Aalborg Stiftstidende, 1827-12-06
Antallet af Krigsskibene er 502, nemlig: 113 Linieskei Armeen, og intet andet Avancement undtagen ved An be, 252 Fregatter, 134 Brigger, Kuttere, Transport i skibe o. s. v. Ønsker den Fremmedemøiere Efterretning om den britiste Marine, saa maa vi henvise ham til fremmede Forfattere; thi saa utroligt som det monne synes, saa ere dog de nautiske Videnskaber i England saa lidet dyrkede, at vi neppe eie noget fortrinligt Verk over den britiske Marine, af en britisk Pen. Som Søile rønbetragtet ere de britiske Krigskibe under al Kritik. Skibenes theoretiske Construction har aldrig været dyrket hertillands, eller været anseet for nogen Gjenstand af Vigtighed. England har intet godt Skib af egen Construction, undtagen de, hvis Bygningsmaade er efterlignet fremmede Skibe, og da man i lang Tid ikke har efterbygget saadanne, saa staaer man heri et halvt Aarhundrede tilbage hos os for den øvrige Verden. Aldrig have Franskmændene taget Mynster efter et engelsk Skib, har de kapret et saadant, da blev det sædvanligviis ituslaget, fordi den ene daarlige Seiler kunde iblandt endeel andre gode Skibe forsinke disse, og derved udsætte dem forFare. Enhver Seier til Hæder for den britiske Matros, er en Skamplet i dem britiske Skibsconstruction. Det danske Skib Kristian den 7de var det fortrinligste Linieskib i den engelske Marine, dengang det blev commanderet af Sir Joseph Gorke, og Linieskibene Danmark og Norge, samt den danske Fregat Venus viiste tilfulde, at en meget liden Sømagt overgaaer Occanets stolte Hersker møde. (Sluttes næste Gang.)De nulevende Grækeres Karakter, i Sammenligning med de Gamles. af Freder, Splo North Bouglas Essai en certain points ofAressem blance besween the ancient and modern Grects.) Den græske Urstamme paa Halvøen Morea er ved Sammenblanding med Udlændinger udartet i den Grad, at som maa undre sig langt mere over, endnu at opdage saa sig inge af de gamle Grækers Egenskaber hos dem, end som derover, at de ikke besidder dem allesammen. De ædlere Dyder, nærede ved Frihed og opslammede af Kjerlighed til Seier, kunde aldrig trives under Despotismens og Vantroens Svøbe; men Øboeren i Levanten besidder endnu samme legemlige og aandelige Livagtighed, den samme Smidighed og Lethed, at sætte sig ind i Alt, der sig mærker de samme Græker, som Juvenal omtaler. bleve har jeg undret mig over den pludselige Forandring, plad kan foregaae i de græske Matrosers Lune. Aldrig saaforert er et Skib reddet fra Oceanets Klipper i Archipelet og Albeholdet indløbet i Havnen, før man seer dem dandse, omkring Masten endnu førende der er kastet Anker. Forlængelighed har altid været et herskende Træk i Grækerens Karakter. Endnuviser den sig i tomme Titler og Navne, g i at efterligne deres Herrers Dragter, og ved Cabale at Horskaffe sig Magten, om det saa kun var en ussel Landsby de kunne tyranisere. Dette er imidlertid en naturlig Følge af det fordærvelige Exempel, de ved Tyrken i saa mange og Aar haves havt for Øienne Det var derfor overordentlig vigtigt om der kunne adskilles fra Tyrkenytsaa at dette talentfulde Folkefærd kunde modtage den europæiske Kultur og en for Moraliteten gavnlig Dannelse. Den moralske Lighed imellem de gamle og nye Grækere, er imidlertid mindre paafaldende, end Overeensstemmelsen i deres sysiske Udvortes. De hydriotiske Sømands fine elastiske Form, deres lange Haar, som i deres hele nature lige Skjønhed flagre om deres Skuldre, som hos Hommers skjønne lokkede Achajeren, deres Ansigtsfarve, som selv Middelhavets Sol ikke formaaer at farve guul, giør at vi maa beundre dem som den skjønneste Menneskerace paa Jorden, hvis ikke den overeensstemmende Regelmæssighed af deres Ansigtstræk gav deres Udseende en vis Ensformighed, og hvis ikke, i det mindste paa Continentet, hvor man dybeske maatte sukke under Tyrkernes Aag, et viis forlegent og ydmigt Blik forvanskede en Ansigtsdannelse, som ellers vilde være en Benophon eller Alcibiades værdig. (Sluttes næste Gang.)