JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Mit Varelager er i disse Dage blevet forøget med endeel moderne Vintertøier i alle nu brugelige Stoffer, hvormed jeg herved paa det Bedste anbefaler mig. Aarhuus, den 2den October 1843. Julius Dessauer. Klæde, Dyffel, Siberienne og Kalmuk, Et Parti af ovennævnte Vare ere i disse Dage hjemkomne, og sælges billigt af Julius Dessauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Fine hvide Broderier, ere nylig arriverede hos Julius Dessauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Til Underretning for dHrr. uden og indenbyes Handlende tjener; at der fra min Spiritusfabrik iaar ene produceres Kornbrændeviin, til nedsatte Priser, ligesom der i Partier pr. Contant gives betydelig Rabat. Aarhuus, den 10de October 1843. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Ser & 2radet Byg af bedste Qvalitet kjøbes til de høieste Priser af J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Muskinlærred, i udmærket god Qualitet, er igjen arriveret til nedsatte Priser hos Vitus Ingersler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Kudbetøier. Et Parti Kaabetøier i Uld og Silke udsælges under Prisen af Titus Ingersler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Hør, bedste Libauer, 3 & 4 Bs., er arriveret og faaes billig hos J. A. Prior. Muustrichter Saallelæder faaes i i hele & halve Huder samt mindre Dele hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Et Part fine Røgtobakker og Cigarer er nylig hjemkommet og sælges billigt af J. A. Prior, To kjøbes til gangbar Priis af J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
50 Stkr. udmærket gode Køer kunne til næstkommende 1ste November erholdes i Forpagtning paa særdeles billige Vilkaar. Det Nærmere erfares hos Kjøbmand Bursche her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Bekjendtgjørelse. Til mine Huusgraves Rensning ønskes i næstkommende Aars Mai Maaned et Par raske Holstenere, men Accorden om Arbeidet ønskes afsluttet i dette Efteraar. Schafføegaard, den 5te Octbr. 1833. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
Tjenestsøgende. Af disse ere til 1ste November næstke anmeldte hos mig; a) En betydelig Deel Handels- og Contoirbetjente, Avlsforvaltere, Gartnere, Tjenere, Møllersvende, Brændeviinskarle, Avlskarle, Kudske, Arbeids karle og nogle Røgtere, samt en Handelslærling; b) Nogle Huusjomfruer, Lærerinder, Syepiger, Stuepiger, Kokkepiger og Barnepiger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-11
De ærede Huusbonder og Madmødre heri Byen eller dens Omegn, som maatte ønske Folk fæstede ved mig, bedes allersnarest muligt derom at fremkomme med deres Anmeldelser, enten mundtlig eller ved frankerede Breve, og maa jeg bemærke: at jo snarere disse Anmeldelser indgives, deslettere vil det være mig muligt at kunne opfylde de Anmodninger som jeg maatte see mig beærede med, – til Vedkommendes Tilfredshed. Størstedelen af de hos mig anmeldte Tyender ere forsynede med særdeles gode Anbefalinger, der ligge til behageligt Eftersyn hos mig. Aarhuus Commissions & Læstecontoir, i Septbr. 1843. J. Hansen, En sort Pellerine er tabt den 28de Septbr.,a paa Veien fra Volden ned til Dampskibet. Finderen bedes at aflevere den paa Volden 3s 892 i Aarhuus, imod at erholde en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
1843 No 179. Fredagen. den 13 October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Siftertidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. H. Elmquist Myheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Den nylig saa heldigt udførte græske Revolution har vakt en ualmindelig stor Opsigt ved Hofferne, og man vil vide, at der skulde afgaae en forenet fransk engelsk Flaade til Piræus (Athens Havn) for at holde Rusland fra, at gjøre noget voldsomt Skridt, som man befrygter, nemlig at tvinge Kong Otto til at tilbagekalde den ham, som det hedder, aftvungne Constitution. Thi skjøndt Hs. M. nu har udfærdiget Taksigelser til Revolutionens Hovedmænd, saavelsom til Enhver, der har taget Deel i samme, saa veed man dog, at Kongen græd, da han skulde underskrive denne Forordning. De fremmede Gesandter have besværet sig over, at man, tvertimod deres Privilegier, havde nægtet dem Adgang til Kongen ved Revolutionens Udbrud. Endvidere har Kongen bevilget samtlige Deeltagere i Revolutionen en Medaille, paa hvis Revers der skal staae: "Den 15de Septbr. 1843 og paa Aversen: "Den constitutionelle Throne." Mellem de fremmede Gesandter, som fordrede at indlades til Kongen, inden man saaledes havde tvunget ham til at underskrive, og Revolutionens Hovedmand, Oberst Kalergi, var det paa Slotstrappen kommet til en skarp Ordvexling der gik saavidt, at den preussiske Gesandt St. Simon paa en meget haanlig Maade erklærte Obersten, at han gjorde vel i, hvis han snart forføiede sig bort fra Slottet, hvor han ikke havde noget at bestille, da man ellers nok skulde flytte ham bort derfra. Og nu er denne Oberst Kongens høire Haand; hans forrige fortroligste Raadgiver, den for sine Grusomheder afskyede Trinos, er bleven forviist til en af Øerne i Archipelagus, thi Folket vilde have slaaet ham ihiel Først vare de fremmede Gesandter komne enkeltviis til Slottet, men, som meldt, tillodes dem ikke at komme ind; derpaa vare de komne in corpore og i Uniform, men Kalergi lod dem atter vise tilbage. Saavel Folkets som Troppernes Opførsel under hele Opstanden, havde udmærket sig ved Rolighed og Besindighed. Soldaterne forsmaaede endog at nyde den dem til Forfriskning budte Viin, for at man ikke skulde kunne sige, at de havde handlet i drukkent Overmod. Jkke et Øieblik blev den offentlige Orden og Sikkerhed forstyrret, intet truende Raab hørtes, selv ikke mod Barerne, som ere meget forhadte af Grækerne. Opstanden maa længe have været forberedt, thi den udbrød samtidigen i flere af Byerne: Embedsmænd, Borgere, og Soldater vare enige. Dronningen (en født Prindsesse af Oldenburg) havde under Bevægelsen grædt og lamenteret, og forlangt at komme bort derfra. Men nu har ogsaa Skrækken sat sig hos hende, saa hun alt flere Gange har viist sig offentlig ved Kongens Side, og Begge hilsedes af Folket med Fryderaab. Derimod havde Dronningens Søster strax indskibet sig til Triest. Alle Udlændinger i Staten, Tjeneste ere afskedigede, med Undtagelse af de gamle Philhellenere. De fleste Bayrere vare allerede ankomne til Fastlandet. Ved denne Begivenhed hedder det – have de som halve Barbarer udskregne Grækere givet det civiliserede Europa en stor Lære."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Det ulykkelige Spanien faaer derimod aldrig Ende paa sine indbyrdes Uroligheder. Den sorte Fane vajer endnu fra Barcelona, som uafladeligt beskydes af Forterne. Jnsurgenterne bære som Tegn et Dødningehoved af hvidt Blik paa Brystet, og det synes, som de ville forsvare sig paa Liv og Død. Jntet fremmed Skib faaer Lov til at løbe ind i Havnen. Det synes i det Hele taget, som Bladet atter nu vil vende sig. J Madrid er Garnisonen under Vaaben, da man frygter ogsaa der for en Opstand. Saragossa blokeres af Cando, Barcelona af Sanz; Amettler forfølges af Prim. Een Beretning siger, at Amettler er Herre over Girona og Mattaro og holdt den mellemliggende Søkyst stærkt besat en anden melder, at Prim har i Mattaro taget 800 Md. til Fange og ladet Anføreren skyde. Badajoz har proclammeret Centraljuntaen; San Sebastian staaer paa Rippet til at forene sig med Saragossa, og saa haves der foruroligende Efterretninger fra Cadix, Murcia og Carthagena. J Valladolid er det ved Valgene kommet til blodige Optrin, hvori flere Mennesker have mistet Livet. Tilstanden i Spanien er saaledes høist sørgelig. Overalt vrimler det af Militaircomplotter. Og det turde snart hænde sig - hedder det i en fransk Avis – at et Nationalconvent, under Navn af "Centraljunta, forsamler sig i Madrid. Den unge Dronnings Throne er alvorlig truet; hendes Moder ønsker fransk Hjælp, men dette vilde blive Spaniens største Ulykke og fremkalde en rædsom Borgerkrig. Engelske Blade foreslaae, at man skal kalde Espartero tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Fra den polske Grændse meldes, at Keiseren af Rusland havde reddet sit Liv derved, at han var ilet sit Følge 8 Timer forud, saa at Hs. Majestæt allerede befandt sig langt hiinsides Posen, da den keiserlige Vogn passerede gjennem denne Stad, og Attentatet skete. Alle Skuddene (thi der faldt flere) traf den Plads, hvor Keiseren pleier at sidde, og Adjutanten, som sad i Vognen, blev truffet af et Skud, og saaret. Attentatet skeete ved Hjørnet af en lille Gade, som hedder Wallischai. En Mængde Personer, som paa samme Tid havde befundet sig der i Nærheden, ere blevne forhørte, men alt hvad man har opdaget er det, at Nogle ville have seet tre velklædte Personer staae bag en Pumpe ved forbemeldte Gadehjørne, og at de vare forsvundne i samme Øieblik, man havde hørt Skuddene. (Keiseren har i Warschau, hvor han fik Efterretning om sin Dattersøns Fødsel, strax udnævnt den nyfødte Prinds til Chef før et i Warschau garn. Uhlanregiment.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Urolighederne i Bøhmen antage en meget truende Characteer. Man frygter for en almindelig Jnsurrection, thi hvorfra man hører holdes der væbnede Sammenkomster. Ogsaa i Ungarn er Folkets Misfornøielse over at Adelen nægter at betale Skatter, kommet til Udbrud, saa der paa flere Steder var forefaldet blodige Optrin, i hvilke endeel Adelspersoner ere blevne grusomt myrdede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Parisernes Forbittrelse mod Regjeringen skal være stegen ved det Rygte, at man skal have isinde at gjøre Landsbyen St. Maurice til en uhyre Vaabenplads imod Paris. Den første Emente - hedder det – som nu udbryder i Paris, vil faae til Feltraab: A bas les forts, a bas les bastilles! Der arresteres endnu bestandigt Folk, som have taget Deel i det hemmelighedsfulde Complot, som endogsaa har havt Deeltagere i Lyon, Grenoble, og fl. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Den 6te October traadte Ludvig Philip ind i sit 72de Aar. Samle Soult er nu saa svag, at man tvivler om han lever til Nytaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Den store irlandske Agitator O'Connell har nylig holdt en Kæmpeforsamling i Grevskabet Kildare, paa en Plads, som er mærkværdig i Jrlands Historie derved, at 400 af Egnens anseeteste Beboere vare en gang der blevne myrdede paa Regjeringens Foranstaltning. O'Connell mødte ved denne Leilighed i sit Ornat som Lordmayor, af skarlagenrødt Fløiel med en svær Guldkjæde om Halsen. Forsamlingen overrakte ham derved en National-Hue, ikke uliig den gamle milesiske Krone, og man satte denne Hue paa Repealkongens Hoved under et uhyre Jubelraab. Det Hele lignede meget en improviseret Kroning. Næste Forsamling skal holdes ved Dublin, og saavidt muligt tilhest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
J Skotland sætter Almuen sig op mod de af Regjeringen beskikkede Præster. Paa flere Steder i Roshire ere Kirkerne formeligt barricaderede, saa Præsterne ikke kunne tiltvinge sig Adgangen dertil, endskjøndt de faae Bistand af Politiet og Oprørsakten, er bleven proclammeret. Nu er der sendt Tropper dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Paven har, efter et Bønskrift fra Jøderne i Ancona, annulleret det af Storinqvisitoren imod dem udstædte ultraintolerante Edict. Rothschild i Paris skal have ifinde at gjøre en Reise til Jtalien, for at tale sine undertrykte Troesbrødres Sag hos den hellige Fader. Ved Bologna er det meget uroligt, og næsten Jngen sikker paa Liv og Eiendom. De pavelige Tropper ere flere Gange slagne paa Flugten af Oprørerne, hvis Antal tiltager Dag for Dag. Ved en af disse Vander skal befinde sig en riig Englænder, som (formodentlig plaget af Spleen) gjor Røvertogene med som Amateur. J Carlsruhe er nu afsagt en Hofretsdom i den Haberske Duelsag. Banquier Moriz Haber er dømt til 14 Dages Fængselstraf, hvortil dog Undersøgelsesarresten skal medregnes. Saasnart han har udstaaet sin Straf, vil han forlade Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Maneurerne ved Lüneborg have i flere Dage maattet afbrydes formedelst den idelige Regn, hvorved mange Ulykker ere skeete, især ved Hestenes Styrtning paa den slibrige Jordbund, saa man i det Hele taget er enig om, at det er en Lystleir for Fyrsterne og Generalerne, men ikke for de Menige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Soldaterne ere utilfredse over, at de idelig gaae i vaade Monderinger og aldrig kunne faae Klæderne tørrede, og at saamange af deres Kammerater deels ligge i Lazaretherne, deels nedsænkes i den fremmede Jord, langt fra Slægt og Hjem. Men paa Slottet hos Kongen af Hannover og Hertugen af Brunsvig, leves der i Fryd og Gammen. Ved den sidste Felt maneuvre (5te October) satte atter to Holstenere Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Kjøbenhavn, den 10de October. - J disse Dage har der udbredt sig sælsomme Beretninger her i Byen og Mytterier, der skulle være forefaldne ved det holsteenlauenborgske Contingent i Leiren ved Lüneburg. Saavidt vi have kunne erfare, har man endnu intet Officielt derom, men kun private Breve, og ifølge disse skulle tvende Compagnier af Contingentet have omringet deres Compagnichefer i Marken og nægtet dem Lydighed; ja efter nogle Beretninger skal der endog være lagt voldsom Haand paa den ene Compagnichef. - Den nærmere Detail kunne vi ikke meddele, da vi have hørt meget modsatte Beretninger i saa Henseende, men Factum tør vi ansee for afgjort. Da der fornylig ved Contingentets Udrykning fandt et lignende Optrin Sted i Jtzehoe, hvor Dragonerne insulterede, eller idetmindste deeltoge i at insultere deres Regimentscommandeur, Oberstlieutenant v. Hindenburg, ved at slaae Vinduerne ind i hans Bopæl, og der nu, kort efter, har fundet et andet, endnu grovere Brud paa Disciplinen Sted ved Contingentet; saa tør man vente, at disse Sager ville blive Gienstand for den alvorligste Undersøgelse, og at Ophavsmændene ville blive straffede efter Krigslovens Strenghed. Jntet er farligere for en Armee end Disciplinens Forfald; det har man til alle Tider erkjendt, men vi behøve ikke at gaae saa langt tilbage som til det gamle Rom, der var stort og stærkt, saalænge Krigstugten var streng, men gik under, da Soldaterne fik Smag paa at indsætte og afsætte Keisere; – vi behøve ikke at gaae saa langt tilbage, vi behøve kun at kaste et Blik paa det nuværende Spanien, for ret at faae en levende Forestilling om, hvad det fører til, naar Sub ordinationen er opløst i en Armee. (Ths. Av.)- Den anden Prøve paa, hvad Resultat Armee Reductionen maatte have bevirket, er nu tilendebragt, idet Exerceertiden er sluttet og Store Vibenshuus, som sædvanlig, vedbørlig indtaget. Opmærksomme Jagttagere staae i den Formening, at Resultatet ikke er synderligt heldigere end det for f. A., og Reductionen har saaledes ikke synligen baaret bedre Frugter, end de, man maatte lade sig nøie med for samme. Dog gaves i Aar, hvilket ikke var Tilfælde ifjor, en saakaldet Feltmandeurer. Jmidlertid skal denne heller ikke have udmærket sig ved noget særdeles Nyt Om ved et og samme Parti den ene Vaabenart muligen har skudt en anden i Ryggen, skulle vi lade være usagt; men var det end Tilfælde, da var det heller intet Nyt. (Frisd.)"Dansk Pantheon", 11te Levering, indeholder Paul Chr. Stemanns Portrait og Biographie. "At dette Portrait - hedder det i "den Frisindede – vil blive modtaget med Jnteresse, om end med forskjellige Følelser, vil være ufornødent at bemærke. Algreen-Ussing og Balthazar Christensen ville saaledes f. Ex, sikkerligen ikke betragte det med samme Miner og indre Bevægelse. Biographien er affattet med en politisk Circumspection, der passer til Øieblikket, og Forf. har ikke uheldigt løst sin vistnok ikke lette Opgave. (Næstk. 14de April bliver Stemann, 80 Aar gl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
- Ved allerhøieste Resolution er Øen Læss i geistlig Henseende henlagt under Dronninglund og Børglum Herreders Provsti og under Aalborg Stift. (C. Td.)- Ved den igaar udst. Armeebefaling har Hs. M. allern, bevilget, at det gifte Mandskab, som har 2 eller flere Børn, fremdeles i et halvt Aar, fra næste Maaneds Begyndelse, mod reglem. Betaling tilstaaes et Tillægsbrød hver femte Dag, dog kun saafremt de dertil ere trængende. (Brig. Td.,- Forhaabentlig tør et stort og vigtigt Postreformværk: Brevportoens Omregulering og Nedsættelse, hvormed en Commission for Tiden beskjæftiger sig, haabes snart at gaae sit endelige Resultat imode. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Den kjøbenhavnske Statsgjældsafbetalingsforening har iaar feiret Kronprindsens Fødselsdag. (Hp. Av.) Den Person, paa hvem der hvilede en stærk Mistanke om at have begaaet Armbaand=Tyveriet paa Sorgenfri Slot, og som var ansat i det kongl. Capel, har forladt Danmark, og er med det franske Dampskib afreist til Havre. (L. F. Av.)J Anledning af Tivoli's extraordinaire Fest til Benefice for Hr. Carstensen, har Formanden for Tivoli's Bestyrelsescomitee, Hr. Borgerrepræsentant, Uhrmager Kyhl, aabnet en Pennefeide i Adresseavisen, idet han stræber at vise, at Comiteen ikke kan være berettiget til, at overlade Hr. Carstensen Tivolis Plads og Jnventarium til en Extraforestilling, da al den Jndtægt, der kan indkomme af Tivoli, bør tilflyde Actionairerne, hvorhos han mener, at Hr. Carstensen nok kan lade sig nøie med den Jndtægt, han, siden 15de August, har havt, hvilken, efter hans Beregning, hverken udgjør mere eller mindre, end den enorme Sum 15,600 £. Herimod ere nu Comiteens øvrige Medlemmer optraadte med en Modartikel i Dagsavisen. Næst at forsvare, hvad der er skeet, oplyse de, at Hr. Carstensens hele Jndtægt for iaar beløber sig, efter Opgivelse af Selskabets Bogholder, kun til 2, 110 2 og intet Videre, de ham af Generalfors. den 8de Juni tilstaaede 4000 Actier uberegnede. (3)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Odense, den 9de Octbr. Natten imellem sidste Løverdag og Søndag forkyndte Klemtning fra St. Knuds Taarn, at en Brand var udbrudt paa Landet, og som vi erfare var 3 Miil herfra, hos Provst Selmer i Herrested, hvor Præstegaarden og Degneboligen samt en Bondegaard aldeles ere lagte i Aske. Den af alle høitagtede Præst frelste sin egen og sin Families Personer, men ellers Jntet. Næsten nogne maatte de Alle redde Livet. Sexten Kreaturer indebrændte. (F. Av.)– Til Tidens ikke glædelige Tegn hører en ofte fremtrædende Lyst til at tage sig selv tilrette. Et saadant Tilfælde er desværre i denne Tid indtruffet her i Staden, idet man hos en anseet og høitagtet Embedsmand ikke alene tvende Nætter efter hinanden har slaaet Vinduerne ind, men endog i en Seddel truet ham med, at hans Eiendom siden skal vorde et Rov for Luerne! Ubegribelig og i høieste Grad hjemfalden til enhver brav Mands Foragt bliver denne Handling, naar den, som her, rammer en Mand, der er bekjendt for, tro og redeligen at opfylde sin Pligt, og som ved sin retsindige Characteer og den sande Humanitet, hvormed han kommer Enhver imøde under Udøvelsen af sin Embedspligt, har i en sjelden Grad vundet sine Medborgeres Agtelse saavel i sit offentlige som i sit private Liv. Det er en Selvfølge, at Politiet alvorligen bestræber sig for at komme paa Spor efter Gierningsmanden, og det er at vente, at det heri vil finde Understøttelse hos enhver brav Mand som paa nogensomhelst Maade kan bidrage dertil. (O. Ths. Av.) Horsens, den 10de Octbr. Det Müllerske Skuespillerselskab afreiste i Morges herfra til Fredericia, efter at have givet her 20 Forestillinger, de fleste for fuldt Huus. J Fredags gaves "Kean", til Jndtægt for Hr. Lange, ligeledes for fuldt Huus, med et Liv og Sammenspil, som gav dette saa ofte seete Stykke Nyhedens Jnteresse. Publicums Jnd ling, Hr. Lange, som udførte Titelrollen, blev ved sin Jndtrædelse hilset med stærk Applaus, som ogsaa heelt igjennem Stykket ledsagede hans tænksomme Spil. Efter Stykkets Slutning fremkaldtes Hr. Lange, og mødte ved sin Jndtrædelse en Regn af Blomster, og saa varme, vedholdende Udtryk af Tilfredshed, som neppe nogen anden Skuespiller her er bleven til Deel. (Hr. Lange blev ikke alene hedder det i en anden Beretning - fremkaldt som Kean, men endogsaa flere af Damerne fra Parterret tilkastede vor Thalias Yndling Blomsterbouquetter.") Saavidt vi vide, er det første Gang, at denne Udlandets Mode er bleven anvendt for en seenisk Kunstner i Danmark. (Hors. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Dødsfald. Kgl. preussisk Oberstlieutenant Andreas v. Arenstorff, 75 Aar gl. Julius Fotel af Khvn. (17 Aar) paa Reisen fra Batavia. Conditor Jean Baptisk Dury (64 Aar) i Odense. Kbm. F. Wulff i Svendborg. Dr. med. & chirurgiæ P. M. Holm (20 Aar) i Christiansfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Copulerede. J Hamborg: Hr. Kjøbmand Friedr. Ludvig Larsen (Søn af Gjæstgiver Larsen i Odense, og Jfr. Maria Gehrdau. – J Gylling Kirke den 6te October: Hr. Knudsen, Adjunct ved Cathedralskolen i Aarhuus, og Jfr. Maria Ripke. Ueisende. Med Dampskibet "Jris" til Kjøbenhavn. Grev C. af Ahlefeldt Laurvig, Generallieutn. v. Wildenradt med Familie og Domestiquer, Jngenieurcapt. v. Nicolin med Familie og Domestiquer, Fru Oberstlieutnant inde Posselt med Datter, Pastor Heiberg med Søn, Enkefrue Meyer, Kbm. J. F. Stellfeld, Studenterne Jacob og Sophus Engelsted, W. Fausbüll og Rasmussen, Sovolonteur Harala Birch, Hr. F. v. Adeler, Jfr. Ludwig og Hald, Forvalter Olsen m. Søn, Dannebrogsmand Knudstrup, Hr. H. von Essen, Forvalter Holst, Kbm. Jensen, Landmaaler Myhre, Jfr. Valeur, Jfr. Levin, Handelsb. Topp, Skpr. Schmidt, Mr. Dalgas, Jfrne Christens og Myhre, Frøken Morgenstjerne, Krigscancellisecretair Thonning, Politiretsfuldmægtig Feddersen, Lieutn. v. Neergaard, Pastor Paludan, Handelsfuldm. Marcker, Proprietair Hollesen, Discipel Petersen, Tøi fabr. Mendel, Hr. F. Hagemann, Propr. Hastrup og Lacour, Cand. juris Reckelmann, Landskabsmaler Rademacher, Cand. theol. og Jnstitutbestyrer W. Thisted, Propr. Jngstrup og Jngerslev, Forpagter Friis, Dyrlæge, Steffens ialt 60 Passagerer. Desuden 53 Stk. Qvæg hovder, 4 Heste og endeel Gods. Med "Caroline Amalie" til Kjøbenhavn: Pastorerne Hansen og Birkedahl, Enkefrue Boving, Frøken Lichtenberg, Lieutn. v. Jacobsen, Copiist de Conninck, Bataillonschirurg Boisen m. Frue, Mr. Curtz m. Datter, Malermester During, Theolog Jessen, Træhandlerne Nielsen og Lawsen, Farver Bahnsen, Jfr. Carlsen, Møllebygger Møller, Mr. Piil m. Familie, Hr. von Aspern, Toldbetjent Bergstrøm m. Familie, Vagtm. Christiansen, Jfr. M. Holm, Dreier Winding, Mr. Breidsgaard, A. Winterslev, Qvarantaine officier Grønbeck, Vei opsynsmand Straube, Jfr. Mehl, Jfr. Meyer, Jfr. Schmidt, Bøssemager Holm m. Familie, Jfrne Schönan og Petersen. J. Jensen m. Datter, Corporal Raben, Bogtrykker Fisker, Vagtmester Thorsted, Forpagter Wil hjelm m. Familie, Proprietair Voldenham, Cand. juris Koldby, Smed Rasmussen m. Familie, samt 11 Dækspassagerer. Jalt 73 Passagerer. Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg; Pastor Christensen, Forvalter Jversen, Til Thune: Pastor Sewel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Bekjendtgjørelser. Efter omtrent 1 Aars Svagelighed bortkaldtes d. 1ste Octbr. til det bedre Liv min kjere Mand, Sognefoged og Gaardeier Søren Pedersen i Borum, 59½ Aar gammel. J ham tabte jeg en trofast Ægtefælle og mine 4 Børn en kjærlig Fader; derfor sørge vi saa dybt ved hans for tidlige Bortgang, og vor bedste Trøst er den eengang at samles med ham der, hvor Døden ikke skal være mere. Borum, den 10de Octbr. 1843. Kirsten Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Tirsdagen den 21de October d. 4 og fölgende: Dage afholdes den offentlige Dimissionseramenved det herværende Skolelærerseminarium. Dimittendernes Forældre og Læreanstaltens Vel undere indbydes til at overvære Prøven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Det kongel. Skolelærerseminarium i Jellinge, den 10de October 1813. F. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-13
Veile Amts landoeconomiske Selskab. Ved et Møde i Selskabet den 20de f. M. blev vedtaget, at en Extra Generalforsamling skulde afholdes, for at afgjøre hvorvidt Selskabet fremtidigen kunde vedblive at virke; eller om dette, af Mangel paa pecuniaire Kræfter og Deeltagelse, maatte opløse sig. Til ovennævnte Forsamling, der er bestemt til Onsdagen den 8de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, og som afholdes paa Veile Byes Raadhuus, indbydes herved Selskabets Medlemmer, saavel de der have meldt sig at ville tiltræde, som de ældre, ved hvis Bestemmelse Selskabets Vedblivelse eller Ophævelse vil være at afgjøre; Udeblivende betragtes som tiltrædende hvad Pluraliteten af de Mødende beslutte. Hoppe, Veile, den 7de October 1843. p. t. Formand.