Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Professor Røberison har ved Trykken ladet bekjendtgjøre en Skrivelse, angaaende Montgolfiererne, hvori han gjør opmærksom paa den Fare, som saavel Luftsellerne, som Bygningerne ere udsatte for, naar Montolfieren, (som let kan skee) kommer i Brand. Det var ved en lignende Maskine, at Luftseillerne Pillatres da Roster og Rainnig omkom. Mongolsteren var ogsaa Skyld det Uheld der mødte Grev Zambecari. Hr. Olivar omkom i Orleans ved en Montolfiere, som antændte sig i Luften. Frankrige, Rusland, Spanien og Preussen have forbudet de med Jld fyldte Balloner. Fornuften og Menneskeligheden forbyde dette ogsaa. Enhver Stat, hvor Menneskets Liv betragtes som en Eiendom, der tilhører Selskabet og Staten, burde gjøre det samme. (Allg. Nieders. AnseigDen i Paris udkommende Manthi repertorv af english Litterature indeholder et interessant Udtog af den engelske Kjøbmand Jacksons Efterretninger om Keiserdømmet Marocco og Districtet Suse, under hans lange Ophold og forskjellige Reiser i disse Lande *). Forf. fortæller heri, at Heirie eller Ørkenkamelen (Dromedaren) sætter Chara vanerne istand til i faa Dage at gjennemreise Africas store Ørkener. Med omsvøbte Lender, Bryst og Øren, for at sikkre sig mod farlige Vindstød, flyver Araberen hurtig som en Piil igiennem den hed Ørk, hvis brændende Armosphære paa en næsten qvælende Maade hindrer Aandedrættet. Bevægelsen er saa heftig, at kun disse stærke og tarvelige Arabere kunne udholde den. Den sletteste Art af dette Dyr hedder Talataye, som betegner, at det kun gjør tre Dagreiser i en Dag, den næste Art hedder Sebayer, som betegner, at det gjør syv Dagreiser i en Dag, og den sjeldne Race Tesayer gjør Nidagsreiser. Et af disse Dyr kom i syv Dag fra Senegalfloden til Mogader, efter at det havde tilbagelagt 14 Bredegrader eller næsten 1100 eller dagligen 160 engelske Mile. Ja, en Elsker fra Mogader satte sig om Morgenen tidligen paa sin Kameel, reiste til Marocco og bragte sildig om Natten nogle Appelsiner med, som hans Fæstemvar lysten efter – det var en Reise af 200 engelske Mile. – Fortællingen om Strudsagten er behagelig. Omtrent 20 Arabere sætte sig paa Ørkenheste, ride mod Vinden, opsøge Strudsens Spor, og forfølge den saaledes, den ene en halv engelske Miil fra den anden. Fuglen vender sig omkring, naar dens Vinger finde en Hindring, og lø An Account of the Empire of Marocco and the District of Suse, compilled from miscellanous Observations made during a long Residence and varies Journies through these Countries &c. by I. C. Jackson, 869. der mod Jægerne, der en efter den anden skyd paa den, indtil de have fældet den. (Forts J Nerai døde nyligen Hr. Romas, en gammel Officier, der i forskjellige Fægtninger havde faaet 33 Saar, i en Alder af henved 100 Aar, uden at have følet sammes Svagheder. Han havde endnu en afdre Broder, en berømt Physiker, der havde staaet i Brevvexling med Montesquien, Chevalier Vivas Nollet og Franklin. (Alt. M., Physikeren, Dr. Sacco i Mayland, paastaaer at have opdaget en Plante, uden dog at nævne dens Navn, der voxer af sig selv og i Mængde næsten paa alle udyrkede Steder i Kongeriget Jtalien, og hvis Frugt, efter de Forsøg, han har anstillet dermed, yder af 100 Dele 70 Dele godt Meel og 18 til 20 Dele Sirup, uden Tilblanding af Svovlsyre, Kalk &c., der overgaaer al anden Sirup, man hidtil har faaet af Planteriget, og leverer megen og skjøn Sukker. Han vil med det første udførligen bekiendtgiøre sin Opdagelse. (S. N. Engelsk Træanstrøg. - Det Landonske Selskab til Kunsters og Manufacturers Opmuntring, skyldes et paalideligt Træ Anstrøg mod Veirets Jndflydelse. Da Tjære, Oker og desl. Anstrøg ikke beskytter Træet tilstrækkelig, har man efter flere gjentagne Forsøg fundet, at den nedenfor beskrevne Blanding, hverken blev gjennemtrukket af Regn eller beskadiget af Veiret eller Soelheden, men blev endog deri mere hærdet. Dette Middel er tillige billigere end ethvert andet der bestaar af Farver. Man tager 3 Dele i Luften opløst Leer, 2 Dele Træaske og 1 Deel fiin Sand. Dette slaaes gjennem en fiin Sigte, og dertil blandes saa meget Linolie, som er nødvendig, for at blive en til Paa strygning tjenlig Masse. Denne bliver 2 Gange paastrøget; første Gang tyndt, anden Gang saa tykt som mueligt. Paastrygningen er saa fast og varende, at intet andet kan lignes dermed. Handels Tid.)