Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-23
Præsidenten gik nu over til at omtale de indenlandske Forhold, og sagde: De offentlige Finantsers Tilstand har aldrig været mere gunstig end i den nærværende Tidspunkt: Resten af Statsgielden er betalt eller Penge ere deponerede dertil, hvilke Statskreditorerne kunne hæve naar de behage. Alle Regieringens øvrige pekuniaire Forpligtelser ere troeligt opfyldte og ved Slutningen af 1855 ligger en kontant Beholdning i Skatkammeret af omtrent 19 Millioner Dollars. Naar alle de bestemte Pengebevilgninger ere klarerede ville formodentlig blive 11 Millioner Dollars tilovers, som kunne blive anvendte til ethvert Foretagende, som Kongressen vil beslutte, eller til at beskynde de paabegyndte Arbeider. For næste Aar kan i det mindste giøres Regning paa et Overskud af 6 Mill. D., foruden de Pengesummer, hvoroved der allerede er disponeret, som kunne nyttigen anvendes paa Marinens Skibsværfter. Da det vil give sig tilkiende af Skatkammersekretairens Oversig. over Finantsernes Tilstand, at det er sandsynligt af Statsindtægterne ville aftage noget i de første Aar, og at en betydelig Aftagelse i dem vil især finde Sted i Aaret 1842, saa vil han ikke foreslaae Kongressen at nedsætte Toldtariffen, hvilken Nedsættelse, naar den engang skal finde Sted, maa foretages med meget Overlæg. Salget af de Staten tilhørende Jorder har i 1835 indbragt elleve Millioner Dollars (i forrige Tider kun 2 til 3; dette beviser bedst Folkemængdens og Jndvandringens Til vært). Præsidenten udlader sig meget omstændeligt om Banken og tillige paa en meget fiendtlig Maade. Han ivrer med Kraft mod dens Monopolsystem, da to Aars Erfaring har lært, at en Banke, som Regieringens fiskaliske Agent er aldeles unødvendig, og at de uafhængige Statsbanker ere fuldkomment tilstrækkelige for alle Statssamfundets Pengefornødenheder Han omtaler derpaa Armeens Flaadens og Fortifikationsvæsnet, hvorved der ikke har fundet megen Forandring Sted. Han gientager sine forrige Yttringer om Nødvendigheden af en kraftfuldere Organisation af Militsen, da en stor staaende Armee strider mod Aanden i vore Jnstitutioner, og den nærværende Fredstid er særdeles skikket til at omdanne Militsen. - Angaaende Landets oprindelige Beboere, saa vil deres Forflyttelse til Landene paa hiin Side af Missisipp snart være tilendebragt: de have alle erklæret sig villige dertil, paa to Stammer nær, som omtrent udgiøre et Antal af 1500 Personer i Ohio og Jndiana, og Tscherokeserne i Georgia, hvor de have antaget en vis Grad af Kultur Præsidenten antager det for afgjort, at alle Forsøg, paa at forbedre Jndianernes borgerlige Tilstand ville mislykkes. (Det er dog forunderligt, at de nordamerikanske Missionaire, som ere saa virksomme paa Sydhavets Øer, og især paa Sandwichs-Øerne, ikke ville, eller ikke kunne udrette noget for at føre dem til Kristendommen.) Præsidenten forklarer omstændeligt den liberale Fremgangsmaade, som de forenede Staters Regiering har anvendt ved deres For flytning, hvorledes man har forsynet dem med alleSlags Agerdyrknings-Redskaber, Huusdyr o. s. v., og endog har ladet Haandværksfolk følge med dem, saa at det nu staaer dem frit for, enten at beflitte sig paa Agerdyrkningen, eller hvis de hellere vil at giøre Jagt paa de talløse Bøffelhiorder i Prairierne. Landet vesten for Missouri og Arkansas er blevet dem anviist og Kongressen har givet dem sit Ord paa, at de ikke skulle blive forstyrrede i deres Stablissementer der, saa at ingen Kolonier af Hvide maae der blive anlagte. Kongressen har ogsaa ifølge sine humane Grundsætninger besluttet at vaage over deres Sædelighed og derfor forbudt at sælge Brændeviin til dem. Men i de Lande, hvor de flyttes hen, boe allerede Stammer af Vilde; med disse maae de nødvendigt komme i Strid. Som i Nordamerika saaledes klages ogsaa i Sydamerika over de oprindelige Jndvaaneres vilde Karakteer og Vanskeligheden ved at kultivere dem.) Ved at omtale de enkelte Administrationsgrene kommer Præsidenten ogsaa til at omtale Postvæsnet og derved de tumultariske Bevægelser i de sydlige Provinser. Man havde gjort Forsøg paa at betiene sig af Posterne for at udbrede oprøriske Pamphleter af alle Slags, for at sætte Slavernes Passioner i Bevægelse og tilveiebringe alle en Slavekrigs Rædsler. Der gives, siger Præsidenten, ingen agtværdige Jndvaanere i vort Land, som jo maae føle en Utilfredshed med et Forhold, hvilket er saa fordærveligt for Landets Enighed og Fred, og som strider faa aldeles mod Grundsætningerne for vor Nationalforening og mod Humanitetens og Religionens Lærdomme. Vor Lykke og vor Frelse beroer paa Freden indenfor vore Grændser, og denne Fred beroer igien paa en troe Overholdelse af de konstitutionelle Stipulationer, som ligge til Grund for Unionen. Det er en Lykke for Landet, at den Jndsigt, den høimodige Følelse og den dybt indgroede hengivenhed hos Folkemængden i de Stater, som ingen Slaver holde, for Unionen og for deres Medbrødre i Sønden, som ere af samme Herkomst; og at deres Uvillie modde vildledede Personers Agitationer, som have givet sig af med disse ukonstitutionelle og strafværdige Forsøg, og især med Emissarier fra fremmede Lande, som have vovet paa at blande sig i disse Anliggender, have antaget en saa skarp og eftertrykkelig Karakteer, at vi have Grund til at haabe, at disse Agitatione rikke ville blive fornyede. Skulle dog disse Manifestationer af Publikum ikke befindes tilstrækkelige for at tilveiebringe et saa forønsket Resultat, saa er der dog ingen Tvivl paa at de Stater, som ikke have Slaver, ville være langt fra at bifalde den ringeste Jndblandelse i Søndens konstitutionelle Rettigheder og derimod anvende deres Kraft, forsaavidt det staaer i deres Magt til at undertrykke alt det, som kan befordre en saa stor Ulykke. Præsidenten anbefalede tilsidst Kongressen Forholdsregler, for at forhindre, at Postamtet, som er oprettet til en venskabelig Forbindelse imellem Forbundsstaterne, ikke skal misbruges til modsatte Formaal, og at en Lov maa blive udstædet, hvorved Cirkulationen af oprøriske Flyveskrifter iblandt Slaverne i de sydlige Stater blive forbudte under haarde Straffe. (Hvor dog Almueoprørere ere i vore Dage en Plage i saamange Lande!)