JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Jkke uden Forundring, siger Kieler Korrespondentsblad, læser man i Nr. 10 af Jtzeh. Ugeblad en af Bladets Redaktion afgiven Erklæring om Arvespørgsmaalet i Hertugdømmerne. Medens man nemlig hidtil stod i den Formening, at dette meest udbredte holsteenske Blad var gunstig stemt for Huset Augustenborgs Arvepaastande udtaler det sig nu saaledes: "Vi troe, at baade Kongerigets og begge Hertugdømmernes Vel kræver, at der sikkres dem en ærlig Union for stedse og følgelig ogsaa, ved Overeenskomst imellem Regjeringen og Folkets Repræsentanter - for det, vi ville ønske ikke indtrædende, Tilfælde af det nu regierende Kongehuses Uddøen - en lige Thron følge Orden, hvorhos der dog, ved adskilte Stænder og Finantser, maatte gives Hertugdømmerne en Garanti for deres Selvstændighed. Vi troe ikke, at nogensomhelst agnatisk Arvepaastand med Rette kan gjøre sig gjældende imod en saadan Overeenskomst imellem Regjering og Folk."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Udnævnelser og Entledigelser. Under 13. ds. har Hs. Majestæt paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Told- og Consumtions-Overbetjent i Odense, Krigskancellisekretair Jbsen, samt derhos allernaadigst udnævnt forhenværende adjungeret Toldinspecteur i Kjerteminde, P. Gutfeldt, til Overbetjent i Odense. Under 15. d. er Sognepræst for Adslev og Miesig Menigheder under Aarh. Stift, N. C. B. Clausen, beskikket til Sognepræst for Bog Menighed under Lollands-Falsters Stift. Under f. D. er Overlærer ved Metropolitanskolen, F. C. Olsen, beskikket til Rector ved Viborg Cathedralskole. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Ledige Embeder. Vinding, Bryrup og Vrads Sognekald i Aarhuus Stift, 224 Rbd. (Opslaaet vacant den 15. Marts. - En Districtslægepost ved et af Fattigvæsenets Hoveddistricter (i Kbhvn.) med en aarlig Gage af 100 Rbd. er fortiden vacant. (B. T. Døde. J Kjøbenhavn: H. J. Bing, 68 A.; Enke efter Hørkræmmer Fogh. M. C. Lind, 83 A., Prof. og Portrætmaler C. Hornemann, H. Johansens Hustru. J. M.,f. Harps, Enke efter Distriktslæge Trant, f. Schmidt, 81 A.; Enkemadame B. Roe, f. v. Halle, 75 A.; Overkanoneer, Raagaards Hustru, J. f. Nielsen, 65 A.; Enken M. C. Halberg, f. Hvede, 84 A.; Traadhandler Berghs Hustru, D. B.,f. Mikkelsen, 44 A.; J. C. Kübne; L. C. H. Kieler; Oline Olsen, 2 eth. A., forhenv. Tambour O. Jensen 80 eth. A. Odense. Handskemager N. Haarup, 83 A. Aalborg: A. H. Bjerring, 1 A. Nauer Præstegaard. C. H. Wolff, f. Colding, 33 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Ribe. Man arbeider her i denne Tid paa at saa vort Musik=Korps, der i længere Tid har været i en temmelig maadelig Tilstand, organiseret og indøvet paa samme Maade som i Veile og Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Ved dHrr. Borgerkapitain Uttzons og Organist Hansens Bestræbelser blev i Slutningen af f. A. en lille Pengesum bragt tilveie ved Sammenskud af Byens Jndvaanere, deels til Jnstrumenters Anskaffelse og deels til Bestridelse af Omkostningerne vedMusikpersonalets Undervisning. Den dygtige Musikus Hr. Blücher kom hertil, og under hans Veiledning har Personalet, især i den senere Tid, giort særdeles betydelige Fremskridt, uden dog at være tilstrækkeligt indøvet, og det vilde være meget beklageligt, dersom Undervisningen nu maatte ophøre, hvilket vil blive Tilfældet, hvis de fornødne Penge til Hr. Blüchers længere Ophold ikke kunne skaf ses tilveie. Vi ville derfor ønske at en Aftenunderholdning, som Hr. Organist Hansen er ifærd med at arrangere, og hvis Jndtægt skal anvendes til Fordeel for Musik=Korpset ret maa blive talrigt besøgt Femte Sandag i Faste holdes i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste for Cathrine Sogns Menighed. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
(Jndsendt.) Det er et tungt Arbeide, at optegne saadanne Rædselscener, som vi have meddeelt, og det skal ikke undre os, om Mange allerede tidligere have ønsket, at det dog maatte faae en Ende dermed. Men det er nødvendigt, at høre saadanne Vidnesbyrd af Øienvidner og ret alvorlig og samvittighedsfuldt at stille dem frem for Betragtningen, for at levengjøre os Hedninge Verdenens Elændighed. Vi ville ikke trætte Nogen med Beregninger og videre Beviisførelse, men vi haabe nu at finde villige Øren, naar vi forsikkre, at Hedningeverdenen overalt frembyder lignende Jammerscener, som dem vi korteligen have skildret. Vellyst, Mord og Slaveri ere Hedenskabets eiendommelige Særkjender, og kun hvor Evangeliet om Guds Søn hersker, bliver lagt Baand paa denne Elændighed. Der gives kun et Middel til at ophielpe Menneskeheden, og det er at prædike det Evangelium, hvis Udbredelse, er anbetroet den christelige Kirke. Vægre vi os ved virksom Deeltagelse i dette Arbeide, saa unddrage vi de 600 Millioner Hedninger, som dække Jordens Kreds med en lignende Elændighed, som den vi have meddeelt, det Middel, som Gud har betroet os, for at vi skulle være hans Medarbeidere til vore Brødres timelige Vel og evige Held og Frelse, og paadrage os derved Skylden for at være deelagtige i deres Elændighed, thi hvo, som veed at gjøre det Gode og gjør det ikke, han synder. Vi kunne ikke give os tilfreds med at have meddeelt disse sørgelige billeder alene, og et ethvert christeligt Sind vil med os ønske ved Siden af at see nogle billeder af det christnede Afrika. Har man alt længe i dobbelt Henseende brudt Staven over de arme Negere, maa det være os magtpaaliggende at skabe en gunstigere Dom om deres Tilstand i Christenheden. Enkelte Reisendes Overmod og overfladiske Betragtningsmaade havde i forrige Aarhundrede udbredt den meget almindelige Anskuelse, at Afrikaneren stod saa nær ved Dyrverdenen, at han var uskikket til at blive deelagtig i nogen religiøs eller intellectuel Dannelse. Denne Anskuelse blev grebet med Begjerlighed af de gjerrige og graadige Slaveiere og gjort gjældende som et fuldgyldigt Beviis imod alle Missionsforsøg iblandt Negerne. Vi ville gjendrive denne umenneskelige Løgn ved Gierningssager, hentede fra Virkeligheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Det er bekjendt, at christelige Menneskevenner i England mod Slutningen af forrige Aarhundrede grundede Colonien Sierra Leone paa Vestkysten af Afrika. Hensigten med dette Foretagende var, at bevæge de Jndfødte paa denne Kyst til frivillig Opgivelse af Slavehandelen. Afrikanernes Opdragelse efter christelige Grundsætninger og Befordringen af en retmæssig og ordnet Varehandel med England vare de to Midler, af hvilke man betiente sig for at opnaae dette menneskekiærlige Øiemed. Der arbeidedes altsaa paa at hæve Negerne op paa det europæiske Culturtrin, for derved at gjøre ham til en Fjende af de Laster, som ødelægge hans Nation. Den samme Tanke ligger til Grund for de seneste Foretagender, som bleve indledede af Burton. Strax efter Dannelsen af hiin Colonie i Sierra Leone strømmede Naboerne til for at tage Deel i Underviisningen og Handelen, og den første Virkning af Colonien var, at Menneskehandelen ophørte rundt omkring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Dette moralske Resultat er siden i bestandig Tiltagen og udbreder sig i bestandig videre Kredse. Elphenbeen, Guldstøv og Palmolie, som ere Landets naturlige Producter, blive nu bragte til Torv af de samme Hænder, som uden Jndflydelsen af denne Colonie bundne og fængslede vilde være slæbte til Vestindien. J den sidste Tid seer man ogsaa Negerne paa denne Egn paatage sig det svære Arbeide, at fælde Tømmer i de umaadelige Skove i deres Høiland, for dermed at lade de engelske Skibe, og Udsigten er aabnet til en alsidig heldbringende Virksomhed, hvorved Arbeidsdriften med alle dens velsignelsesrige Følger vil blive næret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Af alle Skildringer fra hine Egne faaer Læserne det Jndtryk, at Afrikaneren, saasnart han faaer Frihed og Leilighed til en fornuftig Anvendelse af samme, saasnart der bliver aabnet ham Udsigt til ved velerhvervet Besiddelse og Eiendom at forbedre sin jordiske Tilværelse, da ogsaa med at udvikle alle Sjælekræfter paa den fordeelagtigste Maade, og at han ingenlunde staaer tilbage i de høiere Kræfters Uddannelse for den Europæer, som stolt foragter den Sorte. Blandt de mange Tegn paa en forhøiet Velstand og en levende Jver for Kulturen er intet tydligere end den Sædvane, at sende Børn til England for at faae dem opdragene. Allerede for 30 Aar siden bleve nogle Sønner af africanske Frigivne bragte til England og der opdragne paa et Selskabs Bekostning, for at de engang kunde være Selskabet behjelpelige i Udførelsen af dets Planer med Kolonien. Disse Drenge faldt, med Undtagelse af en eneste, strax efter deres Hjemkomst tilbage til deres Ungdoms raae Sæder og svarede slet ikke til deres Beskytteres Forventninger. Men nu finde vi Mennesker af den samme Klasse paa et ganske andet Udviklingstrin. De føle selv Værdien af en overlegen Aandsdannelse; de have den tilfredsstillende Følelse, ved egen Anstrengelse at have erhvervet sig Midler, at skaffe deres Sønner en ønskelig Aandsudvikling, og af en selvbevidst Drift, uden fremmed Raad eller Understøttelse, stræbe de efter at give deres Børn en europæisk Dannelse. J dette Øiemed sende de paa egen Bekostning deres Sønner til England, men fordi Kolonien kun kan skaffe disse saaledes dannede Ynglinge en utilfredsstillende Beskjæftigelse, aabner denne levende Drift i de Jndfødte Udsigten til, at disse dannede unge Afrikanere ville fremskynde større og velgjørende Foretagender i det Jndre af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Missionsselskaberne have nu ikke blot nødig at gjøre Forsøg paa at aabne sig Jndgang, de besidde allerede velindrettede Stationer. De have den beroligende Overbeviisning, at Missionairerne i det sydlige Afrika forkynde Evangeliet for 25,000 Siele af 10 forskjellige Stammer. Paa 8 Stationer hæve sig christelige Kirker og Skoler. For at bedømme Arbeidets Fremgang tjener Meddelelsen af den ene Omstændighed, at i Løbet af det sidste Aar ere 85 Voxne blevne døbte, og 515 have anmeldt sig til Daab og ere optagne til Forberedelse. De døbte Hedninger øve sig strax i at gaae Missionairerne til Haande. Saaledes skete det, at i Nærheden af en eneste Station Evangeliet kunde blive forkyndt for 100 Landsbyer, hvorpaa de bleve forsynede med Læsetabeller, Evangelieaftryk, Catechismer, Traktater og Bønnebøger, hvis Brug de kunde lære af de allerede Underviste. Langveis fra komme de Jndfødte som Pillegrimme til Stationerne for at lade sig undervise, og Missionairerne løsrive sig ofte fra deres Familier for at opsøge hedenske Stammer. Det er paa denne Maade lykkedes dem selv at bringe Fredens Evangelium til Menneskeæderes Huler. Hvor rørende og vækkende er ikke de Omvendtes dybe Fromhed, af hvilke Nogle vare besudlede med Blodet af deres Nærmeste, og Andre havde næret sig med deres Fienders Kjød. Evangeliet har gjort dem blide og fredsommelige i Livet og sikkret den Triumph over Døden. Snart seer man en ung Fyrste opsøge en stakkels Hyrde af sin Stamme, for at afbede en Fornærmelse mod ham, snart hører man en nylig Omvendt, som er bleven døbt i sin sidste Time, at udtrykke de meest ophøiede Følelser og døende at trøste de Tilbageblivende, idet han uden at trættes tilraaber dem disse Ord: J ville see mig igjen hos Jesuse. Mange bebreide sig selv, længe at have hørt Evangeliet, men uden at have omvendt sig til Herren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Disse glædelige Efterretninger fra det indre Afrika maae give en Modvægt mod den Smerte, som maatte vækkes hos enhver Menneskeven og Christen ved Skildringen af Heden skabes Mørke og Elændighed. Det fremgaaer i det Mindste af de sidste Meddelelser, at de Elændigste og dybest Sunkne blandt Hedningerne ere tilgængelige for Christi Evangelium. Det kommer nu kun derpaa an, at vor Tids Kirke, efter den apostoliske Kirkes Exempel, lærer at sige: "Det er den Helliggands Beslutning og vores – saa vil Hedningernes ubeskrivelige Nød tage af, og Evangeltets Kraft til at saliggjøre alle dem, som troe paa det, godtgjøre sig mere og meere for vore Øine!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Bekjendtgjørelser. Siden min Anmeldelse i dette Blad af 3die f. M. er hos mig til de Forulykkedes Efterladte i Orbye, Sogn fremdeles indkommet: Fra flere Jndvaanere i Nykjøbing paa Morsø ved Kbd. Kruse, Farver Struntze. og practiserende Læge Dessauer 39 Rbd.; fra Redactionen af Apenrader Ugeblad 18 Rbd. 3 Mk. 3 1/2 s.; fra Redactionen af Viborg Stiftstidende 163 Rbd. 2 Mk. 5 s.; fra Consul Funcke i Flensborg 16 Rbd.; fra Redactionen af Skanderborg Amtstidende 138 Rbd. 1 Mk. 11 s.; ved Hr. Consul Nommensen i Wyck paa For 145 Rbd. 12 1/2 s.; fra Stauning Sogns Beboere ved Hr. Landinspecteur Fløe 8 Rbd. 6 2/8 s.; fra Hemmeth og Sønder-Vium Sognes Beboere, foruden det tidligere Jndsendte, ved Hr. Pastor Bruun 2 Rbmk.; fra Redaction af Aarhuus Stiftstidende 340 Rbd.; fra Redactionen af Randers Amts tidende 395 Rbd. 5 Mk.; fra Sønderborg By og Omegn ved Justitsraaderne Ahlmann og Langreuter 102 Rbd. 2 Mk. 6 s.; fra nogle Beboere i KirkeHoulsøe og Særløse Sogne ved Roeskilde 5 Rbd.; fra Redactionen af Helsingøers Avis 51 Rbd. 2 Mk.; fra Kjøbmændene og Borgerrepræsentanterne Sørensen og Karuse i Frederikshavn som ved dem indsamlede 54 Rbd. 2 Mk. 6 s.; fra Redactionen af Aalborg Stiftstidende, foruden det tidligere Jndsendte, 22 Rbd. 5 Mk. 4 s.; ialt til Dato til mig indsendt 3,752 Rbd. 4 Mk. 4 1/2 s. Varde den 15de Marts 1844.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe, Prædikener, holdte i Frue Kirke, af Lic. theol. Kalthoff. 3die og sidste Samling. - Hertugdømmet Slesvigs selvstændige Udvikling og adskilte Forvaltning, af Baron DirckinckHolfeld. – Archiv for Pharmacie, redig af Apotheker Trier. 1. B. 1. H. - Otte Dage paa Slottet, af Fred. Soulie. (Provindsernes Mysterier, 3. B.), overs. af Wilnau. 1. D. - Thomas Thyrnau, af Frue v. Paltzov, overs. af Kruse. 13. D. (epl.) - Londons Mysterier, af Franc. Trollopp. 1. D. 2. H. - Populær Lærredog i Mechanik, af Cand. polyt. Biering. I. H. – Julenatten, af C. Dickens, udg. af L. Jordan. - Napoleon og den store Armee, af St. Hillaire, overs. af H. P. Holst. 13 og 14. H.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Jndenlandske Tapetpapirer. Undertegnede er i disse Dage blevet forsynet fra et af de største og bedste Tapetfabriker i Danmark med circa 3 a 400 Prøver af de nyeste og meest smagfulde Tapeter til Vægge, Lofter, Paneel a., fra 3 Rbmk. til 3 Rbd. pr. Stk., tilligemed et betydeligt Udvalg af Tapet Borter, fra 2 Rbs. til 16 Rbs. pr. Al., hvormed jeg fremdeles har den Ære at anbefale mig til Byens og Omegnens respective Beboere, med hurtigst mulig Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Ribe, d. 20. Marts 1844. Andr. Andersen, Boghandler & Bogbinder. Bark, kan faaes saavel i Tøndeviis som i Hundredepundviis, hos Garver Wismann paa Torvet. Farveri paa Nørregade i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Da jeg har etableret mig som Farver i Varde tillader jeg mig at anbefale mig til Enhver, som vil forunde mig deres Søgning, med alt hvad til dette Fag henhører, forsikkrende reel Behandling og hurtig Expedition. Ærbødigst J. P. Kriel. Dandse-Underviisning i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
For de respective Udenbyes, som maaskee ønske at lade deres Børn deeltage i min Underviisning, bekjendtgjøres: at Begyndelsen først skeer Mandagen den 25de denne Maaned. Varde, d. 18. Marts 1841. Ærbødigst Louis Rebne. Dandselærer fra Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Frisk og godt Hauge- og Blomsterfra bekommes hos N. Hansen, Gartner i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
J aaben Søe, ud for Sønderboe, er i NovembeMaaned forrige Aar sunket et Brigskib, af hvis indehavende Ladning ved Hjelp af Dykkerredskaber er op bjerget endeel Jern, som ved Auction er bortsolgt. Da Mandskabet er druknet og Vraget ligger dybt under Vand, kan Navn eller Særkiende paa Skibet. ikke opgives, men man formoder, paa Grund af et andet Sted paa Kysten i Nærheden inddrevet Liig og en Baad, at Skibets Navn har været Tempest, tilhørende Villiam Oliver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Eierne af dette Skib og Ladning indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, til at legitimere Eiendomsretten for Amtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Ribe Stiftamthuus, den 16de Marts 1844. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Mortifications-Proclama. Paa Vedkommendes Andragende og med den Kongelige Slesvigske Overrets Samtykke blive Alle, som formene af have Fordringer eller Tiltale til efterbenævnte Documenter, næmlig: 1) det d. 30. Decbr. 1823 mellem afdøde Jver Hansens Arvinger i Moesbøl oprettede og d. 28 Febr. 1825. protocollerede Arveforliig i Henseende til de 400 Rbd. og 200 Rbd., Antageren Jacob Boisen skulde betale til sine to yngste Børn Andreas og Anna Boisen; 2) den d. 8. April 1834 afsluttede og d. 30. Decbr. 1834 protocollerede Overladelses-Contract mellem bemeldte Jacob Bosen og hans Søn Andreas Bosen i Henseende til de 800 Rbd., den sidste skulde betale til enhver af sine Søstre Else og Anna, og det Overladeren tilskrevne Aftægt, herved opfordrede til inden 12 Uger efter dette Proclama sidste Bekjendtgjørelse at anmelde sig i Actuariatet i Brøns da i modsat Fald Documenterne ville vorde mortificerede og Protocollaterne udslettede. Toftlund i Hvidding Herredsfogderi, d. 6. Marts 1844. Stemann. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Proclama. Da Michel Johansen fra Høirup, som for omtrent 30 Aar siden gik til Søes, uden at man siden har havt Efterretning om hans Liv eller Ophold, nu vilde have opfyldt sit 70de Aar og derfor et Proclams Udstædelse er fornøden, saa bliver saavel bemeldte Michel Johansen eller hans mueligen tilværende Livsarvinger, som ogsaa alle Andre, der formene, at have Krav paa hans Formue, herved opfordret til, inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse at anmelde sig i Actuariatet i Brøns og at fremlægge de til Begrundelsen af deres Paastand tjenlige Documenter, da modsat Fald forbenævnte Michel Johansen vil vorde erklæret for død, de sig ikke Meldende udelukkede og den ubetydelige Formue videre i Medhold af Forordningen af 9de Novbr. 1798 behandlet. Toftlund i Hvidding Herredsfogderi, d. 14. Marts 1814, Stemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Kleinsmed-Arbeide. anbefaler jeg mig med til Byens og Omegnens Beboere, saasom dobbelte Stuedør Laase, engelske ditto, Federklinker, Vindveds-Beslag, Kiste Beslag, Skuffe=Laase, forskjellige Slags Klap Laase. Hvad jeg ikke har færdig af andre Ting erpederes saa hurtigt som muligt og til muligst billige Priser Ribe d. 11. Marts 1811. J. Schuerlein, Kleinsmed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
En Huusleilighed og Smedie er fra 1ste Mai at faa tilleie naar man henvende sig til Anders Hansens Enke i Lustrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Fragtkjørsel. Undertegnede fortsætter sin Tuur herfra til Kolding hver Torsdag, ad Veien efter Nissumgaard, Skodborg og Vandrup Mølle, og her tilbage hver Fredag, medtagende Fragtgods og Passagerer. Ribe, d. 16. Marts 1811. Anders Poulsen, Vognmand. Opbydelse. 214 Rbd. 84 s. rede Sølv af Trøyborg Godses Overformynderiemidler kan strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Møgeltønder og Ballum Birkers Contoir i Harris d. 11. Marts 1841. Brasen. D. 7. Marts er en Sæk med Hør og Hamp tabt imellem Ribe og Gredstedbro. Den retsindige Finder bedes at aflevere den her paa Adressekontoiret mod en passende Findeløn. J Tilfælde, at det Tabte ikke bliver afleveret, og det siden maatte opdages, vil Vedkommende blive draget til Ansvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-20
Et nyt Chatol, et Klædeskab, et ditto med Vinduer, to Uhre ere at faa til Kjøbs. Adressecontoiret anviser. Nylig er udkommen: Sangbog, indeholdende Fædrelands- og Selskabssange. Bogen faaes for 13 ls. hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen i Ribe, Bayer i Varde samt paa Bogtrykkeriet i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 35. Fredagen den 22. Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De sidste Bevægelser i Spanien endes mindre blodig end man havde ventet. Alicante har overgivet sig og man ventede, at Carthagena snart vilde følge dens Exempel. Saasnart GeneralRoncali havde aabnet Jlden mod Alicante havde Stadens Befolkning og Garnison gjort Oprør mod Jnsurgenthøvdingen Bonet, der flygtede ombord paa et engelsk Skib. Madrider Blade af 5. Febr. berette, at en Sammensværgelse der er opdaget; flere Officerer ere fængslede og skulle have tilstaaet. Man skal have havt ifinde ved Dronning Christines Jndtog at kaste Sværmere og Raketter under hendes Vogn og under den derved opstaaede Forvirring, at give Signal til Oprørets Udbrud. De Sammensvore havde allerede kjøbt 200 Geværer og forsamlede sig i et Privathuus. Ogsaa i Vigo er opdaget et Komplot. – Efterretningen om en Expedition mod Marokke gjentages, saa det synes at være Alvor dermed. – Dronningen med hendes Søster vare under stærk Militær-Eskorte d. 7. Febr. ankomme til Aranjuez.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Frankrig. Kontreadmiral Hamelin er udnævnt til Kommander over Stationen i Sydhavet i Du petit-Thouars Sted. Subskriptionen til en Æressabel for den tilbagekaldte Admiral beløber sig nu til 3300 Fr. J Provindserne blive lignende Subskriptioner aabnede. – Hertugen af Remours er i Bedring, men det synes at han maa underkaste sig en Operation af Halskirtlerne. – De italienske Regeringer have, foruroligede af de italienske Flygtningers Virksomhed, henvendt sig til Hofferne i Paris og London med Anmodning om at sætte en Grændse for deres Uvæsen paa Malta, Corsica og i Marseille, der ikke gaaer ud paa ringere end et Anslag mod Rom og dens Omegn hvorfra de ville revoltere hele Jtalien. Hr. Guizot har forsikkret, at han vil gjøre Alt for at forhindre slige Bestræbelser indenfor Frankrigs Grændser. Lord Aberdeen skal derimod have erklæret, at han paa Grund af de Forfatnings og Bestyrelses-Grundsætninger man følger paa Malta ikke kan blande sig heri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
England. J Underhuset er atter KornlovsSpørgsmaalet forhandlet efter lange Debatter, i hvilke dog ingen af de betydeligste Talere toge Deel, og Andragendet forkastet med 224 mod 133 St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Blandinger. Denne Vinter har især været streng i det sydlige Rusland og i Transkaukasien. Allerede i Decbr. vare alle Huse i Staden Gori tilsøgne af Snee saa at man ikke kunde komme fra det ene til det andet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Ved Alexandropol ere 3 Mennesker og 300 Faar, frosne ihiel paa Marken. Af en Karavane fra Tiflis til Nachitschewan omkom i en Snestorm 30 Drivere og 60 Kammeler, Heste og Æsler. J en Landsby ere 300 Faar frosne ihiel i en Hytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
London indbefatter for Tiden indenfor Murene 97 Kirkesogne, der indtage et Rum af 370 engel. Morgen, hvorimod Staden udenfor Murene udgjør 11 Sogne paa 230 engel. Morgen. Den hele Jndtægtssum af Londons milde Stiftelser udgjør næsten 2,800,000 Rd. Kour, og Fattigskatten næsten 3,358,454 Rbd. Man har i Philladelphia anstillet Forsøg med Jern-Skrue-Dampskibet Princeton i Jisgang. Det viste sig derved som en ganske fortræffelig Jisbryder, der ikke lod sig opholde af en halv Alen tyk Jis, men ustandset fortsatte sin Gang igjennem Samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-22
Indenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 23. Marts 1840 blev det befalet at Foranstaltninger skulde føies forat tilveiebringe Sanddæmninger paa Landtungen, mellem Vesterhavet og Liimfjorden, under Konservation af den saakaldte Agger=Kanal. Dette Arbeide er nu fuldført i en Strækning af omtrent 15000 Al. og uagtet der jevnligen er tilføret disse Dæmninger Skade ved Storm og Høivande, have de dog viist at de svare til Hensigten. Til Fortsættelsen af disse Arbeider i dette Aar har Hs. Majest. bevilget en Sum af 8,000 Rbd. (B. T.)