Aalborg Stiftstidende, 1835-10-29
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Mødet den 15de October meddeelte Prof. Bang en nærmere Udvikling af et af ham indgivet, skriftligt Andragende, betræffende Kjøbenhavns Communal-Forfatning. Hans Forslag, angik især følgende Punkter: a) Forpligtelsen og Rettigheden, til at ansees som Borger i Kjøbenhavn; b) Valget af Byens Repræsentanter ; c) Organisationen af Kjøbenhavns Magistrat; d) Nærmere Bestemmelse af den Magistraten og Repræsentanterne i Forening tilkommende, deels selvstændige, deels raadgivende, Myndighed; e) lige Bestemmelse af Repræsentanter, nes særegne, Magistraten understøttende og controllerende Myndighed; og f) en fuldkommen Publicitet i Henseende til Communens Anliggender. Prof. Bang sluttede sit Foredrag med den Jndstilling, at Stændernes Forsamling vilde anbefale, at de fremsatte Forslag bleve tagne under Overveielse ved Udarbeidelsen af den bebudede, nye Communallov, og det Fornødne i saa Henseende i sin Tid meddeelt Provindsialstændernes Forsamling ved Forelæggelsen af Udkastet til nysnævnte Lov. Committee: Viinhandler Hansen, Procurator Haagen og Statsraad Hvidt. Samme Deputerede udviklede endvidere det af ham indleverede, skriftlige Andragende, betræffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse af Lovens Straffebud mod utroe Betiente. Forslaget gik ud paa a) at offentlige Oppebørselsbetjente i Almindelighed herefter ei skulde staa under det kongelige Regjeringscollegiums umiddelbare, løbende Opsyn, i Henseende til Regnskabernes Aflevering, Extracters Gjennemgaaelse, locale Kasseundersøgelser og deslige, men at en færegen, Collegierne underordnet, Overøvrighed constituere des, som skal have slig Control med Kassebetjentene, for hvis rigtige Udførelse samme har at staae til Ansvar; b) at det maa blive fastsat, som ufravigelig Regel, at, naar en offentliRegnskabsbetjent er dømt for Kassemangel eller saadan ved hans Død befindes, saa bør vedkommende Regjeringscollegiumaffordre hans Foresatte, som med ham skulde have havt Tilsyn, deres Erklæring om, hvad de til deres Retfærdiggjørelse have at anføre, fremdeles indhente Betænkning fra vedkommende Overret eller Høiesteret, naar de have dømt i Sagen, og derpaa, hvis Collegiet ei selv finder sig competent eller foranlediget til at lade Sag anlægge imod Vedkommende, nedlægge allerunderdanigst Betænkning for Hans Majestæt Kongen, om den Regnskabsbetjenten foresatte Øvrighed har gjort sig skyldig i saadan Mangel paa tilbørligt Tilsyn, at samme bør drage, til subsidiært Ansvar ved Domstolene; c) at Straffelovene mod utroe Betjente strængt bør overholdes saaledes, at den, der har Kassemangel, altid uopholdeligen bliver at sætte under Tiltale, medmindre Hans Majestæt ved speciel Resolution dispensere, derfra, og at han, hvis det er venteligt, at han ei kan dække Mangelen og derfor bliver at dømme til offentligt Arbeide holdes i Arrest til Sagens Uddrag, og d) at Regnskabsbetjenten, naar han ei kan tilveiebringe tilstrækkelige Dato for, at han ei selv har forbrugt de manglende Midler, om Mangeler end senere dækkes, bor dømmes til at have sit Embede forbrudt En Committee valgtes næste Dag, bestaaende af: Amtmand Tillisch, Kammerh. Rosenørn=Lehn og Kammerj. Scavenius Derefter foredrog Justitsr., Høiesteretsadvocat Salicath Forsamlingen et Forslag om en ny og udførligere Straffelov for Tyveri, Hæleri og Medvideri, med hvilket Andragende han satte Forbindelse Ønsket om, at Æresstraffen for Ran maatte vorde hævet og endeligen at Jnqvisitions=Commissionen maatte vor de hævet. Hovedpunkterne i hans Forslag gik ud paa: 1) A. der maa gives Domstolene et større Valg af Straffegraderne for første Gang begaaet Tyveri, 2) at Straffegradens Grændser for anden Gang begaaet Tyveri maa bestemmes fra et mildere til et strængere Extrem, og at der efter samme Regel maa blive oprettet endnu et 3die Trin af temporær Frihedsstraf, for inden den Skyldige fjerde Gang inddømmes til Frihedstab for Livstid, med Hensyn til hvilke Straffegrader han foredrog den Scala, han havde havt for Øie ved sit Forslag; 3) at de hidtil, som grove anseete Tyverier, med Undtagelse af JndbrudsPost= og Kirke=Tyveri, belægges med den Straf, der nu maatte blive fastsat for anden Gang begaaet simpelt Tyveri, og at Begrebet og Qvægtyveri med nogen Udvidelse nærmere besten mes; 4) at Jndbruds=, Post- og Kirke=Tyveri belægges med den Straf, der nu maatte blive foreskrevet for tredie Gang begaaet simpelt Tyveri, og at Begrebet om Jndbrudstyveri med nogen Udvidelse nærmere bestemmes 5) at Straf af Kagstrygning og Brændemærke bortfalder; 6) at nøiagtige Bestemmelser gives om Straffen for den moralske Aarsag til Tyveri, samt for attenterede Tyvsforbrydelser; 7) at Straffen for Hæleri og Medvideri, første Gang begaaet, fastsættes til det Hal live af Straffen for første Gang begaaet Tyveri, og at Straffen for anden, tredie, fjerde og femte Gang begaaet Hæleri og Medvideri bestemmes lige med Straffen for respective første, anden, tredie og fjerde Gang begaaet simpelt Tyveri. Committee: Prof. Bang, Statsr. Treschow og Secretair AlgreenUssing. Kammerr. Drewsen foredrog derefter Forsamlingen et Forslag betræffende, at de offentlige Frireiser enten aldeles maae ophæves eller idet mindste indskrænkes, og i sidste Fald en passende Godtgjørelse bestemmes for de Frireiser, der maatte vedbliove. Proponenten forklarede udførligen de Omstændigheder, der havde fremkaldt samme, anførte flere Erempler paa Misligheder, der have fundet Sted i det offentlige Ægtvæsen, viste det Byrdefulde heri og det meget Arbeide, der ved samme spildes, og gjorde opmærksom paa det Uhensigtsmæssige i Maaden, hvorpaa de offentlige Kjørsler præsteres, med hvilke Bemærkninger han overgav Forslaget til Forsamlingens Overveielse og Undersøgelse. Committee : Propr. Tutein, Kammerh., Amtsforv. Wegener, Cancellie. Haastrup, Grev Holstein, J. M. Husemose.