Berlingske Tidende, 1769-10-30
Efterat Rigets Stænder, udi underdanig Skrivelse til E. K. M. af 27de (eller 24de) udi indeværende Maaned, have meddeelt deres underdanige Yttrende, angaaende de derudi nævnede Herrer Rigets Raads Forseelser og Feyl Trin udi adskillige vigtige Sager, og deriblant den at Raadkammeret fattede, imod Grund-Forfatningen stridende Beslutning, at bestyre Riget uden Konge, saa have Rigets Stænder troet sig ikke at burde undlade, hos E. K.M. i Underdanighed at anmelde, hvordan de fleeste E. K. Msts. og Rigets Collegiers, Ober=Statholderens med Mastratens i Stockholm, da værende Justice-Cancellerens og adskillige fleere af deres Konge og Fæderneland velfortiente Embedsmænds Opførsel derved har været, da samme har mærkelig medvirket dertil, at bemelte dristige Forsøg blev qualt strax i dets Fødsel. - De trykte Protocoller give tilkiende, at, efterat E. K. M. den 15de Decbr. 1768 havde, i Anledning af Raadkammerets Udeblivende, med Svar paa E. K. Msts, naadige Proposition, om Rigets Stænders Sammenkaldelse til Rigets Redning fra den Nød, over hvilken almindelig blev klaget, iverksat den Ærerligeste Konge Gierning, som i Rigs=Historier kan bevares; og Hs. K. H. Kron=Printsen, efter E. K. Msts. naadige Befaling, havde derom samme Dag underrettet E. K. Msts. og Rigets Collegier; saa have Rigets Raad, som vare i Begreb med at begynde ovenmelte egenraadige Bestyrelse, Dagen derefter, ved Udtog af Raads=Protocollen, forstændiget de samtlige K. Collegier, samt Ober Statholderen med Magistraten, at udi den vaadelige og bedrøvelige Tilstand, i hvilken Rigets Bestyrelse derved var geraadet, at E. K. M. ikke før Rigets Stænders Sammenkaldelse ville befatte sig med Rigs-Anliggenderne, burde ingen andre befalinger adlydes og iverksættes, end desom udi E. K. Msts. høye Navn med Vedkommendes Contrasignation fra Raadkammeret udginge. - Paa denne fra Raadkammeret erholdte Tilsigelse, have de K. Krigs Kammer= og Bergs Collegier, samt den K. Kammer=Revision, under Uroe og Bekymring over at savne en naadig Konge ved Regimentet, efter skeete Beraadslagning, ved fælleds Sammentrædelse, anførte af deres Præsidenter ud Corpus, begiært og den 17de i samme Maaned erholdet Jnd ladelse i Raadkammeret, og da blant andet, som Protocollerne tilholde, givet tilkiende, at efterat E. K. M. har behaget, ved Hs. K. H. Kron Printsen, at underrette de samtlige Collegier, at E. K. M. ikke videre, forinden Rigets Stænders Sammenkaldelse, besatter Sig med Regiments=Byrden; saa satte Grundlovene de K. Collegier udi en fuldkommen Uvirksomhed, med mindre Rigets Stænder, strax sammenkaldes: At de K. Collegier og Kammer=Revisionen desuden ikke kunne undlade at erindre sig den Troskabs= og Huldskabs=Eed, med hvilken de ere Konge=Huus set og Riget forbundne, og at det, efter forommelte Grundlove, tilkommer alene Rigets Stænder, som de beste og sikreste Vægtere for Lov og Frihed, udi nærværende bekommerlige Tilstand at vedtage Forfatninger for sig og Riget; Samt at imidlertid, og saasnart Rigsdags Udskrivningen er vorden kundgjort, indtil Rigets Stænder komme tilsammen, ansee de K. Collegier deres i Lov grundede Pligt at være, at adlyde hvad som fra C. K. Msts. Raadkammer, forordnes. Ligedan Anmeldelse hos Raadkammeret blev den 19de derefter gjort af det K. Cancellie Collegium med E. K. Msts. Nedre Justice=Revision, af det K. Stats Comtoir, samt af Ober=Statholderen med Magistraten og Borgerskabets Ældste, efterat da værende Justice-Canceller havde samme Dag, efter Embeds-Pligt, gjort Forestilling hos Raadkammeret og Rigets Stænders forderligSammenkaldelse til Rigsdag. - Ved den K. Smea Hof Ret og det K. Commerce=Collegium forefaldt ogsaa samme Dag Beraadslagning; angaaende hvad Skridt deres Embeder ved berørte Tilfælde udfordrede, da samme K. HoRet og Collegium yttrede sig at være af den Meening, at Raadkammeret skulle tilskyndes at kalde Rigets Stænder, tilsammen ufortøvet, omendskiønt at, efterat de fleeste Collegier havde paa forbemelte Maade erklæret sig at være udi Uvirksomhed, havde Raadkammeret allerede samme Dag besluttet Rigsdag, forinden disse Collegiers derom sattede Tanker, i Henseende til nogle Lemmers skilagtige Meening og deraf flydte Hindring, kunne foredrages Raadkammeret. Saadanne vare de Erklæringer, som C. K. Msts. og Rigets Collegier, Ober=Statholderen med Magistraten og Borgerskabet i Stokholm, Justice-Cancelleren, samt Smea Hof=Ret og Commerce Collegium gjorte, og saadan de førstes Forhold, hvilken, da Raadlammeret derved saa sine Befalinger at blive uden Jverksættelse, og da de Herrer Chef for Garden og Artilleriet havde meldet, at de ikke kunne svare for Troppernes Forhold, hindrede den forehavende Rigs Styrelses Jversættelse, og befordrede Rigsdagens Udskrivning. - Den Uvirksomhed, hvorudi E. K. Msts. og Rigets Collegier saaledes hos Raadkammeret erklærede sig at være satte, var ikke nogen uvilkorlig Undragelse fra Lydagtighed imod Raadkammeret; thi saasnart Rigsdag blev udskrevet, indeholder deres Erklæring, at de erkiendte Pligterne, at adlyde. Det var allene en Anmeldelse, at de ikke kunne adlyde et Raadkammer uden Konge, saa længe ikke Stænders Ret og Frihed var med Rigsdags Udskrivning forvaret. Jkke heller kunne Collegierne og de flere Embedsmænd siges herved at have blandet sig udi Raad kammerets Forretninger, at beslutte og Rigsdagen, saasom ovenmelte dem tilsendte Udtog af Protocollen paabød dem at adlyde befalinger, som fra Raadkammeret under Ef K. Msts. høye Navn med Vedkommendes Contrasignation skulle udgaae, men de, i Følge Grundlovene, ikke burte adlyde et Raadkammer, hvilket, saaledes beskaffent som dette da var, ikke havde noget at besale, forinden Rigsdags Udskrivningen i Raadet var fastsat. - Rigets Stænder, kunne altsaa ikke ansee disse meerbemelte C. K. Msts. og Rigets Collegiers Erklæringer at indeholde andet, end et værdigt Svar paa oftemeldte Protocolls-Udtog, hvormed de have sigtet til at forekomme denne Standsning i Rigs Bestyrelsen, som uden Stændernes Sammenkaldelse var saa uundgængelig, som i sig selv af de fortrædeligste og farligste Følger for Frihed og Folk, da Collegierne saaledes i 2 til 3 Dage, fra den Dag E. K. M. havde erklæret ikke at besatte Sig med Regiærings Byrden forinden Rigets Stænder bleve sammenkaldede, havde ikke alene forgiæves ventet paa Rigsdags=Udskrivningen, men bleve ogsaa betydede af Rigets Raad, som ville med Raadkammeret uden Konge forene den Kongelige Høyhed, ved Kongens Høy Navns og Stempels bestandige Brug, at adlyde de fra et saadant Raadkammer med Vedkommendes Contrasignation udgaaende befalinger. - Da altsaa en væsentlig Forandring i Regiærings=Formen var paa særde, og formedelst Raadets Beslutning allerede for Haanden, hvilken at hindre og afværge paaligger enhver Svensk Mand; saa finde Rigets Stænder, at for Collegierne var ingen Tiid meere til over at forhale med den i Raadkammeret gjorte Enklæring, og at E. K. Msts. og Rigets Collegier, med Ober=Statholderen og Magistraten, samt Justice=Cancelleren, langt fra at de med meerbemelte Skridt have begaaet nogen Lovs Overtrædelse, have uden Vankelmodig hed eller Frygt lagt for Dagen et rigtigt og med Grundle venne overeenstemmende Begreb om Rigets Grundforfatning, en retskaffen, og med deres Troskabs= og Huldskabs Eed til E. K. M. vor naadige Konge, og Hans KongeHuus forbunden Undergivenhed, en retskaffen Nidkiærhed for Fæderneland og Medborgere, samt saaledes fuldbyrdet en dyr Pligt, som paaligger enhver Embedsmand og Svensk Jndbygger. - J Henseende hertil have og Rigets Stænder i Underdanighed burdet hos E. K. M. anholde, at det i Naade maatte behage C. K. M. at betegne forbemelte Sine og Rigets Hof=Ret og Collegier, Ober Statholderen med Magistraten og Stockholms Borgerskab Ældste, samt da værende Justice-Canceller, nu RigsRaad og Commandeur af E. K. Msts. Nordstierne-Orden, Hr. Erie von Stockenstrøm, Sin naadige Fornøyelse og Velbehag over meerbemelte deres med Grundloven, og dyre Pligter overeenstemmende Forhold, da samme at tild er og bliver en ypperlig Belønning for hver tro og nidkiær Embedsmand &c. (Underskrevet af Land=Marechallen og de 3 Tallemænd.)