Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-09
Alle Franske Blade ere opfyldte med Beskrivelsen over den Sørgefest, som blev holdet den 27. Julii i Paris. En stor Mængde Mennesker bevægede sig igiennem Gaderne og næsten alle vare iførte Sørgedragt, især var Bastille Pladsen saa opfyldt af Mennesker at man maatte frygte for at Folk skulde komme til Skade, hvilket dog ikke mødte. Fra alle Vinduer og Tage vaiede Faner omgivne med Sørgeflor. Midt paa Pladsen saae man Modellen til et Mindemærke som skal opføres til Erindring om den 14de Juli 1789 og de tre Dage i 1830. Det er prydet med 4 Basreliefs hvoraf de to forestille de vigtigste Begivenheder i 1789 og de to andre Begivenhederne ved Revolutionen i 1830. J de 4 Hiørner læser man deres Navne, som ere faldne i Kampen for Friheden og derover den Jndskrift: Frihed, offentlig Orden, Chartet af 1830. Paa Spidsen af Monumentet seer man Borgerkroner, som ere snoede ihnanden. Omkring Mindemærket var anbragt en Altan, som ved et Gallerie stod i Forbindelse med det Kongelige Telt. Paa begge Sider af det vare to Forhøininger anbragte, hvor foruden de offentlige Authoriteter, de Decorerede af Julii Maaned og Valgmændene af 1789 opholde sig. Først henimod Middagen ankom Kongen; hans Følge bestod af flere Eskadroner Nationalgarder, Husare, Dragoner o. s. v. og af mange Saarede fra Juli. dagene. Paa høire Side af Kongen saae man Keiser Don Pedro i en simpel grøn Uniform, og paa venstre Side Hertugerne af Orleans og Nemours. Præsidenten for Conseilet, Krigsministeren, Marskallerne Gerard og Mortier, Greven af Lobau og mange andre Generaler, foruden mange Brasilianske Officere fulgte Kongen. Hs. Majestæt blev modtaget med et almindeligt Bifaldsraab. Kongen talede meget venskabelig med Don Pedro, som to Dage tilforn var ankommen da Kongen sad ved Taffelet og havde sagt til ham: Jeg byder mig selv til Giæst hos Deres Majestæt, og kun med Møie formaaede Kongen Exkeiseren til endnu at forblive en Dag. – Kongen lagde den første Steen til et Mindemærke for denne Dag og Toget begav sig derfra videre til Pantheon. Da det ankom til Pont-Royal, saa saae man en Vogn hvis Heste bleve førte af 2 Nationalgardister; Man bemærkede deri Gen. Lafnyette ledsaget af 3 Damer; Drenge løbe bag efter Vognen og raabte leve Friheden, leve Lasayette. Allerede Kl. 10 om Morgenen vare Dørene til Pantheon blevne aabnede, og henimod Middag strømmede en uhyre Mængde Mennesker derind for at see de gjorte Tilberedelser. Kl. 1 1/2 ankom Kongen og hele Forsamlingen stod nu op under det Raab: leve Kongen. Paa Veien fra Døren til Kuppelen spillede Orchestret og et Corps af 500 Musici Marseiller Marschen. Nu besteeg Kongen Forhøiningerne over hvilke Tavler af Bronce vare ophængte hvorpaa deres Navne vare indskrevne, som vare faldne i Kampen i Julidagene, Hs. Majestæt tog Hammeren af Handelsministerens Hænder og slog Tavlerne fast i Muren. Underen dyb Tanshed holdt Kongen en Tale med en kraftfuld og følelsesfuld Stemme, hvori han skildrede de Faldnes Fortienester af Fædrenelandet, omtalte, at han selv havde været Vidne til den store Begivenhed den 14de Juli 1789, hvorfor han havde besluttet at han vilde celebrere begge disse vigtige Dage paa eengang. Han erklærede ved denne Leilighed at han vilde stedse overholde Folkets Rettigheder og opoffre sig for Frankeriges Vel da Kongen havde udtalt raabte Alle, leve Kongen. Han besteeg nu Thronen og flere Stykker bleve spillede af Orchestret, hvoriblandt en Cantate componeret af Herold og tilsidst Parisienne. Da Kongen steeg ned af Thronen saa bleve de 1200 decorerede Julikæmpere ham forestillede hvoriblandt nogle Fruentimmer som vare prydede med Medailler. Nu blev Marseiller-Hymnen opført i et stort Chor og Kongen blev næsten baaret til Dørene af Pantheon. Kl. 3 1/2 kom Hs. Majestæt tilbage til Palais Royal. Da han kiørte bort saa blev Gen. Lafayette hilset med en stor Jubel. Nationalgardere, Arbeidsfolk og Studenter spændte Hestene fra hans Vogn; men han forlangte bestemt at de skulde spænde dem for igien; en Mængde Personer af alle Stænder ledsagede ham til hans Boepæl og Nationalgardens Artillerie saluterede.