JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-04
Nykjøbing Skibsliste fra 27de August til 4de Septbr. - Jndklarerede: Skipper D. L. Fabritius, fra Kiel med Stykgods; H. Jensen, fra Holnis med Muursteen; C. Hansen, fra Holbek, ball. – Udklarerede: Skipper N. Nielsen, til Svendborg med Rug m. m.; A. G. Nissen, til Kolding med PottetsJ. Hansen, til Holnis, ball.; N. C. Stylsvig, til Kbhavn med Brænde og Skind; T. Hansen, til Norge med Rug og Byg Reisende fra 25de August til 1ste September. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten Frøken Lind, Hr. Falkenschjold, Discipel Møller, Mad. MeiBygningsinspecteur Kornerup, Hr. Berndzen; med Pakkeposten, Kammerraad Sønderup, Propr. Lund, Capit. Arboe, Cand. Aalborg, Mad. Barfoed og 2 Døttre, udenfor Posterne: Forp. Engelbreth med Fam., Capit. Dreier, dHrr. Ravnkilde, Reinow o Bruun, Komd. Petersen, Baron Rosenørn=Lehn. - Med Caroline Amalie, til Kbhavn: Mad. Herdegen, Skovr. Thomsen, Mad. Gram og 3 Børn, Frøken Bauditz, Assessor Lausen, Boghandle, Berggreen, Assistent Nielsen med Kone og 5 Børn, Hr. Anden, sen med Kone og Barn, Fuldm. Groth, Hr. Leth, Urtekræmme Levison med Barn, Godseier Estrup, Forv. Andersen, Komd. Holdenheim, Cand. Øvre, Mad. Rønnow, Hr. Lütken med Brode- og Fætter, Jfr. Ernst med Broder, Biskop Gad med Frue og Børn, Frøkenerne Gad og Tvermoes med Kammerjomfru, J Boesen og Søster, 7 Dækspassag; til Svendborg og Flensborg Hr. Nobel og Søn, Frøken Nygaard, Pastor From med Far 2 Frøkener Lützow. - Med "Løven, til Kbhavn: Jfr. KoforCand. jur. Alberti, Hr. Hartvigsen, Frøken Krog, Hr. Boest4 Dækspassag.; til Kiel. Hr. Suhr med Kone og 3 Børn, P. Rasmussen med Kone og 5 Børn, Overlæge Rathie med Fru 2 Dækspassag Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten, Propr. Jensen, Forp. Theil, Baron Wedel, Jfr. Lorenzen, Cap Dichmann, Hr. Hermannsen; med Pakkeposten: Kammerjunk, Rothe, udenfor Posterne: Fru Estrup med Fam., Gjæstgiver HolKomd. Kieler med Fam., Godsbesidder Grandjean med Fa Fru Neldeblad, Jagtjunker Estrup. - Med Caroline Amal fra Kbhavn: Mad. Jappe, Møller Gothardt, Secretair Rav Jægermester Schytt, Frøken Jessen, Hr. Nissen, Mad. Hvil Organist Hansen, Skræder Hansen, Kom. Borgen, Hr. Hensen, Cand. jur. Alberti, Farver Buch og Søn, Pastor Leuning Mad. Christiansen, Dr. Monies, Maler Hansen, HandelsmændeHansen, Lau, T. og F. Werner, Fru Levinsen med Søn og Dater, Dr. Panum, 11 Dækspassag.; fra Svendborg og Flensborg, Hr. Wolff, Hattemager Meisner, Hr. Herlev, fra Nyborg: An Laub med 3 Sønner. - Med "Løven, fra Kbhavn: Mad. Ensen, Forv. Monrad og Kone, Justitsr. Bernth med Frue og Sønner, Jfr. Gjessing, Mad. Petersen, Jfr. Olsen, Typogs Bredahl, Fuldm. Jensen, 6 Dækspassag.; fra Kiel, Komtræus og Kone, Hr. Liebenberg og Datter, Kbmd. Wulster, Berthelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-04
(Hermed Nr. 8 af Tillægsbladet, underholdende Æmner".)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-04
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i StubbekiørPostmester Tidemand i Rodby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Rysed og Færgeforpagter Artiel in¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Solands-Falsters Suttstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vandagen den 6te September. No 145.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Jndenlandske Efterretninger. Under 28de Juli har Hs. Maj. Kongen, som tidligere efter Fædrel." meddeelt, befalet, at Slaveriet paa de danskevestindiske Øer skal ophøre efter 19 Aars Forløb, samt at de efter samme Datum fødte Børn skulle være frie. De i denne Anledning udfærdigede allerhøieste Rescripter til Øernes Generalgouverneur, der meddeles i sidste Numer af "Ny Collegialtidende, ere saalydende: "Vi Christian den Ottende, af Guds Naads Konge til Danmark, a. a. Vor synderlige Gunst! Det er Vor, ved Retfærdigheds- og Humanitets-Motiver og ved Hensyn til Vore vestindiske Coloniers Vel og Planternes egen Jnteresse fremkaldte kongelige Villie, at den Raadighed over de Ufrie, hvoraf Eierne for Tiden ere i Besiddelse, skal ophøre, dog saaledes, at denne Forandring, for at alle Vedkommendes Tarv kan blive iagttaget og de fornødne Forberedelser til Overgangen trufne, skal indtræde 12 Aar efter Datum af denne Vor allerhøieste Resolution og i Mellemtiden de nu bestaaende Forhold vedblive. Den er derhos Vor allerhøieste Villie, at Børn af Ufrie, som fødes efter Datum af denne Vor allerhøieste Resolution, skulle fra Fødselen af være frie, men dog forblive hos Mødrene eller Forældrene under visse Bestemmelser, hvorom Vi forbeholde Os at give nærmere allerhøieste Resolution. Ved at tilkjendegive Dig Foranstaaende, paalægge Vi Dig derhos at bringe Jndholdet af dette Vort allerhøieste Rescript til offentlig Kundskab i Vore vestindiske Colonier. Og Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. J Forbindelse med Vort allerhøieste Rescript til Dig af Dags Dato, angaaende at Raadigheden over de Ufrie, hvoraf Eierne i Vor vestindiske Colonier for Tiden ere i Besiddelse, fra en vis Tid skal ophøre, paalægge Vi Dig, strax efter Din forestaaende Ankomst til Øerne, at nedsætte en Commission deels af Medlemmer af Vor-vestindiske Regjering, deels af andre Embedsmænd, som Du dertil maatte finde bedste egnede, og af nogle andre sagkyndige Mænd, for under Dit Forsæde at gjøre detaillerede Forslag til hensigtsmæssigst Udførelse af de i Vort formeldte allerhøieste Rescript af Dags Dato indeholdte Bestemmelser, og navnlig til de administrative og legislative Foranstaltninger, der ville være at træffe deels strax deels ved Udløbet af den i Vort formeldte allerhøieste Rescript af Dags Dato bestemte Tidsfrist, af 12 Aar, for at forberede Overgangen til den forandrede Stilling for de Ufrie, og, naar denne er indtraadt, at sikkre Negernes Subsistens, Plantagernes Dyrkning ved frit Arbeide, og overhovedet Coloniernes og Befolkningens Tarv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Magister og Pastor Lindbergs Embeds-Forhold bliver efter Cancelliets Befaling undersøgt af en i denne Anledning nedsat Provste=Ret. (B. T.) Som det lader til, betragte de gode Hamborgere dog ikke den Dampskibsforbindelse mellem Glückstadt og Nework, der siges at være paatænkt af den nordamericanske og danske Regjering i Forening, med fuldkommen Ligegyldighed. Thi, ihvorvel en Jndsender af en i Morning Chronicle" optagen Artikel, dateret Hamborg den 17de August, kalder hiin Plan en vild Speculation, der er skikket til at bringe de interesserede Parter ødelæggende Tab, saa antager han dog paa den anden Side, at Hamborg, i hvad det end skal koste Staden, er sat i den Nødvendighed at maatte sørge for, at en lignende Dampskibsforbindelse derfra med Nordamerica bringes istand, hvis den vil undgaae at udsætte sig for, at en vigtig Deel af dens Handel overføres derfra og til Glückstadt. Han trøster sig imidlertid med, at den danske Regjering vel vil betænke sig, for den definitivt indlader sig paa et saa voveligt Foretagende; thi at tænke sig, at to Dampskibslinier fra Elben til Nordamerica, foruden den, der allerede er etableret fra Weseren, samtidig kunne bestaae, erklæret han for taabeligt. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Fra Altona meldes af 30te August: at den store Plantage paa Segeberger Hede ved Hartenholm i forrige Uge er kommen i Brand. Det var den største og meest lykkede af Naaletræplantninger i Hertugdømmerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Endnu om Fredagen bemærkede man en opstigende Rog i det Pinnebergske. En Mose- og Hedebrand i Grevskabet Rantzau er derimod endelig bleven standset i forrige Uge, efterat den havde varet flere Uger. Derved er ogsaa en mindre Skov bleven ødelagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Kornpriser. - London, den 27de August. J fremmed Hvede gjordes ingen Forretning. Byg er uden Efterspørgsel, og med Hensyn til Ærter og Bønner er der ingen Forandring. Havre er flau og maa noteres 10 s. a 14 s. pr. Tønde billigere end forrige Markedsdag. (Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Hamborg, den 1ste September. I nye danske Kornvarer ere endnu ingen Forretninger gjorte. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Kjøbenhavn, den 2den September. I Ugens Løb er Jntet passeret i Kornhandelen. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Nykjøbing, den 6te September. Hvede betales med 7. pr. Tde.; Rug 5, Byg 4 & 34; Havre 3 a Ærter 6 88, Vikker 5 3 A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Den portugisiske Regjering er omsider bleven tvungen til at give efter for sine Forpligtelser. Da nemlig de tre intervenerende Magters Gesandter, paa Regjeringens undvigende Svar, truede med at forlange deres Pas, hvis der ikke overeensstemmende med Jnterventionsprotocollens 4de Artikel strax blev skredet til Oprettelsen, af et nyt Ministerium, besluttede Dronningen sig til at gjøre Skridt til Oprettelsen af et saadant. Det er imidlertid endnu ikke kommet istand, da ingen af de herom anmodede Notabiliteter, navnlig Rødrigo da Fonseca, hvem Ene-Oprettelsen tilsidst overdroges, har villet indgaae herpaa for Dronningens Gemaal, den coburgske Prinds nedlægger Overbefalingen over Armeen, hvori Dronningen paa ingen Maade vilde indvilge. Jmidlertid har Dronningen beqvemmet sig til ved et Decret at indkaldt Cortesforsamlingen til den anden Januar. Valgene skulle begynde i November. Decretet erklærer tillige, foruden de sædvanlige efter de directe Beskatningstariet Stemmeberettigede, alle Statstjenere og Statspensionæret, der have en Jndtægt af 100 Milreis aarligt, for stemmeberettigede, gjør altsaa Valgene afhængige af den hele Sværm af sultne Embedsmænd, hvis Tal i Portugal et overvættes stort
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
J Baiern ere Rigsstænderne blevne indkaldte og Lola Monte udnævnt til Grevinde, under Nav af v. Landsfels, hvilket vel skal betyde Landets Klips- og antyde den faste Grund hvorpaa de offentlige 2 stande i Baiern ere byggede. De europæiske Adelsfanlier ere da saaledes blevne forøgede med en ny, ind Udspring lig det, hvorfra flere af de ældre ogsaa 9. (Aalb. Av.) den Ære, at datere sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
J en lille Dampbaad, Cricket, som for en halv Penny Personen foer paa Themsen imellem Hungerfort-Broen og London-Broen og var forsynet med Høitryksmaskine, ere om Morgenen den 27de, just som den, efterat have taget sine Passagerer ind, skulde lægge fra Bolværket, Kjedlerne sprungne, hvorved hele Agter delen og Dækket ødelagdes og endeel af Passagererne, der skulle have været 150, kom til Skade; 14 Haardtsaarede. bragtes til et nærliggende Hospital og af disse ere 4 døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Kartoffelsygdommen. Fjern og nær lyde atter Klagerne over Kartoffelsygdommens Fremtræden og stadfæste paa en sørgelig Maade min allerede ifjor udtalte Formodning, at Sygdommen, om end i Aaret 1845 fremkaldt ved atmosphærisk Jndvirkning, snarere kan ansees som et arveligt Onde, hvoraf den hele, maaskee snart i hele Verden existerende Kartoffel stamme meer eller mindre er smittet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Kartoffelsygdommen er ikke fremtraadt pludselig iaar, som Mange formene, jeg sporede allerede dens Tilstedeværelse i Foraaret ved Forplantningen af Spirer, idet Spirernes Marv saavelsom deres Hud allerede havde brune Striber, der, uagtet den dengang aldeles sunde Top, alligevel tydede paa en sygelig Tilstand. Spirerne have, saavidt de vare bedækkede med Jord, tildeels hele Sommeren igjennem havt havt et uklart Udseende, i Bladvinklerne viste sig allerede strax efter St. Hansdag rødbrune Pletter, der vel syntes at forsvinde men fra Tid til anden atter fremtraadte, og ved Optagningen af Sommerkartoflerne fandtes kun enkeltviis en Knold der kjendelig har Præget af Sygdommens Tilstedeværelse. Faa Dage efter en stærk Tordenregn der faldt Søndagen den 15de f. M. viste Sygdommen sig flere Steder her i Egnen, kjendelig paa Karloffeltoppen ved de bekjendte sorte Pestpletter, der udbredte sig iøinefaldende stærkt, og de angrebne Knolde blive allerede hyppigere, men i nogle Egne, hvor denne Tordenregn ikke faldt, og der tidligere tilfældigviis ikke have erholdt nogle at de meget ulige faldende Tordenbygger, er Kartoflernes Top endnu ikke kjendeligen besat med sorte Pletter, hvorimod disse allerede for længere Tid siden have viist sig paa de Steder, der fortrinsviis have været hjemsøgte af Sommerens Tordenbyger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Jattagelsen af Kartoffelsygdommen under de forskjellige Forhold leder til det Resultat, at den tilbageholdes ved Tørken og fremskyndes ved Fugtighed, og deri ligger den meget sørgelige Sandsynlighed, at vi kunne befrygte, i en eller nogle efter hinanden følgende vaade Commere aldeles at tabe Kartoffelen, dersom vi ikke ere stand til at forskaffe os sunde Knolde, der ei alene ikke have været angrebne af Sygdommen, men ei heller have været i mindste Berørelse med syge Kartofler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Den store Udbredelse, Kartoffelsygdommen har faaet, gjor dette imidlertid saare vanskeligt, og der bliver derfor intet Andet tilovers, end ved Froavl at søge at erholde unde Læggekartofler. Dette har imidlertid ogsaa sine Vanskeligheder, thi Froæblerne modtage ligsaa vel Smit len som Knoldene, og selv saadanne, der ved Jndsamlingen tilsyneladende ere sunde, fordærves naar de spredes ud paa Loftet, naar de Angrebne imidlertid stedse fraskilles, saa er der dog Grund til at antage, at de faa Æbler, der i Januar Maaned, naar det er Tid at knuse dem og ved Udskylling at rense Frøet, endnu tilsyneladende ere niske, ogsaa indeholde sundt Fro. Naar dette Fro ud faaes og Planterne forplantes paa Jord, der i de senere Aar siden Sygdommens Begyndelse ikke har baaren Karlofler, samt strængt isoleres fra andre Kartofler, saa er det dog maaskee Haab om, at sunde Læggekartofler atter ville kunne avles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Kartoffelsygdommen kan tilvisse kaldes en vegetabilsk Pest, der paa flere Maader udbreder Smitten, hvorfor den største Forsigtighed ikke noksom kan anbefales. Efter ne Jagttagelser kan det neppe drages i Tvivl, at Jorden modtager Smitstoffet og atter meddeler det, ligesom Toppen af syge Kartofler udbreder Smitten, endog i lang Afstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Med Hensyn til Frøavlen maa jeg bemærke, at Jngen bør stole paa Frohandlerne, der for at erholde Massen, maa tage de angrebne Æbler tilligemed de sunde, men at Enhver heller bør avle sit Fro til eget Forbrug, og behandle det med tilbørlig Omhu. Hvad de udplantede Spirer angaaer, da er disses Udbytte iaar i Haven ret godt, jeg selv har blandt Andet efter 6 Kartofler af en ny Sort erholdt 3 Skpr., og i Haver, hvor udelukkende kun Spirer ere plantede, er Sygdommen kun i en meget ringe Grad tilstede, dog ville de neppe aldeles undgaae Samme; men i Haver, hvor Spirer ere udplantede ved Siden af lagte Knolde, ere de Første vel endnu hidtil mindre angrebne end de Sidste, dog bære de umiskjendelig Præget af Sygdommens Tilstedeværelse. J Marken, især paa stærke Jorder, vil Spirernes Udbytte derimod iaar paa Grund af den ualmindelig stærke Tørke neppe blive tilfredsstillende. Det vil forøvrigt vistnok være raadeligt at optage Kartoflerne forinden gjentagne Regnperioder gjennemblode Jorden. De, der optages medens Jorden er nogenlunde for, ville rimeligviis holde sig Vinteren over, om de end ei ere aldeles sunde, men neppe vil det blive Tilfældet, med dem, der optages vaade. Nykjøbing, den 4de Septbr. 1847. C. Matzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
(Jndsendt.) Af Stiftstidenden har man seet, at 4 Kjøbstæder i Lolland have ophørt med Handel om Søndagen fra Kl. 9 Formiddag, og man tør vente, at det Samme vil blive Tilfældet i Nakskov og i Falsters Kjøbstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Jndsenderen af disse Linier har hørt tale om, at Handelens Standsning om Søndagen fornemmelig kunde genere Kjøbstæderne Saxkjøbing og Stubbekjøbing, men da nu den ene af disse Byer har fulgt de andres gode Exempel, er det rimeligt, eller idetmindste ønskeligt, at end anden og de øvrige to Byer ligeledes ville ophøre med Handel om Søndagen og øvrige Helligdage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Det er naturligt, at mangen Kjøbmand, især af de Ældre, og isærdeleshed saadanne, som ere fødte i samme By, hvori de fungere, kunne raisonnere som saa: "Hvorfor skulle vore Betjente have saamegen Frihed, og hvad Nytte kunne de i Fremtiden have af at vi gjøre Opoffrelser for deres Skyld?" og de have fuldkommen Ret i saadant Raisonnement; thi en slig godhedsfuld Opoffrelse fra Principalernes Side skeer ikke fordi det er Vedkommendes Hensigt, at deres Betjente skulle have meere Tid til at fornøie sig i, end almindeligt, navnlig med Hensyn til, at en Handelsbetjents Gage i Regelen efter Omstændighederne kun er ringe, men fordi Kjøbmændene ønske, at deres Folk kunne i Fritimerne uddanne sig i theoretisk Henseende. Men for at Saadant kan skee, er det nødvendigt, at der i Kjøbstæderne etableres Jnstituter, hvori Vedkommende kunne øves i, hvad der ifølge Tidsaanden udfordres, og naar dette skeer, vil vistnok de øvrige Kjøbstæder heri Stiftet følge det smukke Exempel, de første 4 have givet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Avertissements. For indeværende Uge er Dampskibet "Lollands Fart imellem Kiel og Nakskov forandret saaledes, at Dampskibet afgaaer fra Kiel til Nakskov Fredag Morgen Kl. 4 og tilbage, fra Nakskov til Kiel samme Dags Middag Kl. 12. Iøvrigt blive Skibets Farter aldeeles uforandrede. Nakskov, den 5te September 1847. N. A. Jerndorff. Pampskibet, Sjællands J Farter er forandret derhen, at det førstkommende Onsdag afgaaer fra Kjøbenhavn hertil; Torsdag Morgen til Rostock, Fredag Aften hertil, og, som sædvanlig, Løverdag Morgen Kl. 5 til Kjøbenhavn. Man haaber, at Dampskibet vil ankomme. saa tidligt hertil Onsdag Aften, at det kan gjøre en Tour fra Nykjøbing til Pande bjerg og tilbage, medtagende Passagerer. Nykjøbing, den 4de September 1847. J. P. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Bekjendtgjørelse. fra den kgl. Direction for Qvarantaineforanstaltningerne De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for pest agtig smittede, ere: a) New Orleans, b) De canariske Øer c) De Capverdiske Øer (Alle af guul Feber). d) Tripolis. c) Alexandria. f) Damiette, g) Constantinopel. h) Tunis. i) Marocco. K.) Smyrna. 1) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte, b) De africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 31te August 1847. Thonning. Bræstrup. Dahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Efter en med den kongelige svenske Postbestyrelse afsluttet Convention vil der fra næstkommende 1ste Septbr. kunne forsendes Pakkepostgods fra Danmark til Sverrig, til videre Befordring med de svenske Pakkeposter og omvendt fra Sverrig til Danmark. Denne Forsendelse skeer over Helsingør og Helsingborg og ligeledes indtil videre med Dampskibet "Ophelia" fra og over Kjøbenhavn og Malmø. Pakkerne kunne enten være aldeles ufrankerede eller frankerede til svensk Grændse. For at kunne forsendes videre med de svenske Poster maae de ikke overstige en Størrelse af 4 Cubikfod, en Vægt af 120 Pd. og en Værdi af 300 Rd. svensk Banco eller c: 225 Rbd. Pakker under 8 Lod og Breve, som forsendes med Pakkeposten, taxeres i Sverrig efter Brevpasttaxten, og det er derhos under Mulct forbudt at sammenlægge flere Breve i een Couvert. Paa enhver Pakke saavelsom paa Adresse brevet maa være anført Pakkens Jndhold, Vægt og Værdi, hvorhos Kjøbmandsgods desuden skal forsynes med en aaben Declaration. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Corresponderende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Generalpostdirectionen, den 27de August 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagni maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte Undtagelser), navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings=Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinenaire Præmie bestemt. for første Klasse til 24 saarl. af hv. 10000 r. S. som forsikkres, anden Klasse, 36 tredie Klasse, 72 Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policeblanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, er holdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Compagniets Commissionairer i Lollands=Falsters Stift ere: i Mariebo Hr. Collecteur Giegengack, Nakskov, Kjøbmand Diedrichsen, Nykjøbing. Procurator Tidemand, Nysted, Toldcontrolleur Felsenthal, Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Nødbye Hr. Postmester Tidemand, Stubbekjøbing, Major Koch. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 48de Assurance=Aars Slutning, den 30te September 1846, ef Udbyttets Fradrag, var 1,203,931, 45 s. Compagniets Rise var den 30te Juni 184723,426,830,00 - s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassarance-Compagni for Varer og Effecter, den 31te August 1847. Engelhart. L. N. Hvidt. Lassen. Ebbesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Hvor, som ønsker at befordres den 8de de imellem Nykjøbing og Pandebjerg m. gode store Seilbaade, kunne behageligen bevende dem til Johan Løie, Jens Monsen, JenBalslov eller Peter Bøtte. Prisen vil blive 16 pro Persona fra Nykjøbing til Pandebjerg, og 16 s. fra Pandebjerg til Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Bekjendtgjørelse fra Folkefest-Comiteen, Til Underretning for dem, som ville kjøre til Feste bekjendtgjøres, at der paa Holdepladserne vil bli ansat Folk, som skulle have Øie med Heste og Vogne, Ligeledes vil der blive indrettet Plads, hvor Reisetøi kan afleveres og blive bevogtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
En Jagt i god seilbar Stand, drægtig 14 Conmercelæster, er at erholde tilkjøbs, naar man dero henvender sig til Undertegnede. Nykjøbing, den 4de September 1847. J. P. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Skibsleilighed til Kjøbenhavn Skipper J. F. Sellerup agter at afseile fra Nakskov til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtage Fragtgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Hos Undertegnede staaer en god, let Jagtvogn til Salg. Nakskov, den 3die September 1847. P. Lindeburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
At der Fredagen den 24de ds., Formiddag Kl. 10, afhold paa mit Contoir heri Byen en Skiftesamling i Boet efter af døde Skovrider og Dannebrogsmand C. F. Vegge og Hus af Egebølle, hvorved samme forventes optaget til Slutning, bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 2 April 1824 § 2, til Efterretning for alle Vedkommende Nakskov, den 4de Septbr. 1847. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter tidligere afdøde Gaardmand Jens Jensen og hans nu ligeledes afdøde Enke Karre Hansdatter i Ullersløv, bliver den Boet tilhørende Eiendom gaard i Ullersløv By, Aunede Sogn, der bestaaer af Parcellen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-06
af den saakaldte Skaftegaard, med gl. Hartkorn 1 Td. 7 Sl. 2 Fdk. 2 1/2 Alb., med de derpaa opførte Bygninger, samt 2/3 De af den saakaldte Uglemose=Eng, med gl. Hartkorn 3 Skpr. 28. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdt Torsdagen den 23de ds.