Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-06
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J den politiske Journal læses følgende Skrivelse fra Republiken Hayti. Regieringen har besluttet for at beskiæftige dens Borgere saa meget som mueligt, at ingen Udlænding maae sælge noget til en anden Udlænding, hvorfore solgte Vare: af Værdie 35,000 Dollars ere blevne confiscerede for Hrr. D. Den nye Præsident har besluttet at sælge dem ved offentlig Auction, som vil meget skade denne Stats Handel, ogsaa er det haardt, da Præsidenten Petion havde tilladt saadan en Handel iblandt Ulændinger og kun forhøiet Afgivten derpaa fra 1000 til 1200 Dollars. Men alle disse nye Love blive forfattede af Senatorerne og Repræsentanterne; Constitutionen tilstaaer ikke engang Præsidenten et Beto; han maae kun underskrive Lovene og bringe dem i Udførelse, hvorved alt det Hadefulde i dem kommer til at hvile paa ham. Man formoder at Præsidenten Petion, fandt dette Forhold at være alt for ubehageligt, efterat han havde besværget den Constitution han selv havde givet Folket; og at han, da han var bleven træt af bestandig at ligge i Strid med de forskiellige Meeninger og Ret og billighed, som vare stridende mod hans egne, besluttede at blive et Offer for sin Retskaffenhed og at hungre sig ihiel. Dog kan man slutte sig til af de sikkreste Jagttagelser, at denne Stats Stilling og Handelens Tilstand er fordeelagtigere og lykkeligere end i nogen anden Colonie som omgiver den. Boyer bliver almindelig agtet formedelst sin Tapperhed, Retskaffenhed og sine politiske Jndsigter. Hans Hengivenhed for Frankrig vil blive fordeelagtig for dette Lands Handel med Domingo. Efter Petions Død sendte Sir Home Popham et Krigskiktil Port at Prince for at være Kiøbmændene behielpelig, som i denne Havn besad Eiendomme næsten for 1 1/2 Million. Den nye Præsident Boyer, en 50aarig Mulat, der biedrog meget til at fordrive Leclere fra Hayti, sendte een af sine Adjutanter til Sir Home, for at forkynde ham sin Udvælgelse, hvorved han lod ham tilkiendegive den største Hengivenhed for Englands Nation og Jnterresse. Da Gesandtskabet afreiste, svævede de Brittiske Kiøbmænd i Port au Prince, Jammel og auCayes, i en Forventning, som neppe kan skildres; thi dersom Sir Home Popham havde behandlet Adjutanten paa en barsk Maade, saa vilde de alle have faaet befaling til at forlade Landet. Men Sir Home var meget høflig og forekommende mod ham; han kom meget glad tilbage over sin Modtagelse, og Præsidenten lovede at ville giøre alt for de Engelske Kiøbmænd. Han nægtede bestandig at han aabnede et Friested for de Engelske Slaver, og erklærede meget mere, at han ikke ønskede at see nogen af dem. Hans første Officerer spurgte meget nøie efter Hr. Wildersorce. Ogsaa har han befalet, at tillukke sine Havne for alle bevæbnede Skibe under Jnsurgenternes Flag, for at de ikke skulle blive Søerøvere og derved giøre den Engelske Handel Skade. Han undersøger Papirene hos alle ankommende Skibe med den største Forsigtighed. Beretningen fra Capitain Philcot lyder ligeledes meget gunstig; de Engelske Kiøbmænd blive fortrinlig beskyttede af ham. Man erfarer at Christopher har besluttet, at angribe den nye Præsident, begge har taget deres Udposter i Øiesyn. Man giør i Gongives store Anstalter til at modtage Christopher, som reiser med Kongelig Pomp. Hans Følge, tilligemed den Kongelige Familie, Adelen, o. s. v., udgiør 5000 Personer; de bedste Huse i denne Stad ere bestemte for Statsminister ne; men Frygten for dette tyranniske Uhyre er saastor, at Muncipalitetet satte paa det hurtigste hvert Menneske, Mænd, Koner og Børn i den omliggende Egn, i Reqvisition for at bære Steen sammen til at bygge Stalde. Desuagtet troer man ikke at Christopher vil angribe Boyer, fordi denne besidder sin Armees fuldkomne Tillid, imedens Christophers Grusomhed og Tyrannie have gjort ham forhadt hos mange Chefer af hans Krigshær. Regieringens meget godt skrevne officielle Blad, som udgives af den bekiendte Jacobiner Billand, de Varennes af 5te April indeholder en udførlig Biographie af den afdøde Præsident Petion, med en Panegyricus over hans Dyder, som Menneske og Statsmand. Han var født 1770 og døde derfore i sin kraftfulde Alder. J Begyndelsen af Revolutionen greb han til Vaaben for at forsvare Menneskehedens Rettigheder. J Løbet af sin Militairtieneste udmærkede han sig ikke lidet, ved sine saavel selskabelige som krigeriske Dyder, og blev General=Adjutant hos Rigaud i den borgerlige Krig imellem denne Chef og den ulykkelige Toussaint-Louverture, Krigslykken erklærede sig imod denne Anfører. Petion indskibede sig til Frankrig, og blev der, indtil Buonapartes Jndfald i hans Fædreneland, som igien fremkaldte ham til Virksomhed. Her kæmpede han under Dessalines, hvis Tyrannie efter de Franskes Nederlag, opbragte hele Haytis Folkemængde mod ham. Efter Dessalines Død tilbød man Christopher Præsident Værdigheden, som denne Selvhersker dog vægrede sig for at modtage, fordi han besad den Ærgierrighed at ville træde i Dessalines Fodspoer og at opnaae den Kejserlige Værdighed. Senatet i Port at Prinde udnævnte derpaa Petion til Præsident og han forsvarede med Lykke sin Authoritet, og sine Besiddelser imod alle Angreb af sin frygtelige Fiende og overgave dem i fuldkommen Roelighed og Fred til sin nærværende Efterfølger Boyer. Præsidenten har under 15de Junii d. A. udstædet en Proclamation, hvori han opmuntrer Folket til Vindskibelighed, kalder den en statsborgelig Dyd, og Ulyst til at arbeide en strafværdig Forbrydelse.