Københavns Adresseavis, 1762-12-13
Videre fortæller man, at da St. Nicolaus engang seylede fra Lucia til Ægypten, skal der paa denne hans Seylads have reyst sig en sterk Storm og Uveyr, hvilket han ved sin Bøn stillede. Derover holder visse Skibsfolk ham endnu for deres Skibs=Patron. Han blev af Keyser Diole, tiano sat i Fængsel, men af Constantins Magno sat paa frie Fod igien, og døde derefter Straadød i god Fred. VIl. Agathonius. En Martyr. Han var Soldat, og da han holdt nogle Bespottere fra at beskiemme Martyrernes døde Legemer, blev han af den rasende Pøbel overleveret til Dommeren, og da han blev bestandig i den Christne Troe, er han paa denne Dag fordømt til Døden. S. det Romerske Martyr=Register. Andre setter paa denne Dag Servius, som i den Vandaliske Forfølgelse blev piint og martret til Døde i Tuburbi i Africa. VIIl. Conceptio Marie; Maria Undfangelse. Denne Fest=Dag, som helligholdes i den Røman=Catholske Kirke er ikke meget gammel, som er bekiendt af BellarminDen blev stadfæstet af Modet i Basel A. C. 1441. Sellarminus skriver ellers, at man allerede har begyndt, at helligholde denne Fest i Frankerig i Bernhardi Tid, som har levet A. C. 1120. Man foregiver, at den Cantuariensiske biskop Anshelmus skal have havt en Aabenbaring om denne Fest, endskiønt Baronius holder denne Aabenbaring endda for at være ældre, og setter den tilbage til Aar 1070. Anno 1509, har i Henseende til denne Fest været sterk Strid imellem Prædiker=Munkene, og Franciscanerne. 1. Rudolphus. Skal have været en Engelsk Adelsmand, som, efterat han var kommen til Christi Kundskab, har bestandig forsvaret Religionen imod alt Afguderie; hvorover han og tilsidst er bleven paagreben i Engelland og ophængt. Andre setter Jonchimus, Christi Moders, Jomfrue Maria Fader. Atter andre Leocadia, en Jomfrue, som i den Tyranske Diocletianske Forfølgelse blev piint og martret, og under saadan Lidelse opgav sin Aand. A. Jndith. Andre Miltiades, som var en Romerske Pave, og har anordnet, at man ikke skulde faste om Søndagen og Torsdagen for Hedningenes Skyld, fordi de fastede paa samme Dage. Han har udstaaet megen Fortredelighed og Forfølgelse i Keyser Maximiani Tid, og tilsidst bleven henrettet og faaet Martyr=Kronen paa denne Dag. Kl. Damasus. Var ligeledes en Romersk Pave. Han blev i sit Pavelige Embede anklaget for Hoer, men endelig frikiendt, og Anklagerne fordømte. Han har i sin Tid bygget skiønne Kirker, og forøget deres Jndkomster, og døde rolig i sit 80 Aar A. C. 334. Al. Epimachuus. En Martyr, som tilligemed Ale rander, der og blev en Martyr i den Decianske Forfølgel. se, saa i lang Tid i Fængsel, og blev martret med allehaande Plager. De ere endelig begge blevne brændte paa denne Maaneds=Dag. I. Lucia. En Jomfrue i Syracusa, en Stad Sicilien, som var forlovet med en adelig ung Person. Men da hendes Brudgom fik at vide, at hun var hengiven til den Christne Religion, anklagede han hende for Dommeren; og da hun derpaa ikke vilde ofre til de Hedenske Afguds=Billeder, blev hun henslæbet i et Hore=Huus, hvor hun for hendes Kydskhed blev udlet og bespottet, og efter megen Marter og Lidelse blev tilsidst stukket et Sværd igiennem hendes Strube, hvoraf hun døde. Kl. Crispus. (See om ham den 25 October.) Andre Nicasius. En Romersk Pave, som tilligemed sin Søster Eutropia og nogle andre blev ihielslagen i Kirkedøren. V. Nicasins. (S. foran den 14de) Andre Vaalerianus, en biskop, hvilken da han i sit 80de Alders Aar, i den Vandaliske Forfølgelse under Genserico, ikke vilde overlevere Kirkens Sager og Kar til den Arrianske Konge, blev han dreven ud af Staden, og ikke kunde faae Herberge nogensteds, efterdi det var enhver forøndet at huse ham; og efterat han i lang Tid havde ligget under aaben Himmel, har han tilsidst endt sit Liv paa denne Dag. See den Romerske Martyr=Historie. Al. Lazarus. Marie og Marthæ Broder, som Christus oppakte fra de Døde. J Forfølgelsen over de Christine af Jøderne i Jernsalem, flygtede han tilligemed sine Søstre til Marsilien, og skal sammesteds være bleven biskop, hvor han just paa denne Dag skal sagte og saligen være hensovet i sin Frelser. Dresserns beretter og at Schedelig, at bemeldte Lazarus skal i det 13de Seculo, under Keyser Claudii Regiering, være død anden gang, efterat han endda havde levet i 30 Aar, som findes hos den Grækske Kirke=Historieskriver Epiphanto. Middel mod Qvæg=Sygen. c. Schweitz er Horn=Qvæget paa følgende Maade i - Qvæg=Sygen blevet conserveret: Man beskikkede til hver Sted efter dets Beskaffenhed 2 til 4 Mand, som daglig Morgen og Aften maatte visitere Staldene, og hvergang røge dem med Enebær, hvilket blev bestandig vedligeholdt, hvorved Qvæget blev igiennemtrukket af Røg Man formerkede herpaa, at Qvæget fik en Blære under Tungen, som af disse Mænd blev aabnet, og Munden reengjort med et Stykke ulden Klæde, saa og nedstoppet Salt i Munden af Qvæget hver Morgen og Aften.