indretning, der stiftedes ved Subskription for Portioner, hver paa 500 Rdlr. (Conv. §. 1.). Portionernes Antal bestemtes til 1000; altsaa Fondet til 500,000 Rdl. Bankens Sedler løde paa 100, 50, 40, 30, 20 og 10 Rdlr. Ved Forord, 13 Septbr. 1748 bleve disse indkaldte og indløste mod andre paa 100, 50, og 10 Rdl.; trykte og indrettede paa forskjellig Maade. Siden 1762 havde den Sedler paa 1 Rd.; siden 1775 paa 5 Rdl. Med bemeldte Fond skal den, uden Svækkelse for dens Kredit, have i Aaret 1755 (altsaa omtrent 20 Aar efter dens Stiftelse) havt Udlaan af omtrent 2,000,000 Rdlr. Sedler. Men de paafulgte Tidsomstændigheder, og især de da forehavende Rustninger imod Rusland, gjorde at Regjeringen behøvede Bankens Kredit, og 1763 skal Kongens Gield til Banken have opløbet til henimod 11 Millioner. (BuschingsMagaz. VIII. 263.) Dette havde Indflydelse paa Bankens Kredit, som var svækket herved, og derfor havde foranlediget Forord. 6 Oct. 1757 om Forbud paa alle Slags Myntsorters Udførsel af Landet, An stillelse af Undersøgelser i denne Henseende, og at imidlertid for en kort Tid ei videre rede Penge af Banken maatte udleveres end hvis en og anden til nødvendige daglige Udgivter maatte behøve, og ingen maatte vægre sig for i alle Tilfælde Bancosedler i Betaling at modtage. Nu vare da disse Sedler givne et tvunget Omløb. 1760 var Bankens Fond bleven forøget ved et nyt Jndskud af 100,000 Rdlr. i 1000 Actier, hver paa 100 Rdlr. 1762 bleve de gamle Actier hver, som anført paa 500 Rdl., deelte i 5, saa at nu Actiernes Antal vare 6000, a 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Ved Forord. 4 Sept. 1762 bleve nye Banksedler indførte paa 1 Rdl., da hidtil ingen som oven anført havde været ringere end paa 10 Rdlr., og tillige befaledes, at Bancosedler paa 100, 50 og 10 Rdlr. bleve af Banken at omvexle med smaa Sedler a 1 Rdlr., og af disse til hver Person ei mere end 1 Rdl. i klingende Mynt af Banken betales." Jmidlertid var den Mand, der siden fik saa vigtig Indflydelse, som Finantsminister, paa Danmarks Pengevæsen, Hr. Henrik Carl Greve af Schimmelmann, kommen til Danmark, og faaet Deel i Finants- og Penge sagernes Bestyrelse. Ved Laan i Holland og ellers, tilvejebragtes at en stor Deel af Kongens Gield til Banken blev efterhaanden afbetalt, saa at den 1771 ikkun skal have været 1,800,000 Rdlr. Bankens Udlaan til Private til samme Tid 3 Millioner Rdlr. Under Struensees Ministerium var det Regjeringens Ønske at see en Specie- og Girobank forbundet med den Kjøbenhavnske Bank Nogle Forhandlinger herom foregik; men Sagen blev stillet i Beroe. (Høst 1 B. S. 336.) 1773 overgik Banken til at blive en Kongel. Indretning, da Jnteressentskabet blev udløst med 350 Rdl. for hver Actie, altsaa for 6000 Actier den Sum 2, 100,000 Rdl. hvorfor Obligationer bleve udstædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Bankens Historie til denne Tid og om den saaledes 1773 foretagne Forandring læser mani en Memoire, dateret 26 Juni 1773 i BüschingsMagaz. VIII. 261270, c. de biogr. Efterr. om Greven af Schimmelmann i Clio I B. 2 H. Banken skulde iøvrigt, ifølge Plac. 5 Apr. 1774, forblive i dens forrige Forfatning under Ober-Skatte-Directionens" Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
De paafølgende Aars Conjuncturer, Krigene imellem de store Magter, og de som det synkes hældige Handelsomstændigheder man vilde benytte, gave Anledning til at Bankens Udlaan, og med dem dens Sedler formeredes til den Grad at det i Aarene 1785 og 1786 menes at have været 14 til 16 Millioner Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Nu udkom under 8 Julii 1785 en Placat, i hvis Jndledning siges at det var taget under Overveielse den betydelige Skade Staten, Finantserne, og Handelsbalancen lede ved den allerede nogen Tid vedvarende ufordeelagtige Vexelcours, og de af Banken udgivne Sedler. ringere Værdie, fornemlig paa nærliggende fremmede Handelsteder; men og tildeels i nogle Provindser i Staten, samt den deraf følgende Sieldenhed af klingende Mynt m. m.; - at det i den Anledning var besluttet at see den Kongl. Gield til Banken betalt - Grændser satte for Bankens Udlaan &c. Derfor blev, som Placaten, viser, stiftet en Rentefond og en synkende Fond til Forrentelse og Afbetaling af Statens Gield. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Jndenlandske Efterretninger. Sidste Torsdag, den 19de Maj, afgik ved Døden Hs. Exc. Geheime-Conferentsraad Peder Hersleb Classen, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebr. og Dannebrogsmand, i den høie Alder af over 87 Aar. Hans Minde, som hans 1792 afdøde Broders, Generalmajor Joh. Fr. Classen's, er, evigt i Fædrenelandets Aarbøger ved udmærket Virksomhed og herlige Stiftelser. J Dag er Liget nedsat i en Familie-Begravelse i Holmens Kirkes Capel. J en Tale af Hr. Provst Holm, R. a. D., tolkedes den Afdødes høie Værd, som paaskjønnes, af erkjendtlige Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Ogsaa sidste Torsdag Aftes bortrykkedes pludselig Grosserer Jver Wibroe, forhen Casserer, paa det Rybergske Contoir, en høist agtværdig Mand, lige saa fordeelagtig bekjendt for sin Virksomhed som Soliditet og ugennyttige Hielpsomhed. En tredie Hædermand, som Døden i disse Dage har bortrevet, var Justiceraad Ole Hougaard, Kongl. Lotto-Administrator, forhen Amtsforvalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Vor lærde og uforglemmelige P. Fr. Suhm, fik i sin Tid, som bekjendt, et venskabeligt Brev fra Catholicismens Overhoved, hvoraf følgende danske Oversættelse vel maa interessere: Pave Pius VI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Vi ønske Dem, berømte Mand, Held og Lys af den guddommelige Naade. Deres Brev til Os, tilligemed det 5 Bind af Middelalderens Forfattere om danske Sager, have Vi, paa Deres Vegne, med Fornøielse modtaget af Vor kjere Søn Stephan Borgias. Efterhaanden, som Tiden vil tillade det, skulle vi ikke undlade at gjennemløbe Værket; thi Vi finde ei lidet Behag deels i den Rigdom af Materie, hvorved det udmærket sig, og som oplyser Nordens Kirke- og Stats-Historie, deels i den ikke ringe Flid, hvormed De beflitter Dem paa, ved Oplysninger og Anmærkninger at pryde de udkomne historiske Mindemærker. For denne Deres Flid tvivle vi ingenlunde paa, at Videnskabselskere, jo i saare høi Grad ville blive Dem forbundne, og Vi lykønske Dem af ganske Hjerte. Men at De kan have et bestandigt Beviis paa Vor Erkjendtlighed for den af Dem modtagne Gave, sende Vi Den igjen en Udgave af den turinske Biskop Sl. Maximus's Værker, hvilke Vi, efterat de fortrinligste Haandskrifter ere jevnførte, have ladet trykke i eet Bind med romerske Typer. Vi havde ønsket, tillige at kunne have foræret Dem de Danskes og Svenskes Apostel Sl. Anscharius's Dagbog, hvorom De har anmodet Os, som Noget, der nu paa ny pirrer Deres lærde Videlyst, ligesom forhen Leibnits's. Men denne Sieldenhed har hidtil forgjeves paa Vor befaling været eftersøgt i det vaticanske og barberinske Bibliothek. Vi befrygte, at den ligeledes forgiæves vil søges i de øvrige af Byens Bibliotheker, hvilke Vi, for, saavidt det staaer til Os, at tilfredsstille Deres Attraae, have givet befaling til nøiagtigen at gjennemsee. Thi man har ei alene ingensteds afgjort Vished om, at Oldsagen, De interesserer Dem for, er kommen ind i den pavelige Stoels Boggjemmer; men dens Oversendelse til Hovedstaden kan ansees for tvivlsom, da den eneste Forfatter af den corveiske Krønike, som tillægger Abbed Tymosamme, beretter det ikke efter paalidelig Kundskab om Tingen; men efter et nogenlunde almindeligt Sagn. Men Vi ledes saameget lettere paa denne Tvivl, jo stærkere Formodning der kan være om, at Tymos Tildragelser have, hvad Forfatterens Haandskrift angaaer, aldeles ikke været nøiagtige; thi han sætter, som De veed, hans Udnævnelse til Abbed i Aaret 1259, hvilken Vi dog klarligen see, at være skeet allerede i Aaret 1255, blot af det Brev, Vor Formand. Alexander IV., under 18de September i hans (Regjerings) første Aar, skrev til Biskopen i Minden, for at denne kunde faae at vide, at Tymos Udnævnelse var skeet med den hellige Stoels Samtykke. Men at Vi have berørt dette, er nok til at lægge Vor Tilbøielighed til at tjene Dem for Dagen. Vi bede inderligen Gud, al Godheds Giver, at han længe vil bevare Deres Sundhed, og overgyde Deres Siel med sin himmelske Naades Lys. Vaticanet i Rom den 22de Marts 1785, i Vor Regjerings 11 Aar. Callistius Marinius, Hans Helligheds latinske Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Kjøbenhavns Børs, den 24de Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, 19 1/2 19 7/8 Rbd. Sedl. 52 152 1/2 Rbs. Tegn. 94 1/94 3/4 Rbd. Sedl. i Banco. 111 1/2 112 i Sedler. 100 - Banco. 99 3/4 100 Banco. ved Hambro & Søn 106 106 1/2 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . i Banco. 89 190 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. a 10000 Ro Toogtyvende Aargang. No. 43. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Mai 1826. Papirs og Materialiers andre Skrive- og Contoir Priser i Kong Frederik den Tredies Tider. (Efter en Original.) Efftersom ny hafver bekommet hans Kongel. May. Naad. Befaling, med een sikker og wis Mand att handle og Accordere, som hans Kongel. May. Hoff, saa vell som Skatte-Cammeritt, Canzelierne, oc andere nødvendige Steder, med fornøden Pappier, saa vell till det nylig anrettede trykte Pappier, saa oc andre fornødenhed, udaf attschillige slaugs og Sortamenter Jdelig kunde forsiune, Saa haffver wy derom een fuldkomne og fast Contract sluttet, med Erlig oc Wellfornemme Heinrich Müller dens Yngre, Att hand det nødvendige Pappier og andere Species, som epter herneden benefnede Specification Aarlig kand behoffvis, til retter Thid paa Hans K. May. Skatte Cammer, till hans K. May. øffverste Renteschrifver, eller hvem udaf Rente mesterne forordnet worder; dett att annamme, schall lade lefvere, udi dend bonitat oc icke ringere, end de af vor Rente mestere og hannem Underschreffne oc beseiglede, oc her i Skatte Cammeritt Jndleverede, og hannem tilstillede. Prøfver udviiser; Och Paa huis hand eller hans Fuldmechtig i saa maader forschaffendis oc Jndleverendis worder, hver Fierding Aar tage Richtig Beviis, hvoreffter hannem, hans Intressenter eller deris Fuldmechtige forschr. Pappiers Beløb, huer Qvartall vaf de Penge, som for dett Trykte Pappier Jndkommer, Vefeylbarlige schall blifve betalt, effter dend Taxt og Priis som hereffter følger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Fiin Forgyltt Postpappier heele Arcker Thou, halfve Arcker Een Riis, Tillsammen Trei Riis, 4 Sechs och een half Rixdaller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Fiin Forgyltt Pappier liden Format, heele Arcker Otte, halfve Arcker Thou Riis, Tillsammen Thy. Riis. A Fiire Rixd. Fiire Marck dansch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Fiin beschaaren Postpappier, Halftredsindstiuffne Riis. A Fire Rixd. Fiire Marck dansch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Fiin beschaaren Pappier Liden Formaer Tou Tusinde Fembhundrede Riis. A FembSlettedaller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Middell Pappier Fembhundrede Riis. A. Fire Sletted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Ordinarie Pappier Fembhundrede Riis. - Tou Rixdahler. Gemeen Pappier Touhundrede Riis. A. Thii Marck dansche. Graa Pappier Tiufne Riis. A. Halftredie Marck dansche. Stoer Regall Pappier Femb Riis. A. Ni Rixd. Halff Regall eller Median Pappier Thy Riis A Sechs Rixd. Schriff Pergament Tiuffne Degger. A Thii Slettedahler. Rødwox Treihundrede Tiuffne Scholl. A Trei Marck Dansche. Grønwor Firesindstiuffne Scholl. A Trei Marck Dansche. Tegtur af Postpappier Thou Riis, 4 Femb. Rixd. Tegtur af dito Forgyltt. En Riis. A Sechs och een halff Rixd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Ordinarie Rød og Sortt Lack Tiuffue Scholl. A Trei Rixd. Perfumirt Lack, Gull, Rød og Sortt, Ny Scholl. A Fire Rixd. Breffuegarn Itthundrede Tredsindstiuffne, Scholl. A. Femb Marck Dansche. Bleck Pulver Sechshundrede Scholle A Tou Mark Fiire Schilling Dansche. Blieerz Penne Tolff Dossien. A Een Rixd. Stoere Papper, Touhundrede. A. Een Rix Ohrtt. Litzebonschen Ølie En Pott, Thou och den Halff Marck Dansche. Woxstabeler med Jern, Fiire A Tou Rixd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Hollandsche Penne Fære Sechs Tusinde. A Sechs Rixd. pro mille. Och schal samme Contraer Angaa oc Begynde fraa deto oc for hannem oc hans med Interresserende Veryggelige fast staa i Nestfølgende Thii Aar. Saa hand oc hans Interesserende derfor i alle maader schall bliffve Schadesløsholde. Hereffter schal Contracten Med Hendrich Müller, den Ynger Slutes och Expederes. Friderich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Avis=Spaadomme. (Jndsendt.) Kjere Hr. - m., De er en daarlig Spaamand, thi alle Deres Avisspaadomme gaae i Lyset, og De stifter virkelig Skade derved; thi 1) De nærer Deres egen forfængelige Jndbildning om sær Kløgt paa Fremtiden, skjønt Udfaldet altid viser sig at have skuffet Dem. Spaaede De ikke forlængst om Tyrkernes hurtige Undergang, om Grækenlands snart tilkjæmpede Frihed, om Ruslands visse Deeltagelse i Kampen? Men see, Er noget deraf endnu skeet? Derefter, da det syntes at gaae lidt Krebsgang med Grækerne, blev De bange, og nu spaaede De flux det er forbi med det stakkels Grækenland, og De var færdig at græde over Deres tomme Jnd bildning. 2) De skader Andre derved; thi De bestyrker simple Folk i Jndbildskhed, der troe, at naar de kan slaae om sig med Deres Spaadomme ere de hele Karle og have slugt al Viisdom. De berøver dannede Læsere af Deres Avis Fornøielsen af selv at tænke over Begivenhederne, og De skader saare mange Landmænds Pung ved Deres uheldige Spaadomme om Sædeprisernes Stigen; thi i Tillid dertil troe de fuldt og fast at de snart maa stige, og afslaae gode Tilbud, som de siden ikke kunne faae; men da deres Pung ikke tillader dem at vente til evig Tid paa de delige Priser, maae de siden sælge langt under de første Tilbud. Det er vist, at De saaledes i flere Egne har skadet Landmænd, der vare troskyldige nok at sætte Lid til Deres Avisspaadom, for flere 1000 Rbd. Kort sagt, kjere Hr. -m. De er en daarlig Spaamand, og De skulde saa mare ikke spaae undtagen i Kort, og dog beholde Deres Viisdom for Dem selv; thi den som styrer det Hele lader sig saamen ikke bestemme af Deres Spaadomme, og alle de Grunde De opstiller for Deres Mening, kan en eneste lille Omstændighed kuldkaste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Jndenlandske Efterretninger. J Kirkeaaret 1824 er i hele Danmark Ægteviede 9513 Par, Fødte af Mandkjøn 17,234, af Qvindekjøn 16,489, i Alt 33,723, foruden Uægte af begge Kjøn 3278, saa at følgelig hele Antallet af de Fødte bliver 37,001. Af Mandkjøn ere Døde 11,575 og af Qvindekjøn, 10,703, i Alt 22,245 og følgelig 14,756 flere Fødte end Døde, eller omtrent et Forhold af 5 imod 3. Antallet af Dødfødte er 1368. 7 Mænd og 162 Qvinder have oplevet en Alder af 90 til 100, 3 Mænd og 7 Qvinder ere blevne 100 Aar og derover. Antallet af uægte Børn er størst for Kjøbenhavn, nemlig 896 af 3095, dernæst kommer Fyen, nemlig 601 af 4703.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Siellands Stift har af 9675 kun 492 Uægte, Aarhuus Stift af 5347 de 427 og Ribe Stift, af 5087 de 259 Uægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Vor almindelig agtede og fortjente Hofboghandler J. H. Schubothes 50de Jubelaar feiredes den 10 Mai, paa hvilken Dag han havde været paa Børsen fra sit 14de Aar i een og samme Boglade, baade som Dreng, Svend og Mand. Festiviteten var foranstaltet og bestod af samtlige Bodleiere paa Børsen, som samledes Kl. 7 1/2 om Aftenen i den ældgamle Bygning, inden hvis Mure ingen Fest før har været holdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Aarhuus. Det Beckerske Skuespillerselskab gjør atter megen Lykke her, hvad Bifald angaaer, men har kun smaat Besøg, som ei kan ventes anderledes paa nærværende Aarstid. Da Selskabet, efter Sigende, agter sig til Aalborgs Pindsemarked, saa er denne Konstnydelse snart forbi, dog haabe vi, at see dette vakkre Selskab igjen til Efteraaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Blandede Efterretninger. En engelsk Konstdommers Mening om Walter Scotts nyeste Romaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Det interesserer os alle at Forfatteren raadfører sig med sin egen Berømthed; vi have alle glædet os ved hans tidligere Værker; hele Verden har bevidnet deres Fortjenester, og hans Navnkundighed er en Nationaleiendom; men i dette Øieblik er han en Ødeland i Henseende til sit Genie og lever paa sit Navns Credit. - Alt hvad vi kunne sige til Anbefaling for Redgauntlet er, at det staaer over det, som er gaaet umiddelbart foran samme: St. Ronans Kilde, en Roman, der vilde have fortjent Ligegyldighed og Ringeagt, dersom den ikke var udkommen med et stort Navns Anbefaling; thi uagtet Historien er urimelig nok, indeholder den dog adskillige Steder, som ere fulde af Lune, og hvis Behagelighed minder os om Forfatteren i hans bedre Dage. (Af en Recension over Redgauntlet i Westminster Review, July 1824.)