JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kongel. allernaadigst Resolution af 5te April d. A., er for Hertugdommene Schleswig og Holsteen Udførselstolden af Talglys ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Efter udenlandske Blade har Hs. H. Prinds Christian for næste Sommer leiet en Bolig i Castellamare sen, som Navnet viser, ved Havet liggende Stad, i Kongeriget Neapel, ikke langt fra Portici). Hs. Høiheds Gemalinde vil først bruge de derværende Søbade og siden de varme Bade paa Øen Jschia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J Onsdags Aftes lod Hr. Capelmester og Dr. A. Romberg sig høre paa den Kongelige Skueplads. Han vandt fortjent bifald. Alt, hvad han spillede, var af hans egen Composition. Men Huset var langt fra at være fuldt, og adskil Loger stode endog ganske ledige. Dette maa no fortrinligen tilskrives de høie Priser, f. Ex. 15 Mk. (henved en Specie) for en Parquet Billet, 2 Rbdlr. for en Pladslogebillet i 2den Etage &c. Anmelderen kan ikke indsee, hvorfor vi Kjøbenhavnere altid skulle betale Konstnydelser dyrere end andre Residentsbeboere. J Berlin er Prisen for en Rangsbillet aldrig høiere end en Preussisk Tha ler. Det værste er, at Konstnerne selv tabe meest derved, da de ofte kunde have dobbelt saa stort et Besøg, naar de lode sig nøie med den sædvanlige Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J Handelen er det her temmelig stille, ligefra Groshandelen indtil den mindste DetailhandelDet forunderligste er, at denne Stilhed hersker paa en Tid, da der er temmelig Stadighed i Coursen og den sjeldent varierer over nogle Points Uden just at ville paastaae, at en ustadig Cours er noget Gode, saa er det dog en Erfaringssandhed, at Coursustadighed, der rigtig nok bliver et føleligt Onde, naar den gaaer for vidt, medfører Liv og Virksomhed i Handel og Omsætning, medens Stadighed i Coursen sædvanligen medfører Stilhed i de fleste Næringsveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J Rendsburg er Oberstlieutenant og Over Jnspecteur ved den holsteenske Canal v. Mechlenburg og Enkefrue Oberstlieutenantinde v. Friboe afgaaede ved Døden. Ligeledes er Sognefoged og Toldforvalter Dreyer, i Brockdorf ved Elben, i Amtet Steinburg, afgaaet ved Døden, hvorved en god Tieneste, er bleven ledig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Prof. Dittmar har atter udgivet et Skrift, om det Veirlig, som kan ventes i Sommerhalvaaret 1820, fra Foraarets Begyndelse indtil Enden af October, 160 Sider i 8vo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J den nyligen udkomne Beskrivelse over Baroniet Stampenborg fortælles, efter en endnu levende og i Lundby boende gammel Bondes mundtlige Fortælling, følgende mærkelige Træk: Svend Poulsen, en udmærket Skytte, der formodes at være den samme, som ved Krigens Begyndelse 1657, stod i Spidsen for en Trop Gynger, gjorde den da i Sjælland saa slemt rasende Fiende stort Afbræk, især som Speider. Engang om Vinteren kom han, forklædt som en gammel Kone, til det svenske Hovedqvarteer, og tilbød sig at vise, hvor Svend Poulsen laae skjult. Der blev udsendt en Trop Ryttere, og Svend Poulsen veiledede dem til Snesere, hvor der gives en endnu bekjendt meget dyb Sø, som den Gang var nyligen tilfrossen. J Skoven tæt ved smuttede Svend Poulsen, fra Troppen, aftog sin Qvindedragt, satte sig paa sin lille graa Hest og gik Rytterne i Møde paa det Sted, hvor Søen er. Saasnart han havde tilraabt dem: "her er Svend Poulsen!" galopperede han over Søen, hvor han vidste at Jsen var saastærk, at den kunde bære ham. Rytterne satte efter ham og druknede alle i Snesere Sø. Almuen der i Egnen fortæller, at der til en vis Tid af Aaret høres en synderlig Lyd i Søen, og hvorfra kan den komme, uden fra Svenskerne, som druknede i den En anden gammel Bonde beretter at Svend Poulsen havde faaet af Kongen en Gaard, kaldet Hovgaarden, i Smidstrup paa Jungshoved, og en anden i Knudsby ved Vordingborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J Kirkeaaret 1819 er i Kongeriget Danmark (Bornholm undtagen) Ægteviede 9188 Par. Fødte af Mandkjøn 16,634, af Qvindekjøn, 16,743, foruden 3028 Uægte af begge Kjøn, tilsammen 35,405; Døde af Mandkjøn 10,991, af Qvindekjøn 10, 450, tilsammen 21,441, altsaa 13,964 flere Fødte end Døde, og det nærmeste Forhold imellem hine og disse bliver som 5 til 3. 1256 ere Dødfødte, nemlig 741 af Mand- og 616 af Qvindekjønnet. Kun 2 Mandspersoner og 6 Fruentimmer have opnaaet en Alder af 100 Aar og derover. Slagelse. Administrationen for det Reiersenske Rentefond har havt den Godhed i Aar at skienke Slagelse Fattigvæsens Arbeids-Anstalt 270 Rbd. i Sedler, saavel for at opmuntre og belønne Fliden hos de arbeidende Fattige, som forat forbedre Arbeids-Anstaltens Jndretninger. En Gave som for nærværende Øieblik er saameget mere kjærkommen og velgjørende, som man nu er i Begreb med at udvide Arbeidsanstaltens Drift, og at bringe den til en større Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Mariboe, d. 13 April. Jgaar havde vi den skjønneste Foraarsdag, som man nogensinde kunde ønske sig, med 15 1/2 Graders Varme. J Aftes hørtes Frøerne første Gang. - J disse Dage er en Collect ombaaren for Kallundborg Kirke her i Mariboe, Vore Forfædre kunde uden fremmed Hielp opbygge deres Kirker, men Efterkommerne kan ikke engang vedligeholde dem. Saaledes forandres Tiderne og vi med dem. - Uagtet Klub skatten, tager dog Klubben her i Mariboe meer og meer til. J Nakskov derimod begynder den at synge paa sin sidste Svanesang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Aalborgs Torvepriser den 15de April. Rug 5 Rbd., Byg 17 a 18 Mk., Havre 13 a 14 Mk. Tønden; Oxekjød fra Landet 3 a 8 s., Fersk Flæsk 14 a 16 s., Saltet Flæsk 18 a 20 s., Smør 18 a 20 sk., Ost 7 s. Pundet; Kartofler 2 Mk. 4 s., Byggryn 8 Mk. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
J Klosteret i Butopaidu fandt han de betydeligste for Profanliteraturen, men disse gamle forrevne Haandskrifter laae i største Uorden, for det meste uden Ende eller Begyndelse, ormædte, beskadigede af Muus, og ganske muldne. Han fandt deriblandt to Tragvedier af Æschylus, Jlias, Batrachompomachia, Demosthenes's, Athenæus, Lysius, Galens Værker, nogle Dele af Aristoteles, Hippocrates og Pluto, to Exemplarer af Apokalypse og Josephus. Jntet af disse Manuskripter røbede imidlertid nogen synderlig høi Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Det kunde synes som de Undersøgelser, Hunt- og Carlyle her have anstillet, gjorde enhver videre Eftersøgelse overflødig. Men det vilde være til stor Skade for Videnskaberne, dersom man fattede en saadan Tanke. Om man end vilde antage, at i de af C. besøgte Bibliotheker, ingen græsk eller romersk Classiker findes mere i Original, saa kan man dog ikke ubetinget indrømme, at ikke et eneste Stykke af saadanne Classiker findes i Oversættelse. Vilde man end antage, at C., i de faa Timer, han undersøgte Serail Bibliotheket, kunde eftersee alle 1294 Haandskrifter, for at erfare om de vare græske, latinske eller orientalske, saa kan man dog neppe forudsætte, at han i denne korte Tid kunde saa omhyggeligen undersøge hvert Bind, til bestemt at kunne paastaae, at i intet af hine Bind nogen Oversættelse fandtes af een eller anden romersk Forfatter, Ligeledes synes det at være et alt for overdrevent Foregivende, at C. i den korte Tid af tre Uger har forfattet et omstændeligt Catalog over de 13000 Haandskrifter, der fandtes paa Athos. Vist nok vare her to om Arbeidet, men man maa betænke, at Titlerne paa gamle, tildeels halv ulæselige, Haandskrifter, i det mindste ikke fuldstændigen lade sig afskrive i saa kort Tid. - Hvor ringe Tanke man end har og bør have om Tyrkernes Agtelse for Videnskaberne, saa synes den Eftergivenhed, hvormed de her lode de to engelske Lærde udpille Manuskripter og sende dem til Engelland, at være større end den kan tiltroes endog tyrkisk Literatur-Phlegma.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 April. Cours. Hamb. 2 M. 264, a vista 267. Amsterd. 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Spec. 265. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 14 1/2 s.a 15 Rbmk. 12 s. Oblig. 71 1/2 a 72. Norske Rigsbs. 18 a 18 3/4. Svenske S. 61 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Anecdot. En Engellænder vilde i et Anfald af Spleen skille sig ved Livet. Men førend han fuldførte Gierningen, opsatte han følgende Brev, som efter hans Død fandtes paa hans Bord: "J det jeg her ærbødigst tager mig den Frihed at udmelde mig som contribuerende Medlem af Selskabet, kan jeg ikke undlade at tilkjendegive den høie Direction de vigtigste Bevæggrunde til denne min Udmeldelse. Pro primo er Hensigten af at være Medlem af et Selskab den at more sig, men jeg kan umueligen more mig ved de Concerter, hvori Bonaparte er Concertmester, eller de Baller, hvor Thistlewood fører op. Pro secundo bliver Medlemmernes Tal alt for stort, siden den hæderværdige Dr. Jenner har gjort saa stor Jndskrænkning i Justitsdirecteuren Master Death's Exclusionsret, hvorved saa meget Skumpelskud indkommer i Selskabet. Pro tertio bliver Contingenten Aar for Aar alt høiere, end en redelig Mand seer sig istand til at tilveiebringe den, uden at dog den Fornøielse, man i Selskabet nyder, kan opveie de Penge, den koster. Endeligen er Cassens Tilstand, af saadan Beskaffenhed, at jeg hverken vil eller kan deeltage i en mueligt nærforestaaende General Bankerot. John Kingstone. Directionen for Klubben Verdenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-22
Rettelser. J No. 31, S. 495, Lin. 15, civilembedsmands læs: Civilembedsmands J No. 32, S. 503, Lin. 11, har lagt l., har ligget Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 29de Marts d. A. allernaadigst at resolvere: An, saalænge Armeen staaer paa Fredsfod, de i Hertugdommene Slesvig og Holsteen udskrevne Landsoldater, som ikke afhente de dem for Hen- og Tilbagemarscherne til og fra Regimenterne og Corpserne tilkommende Marschpenge inden det Aars Udgang, hvori de ere dem tilstaaede, ikke efter den Tid kunne vente dem udbetalte: dog at herfra undtages de Marschpenge, som tilkomme Recrutterne den første Gang de indkomme til Regimenterne og Corpserne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Mariboe, d. 17 April. Den 14de dennes, om Aftenen omtrent Kl. 9, lynede det meget stærkt. Den ene Siksak fulgte uophørlig paa den anden med 3 a 4 Straaler. Først faaes Lynilden i N. V., derpaa trak den meer og meer nordlig om. Hist og her i Stiftet hørtes enkelte fjærne Tordenskrald. - Fiskeriet paa Nørresøe, ber ved Mariboe drives i Aar paa det ivrigste. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Jgaar solgtes Vaarsild her paa Torvet for 1 s. Stkr.; idag Smør for 2 Mk. Pundet. - Det samme umenneskelige Barbarie, der fandt Sted ifjor med at transportere spæde Kalve fra Nielstrup, under Grevskabet Hardenberg, til Slagterbænken i Mariboe, finder ogsaa Sted i Aar. J Engelland vilde slig en ubarmhiertig og følesløs Personage blive dygtig afklappet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Odense, den 21 April. J Onsdags Aftes gaves her paa Theatret en stor Aften Underholdning, bestaaende af Musik, Deklamationer og et dramatisk Spøg, de sex Fættere kaldet, af Hr. Etatsraad v. Holten; det Hele vandt udeelt bifald, saavel fra Jndholdets som Udførelsens Side. - Natten mellem den 20 og 21 Marts afbrændte Rasmus Frandsens Huus i Høimeher ved Odense; hvorved han med Familie mistede den største Deel af deres Jndboe, 2 Køer, 2 Faar og øvrige Smaakreature. - J Tordenveiret afvigte Fredag Aften slog Lynilden ned i Masten paa et Fartøi ved Hindsholmen, men anrettede lykkeligviis ingen videre Skade. - Fredagen den 14 April blev den myrdede Hestehandler, Jørgen Povelsen fra Alsøe, ledsaget af sine Venner fra Faaborg og Omegnen, høitidelig begravet paa Vesterhæsinge Kirkegaard. Stedets Præst tolkede i en rørende Tale den Afdødes sørgelige Endeligt, og de Tilstædeværende maatte med Taarer og veemodig Følelse see ham nedlagt i Gravens Gjemme, især ved Tanken om Maaden hvorpaa han var bragt af Dage. Morderne havde nemlig tilføiet ham et stærkt Slag paa Hovedet og et andet under Skulderen, hvorefter de med en Staver, omdreiet i hans Halstørklæde, have qvalt ham. Endnu er Jngen opdaget, men sikkerlig vil den aarvaagne Politiemester snart faae disse barbariske Mordere draget frem for Lyset til vedbørlig Afstraffelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
J Aalborg Adresse-Aviser læses følgende: "Naar Lyngen afhugges eller afrives imens den er ung og staaer i Blomster, og de finere Spirer kommes i en Theepotte og paagydes varmt Vand, da faaer man herved en Jnfusion, som ikke allene er behagelig for Lugt og Smag, men tillige overmaade sund og i mange Henseender at foretrække for den Thee, som kommer fra China. (Jevn før Velærværdige Hr. James Hall's Meddelelse til det Engelske Landhuusholdningsselskab, Part. 11. Vol. VI. Communications to the Board ofAgriculture.) - De Jydske Heder nordenfor Kongeaaen udgjøre i alt 116 1/2 Qvadratmiil eller 1,198,285 Tdr. Land geometrisk Maal efter Beregning af Overinspecteur Bruun, R. af D. Disse Hedestrækninger maae antages tilstrækkelige, til at kunne forsyne hele Europa med Lyng til Thee, og vi kunne ikke forudsee hvilken glimrende Rolle Nørre-Jydland engang vil kunne komme til at spille i den commercielle Verden, som et af de lyngrigeste Lande. At de store Heder, som saaledes i Tiden ville kunde vorde Landet en righoldig Guldgrube, skulle blive formindskede ved Opdyrkning, har man vel efter nuværende Udsigter ingen Grund til at befrygte. (3.) (Men det er at befrygte, at det vil gaae Europa med Lyngtheen, som det engang gik Chineserne med Salvien. J Begyndelsen, da en hollandsk Skipper havde bragt dem Noget deraf, fandt de megen Smag deri, og de syntes saare begierlige derefter. Men snart viste det sig, at det kun var en Flyvelyst, der forsvandt næsten lige saa hastigen som den kom, og Hollænderne, som havde ført hele Ladninger Salvie til China, maatte tage dem tilbage med sig igjen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Siden den sidste Anmeldelse om en betydelig Gave til Bombebøssen fra 2den Aprils Helten is Skilderiet Nr. 24, d. 21 Marts) var aldeles inter indkommet fra Nogen udenfor Confardiemandsstanden. Men omsider glædedes man dog uventet ved at modtage en Pakke, mærket C. S., med 34 Specier, fra Flensborg, hvor der er oprettet en Blik-Bombebøsse, en Migniatur, og hvori en Velynder af Jndretningen har paataget sig det ædle Hverv, at samle Bidrag hos Søfolkene der paa Stedet, paa det ogsaa disse i sin Tid skulle kunne høste Gavn af Jndretningen. Disse 34 Specier bleve samme Dag (d. 20 April) i sex Sømænds Overværelse nedlagde i Bombebøssen paa Vaterskoutens Contoir paa Hjørnet af Holmens Canal og Ulkegaden, og for sammes rigtige Modtagelse af de Overværende tilbagesendt Qvittering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Blandede Efterretninger. Efter Toldbøgerne meddeles, i Tillægget til den Norske Rigstidende No. 31, en Underretning og Jndførselen fra Udlandet af Kornvarer til Norge i Aarene 1815, 1816, 1817 og 1818. Efter samme var, af alle Slags Kornvarer, Antallet: 1815. 295, 104 Tdr. og 10,524 Skippd. 1816. 270,047 Tdr. og 13,018 Skippd.; 1817. 275,202 Tønder og 12,350 Skippd. 1818. 380,201 Tønder og 7,872 Skippd. J Gjennemsnit for disse fire Aar: 305, 137 Tønder og 10,944 Skippd. aarlig, foruden til Hammerfest i Aaret 1815, 125 Sække Rugmeel, i Aaret 1816. 271. Sække Rugmeel; i Aaret 1817: 103 1/2 Sække. Rugmeel, og i Aaret 1818, 2 Sække Hvedemeel, til Laurvig. - Korntilførselen til Norge var i Aarene fra 1799 til 1808 i Gjennemsnit 680,000 Tønder aarlig, saaat i Aarene 1815, 1816, 1817. og 1818 et langt mindre Qvantum er indført, hvortil Aarsagen fornemmelig maa søges i en forøget Kornproduction i Landet. Jøvrigt maa naturligviis Høstens Udfald have Jndflydelse paa Jndførselen, saaat i et Aar mere indføres end i et andet. De offentlige Magaziner fandtes ved Slutningen af Aaret 1814 saa vel forsynede, efter Forbruget af Kornvarer i Fredstider for Armeen, Marinen og offentlige Indretninger at regne, at Jndkjøb til dette Behov ikke skede før i Aaret 1818, og herfra hidrører tildeels den betydelige Jndførsel af Kornvarer til det søndenfieldske Norge i 1818 imod de foregaaende Aar. Epoz Mina, der i denne Tid gjør saamegen Opsigt i Spanien, er født i Over Navarra og har betydelige Besiddelser i denne Provinds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Den spanske Jnquisition. (Fortsættelse; see forrige Numer.) Ogsaa paa det store Theater stode tre Stole for de to, som oplæste Dommen, og for en Præst. Paa venstre Side af Kongen stod en Stoel for Dronningen, paa høire een for hans Moder. Begge Dronningers Hofdamer havde deres Sæde paa den øvrige Deel af Balconen. For Gesandterne og Hoffets øvrige Herrer og Damer vare andre Balconer, for Folket Forhøininger indrettede. Under Theatret vare 8 Værelser; 3 bestemte til Fængsler, 3 til Spisesahle, og de sidste vare opfyldte med Spiser og alle Slags Forfriskninger; det syvende var for Prædicanten til at samle sig, og det ottende for Præsten, som læste Messe. Hele Theatret var saa godt gjort, at det saae ud som om det var forfærdiget af eet Stykke. Det var prydet med kostbare Tepper og de fire første store Trappetrin beklædte med carmosinrødt Damask. Paa Alteret stod Jnquisitionens grønne Kors, omgiven af brændende Lys i Sølvstager og bedækket med et sort Flor. For at vedligeholde Orden ved denne sjeldne Fest og tillige kjøbe sig en himmelsk Løn, var et Selskab af 250 unge Mennesker sammentraadt, som kaldte sig Troens Soldater. Disse Frivillige gav Jnquisitionen Ret med dens øvrige Betjenter, blandt andet at bære Angrebs-og Forsvarsvaaben. Den 28de afmarscherede de fra Jnquisitionens Huus og begave sig uden for Alcalaporten, hvor enhver af dem modtog et af de Riisknipper, hvoraf en stor Mængde var henlagt her. Derpaa droge de igjen tilbage, og ved Ankomsten paa Slotspladsen, gik Anføreren med et prægtigt udsmykket Riisknippe, fæstet paa Spidsen af en Piik, op paa Slottet. Hertugen af Pastrana modtog det, bragte Kongen samme, som viste Dronningen det og derpaa tilbagesendte det Anføreren, ved Hertugen selv, med befaling, at bære det i Kongens Navn, og at det skulde være det første, som kastes i Jlden. Anføreren befalede nu sine Soldater at sætte Riisknipperne paa Spidserne af deres Piiker, og saaledes med disse paa Skuldren marscherede de til Baalet og nedlagde der hver sit Riisknippe. Kongens Knippe blev lagt for sig selv og bevogtet af en Commando Soldater. Den 29de Juni Kl. 3 om Eftermiddagen begyndte Ceremonien med en Procession fra St. Marie kirke i følgende Orden: Hundrede med Piiker og Musketter bevæbnede Kulsviere, som havde leveret Brænde til Baalet; Dominicanerne med et hvidt Kors foran sig; Hertugen af Medina Celi, som bar Jnquisitionens Banner; et med sort Flor omvundet grønt Kors, fulgt af forskjellige Grandes og andre Standspersoner, som Jnquisitionens Fa muler, indsvøbte i Kapper, hvorpaa hvide og sorte Kors vare broderede; 50 Hellebarderer eller Jnquisitions-Livvagt, anførte af Marquis af Pouar, Erkeprotector for Kongeriget Toledos Jnquisition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 April. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Amsterd. 2 M. - , a vista, . London 2 M. - . Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 14 s. a 15 Rbmk. 14 1/2 s. Oblig. 71 1/2 a 72. Norske Rigsbs. 18 1/2. Svenske S. 6 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-25
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 35. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 April 1820. End nogle bemærkninger o. s. v. til de jydske Heders Opdyrkning. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
(Jndsendt.) Lige fra Reformationen, der forandrede saa meget Christenhedens Skikkelse, indtil Kong Christian den Sjettes Tid, kjendte man i egentlig For land intet til Ungdommens Confirmation i den anske Kirke. Denne Monark lod, efter at han længe havde overveiet med sine Ministre denne Gjenstand, paa Biskop Worms og andre af de ypperste Geistliges Forslag, den 13de Jan. 1736. udgaae en Anordning, efter hvilken denne høitidelige Ceremonie indførtes, under Navn af Confirmation, med Hensyn til de unge Mennesker, som første Gang skulde communicere og hvis Daab skulde stadfæstes. Thi som protestantisk Fyrste vilde Kongen ikke gjerne indføre det, man i den romerske Kirke kalder Firmung eller Firmelung, som er en Sacrament, hvori Chrisma bruges. Det var hans Villie, at i Fremtiden, til Paaske og Michaeli, de underviste Catechumenerskulle, overeenstemmende med de gamle Canoner, offentligen overhøres i Christendommen, derpaa med paalagt Haand og Korsets Tegn modtage Velsignelsen af deres Sognepræst. Denne høist opbyggelige Skik blev siden stedse fulgt i Henseende til alle unge Mennesker, uden Hensyn til Stand, og Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Uagtet Confirmationen, saaledes autoriseret af Regenten, var indført i Landet, gaves der dog endnu stedse Kirker eller Kongregationer, som hiin Anordning, i Følge deres Forrettigheder, ikke paalagde nogen Tvang, og som havde deres særlige Liturgie. Dette var blandt andre Tilfældet med den franske Kirke af calvinsk Ritus, hvor, siden dens Stiftelse, 1685, ved de her fra Frankrig ankomne Flygtninger, Catechumeners Optagelse blandt Communicanternes Tal altid var, fra Sognepræstens Side, en simpel huuslig Handling, som Kirken ikke syntes at have nogen Deel i. Man havde imidlertid dog til Mønster den Genfer Kirke, hvori et Slags Confirmation (men som dog i Grunden ikke er andet end Catechumenernes offentlige Optagelse til denne hellige Handling, efter en Formular af Prof. Deroche den Ældre) finder Sted, og som ogsaa formeligen har været i Brug siden 1736. Jeg vil ikke engang beraabe mig paa andre Kirker af samme Ritus, franske og indske, f. Ex. i Neuschatel, hvor man allerede for et Aarhundrede siden og derover, ikke har undladt at indføre, endskjøndt med forskjellig Ritus, en offentlig Confirmation for de som Børn døbte unge Mennesker. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Svar paa de i Skilderiet No. 30 indførte 5 Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
(Jndsendt.) 1. Det er en bestemt Pligt for hvert Selskabs Bestyrelse, at aflægge Regnskab til Selskabets Medlemmer; det bliver for det meste altid til Fordeel for Jnstituter, der bestaae ved frivillige Bidrag, at deres Regnskaber indføres i de offentlige Blade, saafremt man deraf kan see at Jndretningerne stifte Nytte, og efter Evne gaae fremad. 2. Et Selskab, der taaler at dets Bestyrelse ikke aflægger Regnskab, gaaer sin Opløsning med snare Skridt imøde; man maa formode, at denne Opløsning er Selskabets Ønske, siden intet Medlem falder paa at fordre Regnskab for sit Bidrag. 3. Da Bestyrelsen er til for Selskabet, men ikke Selskabet for Bestyrelsen, saa bliver det ogsaa en Følge: at den Bestyrelse, som ikke opfylder sine Pligter, bør fratages Bestyrelsen, hvis man ellers vil have sit Selskabs Øiemed opnaaet. 4. Et Selskab, som anvender sin hele aarlige Jndtægt, eller det meste af samme, alene til Lønning for dets Betiente, skulde man troe, ikkun havde til Formaal, at give disse en aarlig Understøttelse eller Almisse; dette er vel i sig selv ædelt og godt, men et saadant Selskab, maa da vælge sig en Titel, der svarer til dets Virken. 5. Det lan nok aldrig være nogen Tvivl, underkastet, at det Selskab, som selv har givet sig sine Love, ogsaa har Rettighed til at forandre samme, især naar den foreslagne Forandring sigter til Selskabets større Fuldkommenhed. Derfor staaer der ogsaa gjerne mod Enden af slige Lovbøger: "Forslag til Forandringer i disse Love omhandles i en Generalforsamling, og tilføies da Originalexemplaret med samme forbindende Kraft som de ældre Love, og indføres saaledes naar et nyt Oplag trykkes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
Jndenlandske Efterretninger. Til den i denne Maaned afholdte theologiske Embedsexamen indstillede sig 12 Candidater, af hvilke 3 tilkiendtes Caracteren Landabilis & qvidem egregte, 7 Laudabilis og 2 Haudillandabilis.