JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
J Følge Skrivelse fra London af 7de ds, ere henved 2,000 Mand, raske og øvede Folk, indskibede, for at støde til Don Pedros Armee. J en anden Skrivelse skildres Aanden i Don Pedros Hær som fortræffelig; men det heed tillige, at Migueliterne vare rykkede videre frem, saa at Oporto næsten var aldeles omringet den 23de August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Don Pedro har dog faaet de fleste Munke jaget udaf Oporto, og deres Klostre benytter han til Caserner. Adskillige af Munkene, som endnu ikke ere udjagede, snige sig omkring i Staden, for at ophidse Almuen imod Fredagen den 21 September 1832. Befrieren. Paa Landet have slige Geistlige frit Spillerum og megen Anseelse; ja en Munk skal endog have raadet til, at snigmyrde D. Pedro og forgivte Tobakken. Enhver Geistlig er derfor nu, under Straf, paalagt, ikke at vise sig offentlig, uden at være iført sin Ordensdragt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Tre betydelige Handelshuse i Bordeaux have tilbudt den portugisiske Committee i London 3 Corvetter, hver paa 32 Kanoner og 140 Mand, imod at faae Godtgjørelse i Udbyttet af Caperiet. 5,000 Geværer og en stor Mængde Uniformer afsendes fra London til Oporto, og engelske Blade fortælle, at lignende Transporter afgaae fra Antwerpen, Havre, Bordeaux, Nantes og Brest. En Deel gamle polske Cavallerister hverves i Frankrig, hvor de forsynes med de bedste engelske Heste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Oberst Achilles Murat er ankommen til Oporto og har tilbudet Don Pedro sin Tjeneste. Oberst Hodges, der er Chef for den brittiske Bataillon, er udnævnt til Brigadegeneral. Cabinetterne i England og Frankrig ere enige med Hensyn til Portugal, og den engelske Flaade ved den portugisiske Kyst forstærkes. Det hedder tillige fra London under 7de Sept., at en Jntrigue i det spanske Cabinet kunde let lede til en offentlig Erklæring mod Don Miguel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Frankrig. Efter franske Blade at dømme, søger nu Cabinettet i Paris meget mere Ruslands end Englands Alliance.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Joseph Buonaparte er nu fra America ankommen til London. J Frankrig tilskrives denne Reise en politisk Bevæggrund; men dog paastaae Nogle, som kjende ham nærmere, at han, der nu er gammel og svagelig, ikke er i Stand til endnu engang at spille nogen Rolle i de europæiske Anliggender. Hele den huonapartiske Familie samler sig for Tiden i Rom. Joseph skal dog, da Haabet om Hertugen af Reichstadts Helbredelse var opgivet, af nogle indflydelsesrige Mænd være formaaet til at forlade America. – Franske Blade paastaae, at det buonapartiske Parti, forbundet med Republicanerne, kunde vorde farligt; men det vil være høist vanskeligt, at forene disse tvende, i deres Hovedgrundsætninger hinanden modstridende, Partier. Der siges imidlertid almindeligen, at nogle af Buonapartisternes og Republicanernes Hovdinge i denne Tid underhandle om en saadan Forening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Den 23de Aug. blev paa Theatre Ambigu Comique i Paris opført det ny Drama: "Hertugen, af Reichstadts sidste Timer." Festen begyndte med Huverturen til "Wilhem Telle, og derpaa udførtes en klagende Symphoni. Endog for Stykket begyndte, henfløde Damerne i Taarer, og selv hos Mændene bemærkedes en rørt Stemning. Forfatteren lader Hertugende som Franskmand; i Dødens Øieblik forlanger han den trefarvede Fane, sigende: "Denne Fane være mit Liigklæde." Derpaa sønderbryder han sin store Faders Sværd, og hans sidste Ord ere: "Jngen skal betjene sig af det." Uden denne bemærkning, hvorom der underhandledes i hele 4 Dage, maatte Stykket ikke opføres. Saa ofte Hertugen ved sin Forestiller beklagede, at han ikke, som hans Fader, havde virket Noget for Frankrig, udbrød hele Huset i den stærkeste Enthusiasmus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Grækenland. Kong Ottos Reise til sit Rige anmeldes nu som nærforestaaende. Det er ogsaa paa den høie Tid at han kommer; thi Borgerkrigen raser, trindt i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Tyrkiet. Den tyrkiske Armee i Syrien bliver bestandig slaaet af Vicekongens Hær. Man maa formode at Sultanen snart vil blive tvungen til Eftergivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Jndenlandsk. Hamborger Correspondent melder fra Kjøbenhavn, at vor allernaadigste Konge har foræret Hs. Maj. Kongen af Sverrig et Vaaben-Garnitur af Geværer, Pistoler m.v., som er forfærdiget i Kjøbenhavn, og beundres som Mesterstykker af skjønt Arbeide. Det tidligere Rygte derimod, at Nabokongen skulde ville besøge vort Kongehuus, mosiges bestemt, som greben af Luften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
J Følge en i Collegial=Tidenden meddeelt Beretning om de i Aaret 1830 her i Riget forefaldne Sager, betræffende Forbrydelser og Straffe, ere i bemeldte Aar i Danmark fundne skyldige til høiere Straf end Bøder 2,090, eller, naar Man fraregner Jsland og Færøerne, og saaledes indskrænker sig til det egentlige Danmark, 2,073, hvilke, naar Folkemængden i det egentlige Danmark, ligesom der var antaget i de tvende forløbne Aar, anslaaes til omtr. 1,200,000 Mennesker, giver et Forhold af 157,887, eller med et rundt Tal 17580. Af fornævnte 2,073 Jndivider hørte 197 under militair og 1,876 under civil Jurisdiction, og af Sidste falde 665, altsaa over 1/5, alene paa Kjøbenhavn. Antallet af samtlige til høiere Straf end Bøder dømte Jndivider var altsaa i 1830 betydeligt større end i 1829. hvilket in Specie ogsaa gjælder og de ved civile Jurisdictioner dømte Forbrydere. Dette Forhold bliver endnu ufordeelagtigere for Aaret 1830, naar der tages Hensyn til den Omstændighed, at der, under Tallet af de i bemeldte Aar i den sædvanlige Procesform tiltalte Personer, kun indbefattedes 85, mod hvem Sag var begyndt i 1829, medens derimod 128 gik ud af dem, der i 1830 vare tiltalte, paa Grund af, at der ei endnu var falden Dom. Med Hensyn til Kjøbenhavn er Antallet af Forbrydere i Særdeleshed tiltaget, da de ved de civile Retter i Kbh. dømte i 1830 udgjøre 60, eller 10 Proc. flere end i 1829, da de vare 605. Forholdet imellem Frifundne og Domfældte ved de ordinaire civile Retter har i 1830 været noget mindre end i 1829, nemlig 213: 1159, i Stedet for at det i sidstnævnte Aar var 238. 1149. Af de store Straffe har et større Antal været dicteret i 1830 end i 1829, hvorimod hiint Aar har et ringere Antal af Jndivider, der ere dømte til Bøder eller Fængsel, enten simpelt eller paa Vand og Brød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Blandt mange Andre er nu ogsaa Hr. Major J. R. Jngwersen til Winfgaard, i Aarhuus Avis, optraadt imod den angustenborger Fischer, som i Statstidenden, og flere offentlige Blade har proponeret et Væddemaal, paa Rendebanen ved Hadersleben, ved hvilket han haaber med sin Skimmelhoppe Mirza aldeles at tilintetgjøre den Paastand: "at Fuldblodshesten ikke kan maale sig i Hurtigløbet paa en lang Distance med Hesten af den ægte gamle danske Race. – Endskjøndte, siger Hr. Majoren, al Hazard=Spil, hvortil jeg ogsaa henregner sligt Væddemaal, hertillands er forbudet, og bør være det, fordi Udfaldet af et saadant Kortløb, hvori jeg aldrig har ovet mine Heste, som Ting jeg stedse ansaae for Narreri, altid vilde vorde uvist, til deraf at bestemme en Hests Styrke og Udholdenhed, saa vil jeg dog, for at tilfredsstille bemeldte Hr. Fischers tilsyneladende store Lyst til Væddemaal, proponere ham et andet, som jeg formener bedre kan tjene til at bedømme Hestens Kraft og Duelighed til det Arbeide, hvori den daglig øves og bruges, og som en Bonde bedre kan være tjent med, end at have Ralliker, der kan løbe 2 Miil i en Hast, og forresten ere ubrugelige til alt andet Arbeide. Dette proponerede Væddemaal skal bestaae deri, at Hr. Fischer lader hans Mirza, ved Siden af en af vores jydske Heste, spænde for en Plov, og med lige Hamle pløie med dem i god stærk Jord dagligen, indtil en af Hestene bliver træt, samt under det Vilkaar, at hans Mirza, om Natten og i Middagsstunden, fodres med eet Slags Foder, saaledes som vi her i Landet pleie at fodre, lige med den jydske Hest. Den Eier, hvis Hest først bliver kjed af dette Bønderne nyttige Arbeide, har tabt Væddemaalet, hvis Størrelse Man kan aftale med hinanden førend Forspændingen, og hvis Beløb tilfalder de meest Trængende i den Egn, hvor den Vindende har Bopæl. Paa saadan Maade forekommer det mig, som foranmeldt, en Hests Kraft, Duelighed og Nytte her i Landet best og sikkrest vil kunne bedømmes, og jeg formoder derfor, at flere Bønder her i Jydland tør med Hr. Fischer vove et Væddemaal, som det af mig proponerede, uden at blive udleet af deres Lands Jndvaanere, af hvilke alene Drenge give sig af med at rende om Kap paa Heste, og som, naar deres Hosbonde faaer saadant at vide, i Almindeligged opvartes med noget paa Rygstykket; men der spørges ikke om, hvem der naaede først Maalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli. Ordineret Degne og Overlærer-Embedet paa Roms, under Ribe Stift. Embedets Jndtægter ere 50 Skpr. Rug, 20 Skpr. Byg og 423 Rbd. 4 Mk. Sølv, hvori afgaaer en Underlærers Løn, der har været 20 Rbd. Sølv aarlig, men i Øvrigt er ubestemt. - Hjerk og Harre Sognekald i Viborg Stift, 250 Rbd. - Vettersløv og Homb Sognekald i Sjælland, 200 Rbd. - Kullerup og Revsvindinge Sognekald i Fyen, 325 Rbd. – Fredensborg, Asminderød og Grønholt residerende Capellani, 260 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Østersnede Sognekald i Ribe Stift, 400 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Et Copiist-Embede i Kongens Fogeds Contoir i Kbhavn. Mariebo. Ved Fugleskydningen her ved Byen den 14de ds., tilfaldt Hr. Skrædermester Andersen i Saxkjøbing, ved eget Skud, for venstre Ring en TheesiHr. Kammerraad Eller, ved Hr. Komd. Brabrands Skud, for høire Ring en Flødeskee; Hr. Handelsbetjent Wilchen, ved eget Skud, for Rigsæblet en Peberbosse; Hr. Macheprang, ved eget Skud, for venstre Hoved 6 Theeskeer; Hr. Bataillons-Chirurg Veth, ved Hr. Fuldm. Vogelsangs Skud, for høire Hoved en Kagekniv; Hr. Fuldm. Finck, ved eget Skud, for venstre Vinge en Potageskee; Hr. Komd. Olufsen, ved eget Skud, for høire Vinge en Kalotskee; Hr. Forv. Gram ved Hr. Komd. Brabrands Skud, for Halen en Sukkerskaal; Hr. Commerce-Secret. Schouboe, ved Hr. Fuldm. Fincks Skud, for Brystpladen 12 Spiseskeer. Af Hr. Fuldm. Finck blev vel Sværdet nedskudt, men da det samme vedføiede No., som efter Lovene gav Gevinsten, ikke fandtes, blev derom af hele Selskabet skudt til Skiven, og vandt da Hr. Kbmd. Kronmann, ved Hr. Skrædermester Andersens Skud, en Strøskee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Bekjendtgjørelser. Udflyttergaarden No. 3 af Sønder Vedby, Jdestrup Sogn, under Ourupgaards Gods, Louisenlund kaldet, beliggende i det saakaldte Hegnet, strax ved Landeveien fra Nykjøbing til Gedsør Fyrtaarn, er fornyligen bleven fæsteledig, og attraaes underhaanden bortfæstet. Til Efterretning for Libhavere tjener, at Gaarden, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 3/4 Alb., har et Areal af circa 90 Tdr. Land meget gode, vel indhegnede Jorder, at paa dens betydelige Græsning kan holdes circa 16 Stkr. Qvægshoveder, og at dens udmærkede, for faa Aar siden af Nyt opførte, solide Bygninger ere beqvemt indrettede til en Bondefamilie. Med Gaarden, der er bekjendt for dens smukke og fordeelagtige Beliggenhed i Nærheden af Nykjøbing Kjøbstæd, følger fuld Besætning og Jnventarium, saavel til Gaardens Drivt, som til det Hoveri, der af samme forrettes til Ourupgaard, ligesom det behøvende Sæde- og Fødekorn bliver leveret Fæsteren. Thi vilde de Lysthavende til denne i alle Henseender fortrinlige Fæstegaard snarest muligt henvende sig til Undertegnede, hos hvem Fæstebetingelserne kunne erfares. – Det bemærkes, at Gaarden strax kan tiltrædes. Durupgaard paa Falster, den 11te September 1832. Ferrall. Fyrværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Søndagen den 23de Septbr. førstkommende, om Aftenen Kl. 7 ½, afbrændes følgende Fyrværkeri i Svinge len ved Nakskov: No. 1. Jldhjul, forvandlet til Soel No. 2. Ditto, forvandlet til Kors, blaae Jld. No. 3. Stjerne, forvandlet til Rosette med 4 løbende Kredse. No. 4. Spirale med romanske Lys. No. 5. Tempel med Nakskovs Vaaben. No. 6. Bengalsk Flamme, Raketter og romanske Lys. – Jndtræffer Regn, udsættes Fyrværkeriet til den første Dag at passende Veir indtræffer. Billetter erholdes i mit Logis, samt ved Jndgangen. N. C. Frantzen, Kunstdreier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Skibsleilighed til Kjøbenhavn. Capit. Applebye agter først i næste Uge at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer for meget billig Fragt. Skibet er beliggende ved Nakskovs Bro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Auctioner. Efter Begjæring af Nykjøbings Hospital og i Følge Dom og Udlæg, bliver, i Gaarden selv, foretaget 3de Auctioner over Kjøbmand Grams Gaard No. 1 i Lang gaden her i Byen, Fredagene den 12te og 26de October samt 9de November, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden, som ligger beqvemt for Kjøbmands Næring, bestaaer af 21 Fag 2 Etage, 59 Fag 1 Etage, 9 Fag, Halvtag, med tilliggende Grund og Hauge, hvori er et muret Lysthuus paa 3 Fag. Et meget godt Brændeviinsværk paa 5 Tønder, en Bryggerkjedel paa 4 Tønder, med tilhørende Kar, sælges enten særskilt eller med Gaarden. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved, i Følge Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende. Nykjøbing paa Falster, den 15de September 1832. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Fredagen den 28de ds., Formiddag Kl. 10, bortsælges ved Auction paa Høybygaard en Deel Lam, Gjæs og Sviin, hvilket herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 12te September 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
ndkaldelse. Følgende Dødsboer ere for Tiden under Behandling ved Gervskabet Christiansholms Skiftejurisdiction, hvori Jndkaldelse til vedkommende Creditorer findes fornøden, nemlig: 1. J Stervboet efter Else Jørgensdatter, Huusmand Jørgen Jydes Enke af Døllefjelde; 2, i Ditto efter Tjenestekarl Anders Larsen ibid. 3, i Ditto efter Aftægtshuusmand Christen Hansen af Ettehave; 4, i Ditto efter Fæstehuusmand Christen Larsen, i Grænge; 5, i Ditto efter Aftægtsgaardmand Hans Rasmussen Bille i Freilev; 6. i Ditto efter Ane Andersdatter, Fæstehuusmand Niels Jensens Hustrue ibidem; 7. i Ditto efter Dorthe Pedersdater, Enke efter Aftægtshuusmand Rasmus Hoy ibidem; 8, i Ditto efter Ane Pedersdatter, Jndsidder Hans Kjærtes Hustrue ibidem: 9, i Ditto efter Fæstegaardmand Jens Christensen og Hustrue Ellen Hansdatter i Slosserup; 10, i Ditto efter Fæstehuusmand Jørgen Lang og Hustrue Karen Jørgensdatter af Wanthore; 11, i Ditto efter Else Pedersdatter, Enke efter Fæstegaardmand Otte Madsen af Herritzlev, og 12, i Ditto efter Dorthe Madsdatter, Enke efter Fæstegaardmand Christen Buk i Stubberup; Thi indkaldes desaarsag vedkommende Creditorer i disse Boer, under deres Fordringers Fortabelse, til, inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggjøre Disse, for undertegnede Skifteforvalter. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de September 1832. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
De, som maatte have noget at fordre i følgende Stervboer under Nykjøbings Skiftejurisdiction paa Falster, nemlig: 54. Væver Jonas Jensens Kone, Mette Catrine Rasmusdatter, 55, Karethmager Christian Henrich Marcus Ægidius Buch, 61. Dagleier Vilhelm Poppe, 64. Reebslager og Politibetjent Rasmus Hertz, 65. Skibstømmermand Svend Christian Bruun, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nykjøbing, den 12te Septbr. 1832. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved, med lovlig tolv Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa Stervboet efter den under Øllingsøgaards Skiftejurisdiction. afdøde Sognefoged og Gaardmand Rasmus Pedersen Veils i Gurreby, til, inden bemeldte Tids Forløb, for mig, som beskikket Skifteforvalter, an anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Øllingsgaard, den 16de September 1832. R. Hellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Tjeneste ledig. Hos Malermester J. H. Jensen i Nakskov kan en duelig Svend faae Arbeide. Samme Sted kan en confirmeret Dreng af god Opdragelse og iøvrigt ordentlig, som har Lyst til at lære Malerprofessionen, strax blive antaget i Lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Formedelst indtrufne Omstændigheder er en Condition ledig for en Anden Svend til 1ste November d. A. paa Nakskov hollandske Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Condition ønskes. En duelig Møllersvend ønsker Condition til 1ste November d. A. Den Søgende anvises fra Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Fra Undertegnedes her i Byen anlagte Støberi kan erholdes saavel Spedde, som Forme=Lys til billige Priser, efter Forudbestilling af større Partier. Om saadant forlanges, modtages Talg i Betaling til gangbare Priser. Ligeledes er Undertegnede forsynet med gode Sengefjer til Udsalg. Nykjøbing, den 12te Septbr. 1832. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Hos Undertegnede faaes: Stemplede Spillekort, extrafine kobberstukne 4 Mk. 8 s., fine 3 Mk. 8 s. og ordinaire 3 Mk. pr. Spil, ligesaa af Hr. Agent Holm blads bekiendte gode Segllak, i Fabrikkernes forskjellige Nummere, samtlige til nedsatte Priser. Mariebo. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-21
Rettelse. J nogle Aftryk af forrige Avis stod paa Titelen No. 74, i Stedet for No. 75.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Serogtyvende Aargang. Nummer 77. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Tirsdagen den 25 September 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Adskilligt. J Manchester har nylig været et rædsomt Optrin, i det Pøbelen stormede Cholera-Hospitalet og efter at have udslæbt de Syge, hvoraf flere øieblikkelig døde, ødelagde Alt, hvad der af Senge, Meubler &c. forefandtes, men da den ogsaa begyndte at nedrive Murene, forhindrede Husarerne det, og flere af Rolighedsforstyrrerne bleve hæftede. Som der ingen Virkning gives uden Aarsag, var Anledningen her et Barns pludselige Død, som Bedstefaderen, paa Mistanke, lod opgrave, og fandt da Liget uden Hoved. Saaledes blev det ombaaret til Skue, og Pøbelen derved bragt i Harnisk. Ved nærmere Undersøgelse skal det være oplyst, at Saarlægerne ved Hospitalet have afskaaret Barnets Hoved til anatomisk Brug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Det engelske Admiralitet har tilladt en Mand at stige ned, ved Hjælp af Luftslanger, til Vraget af Krigskibet. "Boyne", paa 98 Kanoner, som den 1ste Mai 1795 tilfældigviis kom i Brand i Spithead, og endelig fløi i Luften lige overfor Southsea-Castle. Ved Lavvande laa Vraget omtrent 3 til 4 Favne dybt, og blev ved en tilstrækkelig lang Stige bragt i Forbindelse med et ovenover for Anker liggende Skib. Manden steeg ned den 20de Juli, med Hovedet indhyllet i en stor Bly maske, forsynet med en Klædning af Gummelasticum; Hænderne, Laarene og Fødderne vare blottede. Saaledes udrustet, undersøgte han Vraget, og slog nu Tongeom nogle 24 Pundigere, der haledes op paa det ovenover værende Skib. Om Eftermiddagen opdagede handen forhenværende Commandeurs, Sir George Grays, Viinkielder. Han bragte først 5 Flasker med sig, derpaa 3, tog derpaa en Kurv med sig, som han fyldte, og medbragte nu 21 Flasker. Det var Bordeaux- og Port Viin, som nu i 37 Aar havde ligget i Søvand. Man bød ham 20 Sh. for Flasken, men som han ikke vilde sælge den for, imidlertid gav han dog een til Bedste. J Følge Overeenskomst med Regjeringen beholder han Alt, hvad han bringer op, undtagen Kobberet, som skal oplægges i Doggerne; dog holdes han skadesløs for dette. En Mængde Baade med Rysgierrige, især med Damer, omsværme dagligt Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
J London lever en Mand, der indbilder sig at han er død siden Slaget ved Austerlitz, i hvilket han fik et farligt Saar. Hans fire Jder bestaaer deri, at han ikke vil erkjende sit Legeme for sit eget. Spørger Man ham hvorledes det gaaer ham, saa svarer han: "De spørger om, hvorledes det gaaer Pere Lambert, men han er død, han omkom i Slaget ved Austerlitz. Hvad De nu seer af ham, er ikke ham selv, men en Maskine, der blev gjort efter ham, rigtignok meget slet." Denne Mand ligger ofte i den fuldkomneste Ubevægelighed og Følesløshed, som undertiden vedvarer uafbrudt i nogle Dage efter hverandre. Hverken Sinapismer eller Trækplastre foraarsage ham mindste Smerte. Ofte har Man stukket ham med Naale og knebet ham med en gloende Jldtang, men han fornam ikke det Allermindste deraf. Er denne Ulykkelige spørges i det nyeste Hefte af London Medical-and Surgical-Journal, som meddeler Beretningen om denne høist besynderlige Forrykthed ikke et mærkværdigt Exempel paa Mangel af Hudens Sensibilitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Lebian, Prof. i Mathematiken i Paris, har opfundet flere ny Krigs-Maskiner af frygtelig Virkning, nemlig: 1) en bevægelig Maskine, som udkaster indtil 45,000 Kugler af Gangen og bestryger 600 Toiser (Favne); den kan lades og stilles af eet eneste Menneske, og trækkes med Lethed af 2 Heste; 2) en anden mechanisk virkende Maskine, som i Løbet udskyder 50 til 60 Kugler paa een Gang, kan haandteres af eet Menneske og lades lettere og hurtigere end et Gevær, og 3) nok en Maskine, som træffer endnu i en Afstand af 1,500 Toiser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
En fantisk Spanier i Marseille havde nylig gjort et Løvte, at han vilde faste 40 Dage; men han døde paa den 16de Dag. Han blev erklæret for en Selvmorder, og erholdt desaarsag ingen christelig Begravelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
J Paris lader en Dame, som fortærer levende Dyr, sig i denne Tid see for Penge. J Følge Affichen skal hun i Liverpool i eet Aar have fortæret 174 Katte. - Denne Dame havde vistnok derved gjort sig fortjent til en Orden af Rottekongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
J den en halv Miil lange Frederiksgade, som løber igjennem Berlin, havde Man nylig et sælsomt Skuespil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
En Bryggerkarl, der paa sin Vogn havde flere Tønder Sirup, kjørte uforsigtigt dermed, og bemærkede ikke, at Baandene, formedelst den stærke Rysten paa Steenbroen, vare sprungne af 2 Tønder, og næsten hele Jndholden, i en meget lang Strækning, udstrømmet langs efter Vognen. Et høist pudseerligt Skue var det nu at see Folk fra alle Gadedøre strømme til, og med Skeer flittigt øse op i deres Potter og Skaaler. Tilsidst kastede den respective Ungdom sig plat ned paa Maven og slikkede det Overblevne op med Tungen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Den stærke Hede har i Schweitz foranlediget flere Skovbrande; men uhørt er en i Sognet Arrache, i det Savoyske, udbrudt Brand, der først opdagedes da flere Træer paa een Gang faldt til Jorden, og Man fandt Jlden kommet fra Rødderne. Denne underjordiske Jld har ødelagt en stor Strækning, og alene en vedholdende Regn vilde kunne standse den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-09-25
Fra Petersborg anmeldes, at da den kgl. danske Regjering har ladet en beqvem og sikker Havn, der kan rumme 100 Coffardiskibe, anlægge ved Frederikshavn i Jydland, har Hs. Maj. Keiseren, efterdi russiske Skibe ofte seile i disse Farvande, allernaadigst anordnet, at et russisk Viceconsulat skal oprettes i Frederikshavn, hvilket tillige skal indbefatte Districterne Hjørring og Læss.