JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-05-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Cand. Theol. C. C. Broager confirm. til Sognep. for Reerslev og Vindinge Menigheder i Sjælland; Kapellan pro Persona for Serslev Menighed i Fyen, B. Sidenius, ligeledes til Sognep. for bemældte Serslev Menighed; hidtil værende Sognep. for Kjættrup og Gjottrup Menigheder i Aalborg, St., C. Marcher, allernaadigst entlediget fra sit Embed med Pension; Sognep. for Ansager Menighed i Ribe St. G. A. Fabricius, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entl. fra sit Embed. Examinatus Jur. P. Kastrur, af Nyekjøbing paa Falster, meddeelt Bevilling som Prokurator for alle Over- og Underretter i Lolland og Falster; Examinatus Juris M. Rod, af Hjørring Amt, ligeledes som Prokurator paa Prøve for alle Over= og Underretter, i Aalborg og Viborg Stifter; Amtmanden over Bornholm, J. Mandix, udn. til Committeret i det kongelige Rentekammer; Professor Juris extraordinarius F. T. Hurtigkarl til Professor Juris ordinarius og Assessor, samt Referendarins Consistorii ved Kiøbenhavns Universitet.
Viborger Samler, 1804-05-14
Under det tydske Cancellie: Raadmand i Tønningen, F. Wolfhagen, i Naade entlediget fra sit Embed. Under Renterammeret: Pr. Lieut. ved Husar Reg. C. C. F. Baron af Løvenskjold, udn. til Jagt- og Forstjunker; Schichtmesteren ved Kongsberg Sølvværks 1ste Revier, P. B. Voss, udn. til at være tillige, indtil videre, Forstskriver samt Berg og Forstadvocat ved Sølvværket.
Viborger Samler, 1804-05-14
Døde. Kbhn.: Jomfrue Petronelle Schemerius, 76 A. Bødkersvend Morten Olsen Høg, 78 A. Hattemagermester Johan Christian Schultz, 66 A. Mad. An Sophie Severin, fød Temstrup, 65 A. Raadmand Aage Kaasbøll, 80 A. Aalborg: Kompagnifeldskiær Carl Christopher Gimpel, 17 A. 6 Maaneder. Tøndern, Major Nicolaus Christoph. Frid. v. Harbou af Slesvigsk Jnfanterieregiment, 49 A. Rendsborg; Oberst Henr. Georg von Saldern, 63 Aar.
Viborger Samler, 1804-05-14
Copulerede. Viborg: Ungkarl Peder Erichsen Løvel, og Pigen Ana Cathrine Andersdatter.
Viborger Samler, 1804-05-14
Bekiendtgiørelser. Hovedgaarden Jerstrup med underliggende Bøndergods og Kirker i Fyen, Odense Amt, Skam Herred, 1 Miil fra Bogense, bliver formedelst Eierens Død, ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden Løverdagen den 2den Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, opraabt først separat, og siden samlet, og til den Høistbydende bortsolgt, hvis antagelig Bud skeer. Gaarden staaer for Hovedgaardstaxt Ager og Eng, 45 Td. 1 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 4 Skiepper. Har et Areal af henimod 600 Tønderland, geometrisk Maal, gode Jorder og Enge, anseelig Eege og Gierdsel Skov, samt betydelig Tørveskiær. Udsæden er efter 4 Aars Hvile 60 Td. Rug i Brak, derefter 60 Tdr. Byg og 70 Tdr. Havre. Ved Gaarden fores og græsses, foruden endeel Bester og Faar, 120 Stykker Køer og 30 a 40 stykker Ungevæg og Tyre. Af Høe avles imellem 4 a 500 Læs foruden Kløver. Melby, Grindeløse, Klinte og Eilbye Kirker, med jus patronatus et vocandi, hvis Korn- og Qvægtiender, oppebæres til Jerstrup, har Tiendeydende Hartkorn 756 Tønder. Bøndergodset staaer for Hartkorn, Ager og Eng 220 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. er beliggende i Nærheden af Hovedgaarden, og alt udskiftet, samt endeel af Gaarde og Huuse udflyttede. Hoveriet er tilstrækkelig til Gaardens Drift; desuden haves endeel Ægter af Godsets frie Bouder, samt Ugedage af Huusmændene. Jordebogs Jndtægterne beløber sig, imellem 5 a 600 Rdlr. Hovedgaardens Bygninger ere gode, og tildeels nye. Kirkerne vel vedligeholdte, ligesom og Bøndergodsets Bygninger i god Stand, og assurerede i Brandkassen. Conditionerne hvorefter Auctionen skeer, ere tilligemed Jordebogen fra førstkommende Maj Maaneds Begyndelse, at erholde til Eftersyn hos følgende: Hr. Skovrider Krampe paa Dempegaard ved Hirschholm, i Kiøbenhavn hos Hr. Faaborg boende i Aabenraae No. 263, hos Forpagter Friis paa Tybierregaard pr. Ringsted, hos Hr. Svart mann i Veile, hos Justitsraad Knutzen og Prokurator Friis i Odense, hos Hr. Hviid paa Brinkenslyst, og paa Jerstrup, hvor Forvalteren tillige foreviser Eiendommene. Lunde Scham= og Schoubye=Herreders Contoir den 11te Marts 180. M. Knutzen.
Viborger Samler, 1804-05-14
P. M. Det bekiendtgiøres herved: at Mandagen den 28de Maj førstkommende Kl. 10 bliver den til Stifts Provstiet i Viborg henlagte Bondegaard i Resen Sogn og Bye, Schodborg Herred, Riber Stift, som nu beboes af Fæsteren Christen Jensen Traberg, i bemelte Bye og i hans Boelig stillet til offentlig Auction paa de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. Gaardens Hartkorn er vel kun 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., men dens Apeal efter geometrisk Maal, 106 1/2 Tde. bonificeret Land og lidet derover. Eiendommenes fortrinlige Værd er i Egnen bekiendt; men det høieste Bud maae indstilles til kongl. allernaadigst Approbation. Viborg den 19de April 1804. Astrup. At Pakkeposten, som ellers i Almindelighed ikke gaaer over Viborg, skal formedelst Viborg Omslags Termin i tvende Postdage efter hinanden, nemlig den 9de og 16de Juni afgaae fra Kiøbenhavn over Viborg, og at bemeldte Post ligeledes skal afgaae fra Aalborg over Viborg den 12te og 19de Juni om Aftenen, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort.
Viborger Samler, 1804-05-14
General Postamtet, den 28de April 1804. Auction foretages Mandagen den 28de Maj førstk. over afg. Kiøbmand Knud Brønses Gaard, Markjorder og Kiøbmandsvahre i Holstebro, Kl. 10 Form. og følgende Dage i Stervboestædet. Auctionen begynder med Salget af endeel grove Kjøbmandsvahre og ender med Gaardens og Markjordenes Salg, med mindre virkelige Liebhavere til Gaard og Markjorder forinden skulle forlange dem solgte under Vahre=Auctionen, der og kan skee. En Stue paa fire Fag med Sovekammer, og 2 mindre paa tre Fag, alle til Gaden, samt nogle mindre Værelser, og Staldrum til Heste, tilligemed Spiisning for 1 Rdlr. pro Persona, er næste Snapsting at faae hos Mad. Rüdiger. Lægderuller, samt Af og Tilgangslister ved Sessionen, med Titelblade, faaes paa Bogtrykkeriet i Viborg, Bogen for 32 s.
Viborger Samler, 1804-05-14
Hvor gode Thyboe Oste er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1804-05-17
No. 40. =
Viborger Samler, 1804-05-17
London den 2den Maj. Mr. Addington har beregnet dette Aars Udgivter til 40 Mill. 995 Pd. St. Foruden de sædvanlige Jndkomster, ville hertil fattes 14 1/2 Mill. Mangelen ville han erstatte ved forhøjet Skat paa Viine, og 12 1/2 Procent forhøiede Toldafgivter. Renterne af disse nye laante 14 1/2 Mill. skal pines ud af Stempletpapiirs Forhøielse (Saaledes vide dog de engelske Ministre altid snildeligen at snoe sig ud af Manglerne og læsse nye Skatter, paa Nationen.) Alt blev antaget.
Viborger Samler, 1804-05-17
J Overhuset forlangte Marquis Stafford Ordet for at tale om Forsvarsvæsenet; men Statssekretær Hawkesbury bad ham at opsætte det i nogle Dage. Grunden til denne Begiering, er deelikat - sagde han - jeg kan derfor ej udvikle den; men jeg giver mit Ære ord for, at Aarsagen, om den var bekiendt, ville være Deres Herlighed angenem." Grev Carlisle yttrede reent ud den Mening, at denne Opsættelses Grund kunde ej være anden, end at Ministrene ville nedlægge deres Post. Det blev opset til den 4de Maj. I Underhuset gjorde Minister Addington samme Erklæring. At Grev Carlisles og Publikums forhen yttrede Meninger, have noget mere for sig end Rygte, troer man nu saameget meere, som Ministerial bladene af 2den Maj begynde at slaae paa samme Strenge, og sige at der snart vil dannes et nyt Ministerium hvis Formand rimelig vil blive Hr. Pitt. De øvrige Ministre nævnes ikke. Grev Chatham, Pitts Broder, var i forrige Uge hos Kongen til en lang Conferents. De 2 Partiers, Pitts, Fores og Grenvilles Forening skal have bevirket denne Ministeromvæltning, ligesom man og paastaaer, at Prindsen af Wallis har erklæret at han ville læggesin ganske Vægt paa Oppositionens Side, saa man nu hver Postdag kan vente den Tidende, at Mr. Addington og Kolleger faae Afskeed.
Viborger Samler, 1804-05-17
Blandede Efterretninger. Justitsministeren har overleveret Bonaparte et nyt Oplag af Lovbogen for Borgerne.
Viborger Samler, 1804-05-17
Krigsminister Berthier har været i Viiessingen og Utrecht for at mynstre Tropper og Flotillen.
Viborger Samler, 1804-05-17
Fra Cap meldes: at der fra Jsle de France ere udskibede franske Tropper mod Ceylon; man ventede og til Cap franske Tropper derfra.
Viborger Samler, 1804-05-17
Nu ere Jnsurgentcheferne Willi og Schnevel henrettede med Øxe og Haberlin skudt. Skomageren ville ingen Præst have før i de sidste Øjeblikke; men var meget koldblodig under hele Sagen. Henhard og Grob ere Fanger paa Livstid. Bern, Waadtland og Argau dele nu 64 Kanoner.
Viborger Samler, 1804-05-17
I Hannover regner man, at der paa Fortet Georg, og Hammelns Fæstning har været 400 Metalkanoner, der paa 12 Stykker nær ere bortførte af de Franske. Nogle Jernkanoner ere og blevne der. Man fandt der foruden 50 Metalkanoner og 12 store saakaldede Apostle, som i 7 Aars Krigen vare tagne fra Franskm. J Wien har man i 3 Maaneder skaffet 9455 fattige Personer Arbejde.
Viborger Samler, 1804-05-17
Den tydske Keiser vil reise til Ungarn. Man forsikrer Østerrig vil være og blive neutral og at de store Kanontransporter til Tyrol og Overøsterrig kun skeer for at erstatte hvad de Franske toge der 1800. Armeen faaer og nye og lette Geværer.
Viborger Samler, 1804-05-17
Sverigs og Ruslands Hoffer have anlagt Sorg for Hertugen af Enghien.
Viborger Samler, 1804-05-17
Man siger at 13 engelske Linieskibe og Fregatter have gjort Landgang i Ægypten og taget Fortet og Staden, Alexandrien.
Viborger Samler, 1804-05-17
1 fransk Korvet, 4 Skonerter og 3 Kapere ere tagne i Vestindien af engelske Skibe. Engl. tilstaae selv. at de Franske med stor Tapperhed, have jaget dem fra Curacao og tillige: at der under Portugal druknede 500 Søemænd af Vestindiefarerne der strandede.
Viborger Samler, 1804-05-17
Den franske Oberst Bossard i Hannover, er flygtet af Fængslet.
Viborger Samler, 1804-05-17
De engelske Vahre ere arresterede i Meppen af de Franske. En preussisk Officeer, der officiel spurgte den franske Kommandant, om de vare forbudne at passere? fik det Svar: at han ikke maatte erklære sig herover. Toulønnerslaaden skal krydse ved de hieriske Øer, 9 Linieskibe stærk.
Viborger Samler, 1804-05-17
Hamborg Penge-Cours den 8de Mai 1804. Schl. Holst. Spec. 1 1/2 Procent bedre end Banco. Danske Speciessedler 27 1/2 Proc. slettend Spec. Banco. Khns Bankosedler 44 1/4 Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler i Schl. Holst Cour. 86 1/3 Rd. 1 Rd. dito . . i dito 41 1/2 Lsk.
Viborger Samler, 1804-05-17
Kiøbenhavns Penge-Cours den 11de Maj. Danske Bankosedler 44 1/2 Procent slett., end Species. 80 Rdl. Species, dansk Courant Rdl. 115 Rdl. 77 Skl. 1 Rdl. dito . . i ditto 1 Rdl. 43 Skl. Diskonto 5 Procent.
Viborger Samler, 1804-05-17
Jndenlandske Efterretninger. Fra Nordlandene er indløben den glædelige Efterretning, at man i Aar har fisket saadan Mængde Torsk, saa man ved Paasketider ej ville fiske meere, da man havde alle Tørrestæder fulde og havde forsynet 100 Skide fra Bergen. Man gav 120 Torsk for en tom Egetønde; der var og stor Lever i dem i Aar, som da Trannen udenlands er dyr, er desto fordeelagtigere. H. K. H. Kronprindsen med Gemalinde og Prindsesse Datter reise fra Kiøbenhavn den 19de Maj og ville den 21de være i Gravensteen. Siden hedder det Reisen fra Slesvig gaaer over Fladstrand til Norge.
Viborger Samler, 1804-05-17
Skibet Dannebrog, Capt. Holm, og Grev Bernstorph., Capt. Steege, ere komne fra Ostinden til Kbhn.; ligesaa 2 Vestindiefarere og 4 engelske Skibe med Steenkul. Capt. Ogelvie er udgaaet til Ostindien.
Viborger Samler, 1804-05-17
Døde. Kbhn. Etatsraad og Assessor i Høisteret, Ole Redsted, 61 Aar. Doctor Theolegia og Sognepræst til Ballerup og Maaløe Menigheder, Rasmus Fleischer, 60 A. Mad Ane Katarina Hansen, fød Klocher, 32 A. Helsingøer, Frue Charlotte Amalia Peterssen, fød van Deurs, 67 A. Friderichstad: Borgemester Byefoged og Byeskriver Peter Garde. Ferslev, Provst i Horns Herred og Sognepræst til Ferslev og Vellerup Menighed i Siælland, Axel Rødberg, 81 A. Humle Degneboelig paa Langeland, Mad. Chalarina Magdalene Læssøe, fød Køhler, 57 A. Viborg; Bager Bøje Foghs Søn, Niels Peter, 1 Aar.
Viborger Samler, 1804-05-17
Bekiendtgiørelser. Auction. Mandagen den 11te Juni næstkommende eller en af de strax paafølgende Dage, bliver paa Vester Thaarup Forstrand i Vester Hanherred i nørre Jylland, ved Auction bortsolgt, den der indstrandede Ladning, bestaaende af: 60 Stykker svære Rigaiske Mastetræer, circa 800 Stykker Fyhrplanker af 8 a 20 allens Længde og 2 a 4 Tommers Tykkelse, circa 300 Stykker smaae Sparrer, og Baadsmaster, alt paa de Conditioner, der paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort, og kunde Liebhaberne i Forvejen hos H. C. Knakkergaard i Thisted erholde de Oplysninger, der maatte være dem nødvendige.
Viborger Samler, 1804-05-17
Onsdagen den 23de Mai førstkommende Kl. 9 Formiddag og følgende Dage, bliver efter afgl. Borger og Kirkeværger Søren Thorup her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt en heel Deel Jsboe, bestaaende af Kobber, Thin, Messing, Jern og Trætti, 2 Kakkelovne et Skatol med Skab, Borde, Stole, Speile, et 8tedags Stueuhr, Sengesteder, en stor Deel Sengeklæder og Linnet, en Koe m.v. som her for Vidtløftigheds Skyld forbiegaaes. Samme Dag bliver holdet Auction over Stervboegaarden 1ste Gang inden Meublerne bortsælges, 2den Gang den 26de Mai, naar disse ere bortsolgte, og 3die og sidste Gang den 30te Mai næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 9, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tiid og Sted sig at indfinde. Til fornøden Underretning for dem som maatte have noget med mig at afhandle, maae jeg tilkiendegive; at min Boepæl nu er i Viborg. Ernst Wesenberg, Landinspecteur.
Viborger Samler, 1804-05-17
Formedelst Forandring af Boepæl, ønsker jeg underhaanhaanden at sælge eller bortleie min i St. Mathisgade beliggende Gaard med Hauge, man henvender sig derom til Hr. N. A. Buchvaldt her i Byen, der foreviser og bortsælger samme paa mine Vegne. De 2/3 af Kiøbesummen kand blive staaende i 3 Aar. Viborg den 15de Mai 1804. A. Sundstrup.
Viborger Samler, 1804-05-17
Da Fousingøe Hovedgaards=Mark, Hesselberg kaldet, nu er bortleiet til Agerdyrkning med Sædsbrug, saa tillades ingen derover at kiøre, ride eller gaae, fra eller til Fousingøe Mølle, men maae henholde dem til den tætforriegaaende almindelige Landevei fra Randers til Viborg. Hvilket til Efterretning for vedkommende i Viborg Samler 3de Gange anmeldes af Tryde. Fousingøe den 13de Mai 1804.
Viborger Samler, 1804-05-17
Aulsgaarden Øster Keilstrup i Aarhuus Amt, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, naar Libhabere dertil med første melder sig. Den staaer for Hartk. Agger og Eng 4 Td. 2 Skp. og Skovskyld 3 Skp. 3 Fd. 1 Alb., og har Borgegaards og 3 Ladegaards Huuse, assureret i BrandCassen for 1800 Rdlr. samt Springvand paa 2de Stæder, i Gaarden, og meget Fiskevand, tilligemed 2de Hauger, og en Mark af Størrelse 660 Td. 7 Skp. Land a 140000 Al., hvori er meere end fornøden godt Skotør jord og Engjord hvorpaa 50 Læs Høe og derover aarlig aules. Ved Gaarden foeres aarlig 34 a 40 Fæhøveder, og 70 Faar foruden Heste, men en halv Gang meere kan godt græsses, og den aarlige Udsæd i de sidste Aaringer til samme har været Rug 22 a 26 Tdr., Byg 6 Tdr. Boghvede 8 Tdr. og Haure over 40 Tdr., hvilken Sæd kan meere end dobbelt udvides, viist med stor Fordeel, da over den halve Deel af Agerjorderne, som i fordum Tiid har været brugt og er godt Korn Jord, hviler. Eiendommene ere ellers udsatte 19 Parceller, skulle nogen attraae enkelte Deele deraf, kan dette skee, omendskiønt det ønskedes helst, at sælges under et, af Eieren paa Gaarden pr. Aarhuus. H. C. Møller.
Viborger Samler, 1804-05-17
Forligelses-Commissair. Onsdagen den 23de Mai førstk., lader Læseselskabet i Viborg, paa Skolegaarden, om Eftermiddagen Kl. 3 bortsælge endeel Bøger og Maanedsskrivter, som herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgiøres. A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-05-21
London den 4de og 8de Maj. Der er nu sammenrørt og lavet saameget sammen af det ny Ministerium og Rygtet har kommet saaman. lige Kryderier paa denne Masse, at man troer at vide hvad Species Ministeriummet skal bestaae af. Hr. Pitt er den som staaer forrest og har vel og havt megen Deel i Delenes Sammensætning; han har i det mindste den 7de Maj havt den første lange Audients hos Kongen, der varede i 3 Timer. J den fremlagde han Forslaget til et nyt Ministerium det Kongen meget nøje giennemgik og blant andet spurgte Pitt "Med hvilken Rimelighed kand De foreslaae mig at bringe For i Ministeriet, da de engang raadede mig at udslette hans Navn af Geheimeraads-Listen?" Man siger og bestemt at Kongen har afsondret ham fra Jngredientser, ne til det ny Ministerium. Mange Meninger ere vel med For; men andre paastaae - med hvad Grunder ikke saa got at sige - at han ikke kan beklage sk. over at vorde tilsidesat, fordi Pitt ei har forbundet sig med ham; men kun nu og da været af Mening med ham. Men da Hr. Pitt bragte ham i Forslag, er det dog mere end tilfældig Menings Overeenstemmelse, og Grunden hvorfor han ikke bliver det, den fredelskende Deel af Nationen ønske ham at vorde, er og bliver da begravet i Kabinettets tause Skuffe. Følgen af denne Pitts Audients var, at Marquis Stafford i mange Lorders Overværelse erklærede Statssekretæren i Overhuset, at han ikke længere end til den 11te ville opsætte Motionen om Militæren, og i Underhuset erklærede Hr. Rose at Hs. Majestæt havde befalet et Medlem af Underhuset, at forelægge ham en Plan til et nyt Ministeriums Dannelse.
Viborger Samler, 1804-05-21
Man mener ikke at Grenville Spencer Smith og Vind ham ligesaalidet som For komme i det ny Ministerium; men man troer Lord Melville (Dundas) og Lord Hawkesbury faae Plads der. Pitt skal vorde første Lord og Skatkammer Cantsler. Man paastaaer Mr. Addington har ikke været hos Kongen siden den 1ste Maj. Kongen spadserer hver Morgen i Slotshaven og taler derpaa med Storkantsleren.
Viborger Samler, 1804-05-21
Man har paa Børsen havt det, vist nok ugrundede, Rygte, at en Flaade paa 200 Seil er løben ud fra Boulogne og seet fra Dovers Strandbred.
Viborger Samler, 1804-05-21
Begge Parlamenterne have aflagt Gouvernør Wellesley deres Tak, fordi han saasnart og lykkelig har endt Maratkrigen.
Viborger Samler, 1804-05-21
Man har fra Lissabon den uheldige Tidende, at Munitionsskibet Hindostan paa 54 Kanoner, er paa Veien til Gibraltar kommet i Brand. Mandskabets Skiebne vides ikke.
Viborger Samler, 1804-05-21
Et Linieskib skal med det første fra Portsmouth konvoiere 14 Ostindiefarere. En stor Deel Gentlemænd, Embedsmænd og Kadetter gaae med for at giøre deres Lykke i Jndien. Der er endnu en Guldgrube for engelske Kiøbmænd og Militære. General Lakes Andeel af Byttet i sidste Maratkrig skal beløbe sig til 36000 Guineer i puur Guld. J Mysore er og til Compagniets Fordeel opdaget en riig Guldmine.
Viborger Samler, 1804-05-21
Paa et af vore Skibe for Brest er opdaget et diævelsk Oprør der havde til Hensigt at myrde alle Skibets Officerer. Ophavsmændene ere bragte til Portsmouth. Fra Nordamerika skrives "Dessalines skrev den 14. Januar til Congressen saaledes Frihed eller Død, Regieringen paa Hayti. J Haytis første Frihedsaar a. han tilbød deri at betale 20 Dollarer i Fragt for hver til de forenede Stater flygtet og dertil atter overbragt Neger, 2 Kiøbmænd fra Jamaica, der ville slutte en Handelstraktat med ham svarede han vel høflig; men undslog sig for Traktaten. Mens de vare der kom der 3 Bud for at invitere ham til den katolske Messe; men han lod sige han kom ikke og tilstod Kiøbmændene: at han yndte bedre den protestantiske Religion.
Viborger Samler, 1804-05-21
Pichegrus hele Brevvexling skal han have ladet blive i England.
Viborger Samler, 1804-05-21
Paris den 4de og 7de Maj. Den Kommission Tribunatet udnævnte for at undersøge Forslaget om Bonapartes Keiserværdighed, blev færdig i 3 Dage, og Jard=Panvilliers holdt som dens Ordfører en Tale til Fordeel for dette Ønske erklærende Tribunatet har seet, at i den Tidspunkt af Revolutionen, hvor Nationalvillien kunne yttre sig med den største Frihed, var det almeene Ønske: at een og det arvelig maatte regiere Frankrig. Bourbonnernes Familie gjorde, ved dens Opførsel, den arvelige Regiering forhadt og nødte Nationen til at søge sin Lykke i en demokratisk Regiering - Frankrig prøvede den under adskillige Former og høstede blot Anorkiets Elendighed. Staten var i største Fare da Bonaparte, som hiemsendt af Skjebnen, reddede det, ved hans Eneregiering tilbagevandt det indvortes Ro og udvortes Agt og Berømmelse. Det bourbonske Huus har indgaaet Forbindelse med vor arrigste Fiendes Ministerium; Frankrig forudseer at den er i Fare, om han falder - hans Konsulat paa Livstid og Ret til at bestemme sin Eftermand er ikke tilstrækkelig til at afværge ind og udvor res Opspind mod Statssikkerheden - Man tager efter de gamle og nye Staters Mønstre og efter Folkets 1789 yttrede Ønske atter det Ønske fat, at regieres af een Familie, man har for seet, at et Land valgte den Familie til sine Regentere, der reddede det i Nøden, Frankrig vil under dette Enevælde beholde de ved Revolutionen tilsigtede Fordele; Bonaparte vil hævde dem ligesaavist, som Kongemagten søgte at tilintetgiøre dem. Til Titel for Bonaparte som Enehersker er ingen mere passende, end den af Keiser m.v. Forslaget antages altsaa og i de Indretninger som den arvelige Magt udfordrer, maae de fastsatte Autoriteter holde over Lighed, Frihed og Folkets Jntegritet (?) Carnot underskrev ikke denne Beslutning; men blant de underskrivende 49 Tribuner lagde man Mærke til, at Joseph Moreau var een. 6 Deputerede Tribuner, overbragte Beslutningen til Senatet. Senatets Vicepræsident takkede Tribunerne for deres med Euthuusiasmeyttrede Ønske og forsikrede dem, at det var ganske overeenstemmende med Senatets Mening, der siden den 27de Marts hemmelig havde henvendt sin Opmærksomhed paa denne Sag, derpaa undersøgt den offentlige Mening derom og efterat dette var skeet, derom underrettet Bonaparte og forestillet ham Nødvendigheden af ganske at opofre sig for Frankrigs Vel, da han ene kunde fængsle Tiden, byde over Tildragelser, tæmme Sammensoerne, afvæbne Ærgierrige og berolige hele Frankrig. Bonaparte svarede paa dette Senatets Forslag den 25de April, og udbad sig Senatets nærmere Tanker desangaaende, da han erklærede, at Frankrig havde omgivet ham med saamegen Ære som det kunde, og at, efter hans Ønske intet manglede ham for at opfylde sin Pligt efter Ønske, uden det, at kunne sikre Børnene, det Gode han havde skaffet Fædrene, og som blant andet havde kostet en Million tapre Krigere Livet. Senatet besvarede dette den 4de Maj og erklærede tydeligere sit Ønske om, at udnævne ham og Familie til at beklæde Keiserværdighed m.m.
Viborger Samler, 1804-05-21
Blandede Efteretninger. Fra Holland skrives den 8de Maj. Man har nylig seet paa den franske Ambassadørs Komoedie=Loge, at derpaa er anbragt en ny keiserlig Ørn. Man nener at Paven vil krone Bonaparte enten i Lyon eller Aachen. (Hs. Hellighed skylder Bonaparte det, som den, der satte ham Pavekronen paa) og, at den italienske Republik vil kalde ham Konge, isteden for Præsident.
Viborger Samler, 1804-05-21
Telegrasen har berettet til Maynts, at Bonaparte allerede i Paris er proklameret til Keiser.
Viborger Samler, 1804-05-21
Den tydske Keiser vil ved en Flotille paa det adriatiske Hav skaffe sit Flag Respect af de uærbødige Gaster. Et fransk Regiment Chasseurs til Hest trækkes ud af Hannover og har faaet sin ubetalte Sold 24000 Daler. De marschere til Holland. Man troer Bonaparte, naar han er udraabt til Keiser, vil paa nogen Tid opholde sig i Belgien og residere paa Slottet Laken og at hans Gemalinde siden vil boe der (!) Det giøres prægtig istand og faaer en ny Etage.
Viborger Samler, 1804-05-21
Man siger Krigsminister Berthier faaer Overkommando over Armeen paa de franske Kyster. Pariserfondene stige. Rygtet lader Biskop Gregoire, Sieyes og Lanquinais vægre sig ved at stemme for Bonapartes Keiserværdighed. Man siger England og Rusland alliere sig.