Politivennen, 1805-01-01
Om Middel til at forebygge Tilfrysningen af Kbhvns Havn. Siælden forgaaer nogen Vinter, uden at Kbhvns Havn er tillukket, dens Tilførsel hævet, dens Søfart afbrudt i en, to, ja undertiden tre Maaneder ved Tilfrysning. At dette er en stor Mangel ved en Købmandshavn, og endnu en større ved en Krigshavn, vil enhver vel tilstaae uden at at man behøver nøjere at udvikle de deraf flydende Ulejligheder og Tab. Det vil være nok, at pæge paa den Ængstlighed, hvormed man i Kbhvi under en Jsbelejring sukker efter Skibenes Komme; og saadan Belejring har ofte havt Sted endog langt ud i Foraaret. En Krigsslaade, som er indefrossen, er saalænge sligt varer det samme som slet ingen Flaade. Medens Kbhvn saaledes er tilfrossen ere de langt nordligere norske, bahusiske skotske Havne aabne, selv lille Belt er meget sjælden tilfrosset, de jydske Kyster ved Vesterhavet ere ogsaa næsten aldrig belagte med Js. Man har derfor ogsaa ofte foreslaaet, at forlægge Hoved Krigshavnen til et andet Sted. J Fredrik den 4des Tid var det saagodtsom afgjort, at det astatiske Kompagni skulde forlægges til altona. Vanskeligheder have imidlertid hidtil hindret saa store Flygtninger, og til Lykke; thi en Sømagts Flaade ligger tryggest i en Stad, der ikke hvert Øjeblil kan berendes af en Armee. At kunne aabne en Tilfrysning, har flere Gange været en Gjenstand, der beskæftigede tænkende Hoveder i Kbhavn. Generalitetet har for lang Tid siden ønsket at vide de bedste Midler til i kjendtlig Tid at ise Fæstningsgravene. De Forsøg Artillerikorpset anstillede til at bryde Jsen ved Krudtels Hielp vare mindre hældige. Den nu afor de meget fortjente Søartillerikapte Jørgensen udfandt en meget skjøn Maade til at bryde Jsen, ved Hielp af Bomber, som sprængtes under Jsen af Krudt, og den blev approberet. Jmidlertid, skjøndt vel meget kan være tænkt i denne Sag, er den eneste almindelige Maade man betjener sig af naar Skibe skal ises ud eller ind, hvor der er tilfrosset, at sange Jsen igjennem i tre Søm, og de yderste Sømme dobbelt saa bredt fra hinanden som Jsen er bred. Den igjennemsangede Js brækkes løs i store Skoller, som føres hag om Skibet i Vaagen, saa at man undgaaer at føre Kamperne op paa den faste Js eller ind under den, som medtager stort Arbejde. Nu er en saadan Jsning vel langsom, ogsaa meget bekostelig naar den skal foretages for et enkelt Skib. Men bør dette ikke netop opvække den Jdee, at holde sig hver Vinter en bestandig aaben Vaag for Havnen, hvis Bekostning ikke allene blev mindre, fordi man kunde begynde for Jsen blev tyk, men endog saagodtsom umærkelig, naar den fordeeltes paa Stedets hele Skibsfart og Handelsstand, som de der baadede derved. Det var altsaa en saare let Sag, bestandig saalænge det frøs, at holde en Vaag aaben ud til Strømmen. Mange Vintere tilfryser det ikke midtstrøms, og Sejladsen var da ved Hielp af Vaagen aaben. Træffer det end ind, at det tilfryser tvertover, saa havde man dog havt aabent til dette indtraf, og ved Hielp af Vaagen var man da vis paa dessnarere at have aabent, naar Jsen midtstrøms gik op. At see en mægtig Handelstads Søfart ligge, at see en stor Befolkning ved en sildig Jsbelejring sukke efter Aabning, alt med Hænderne i Skødet, uden at vente Hielp uden af Himlen, hvis egen Lære det dog er: "Arbejder saa skulle J faae!" er et uværdigt og nedslaaende Syn og derfor fremsættes disse Tanker for mine raske Medborgere af den handlende og den søfarende Klasse. Det forstaaer sig, at Havnevaagen, som her foreslaaes, burde være saa bred, at 3 Skibe magelig passerede hinanden. Saasnart en saadan Havnevaag engang for alle vedtoges hver Vinter, vilde man uden Tvivl ikke tøve længe før man opfandt endnu ubekjendte Midler til Arbejdets Lettelse. Thi saaledes er det jo i det hele menneskelige Liv, at man først for Alvor maae give sig af med et Arbejd, for man lærer den nemmeste Maade til at forrette det paa. Vel vilde det især være gavnligt for Farten Nord og Vester paa, at Kbhvn saaledes holdtes fri for Tilfrysning, men Østersøesfarten vilde ogsaa gavnes meget derved, da Skibene torde vove sig hid i Vished om at finde Havn, saalænge Dragørenden var aaben.