Viborger Samler, 1837-02-14
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den til at prøve Disjunitionsloven nedsatte Committee har valgt Hr. Dupin til sin Præsident og Hr. Salvand, til sin Secretair. Da de strasburgske Anklagedes Frikiendelse først blev bekjendt i de Deputeredes Kammer, reiste den bekjendte Grev Jaubert sig og yttrede sin Frygt for, at lignende Tildragelser atter kunde finde Sted og da vilde ødelægge den militaire Disciplin. Nu forkynder det doctrinaire Blad, La Pair, at en velsindet Deputeret (Hr. Jau bert) vil foreslaae et Amendement til Disjunctionsloven, i Kraft af hvilket ogsaa de Civile, der complotterede i Forbindelse med Militaire, skulde dømmes efter Krigslovene. Denne Efterretning har i høi Grad forøget den almindelige Forbittrelse mod de Doctrinaire. La nouvelle Minerve siger i denne Anledning: "Ligesom forhen Restaurationen, saaledes ønskede nu ogsaa Ministeriet af 1837, af de forbryderiske Anslag, der ere blevne rettede mod Kongens Person, at drage Nytte til at skjærpe den absolute Magt og gjøre alle Oppositionsnuancerne medansvarlige for hine Attentater. Usalige Projecter, som man længe har havt in petto, skulle nu realiseres saa at man kunde troe sig forflyttet til Rom i Sejans rædsomste Tider. Jkke nok at man laaner Øre til og belønner frivillige Denunciationer, nei, man vil endog, at Loven (Jkke-RevelationsLoven, skal paalægge Borgerne den skjændige Angivelse som en Pligt. En infamerende Fængselstraf (réclusion) skal træffe den Ven, som har undladt at forraade sin Ven, og den Ægtefælle eller Moder som har taget i Betænkning, at overantvorde sin Ægtefælle eller Søn til Bøddelen, skal paa hele 10 Aar underkastes Politiets vanærende Opsigt. Men alt dette er endnu ikke nok. Billighedsfølelsen har unddraget de falske Doctrinairs nogle Hoveder, hvilke de meente at torde ansee for hjemfaldne, og strax have Doctrinairerne taget deres Hævn over Juryen og ville unddrage Nationaljustitien Kiendelsen over den største Deel af de politiske Forbrydelser, for at henvise disse til den mindre samvittighedsfulde og meere expeditekrigsretlige Justits. Der ligger en blodtørstig Modsigelse mod Fundamentalprinciperne i den repræsentative Forfatning, den almindelige Ret og den naturlige billighed. Vende vi vore Blik fra Lovgivningspalladset til Politipræfecturets Hotel, hvori Borgernes Frihed anticipando opoffres, saa see vi, hvorledes en mundtlig eller end- og en anonym Angivelse er tilstrækkelig til at rive den ulasteligste Mand ud fra sin Familie og sine Forretninger. Arresteringer ere i Politiets Øine de ligegyldigste Bagateller af Verden; med utrolig Letfærdighed decideres der angaaende Borgernes Fangenskab eller Frihed. Menniers Attentat har opskruet Politiets Jndspærringsraseri. til den samme Høide, som Fouche's og Rovigos Politi. Men en saadan Fremgangsmaade er ei alene umoralsk men endog upolitisk. Thi den almindelige Jnteresse, som en Konge indgyder, der paa en næsten vidunderlig Maade er undgaaet Mordstaalet, maa nødvendigviis igjen forsvinde, naar man misbruger slige Begivenheder til ifølge dem at smedde frihedsmorderske Love. Ved en slig Fremgangsmaade mister Regjeringen de Fordele, som saadanne Begivenheder have skaffet den. Man skulde dog huske paa, at Frankrig ikke er en Grund, paa hvilken Skrækkesystemer- og Militairdespotier kunne varigt trives. Nationens sunde Sands gjør tidligt eller sildigt Ende paa denne." - General Voirol, der efter Attentatet i Strasburg blev udnævnt til Pair, er sat i Disponibilitet. Generalen er ankommen til Paris. Generallieutenant Buchet skal være udnævnte til hans Efterfølger. - Journal des Debats har bragt alle Gemytter i Bevægelse ved en mærkelig Artikel og Rentereductionen, hvilken dette Blad erklærer ikke endnu i flere Aar at ville finde Sted. - Le Moniteur erklærer alle Rygter om Uroligheder i Strasburg for ugrundede. Saa meget er imidlertid vist, at saavel Stadens Borgere som Garnisonen ere høiligen opbragte over Disjunctionsloven. Jblandt Andet have mange af Garnisonens Officierer taget Deel i et Festmaaltid, der var anstillet til Ære for de bortflygtede men nu tilbagevendte Deeltagere i Attentatet af 31te October. Ogsaa har Regjeringen i største Skynding afsendt General Negre, til Strasburg. – Det hed, at Regjeringen vilde udsætte Behandlingen af de tilbagevendte Sammensvornes Sag til den næste Retssession; i Mellemtiden holdes de i Fængsel. – J Paris har det vakt en høist ubehagelig Sensation, at den engelske Throntale ikke med et eneste Ord omtaler den inderlige Forbindelse med Frankrig.