Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-21
Den kongelige Commissarius yttrede, at det var en meget vigtig, men ogsaa meget vanskelig Opgave, Proponenten havde stillet Forsamlingen, at petitionere Hs. Majestæt om at indføre den ministerielle Bestyrelsesform istedetfor den collegiale, som har fundet Sted her i Riget siden Souverainitetens Jndførelse. Da han ikke antog, at Forsamlingen vilde indlade sig paa denne Undersøgelse, vilde han ogsaa indskrænke sig til et Par enkelte bemærkninger. Proponenten erkjendte selv, at ved en større Raskhed og Hur og tighed ved Jndførelsen af Reformer, vilde den første omvendt, give større Leilighed til Vilkaarlighed og Myndigheds Misbrug. Forsaavidt Proponenten ved en Sammenligning mellem visse Dele af Statsudgifterne i Danmark og Norge vilde godtgjøre, at den collegiale Bestyrelsesform er langt mere bekostelig, end den ministerielle, saa turde herved adskillige Feiltagelser have indsneget sig. Efter flere Jndvendinger og deres Besvarelse blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse sat under Afstemning og med 42 Stiftamtmand. imod 8 Stemmer besvaret benægtende. Rosenørn oplæste dernæst et Forslag betræffende Nationalbanken, og ønskede med Hensyn dertil flere Punkter, taget under Ventilation, saasom om Undladelsen af Bankhæftelsers Tinglæsning, hvilken undladelse 125 Aar har havt mange og ikke ubetydelige Ulemper til Følge, samt Note ring i Pantebøgerne, naar Jndfrielse er skeet, med flere Forslag sigtende til Bankens Sikkrelse og Virksomhed, hvoriblandt: at Banken ikke meere end til en saadan Grad, som kan ansees nødvendig, indlader sig i Operationer, der medføre Handels-Risiko. Efter nogle bemærkninger af den kongelige Commissarius og efterat flere Medlemmer havde understøttet det oplæste Forslag, blev det med 49 Stemmer, mod 2 besluttet, at det skulde underkastes Prøvelse af en Committee. Valget af dennes Medlemmer blev udsat til Mødet den 1 Juni, og faldt da paa Lüttichau, Friis, Aagaard, Nyholm og Seidelin. - Etatsraad Brink Seidelin oplæste et Forslag angaaende Forebyggelse af Arvefæstebreve paa enkelte Dele af Selveiendom. Proponenten oplyste ved Exempler, at slige Arvefæstebreve vare tiltagne i en meget foruroligende Grad; i Horns Herred er saaledes i de sidste 4 Aar tinglæste 149 slige Kontrakter. J Børglum Herred ere Arvefæstebrevene ligeledes i Tiltagende, Aaremaalet 100 a 150 Aar, nogle paa 400 og eet paa 800 Aar. Epidemien er fra Jyllands tvende nordligste Herreder gaaet Syd paa, har udbredt, sig mod Øst og Vest, ja nu naaet Kongeaaen. Han foreslaaer derfor først og fornemmelig, at § 1 og 1ste Passus, af § 4 i Frdn. af 3 Decbr. 1819 bortfalder og in subsidium visse Vilkaar, uden hvilke et Dokument, hvorved en Deel af Selveiendom overdrages en Anden til Brug i et bestemt Aaremaal, længere end 30 Aar, med Ret til at overdrage Brugen til Andre, ikke maa tinglæses. Efterat Flere havde yttret sig, vedtoges med 46 Stemmer mod 1, at en Committee af fem Medlemmer skulde nedsættes, hvortil valgtes Birch, la Cour til Thimgaard, Fielstrup, Arenstorff og With. Møller Tøstesen oplæste dernæst et Forstag om at Kobber= og Rigsbanktegnene maatte indløses med Sølv- og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta, og med 30 imod 13 Stemmer blev besluttet til dets Prøvelse en Committee af 3 Medlemmer (Kammerraad Christensen, Fønss og Lauriz Borberg). Mødet den 2 Junii. Kammerjunker Mylius oplæste et Forslag om at Bestemmelserne i Plakaten af 9 Marts 1838 maatte udvides til det Tilfælde, at en Godseier opfører Tyendehuse, med den subsidiære Jndstilling: at Bestemmelserne i den nævnte Plakat maatte udvides til de Hovedgaardseiere, der frivilligt have afskaffet Hoveriet.