JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Grev von Chatham er udnævnt til Øverstkommanderende for Tropperne af denne nye, store Expedition. Admiral Otway kommanderer Krigsfløden som afseile med Expeditionen, og Si Home Popham er Flaade=Captain.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Portsmouth den 26de Junii. Ved den nye store Expedition skal bruges 200 Linieskibe, 12 afseiler fra Spilhend med Tropperne, hvis Indskibning begynder i Morgen I Dag Morges heisede Admiral Ormaylsit Flag ombord paa Monarch paa 74 Kanoner. Han var Natten tilforn kommen tilbage fra London, hvorhen han var bleven kaldet ved en Telegrøn Depesche, for at modtage sine sidste Ordrer. Her skal indskibes 15 Regimenter, tilligemed 2 Compagnier Skarpskytter, 3 Compagnier Artillerie, og forskjellige Dragon=Eskadroner. Linieskibene tage hver 600 Mand ind. Aucherværende Krigskibe, store og smaae, ja endog Donnegal og Africaine, ere beordrede til denne Expedition. J Gaar var her en stor Matrospresning, og Transportskibene bleve betalte meget dyrt. Den anden Batallion af det 14de Regiment er 1100 Mand stærk afgaaet fra Buckingham til Portsmouth for at indskibes. Ogsaa Jrland, paa Jersey og Guernsen, blive Regimenter indskibede. Den Deel af Expeditionen, som afgaaer fra Duinerne skal især have Cavalleriet med sig, hvoraf man nævner den Jrlandske Dragon=Garde, der 12te lette Dragon=Regiment og the Blues. I Gaar modtog Grev Charam Besøg af mange Stabs=Officerer i sit Huus i Hillstreet. Hs. Herlighed gav sine Adjutanter Ordre, at de paa det første Vink skulde holde sig færdige til at giøre Tieneste udenlands.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Den 28de ankom det 23de og 35te Regiment til Portsmouth, for at indskibes. Henimod 20 Generaler ere ansatte ved den nye Expedition, nemlig Generalerne : Sir Eyre Coote, Sir John Craddock, Marquis Huntley, Sir John Hope, Markenzie, Fraser og Grosvenor ; Generalmajorerne : William Stewart, Charles Hope, Thomas Graham, Sir William Erskine og Dyst; Brigadegeneral Hevston og flere. General=Major Medd er General=Adjutant, og GeneralLieutenant Brownrig Generalqvarteermester. Cavalleriet bliver kommandert af Lord Rosslyn. Tropperne, som skulle formere: Divisioner, anslaaer man til 35000 Mand. Oberst Terrot kommandet et Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Officererne og Mandskabet paa den russiske Flaade bleve i Løverdags førte paa 38 Transportskibe til Portsmouth, for at bringes til Rusland; men den 25de kom Contraordre og de bleve igien bragte omborpaa deres Skibe, eftersom man nu havde Transportskibene nødig til Expeditionen. I Deal er i største Hast alle flade Baade satte i Stand, for at blive brugte ved den store Expedition.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Den 21de blev Parlamentet udsat til den 10de August. J Forveien oplæste Lordkangleren Hr. Majestæts Tale for begge Husene. J denne hedder det i Begyndelsen : Mylords og Herrer, Vi have erholdt Befaling fra Hs. Majestæt, at melde Dem, at det har været Hs. Majestæt behageligt, at han ved de offentlige Forretningers Tilstand sættes i Stand til at befrie Dem for den møisommelige Nærværelse i Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Hs. Majestæt tvivler ikke paa, at De jo, ved Deres Tilbagekomst til Deres Grevskaber, ville medtage det Sindelag saavel ved Lære som ved Exempel, at indskjærpe Hengivenhed til de indførte Love og den lykkelige Constitution, som det er Hs. Majestæts ivrigste Ønske, at vedligeholde, og hvorpaa dette Kongeriges Velfærd og Lykke beroer under Forsynets Styrelse. Herrer af Underhuset.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Hs. Majestæt haver befalet os, at takke Dem for den gavmilde Understøttelse, som De haver ydet til indeværende Aars Tieneste, og at tiltiendegive Dem den Tilfredshed, som Hs. Majestæt føier derved, at han haver været i Stand til at sørge for disse Tienester, uden nogen stor eller umiddelbar Tilvært i de Byrder, som ligge paa hans Folk. Jsær befaler Hs. Majestæt os, at erkiende Deres hurtige Opmærksomhed paa hans Ønsker, i Henseende til en forbedret Forsørgelse for den fattige Geistlighed; en Gienstand, som er Hs. Majestæt i høieste Grad Magtpaaliggende, og som fortiente Parlamentets gunstig Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Vore Blade indeholde følgende Efterretninger fra Sverrig Stockholm, den 10de Junii.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Ifølge en Beretning fra Generalmajor Dubeln, dateret Umen den 24de Maji, synes det som om Tilstanden i Westerbotten endnu er uforandret. Naar man imidlertid betragter Fiendens overlegne Magt, spaaer denne Rolighed os intet godt. Udentvivl venter han blot paa sin Skiergaardsflaades Ankomst for at understøtte sine Operationer fra Søesiden.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Stockholm, den 16de Junii. Det hedder, at det er bleven den forrige Konge tilladt at forlade Gripsholm og at begive sig til Den Wisergo paa Wiern=Søen, ikke langt fra Jønkiøbing. Han vil kunne opholde sig der uden Tvang og efter Krigens Ende overlades det til ham selv, i hvilken Deel af Europa han vil opstaae sin Boepæl. Man formoder, at hans Valg falder paa Engelland. Endnu ere Russerne ikke rykkede videre frem. En betydelig Stykke er afgaaet herfra for at imodsætte sig deres Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Ved et Brev, dateret Orlogsskibet Victory ved Carlskrona den 3die d. M., har den engelske Admiral underrettet Viceadmiral Puse, at uagter omstændighederne nøde ham til at trække de Kanonbaade bort som hidindtil vare stationerede ved Malmøe, saa haaber han dog, at de to Linieskibe der stedse krydse i disse Farvande ville være tilstrækkelige tilat beskytte de Handelskibe som seile til og fra Carlskrona. Admiralen cuføler den Forsikkring, at den svenske Handel vil finde samme Beskyttelse som den engelske, samt at to Linieskibe ere stationerede ved Helsingborg og et tredie ved Stevns for at betrygge den svenske Kyst.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Et Privatbrev fra Bombay, dareret October 1808, indeholdes Beklagelser over, at Krigen i Jndien mellem Compagniets Tropper, og Landsfyrsterne mueligt vil udbryde paa ny. Holkar og Sindig synes blot at vente paa Leilighed til igjen at plante Oprørsfanen, og deres Magt skal ikke være ubetydelig. En Division af Sir Edward Pallews Flaade er ankommen til Penang og havde taget sin Station, der, for at opsnappe en fiendtlig Eskadre, som man ventede i disse Vande.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Triest, den 17de Junii. Fiendtlige Streispartier have viist sig ved Fiume. Tropper ere allerede beordrede imod Dem. Det herværende Fort skal endnu stærkere befæstes.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Petersburg, den 23de Junii. Breve fra Archangel melde, at en engelsk Eskadre uventen har viist sig for Havnen Ekatarina og sammesteds bemægtiget sig endeel med Korn ladte Skibe, som for største Delen tilhørte Handelscompagniet paa det hvide Hav. Eskadren er seilet derfra til Kola. Efter de sidste Beretninger krydsede de 8 Seiler stærk ved Øen Kildunin.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Baron Taube er ankommen hertil fra Stockholm med Depescher, fra den svenske Regiering.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Bayonne, den 27de Junii. Endeel Statsfanger ere i Morges ankomne hertil fra St. Sebastian og blevne indsluttede i det herværend Kaskel. 154 ved St. Ander fangne Officierer ere i Gaar ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Det hedder, at den forrige Konge af Spanien vil om kort Tid tillige med sin Familie og Fredsfyrsten begive sig fra Marseille til Nius, for at blive sammesteds indtil Høsten.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
De engelske Krigskibe have for største Deelen bortfiernet sig fra de franske og italienske Kyster, hvorved Kysthandelen igien har faaer meget Liv.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Stockholm, den 27de Junii. General Stedingk skal om nogle Dage afreise til Abo.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Den Bothniske Havbugt bliver allerede beskyttet ved et betydelige Antal engelske Krigskibe. En Fregat ligger ved Dalarøe ved Udløbet af Mælar=Søen.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Warschau, den 29de Junii. J Fæstningen Sandomir, hvis Forstæder Østerrigerne bestormede, med overlegen Magt, og som overgav sig ved Capitulation den 18de havde man Mangel paa Krudt. General Sokolnick er udmarscheret med sin 4000 Mand stærke Garnison med Krigshonneur og sin hel Munition, og skal efter Conventionen trække sig tilbage over Pilica, hvor han allerede den 27de har forenet sig med General DombrowskyRusserne staae endnu rolig i deres Stilling. Østerrigerne undgaae at angribe dem eller at blive angrebne. Østerrigerne forstærke sig med Landeværnet i Mühren.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
München, den 29de Junii. Eftersikkre Beretninger fra Tyrol ere Jnsurgenterne meget opbragt te imod General Chasteller, han har bortsneget sig istedet for at forsvare Landets sydlige Deel.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Man paastaaer her, at den meget pludselig vil kunne blive Fred imellem Frankrig og Østerrig.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Ludvigsburg, den 30te Junii. Følgende er officiel Beretning om det i Mergenthem forefaldne. J Landsbyen Morgelsheim er udbrudt betydelige Uroligheder i Anledning af en Rekrut=Udskrivning, som blev foretaget af Major v. Hupeden af Garden. Nabostædernes Jndvaanere samlede sig, de Stormklokken gav Tegn, og droge imod Margolsheim. Major Hapeden, som med nogle Landdragoner søgte at bringe dem til Rolig hed, blev overfaldet af den rasende Pøbel, nedrevet af Hesten, og hans Sabel ham frataget, Dragonerne bleve afvæbnede, og disse Fangne, til hvilke man føiede Overamtmand Kuhn, bleve bragte under mange Forhaanelser til Staden Mergentheim, som ligger ; Miil derfra. Portene bleve tilsperrede, men ved Jndvaanernes Hielp, som toge Mængdens Partie, igien sprængte. Garnisoner blev afvæbnet, General Land=Commissair v. Mauchler arresteertilligemed alle de i Kgl. Tieneste staaende Personer, som ikke havde forstukket sig eller reddet sig ved Flugten. Oprørerne, som snart til Tilhængere, udbredte sig i Staden, og begik mange tøileløse Udsvævelser. En foregiven østerrigsk Deserteur stillede sig i Spidsen for dem; man bemægtigede sig alle offentlige Kasser, og overgave dem til den forhenværende tydske Ordens=Præsident, Commandeur Reutner v. Weil, som de overtalte til at paatage sig Regieringen igien. Det Kongl. Vaaben blev nedrevet og beskiæmmet, og det Keiserlige Østerrigske og Tydskmesterens opsatte under gientagne Udraad, leve Keiser, Franz og Erkehertug Johann. De forrige Embedsmænd bleve igien indsatte paa 2 nær; disse bragte igjen Rolighed tilveie. Den arresterede Land-Commissair v. Mancler blev tvungen af Oprørerne til at opsætte den Erklæring til Kongen, at hans arresterede Embedsmænds og Undersaatteres Liv beroede paa hans Eftergivenhed i at sætte Mengenthem igien i den samme Forfatning, som den havde været for Krigen. Major v. Hapeden blev afsendt dermed til Kongen. Saasnart Kongen havde erholdt Efterretning om disse Uroligheder, lod han General=Major, Brigadeer v. Scheeler, marschere fra Ludvigsburg imod Mergenthem med 4 Batailloner Infanterie, 2 Eskadroner af Garden til Hest og 4 Kanoner; Over=RegieringsPræsident v. Reischach fulgte efter som General-Commissair. Den 29de ankom de Kongl. Tropper for Mergentheim, efter at have fordrevet de bevæbnede Hobe, som gik dem i møde, og tilføiet dem store Tab. Det var forgiæves at opfordre Mergentheim til Rolighed og Overgivelse, Oprørerne skiøde endog paa Trompeterne og de afsendte Civilpersoner. Portene bleve sprængte, og efter en Fægtning i Sta Veder, hvor man fra Vinduerne forede paa det Kongl. Mülise, maatte Oprørerne vige for Overmagten ; de have tabt over 50 de, og have ligesaamange Saarede ; endnu flere bleve fangne, og valleriet opfanger og indbringer idelig hele Hobe. Til Oprører i Hovedpunet Margolshelm og omliggende Stæder er sendt Detahementer for at paagribe Stifterne af Oprøret og de Bønder, som dnu ere under Vaaben. J Morges er Stats og Kabinets Minii Grev v. Tande afreist til Mergentheim, for at anstille nærmere undersøgelser, og iagttage de nødvendige Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Hs. Majest. Kongen har forrige Nat faaet Jndberetning fra det Eiserl. franske Hovedqvarteer af 25de d. M. Paa denne Dag var Eget glædelige og gode Tidender indløbne til Hs. Majestæt den Fran I Keiser fra General Marments (Hertugen af Ragusas) Armee, forps. Dette Armee=Corps var blevet opholdt i sin Fremrykken fra Mybach derved, at General Gulay, Bannus af Croatien, var med endeel sammenskrabede Tropper trængt frem imod Gruz, havde stet nogle hundrede Mand Besætning ind i denne Stads Ciradel, og afbrændt alle Broerne over Drau, sandsynlig i den Hensigt at kast sig ind i Tyrol. Men Hertugen af Ragusa tilintetgjorde denne Plan ; han lod Broerne hurtig istandsætte, gik over Drau, afskaGeneral Gjulay aldeles fra Tyrol, trængte ham overalt tilbage, giskem mod Gräz, hvor han ventede at være den 25de d. M., og nødte Fienden hurtig at trække sig tilbage til Ungarn, for om mueligt at naae Donau.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Prag, den 30te Junii. Følgende Parolbefaling er udstedt fra den K. K. østerrigske Armee Da Bayrerne anlagde en stor Skandse paa Tabor=Øen lige over for Mauthausen, paa hvilken 400 Soldater maatte arbeide under fransk Officerers Bestyrelse, saa besluttede Oberst=Lieutenant Scheibler, som var sendt opad den venstre Donaubred med en Streifkommando, at forstyrre dette Arbeide, og lod i den Hensigt uformærkt føre en Kanon en Havn, hvorfra ikke alene Øen, men ogsaa den smalle Stie, som sætter den i Forbindelse med den hiinsidige Strandbred, kunde beskydes med Kartetsker. Oberst=Lieutenanten gik imidlertid til Seyereck, hvortil efter Forlydende skulle indtreffe et Detaschement Bayrer. Han traf det rigtig, angreb det strax, lod endeel springe over Klingens gjorde 1 Officeer og 12 Mand af Leiningens lette Kavallerie til Fanger, og drog sig tilbage til Manthausen, hvor imidlertid Skytset var ankommet og hemmelig opkjørt. Nogle og 20 Karteerskud rensede hel Øen og fældede over 50 bayerske Soldater. J Ems var der saa sto Allarm, at alle Baggevogne flygtede og søgte Sikkerhed paa Veien til Linz. Oberst=Lieutenant Scheibler gik tilbage med sit Skyts til Berg; Fienden vovede ikke længere at fortsætte sine Arbeider paa Fæstningens Forskandsning.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Leipzig, den 3die Julii. Den vestphalske Armee, som udgjør det 10de Corps af den franske er efter de seneste Efterretninger færdig at indrykke i Bøhmen, enten over Carlsbad eller igiennem Lousitz. Hertugen af Braunschwelg ha trukket sig tilbage til det Ergebirgiske. Man troer at en Misforstaaelse imellem ham og de østerrigske Generaler har bevæget ham til at adskille sig fra dem, og at agere paa egen Haand. Efter nogles Mening har han i Sinde at begive sig til Franken med de under hans Kommands staaende Tropper. I Nürnberg havde Østerrigerne forlangt 300,000 fl. i Contribution, men ladet sig nøie med 100,000 fl. Dreve fra Warschau melde, at Fyrsten af Poniatowsk den 24de f. M. er gaaet tilbage over Weichselen ved Pulavn. Den største Deel af Gallicien er besat af Russerne. Østerrigerne staae fra Rachow indtil Pilica-Floden, som forsvares af General Dombrovsky. Jmellem de stridende Hære ved Donaustrømmen var intet af Betydenheder forefaldet, indtil den 24de f. M. Erkehertug Johan og Palatinus af Ungern siges at have forenet deres Armeer, som tilsammen anslaaes til 55,000 Mand, og at rykke imod Presburg. Det skal være lykket dem at fornye Communicationen med denne Stads Besætning.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
General Giulay, hvis Corps bestaaer af 18000 Mand, deels Linie, deels Jnsurrectionstropper, er stødt til General Chasteler, hvis Armee omtrent udgiør 12,000 Mand. Efter Sigende have de deblokeret Gratz, og agte at tage en Stilling ved Sømmering.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Frankfurt, den 5te Julii. Jmellem de store Armeer ved Wiener intet forefaldet indtil den 30te Junii.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Kongen af Sachsen reiser den 3de tilbage herfra til sine Stater.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
General Am Ende har trukket sig tilbage med sit Armeecorps over Zwiskau for at forene sig med Divisionen i det Bayreuske.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Dresden, den 5te Julii. Efterat Hs. Majestæt Kongen af Westphalen havde i Forgaard holdt Mynstring, blev i Gaar Morges slaaet Generalmarsch, hvori paa alt Militair saavel Kavallerie som Jnfanterie rykkede ud til Egnen ved Freyburg og Chemnitz. Vor Stad er nu gandske uden Militair.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Hs. Majestæt forfølger Hertugen af Braunschweig=Ovls, som synes at ville angribe Westphalen paa den anden Side. Avantgarden under General d'Albignaes Kommando, hvormed Oberst Thielmann med den største Deel af de sachsiske Tropper har forenet sig, rykker frem mod Bøhmen over Peterswalde. Biere ikke gandske uden Frygt for vor Stads Sikkerhed. Østerrigerne staae endnu ved Gieshabel, 3 Mile herfra.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Breslau, den 6te Julii. J Følge de sidste Efterretninger fra Donau, var endnu intet Afgiøtende forefaldet sammesteds. De Franske havde den 26de Junii begyndt at bombardere Presburg. Følgende Dag laae allerede 40 Huse i Aske. Bombardementet er bleven foranlediget derved, at Østerricerne ikke har villet lade de Franske blive i rolig Besiddelse af de ligeoverfor Staden liggende Donau-Øer. Erkehertug Johann trak sig igientilegge til Comm. - Fra Galleten høre vi, at efterat Polatterne endnu mere havde trukket sig tilbage, have Østerrigerne igjen befat Lemberg. - Russerne skulle i den af dem besatte Deel af Gallicier, igien provisorisk have indsat de østerrigske Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Ritzebsittel, den 8de Julii. I Gaar Eftermiddags lagde 10 engelske Krigskibe sig til Ankers 1/2 Miil fra Curhaven. Alt kom i Bevægelse. Kort efter bleve virkelig 500 Mand engelske Tropper satte i Land ved Døse 1/2 Miil herfra De faa Franske som fandtes her i Egnen, have trukket sig til Stade, J Morges Kl. 5 kom de Engelske hertil og besatte det her opkastede Batterie. De fleste af deres Officerer ere her ; den største Deel af Tropperne er derimod forblevet i Curhaven. Flere Tropper ventes, endskiøndt der hedder, at Hovedlandgangen er skeet ved Bremeriche ved Veserstrømmens Udløe.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Hamburg, den 11te Julii. De ved Curhaven den 7de d. M. landede Engellændere vare ikke over 350 Mand stærk. J Ritzebattel have de bortført og indskibet Kanonerne og sprængt Batterierne i Luften. De have derpaa for største Delen igien indskibet sig og vende blot nu og da tilbage til Landet i smaa Afdelinger. Deres Skibes Antal ved Mundingen af Elben har forøget sig til 18. Alle disse Skibe synes at have Tropper ombord. Manhar hidtil endnu ikke hørt noget til, at fiendtlige Skibe have viist sig ved Weseren.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Indenlandske Efterretninger. Corsøer, den 12te Julii. Flaaden, som laae under Halskov, lettede i Morges, men maatte snart antre igien midt i Beltet, da Vind aa Strøm var imod. 28 danske Kanonbaade vare forsamlede i Nat ved Halskov; de 3 fiendtlige Kanonbaade og nogle Barkasser nærmede sig, og under Hurraraab affvrede nogle Skud; men flygtede, saasnart vore gjorde Mine til at forfølge. Den hele Røefletille fulgte bag efter den fiendtlige Flaade, og gik til Agersøe, da denne ankrede. Kl. 6 i Aften lettede Flaaden igien, og gik Beltet ud Syd paa Paa samme Tid i Aften, som Flaaden Nord fra passerede Beltet, ankom Sydfra en Flaade paa omtrent 100 Seilere, hvoriblandt saavidt der kan sees ere 2de Rangskibe og nogle Bringer. Nøiagtig kan man ciobservere det i Aften, da Flaaden er ankret under Fyen.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Corsøer, den 13de Julii. Flaaden, som i Aftes ankom Sydfra, er uden Tvivl Svensk, deels at dømme af Skibenes Bygning, og deels fordi endeel fører svensk Flag. Den har lagt sig imellem Langeland og Omøe, formodentlig af Frygt for Kanonbaadene. Den bortseilede Flaade har efterladt den nogle Rangskibe, hvoraf et fører Contreadmirals Flag.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Viborg, den 10 Julii. Den 30te Junii havde man næsten over hele Jylland et stærk Tordenveir med Regn og nogle Steder med Hagel J Holstebro slog Lynet ned i Hattemager Thomas Gundersens Huus, hvor ingen Folk var hiemme, knækkede Skorsteenshammeren, og forud igiennem en Vinduesrude uden at tænde. Et andet Sted i Byen, sved Lynet Mosset paa et Straatag ; men tændte ikke ; muligt fordi Regnen fulgte strax paa, Hagelen knækkede hist og her Ruder i Byen. Jkke saameget har denne som den paafølgende Regn den 3die og 5te Julii, over heele Provindsen oplivet Landmandens Haab om en god Høst.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Kiøbenhavn, den 14de Julii. Den 3die Junii sidstleden blev Universitetets Rectorat omskiftet, da den aftrædende Rector magnisicus, Hr. Professor og Dr. Theologi P. C. Müller, holdt en latinsk Tale i Regentskirken, som handlede om, hvorledes Videnskabernes Dyrkelse virker Held i Livet.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Ved Talens Slutning bleve de for indsendte Afhandlinger over de i forrige Aar fremsatte Priisopgaver vundne Præmier, uddeelte til de tilstædeværende Forfattere, nemlig : for den theologiske til C. C. Brygman, for den medicinske til C. C. Schiellerup, for de tvende historiske til J. L. Rasmussen og F. Rosen, begge Medlemmer af det pædagogiske Semmarium; for den philologiske til H.J. Schewing, og for den æstbetiske til P. S. Fibiger, begge ligeledes Medlemmer af det benævnte Seminarium. Efter den fuldendte Uddeeling overleveredes Rectoratet tilligemed det dertil hørende, til den nuværende Rector magnisicus Hr. Dr. og Professor juris F. Th. Hurtigkarl. Det af Prof. Thorlacius forfattede latinske Program, handlede om Aristogiton, en Taler fra Demosthenes Tid det undersøger: 1) Kilderne til hans Historie, 2, hans Levnet, 3) hans Characteer, og 4) hans Talekonster og Talers Beskaffenhed. For at sikkre de Norden og Femmern afgaaende Skibe, fra at tages af fiendtlige Krydsere, er det bleven foranstaltet, at der opreises paa den sydvestlige og nordvestlige Deel af Øen, nemlig ved Flagge og Vester Marchelsdorff Signalslag; hvilke naar de ophidses, tilkiendegive, at ingen fiendtlige Krydseere ere i Nærheden.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Følgende milde Gaver ere end videre indkomne hos Præsten Hr. Bruun til de Brandlidte i Hollænderbyen.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Af en Velgiørerinde, indsamlet og tilstillet 2100 Rd. Deraf fra S. 30 Rd., B. 5 Rd., K....H. 20 Rd., C. L. 30 Rd., N. W. 40, Rd., R. K. 10 Rd., M. 5 Rd., L. 20. Rd., J . . 50 Rd. N. C. Sally i Taarnye . . 200 Rd. Min Ven W. . . . 10 Rd. Præsten Bruun . . 25 Rd. Taarnbye Beboere 99 Rd. Møller Asmus Greel i Maglebyelille Som tillagt de Nr. 37, 38, 39, 41, 49. 374 Rd. 50, 53 og 71 af Statstidenden anmeldte goddædige Bidrag 11208 Rd. 4 Mk. 11. Ugien. 11582 Rd.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Under 5te Julii er udkommet en Placat, hvorved Straf for Udførsel af de ædle Metaller samt Skillemønt bestemmes.
Berlingske Tidende, 1809-07-14
Den 11te Junii blev ved 3die Auction solat Gaarden Nr. 302 i Adelgaden for 20250 Rdlr. til Muurmester J. M. Brandt. Den 14de f. M. blev ligeledes ved 5te Auction solgt Huset No. 468 i Rigensgade for 3200 Rdlr. til Enken Mad. Christiane Jensen. Samme Dag blev ved 5te Auction solgt Huset No. 468 i Rigensgade for 4150 Rdlr. til Mad. C. Jønsen.