Københavns Adresseavis, 1785-06-28
Subscriptionsplan til Samling af Kongelige Reserivter, Resolutioner og Collegialbreve, fra Souveraineteten til nærværende Tid, for Danmark og Norge. Det vilde ufeylbarligen være til en besynderlig stor Nytte for enhver Undersaat, om alle de Kongelige allernaadigste Resolutioner og Rescripter, samt høylovlige Collegiers Breve, saavidt de befale eller forbyde noget for Fremtiden, og offentlig Bekiendtgiørelse efter Beskaffenheder kan tillades, kunde efter Originalerne og Protocollerne i de Kongelige Collegiers Archiver ved Trykken vorde udgivne. Saadan Udgave vilde blive den authentiqveste Samling. Ved den vilde vindes de Fordeele, at Undersaatterne, hvis Kundskab og Rescripter og Collegialbreve nødvendig maae være meget indskrænket, da saa mange ere utrykte og ey almindeligen bekiendte, deels bleve underrettede om dem af disse Love, de skulle efterleve, og deels lærte at kiende, hvilke at samme der forbinde dem, og hvilke ikke, naar hos hver befaling blev anført de Øvrighedspersoner eller andre, den er afgaaen til. Jsær vilde derved forekommes de mange Vildereder, hvorudi den ene Part nu i Rettergang ofte fører den anden Part, eller Dommeren, eller i andre Tilfælde en Undersaat sin Øvrighed, ved at paaberaabe sig af Rothes eller andres Samlinger Rescripter, som enten ikke ere til, eller og ikkun gielde for et vist District, eller have ikkun decideret et vist Tilfælde; saa og blive oplyst, at mange i bemeldte Samlinger ikkun for enkelte Stifter anførte befalinger ere almindelige, og gielde enten for begge Riger, eller dog for eet deraf, ligesom og de Feyl, der findes i de hidtil trykte Samlinger og Registere, herved kunde vorde rettede. – J saadan Henseende har Byeskriver Fogtmann, efter det Kongelige danske Cancellies høye Tilladelse, af Høysammes Archiv udsøgt, ladet udskrive, og nøiagtig med Registranterne confereret alle de Rescripter og (saavidt mueligt alle) Cancelliebreve, som paa nogen Maade kan interessere Publicum, og ikke ere alt for specielle, fra Souveraineteten 1660 og til nærværende Tid; og disse, forøgede med nogle hidtil utrykte Forordninger, samt de fleest muelige Ordres og Breve fra nogle af de andre Høykongelige Collegier, til hvis Archiver selv Lovgiveren allernaadigst tillod ham Adgang, agter han at udgive i Trykken paa mit Forlag. Rescripterne og Brevene anføres i nøyeste chronologiske Orden, de ophævede ikkun i Korthed og med mindre Stil; kun Tetlen af dem, der allerede ved Placater findes indrykkede i Forordning=Samlingen, men med Henviisning til samme; ved dem, der med andre Rescripter staae i Sammenhæng, skeer Henviisning dertil, hos hver sættes hvem den er afgaaen til; over det Hele kommer i aparte Bind et Register baade alphabetisk og ciassisk, i hvilket Udgiveren tænker at inddrage og med en betegne de specielle Rescripter, hvilke ikke kunne ansees uden som Exempler. Med ret Ord: Værket skal fra først til sidst bekomme samme Indretning og Tryk, som Hr. Assessor Schous Udtog af Forordningerne, paa det nær, at Chronologien skal her vorde meere nøyagtig, og Henviisningerne ey staae i Anordningerne selv, men neden under i Noter; al muelig Flid og Neyagtighed skal vorde lagttaget, og al unyttig Viidtloftighed flyet. Hver Konges Rescripter a skulle udgjøre en Deel for sig selv, i eet eller to Bind. Og da Udgiveren, ligesom Hr. Assessor Schou, seer sig nødt til at begynde bag fra, saa udkommer først nu vor re ierende allernaadigste Konges Rescripter a., hvilke jeg tænker at kunne levere fra Pressen vin et Aar, da de andre, saavelsom Registeret, siden desmarere skulle følge. De, som ville inden Junii Maaneds Udgang lade sig tegne for hele Verket, bekomme Alphabetet for 4 Mk. 8 s. paa Tryk= og 6 Mk. paa Skrivpapir. For andre Kiøbere bliver Prisen siden høyere. Gyldendal.