JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Ved Skibsfartens Begyndelse iaar have følgende i Odense. hjemmehørende Skibe erholdt det for denne Byes Skibe bestemte Kjendingsflag med Bogstaverne AA, og de resp Nummere: N. 7. Caroline Cathrine. Skipper Niels W. Nielsen. - 8. Trine. Skipper Hans Holbeck. - 9. Elisabeth Sophie. Skipper Rasmus Holbeck. Hs. Majestæt Kongen har af landsfaderlig Naade bevilget 75,000 Rbd. til en større Havns Anlæggelse ved Frederikshavn, hvilket Arbeide strax skal paabegyndes og i saa kort Tid muligt fuldendes, under Bestyrelse af Dhrr. Amtmand Graah, Jngenieurmajor v. Qvade og Søekapitain samt Havneinspekteur Leth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 2 April ere Fuldmægtig i Lehnsgodsernes og de komplette Sædegaardes Overformynderie=Kontoir, J. J. Driefer, og Kopiist i samme Kontoir, J. A. Aagaard, beskikkede, hiin til første Fuldmægtig i Revisions kontoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler, og denne til Fuldmægtig i førstnævnte Kontoir. Den 7de, Kancellieraad og Kancellist J. F. Jacobsen til Kontoirchef og Departements=Sekretair i Kancelliets 3die Departement; Sognepræst for Veirum og Handberg Menigheder samt Provst for Hjerm, Ginding og Hammerum Herreder under Ringkjøbing, Amt, J. B. Krarup, R. a. D., til Sognepræst for Gierløv og Draabye Menigheder i Sjælland; ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nakskov, Licent. theol. G. P. Brammer, til Sognepræst for Snedsted og Nørhaae Menigheder i Aalborg Stift, samt tillige til Forstander og første Lærer ved Skolelærer-Seminariet i Snedsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Byeskriver-Embedet i Hillerød og Birkeskriver-Embedet i Frederiksborg Birk. - Linaae og Dallerup Sognekald i Aarhuus Stift 545 Rbd. - Sneum og Tjerreborg Sognekald i Ribe Stift, 490 Rbd. - Under Generaltoldkammeret og KommerceKollegiet: Et Toldkontrolleur-Embede paa St. Croix. - Toldforvalter-Embedet i Jtzehoe. For de med sidstnævnte Embede forbundne Oppebørster stilles Sikkerhed til Beløb 5100 Rbd. Sølvmynt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Beltpassage fra den 7 til 21 April 1830. Fra Fyen til Sjelland. Kjøbmand P. Jacobsen; Mad. Busch, Pakhuuskarl H. Pedersen; Handelskommissionairerne J. Brungen, Reddeelin, Agurman og Milsegaes; Kjøbmand J. Clausen; Handelsbet. E. Jensen; Vicekonsul J. Ploug; Tømmermand Dyreberg; Mad. Hansen med 2 Børn; Komtesse L. Ahlefeldt Laurvig, Gjordemoder E. K. Nyboe; Adjunkt Bryndum; Komtesse Ahlefeldt Laurvig; Frue Kammerjunkerinde Moltke med 2 Sønner, Frue Hauch; Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged v. WedeHeinen med Frue og Jfr. Bjerring; Studios. J. L. Møller; Overskenk Greve af Rantzau med Tjener; Stiftamtmand Thygesen med Datter, Frue Kammerjunkerinde Moltke; Mølleforpagter F. N. Møller; Kjøbmand C. Borries; Hr. H. Borries Discipel S. W. Delbanco; Handelskommissionair Beckmann Birkedommer J. P. Møller med Familie, Kjøbmand og Forligelseskommissair P. C. Lassen; Kapitainl. C. C. Paludan, Premierl. og Tøimester v. Fensmark, Baron C. v. Holck og Baronesse T. v. Holck, Mad. Hansen; Handelsfuldm. P. G. Westrup, Silke= og Klædehdl. Westrup; Kjøbmand Kierkegaard; Silke= og Klædehdl. Block; Handelsmand C. Knudsen Justitsraad Herredsfoged Lavætz; Jfr. Oppermann; Hr. .J. Spang og H. C. Spang; Stud. theol. L. Momsen, Justitsraad Bye- og Herredsfoged Hersleb, Kjøbmand N. Gylding: Stiftamtmand Greve af Sponneck, Ridder, med Familie; Jfr. Hansen; Studiosus O. Hoffmann; Handelsfuldm. Jensen Kamhr. Major v. Grevenkop Castenschiold; Kancellie=Sekretair Herredsfoged Bruun; Kapitain Ridder v. Munck med SønSekondl. C. F. v. Bülow. Frue Oberstinde Bülow med Søn og Datter, Kjøbmand W. C. Bredal; Gartner J. S. Mansa, Kjøbmand A. C. Hanqvist; Birkedommer Friis med Kudsk, Klasselotterieinspekteur Jahnsen; Kand. pharm. Jahnsen; Apothekerne J. W. Arntzen og H. G. Helm; Handelsbet. Holck, Jfr. Meier: Pastor D. C. Beck med Jfr. og Kudsk, Kand. pharm. F. S. C. Laub; Hestetrækker C. Mortensen. Fra Sielland til Fyen. Mad. Petersen; Sekondl. v. Monradt og v. Neergaard Statsraad Ridder v. Holten med Frue, Datter og Pige; Handelsfuldm. Jensen; Student F. B. v. Holten, Handelsbogholder Kinkelin; Jfr. Meldal; Kand. juris W. Halling: Studen C. W. Berg; Kjøbmand Schvartz; Kniplingshdl. Thomsen, Kjøbmand L. A. Welter; Fabrikant J. Johansen, Handelsfuldm. Martens; Kjøbmændene H. F. Jaster og S. H. Gjørup: Student Baggesen; Proprietair Petersen; Amtsforvalter, Michelsen, Jfr. Pram og Nielsen; Handelsfuldm. Sanders Kongl. Kammerfuldm. Prehn; Kjøbmændene J. Ziegler, J.W. Linaboe, H. Gulbranson, Bennicke, A. Tofte, T. D. Heftye og J. Glückstad, Kamikr. de Leth med Tjener; Student Schaldemose; Justitsraad Herredsfoged Lavætz; Færgelaugskasserer Corvenius; Lieutenant og Tøimester v. Fensmark Baron C. v. Holck og Baronesse T. v. Holck; Kand. theol. J.H. Sørensen; Styrmand S. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Kjøbenhavns Havnepriser den 17 April 1830. Helstensk Hvede 5 Rbd. 5 Mk. a 6 Rbd. - Mk.; Lollands, dito 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. - Mk.; Holstensk Rug-Rbd. - Mk. a 4 Rbd. 4 Mk.; Dansk dito 5 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk.; Byg, (toradet) 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. -s., dito (sexradet) 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk.; Ærter 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk.; Holstensk Smør 64 Rbd. a 72 Rbd.; Fyensk dito 52 Rbd. a 56 Rbd.; Alt pr. Td. i S. S. T. Bøgebrænde 11 Rbd. - Mk. a 13 Rbd. pr. Favn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Kjøbenhavns Torvepriser den 16 April 1830. Hvede. Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Rug . . Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byggeradet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. dito 6 radet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre . . Td. 2 Rbd. - Mk. - s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter . . Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. - 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør . . Pund. - Rbd. 1 Mk. 6 s. - : Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg . . Snesen - Rbd. 1 Mk. 6 s. - : Rbd. 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
AVERTISSEMENTS. Efter næsten 12 Aars kjærlighedsfuldt Ægteskab, blev det igaar min sørgelige Lod at maatte kundgjøre for Slægt og Venner, at Døden berøvede mig og 3 smaae Sønner den ømmeste og stræbsomste Mand og Fader, Forpagter Christen Andersen. Flere Aars tiltagende Svagelighed lod mig vel vente denne sørgelige Skilsmisse, men den indtraf alt for tidlig, og kun mit Haab til det algode Forsyn og Visheden om en glad Gjenforening formaaer at yde lindrende Trøst i mit ved det bittreste Savn sønderknuste Hjerte. Østrupgaard den 16 April 1830. Johanne Mathie Andersen, fød Hee. 1) uærlig Slave Peder Bendsen Sørensen, ogsaa kaldet Peder Dick eller Skanderborg. J Juni Maaned 1828 undveeg han fra Rendsborg Fæstning, er 31 Aar, 64 Tommer, høi, smækker af Bygning, har blonde og noget rødladne Haar, samt Bakkenbarter, fregnet Ansigt, krum Næse, blaae Øine, er Jyde af Fødsel, uden Særkjende, med mindre Kagstrygningen har efterladt saadant. Han er en høist farlig Forbryder. Kort efter Undvigelsen var han velklædt, havde end- og Hest. J Weile Amt, meest i Egnen af Fredericia, skal han i sidstafvigte Aar oftere have været i Vandring med en Qvinde, kaldet Flensborg Maren, Blank=Maren og Frie Maren. 2) Uærlig Slave Rasmus Larsen, blandt Almuen i flere Egne kjendt under Navnet Rasmus Skomager eller Rasmus Lollænder. Den 26 Juni 1827 bortløb han fra Citadellet Frederikshavn. Han er fød i Lolland, 38 Aar gammel, temmelig høi, bredskuldret, stærk af Legemsbygning, har blaae Øine, bruunt krøllet Haar og er meget koparret. Forinden Sagen kom i Gang, var han hyppig omkring paa Grevskabet Frysenborg og i nogle af de Byer i Wiborg Amt, der ligge paa den vestre Side af Gudenaae. J Efteraaret skal han være seet i Byen Tvingstrup i Skanderborg eller Weile Amter. Med No. 5 har han meget streifet omkring. 3) Livsfangen Ole Qvist Knudsen undveeg fra Wiborg Tugt og Forbedringshuus den 20 Decbr. f. A. Han er født i Jylland, 30 Aar, 62 1/2 Tommer høi, har blaae Øine, sorte Haar, mørke Øienbryn, mørk Skjæg, er mager af Ansigt, har middelhøi Pande med et Ar over det venstre Øie, temmelig stor Næse, langagtig Overlæbe, middelstor Mund og Hage, middel af Skuldre og Been, rank af Væxt, har Huller til Ringe i Ørene og en Vorte paa den høire Hofte. Foruden Dansk taler han lidt Tydsk, samt har et rask Væsen. Johannes Peter, blev efter udstaaet Straf løsladt af Kjøbenhavns Fæstning den 6 Septbr. 1824. Han er født i Søndertranders i Jylland, er 38 Aar gammel, 65 Tommer høi, middel af Legemsbygning og Vext, smal af Skuldre, stærk af Been, har mørkblonde Haar, blaae Øine, magert og blegladent Ansigt, samt muligen et Ar eller Snit paa den ene Kind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
5) en Omløberske, navnlig Marie, vel bekjendt blandt Landstrygerne under Øgenavnene: den Søde - den Bløde den Linne - den Fine. Hun skal være nogle og tredive Aar, taler godt for sig, er lille og føer, forøvrigt rask og ret kjøn af Udseende. efterlyses herved, med Anmodning til alle Forekommende at anholde dem, og derom meddele Stiftet Underretning, og udloves herved en Belønning af 50 Rbd. Sedler for enhver af de paa gjeldende Forbrydere, der paagribes og afleveres til vedkommende Retsbetjent i den Jurisdiction, hvori Paagribelsen finder Sted, Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 17 April 1830. Cederfeld de Simonsen, Reent Sæde=Hørfrøe faaes hos Kjøbmand Brodersen. Tirsdagen den 11 Mai førstk. lader Lars Larsen ved een eneste Auction, om antageligt Bud skeer, bortsælge sit Eiendoms=Boelsted i Høyberg Bye, Ubberud Sogn, der staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. og har et Tilliggende af omtrent 30 Tdr. Pløiland, foruden fornøden Engbund, Skov og Tørveskjær. Auctionen afholdes i Stedet selv om Formiddagen Kl. 10, og anmærkes, at Kjøberen strax kan tiltræde Eiendommen. Odense Herredskontoir den 19 April 1850. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Torsdagen den 29 April, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. 600 i Klaregaden afholdt offentlig Auction over afg. Brændeviinsbrænder Hagenaus Boes Meubler og Effekter, saasom noget Sølv, Stole, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Kobber og Messing, 2 Arbeidsvogne og en Postvogn, en Vandmølle til en Tørvemose, et Par Kjøreheste m.m., hvorover trykte Kataloger nogle Dage førend Auctionen ere at erholde paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 16 April 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Mandagen den 26 April, Eftermiddag Kl. 2, bliver i Huset No. 141 paa Sortebrødre Torv afholdt Auction over Hans Nielsens Stervboes Effekter, bestaaende af Stole, Borde, Sengeklæder, Linned, Gangklæder, en Kakkelovn m. m.; hvil herved bekjendtgjøres. Odense den 16 April 1850. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Efter Skifterettens Bestemmelse, bliver det Smaahandler Hans Nielsens Stervboe tilhørende Huus No. 141 paa Sortebrødre Torv, som bestaaer af 8 Fag, 1 Etage, Muur- og Bindingsværk, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Tirsdagen den 27 April hver Dags Formiddag - den 4 Mai anden - Kl. 11. tredie - -- den 11 Mai De 2 første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den 3die i selve Huset. Odense den 16 April 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Onsdagen den 28 April, Eftermiddag Kl. 2, lader Vogn mand Chr. Petersen, formedelst Boepæls Forandring, i den af ham beboede Gaard No. 155 i Køhlerstræde ved Auction bortsælge nogle Meubler og Effekter, saasom Stole, Borde, er 8 Dags Stueuhr, Kobber= og Tinmaal, 2 fiirsædige Karether, en nye grønmalet Fjellevogn, Seeletøier, 2 Kjøreheste, med mere, som Liebhaverne paa Auctionsstedet ville erfare. Odense den 19 April 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Da intet antageligt Bud blev gjort ved 3die Auction paa Hans Knudsens Enkes Gaard i S. Næraae, af Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., saa bliver en 4de Auction over samme afholdt paa disse Herreders sædvanlige Tingsted Løverdagen den 1 Mai næstk., Formiddag Kl. 11. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 20 April 1850. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
En Dreng fra Landet af god Opdragelse, som blivet konfirmeret nu Paaske, ønskes anbragt ved Handelen hos en af Dhrr. Kjøbmænd her i Provindsen. Adressekontoiret og Hr. Kjøbmand Brodersen paa Vestergade i Odense anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Efter Begjæring af Hundstrup Sogns Skolekommission, bliver førstkommende 6 Mai, Kl. 11 og Formiddagen, i Hundstrup Sogns Degnebolig foretaget Licitation over Opførselsen, af et Skolehuus i bemeldte Hundstrup, enten af Grundmuur eller af Bindingsværk. Overslag, Tegning og Konditioner ere forinden til Eftersyn her paa Kontoiret. Salling Herredskontoir, Faaborg den 13 April 1830. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27 Marts sidstl., som er læst ved Faaborg Byetingsret og ufortøvet vil blive læst i den Kongel. Lands=Over- samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de, som formene sig at have noget at fordre i Tobaksfabrikør Johan H. Hoffners Fallitboe her i Byen, med deres Paastand at fremkomme og saadant havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Byefogedkontoiret, Faaborg den 7 April 1830. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Da Enken Cathrine Marie Eybe ved Døden er henkaldet paa Rønnemosegaard og hendes Efterladenskab taget under Behandling, saa bliver, efter Boets Beskaffenhed og ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, indkaldt De, som formene sig berettiget til noget Krav paa den Afdøde, til, inden denne Tids Frist, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Derhos bemærkes, at Boets Stand ei tilstæder andet
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Proklama at udgaae. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 2 April M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Ved Proklama, som læses ved Odense Byetingsret og ved den Kongelige Lands=Overret, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Margrethe Dorthea Schmidt, fød Buch, som først har været gift med Simon Henrich Grage 1 Eckernforde og nu var Enke efter Hans Christian Schmidt. Besidder af Landstedet Tordschell i Angelen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Da Arvingerne i dette Boe ikke alle ere Skifteretten bekjendte, saa ere disse tillige, i Overeensstemmelse med Forordningen 5 Juli 1822, med Aar og Dags Varsel indkaldte til at melde sig og legitimere deres Arveret. Dette bekjendtgjøres herved trende Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Fyens Stifts Aviser, Altonaer Merkur og Husummer Ugeblad til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 10 April 1830. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-22
Tredie og sidste Bekjendtgjørelse. Kaadboe Christen Madsen Lauritzen i Kragnis har erklæret sig insolvent og opgivet sit Boe til Konkursbehandling. Hans samtlige Kreditorer og mulige Panthavere befales derfor herved, ved Udelukkelse fra det proklammerede Boe og ved Straf af Pantets dobbelte Værdie, forinden 6 Uger, fra dette Proklams sidste Bekjendtgjørelse af at regne, at gjøre den behørige Anmeldelse her i Aktuariatet, at iagttage det Fornødne og at beskikker en Prokurator til Afterne, saafremt de ei maatte have deres Værneting her. Derefter Vedkommende sig have at rette. Dets til Bekræftelse under Rettens allerhøist forordnede Segl. Det Ærøeiske Landfogderie den 25 Marts 1850. (L. S. V. Carstens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Nr. 61. 59 Aargang. 2 Stifts svens i privilegerede Kongelig allene Adresse-Avis, og 20 Avertissementstidende. 23 April 1830. Fredagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad Jndhold. Frankerig (Vedvarende Kamp imellem Ultrabladene. Villeles Afreise fra Paris. Hoffest i Anledning af Kongens Indtog 1814. Om Algier=Toget). Storbrittannien (Kongens Sygdom. Spanien (Den franske Regjerings Protest imod den saliske Lovs Ophævelse). Portugal (Regentskabets Jndsættelse paa Terceira. Forsvarsanstalter i Lissabon).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Amerikanske Anliggender. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Striden imellem Villeles og Polignaes Partie føres med forøget Bitterhed, til ikke liden Gammen for Oppositionsbladene, men uden at gjøre videre Jndtryk paa det Pariser Publikum. Medens Gazetten og Quotidienne hver især ville paanøde Kongen deres Venner til Ministre, forglemme de hvorofte de selv have skildret den blotte Opposition imod Ministeriet som et Jndgreb i Kongens Prærogativer. Jmidlertid synes Hr. v. Villeles Afreise den 12 April, paa hvilken Dag der netop var stor Audients i Anledning af Hs. Majestæts Jndtog i Paris, at have gjort Udslag paa Tingen. Det bemærkes, at han reiste med Posten og uagtet han leed af Halssyge, formodentlig, siger Koureren, fordi han ikke har Raad til at tage Extrapost. Jmod Gazettens Ønske troer Man snart ikke meere paa Kammerets Opløsning. Men hvad der fremfor Alt har givet denne Ultra-Tidende Naadestødet, er den halv officielle Erklæring i Monitøren: at flere foregivne ministerielle Tidender, ikke ere at ansee som Ministeriets Organ. Regjeringen - hedder det til Slutning - vilde forglemme sin Stilling, hvis den tog Deel i de af krænket Egenkjerlighed eller skuffet Ærgierrighed opvakte Stridigheder, hvormed den største Deel af de Blade, som angribe den, for Tiden ere opfyldte. En slig Forudsætning maa den afvise og gjendrive ved sit Forhold. Denne Artikel underkaster Gazetten, som Man kan tænke sig, en skarp Kritik, og hævner sig ved den Erklæring: at den er ingen ministeriel, men en monarkisk Tidende, og vil opfylde sine Pligter, uden at bryde sig enten og bifald eller Mishag, hvilket igjen af Oppositionsbladene kaldes en formelig Krigserklæring imellem Hr. v. Villle og Polignac.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Jmellem de talrige Deputationer, som gjorde Kongen deres Opvartning paa bemeldte Indtogsdag, var ogsaa, uagtet Prorogationen, begge Kamrenes Præsidenter med de i Paris tilstædeværende Deputerede, derimellem ogsaa Hr. Casimir=Perrier. Kongen var heel oprømt og besvarede de afholdte Lykønskningstaler paa det naadigste, ligesom han ogsaa underholdt sig med flere Pairs, hvis konstitutionelle Tænkemaade er bekjendt. Det slette Veir forbød Hs. Majestæt at holde Mønstring over Garden. En af de afsatte Præfekter, en gammel Roialist, der har fægtet med i Vendeen, har offentlig yttret sin Bedrøvelse over denne Unaade, men trøster sig ved den gamle Maxime: at Kongen ikke kan feile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Udfaldet af den Algierske Krig vil virke betydeligt paa Ministrenes Vægtskaal, og en Seier enten skaffe dem Popularitet eller dog i det mindste svække den fiendske Aand imod dem. For Algier befinder sig alt 26 Krigskibe, hvortil kommer 93, som udrustes i de franske Havne, tilsammen 119 foruden Flaaden i Levanten. Expeditions=Armeen bestaaer, foruden Kavallerie og Artillerie, af 3 Jnfanterie Divisioner, hver af 5 Brigader eller 6 Regimenter, hvoraf den første opslaaer sit Hovedqvarteer i Toulon, den anden i Marseille og den tredie i Aix. Uagtet alle Anstrængelser, vil Flaaden ikke kunne forlade Toulons Rhed før den 15 Mai. Flaadekapitain Hugon skal være skikket forud, forat sondere de algierske Kyster. Paa Deyens nye Fredsforslag skal som Ultimatum være forlangt 150 Millioner Fr. i Krigsomkostninger og Fæstningsværkernes Sløifning ved Algier, hvorpaa han skal have besluttet at forsvare sig til det Yderste og før lade sig begrave under Fæstningens Ruiner. Man taler derhos om en Off= og Defensiv=Alliants imellem samtlige Barbaresk-Magter, som endog skulde være sluttet ved Hielp af en kristen Konsul. Brittiske Skibe ere afgaaede fra Malta til Tunis, Tripolis og Algier og i overalt indskibe Europæerne sig, for at undgaae Pøbelens Raserie. Over Marseille haves et heel usandsynligt Rygte, hvorefter Vicekongen af Egyptens Søn, Jbrahim Pascha, allerede skulde være landet ved Cripolis og have bemægtiget sig 2 Forter. Den Londonner Koureer vedbliver at bestride den Mening, at Algier efter dets Erobring skulde forblive i de Franskes Besiddelse. (Men for Spøg pleier Man ikke at gjøre slige Udrustninger.) Derimod finder den de ta brittiske Skibes Borttagelse af den franske Blokade=Eskadre undskyldelig. Den spanske Regjering siges ogsaa at have nægtet den franske Expedition Carthagenas Havn til Ankerplads, for ikke at udsætte sig for Repressalier fra Algiers Side, saa Barbareskerne maaskee atter turde finde deres Redning i deres kultiverede Fienders indbyrdes Uenighed. Hertil kommer endnu efter Handelsjournalen den truende Tone, hvori de Forenede Stater gjentage deres Fordringer til Frankerig, i det Øieblik dets hele Søemagt, opbydes til den afrikanske Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Prindsen af Coburg, som reiser under Navn af en Grev. Henneberg, og Hertugen af Orleans spiste den 12 April ved Hs. Majestæts Taffel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Storbrittannien. Atter er Hs. Majestæt bleven saa alvorlig syg, at Reisen til London og Fødselsdags=Høitideligheden har maattet udsættes i 14 Dage. Efter den d. 15 April udstædte Læge, Bulletin er det et Galdetilfælde, ledsaget af besværligt Aardedræt. Hs. Majestæt befandt sig vel frie for Feber, men mat og svag. Den 16de udkom ingen Bulletin, hvoraf Koureren slutter, at det var bedre. Den første Efterretning om Hs. Majestæts Upasselighed voldte en almindelig Skræk, og Spekulation i de offentlige Fonds. Hertugen af Wellington begav sig skyndsomst til Windsor og derfra formodentlig til Strathsieldsay, hvor hans Gemalinde ogsaa ligger syg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Spanien. Til Forsvar for den saliske Lovs Ophævelse anføres, at Philip V først indførte samme som Huset Bourbons Familielov, men at Carl IV alt i Aaret 1789 havde underskrevet en Lov, hvorved den gamle spanske Arvefølge igjen stadfæstedes. Under Cortes-Regjeringen vare de gamle Rigslove ogsaa satte i Kraft, men ophævedes atter af Ferdinand selv efter hans Tilbagekomst fra Napoleons Fangenskab. Jmidlertid har den franske Ambassadeur, Vic. v. St. Priest, strax paa Kongen af Frankerigs, som Hoved forHuset Bourbon, hans Vegne nedlagt Protest imod hiin Forandring, hvorved den spanske Krone muligt kunde gaae fra det bourbonske Huus, og da den spanske Udenrigsminister har svaret ham, at denne Forholdsregel kun angaaer indre Anliggender, hvori Hs. allerkristeligste Majestæt ingen Ret har til at blande sig, har han ved en Koureer forlangt nærmere Jnstruktioner af sit Hof. Hiin Beslutning skal ogsaa have fundet megen Modsigelse i Statsraadet og Ministerkonseilet. Af det første har Kongen nu forlangt Udkast til Reglerne for et Regentskab i Tronarvingens Mindreaarighed, dog at Enkedronningen i saa Fald skal staae i Spidsen for samme, men for Resten intet Lem af den kongelige Familie have Deel der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-23
Den brittiske Minister har ogsaa protesteret, ikke imod den saliske Lov, men imod den tilstaaede Jndførsel af 30,000 Stykker franske Kattuner. Den af den høisalig Dronning Maria af Sachsen indførte Ceremonie med at vaske 12 fattige gamle Matroners Fødder og bespise dem paa Maria Bebudelsesdag, bortfaldt i Aar, som for trættende ved den nuværende Dronnings Frugtsommelighed. Omkostningerne paa Kongen af Neapels Ophold i Spanien skal alt opløbe til Millioner.