JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Naar man kun et Øieblik med Opmærksomhed vil betragte den os medfødte Egenkierlighed, en Lidenskab, som ofte uformærkt, og just derfor destostærkere virker paa os. Naar man tillige vil bemærke, at Overbeviisning eller Overtalelse udkræver en roelig Sindsforfatning; da skal man uden Tvivl lettelig indsee, at en haard Medfart, som setter os i en heftig Sindsbevægelse, ikke kan have nogen god Virkning. Jeg veed at jeg, som et Menneske kan feile, men jeg veed, at det samme kan hendes andre. Vil nu nogen ikke allene vise mig mine Feil paa en myndig Maade, og med en vis Tillid til sig selv, men vil han endog afmale dem som ufornuftige og urimelige; hvad Under da, at jeg tænker: Maaskee han giør dig Uret, hvorfor skulde du just saa grovelig tage Feil? Hvad Under at min Egenkierlighed finder sig fornærmet ved saadanne Bebreidelser, Og hvad Under, at jeg fortørnes derover, Mit Sind er nu ikke længere i den Stilling, at det med Koldfindighed kan undersøge nogen Grund. Jeg søger kun efter Grunde til at forsvare mig. Jeg antager nu min Mening, som rigtig, og vil ikke underkaste den nogen upartisk Prøve. Kommer endnu hertil, at min Modstander offentlig søger at beskiemme mig, saa er jeg gandske uden for mig selv. Folkes Dømme ere mig ikke ligegyldige, derfore stræber jeg efter at vise min Modstanders Uretfærdighed. Jeg tænker kun paa at hevne mig, og giver mig ikke Stunder til at undersøge mine Tankers Rigtighed. Hiin haarde Medfart giør altsaa Overbeviisningen vanskelig, eller hartad umuelig Men fremsetter nogen derimod paa en beskeden Maade een eller anden Tvivl mod det jeg har sagt, uden at ville paabyrde mig hans Mening, som en afgjort Sandhed; da hører jeg ikke allene med koldt Blod paa hans Grunde, men jeg lader mig og overbevise. Herimod vil man maaskee indvende, at manikke behøver at giøre Complimenter, for at overbevise, nogen; at Sandheden ikke trænger til saadanne Hielpemidler; At Overbeviisningen herver paa Grunde, og at Sandheden maae erkiendes, naar man kun vil legge Grundene frem. Men dette er ikke nok. Den, der skal overbevises; maae tillige være beqvem til at tage imod Grundene. Giøre ikke Fordomme og Affekter ofte de klareste Sandheder mørke, og de stærkeste Grunde, magtesløse, Vilde man dog stedse behandle Menneskerne paa en Maade, som stemmer overeens med deres moralske Beskaffenhed, Vilde man især bære nogen Agt for Egenkierligheden, denne sterke Drivefieder, som driver alle Handlinger, Vilde man altid have dette for Øinene, da skulde der gandske vist kunne udrettes meget got. Ved venlige Critiker, som behandle os paa en lemfældig Maade, og ikke krenke vor Egenkierlighed, kunne vi forbedres, men ved uvenlige og bidende aldeles ikke. Ligesom nu Sandheden intet vinder ved des- lige Critiker, saa blive de og desuden en virkelig Fornærmelse, naar vore Personer derved offentlig giøres foragtelige og latterlige. Laster og Udyd fortiener Foragt, men aldrig en blot Vildfarelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
En vis Politesse eller Sædernes Fiinhed kan, ikke uden Grund, holdes for at være dette Seculi Caracteer. Men hvis saa er, er det da ikke forunderligt, at den ikke meere har kundet udbrede sit Herredømme over de Lærde, Disse overvælde hinanden undertiden med saadanne Grovheder, som neppe kunde tilgives den ringeste Almue, langt mindre Mænd, som ved Opdragelse, Stand og Videnskaber ere ophøiede over, andre. Stemmer denne Opførsel vel i nogen Maade overeens med de oplyste Tider, i hvilke vi leve? Just de Lærde, de, som mindst burde være saaledes, ere ofte de verste. Dog det synes stedse at skulle blive en vis, skiøndt bedrøvelig Sandhed, at en opklaret Forstand ikke altid har en forbedret, og retskaffen Villie i Følgeskab med sig. (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Indenlandske Nyeheder. Odense. J Dag blev af Hans Høiærværdighed, Hr. Biskop Ramus ordineret følgende: 1) Hr. Hans Grønlund, residerende Capellan til Østofte, Menighed i Lolland. 2) Hr. Peder Høyer, kaldet til personel Capellan til Fæmøe Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Hellig tre Kongersdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Wirth. Klokker Faaborg. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Plalmerne ere: No. 106, 108 af vores gl. Psalmebog. No. 107 og 109 af Pontoppidans nye Palmebog, Barne-Daab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Odense: J Frue Kirke, den 7de Januarii, lod Andreas Møller, Skoemagersvend, døbe en Søn, som blev kaldet Niels: Fadderne vare. Sr. Jens Pedersen, Handskemagers Kone, Maren Holm; Sr. Lars Brodt, Handskemager; Johan Bardtrum, Rebslagersvend; Andreas Bardtrum, Handskemagersvend.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Copulerede. Odense, den 7de Januarii, Hr. Niels Schmidt, typographisk Student, og Jfr. Dorthea Lorensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Dødsfald. Odense, den 8de Januarii, Jens Brylle, Kroemand, 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Fyen: den 5te Januarii, Hr. Niels Serup, Sognepræst til Horne, 92 Aar; den 7de hujus, Hr. Kund Tommerup Holm, Sognepræst til Korup og Ubberud, nogle og 50 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Posterne fra Kiøbenhavn for i Søndags og Onsdags, saavelsom den Hamborger Post for i Gaar, ere ved dettes Slutning ikke ankomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Bekiendtgiørelser. Formedelst S. T. Hr. Professor Anchers Upasselighed, i bliver Bogauctionen, som var berammet at holdes Mandagen den 5te Januarii her paa Adressecontoiret, herved paa Forlangende atter udsat til Mandagen den 26de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Proclama. J Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi, efter den constituerede Magistrat i Vor Kiøbstad Odense i Vort Land Fyen, Os Elskelige Landsdommer Hans Koefoed, vice Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendz, og Landvæsens Commissair Hans Deyer, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, " allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at De, ved Bekiendtgiørelse i Aviserne maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle Dem, som maatte formeene sig at have noget "at fordre hos den i fornevnte Odense suspenderede Magistrat, enten af Umyndiges Midler eller publiqve Stiftelser angaaende, med hvilke bemeldte suspenderede Magistrat, som en Følge af Deres Embede, kan have havt at bestille, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornevnte Tiids Forløb hos den constituerede Magistrat i bemeldte Odense at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved i Proclama efter Loven; Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Residentsstad Kiøbenhavn, den 12te December 1783. Under Vort Signet; (L. S. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Landsdommer Hans Koefoed med flere, som constitueret Magistrat i Odense, Bevilling at maae i Aviserne indkalde dem, som maatte have noget at fordre hos den suspenderede Magistrat sammesteds. Nr. 39. Læst inden Odense Byetingsret Mandagen den 22de December 1783. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Ligeledes Læst inden Odense Raadstueret Onsdagen den 24de December 1783. H. Koefoed. L. M. Bendz. H. Dreyer. Er og behørig Protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler. Bliver herved indkaldet alle de, som i nogen Maade efter foranførte allernaadigste Bevillings Jndhold formeene sig at have nogen Fordring til den suspenderende, Magistrat, til for os at melde sig inden Aar og Dags Forløb paa Odense Raastue, da slig Anmeldelse modtages hver Onsdag Formiddag Kl. 10 Slet. Odense den 27de December 1783. gaaer, L. M. Bendz. H. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Auction. Tirsdagen den 13de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver stillet 3die og sidste Gang til offentlig Auction og uden flere Auctioners Holdelse absolut til den Høistbydende bortsolgt, een afgangne Madame Holstes Stervboe tilhørende Leievaaning beliggende i Klaregaden, som bestaaer af 6 Fag 1 Etagie med Stuehuus indrettet til Værelser Kiøkken og videre, og en Sidebygning 5 Fag 1 Etagie Halvtag til Rytterbraqve, saa og 3 Fag Halvtag 1 Etagie til Stalderum, tilligemed en liden Gaard; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekjendtgiøres. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Moralske Tanker. Det skulde koste Menneskene mindre Umage at forbedre deres Ufuldkommenheder, end at forestille eller skiule samme. Elsker Du Evigheden, saa benyt dig vel af Tiden. Den forløbne er uigienkaldelig, den tilkommende uvis, og blot den nærværende er din egen. At forøde den, er et Tab, der i Evighed ei erstattes. Alderdommens fleste Besværligheder ere Følger. af en slet tilbragt Ungdom. Du skal høste, hvad du har saaet. Jntet er mere umenneskeligt end Selvhævn. De som tænke mindst, tale gemeenlig meest. Det er fornødent for at vedligeholde Ydmyghedens yndige Dyd, at man meget mere seer fremfor sig paa dem, som overgaae os, end tilbage paa dem, vi troe selv at overgaae. Ofte handle Folk imod Ære, just fordi de al formeget see paa Ære. Jo meere en retskaffen Mand tillader sit Hierte, at blive bekiendt, til desto mere got kan han give Anledning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
(Jndsendt.) Termini valent usig ut nummi Der var en Tid, da Frøken og Jomfrue var meget fornemt. Frøken tilkom ikkun Kongers og Fyrsters, og Jomfrue Adelens Døttre Nu seer en pyntet Kielderpige furt, naar man ei har den Forstand at titulere hende Jomfrue. Jeg taler af Erfaring, og sander Franske mandens Ordsprog: La civilite conte per & vaut beaucop. Engang kom jeg paa min Reise giennem Sælland for Skade, at kalde Kielderpigen i Vertshuset med sit Døbenavn Maren, (som jeg til Ulykke havde hørt af Madamen i Huset:) Hun slog med Nakken, hendes Ansigt blev mørkt, hendes Gang som en Vestalsk Jomfrues, og enten kunde hun ikke høre, eller glemte hvad jeg fordrede; Jeg befindede mig, og tiltalte hende: min lille Jomfrue, Strax løb hun som en Vibe, og med det mildeste Ansigt var til Tieneste, i alt hvad jeg forlangte. Derfore vil jeg raade alle mine gode Venner, at naar de som Fremmede komme i et Vertshuus, og seer Kielderpigen er klædt i Kramtøi, eller har paa Hovedet en Dormeuse, Fykken, Nølle, Sæt, Husarhue eller noget saadant, de da give hende i Titel af Jomfrue, i Fald det er dem om at giøre at blive vel opvartet. Tilforn var der ingen Skovridere uden i Kongens Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Nu holder Grever, Baroner og nogle andre Proprietærer Skovridere, i Steden for de gammeldags Skovfogeder og Skytter. Fordum vare alle Forvaltere Kongelige Betienteere; Siden har denne Æres=Titel, som en Røg udbredt sig, først til Grevernes og Frieherrernes, dernæst gradeviis til de betydeligste Herremænd, og nu omsider til alle Proprietærers Ridefogeder. Det vil vist endnu gaae videre i Fremtiden. Sandt at sige, bemerker Forvalter egentlig ikke andet end en, som forestaaer og bestyrer noget for en anden, og derfor aflegger Regnskab og Rigtighed; altsaa kan jo den, som i Commission for andre, udsælger og forhandler Ost, Smør, Flesk, Øl og Brændeviin, Sukker og Sirup, Papiir. a., ikke ubeqvem som han selv vil;) lade sig kalde en Ost=Smør= og Fleske=Forvalter, en Øl og Brændeviins-Forvalter, en Sukker og Sirups-Forvalter, en Papiiro i Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
(Jndsendt.) Ædle Handlinger. Natten imellem den 15de og 16de December, opkom Jldsvaade i en Bondegaard i Ollerup ved Svendborg, da Manden, som tilhørte Gaarden, bemerkede Jlden, søgte han først at redde sig selv, saavelsom andre i Gaarden værende Folk, fra at blive et Offer for samme, dernæst gik hans Bekymring ikke saameget ud paa at redde af sit Gods og sine Eiendomme, som at see derhen, at andre ikke skulle komme til at lide med og ved ham; til den Ende løb han strax til sin Naboe, opvakte ham og Kone af Søvne, og bad ham, at han strax ville komme for at afbryde et Gierde som stod imellem dem, der allerede saa heftig var antændt af Jlden, at det snart kunde have anstukken den endnu befriede Gaard; men Manden ei allene erindrede sin Naboe. om samme; men ogsaa selv saa godt som nogen hialp ham at afbryde Gierdet, saa Gaarden derved blev frelst. Hvo ville ikke kalde det en ædel Handling? Omendskiønt han saae sig geraadet i største Elendighed, da han mistede ei allene sit Opholdsted, men ogsaa hans Kreature og alt det han eiede, tænkte han dog paa sine Medbrødre. Maatte denne hans Handling opvække alle veltænkende Læsere til desto større Medlidenhed og Villie i at rekke ham Haanden i disse hans bedrøvelige Omstændigheder, naar de derom bliver anmodet, skulle det særdeles fornøie mig, da det og i samme Hensigt derfore vorder bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Indenlandske Nyeheder. Ved Fyenboe Landsting blev den 24de Decbr. 1783, følgende Dom afsagt: Nr. 2 af 25de Junii 1783, Sr. Niels Jacob Grønbeck, contra Srs. Erich West paa Lundegaard og Christian Bus paa Krumstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Herredstingsdommen bør som uefterrettelig ei komme Grønbeck til Fornærmelse i nogen Maade, derimod bør West og Bus, hver for sig, at bøde 2de Gange 3de sex Lod Sølv, som i for hver især udgjøre 18 Rdlr., at deles efter Lovens 1 Bogs 24 Cap. 4 og 5 Art. De af Citanten imod Jndstævnte gjorte beskyldninger bør være mortificerede. Denne vidtløftige Sags Omkostninger ved Underretten betale Jndstævnte, een for begge og begge for een, til Grønbeck med 16 Rdlr.; Saa bør de og tilligemed Herredsfogden, een for alle og alle for een, at betale denne Jndstævnings Bekostninger til Citanten med 12 Rdlr. - samt til Justitscassen 4 Rdlr. End videre bør Herredsfogden at bode til St. Hans Kirke i Odense 2 Rdlr., og betale ligesaameget til Justitscassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Kiøbenhavn, den 5te Januari. Endelig har man ogsaa her seet den berømte Montgolfierske Maskine. J Løverdags den 27de December anstillede Hr. Apotheker Myhlenstedt et lykkeligt Forsøg med den brændbare Lufts Kraft. til at hæve Legemer i Veiret. Hans Maskine var af fernisseret Silketaft, 3 Alen lang, 2 og en halv Cubik i Bredden, altsaa en Cylinder. Den indeholdt 23 cubiske Fod inflammabel Luft, hvormed den blev opfyldt i mindre end 10 Minuter Da den var opfyldt, og begyndte at hæve sig i Veiret, vilde man holde den tilbage med en Strikke; men dens Kraft var saa stor, at Strikken brast Den hævede sig strax høit, men den maatte vige for en temmelig sterk Vind, som i en fem Minuter førte den omtrent over Christiansborg Slot, det er en 14 eller 1500 Fod fra Hr. Myhlensteds, Gaard, hvor den gik op. Den syntes da at være 100 Fod oven over Slottet. Den gik derpaa stedse stigende høiere og høiere, hen imod Vesten, til man aldeles tabte den af Syne - Det bør an merkes til Hr. Myhlensteds Roes, at hans Beskedenhed, uagtet dette Forsøg fulgte paa mange foregaaende retskafne Experimenter, var saa stor, at han havde skjult sit Forsæt med at anstille dette, saa nøie, at ingen vidste deraf, førend man saae den svæve hen over Staden. Dette første, her anstillede virkelig Forsøg, geraader altsaa Hr. Myhlenstedt til megen virkelig Ære. - J Dag er den endnu ikke fundet; uagtet Rygtet siger, at den skal være seet ved Kiøge, som ligger 4 Mile fra Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Hans Kongelige Majestæt har under 8de December 1783 allernaadigst behaget at beskikke Ober Jnspecteuren ved det Kongelige Blaafarveverk i Norge, George Christoph Bernstein, til Bergraad med Rang af No. 1 i 6te Classe. Ligeledes under 22de December f. A. Berg- og Forst=Advocat, Schmidt til at være Casserer og Dommer over nysmeldte Verk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Dødsfald. Odense, den 12de Januarii, Hr. Magister Gottschalcks liden Søn, Søren Anchersen, 4 Uger gl. Eibye, den 11te Januarii, Povel Christophersen, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Udi afvigte Aar 1783, ere her i Odense fødte 140 Børn, hvoriblandt 12 uægte, døde 285, og ægteviede 75 Par.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Ved dettes Slutning, have vi 2 Kiøbenhavnske agende, een ridende, og een Hamborger agende Post i Vente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Bekiendtgiørelser. Herpaa Adresse=Contoiret kan bekommes, Driginale danske Poesier for Aaret 1783, Skrivpapiir 8 s. og Trykp. 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Tilkiendegives herved, det agtbare Publicum, at enhver kan efter Behag, faae vævet hos mig af deres eget Garn alle Slags Tøier, fra 6 til 16 Qvarteers Brede, saavel til Overtøier, som Underfoder, og ethvert Slags stamped og bered derved, efter behørig Bonitet, Alt for billigste Priiser. Søren Kiær. Boende i Vindegaden ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Formedelst S. T. Hr. Professor Anchers Upasselighed, e) bliver Bogauctionen, som var berammet at holdes Mandagen den 5te Januarii her paa Adressecontoiret, herved paa Forlangende atter udsat til Mandagen den 26de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Auction. Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver stillet 3die og Tirsdagen den 13de Januarii førstkommende, om sidste Gang til offentlig Auction og uden flere Auctioners Holdelse absolut til den Høistbydende bortsolgt, een afgangne Madame Holstes Stervboe tilhørende Leievaaning beliggende i Klaregaden, som bestaaer af 6 Fag 1 Etagie med Stuehuus indrettet til Værelser Kiøkken og videre, og en Sidebygning 5 Fag 1 Etagie Halvtag til Rytterbraqve, saa og 3 Fag Halvtag 1 Etagie til Stalderum, tilligemed en liden Gaard; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Til Kiøbs falbydes. Wentelykkegaard i Fyen, nær ved Ruggaard beliggende, agter Eieren, som ved Giftermaal forandrer Boepæl, underhaanden at bortsælge. Bemeldte Eiendom ligger paa en af Fyens smukkeste Egne og er frie Hovedgaards-Taxt, hvorpaa for faa Aar siden er opført en ny anseelig Bygning, indrettet til Beboelse for en honet Familie, saa og desuden et nyt Teglverk, hvorved Teglovnen er til 30000 Tag= og Muurstene at brænde hvergang, med gode Materialier til, som kan afsættes saa hastig som kan brændes. Gaarden har god Avling, Overflødighed af Tørveskær- og Skov, og tet ved er opbygt et nyt Sted paa Grunden, hvortil er Privilegium paa Vertshuus for Reisende, paa Konge- og Landeveien imellem Odense og Middelfart; samt Bevilling paa, at kunne bortsælge Jorderne stykviis i mindre Dele, foruden andre Herligheder. De som maatte være Liebhaber til Alt eller noget deraf, vilde behage at accordere med Eieren paa Stedet, som anviser samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Capital som falbydes. Iil førstkommende 11te Junii Termin, kan mod sufsisant Pant og ganghar Rente, bekommes en Capital, stor 1300 Rdlr., Capitalen kan, om forlanges, deles til 800 og 500 Rdlr.; Nærmere Underretning giver Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Tienstsøgende. Et skikkeligt Menneske, født af honette Forældre, som har tient et Herskab i Tydskland, og forstaar des- aarsag ligesaa færdig det tydske som det danske Sprog; kan frisere og rasere, og forstaar alt hvad, som henhører til en Cavaillers Opvartning; Han fremviser desuden det beste Skudsmaal, som paa Adresse=Contoiret kan forevises, han recommenderer sin Tieneste paa beste, Videre, Underretning kan indhentes paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Bøger, som faaes her paa Contoiret. Øvelser for Ungdommen til at ovække Agtpaagivenhed og Eftertanke. Første Deel. Oversat af J. C. P., 20 sk. Frimodige Breve over Christendommen, oversat af J. C. P., 20 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Børnevennen, en Læsebog til Brug for Skolerner paa Landet, oversat af J C. P., 12 s.; Tanker om Sybille Spaadom, 2 s. Jndskrenkede Udsigter i Evigheden, fremsatte i Breve af J. C. P., 1 Mk. Taxt, hvorefter, i Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigst udgivne Tarif og Forordning af Dato 15de October 1778, som tager sin Begyndlse fra 1ste Januarii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Consumptionen i Dannemark, i Kiøbstædernes Porte skal hæves og oppebæres, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Tabel over det stemplede Papiirs Brug i begge Classer efter Kongelig allernaadigst Forordning af 27de November 1778, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Tabel over Renters Beregning til 4 og 5 Procent, beregnet til Aar, Maaneder, Uger og Dage, samt en Tabelle, hvori man kan see sine aarlige Jndtægter maanedlig, ugentlig og daglig, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
De aarlige Capitels Taxter over Rug, Byg og Havre, fra 1660, for Stifterne udi Dannemark til Dato, 24 s. Historisk Efterretning om Bogtrykkerkonsten, 12 s. Kort Efterretning om Tobakken og Krappen, 16 s. Eisens Underretning om Urters og Rødders Tørring, 20 sk. Forsøg til en Handels Historie, 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-13
Reiseveiviser igiennem Dannemark med Reise, Taxter, og alt hvad en Reisende bør vide, 16 s. Om Silde-Trækken, eller Udvandring, og Sildefangsten, 4 s. Uigiendriveligt Beviis at Tvekamp er et taabeligt og æreløst Foretagende: En Oversættelse, 4 s. Et Forsøg om Podegra indsendt fra Provinzen, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-16
(Jndsendt.) Til Hr. D. S., i Anledning af den 18de Januarii 1784. Til Verdens Ende flyve hen Alt hvad, som skade kan min Ven! Det svinde bort, som Røg for Vind, Hvad som vil krænke Deres Sind! Dem Naaden glæde hvert et Sted! J mange Aar; - J hvert et Fied! Naar Livets Soel skal dadle ned, Saa glædes De i Evighed!!U. B. S.