JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Da Skiftet efter sal. afg. Mad. Catharine Kirstine Balle, fød Gierlev, Mølleren Sr. Rasmus Balles Hustrue i Egholms Mølle paa Roeskilde Amt, vorder foretaget i bemeldte Mølle, og om mueligt sluttet Onsdagen den 22de Martii førstkommende; saa bliver herved bemeldte sal. Afdødes Arvinger, de Umyndige med Fodeværge indkaldet at møde bemeldte Dag og Sted, Kl. 10 Formiddag, for at iagttage deres Tarv under denne Skiftebehandling; til hvilken Tid og Sted Boets Debi= og Creditorer sig ville indfinde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Paa Hs. Excellence Hr. GeheimeRaad og Stats=Minister Rosenkrantzes Vegne, som Skifteforvalter, H. C. Gechel.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Da Kløver=Planteur Simonsen, som en føye Tid opholdt sig her i Roeskilde, hos mig har ladet forfærdige 2de Klædninger, som forlængst efter Løfte skulde være afhentet og betalt, men da saadant ikke er skeedt, jeg ey heller har kundet faae bemeldte Simonsens Opholdsted (uagtet alt derpaa anvendt Umage) at vide, saa advares han herved 3de gange i disse Tidender, at indfinde sig med Betaling inden 6 Ugers Forløb fra Dato, da jeg i Mangel af længere Udeblivelse lader bemeldte Klædninger ved offentlig Auction bortsælge. Roeskilde, den 1ste Febr. 1786. R. Lund, Mester Skræder.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Paa Birchelse og Reskiergaard udi Aabye Sogn i Vensyssel, 2 og en halv Miil fra Aalborg, staaer 100 Stkr. meget gode Stald Stude usolgte; om Kiøbet ville Liebhaberne henvende sig til Eyeren S. T. Hr. Kammerherre Scheel paa Mullerup pr. Nyborg i Fyen, eller mig, som Fuldmægtig ved bemelte Gaarde, hvor Studene kan tages i Øyesyn. R. Thaarup.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
En Kastaniebruun Hingst, 10 et halv Qvarteer høi, er at bekomme paa Norholm ved Varde, hvor den hidtil har tient, som approberet Stutterie=Hingst, men formedelst Stutterie=Forordningens Ophævelse, der ikke bruges eller behøves længere. Tilforordnede i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, giøre vitterligt: at i allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 20de Januarii sidstleden, saa lydende: Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden curator Rasmus Lange af Vores Kongel. Residentz=Stad, borg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Høyeste=Rets Pro Kiøbenhavn, for Os allerunderdanigst haver andraget, at han i afvigte Aar paa Brand=Forsikrings=Cassens Vegne, Johan Georg Klammer for Capital 450 Rdlr. med Renter, bemelte Kiøbenhavn, haver erhvervet Dom over Lindværer, No. 337, i Amagerstrædet paa Christianshavn, og derpaa som han var skyldig imod første Prioritet i sit eyende Huus len, haver erfaret, at foruden Brand=Forsikrings=Cassens Huset; men at han derpaa, ved at eftersee Pante=Protocol efter foregaaende Excecution ved offentlig Auction bortsolgt. første Prioritet 450 Rdlr., skal endnu en Prioritet, stor 150 Rdlr., efter Pante=Obligation udstæd til Gabriel Wagner . me Aar, hefte paa bemelte Huus, samt at fornævnte Gaaden 9de Julii 1771 og læst for Retten den 16de Julii sam briel Wagner ingensteds skal være at finde, hvorved det altsaa ville giøres umueligt at faae Skiødet læst, formedelst Wagners paa hæftende Pante=Obligation, m.v.; saa have Vi, efter fornævnte Høyeste=Rets Procurator Langes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, et som udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Con at han ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, toirets Efterretninger og de Hopffnerske Aviser, 3de gange efter hinanden skal bekiendtgiøres, maae med 3de Maaneders Varsel indkalde den eller de, som maatte have i Hænde ovenmelte af Johan Georg Klammer til Gabriel Wagner, den 9de Julii 1771 udstæde og den 16de Julii samme Aar Tinglæste Pante=Obligation, i Huset No. 337, i Amager. strædet paa Christianshavn, stor 150 Rdlr., dermed at fremkomme, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Adkomst til samme, og dersom ingen inden samme Tids Forløb melder sig, maae derefter paa foranførte Obligation erhverves Dom til Mortification, og den af Pante=Protocollen udslettes; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence. Stad Kiøbenhavn, den 20de Januarii 1786. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Paa Edsberg Præstegaard i Hegger og Frølands Sorenskriverie, Smaaelehnenes Amt i Norge var død Jomfrue Elisabeth, Magrethe Stoud, af hendes Sødskende skal være: En Broder Thomas Rosing Stoud, være død som Lieutenant og have efterladt sig en Søn og en Datter, som ikke vides hvor ere, en anden Broder Johan Wilhelm, har og været Lieutenant, men vides ikke, om han er i Live eller hvor, en tredie Broder Cort Christopher Stoud, skal være død i Kiøbenhavn som Procurator, og have efterladt sig Børn, hvis Tote eller Opholdsted heller ikke vides, og en Søster Margaretha Sophia Stoud, som var gift med Præsten til Nannestad, afg. Hr. Kierulfs, skal være død og have efterladt sig 10 Børn, hvis Navne og Opholdstæder ligesaa er ubekiendt. Samtlige disse med de flere hendes Arvinger indkaldes herved at møde ved Skiftet inden den i Loven befalede Tid, for at legitimere deres Arveret og i sin Tid modtage den Andeel dem efter Loven og Boets Omstændigheder kan tilkomme for at give de fraværende Arvinger en foreløbende Kundskab om Boets Tilstand, meldes tillige, at den Afdøde Jomfrues Efterladenskab beløber noget over 500 Rdlr. Narvestad pr. Friderichshald, den 13de Januarii 1786. Munch, Justitsraad og Sorenskriver, Da Skiftet efter forhen værende Rektor ved Tronhiems Latinske Skole sal. Hr. Magister Søren Peter Kleist til den 26de April næstkommende bliver optaget til endelig Slutning, saa indkaldes alle, som noget ydermeere udi hans Boe maatte have at fordre eller pligte. Jmidlertid da Stervboets Sager ere bragt te saavidt i Orden og Rigtighed, at uddeelingerne til hans testamenterede Arvinger og Venner kan beregnes; saa bliver og imidlertid ved første Samling Calculation foretaget, og Reparti tions=Beregninger forfattede over enhver tilkommende Andeel til Betaling for Vedkommende. Tronhiem, den 12te Januar. Hagerup, Doctor,
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Den 2den Decembr. afvigte Aar, er her paa Ordet død Jomfrue Karen Chrystie, en Datter af forrige Kiøbmand og Borger David Chrystie, hvis Efterladenskab strax er taget under lovlig Skifte=Behandling; en Søster af denne Afdøde har været gift med forrige Byefoged Coegius paa Moss, og i dette Ægte skab avlet Børn, men da man er uvis om nogen af disse lever eller hvor opholder sig, saa bliver de, og i Tilfælde med Værger og Curatores (foruden ved Proclama, som lyst for vedkommende Retter) herved indkaldede, at møde for mig udi Skifte=Retten, som hver Tirsdag holdes paa Stedets Raadstue, med vedbørlig Legitimation og inden lovbesalet Tid; Creditorer og nogen gives, indkaldes paa lige Maade, og Debitorer advares betimelig at betale, naar de vil undgaae Søgsmaal. Scheen, den 11te Januarii 1786. Bentsen, Byefoged. Som Sognepræstens til Røst og Værøe Præstegield i Lofodens Provstie, Tronhiems Stift i Nordlandene, Hr. Christen uden at efterlade sig Børn med den igienlevende Enkemand, og Crantzis Hustrue, Susanna Undahl, er ved Døden afgangen Boet taget under lovlig Skiftebehandling; saa bliver dette Dødsfald 3de Postdage efter hinanden averteret i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at hendes Arvinger, der efter Sigende skal opholde sig i Christiansands eller Christiania Stifter, ville behagentlig henvende dem til mig Undertegnede, som Skifteforvalter, med behørig Legitimation om deres Arveret, da enhver Forhold med Boets Omstændigheder skal vederfares Ret efter Loven. Hassell Præstegaard, den 11te September 1785. W. Dreyer, Provst over Westeraalen og Lofoden i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
Da Sognepræsten til Bøe Præstegield i Nedre Tellemarken udi Aggershuus Stift, Hr. Gerhard Mow, er ved Døden afgangen, og Skiftet efter ham har ved Registering og Vurdering, taget sin Begyndelse, hvor da blev anmeldt, at den sal. Mand, foruden de her værende Børn og Arvinger, har en Søn, Joachim Phl Mow, Student, som skal opholde sig i eller strax ved Kiøbenhavn, han tilligemed Boets Debi og Creditorer bliver herved 3de gange efter hinanden i de Berlingske Tidender indkaldede, for hver for sig at observere deres Tarv, som dem paa lovlig Maade skal blive tilstaaet. Gierpen Præstegaard, den 18de October 1785. Johan Fr. Monrad.
Berlingske Tidende, 1786-02-03
De som haver noget at fordre udi afg. Johannes Bierring, Juliana Maria, og som paa en Reyse fra Ostindien ved Døden som har fahret for Hofmester med det Particulere Skib Dronning er afgangen, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 16de Januarii sidst, og i Siellands Landsting den 18de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket bliver herved end videre bekiendtgjort. Da Claus Jensen Stær, som er udgaaet herfra som UnderStyrmand med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Geheime=Raad Grev Moltke, men afgaaet fra Ostindien med Skibet Bikuben, paa Reysen hertil ved Døden er afgangen, saa ere ved Proclama, som er læst i Hol=Stads Retten den 16de Jan. sidst, og i Siellands Landsting den 18de Dito, alle de, som udi hans Boe have noget at fordre, indkaldede at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden Aar og Dags Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket erved end videre bekiendtgiøres. Ved Proclama, som er læn i Hof= og Stads=Retten den 16de Januarii sidst og i Siellands Landsting den 18de Dito, ere de som maatte have noget at fordre efter afg. Jacob Thorstesen fra Norge, som har fahret for Matros med det Particulaire HandelsSkib Dronning Juliana Maria, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligeledes ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Løven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Advares herved J. L., Procurator i Frederichstad i Norge, at indfrie sine hos mig over to Aar staaende Exemplarer, af den Norske Bondes daglige Speyl, inden 6 Uger, hvis ikke, bort sælger jeg dem, for hvad jeg kan bekomme, og for det Øvrige reserverer mig min Ret. Kiøbenhavn, den 1ste Februarii 1786. P. Horrebow.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Algier, den 15de December. Siden den 7de October har Grev d'Expilly været kommen tilbage fra Hoffet i Madrit. Man har ventet ham med saa megen Utaalmodighed, at Deyen endog forlangte at tale med ham, førend han gik til den Franske Consuls Hauge, hvor hans Gemahlinde opholder sig, som han havde efterladt her i Staden, for at overbevise Deyen om Oprigtigheden i det af ham gjorte Løfte om at komme tilbage. Man siger at han af sit Hof er bleven beordret at betyde Deyen, at alle de Tilbud, som Hr. Joseph de Massaredo havde gjort i de sidste Underhandlinger, vare af ham skeete paa egen Haand, og at Hs. Catholske Majestæt misbilligede samme i deres hele Jndhold. Bemeldte Grev d'Expilly har hos Deyen meget bittert beklaget sig over, at han, uden at oppebie hans Tilbagekomst, har ladet sine Kapere løbe ud. Men denne Prinds har efter Forlydende sagt ham, at han forden Sags Skyld kunde være ganske roelig, da han havde ladet alle Reis i Almindelighed og enhver i Særdeleshed sige, førend de løb ud, at den første, som udøvede mindste Fornærmelse imod det Spanske Flag, i Søen eller paa Kysterne af dette Kongerige, skulde han lade strangulere.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Det er og en Sandhed, at de 12 Korsarer, som afvigte 3die October løb ud, ere alle komne tilbage, uden at Spanien har mindste Aarsag til at beklage sig over dem. En Catalonisk Barke, hvis Mandskab havde forladt samme, af Frygt for, at Vaabenstilstanden var udløbet, som man havde udspredt : Europa, og som imidlertid var bleven bragt hertil af en Korsar, er strax paa Hr. d'Expillys derom giorte Ansøgning givet ham tilbage. Den var kommet tilbage med en riig Ladning fra Jndien. Samme Tildragelse har ogsaa mødt en Vennetiansk Corvette paa 12 Kanoner, som af Frygt for Tuneserne var bleven forladt af sin Besætning. Den blev af en af vore Korsarer taget i Beskyttelse, men er forulykket paa Kysten af Arzeo. Herved er den Venetianske Consul formodentlig bleven befriet for den Ubehagelighed, at sammes Udlevering skulde have blevet ham afslaaet, eftersom man havde allerede udspredt, at den tilhørte en anden Magt. - Deyen har lovet Grev d'Expilly, at ikke lade nogen af sine Krydsere løbe ud, førend ved Slutningen af Martii Maaned i tilkommende Aar, og man forsikrer, at han selv har skrevet til Hs. Catholske Majestæt. Bemeldte Prinds har og givet meernævnte Grev Expilly, Fusiliers fra Oran tilbage, som Beyen af Mascara havde sendt herhid, fordi de i Egnen af Oran i nogen Frastand fra de fastsatte Grændser vare blevne trufne af Mohrerne.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Madrit, den 6te Januarii. J forrige Aar ere her copulerte 1507, fødte 4200, hvoriblant ikke regnes 850 uægte Børn, og døde 4019. Til de sidste hører dog ikke Børn og Døde fra adskillige Hospitaler.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Paris, den 16de Januarii. Den store Naturkyndige, Hr. Dombey, blev, som bekiendt, allerede under Hr. Turgotts Administration sendt at Regieringen til Pern, for der at opsøge og medbringe alt Mærkværdigt for Naturvidenskaben. Denne Mand er nu kommen tilbage, og har hiemme i sit Huus opsat sine medbragte Skatter, hvor Elskere af Physte kunne tage samme i Øiesyn, førend de blive afleverte i det Kongel. Cabinet. Hans Plante=Samling bestaaer af 2 til 3000 Planter, hvoraf mere end 2/8 Dele have hidindtil været gandske ubekiendte. Hans Eriser af kostbare Metaller ere overordentlig rige, og hans Jnsecter paa det beste bevarede. Han har en grøn Sand, som indeholder Kobber=Dele, og som, naar den kastes i Jld, frembringer en meget smuk farvet Flamme, som varer temmelig længe. Denne hidindtil ubekiendte Sand kan maaskee med Nytte blive brugt ved Kunster, i det mindste først ved Fyrværkerier. Hr. Dombey har sat sine Fugle efter Kunstens Regler paa et behageligt kunstigt Træe. Deres forskiællige Stillinger, deres smukke Farver, og den Art af Liv, som de synes at have, udgiør et behageligt Skilderie. Forunderligt er det, at en Jndianer har gjort dette kunstige Træe, og tilberedet Fuglene. Man seer fremdeles smukke Christallisationer, Ædelsteene, Platina, (et Slags kostbar Merall) Beenrader, som man har fundet i Jorden, og som ere blevne miniraliserte til Sølv, den ægte Chinabark, i hvis Sted man har sat Cascarille eller den nyere China &c. &c. Førend Hr. Dombey kom til Chili og Peru, troede Spanier, ne kun at rie Guld og Sølvminer i disse Lande. De hente deres Jern Jnstrumenter med store Bekostninger fra Europa og Hr. Dombey har fra disse Provindser medbragt Prøver paa god Jern Erts. De troede ikke, der at have Træer, som vare duelig til Master for deres Skibe, og han har paa Biergene af Chili fundet et Slags Gran=Træer, som ere over 150 Fod lange, og saa lige som et Rør, hvormed og Vice Kongen af Peru har paa hans Forssag allerede ladet bemaste et Skib, desuden har denne Naturforsker endnu medbragt de der værende Vildes Vaaben, Buer Pile, adskillige Stykker, af de gamle Peruvianske Kongers Pyndt, nogle Skjorter, fra de til Solens Tempel fordum indviede Jomfruer &c. Fornemmelig sætter man Priis paa det medbragte Frøe af kostbare Planter, som skulle bruges i de Kongel. Hauger.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Paris, den 20de Januarii. J forrige Aar ere her copulerte 5234 Par, fødte 19855. foruden 5918 Uægte, døde 20365.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Hr. Matthie Johannot d'Annonay's Papiir=Fabrike leverer paa nærværende Tiid saa skiønt Papiir, som nogen Fabrik udenlands, og det Franske Trykpapiir bliver nu allerede allevegne, endog i Engeland selv, foretrukket alle øvrige.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Om Cardinal Rohans Forhør har man nu faaet følgende at vide: Først protesterte han imod Parlementets Procedur, og declarerte, at han havde Ret til at blive dømt af sine Pairs. (Man veed ikke om han herved har forstaaet Cardinalerne eller Biskopperne eller Pairs af Frankrige). Naar han var fornøiet med at blive dømt af Parlementet, saa havde han anseet sin Sag, som blot civil, eftersom Talen da var om Hals baandets Bortsælgelse; men dersom man behandlede ham criminaliter, saa gav hans Fødsel og Charger ham den upaatvivlelige Ret, at blive dømt af Parlementet tilligemed de forsamlede Prindser og Pairs; Dommerne af det store Kammer ansaae han kun som en blot Commission, som han ikke kunde erkiende. Han erklærede videre, at han, for at rydde alle Vanskeligheder af Veien, selv vilde fortælle sin Sag, i Steden for at svare paa de ham forelagte Spørsmaale. Han gjorde dette, og Sessionen varede i 3 Timer. Siden dette Forhør har Frue Grevinde Marsan af Huset Rohan havt en lang Samtale med Cardinalen, efter hvilken hun gik meget bedrøvet bort. J Forgaars holdte hun i 1 Time Conference med Kongen, og man vil nu vide, at Cardinalens Proces ikke skal blive fortsat; men at Monarchen, vil befale Parlementet Stiltienhed. Cardinalen selv torde blive viist i Landflygtighed, eller forblive i Fængsel. Paven skal have svaret Kongen angaaende denne Sag, at dersom Parlementet dømte Cardinalen i den ringeste Straf, skulde det hellige Collegium stryge ham ud af Cardinalslisten.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Amsterdam, den 21de Januarii. Over Cap de bonne Esperance har man nu faaet den tilforladelige Efterretning, at Trinconomale tilligemed det Hollandske Ostindiske Compagnies øvrige Besiddelser ved Kysterne af de faste Lande, ere i Følge den sidst sluttede FredsTractat blevne givne tilbage.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Haag, den 21de Januarii. Da Staterne af Holland skreve til Prinds Arvestatholderen, at han endnu ikke maatte igien besætte Commandant Posten over de 1000 Schveizere, havde de stor Aarsag til at tage dette Partie, da de allerede havde besluttet, at deeliberere om dette Corps's fuldkomne Ophævelse, saasom samme syntes dem allene at være oprettet til Pragt for Arvestatholderen. Forslaget dertil er og virkelig bleven gjort, men Resolutionen selv er endnu ikke kommen ud. Hs. Durchlauchtigheds Livgarde skal formodentlig ogsaa blive, om ikke aldeles ophævet, saa dog stærk reduceret. Hensigten af alt dette gaaer ud paa, at udslette af Nationens Gemytter de dermed forbundne Begreber og Autoritet og Souverainitet, hvilken ene og allene tilkommer Staternes Forsamling.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Provindsen Grønningen er endnu til dette Øieblik den eeneste, som har erklæret sig angaaende Arvestatholderens Sag, og det Svar man skulde give Hs. Preussiske Majestæt. Følgende er et Udtog af den Rapport, som bemeldte Provindses Deputerte have i Anledning heraf aflagt hos Generalstaterne: Efter at have taget den Preussiske Memoire i en moden Overveielse, ere Staterne af Grønningen af den Mening, at Prinds Arvestatholderens Rettigheder, som ved Regierings Reglementet af 1749 ere etablerte, og ved en høitidelig Eed bekræftede, ere ubetagelige og uforanderlige (inalienables inamovibles), og maae ansees som et helligt Baand; at bemeldte Stater aldrig have havt den Hensigt, at krænke disse Rettigheder i mindste Maade; at det, som angaaer Commanden over Garnisonen i Haag, er et huusligt Anliggende, som allene vedkommer Provindsen Holland; at de ønskede, at denne saa megen larmgiørende Sag maatte blive venskabelig bilagt til Staterne af Hollands og Hs. Durchl. Arvestatholderens Tilfredshed; at de haabede, at naar Aarsagerne til Misfornøielse ophørte, bleve Sagerne endelig saaledes regulerte, at man kunde give Hr. Arvestatholderen igien udøvelsen af den Magt, som han forhen har havt, og endelig at man maatte svare Hs. Preussiske Majestæt paa en Maade, der passede til det Venskab, som denne store Monarch bærer for Republiken. - Man seer at denne Erklæring er meget gunstig for Arvestatholderen; men man veed endnu ikke, om de øvrige Provindser ville affatte deres Advis i samme Tone. Skulde det imidlertid blive bekræftet, at Staterne af Holland havde i Gaar med de fleste Stemmer fattet den Beslutning, at give Arvestatholderen Commandoen over Garnisonen i Haag tilbage igien, saa torde vi maaske endnu i denne Maaned have den Fornøielse, at see igien Hs. Durch lauchtighed med Sin Familie her i Haag. Reformerne ved det Militaire skulle gaae videre, end man i Begyndelsen troede. Det heder, at af 8000 Mand lette Tropper skulle kun 20000 beholdes. Man har endog foreslaaet, ganske at ophæve samme tilligemed Legionen von Maille bois. Der raadslaaes i nærværende Tiid om denne Sag, og General von Maillebois skal just ikke have meget at indvende imod sit Corps's Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Pohlen, den 22de Januarii. De nyeste Breve fra Petersborg levere følgende Particula rier af de Caucasiske Tartarers sidste frugtesløse Forsøg: Medens General Poul Potemkin, som Commandeur en Chef overde Russiske Tropper, som ere commandeerte imod de Caucasiske Egne, var fraværende, gjorde pludselig næsten alle der omkring boende Folkeslag Oprør, hvortil de vare blevne ophidsede af en falsk Prophet, som var fød i en Landsbye ved det Caspiske Hav. Denne Bedrager bildte dem ind, at de Russiske Kanoner og Flinter ikke meere skulle treffe, og Russernes sædvanlige Tapperhed ophøre, naar de kun med Mod angrebe de Russiske Forter og Colonier. De vare og virkelig i Begreb med at passere Cuban= og Terreh=Floden med talrige Horder, da General Potemkin kom tilbage, og gjorde deres Anslag til intet. Han selv rykte med et Corps ind i Cabardie, og bragte alting igien til Lydighed. Brigader Apraxin angreb med 600 Dragoner et Corps af 3000 Tartarer, som havde passeret Cuban, nedsablede en stor Deel af samme, og tog fra dem tilbage det Qvæg, som de havde røvet fra de Russiske Colonier. Oberste Nagel overvandt med en Corps af 2000 Mand og noget Cavallerie Propheten selv, som var i Spidsen af et Corps paa 8000 Mand, hvilke stridde til Fods og rullede Krigsmachiner for ved sig, igjennem hvilke Kuglerne ikke kunde trænge. Men de Russiske Grenaderers Bajonetter og Mod overvandt alle Besværligheder. Et stort Blodbad blev anrettet iblandt Oprørerne og den saarede Prophet flygtede til Biergene, hvorpaa alting blev roeligt igien.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Haag, den 24de Januarii. Kongen af Sverrig har nyelig skrevet et meget venskabeligt Brev til Generalstaterne i hvilket Hs. Majestæt giver tilkiende, at han, i Følge det Venskab og det Forbund, som forhen har været imellem Kronen Sverrig og Republiken, var tilbøielig til at fornye denne Forbindelse, og ventede desangaaende et hastigt Svar, for at bringe Sagen til Endelighed. Endskiønt Kongen af Sverrig ikke tydelig udtrykker sig, saa kan man dog ikke andet, end formode, at dette Tilbud betyder en Tiltrædelse til den bekiendte imellem Frankrige og Republiken sluttede Alliance, til hvilken Sverrig formodentlig er bleven indbudet af hin Krone. Da paa nærværende Tiid ingen Svensk Minister residerer ved Republiken i Haag, saasom samme er fraværende, saa har Hs. Majestæt ved den Hollandske Minister i Stokholm, Hr. var der Borch, ladet giøre Generalstaterne dette Forslag. Denne Skrivelse er bleven sendt til Provindserne, paa det de kunde sige deres Mening, og Hs. Svenske Majestæt faae et hastig Svar. Hvorledes andre Magter ville optage dette Skridt, maae Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1786-02-06
Corsøer, den 2den Februarii. Jndkomne: Den 27de Januarii Svensk Kiøbmand Bøhm med Kiereste; den 28de ejusd. Oberstyrmand Tron sen med 2de andre Styrmænd, 12 Matroser og 1 Dreng; den 29de ejusd. en Kongelig Dansk Staffette; den 31te ej Kongelig agende Post 5 Læs, Kammerjunker von Kaas, Kiøbmand Munche, Skibscapitain Lorentzen, Styrmand, Hellemann, en Commando med Rekrytter, 2de Svenske Kiøbmænd.