Københavns Adresseavis, 1763-01-31
Rente=Kammeret. (Som dette er det vigtigste Collegium og har været meest Forandring undergiven, saa gives der Leylighed til at melde meere om dette end om de andre Collegier. Det har fordum ikke været nær af den Vidtløftighed som det nu omstunder er, 1) efterdi Jndkomsterne ikke haver været saa store, thi Lehnsmændene oppebare Jndkomsterne af deres Stifter, og de Geistlige Jndkomster for Reformationen komme ikke udi Kammer=Cassen, Man holder for at Hannibal Sehested allerførst foreslog Forandring herudi, nemlig: at Lehusmændene eller Stiftbefalingsmændene ikke mere skulle hæve Stifternes Jndkomster, men saalareres som andre Kongelige Betientere. Den 2den Aarsag til Kammerets Jndskrænkelse var at alle Expeditioner gik tilfor fra Cancelliet, saa at Rentemmesterne havde ikke uden med Jndtægter og Udgifter at bestille ja end ikke altid disponerede engang derover. Det skede allerførst udi Aaret 1660. at Rente=Kammeret fik sine egne Expeditioner separerede fra Cancelliet, hvilket kand sees af en Ordre, dateret samme Aar den 13 November, til Canceller Peder Reez, at saadan Jndhold: Eftersom Hans Majestet erfarer sto Urigtighed hidindtil at have været med adskillige Breve og Ordres, som Rigets Jndkomster og hvad deraf kand dependere, egentlig vedkommer, formedelst den uvisse Forretning imellem Cancelliet og Rente=Kammeret, da paa det at Alting herefter maae holdes udi bedre Skik foruden videre Confusion, vilde Hans Majestet hermed befale Canceller Peder Reez, at han strax giør den Anordning, at intet herefter som Kammer=Collegio og Rigets Jndtrader kand og bør vedkomme, være sig Bestalinger, Forpagtninger, Restancer, Qvittancer, Mage=Skifter, Assignationer, Contracter og andet deslige, som angaaer Jndtægt og Udgift, udi Cancelliet vorder annammet og expederet, men til Kammer=Collegio, hvor alt saadant henhører, strax henviser &c., hvoraf man seer hvor indskrænket Rente=Kammeret var, saa at endogsaa endeel Expeditioner Jndkomsterne angaaende gik igiennem Cancelliet. Efter den gamle Indretning bleve Sagerne forvaltede ved en eller to Rentemmestere, som sees saavel af Rigets Regnskabs Registratur, som af en Resolution, da teret den 12 Junii 1672. af følgende Jndhold: Eders andre Spørsmaal angaaende, saa skulde det være meget, om en Vice=Skatmester, tre Rentemmestere, Procureur General, en Secretair og saa mange Assessores ikke skulde komme afsted med det, to Rentemmestere, forhen har kundet giøre. Et klart Beviis paa at de fordum ikke haver været meere end to Rentemestere og ingen Assessores. Iligemaade befindes at der haver været Rentemmestere fra det Aar 1559. da Jochum Bek staaer som Rentemester i Kammerets Registratur fra samme Aar. indtil 1562, samt at efter ham haver været successive kun en Rentemester indtil Anno 1599. da der bleve to Rentemestere paa engang nemlig Sigward Bek og Enmold Kruse, og at det saaledes har continueret med to Rentemmestere indtil det nye Skat=Kammer=Collegii Stiftelse Av. 1660. Disse Rentemmestere reviderede selv Regnskaberne som Renteskriverne allene udcopicrede, og kaldtes alle saadanne Regnskaber, endogsaa længe efter Sonverainitæten Rigets Regnskaber indtil Kong Christian den Femtes Tider. Det er særdeles mærkeligt at Kongelige Hof=Betienter, og adskillige andre Bestillingsmænd nøde aarligen Klæder af Rente=Kammeret, hvorudover i Kammerets Registratur findes Klæde=Kammer=Regnskaber. Over dette Klæde=Kammer var Rigets Hofmester Jnspector eller Maitre de la Garde-Kobbe, og var der en Betient under ham kaldet Klæde=Kammer=Skriver. Bemeldte Klæde=Kammer var paa Slots=Pladsen lige ved Høybroe, hvorudi adskilligt Slags Klæde samt Fløyel og Estoffer laae forvarede, og hvoraf Betienterne bekomme aarligen en fornøden Qvantitet, i Steden for en Deel af deres Løn. Dette Klæde Kammer varede fra 1592. til 1677. da der for saa lang Tid findes Klæde=Kammer=Regnskaber aflagde. Man kand heraf slutte at de fleste nu værende Kammer=Expeditioner gik igiennem Cancelliet, og Jndkomsterne hævedes af Lehnsmændene, og at Rente=Kammeret den Tid ikke har haft den tiende Deel at forrette mod hvad det nu haver. Bemeldte Lehnsmænd oppebare da alle de Jndkomster, som nu hæves ved Amts=Forvaltere, Fogeder og andre Kongelige Regnskabs=Mænd, og holdtes de til at indlevere Lehnenes Contributioner til Renteriet hver Philippi Jacobi Dag eller 1 Mai, og det efter deres ForlehningsBreves Lydelse. Ellers er her at merke, at Lehnsmændene havde deres Lehne enten paa Regnskab eller paa vis Afgift, hvilket kand sees af Kong Christian den Fierdes Forordning, dateret Koldinghuus den 23 Januarii 1635. den 4 Art. som taler saaledes derom: Alle vore Lehnsmænd, som os Regnskab pligtige ere af vist eller uvist, hvad heller de have Lehnene paa Regnskab eller Afgift, skulde deres Regnskaber fremsende. Man kand endnu allegere en Aarsag til Kammer=Forretningernes Ringhed, neml. at hverken her eller udi andre Riger, da vare saamange Slags Skatter som nu omstunder. Dog haver der ogsaa tilforn været nogle visse Skatter, som nu enten ophøre eller i det ringeste føre andre Navne. Saaledes var fordum udi Norge en Stat kaldet Unions=Skat, som pleyede at nedsendes til Danmark, hvilket kand sees af en af Kong Christian den Fierdes Skatte=Forordning af 1644. Maaskee at den Skat er bleven paalagt siden Rigernes For ning. Anno 1660. gjorde den navnkundige Hannibal Sehested, som af Kong Frederich den Tredie blev gjort til Rigs=Skatmester, et Forslag til adskillige Forandringer udi Kammer=Sagerne, hvilket kand sees af en af samme Skatmesters Ordres af Dato 12 November 1660, hvorudi befales Thomas Thomasen og Jørgen Hansen, Renteskrivere, at de skulde forfatte en Fortegnelse paa Rente=Kammerets Constitution, som det til Dato har været, saa og om de nogle Poster havde observeret, hvorved Kongens Gavn og Beste meere herefter end tilforn kunde befordres, dem da at opsette og sig at tilstille. Jligemaade at opsette hvorledes de formene at de Forretninger, som Jnstructionen melder om, kand mellem de Personer, som nu findes ved RenteKammeret, distribueres, med videre, hvoraf kand sees, at der var en General-Reformation for Haanden. Kammer=Sagerne fik da en anden Skikkelse Tid efter anden: i Steden for Rente=Kammeret, som dirigeredes allene ved en eller to Rentemmestere, blev stiftet et Collegium kaldet SkatKammer=Collegium, og Hannibal Sehsted blev derover sat til at være Præses, med den Titul: Rigs=Skatmester. Derpaa bleve Expeditionerne tagne fra Cancelliet og lagde til Skat=Kammeret, som kand sees af ovenanførte Kongel. Ordre af Dato 13 November 1660. til Canceller PederReez. Skatternes Oppebørsel blev tagen fra Lehnsmændene, hvilke siden bleve salarerede som andre Kongel. Betientere, hvilket kand sees af Forordningen dateret den 16 Februar. 1660, hvorudi findes disse Ord: At de for Lehnenes Administration i Steden for deres forrige Ge nant maae nyde, vore Riges Raad den halve Deel og andre Lehnsmænd, som ikke ere Rigens Raad, den tredie Deel udaf de dennem naadigst betroede Lehne. Der bleve og visse Dage i Ugen anordnede til Samlinger; ligesom udi andre Collegier, som sees af den Kongelige Forordning dateret den 24 Januarii 1661., hvor der tales saaledes: Saa have vi naadigst forordnet de tvende Eftermiddage om Ugen, neml. Onsdagen og Fredagen, paa hvilke Tider, fra to til sex Slet voresamtlig Kammer=Collegium udi vort Skat Kammer skal være forsamlet, og enhver, som noget haver at solicitere, som Penge=Sager og nogen Slags Forordning eller andet vor Jndkomst og Regnskab vedkommende, offentlig forhøre og uden Ophold expedere. Tilforn disponerede Rentemmesterne over de fleste Kammer Udgifter uden Forespørgsel; men udi denne Forandring blev ogsaa saadant indskrænket ved samme Forordning med disse Ord: Og skal de os saadant til videre naadigst Resolution underdanigst reserere. End videre blev paa samme Tid gjort den Forandring, at alle Regnskaber som forhen bleve aflagde den 1 Mai skulle aflegges den 1 Januarii, som sees af en Ordre til oftbemeldte Hannibal, Sehsted af 10 Januarii 1661. Uanseet disse Forandringer, førte dog Regnskaberne længe Navn af Rigets Regnskaber som tilforn, det nye Skat=Kammer=Collegium blev og dirigeret ved Rentemmestere, dog med den Forskiel, at saasom udi det gamle Rente=Kammer var ikke meere end en eller to Rentemmestere tillige, da have i det nye Skat=Kammer=Collegio undertiden været tre Rentemestere tillige foruden Skatmester, eller Vice Skatmester og andre Assessorer, hvilket sees af ovenmeldte Kong Christian den Femtes Resolution. Ja der findes at Skat=Kammer=Collegium udi Aaret 1679. virkeligen har bestaaet af følgende Lemmer, neml. Vice=Skatmester Holger Wind, Rentemmestere Mogens Friis, Steen Hohndorff og Henrich Müller, General=Procureur Schavemus (hvilken holdes for først at have beklædet dette Embede) Secretair Friderich Giise; item Assessorer Vitus Biering, Reizer og von Stocken. Der haver ellers ingen Skatmester været uden Hannibal, Sehsted, hvilken førte Titul af Rigs=Skatmester, og allene en Vice=Skatmester, neml. Holger: Wind, som med den Titul præsiderende udi Skat=Kammer=Collegio fra Aaret 1669. til 1679. udi hvilket Aar den Titul af Skatmester, ophørede, saa at Aaret derefter den gamle Titul af RenteKammer blev igien tagen. Under dette Skat=Kammer ere Amtstuer først blevne oprettede, og Skatterne ere blevne hævede ved Amts=Forvaltere, hvilke findes alt at have været beskikkede 1663. Efterdi en Forordning af samme Aar taler saaledes: Vore til betroede Amtmænd og Amts=Forvaltere alvorligen befales, at de uforsømmet, enhver udi sit anbetroede Amt og District udi hvert Sogn, ordinerer visse Lægsmænd som de paabudne Contributioner kunde indkræve, og levere til bemeldte vore Amtmænd og Amts=Forvaltere, som dem siden efter vor General=Krigs=Commissarii Anordning, paa forordnede Steder igien have at erlegOg som fra den Tid ikke tales meere om Lehnsmændennes Oppebørsel, saa sees deraf at de samme haver ikke befattet sig mere dermed, og at en Lehnsmands Forretning i den Post er bleven deelt blandt mange Amts=Forvaltere, item Lands= og Krigs=General=Commissarier, hvilke sidste nu i Henseende til de Kongelige Jndkomster ere afskaffede Det Navn af Skat Kammer blev afskaffet Anno 1680. Dog continuerede Kammeret under Rentemmestere til Aaret 1691. allene at Peter Brandt førte Titul af Ober=Rentemester. Hernest blev beskikket en Præses og siden Deputerede for Financerne, samt Committerede i Cammer=Collegiv. Den første Præses var Christian Sigfried von Plessen, og de første som bare Navn af Deputerede for Financerne vare Kund Thott, Brettenau og Rosenkrands. Høysalig Kong Frederich den Fierde har gjort sig stor Uinage med at sette Rente=Kammeret paa en ordentlig Fod, ved at besørge Betienternes Løn, for at hindre Corruption ved at formere Renteskrivernes Tal, at beskikke Fuldmægtige udi alle Contoirs, ved at afsigere de Deputerede og Committerede udi Kammer=Collegio visse Contoirs over hvilke de skulde være Decisores, thi for Aaret 1719. skede slige Forretninger i Fleng, nu af en nu af en anden, som ogsaa sees af Høylovlig Jhukommelse Kong Christian den Femtes Resolution af Dato 12 Junii 1672, thi udi samme findes disse Ord: Jeg har ellers tænkt paa, om Rente mesterne deelte sig deres Forretninger imellem efter Provincierne. "J kand lade mig vide Eders Betænkning derover; eller hvad Maade Eder best synes, saa vil jeg videre resolvere. Denne og andre Misordener, har Kong Friderich den Fierde ophævet, og indrettet Rente=Kammeret udi saadan Orden, at det kand vises som en Modell for alle andre Rigers Skat=Kammere, og af vores nu allernaadigste regierende Konge den 7 Januarii 1760. inddeelt i tvende Collegier, og bestaaer 1.) udi Rente=Kammeret, som nu omstunder bestaaer af tre Deputerede for Financerne, som for nærværende Tid er Hans Excellence Hr. Hans von Ahlefeldt, Ridder af Dannebroge og 1ste Deputeret; Hr. Mogens Rosenkrantz, Ridder af Dannebroge, Kammer=Herre og 2den Deputeret; Hr. Pet. M. Lund, Conference=Raad og 3die Deputeret. Committerede, som ere: Hr. Etats=Raad Johan Henrich Bærens; Hr. Etats=Raad Otto Georg Pauli, Hr. Etats=Raad Poul Heltzen; Hr. Justitz=Raad Frederich Carstens; Hr. Justitz=Raad Alexander Bærner; Hr. Cammer=Junker, Jørgen Erich Scheel; Hr. Cammer=Raad Engelbrecht, Waage; Hr. Justitz=Raad og Aints=Forvalter Jacob Low. son, og tvende Kammer=Secretairer, neml. Hr. KammerRaad Langsted og Hr. Justitz=Raad Carstens, samt Justitz=Secretairen, Hr. Professor Sevel. Contoirerne ere følgende: 1) det Danske og Norske Kammer=Cancellie, hvorudi er Hr. Kammer=Raad og Kammer=Secretair Niels Langsted, og Fuldmægtigerne, Hr. Henrich Smidt og Lauriz Snechel. 2.) Det Tydske Kammer=Cancellie, hvorudi er Hr. Justitz=Raad, Committeret i Kammer=Collegio og Kammer=Secretair Friderich Carstens, Fuldmægtig, Hr. Kammer=Secretair Johan Georg Bærens. 3) Kammer=Rets Contoiret hvorudi er Hr. Friderich Christian Sevel, J. U. Dr. Prof. Juris Extr. Justitz=Secretair og Brev Kammer=Skriver, samt Archivarius, FuldmægtiHr. Christopher Nelling. 4) Kiøbenhavns Hof= og Militair Etats Contoir, hvorudi er Kammer=Raad og Renteskriver, Peter Morup, Fuldmægtig Hr. Peter Swane. 5.) Kiøbenhavns Civil-Etats og Sællands Stifts Contoir, hvorudi er Kammer=Raad og Rente=Skriver Hans Hansen, Fuldmægtig Hr. Christian Schiønning. 6.) Fyens Stifts Contoir, hvorudi er Kammer=Raad og Renteskriver Rasmus Pau; Fuldmægtig Hr. Søren Pau. 7.) Aarhuus, Riibers, Aalborgs og Wiborgs Stifts Contoir, hvorudi er Kammer=Raad og Renteskriver, Jens Andersen Schiønning; Fuldmægtig Hr. Hans Hansen. 8) Rytter=Godsets, Amager og Møens Contoir, Renteskriver Poul Copman; Fuldmægtig Hr. David Hansen, 9.) De Norske Syndenfieldske Stifters Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Oluf Urberg; Fuldmægtig Hr. Hans Jørgen Hanche. 10.) Det Trundhiemske Stift, Jslands og Færøes Contoir, Renteskriver Jacob Basballe, Fuldmægtig Hr. Carl Møller; 11.) Bergens Stifts Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Claus Olrog; Fuldmægtig Hr. Johan Holders. 12.) Det Norske Berg og Saltverks Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Johan Ambders, Fuldmægtig Hr. Ole Peter Kølle. 13.) Det første Slesvigske Districts Contoir, Renteskriver Ludwig Statius Heins Fuldmægtig Hr. Jacob Schutt. 14.) Det 2det Slesvigske Districts Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Timotheus Goldt; Fuldmægtig Hr. Buchholtz. 15.) Det Holsteenske Districts Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver, Valentin Nir. Klagenberg; Fuldmægtig Hr. Reinhold Holst, 16.) Det Tydske Assignations=Contoir, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Froderus Christian Jørgensen, Fuldmægtig Hr. Michael Christian Brodersen. 17.) Det Oldenborg skee og Delmenhorstiske Contoir, Hr. Renteskriver Georg, Friderich Heine; Fuldmægtig Hr. Friderich Christ. Petersen. 18.) Det Pløenske og Rantzoviske Contoir, Renteskriver, Claus Budt; Fuldmægtig Hr. Kammer=Secretair Gerhard Friderich Carstens. 19.) Hoved=Bogholder Contoiret, Hr. Kammer=Raad og Bogholder Lars Jensen Kirchstein, Fuldmægtig Hr. Christian Røbel. 20.) Det Danske og Norske Assignations=Contoir, Hr. Kammer=Raad og Bogholder Christian Petersen Aggerskow; Fuldmægtig Hr. Peter Otto Friis. 21.) Rente=Kammer Archivet, J. U. D. og Professor Extr. samt Justitz=Secretair og Archivarius Hr. Sevel; Fuldmægtig Hr. Hans Jochum Horn. 22.) Landmaalings Contoiret, Conducteur Hr. Peder Mollerup. Balle. Kammer=Advocat Embedet er for nærværende (Resten følger.) Tid vacant. Alle Alteara reale Di ChRISTIER NO. Principe creditario di Dannimaren e Norveggia &c. &c. In occasione deel giorno natalitioDeel Altezza sua. Conetto. Di W. D. Fissio real, che dun gran genitore Fedel ritratto sei, che dest manDinsigne Madre in noispensierie cari, Che verstin petto giovanil valore: Achi converra maiche del tuo core Gli eccelst pregi e virtudi compari. DAugusto erelcente al meriti ravi: Si: eld inte ardono i rai deel suo splendore. U dican le fiene, i dican le attig. A cui tu ancor germe vita compartii. Sento Pitalica Fingua che dice: J Dania fortunata, omme felice. Ovel prence, Aal en stol io gid me afest, Permetters omal ellem saa lingna Post. continuations=Liste af Fode Døde og Copulerede. See No. 8. = 87631 111220 8279 Par.