JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Blandede Efterretninger. Følgende Brev har befalingsmanden for den hollandske Flotille i Scheldefloden, Koopmann, tilskrevet den svenske Consul Luning i Antwerpen: "Jfølge befaling fra Hs. Excel. Hr. General Baron de Chasse, Overbefalingsmand for Antwerpens Citadel o. s. v., har jeg den Ære at underrette Dem om, (med Anmodning om Sagens Meddelelse til de øvrige Nationers Consuler i Antwerpen) hvorlunde Hs. Excellence holder det for muligt, at den belgiske Regjering om kort Tid vil spille fjendtligt imod os. Her udvikler han sine Grunde der havde stadfæstet hans Mening.) J dette Tilfælde, og ved det første Kanonskud, har Overbefalingsmanden fattet den urokkelige Beslutning, at sætte Magt imod Magt i en end høiere Grad, og i Nødsfald, at ødelægge en stor Deel af Staden, som Straf for hver mod ham i Ubesindighed rettet voldsom Forholdsregel. J Tilfælde af denne Ulykke, som vi haabe ei vil skee, var det at ønske, at de neutrale Nationers Eiendomme saa lidet som muligt priisgaves, og af denne Grund har Hs. Excell. troe at burde underrette saavel Dem som de andre Consuler herom, for at de samtlige kunne sættes i Stand til itide at skaffe deres Nationers Gods ud af Staden, men fornemlig at bortfjerne deres Nationers Skibe fra Basinet, eller i dette Tilfælde at tage til saadanne Forholdsregler, som de maatte synes at være de hensigtsmæssigste. Et nyt Beviis paa hvorledes Stemningen ogsaa er i Fristaden Frankfurt am Mayn, viiste sig den 3die Juli, da det borgerlige Jægercorps der er det bedst exercerede, og som Fricorps tog Deel i begge Feldttogene imod Frankrig midt under Øvelserne forlangte en Overadjutant, der holdes for en Aristokrat, om ikke Spion, med slig en Heftighed fjernet, at Officeercorpset tilsidst maatte give efter, hvorpaa Øvelserne rolig fortsattes; men paa Hjemmarschen til Staden gik det temmelig tummultuarisk til, og Corpset udbrød, gjentagende: "Leve Friheden. Ned med Aristokraterne. Ned med Tyrannerne!" hvilket Raab lød med forstærket Stemme udenfor en af Borgemestrenes Huse. J denne Anledning er nu begyndt en Undersøgelse, hvorved man haaber at komme paa Spoer efter en ny Sammensværgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Man taler i Berlin om en forestaaende Formæling imellem Grækenlands tilkommende Souverain, Prinds Otto af Bayern og Storfyrstinde Maria, Keiseren af Ruslands ældste Datter (født 1819. Dette fortælles tildeels at vær Aarsag til, at Prindsen dennegang ledsagede sin Moder til Dobberan. Jmidlertid ere de russiske Prindsesser forhindrede fra at komme derhen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Jfølge en Keiserlig Ukas skal det russiske Sprog fra næste Aars Begyndelse være det eneste brugelige ved alle Civil=Retter i Gouvernementerne Podolien og Wolhynien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Exhertug Carl af Brunsvig er den 8de Dennes, paa Reisen fra Niza til Paris, meget skyndsomt passerer Avignon. Han er senere ankommen til Paris. I den lille Stad Hainichen (Gellerts Fødeby) afbrændte ikke færre end 194 Vaanings- og 130 Udhuse, hvoraf endeel som afbenyttedes til Fabrikker, vare af betydelig Størrelse, Over 1000 Mennesker mistede Huusly og Alt ved denne ulykkelige Brand, som ikke Himmelens Jld, men Menneskers Ondskab skal have antændt. Cour. Francois fortæller, at Cholera er udbrudt i Slottet St. Cloud, og at i faa Dage 11 Personer der vare døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Hr. Romere, Divisionschef for Justitsministeriet i Frankrig og Hr. Thuret, Professor ved det franske Collegium, ere døde af Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Sir Walter Scott er den 9de Dennes ankommen til Newhaven, og har befundet sig taalelig godt underveis.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Pigen i Søen. Blandt det smukke Kjøn i Gene- fortæller en Korrespondent i Mahl. f. g. St. - er det næsten blevet til Mode, naar Skjæbnen gaaer en Smul imod, at søge det sidste Middel imod dens Harme i Gentil, en Anden kommer hende i Forkjøbet, strax gaaer hun i Søen; en anden Dame kan ikke bringe Penge tilveie til et nyt Shavl - flux i Vandet. Men en af disse Damer er det nylig gaaet heelt fatalt. Et Fruentimmer havde en lille Fortrædelighed med sin Kjæreste, der gjorde hende Livet utaaleligt; altsaa flux i Vandet. Men hvad skeer, To uhyre Gigots og en mægtig Korkturnyre holde hende iveiret; hun gjør de usigeligste Anstrængelser for at komme til Bunds - umuligt, de to Gigots svømme som Svineblærer over Vandet, og Korket driver bestandig iveiret. Til Slutningen begynder hun at skjælde og bruger Mund. Saaledes fandt nogle Fiskere hende, og fiskede hende op. Tilfældet førte Forfatteren forbi, da de bragte denne Donna del Lago i Land. Det var et ynkværdigt Syn, thi den hele Kunstbygning var nu synlig gjennem de vaade, tætsluttede Klæder, og her viste sig da den store Afstand mellem Natur og Kunst. Kæmpeuhret. Et Uhr i Londen er bygt saaledes, at dets Hjul drives ved Damp; der er saa stort, at naar det slaaer høres dets Klokker over hele London, og dets Ziffer blad kan sees over den hele uhyre Stad. Ved et saadant Uhr kan man undvære alle andre i de største Stæder. Ja de kunne bruges for hele Kyststrækninger, og som Fyrtaarne. Opfinderen hedder Waltz og er en fød Wiener.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Kjøbenhavn. Den 26de Juli solgtes ved 3die Auction for 3730, Rbd. Sølv Grunden Nr. 196 Litr. C. & 197 paa Hjørnet af Pustervig og Suhmsgaden, indeholdende 1006 Qvadratalen, og tilhørende afgangne Brandmajor, Ridder, Wests Bo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Den 25de Juli solgtes ved 3die Auction for 3550 Rbd. Sølv Huset Nr. 297 i Pedermadsensgang. Eiendommen er assureret for 6400 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Blandede Efterretninger. Over den for det Classenske Legat udsatte Priisopgave.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Hals Skibsliste. Den 27de Juli indkom: P. Erichsen af Nibe fra Kbh. med Stykgods. - Afseilet: A. Halvorsen af og til Christiansand med Korn. J. Evensen af Lillesand til Grimstad, med Korn. H. J. Mørk af og til Flensborg med Ballast. N. Jørgensen af Aalborg til Horsens med Viin. Den 28de indkom: G. Gjerulfsen af og fra Drammen, med Trælast. G. Føjen af og fra Tønsberg med Trælast. N. Nissen af Aalborg fra Kbh med Stykgods. - Afseilet: N. Eduardsen af og til Drammen med Korn. P. Larsen, af og til Flensborg med Ballast. Den 29de indkom: C. Christensen af Asaa med Rug og Brænde. A. L. Bech af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. - Afseilet: J. Olsen, E. Andersen og S. Halvorsen af og til Porsgrund med Korn. H. N. og H. A. Lykke af Lysekhl til Østerriisøer med Ballast. C. Røsch af Tønsberg til Christiania med Korn. L. Jacobsen, O. Hansen, A. O. Føjen, P. Eckersberg, Th. Føjen og E. Andersen, af og til Tønsberg med Korn. S. Frederichsen af Sandefjord til Drammen med Havre. O. H. Østergaard af Aalborg til Amsterdam med Uld. J. Petters af Porsgrund til Drammen med Havre. D. Andersen, H. Bjørnsen, J. Pedersen, A. Lassen og H. Clemmensen af og til Østerriisver med Korn. S. Andersen af og til Gothenborg med Kridt og Uld. A. Jørgensen af og til Christianssand med Pallast. B. Geneske af Aalborg til Kbh. med Havre. K. Krogh af Klitmøller til Bergen med Havre. P. Pedersen, og R. Lund af og til Drammen med Korn. Th. Gjerulfsen af og til Arendahl med Korn. O. Sørensen af og til Kragers med Vallast. C. H. Bruse af Fiskebekke til Østerriisper med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Vinden. Den 27de Juli, N., mod Middag, NNO.; den 28de, RNO.; den 29de, V.; den 30te, RV., mod Middag NO. og mod Aften V.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Bekjendtgjørelser. At den alvise Gud Natten til den 31te Juli ved Døden bortkaldte vor elskede Moder og Svigermoder, sal. O. Krogbeks, født Heilesen, i en Alder af 68 Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 31te Juli 1832. S. Krogbek. Cathrine Nitsche, S. Nitsche. født Krogbek.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Skipper Nicolay Nissen agter at blive færdig til at afseile til Kjøbenhavn paa Søndag, den 5te August, og medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
En Huusholder, som kan skaffe gode Anbefalinger, ønsker Condition til næste Flyttedag. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Et lidet Specerie=Skab ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Store fede norske Spege-Sild og god Schweiser=Ost faaes atter billig i Boutikken paa Hjørnet af Gravens- og Urbansgade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
At min kjere Mands, Blikkenslager Meyers Svagheds tilstand ikke, som Mange troe, har foranlediget hans Professions Ophævelse; men at tvertimod Værkstedet er forsynet med duelige Svende, det finder jeg mig foranlediget til at bekjendtgjøre, i det jeg forsikkrer Enhver, der vil forunde os Søgning, reel, promte og billig Behandling. Aalborg, den 28de Juli 1832. J. Meyer. Den ene Stueleilighed i Stedet paa Hjørnet af Bispens- og Jomfru Anne=Gade, bestaaende af 3de rummelige Værelser, Pigekammer, Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, kan til førstkommende Flyttetid faaes til Leie, man behage at henvende sig til Elmquist sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Formedelst forehavende Bortflyttelse ønsker jeg at sælge min iboende, i St. Hans Sogn ved Hjørring beliggende Gaard, Vanggaard kaldet, som tilligemed 2de Afbyggerhuse skylder af Ager og Engs Hartkorn 10 Tdr. 2 Fdkr. 1 3/5 Albm. Den kan tiltrædes forestaaende 1ste Novbr. med god Afgrøde efter en Usæd af 18 1/2 Tdr. Vinterrug, 10 1/2 Tdr. Byg og 34 Tdr. Havre, m.m. Mark jorderne og Engene, som ere af god Bonitet, ligge særdeles beleilig omkring Gaarden og ere for største Deelen indhegnede med naturlig Hegn. Mærgel haves paa Eiendommen, som og Tørveskiær i Overflødighed. Bygningerne ere gode og Vaaningshuset afgiver bekoem Bopæl for en Familie ogsaa uden for Bondestanden. Vanggaard, den 18de Juli 1832. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
En skikkelig Dreng, som er confirmeret og har Lyst tilat lære Dreiels= og Bomulds=Væveri, kan enten strax eller til Mikkelsdag blive antaget i Lære hos Vævermester Thurat Holm, boende ved Veigaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
J Gaarden Nr. 132, ved Vesteraa, er anden Etages gode og bekvemme Beboelse, bestaaende af fem Værelser til Gaden og tre Værelser til Gaarden, Kjøkken, Spise- og Pigekammer, et godt stort Loft og flere huuslige Bekvemmeligheder, at faae til Leie til Michaeli Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
J samme Gaard er endeel gode Kornlofte og Pakhuse strax til Leie. I Huset Nr. 16 i Kattesundsgaden er tvende Beboelsen, strax eller til Michaeli Flyttetid til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Auctioner. Det Hans Jensen Heile tilhørende, paa Fiskerbakken beri Byen beliggende Huus, vorder opbudt til Salg ved een eneste Auction i Huset selv, Onsdagen den 8de August førstkommende, Formiddag Kl. 10. Naar Auctionen bliver tilendebragt over Huset, vil der sammesteds tillige vorde auctioneret: 1 Bilæggerkakkelovn, 1 Stueuhr, nogle Sengeklæder og andet BoghaveLysthavende indbydes. By- og Herredsfoged-Contoiret i Hiørring, den 26de Juli 1832. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Forpagtning. Hovedgaarden Nyevraae, beliggende i Alstrup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, bliver, ifølge det Kongl. Rentekammers Ordre af 9de f. M., ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 27de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, at regne fra 1ste Novbr. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Denne Eiendom, som er beliggende 2 Miil fra Aalborg, staaer for Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng, 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. og har et Areal af circa 700 Tdr. Land. Jorderne ere sandige og fortrinligst skikkede til Rugal. Udsæden er sædvanlig 24 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, dog kan Forpagteren ved Opbrydning af Jord, frroge Udsæden af Havren indtil 100 Tdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 7 Vange hver paa circa 12 Tdr. Lands Størrelse; endvidere ligger til Gaarden den saakaldte Miilbakke som findes inddeelt i 9 Skifter, hver paa 8 Tdr. Bygsæd, som afbenyttes til Byg og Havre. Endvidere befindes til Gaarden en fortrinlig Engsbjergning, og kan der avles circa 300 Læs Hos aarlig. Torve skjær haves i Overflødighed. Gaarden drives med 8 Arbeidsheste og kan der om Vinteren sædvanlig fodres 100, og om Sommeren græsses 200 Stkr. Fæhøveder. Conditionerne hvorefter denne Eiendom bortforpagtes ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Gaarden, samt hos Undertegnede Forvalter. Dronninggaard, den 16de Juli 1832. F. C. Lansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Portugal. Fra Krigsskuepladsen i dette Land mangler endnu nyere directe Efterretninger, men man haabede i London snart at modtage disse med et Dampskib, som den 26de Juli ventedes i Falmouth, for der at tage Vaaben og Munition ombord til D. Pedros Eskadre. Hvad man hidindtil har erfaret senere end Oportes Besættelse, indskrænker sig til nogle over Spanien og Frankrig indløbne private Efterretninger, som neppe ere ubetinget at stole paa. Jfølge disse skal D. Pedros Avantgarde den 14de Juli have besat Aveiro, og senere endog Combra, hvor et stort Antal af Studenterne forenede sig med samme som Frivillige; Erkebiskoppen af Braga skal, tilligemed flere Stæder i hans Stift, have afsendt Lykønsknings=Deputationer til D. Pedro og tilbudet ham Bistand; i Provindserne Entre Minhole Douro, Traz os Montes og Beira skal Opstanden mod D. Miguel være almindelig: Deputerede fra disse Provindser, havde allerede den 4de Juli hemmelig indfundet sig i Oporto, for der at oppebie D. Pedros Ankomst, og fra alle Kanter strømmede Deputationer til Oporto, hvor et Regentskab under D. Pedros Præsidium var oprettet. Om alle disse Efterretninger seer man altsaa nu nærmere Stadfæstelse, Underkjendelse eller Forandring paa den directe Vei imøde. Det hedder, at den spanske Hær paa den portugisiske Grændse idelig forøges og at Kongen lader et af sine Lystslotte istandsætte til Afbenyttelse for D. Miguel i fornødent Fald.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Den overordentlige engelske Ambassadeur, Lord Durham, er den 17de Juli ankommet til Petersborg. Angaaende Hensigten af hans Sendelse erfares fra England selv Jntet, men i Paris, hvor den tildrager sig megen Opmærksomhed, vil man vide, at den fornemmelig angaaer Polens fremtidige Skjæbne. Tvende anseete polske Emigranter, nemlig Gurovsky og Cartorisky, som degge for Tiden opholde sig i London, have gjort sig megen Umage med at interessere den engelske Regjering for deres Fædrelands Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Admiral Malcolm er afgaaet til Bugten ved Cork med en Eskadre, som betydelig skal forøges. Dennes Bestemmelse er ikke aldeles vis, men da Eskadren er stærkt bemandet formoder man, at den er bestemt til at bidrage til at overholde Orden i Jrland. Dette kan vist ogsaa behøves, da Gjæringen i dette Land vedbliver at være overordentlig og selv de Edsvorne ei altid synes at kunne røgte deres Kald med den behørige Frimodighed, hvilket bemærkedes ved en i Kilkenny nylig foretaget Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Den 26de er i Underhuset foreslaaet en Adresse til Kongen om, at H. M. vilde anvende sin Jndflydelse hos den tyske Forbundsforsamling imod den af samme med Hensyn paa det tyske Folks Friheder og Uafhængighed betraadte Vei. Courier mener, at Frankrig og England, som Medcontraherende ved Vienertractaten vist nok ere berettigede til en Jntervension ved denne Leilighed; om Frankrig vil, dette er Spørgsmaalet, det kan desuden ikke, mener samme Blad, uden Englands Medvirken, og det er derfor høi Tid, at disse 2 Magter træffe en Overeenskomst, for at sætte en Grændse for 3 Magters Indgreb. Times paa den anden Side glæder sig til, at England og Hannover i Tiden (nemlig efter den nærværende Konges dødelige Afgang) ikke længere skal forenes under eet Hoved.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Rusland. Siden Grev Pozo di Borgos Ankomst, skrives der fra Petersborg under 8de Juli, hersker stor Virksomhed i vort udenlandske Departement. Man paastaaer, at der skal finde en Forandring Sted i vort politiske System, men hvilken Vei man egentlig agter at betræde, er maaske endnu uafgjort. J alt Fald vil der udentvivl blive lagt stor Vægt paa ovennævnte Diplomats Anskuelser; han nyder Keiserens uindskrænkede Tillid og er alt for nøie indviet i de europæiske Forhold, til at man ikke skulde tiltro ham stor Jndflydelse paa de af vort Cabinet tagende Beslutninger. Efter hvad man hører skal Greven ansee Frankrigs Stilling for meget farlig, om ikke fortvivlet, og det nye Monarchi for ikke stærk nok til at modstaae de dagligt tiltagende lidenskabelige Angreb i det Indre og den uophørlige hemmelige Undergraven af Regjeringens Hensigter. Vist nok var det ingen let Opgave, efter Julidagene at regjere Frankrig og at bevare den Orden og Rolighed, hvortil det trængte under den store Bevægelse blandt dets egne og en Deel af Nabostaternes Jndvaanere. Jmidlertid maa man tilstaae, at Meget, som kunde have skaffet Regjeringen Kraft, blev forsømt, Meget derimod ogsaa foretaget, som deels røbede Svaghed, deels lod formode en skjev Opfattelse af Begivenhederne. Franskmændene adlyde gjerne kun Kraft og Smidighed, det er derfor let at forklare, at de ikke sætte synderlig Lid til en vaklende Regjering. Saalænge nu denne Strid mellem de forskjelligste Meninger og Jnteresser i Frankrig vedvarer og uophørlig truer dets Regjering med store Farer, saalænge er det enhver Regjerings Pligt at være paa sin Post og uden at forsømme de engang stedfindende Forhold at indskrænke sine politiske Forbindelser saavidt muligt. J denne simple Sætning er sikkert Grunden til den Forandring, at søge, som sandsynligviis om kort Tid forestaaer vor Politik. Ogsaa de forestaaende og endnu ubekjendte Følger af den engelske Reformbill synes at fordre dette, da hidtil Jngen kan fælde en rigtig Dom over den næste Sammensættelse af det engelske Parlament og sammes Forhold til Regjeringen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Holland. Det lader næsten til, at dette Lands Regjering agter at frafalde noget af sin hidtil viste Ubøielighed og at følgelig en Overeenskomst med Belgien kunde være nærmere, end der i den sidste Tid har været Tegn til. J det Mindste forsikkres eenstemmig baade fra London, Paris og Haag, at Hollands Svar paa den sidste Protocol skal tilkjendegive en alvorlig Lyst til at faae Ende paa den lange Proces og at det kun fordrer nogle ikke betydelige Modificationer, hvilke Frankrig formenes at ville faae Kong Leopold til at finde sig i. Dersom Forfatteren af foranstaaende Skrivelse fra St. Petersborg er nogenlunde vel underrettet, kunde man maaske i den Paastand, at den russiske Regiering for Øieblikket ikke ønsker ret mange politiske Knuder, finde den rette Grund til den hollandske Regjerings Eftergivenhed. Jøvrigt indeholder Die neue Zeitung" en Privatskrivelse fra Amsterdam denne Sag betræffende, som forsikkres at være kommen fra en meget paalidelig Haand. "Svaret, hedder det i samme, som vor Regjering i Tirsdags har givet paa Conferentsens sidste Forestillinger, er af den Beskaffenhed, at det maa være enhver Ven af Freden meget velkomment, idet man nu endelig kan haabe, at den belgiske Sag lader sig jevne i Mindelighed. J hiint Svar holder man sig ved endnu til Udkastet af 30te Juni, mest dog vel for Formens Skyld, imedens man paa den anden Side giør Tilstaaelser, som meget nærmer sig Conferentsens Fordringer. Magterne ønske Intet mere end en Afgjørelse af de hollandskebelgiske Anliggender, og Preussen har for nylig erklæret os, at hvis Frankrig og England, paa Grund af at det fremdeles gik i Langdrag med Underhandlingerne, skulde gribe til andre Midler for at bringe disse til Ende, da kunde vi ikke gjøre Regning paa nogen Understøttelse fra sammes Side: Er vort Svar til Conferentsen derfor end ikke saadant, at denne ubetinget antager samme, saa kan man dog haabe, at da man engang har begyndt at mødes, vil en Overeenskomst an endnu stridige Punkter ikke udeblive og at ogsaa Belgien ihukommende sin Stilling ikke vil lægge Hindringer, af Betydenhed i Veien."
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Cholera, bliver ved at fortsætte sine Omvandringer og er paa de forskjellige Stæder snart i Tiltagende, snart i Aftagende. Paris døde den 23de Juli 99 Personer. J Londen, hvor den ogsaa nylig har været temmelig stræng, skal den ligeledes være i Aftagende. Fra Vien erfares, at den den 17de Juli, da 108 Personer angrebes, synes at have opnaaet sit Maximum, eftersom siden Færre ere blevne syge. J Schevenningen laa den 28de endnu 130, i Haag 29, i Rotterdam 47 under Cuur. Jblandt de senest smittede Stæder nævnes Rostock, hvor sammes Udbrud den 23de blev bekjendtgjort. Jndtil den 26de vare sammesteds 20 Personer angrebne, hvoraf 10 vare døde, 3 helbredte og 4 endnu under Lægernes Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Blandede Efterretninger. Hertugen af Reichstadt er den 22de Juli afgaaet ved Døden, paa Slottet Schønbruun, af Lungesyge. Han døde i det samme Værelse, hvor hans Durchl. Moder fordum blev trolovet til Napoleon. J sine sidste Dage fantaserede han af og til og forlangte idelig, at der skulde spændes for, da han vilde besøge sin Fader. Hoffet saavelsom Viens Jndvaanere i Almindelighed ere meget rørte over denne unge Prindses tidlige Bortgang, ved hvilken dog muligt adskillige politiske Jndviklinger for Fremtiden ere forebyggede. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Fra Antwerpen skrives: "Vor Tilstand er nu høist førgelig, thi ogsaa Cholera er kommen til os og fordrer daglig sine Offere. Til denne skrækkelige Smittesoet kommer den Angest for et Bombardement, hvori vi ideligen svæve, thi Alt synes at bebude det. Husene henad Esplanaden ere allerede nedbrudte, og man opkaster et bombefast Batteri som allerede næsten er fuldendt." Ex. Deien af Algier lader i Livorno udruste et Skib, for at forsøge et Foretagende paa Kysten af Oran, 60000 Pd. Krudt og Vaaben ere kjøbte tilsammen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Et af Censuren her udstrøget Stykke kan, naar ikke formegen Forsinkelse skal finde Sted, ikke udfyldes. i Albanien og Ægypten. - Med Peras Gjenopbyggelse gaaer det meget seent; dette Qvarteer, som nylig havde saamange prægtige Bygninger, bestaaer nu af Ruiner og nogle usle Hytter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
J Rom gaaer det meget melankolsk til Peders Festen var saa stille, som Jngen nogensinde kan mindes. Den eneste Forlystelse - Pederskirkens Kuppels Jllumination - forstyrrede Vinden. For desbedre at befæste sin Vælde, har Hs. Hellighed Paven, foruden 9 Cardinaler, i det hemmelige Consistorium den 2den Juli udnævne 3 Erkebiskopper og 31, Biskopper. Efter Rygtet skal i Rimini opstilles et Observationskorps af 10 til 120000 Østerriger. J St. Cractio, 2 Mile herfra, har der været et blodigt Slagsmaal imellem Borgere og Bønder; i Cesena er Cardinalens Palai afbrændt, og i Bologna har Cardinalen faaet sine Vinduer indslagne. Ogsaa i Lucca er forefaldet Uordener ved Christi=Legems=Processionen, i Anledning af at nogle saakaldte Liberaler udpeed Nationalgardens Officerer. Folket tog ingen Deel deri; men allene det kan gielde for et Tidens Tegn, at det taalte Piben ved en saa hellig anseet Handling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-04
Brødrene Landers Expedition til Africa har den 12te Juli forladt Liverpool. Den bestaaer af Briggen Columbine", 170 Tons drægtig, og Dampbaaden, Qurro" og Elbarka, der netop ere byggede for dette Forehavende. - Brødrene Lander ere af ringe Herkomst og uden videnskabelig Dannelse. Den ene af dem, Richard, var Tjener hos Clapperton og ledsagede ham paa hans anden Reise i det Jndre af Africa, da han døde i Saccatoo. Allerede paa sin første Reise antog Clapperton, at Nigeren løb ud i Guinea bugten; paa sin anden Reise erklærede han Sagen næsten at være udenfor al Tvivl; men hans Tjener Richard var det forbeholden at bringe denne Formodning til Vished. Tvende, med Korn til Antverpen bestemte, preussiske Skibe ere den 19de Juli forulykkede udenfor Vliessingen, det ene med Mand og Muus. Slige Uheld, hedder det i et antwerpener Blad, ere ikke let at undgaae for fremmede Skippere, da Hollænderne ingen Lotser mere udsende, og desuden have borttaget alle Boyer og andre Sømærker."