JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Et fransk armeret Fartøy har med det nye National slag villet omløbe Cadix, for at indtage Piastre, men blev, paa Grund af det almindelige Forbud imod fremmede Krigskibes Jndløb, formeent at udrette sit Ærinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
London, den 8 April. Uagtet alle de her giørende Tilberedelser til Søetogene til Østersøen og det Middellandske Hav, ere Meeningerne om denne Sag dog deelte i Publico, ja de fleste paastaae, at der ikke bliver noget af Flaadens Sendelse til Østersøen, eller, hvilket endnu var det allerbedste, at der allerede er sluttet Fred imellem Rusland og Porten. Efter Sædvane giøres her i denne Anledning betydelige Væddemaale for og imod. Det værste herved er, at vor Handel paa Østersøen for nærværende Tid ligger gandske stille. Allene fra London er der i Almindelighed hvert Foraar gaaet omtrent 200 Skibe til Petersburg, Reval o. s. v. med Engelske Manufacturvarer og Producter samt Ostindiske Varer. Men om ogsaa vore Kiøbmænd nu vilde vove det samme under nærværende Omstændigheder, saa vilde Assecuradeurerne sikkerligen fordre en som Gange saa stor Præmie som forhen, hvortil de fleste Kiøbmænd ikke vilde beqvemme sig, da de endnu stedse haabe, at Misforstaaelsen vil inden nogle faa Uger være afgjort i Mindelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Brüssel, den 8 April. Saalænge de Brabantske Stænder den 4de hujus vare igien første Gang forsamlede, blev patrouilleret af hele Garnisonen; og Canzler von Crumpipen erklærede Stænderne, blandt hvilke baade biskoppen af Antwerpen og Baron von Romersval befandtes, at de samtlige vare indbegrebne under Amnestien. Samme Dag blev den berygtede Skoemager med Træebeenet, som var Hovedmanden for det afskyelige Drab paa den ulykkelige Vankricken, under en stærk Escorte bragt i Arrest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Troeværdige Breve fra London melde, at der i Banken sammestæds er for de Herrer vander Noot og van Eu pen deponeret 200000 Guineer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Wien, den 9 April. Greve Giulay, som i Forgaars ankom som Deputeret fra den Siebenburgenske Nation med dennes Landdags beslutninger, blev af vort Publicum anseet for en Con reer fra Czistove, og strax hedde det over hele Staden, at Freden med Porten var fuldkommen sluttet, og at Keyseren beholdt Croatien lige til Unna, tilligemed Cochzym; hvorimod Belgrad og Orsowa skulde sløifes og gives Tyrkerne tilbage. Denne Usandhed blev i Begyndelsen troe af de fleeste, da den største Deel af vort Publicum inderligen ønsker, at den Reichenbachske Starus hvo dog maatte blive noget indskrænket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
En anden Usandhed have nogle Breve fra Triest udspredet, da de have debiteret, at den tyrkiske Keyser var pludseligen Død. Herom melde de nyeste Breve fra Constantinopel af 2den Martii ikke det ringeste Warschau, den 9 April. Den Rettighed, at have Indflydelse paa at bestemte Paalæg og Skatter, og hvorom Kiøbstæderne og Borgerstanden for nærværende Tid giør sig Haab, vilde for dem være saameget vigtigere, som hidindtil enhver Starost indrettede Paalæg ere efter Godtfindende, uden at tage Billighed eller Borgernes Forfatning i Betragtning. - De Dubniske Contracters Forflyttelse til Luzkozow er af denne Aarsag bragt i Forslag paa Rigsdagen, fordi Fyrste Lubomirsky, som Besidder af Dubne, ikke har villet sørge for, at man kunde passere Gaderne til Fods, uden Fare for at drukne i Dyndet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Det Pilenske District, som efter en formelig Rigsdagsbeslutning er taget fra Curland og indlemmet Litthauen, vil aarligen indbringe omtrent 18000 Ducater. Den Piltenske Adel skal herefter holde sine Landdage i Hasenpot, og den Curlandske Adel skal ligeledes for Eftertiden ordentligen forsamle sig saavel der som i Jllubs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Paris, den 11 April. Angaaende de nye franske Mynter har Nationalforsamlingen i Forgaars decreteret, at den ene Side skal vise Kongens Brystbillede med Omskrivt: "Ludvig XVI. Franskmændenes Konge, og paa den anden Side forestille Frankeriges Skytsengel, staaende for et Altar, og skrivende Constitutionsartiklerne med Fornuftens Zepter; samt ved hans Side en Hane, som billedet paa Aarvaagenhed, og et Baand, til et Tegn paa Enighed. Aarstallet bliver Friehedsaaret, og Mottoet: "Nationen, Lovene og Kongen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Den nyeste Coureer fra Spanien giver en høystsørgelig Beskrivelse over Tilstanden i Provindserne Sevilien, Murcia, Valencia og Cordug, da sammestæds ikke i mere end 3 Maaneder er faldet en Draabe Regn, hvorved ey allene Sædmarkerne og Viinbiergene ere gjorte ufrugtbare, men Jndvaanernes talrige Faarehiorde blevne befængte med Sygdomme, der giøre deres Uld aldeles ubrugbar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Hvad man ellers fortæller om et stort Opløb i Madrit, hvortil Jnqvisitionens utidige Strænghed skulle have givet Anledning, og hvori man havde skilt over 100 Politie- og Jnqvisitions=Betiente ved Livet, er vel alt for overdrevet. Men i Catalonien skal der virkelig være Oprør.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Den Gield, som Kongens Tanter have efterladt sig, er meget anseelig, dog troer man ikke, at Kongen, der elskede sine Tanter meget høyt, vil lade det komme til Bankerot, da hans Civiliste er stærk nok til at udrede denne Udgivt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Alle indløbne Beretninger om Uroelighederne i Savoyen have været opdigtede. Saameget er imidlertid dog sandt, at Kongen af Sardinien har forviist alle franske Emigranter fra Chambery, undtagen Prindsessen af Conty og Erkebiskoppen af Paris. Mirabeaus Liigbegængelse den 4de hujus stemmede fuldkommen overeens med det stærke Jndtryk og den Opsigt, denne berømte Mands Død har gjort i Riigets Hovedstad; og sielden saae man, som her, endog ved den mægtigste Fyrstes Jordefærd, en Forsamling af mere end 400000 Mennesker. Det var Nationalforsamlingen meldet, at alting skulde være færdigt til Kl. 6 Eftermiddag. Allerede Kl. 4 mødte Departements=Directoriet, alle Kongens Ministre, de omliggende Stæders Municipaliteter, og Deputationer fra adskillige andre Stæder, ved den Afdødes Hotel, hvorfra Toget gik igiennem Chaussee d'Antin-Gaden, som man nu har givet Navnet Mirabeau-Gaden, til St. Eusta Kirken, hvor Kisten blev sat paa en Forhøyning under en Himmel, medens Abbed Ceruti holdt en Tale, der kunde været bedre ved en saa høytidelig Leylighed. Alting gik meget ordentligt og roeligt, og ingen Vogn maatte passere de Gader, igiennem hvilke Processionen skulde gaae. Et Detachement Cavallerie aabnede Toget, paa disse fulgte Sappeurerne og Kanonererne fra alle den Parisiske Nationalgardes 60 Batailloner; Bastillens Overvindere, en talrig Deputation fra Jnvaliderne; en Deputation fra de 100 Schweitzere af den Kongelige Garde, nok en anden Deputation fra Kongens øvrige Garde; 5 til 6000 Grenaderer og Soldater af Nationalgarden, en rørende Sørgemusik med dæmpede Trommer, derpaa Geistligheden, og endelig Kisten, som blev baaret af 16 Grenaderer fra den Afdødes Bataillon, hvilke efterhaanden bleve afløste af andre 16. Næstefter Liiget fulgte en Borgerkrone, omringet af Hr. Mirabeaus egen Bataillon. Fanen veyede bestandig over Kisten, og Liigklædet blev baaret af 4 Deputerede. Derpaa fulgte Nationalforsamlingen in corpore, med Præsidenten i Spidsen; de Kongelige Ministre, undtagen Krigsministeren, som var syg, det Parisiske Departement, Municipaliteten, Valgherrerne, Dommerne, Deputationerne fra Stadens 48 Sectioner, og tilsidst Jacobinerclubben. Toget sluttedes med Deputationer fra Nationalgardens 60 Batailloner. Efter en Salve af Artilleriet blev Liiget baaret fra St. Eusta Kirken til St. Genevieve, hvor det fik Plads ved Siden af Descartes, indtil den nye Tempel bliver færdig, som er bestemt for Mirabeau, Corneille, Rocine, Fenelon, Moliere, Montesquien, Voltaire, Rousseau, og flere af Nationens store Mænd. – Man er nu saa indtaget for Mirabeau, at ingen tør tale om hans Feil, om han vil være sikker paa Livet. – Jblandt Nationalforsamlingens Deputerede, som fulgte Liiget, var ogsaa Hertugen af Orleans.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Brüssel, den 11 April. De forsamlede Brabantske Stænder have besluttet 1) at anholde hos Keiseren om at faae Tolerance-Edictet igen kaldet; 2) at alle saavel ved den patriotiske Armee som ellers i Uroelighedens Tid medgaaede Omkostninger blive fordeelte paa samtlige Belgiske Provindser; 3) at der maatte blive sammenhværvet et Corps af 40000 Mand National tropper, hvortil Stænderne selv, efter Keiserens Tilbud i Martii Maaned 1790, vilde vælge Officererne, og endelig 4) at de i Nederlandene staaende tydske og ungarnske Tropper maatte, naar bemeldte Corps var oprettet, faae Ordre til at marchere hiem igien. - De Brabantske Stænder synes ikke at ville viide af nogen Forandring at sige i Hyldingsformularen, ey heller at ville taale, at Provindsen Limburg separeres fra Brabant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Cøln, den 14 April. Fyrstbiskoppen af Lüttich har fra Paven faaet en Jubilæumsbille, som han udtrykkeligen skal have begiæret, da han anseer den som det kraftigste Middel til at forsone Gud og føre sine endnu vildfarende Faar paa den rette Vey. - Det Rygte, at der i Aachen skulde være et Concilium af 30 franske Ærkebiskopper, er ikke troeværdigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Kiøbenhavn, den 25 April. Under 23de Martii har det behaget Hs. Majestæt at henlægge Karrebæksminde Toldsted til Nestved, hvor Jnspectionen over det forenede Told- og Consumtionsvæsen, varetages af den der ansatte Told- og Consumtions=Jnspecteur Ludvig Ferdinand Rømer, og Regnskabsvæsenet af Told- og Consumtions-Casseren sammesteds, Jens Bugge. J Tallotteriets 452de Trækning i Wandsbeck, den 20de April, udkom følgende Numere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Barom. Varme. 18 April. S. V. 27. II. S. S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Udi afvigte Uge fra den 16de April til den 23de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 8 Par. Fødte Drenge 38. Piger 33. Tilsammen fødte 71. Døde Mænd 18, Qvinder 13, Drenge 29, Piger 26, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Barselseng 2. Blodstyrtning 1. Brystsyge 12. Forraadnelses=Feber 2. Halsyge 1. Kopper 3 Mæslinger 39. Nærvesyge 7. Slag 8. Svindsoet 2. Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 6. Tilsammen døde 86. Altsaa 15 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgjöres herved, at en Generalforsamling skal holdes paa Compagniet Onsdagen den 27de April og Onsdagen den 11te Maji førstkommende; Thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qualificeret sig til Stemmerettighed, og ønske at kaldes til Generalforsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus hos Justits-Directeuren hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 10 til 12 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed; tillige bringes Conventionens 6 Cap. 22 & 289. i behagelig Erindring for de af Compagniets Interessentere, som ikke hidtil have behaget at qualificere sig til Møde og Stemme i General-Forsamlingen; endeligen anmodes de Herrer Interessentere at gjemme Convocations-Billetterne til fornøden Brug i begge General-Forsamlingerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Professor Baden agter ved Trykken at udgive sine i Aaret 1781 holdne Forelæsninger over Horaz's Digtkunst, som foruden Oversættelse, indeholde kritiske og exegetiske Anmerkninger, tilligemed en udførlig Commentar over Jndholdet af dette vanskelige Stykke. Dette Skrift, som kan ventes færdigt til næstkommende St. Hans Dag, vil komme til at udgiøre omtrent 16 Ark. De som inden denne Tid tegne deres Navne for samme, erholde Arket for 3 Sk. Tryk= og 4 Sk. Skrivpapiir. Subscription modtages saavel hos Forfatteren selv i Professorgaarden paa Hiørnet af store Kanike- og lille Fiolstræde No. 250, som hos de Herrer Boghandlere, Agent Gyldendal i Klareboderne og Proft paa Børsen. De som tegne sig for 10 Exemplarer eller samle 10 Subscribentere, faae det 11te Exemplar i Kiøbet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livers Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangeliskuthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-25
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 27de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation, over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske 18, 16, 12 Allinger, Rigske Spirer, Eege-Vognskuds-Blokke, Fyrre-Planker, Vestervigs Bræder, Vrag-Bræder, norske fiirskaarne Bræder, birke Haandspager, Baads hag Stager, barkede Hunder, Harpix, Tælle-Lys, Baand Jern, Terpentin, Tælle, reen riigsk Hamp, reen petersborger dito, Kiöbenhavns eller Hollandsk Seildug, Petersburger Seildug, Flamsk Linnet, russisk Raundug, polsk Sække-Lærred, røget Flæsk Smör, fransk Brændeviin, Salt, Böge-Brænde, store skotske Steenkul, Smedde dito, Fransk ViinEdike, Eidliørrede Byg, Gryn, dito Bankebyg, red sker, hvide Paa Erter. End videre til Cargsion: Stangern, Klumpe-Blye, nyt Kobber i svenske myntede Flader, reen rigsk Hamp, petersborger dito, petersborger Seildug, Flamsk Linnet, Raundung, Smedde Steenkul, Vestervigs Bræder. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og sted sig at indfinde, da Conditionerne iligemed VareneQuantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden. tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er til førstkommende Paaske ledig, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Kiøbenhavns Aar. han, Post-Tidender, paa mulige muur, Fredagen, den 28 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Rom, den 2 April. De franske Prindsessers Hidkomst er udsat til den 15de hujus, siden de ikke gaae lige herhid fra Parma, men ville først aflægge en andægtig Visite hos den hellige Moder i Loretto, saaog beære Cardinalen Doria, forhen Nuntius, i Paris, med deres høye Besøg. Til deres fornemste Selskabsdame har Hs. Helligged udnævnt den saa almindeligen afholdte Prindsesse di Santa Croce. Vor Hovedstad vil desuden i Stilleugen blive folkerigere, end den nogensinde har været. Den hellige Fader har tilskrevet Keyser Leopold et meget kierligt Brev, hvori han indbyder baade ham og Kongen af Neapolis, og man venter, at Keyseren ikke vil afslaae Tilbudet. Fra Neapolis ere saamange reyst deres Konge imøde, at man allerede her tæller over 3000 Pass for saadanne Neapolitanere. J alle vore fornemste Giestgiverhuuse har Værelserne forlængesiden været bortleyede. Enten Skjærtorsdag eller een af de andre nærmeste Festdage vil Hs. Hellighed, som det hedder, bekiendtgiøre en meget vigtig Erklæring imod de nye franske Biskopper. London, den 12 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Uagtet det Haab, man her giør sig om Fredens Vedligeholdelse, gaae dog Foranstaltningerne til den store Expedition deres uafbrudte Gang: Ti til Newfoundland fragtede Skibe, som just laae seilfærdige, have mistet alt deres Mandskab, og de paa Vestindien handlende Kiøbmænd lade være at lade deres Skibe, siden de dog ingen Matroser kunne faae. En under 7de hujus bekiendtgjort Kongelig Proclamation indkalder alle i udenrigsk Tieneste staaende Skibsmasters, Lootser, Søefolk, Skibstømmermænd & under den sædvanlige Straf, og udsætter Belønninger for dem, som opdage og angive de Matroser, som til Maji Maaneds Udgang forskikke sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Hertugen af York har dagligen Samtale med sin Kongelige Fader, hvis Tilladelse han nu har til sin Berlinsk Reyse. Man er overalt enig om, at dette ikke bliver nogen blot og kort Lystreyse, men at han, om der bliver noget af Feldttoget, vil bivaane samme i ligesom man ogsa forsikkrer, at Hertugen derom har vexlet Breve med de Preussiske Monark, og at han vil lade Collstream-Regmentet, for hvilket han er Chef, indskibe paa Flaaden Alle hans Vogne og Heste blive solgte, og han behold blot saamange, som maatte udfordres til Reysen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Vore Ministerialblade holde for, at det er til stor Fo deel for det Brittiske Rige, at Porten faaer de miste Eiendomme tilbage, og at den understøttes saavidt me ligt, for ikke at udsættes for at miste mere. Tyrkerne sige de, ere ikke Handelsmænd, endskiøndt deres Provinser frembyde alle de Fordele, som kunde bevæge nogen N. tion til at lægge Vind paa Handelen. De Engelske Man facturer kunne, uden de mange kostbare Producter, so den tyrkiske Grund frembringer næsten af sig selv og ud at dyrkes, umueligen bestaae, og desuden foretrækker M. selmanden de Engelske Manufacturvarer for alle and og tillader deres Jndførsel imod en billig Told af tre Procent: Altsammen Fordeele for den Engelske Handel, som ikke kunde ventes, dersom Portens Lande kom under en anden Magts Zepter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Den Preussiske og Hollandske Gesandt har atter i disse Dage været i Kongens Cabinet, og confereret over een Time med Hs. Majestæt, hvorefter Sir Joseph Ewart ufortøvet maatte gaae til sin Gesandtskabspost i Berlin. Oppositionspartiet bragte igien i Gaar den Jndiske Krig paa Bane i Overhuuset. Man debatterede derom til henimod Midnat, og Lord Landsdown paastod, at man, for den med Raahen af Travancore sluttede Tractats Skyld, ikke burde begyndt nogen Kriig med Tippo. Men Ministerialpartiet overstemmede Oppositionens dadlende Forslage, og bifaldt andengang saavel den Jndiske Kriig som Greve Cornmallis's Conduite. J Gaar steeg Compagniets Actier 2 Procent, siden man havde udspredet gode Tidender fra Indien, om hvilke man dog aldeles ikke havde nogen Vished. General Meadows skal nemlig i adskillige Skarmydseler have seyret over Tippo Saib, og nu kun have een Passage at forcere, for at naae Tippos Hovedstad Seringapatnam; hvor man formoder, han allerede den 1ste October maa være kommet Brevet herom er datteret Bassora den 2den December. – Et andet Rygte siger, at det allerede er kommet til en Vaabenstilstand, med Tippo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
J Underhuuset blev i Gaar gjort følgende Forslag til Hampavlens Opmuntring i Storbrittannien: "J den korte Tid fra April 1789 til samme Maaned 1790 have vi indført Hamp for ikke mindre end halvanden Million Pund Sterling, som vi forstørstedelen have betalt med rede Penge, og det endda til Lande, som ikke have noget Venskab for Storbrittannien. Det er altsaa høystfornødent, selv at avle Hampen, og dog engang at tænke alvorligen paa at forskaane Engeland fra den Ydmygelse, at see sig nødsaget at forsyne sig med denne for vor Søemagt saa vigtige Product, fra fremmede Lande, Kornavlen har derfor ikke nødig at svækkes, thi man bør anvendede mangfoldige Strækninger, som hverken komme Publicum eller nogen enkelt Person til sand Nytte, til Hampens Avl, og lade denne drives af dem, som falde Fattigasserne til altforstor Byrde. Det vil snart vise sig, hvor stor Fordeel denne Cultur vil kaste af sig, og Grundeierne ville faae tilstrækkelig Godtgiørelse for det Græs og Høe, de maa Paa dette Forslag, som skee hist og her vilde savne." fandt almindeligt bifald, blev nedsat en Commission til nærmere at undersøge denne for Rigets Tarv saa vig til ge Jn tige Sag. Haar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Stockholm, den 12 April. Ved et allerede under 2de Martii af Krigssecretairen Lagerbring udfærdiget Circulaire er det blevet bekiendtgjort Alt Kongen, under Frankeriges nærværende indvortes Forfatning, ey vil tillade, at nogen Svensk Officier gaaen i fransk Tieneste, eller at nogen, som har været i bemeldte Tieneste, antages i sin Post igien, og at følgeligen Regimentscheferne kunne herefter vilde at rette sig, ifald nogen af deres Officierer skulde begiære Tilladelse til saadanne Reyser. Dog ere de før denne Foranstaltning allerede i fransk Tieneste værende Officerer herfra undtagne an
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Strasburg, den 12 April. Allarmen i Weissenburg har ikke været nær saa farlig, som man har søgt at giøre den. Sex Officerer ere blesseerte, hvoriblandt Oberstlieutenanten har faaet et Bajonet stik i Baghovedet; men de ere alle uden Fare. De havde trukket Kaarden imod Soldaterne, og giennemboeret een af dem bag fra Soldaterne reev dem Kaarden af Hænderne og brød dem i Stykker. General von Kellermann har gjort sig at Umage, for at skaffe Roe igien. Strax ved hans Ankomst lod han Regimentet befale, at Regimentscassen og Fanerne ufortøvet skulde henbringes til Obersten igien; hvilket da ogsaa skeede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
J Forgaars var her et Opløb. Nogle Lieflændere, som studere her, havde hvide Kokarder paa deres Hatte, Pøbelen ansaae dem for Aristorater, vilde opklynge dem, og man havde Møye med at frelse dem fra de Rasendes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Wien, den 13 April. J Dag tiltræder Erkehertuginde Christine med hendes Gemal Hertug Albert af Sachsen-Teschen deres Tilbage reyse til Brüssel over Dresden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Alle sig her i Staden opholdende og fra de paa den tyrkiske Grændse staaende Regimenter permitterte Officerer have i disse Dage faaet Ordre, ufortøvet at vende tilbage til deres Corps, og skal allene Sygdom kunne undskylde deres Udeblivelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Den Russiske Admiral, Greve Woynowich, som nu paa andet Aar har havt Tilladelse til at opholde sig hos sin 94 Aar gamle Fader i Triest, for at bringe sine Familie-Anliggender i Orden, har pludseligen faaet Ordre at komme tilbage til Petersburg, og er i disse Dage passeret herigiennem. Formodentlig vil han faae Commando paa den Russiske Flaade i Østersøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Her giøres adskillige Væddemaale paa, at alting vil inden 6 Ugers Forløb være i fuld Bevægelse i Gallizien, Mähren og Bøhmen, i det ringeste for i fornødne Tilfælde at trække en Cordon. Efterretningen om de allierede Hoffers Søe- og Land Udrustninger imod Rusland har givet vore Politici noget at bryde deres Hoveder med, og ingen vil troe, at Keiseren skulde blive aldeles ligegyldig ved Engelands og Preussens Trusler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Berlin, den 16 April. I Dag have vi her seet en stor Mængde Stykknegte ankomne i fuld Mondur, og i næste Uge ventes ogsaa Hestene, henved 4000 i Tallet, for, tilligemed et stort Artillerietrain, der allerede staaer færdigt udenfor Oranienburger=Porten, med det øvrige Mandskab at marchere til Preussen. Den nye Oberkammerpræsident von Schrøter gaaer allerede i Morgen til Preussen, og dersom det virkelig skulde komme til Kriig, saa have de Preussiske Kammere i ham faaet en Chef, som har tient baade ved Armeen og ved Krigscollegiet, som altsaa kiender baade Armeens Fornødenheder og Landets Kræfter, og følgelig vil vide at udfinde de letteste og hurtigste Midler til Anskaffelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-04-29
Den nu rigeligen forsynede Preussiske Armee skal efter Forlydende, om det bliver til Alvor, agere i to afdeelte Corps, af hvilke det eene skal commanderes af den regierende Hertug af Brunsvig og det andet af General von Møllendorf. De Ebenske Husarer gaae for det første ikke til Preussen, men forblive i Cantonnering i Pommern.