JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Jmidlertid drister jeg mig til i fuldkommen Høiagtelse at tegne mig Velædle Herres. allerærbødigste Tiener. ERGRAMMA: At læse Dag og Nat, sin Leve-Tid at Lære, At pønse, lægge an, at samle, blive klog; At lide ondt og godt, en Frie, en Slave være, Er de Studertes Liv, og følger deres Bog Et Maal for saadant Liv man seer i Livets Ende. Med Livets Lærdoms Boe paa engang kastes om, Skiønt - da Guds Viisdoms Dyb i Ævighed at kiende, Blir rette Kloges Løn og Himmel-Studium. Lærlingen. O! hvor brøstfældig Havne-, du Haab at kaste Anker-- Hvor vaklend er din Grund, ej troe for de, som vanker Derpaa. O Ulyksalige! Utroe endog for Hellige. Lad være om end Gud vil bygge. Et Kikajon, at vorde til en Skygge Mod Solens Heede, at bereede, En Jonas til stor Trøst og Glæde. Mon da og lættelig en Orm ei kand Beskikkes af den store Skabermand, Mand- Gud- ja Herre over alt, Der giøre kand saa Kikajonet faldt. Ja, med det samme og alt Haab (Maa bukke sig for Herrens skiulte Laab) Der staaer paa svage Fødder sadt, Naar det av Støtten er forladt. Hvor er da den usvigelige Grund, Hvorpaa hver Time, Tiid og Stund, Bør bygges paa Saa Haabet fast kand staae, Jo! byg du kun paa den Tre-Enig Gud! Kast Anker paa Hans Ord og Bud, Derpaa du bygger trygt Og bliv frie fra al Frygt. Velan, saa kom, o kiære Siæl, og byg Kast Anker der, saa bliv du tryg! Foragt alt Haab der grunder sig Paa det som er forfængelig Følg Troens Haab, tak Skiæbnens Haand! Tag vel mod alt hvad dig tildeeles kand! Den Betænksom
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Bekiendtgiørelser. Hos Frue Justice-Raadinde Dorothea, Sal. Leuch Elieson her i Byen, er af Herreboe Fayance Fabriqves Sager at bekomme følgende, for vedsadte Priiser: Dreiede Barbeer=Fade til 1 Mark p. Stk. Lever eller Vaskevands=Kander med Fader til, 1 Rdlr. Paret. Proprie eller Stinke=Krukker, dreiede, til 2 Mk. 16 sk. stykket. Ponce-Boller med Laag, for 6 Mark, 10 Mk. og 5 Rdlr. p. stk. Dito uden Laag, for 1 Mk., 1 Mk. 12 s. og 2 Mk. p. stk. Runde formede Teriner med Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk. Dito dito uden Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk. Runde formede Fade, til 3 Mk. Stk. Ovale Teriner med Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk., Dito dito uden Fad, 2 Rdlr. Ovale formede Fade, til 1 Rdlr. stk. Suppeskaaler med Laag, til 1 Mk. 8 sk., 1 Mk. 12 s., 2 Mk., 2 Mk. 16 sk., 3 Mk. p. stk. Dito uden Laag, for 1 Mk. Stk. Ovale formede flade Fade, til 2 Mark, 2 Mk. 12 s. og 3 Mk. p. Stk.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Ovale formede Teriner med Fade, til 2 Rdlr. stk. Runde dito, til 1 Mk., 1 Mk. 8 s., 1 Mk. 12 sk., 2 Mk. og 2 Mk. 12 sk. p. Stk. Runde formede dito med dito, til 1 Rdlr. Stk., Dito dreiede dito, til 1 Mk. 8 s. og 2 Mk. Stk. Dito dybe dreiede dito, til 2 Mk. 16 sk. Stk. Dybe og flade formede Servis Tallerkener, til 6 Mk. Dusinet eller 12 sk. p. stk. Dybe og flade dreiede Tallerkener til 5 Mk. pr. Dusin eller 10 sk. Stk. Flade dreiede Tallerkener til 3 Mark per Dusin eller 6 sk. Stk. Frugt-Assietter til 1 Mk. og 1 Mk. 8 s. sk. Formede fassionerede Sallatiers, til 16 s. og 1 Mk. p. Stk. Dreiede Sallatiers til 12 og 16 sk. p. sk. Silcirker til 4 s., 6 s. og 8 sk. pr. Stk. Sause skaaler til 1 Mark pr. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Olie- og Æddike-Carafler med Fouteraler a 2 Mark Paret. Seneps-kander til 1 Mk. Stk. Olie-kander til 1 Mark Stk.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Couleurede Smør-daaser af Melon-Facon a 2 Mk. 16 s. p. stykket. Blaa og hvide Smør spand med Tallerk under a 2 Mk. pr. Stk. Fassionerede Smør-daaser til 1 Mk. Stk. Runde Dito til 16 s. p. stykket. Salt-kar a 8 sk. p. Stk. Complette Caffe= og Thee-steller, bestaaende af en Caffekande med Fad, en stor og en liden Thee-kande med Fade, en Melke-kande med Fad, 2de ovale Spyl-kumme, 2de Sokker-fade, 2de Thee-daaser, alt for 4 Rigsdaler. Caffe-Lander med Fade, stykket 1 Rdlr. Thee-kander, ovale, med Fade til, 20 sk., og 1 Mark 8 s. Dito dreiede runde uden Fade, til 16 sk. og 1 Mark stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Ovale formede Melke-kander med Fade, 1 Mark 12 s. stykket. Runde dreiede Dito uden Fade, a 16 sk. stykket. Spylkumme, ovale, stykket for 16 sk. Dito runde dreiede til 12 s. og 16 sk. stykket. Sokker-fade a 12 sk. stykket. Thee-daaser a 1 Mk. 8 sk. stykket. Ovale Fade til Melke- eller Theekander, a 6 s. stykket. Thee=kopper til 3 Mark Dusin Par, eller 6 sk. p. Paret. Blækhuuse til 2 Mark og 3 Mark pr. stykket. Balsamin potter med hvide Fade til, i stykket 1 Mark. Urtepotter uden Foed, at stykket 1 Mark 12 sk. og 2 Mark. Dito med Foed under, 2 Mk., 3 Mk. p. sk. Hvide Syltekrukker til 16 sk. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Hvide samt grønne Syltekrukker til 6, 8 og 12 sk. Stk. Melkepotter med Hanker til 2 Mk. p. sk. Melke-ringer til 1 Mark 8 sk., 2 Mark og 2 Mark 16 sk. p. stykket. Lyse plader til 1 Mark p. stykket. Tobaks-pibe Hoveder a 8 sk. p. stykket. Spyttepotter til 16 sk. p. Stk. Ovale Kammerpotter til 1 Mk. 8 s. p. sk. Runde Dito til 1 Mark p. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Alt ovenbenævnte sælges i store og smaa Partier, for lige Priis og juste, som det ved selve Fabriqven paa Jde ved Friderichshald fahlholdes, uden nogen Omkostninger paalagt.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
NB. Nogle faae Lotterie-Sedler til nu forestaaende 3die Classe kand bekommes hos Collecteur Dybwad her i Christiania Ligesaa kand bekommes hos Ham extra god Østersøes Ruug for 11 Ort Tønden, naar det tages af Skibet, som ved Toldbryggen. er beliggende, thi efterat det er oplagt og derpaa giort Bekostninger, vil Prisen, blive høyere.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Hos Kiøbmanden Johan Neumann, boende i næste Gaard til Sr. Bertel Møller, ere meublerte Værelser oven paa tilLeje, for en ledig Person.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
En Gaard, beliggende i PrinzensGade, tilhørende Børre Jacobsen, er under Haanden at faae tilkiøbs, hvorom Liebhaberne kand addressere sig til ham selv. Dog meldes i forveien, at 350 Rigsdaler i Byens Brand=Casse, paa første Prioritet, kand blive staaende.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
Om nogen Passager, agter at reise, eller andre behøver at forsende Fragtegods.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
med min førende Galloht, nu liggende uden for Toldboeden, hvorved jeg agter næst Guds Hielp, sidst i denne Uge eller først næste Uge, at afseile herfra til Kiøbenhavn, de da behageligst vilde melde sig jo før jo bedre, forsikkrer en honnet Accompdation og billig Fragt. der
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
En lang og smal Brev-Taske af sort, Karduan med sort Læders Rem, hvorudi med min førende Galloht, nu liggende uden for Toldboeden, hvorved jeg agter næst Guds Hielp, sidst i denne Uge eller først næste Uge, at afseile herfra til Kiøbenhavn, de da behageligst vilde melde sig jo før jo bedre, forsikkrer en honnet Accompdation og billig Fragt.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
En lang og smal Brev-Taske af sort, Karduan med sort Læders Rem, hvorudi var et Brev til Niels Steen paa Friderichshald, samt et Brev til Jomfru Hvasse sammestæds, 4 Stykker smaae BancoSedler paa 1 Rigsdaler hver, og en Pas seer-Seddel paa 2 Pakker som skulde til Frederichshald, &c. er bortkommet. Hvem som kunde give Oplysning om samme, kand melde det her i Bogtrykkeriet; da Eieren lover derfor En Rigsdaler i Belønning. Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
De tvende sidste Bind af Danmark og Norges Oeconomiske Magazin, nemlig: Tome 7 og 8, kand bekommes her i Bogtrykkeriet. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Jntelliger. vor Nordske. No. 2. Onsdagen den 6. Junii 1764. NB: RS Om Lyksalighed. Byksalighed er alt, hvad her kand loves, faaes. Lyksalighed--, saa rar--, kand Du af Os opnaaes Ja vist, men faae forstaaer, hvad Du har udi Dig. En Daare derfor til sig priser lykkelig. En Solon vidner om: At Jntet under Solen Lyksaligt kaldes kand; end ikke Konge-Stolen. Thi den Lyksalighed, som vexler til og avEr intet imod den, som findes i vor Grav. En Terres kand med fleer for Os Exempler blive At nogle til en Tiid sin Lykke højt kand drive; Men paa dens Spidse de dog siden takler av, Og tilstaaer Mennesket lyksaligst i sin Grav. af Discipelen.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Bekiendtgiørelser. Tisdagen den 19 Junii 1764 Klokken 10 slet Formiddag, bliver ved Auction bortsolgt udi Mr. David Boltes Huus, et her paa Rheden beliggende 3 Mastet. Galioth Skib, Græv Hannibal kaldet; drægtig 79 Trælast-Læster, med forsvarligt Jnventarium.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Om nogen skulle behøve 200 Rigsdaler i courant Myndt, og derfor kand give Pant eller stille sikker Caution, kand de melde sig her i Bogtrykkeriet, hvorfra dem samme skal blive anviist.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Endnu kand bekommes nogle faae Lotterie-Sedler til forestaaende 3die Clas hos Collecteur Dybwad i Christiania. En grøn mahlet enkelt Reise-Cariol med forgyldte Lister, samt inden i grøn betrukken, er at faae til Kiøbs; Liebhaberne behager herom at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme til Eftersyn hos Eieren skal blive anviist.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
En Gaard, beliggende i Øvre VoldGaden imellem Mahler Sr. Stentzler og Billedhugger Sr. Hoffes Gaarder, med sin hosliggende Tomt, er under Haanden, at faae til Kiøbs. Til Liebhabernes Efterretning meldes, at 300de Rigsdaler af Tugthuus-Cassens Penge, paa 1ste Prioritet, kand blive staaende i Gaarden; nærmere Efterretning om Conditionerne kand faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Hos Andreas Christiansen boende hos Ole Meyer Billedhugger paa Hammersborg, fabriqveres og er til Kiøbs adskillige Sorter godt fiint Lak, for billige Priiser. En ung Person, som er nyelig kommen til Byen, søger at blive employeret ved Pennen, hvorved han allerede i 4 Aar har været øvet, og for sin gode Opførsel kand fremvise Attester; skulde nogen behøve samme kand de melde det i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Paa Lindøen er Sommer= og Høst Havn at bekomme, for Hæster og Kiøer; hvo som behøver, behager at addressere sig til Mogens Barch boende udi Opsloe.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
J Bogtrykkeriet er til Forhandling, nedlagt: Epithalamium (latino græcum) Franciscia Lotharingia &c. Christina a Dania &c. Christierni H. Regis Daniæ &c. filia, per Jacobum Jaspari Danum P. Prof. græc. &c. 1541. qvod jam edidit, eiqve dissertat, historico criticam de fattis coeci autoris einsque carminum præmisitC. P. Brandt. 4 Hafn. 1760. for 8 s.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
De tvende sidste Bind af Danmark og Norges Oeconomiske Magazin, nemlig: Tome 7 og 8, kand bekommes her i Bogtrykkeriet. De Ømme Søstre, en Commoedie i Acter, skrevet paa Tydsk af Hr. Gellert, nu oversadt paa Dansk. for 20 sk.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Tronhiemske Samlingers Andet Bind, udgivne af Phillaleto, samt 3 og 4de Stykke af det første Bind, a Styk 12 sk.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-06
Sex Passions Prædikener over Spo get til de Epheser Cap. 5. v. 2 for 16 sk. Johannes Waller, Liig-Tale over Sr. holden af Peter Abilgaard. for 4 s. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-13
Sorer.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-13
bekiendtgiørelser. En grøn mahlet enkelt Reise-Cariol med forgyldte Lister, samt inden i grøn betrukken, er at faae til Kiøbs; Liebhaberne behager herom at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme til Eftersyn hos Eieren skal blive anviist.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-13
Hos Andreas Christiansen boende hos Ole Meyer Billedhugger paa Hammersborg, fabriqveres og er til Kiøbs adskillige Sorter godt fiint Lak, for billige Priiser. J Gaar den 12 Junii blev paa Vejen fra Aggershuus Slots Kirke tabt en rød og hvid rudet Lomme, hvorudi befandtes en smaae Stiils ordinair Psalme Bog, samt et Sølv Slagvands Æg i Form af et Hierte, med Krone over, paa Hiertet staar i Træk forgyldt de Bogstaver A. C. H. Hvo samme maatte have fundet, ombedes herved venligst, at levere den til sin rette Eiere, som er Afg. Knapmager Holms efterladte Enke, imod en billig Finde-Løn. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
NorNe Jntelliger Sedler. No. 25. Onsdagen den 20 Junii 1764. NB. Slutningen af: Den hvide Hoppe er den beste Hæst. Knap havde Herremanden fæst Til Hæstene sit Syn og Øje, Før han udlod sig for sin Giæst: At Hans den sorte Hængst han syntes meest til Nøje. Hans Frue derimod var ej tilfreds med det, Men holdt sin Herre immer fore Og Ham tilskynded at forandre sit Forsætt, Den hviide Hoppe at udkaare. Hun Aarsag gav med den Beskeed, At Hoppen meere var beqvem til Hendes Sadel, Og tienligst, naar Hun reed Omkring til Tiidsfordriv paa Landet iblant Adel Men Manden sagde derimod, At Han den sorte Hængst nu havde alt udtaget, Som Ham blant alle best anstod, Og havde Ham i sær behaget. Dog Hun alligevel blev ved sin samme Sang, Ja paastod Hoppen for Hans Næse, Taalmodigheden blev for Hende alt for lang, Hun gav sig derfor til Ham saadan Text at læse, Er jeg da, sagde Hun til Rest, Ei værd en Hoppe, det var ilde: Den hviide Hoppe er jo dog den beste Hæst, Mon Eders sære Sind min Paastand skal forspilde? Min Engel! sagde Han, saa vælg som synes best, Leander raabte: "Stop, og trættes ei om Sagen, Et Æg til Tienest er, her vanker ingen Hæst, Jer Myndighed er alt, min Herre, lagt for Dagen.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Jeg mine Hæste alle fem Vil Eiermanden flye tilbage, Og til min Kone jeg mig vil begive hiem, Saa taalig, som jeg kand, at leve mine Dage. Den ærbare Høre.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Den lærde og lykkelige Skribent D. Joh. Balth. Schuppius gav ud i forrige Seculo en liden Bog, under den Titul: Die erbare und skeinheilige Hure: Det kunde være for det Almindelige gandske nyttigt, at samme var i vore Tider meere bekiendt. Tag dig vel vare for de ærbare Hører, thi de ere de verste at bedaare dig; de teer sig vel tugtige i Tale og bluefærdige i Omgiængelse, paa det du formedelst deres Dyd, skal faae Lyst til at elske dem, men er dog meget ukydske i deres Hierter, og i det de saaledes ved udvortes Tale holder sig for de reeneste Jomfruer, giver de dig dog ved en og anden Leilighed Anledning til at bruge sig som de skiændigste Horer; de vise sig andægtige ved at søge Kirken, at du skal tænke de ere af de kloge Jomfruer, der veed vel at forsyne sin Lampe med Olie, men naar de kand komme til med, er de som de letfærdige Hører, der sidder gierne med Thamar, tilfals hos de alfare Veje, de roser sig vel ofte, at de vil være som Prophetinden Anna, og leve med deres Mand mange Aar efter sin Jomfruedom, da deres Kydskhed og Ære er dog alt borte formange Aar siden, og saadanne formaskede Hører er Verden nu bleven fuld af, der er jo nu saa mangen Potiphar til, der har til Hustroe en ærbær Hore; hun er saa kydsk i hans Øine, at Lucretia selv ikke er hendes Lige; men naar hun kand see hendes Leilighed, og faae fat paa en behagelig Joseph, da veed hun vel anderledes at comportere sig udi sin Letfærdighed; hvor mangen en ung Møe er der ikke, som er saa tugtig, at hun ikke engang vil kysse sin Bejler, men siden naar hun er bleven til Kone, maa han dog fornemme sin kydske Brud er vel udlært paa Tik-Tak, og tør maaskee tilforn vel være prøvet paa Utugts Prøve=Steene, Det var derfor ikke af Veien, at man skulle tegne slige ærbare Hører, der kommer saa meget ont afstæd, med tredobbelt Skændsel og Forhaanelses Mærke fræm for de andre løse Hører, saa blev ikke saa mange Unge og til Fædernelandets Tieneste duelige Personer, skildte ved sin Lykke og timelige Velfærd, ikke saa mange Uskyldige berøvede en god Samvittighed, ikke saa mange Huse og Familier kuldkastede og ødelagde, eller saa mange Ægteskab fordervede ved Splidagtighed og Ueenighed.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Bekiendtgiørelser. Om nogen skulde behøve til Kiøbs en Gaard med 2de Etagier, da kand samme addressere sig hos Frue Majorinde Bardt, boende paa Fæstningen. Widing lader be Krigs-Secre taire kiendtgjøre, at Han haver i Commission at udsætte 1000 Rdlr. paa Rendte, imod sikker Pandt og 5 pro Cento, samt, at benævnte 1000 Rdl. strax kand bekommes.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Hos Frue Justice-Raadinde Dorothea, Sal. Leuch Elieson her i Byen, er afHerreboe Fayance Fabriqves Sager at bekomme følgende, for vedsadte Priiser: Dreiede Barbeer=Fade til 1 Mark p. sk. Lever eller Vaskevands-Kander med Fader til, 1 Rdlr. Paret. Proprie eller Stinke-Krukker, dreiede, til 2 Mk. 16 s. stykket. Ponce-Boller med Laag, for 6 Mark 10 Mk. og 5 Rdlr. p. stk. Dito uden Laag, for 1 Mk., 1 Mk. 12 s. og 2 Mk. p. Stk. Runde formede Teriner med Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk. Dito dito uden Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk. Runde formede Fade, til 3 Mk. Stk. Ovale Teriner med Fad, til 2 Rdlr. 2 Mk. Dito dito uden Fad, 2 Rdlr. Ovale formede Fade, til 1 Rdlr. stk. Suppeskaaler med Laag, til 1 Mk. 8 s., 1 Mk. 12 s., 2 Mk., 2 Mk. 16 sk., 3 Mk. p. stk. Dito uden Laag, for 1 Mk. Stk. Ovale formede flade Fade, til 2 Mark, 2 Mk. 12 s. og 3 Mk. p. stk. Runde dito, til 1 Mk., 1 Mk. 8 s., 1 Mk. 12 sk., 2 Mk. og 2 Mk. 12 sk. p. stk. Dito dreiede dito, til 1 Mk. 8 s. og 2 Mk. Stk., Ovale formede Terriner med Fade, til 2 Rdlr. stk. Runde formede dito med dito, til 1 Rdlr. stykket. Dito dybe dreiede dito, til 2 Mk. 16 sk. Stk.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Dybe og flade formede Servis Tallerkener til 6 Mk. Dusinet eller 12 sk. p. stk. Dybe og flade dreiede Tallerkener til 5 Mk. pr. Dusin eller 10 sk. Stk. Flade dreiede Tallerkener til 3 Mark per Dusin eller 6 sk. Stk. Frugt-Assietter til 1 Mk. og 1 Mk. 8 sk. Stk. Formede fassionerede Sallatiers, til 16 s. og 1 Mk. p. stk. Dreiede Sallatiers til 12 og 16 sk. p. sk. Silcirker til 4 s., 6 s. og 8 sk. pr. Stk. Sause-skaaler til 1 Mark pr. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Olie- og Ædike-Carafler med Fouteraler a 2 Mark Paret. Seneps-kander til 1 Mk. Stk. Olie-Lander til 1 Mark stk.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Couleurede Smøredaaser af Melon-Facon a 2 Mk. 16 sk. p. stykket. Blaa og hvide Smør spand med Tallerk under a 2 Mk. pr. Stk. Fassionerede Smør-daaser til 1 Mk. Stk. i Runde Dito til 16 s. p. stykket. Salt-kar a 8 sk. p. stk. Complette Caffe= og Thee-steller, bestaaende af en Caffee-kande med Fad, en stor og en liden Thee-kande med Fade, en Melke-kande med Fad, 2de ovale Spyl-kumme, 2de Sokker-fade, 2de Thee-daaser, alt for 4 Rigsdaler. Caffe-kander med Fade, stykket 1 Rdlr. Thee-kander, ovale, med Fade til, 20 sk. og 1 Mark 8 s. Dito dreiede runde uden Fade, til 16 sk. og 1 Mark stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Ovale formede Melke-kander med Fade, 1 Mark 12 sk. stykket. Runde dreiede Dito uden Fade, a 16 sk. stykket. Spylkumme, ovale, stykket for 16 sk. Dito runde dreiede til 12 sk. og 16 sk. stykket. k. Sokker fade a 12 s. stykket. Thee-daaser a 1 Mk. 8 sk. stykket. Ovale Fade til Melke- eller Theekander, a 6 sk. stykket. Thee-kopper til 3 Mark Dusin Par eller 6 sk. p. Paret. Blæk-huuse til 2 Mark og Mark pr. stykket. Balsammin potter med hvide Fade til, 4 stykket 1 Mark. Urtepotter uden Ford, a stykket 1 Mark 12 sk. og 2 Mark. Dito med Ford under, 2 Mk., 3 Mk. p. sk. Hvide Syltekrukker til 16 s. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Hvide samt grønne Syltekrukker til 6, 8 og 12 sk. Stk. Melke-potter med Hanker til 2 Mark p. stk. Melke-ringer til 1 Mark 8 s., 2 Mark og 2 Mark 16 sk. p. stykket. Lyse plader til 1 Mark p. stykket. Tobakspibe Hoveder a 8 sk. p. stykket. Spytte-potter til 16 sk. p. stk. Ovale Kammer=potter til 1 Mk. 8 sk. p. stk. Runde Dito til 1 Mark p. stykket.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Alt ovenbenævnte sælges i store og smaa Partier, for lige Priis og juste, som det ved selve Fabriqven paa Jde ved Friderichshald fahlholdes, uden nogen Omkostninger paalagt.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Hos Peter Dampe i Christiania er for billigste Priser at faae til Kiøbs: Alle Sorter Franske vellugtende Vande, saasom: Lavendel, Mille-Fleurs, Sans Pareille Vand a., Ungersk Vand, Cappailire Sirup, saa og Capers, Olivers, Anchois, Fransk Olie, Bruneller, Casser med Confecturer, candiseret Dito, syltet Jngefær, Dito Pomerantz-Skal, Catharine-Blommer og Valnødder.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Hos Skipper Holmboe kand faaes Rapee af beste Sorter, Lærreder af alle Sorter, grove og fiine, Kammerduger, samt Sokker og Thee.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
En Gaard, beliggende i Skipper Gaden, tilhørende Jørgen Horster, er underHaanden at faae til Kiøbs, hvorom Liebhaberne kand melde sig hos ham selv, saa kand og mod første Prioritet 7 a 800 Rdl. blive staaende i bemeldte Gaard.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Paa Lindøen er Sommer- og Høst Havn at bekomme, for Hæster og Kiøer; hvo som behøver, behager at addressere sig til Mogens Barch, boende udi Opsloe.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
Hos Andreas Christiansen, boende hos Ole Meyer billedhugger paa Hammersborg, fabriqveres og er til Kiøbs adskillige Sorter godt fiint Lak, for billige Priiser.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-20
En Gaard, beliggende i Nordre-Gade, er under Haanden at faae tilkiøbs; J Gaarden er Stor-Stue, Daglig-Stue, Kiøkken, Spiis-Kammer, oven paa en stoer Sahl, et Kammer over Daglig-Stuen, nok et Kammer og Kiøkken, samt et PortromKammer; inden i Gaarden Stue, Kiøkken, Spiis-Kammer, samt et aparte Værelse, over Stuen, samt 2 Mad Boer, 2 Ved Hamrer og en Laave, 2 Spiis=Kamre oven paa, samt et Korn-Kammer ved Laaven; ligeledes Stald og Fæehuus, samt 2 Kieldre og et Brygger-Huus. Til Gaarden ligger og en Løkke paa Byens Mark. Nærmere Efterretning gives i Bogtrykkeriet. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-27
Cooter. entelligen. Nor No. No. 26. Onsdagen den 27. Junii 1764. Giensvar paa den hvide Hæst. Jntelligentia maa ligge nu og luure, Da jeg den hvide Hæst seer her at skrives om Maaskee de mange Æg hun agter nu at kure, Nu Hiernen bliver slap og Ægge=Roeden tom Udaf et Hollandsk Skrift nu dette her opsøges Af Mangel fordi her Materie ej er, Men just i dette Skrift der alt for haart nu spøges Med Fruentimmerne, som skjæft paa dette seer. Leander træffer paa en Laura, som der fejler Paa Kundskab i sit Huus, er lit fortrædelig; Derfor det noble Kiøn vor Autor giennem hegler, Og taler alt for rundt, ej som det sømmer sig. En Svale den dog giør aldeles ingen Sommer, Leander bliver til en ret beklaget Mand, En anden derimod en Sara sig bekommer, At Ægtestanden den lyksalig kaldes kand. Her kastes skal et Æg til hver en Herskerinde, Jndtil fem Hundrede blev lagde hist og her; Men fem og tredive i Maven jo kand finde Vor Oversættere, jeg siger ikke meer. Men om den hvide Hæst et maae jeg nu erindre Til Læseren, at hun her kaldet blev en Hæst; Dog hun en Hoppe var, thi maae jeg ham paamiGiør Hoppe ej til Hæst, da giør han allerbest. Den dydig Kone hun i Alting simulerer, Har Vidne af sin Mand for Dyd og Høflighed, Hun holder ogsaa stand, jeg hende ej flatterer, Til at Begiærlighed blev Mester, jeg det med. Den ogsaa herske kand hos Mænd af store Dyder, Saavel som hos det Kiøn der kun er skrøbelig; Den Mand, som udaf Gud en dydig Kone nyder, Verden haver han et jordisk Himmerig.
Norske Intelligenssedler, 1764-06-27
Pro Memoria. Jeg har hørt Adskilliges Betænkninger over det i No. 20 udkomne Stykke. Til Omløberen. Man har havt mange i Mistanke, som dette Stykke skulle være skrevet til Ja, hver som har havt en Uven, som saadanne Caracterer kunde passe sig paa, har fornøjet og forlystet sig derover, og ombragt det til sine Venner. Men jeg troer, At De som har mest bemøjet sig og udtolket det og andre, har selv bedre fortient saadanne Caracterer, end De, som De har tænkt at offerere den. Ja maaske den Stille selv, kunde, ved Adskilliges Domme, nyde blandt disse den første Rang; thi det hender sig gemeenlig, at De som er de Allergroveste i en eller anden Last, meest straffer, og saa godt som fordømmer andre, der kand ikkun have begaaet den allerringeste Feil i disse. Den Stille maa ingenlunde tænke at jeg skrev, fordi det angik mig. Nei, ingenlunde. Var det for en offentlig Ræt fornøden, at fremvise Beviis herom, da skulle jeg, endog af mine Uvenner, faae det Beviis: At jeg ingenlunde fortiente nogen af den Stilles givne Caracterer. Den Vaagne.