JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
paa Corsøer Kiøbstæds Slottensgade som hidtil haver været brugt til Konsumtions-Boelig, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som holdes paa Corsøer Raadstue. den 20de November, ) hver Gang i Middags 4de og stunden. 17de December Huset som bestaaer af 3 Fag Bindingsværk til Gaden. indrettet til Værelser og Kiøkken med Skorsteen og Kakkelovn og et Baghuus paa 3 Fag, indrettet til Brændehuus, er forsikkret i Brandkassen for 190 Rbdlr. Sølv. Auctions Conditionerne ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir Corsøer den 13de November 1823. Castenschiold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Ved 3de Auctioner, som afholdes. Mandagen den 8de December 1823. 22de 25de Januari 1824. hver Gang om Formiddagen Kl. 11, bortsælges den, Møller Christian Henrich Müllers Opbudsboe tilhørende Hauge Vandmølle ved Ringsted. Møllen staaer for Møllenyld 20 Tdr. 2 Skpr. og alle til denne bekiendte gode Eiendom henhørende Bygninger, Vand værter og Vandtærker samt Møllens Jnventariedeele, med følge med Salget saavelsom ogsaa den Arvefæste rettighed Boet har til et Stykke Jord paa Bringstrup Mark af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 2 Alb. og Areal omtrent 18 1/2 Td. Land. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstuen i Ringsted, og 3die Aution foregaaer i selve Møllen. Conditionerne kunne forinden erfares paa mit Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Ringsted den 13de November 1823. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Avlsgaarden Sannholm paa Samsøe, bliver Mandagen den 1ste December dette Aar om Formiddagen imellem Klokken 10 og 11, paa Stedet selv, ved en eneste Auction opbuden til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1824 af at regne. Til Gaarden, hvori foruden fornød i Huusrum i meget god Stand, er en beqvem Boepæl for en Familie uden for Bondestanden, hører 21 1/2 Tdr. contribuabelt og tiendepligtigt Ager og Engs Hartkorn, med et dertil svarende antagelig Areal, der er inddeelt i 10 Marker, med planmæssig Drift og i kraftfuld Stand. Desforuden henhører til Gaarden en Øe tæt ved Samløe, hvorpaa ei hviler partkorn, og hvor der kan græsses 14 Stude om Sommeren; ligesom der ogsaa i Markerne findes Tørveskiær. J Gaardens Jorder er nedlagt den efter Drifts-Planen fornødne Vintersæd, men ingen anden Saarsæd eller Fødekorn overleveres Forpagteren; ligesom han og selv anskaffer sig den fornødne Belætning og Jnventarium til Gaardens Drift, men derimod affordres Forpagteren ingen anden Sikkerhed for Afgivtens promte Erlæggelse, end første Prioritet og Panterettighed i disse Ting. Conditionerne til Gaardens Bortforpagtning ligge til Eftersyn i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie, paa Callundborg; Postgaard og hos Undertegnede der tillige paa Forlangende. paaviser Gaarden med Jorder. Ørnslund paa Samsøe den 4de November 1823. Knudsen, Godsinspecteur. I efterskrevne, Frederichslund underliggende Skove vorder offentlig Auction afholdt over endeel paa Roden staaende Bøge- og Eegtræer nemlig: i Eikstedslund Skov, Løverdagen den 22 Novbr. 1823. Kl. 10 om Formiddagen; i Nyevænget, Mandagen den 24 Novbr. 1823 Kl. 10. om Formiddagen. Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skove. Det bemærkes, at bekjendte og vederhæftige Kjøbere, gives ved begge Auctioner Credit til 15de Februari 1824. Slagelse den 10de Novbr. 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Torsdagen den 20de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Nordruplunds og Ødemark Skove ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøgetræer, paa Roden, hvori er Gavngiørring. De Lysthavende ville behage at møde ved Nordruplund. Slagelse den 7de November 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Mandagen den 24de denne Maaned, Formiddag Kl. 10 og følgende Dage, bliver ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel diverse Handelsvare, især bestaaende af Lærreder, Hvergarn, Bendler, Silkebaand, Porcellain, Glas og Jsenkram m. m., tilhørende afg. Kiøbmand J. J. Krahls Stervboe. Auctionen afholdes i Boets Gaard paa denne Kiøbstæds Bredegade. Cataloger ville forinden Auctionen være at erholde hos Hr. Procurator Thorbiørnsen i Kiøbenhavn, samt paa Byefoged-Contoirerne i Ringsted, Corsøer og Skielskiør samt hos Undertegnede. Slagelse den 6te November 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Mandagen den 17de dennes, Formiddag Kl. 10, lader Hr. J. C. Strudsberg i sin Boepæl paa denne Kiøbstæds Smedegade ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sølvtøi, Kobber, Messing, Borde, Stole, Sengesteder, Sengklæder og Linned; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendgiøres. Slagelse den 7de November 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Mandagen den 17de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagter Drewsen paa Kastrup ved Auction bortsælge en Deel Løsøre, samt nogle gode Heste, en Kugleriffel, et complet Dreierlad m.v., alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjorte. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til 11te April 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Fredagen den 21de November førstkommende, bliver ved Auction bortsolgt en Deel Egetræer paa Gaardmand Niels Olsens Lod i Kirkerup. Auctionen begynder Kl. 10, Formiddag, og Mødet er berammet hos bemeldte Niels Olsen. Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Da den i den Danske Statstidende og Vest-Siellandske, Avis til den 23de October sidstleden berammede første Auction over den saakaldede Løiets Mølle med Bygninger og Garverie i Reetslev Sogn, Løve Herred, formedelst indtrufne Forhindringer, ikke blev afholdt, saa bliver den over samme Eiendom til den 20de November d. A. berammede anden Auction nu at betragte som den første Auction, der bliver at afholdt paa det i Avertissementet anførte Klokkeslet og Sted, hvorhos den anden Auction over bemeldte Eiendom herved bestemmes til Afholdelse Torsdagen den 4de December førstkommende, Middag Kl. 12 Slet, i Løve Herreds Tinghuus, og den tredie Auction bliver, som bestemt, at afholde Fredagen den 19de December d. A. om Formiddagen Kl. 11 Slet paa selve Eiendommen. Hvilket tiener vedkommende Panthavere og Lysthavende til Efterretning. Løve Herreds-Contoir i Kirkehelsinge den 3de November Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Fra Mehrn Præstegaard ved Præstøe er omtrent for 8 Dage siden bortkommen 9 Faar og 2 Lam af spansk Race. De 5 Faar ere ikke klippede. De ere alle hvide, og ikkun de to Lam ere mærkede, ved at et Stykke er klippet af venstre Øre, men paa den ualmindelige Størrelse, de lange Haler og den fine Uld, ere de temmelig kiendelige fra Egnens almindelige Faar. Det er sandsynligt, at de have taget Veien af Nestved. For tilstrækkelig Underretning om dem loves en god Douceur af Undertegnede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Jeg ønsker, at dette Avertissement maatte forebygge deres Salg, hvis de nogetsteds skulle være eller vorde optagne, og at fornøden Underretning derom maatte blive given mig. H. C. Monrad, Sognepræst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
At Præstøe Amts Comptoir den 11te dennes, flyttes fra Gisselfelde til Nestved, hvor jeg tager min Boepæl, bekjendtgjöres herved. Kiöbenhavn den 8de November 1823. Moltke,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Stiftamtmand og Amtmand over Præstøe Amt. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel Creditorerne i Stervboet efter paa Universitets=Godset afdøde Arvefægaardmand Ole Hansens Enke Maren Larsdatter af Snees løv Bye, Forsløv Sogn, Øster Flakkeberg Herred, Sorøe, Amt, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer, ligesom ogsaa disse og samtlige øvrige Vedkommende anmodes om at give Møde ved en Skiftesamling, der afholdes her paa Skriverstuen Løverdøgen den 22de d. M. om Formiddagen Kl. 11, hvor det Fornødne og Realisationen af Boets Eiendele vil blive at afgjøre. Ringsted den 5te Novbr. 1823. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
En Jomfrue, som for Øieblikket er i Huset hos en Præst, ønsker sig i et honet Huus, helst hos en Præst, for at deeltage i Landhuusholdning. Løn forlanges ikke, kun en blid og venskabelig Omgang. Hvo som her paa reflecterer vilde behage at opgive Navn, Stand og Boepæl i en forseglet Billet med Udskrivt H. F. L. M. Et honet Fruentimmer, Holsteensk af Fødsel, der i flere Aar har forestaaet Meierie og Huusholdning hos store Herskaber, ønsker sig enten strax eller til førstkommende Maidag antaget i samme Fag, Gode Beviser og Recommendationer kunne forevises. Man bedes at aflevere en forseglet Billet paa Bogtrykkeriet mærket C. A. B. Til Paaske Flyttetid er i Sorøe paa Torvet 1ste Etage til Leie, bestaaende af 3 reelle Værelser, Pigekan mer, Spisekammer og Kiøkken samt Loftsrum, dette kan tiltrædes nogle Dage førend Flyttetid hos Postmester Schnabel i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-15
Trykfeil i No. 90. J Bundtmager Michelsens Avertissement første Linie, staaer Ordet ønsker, læs: agter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Den Vest- 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. røde Kars.) Tirsdagen, den 18 November 1823. (9de Aar. Tirsdager den 20. November 1800. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdoment.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Jndbydelse. Den uberegnelige Jndflydelse, den experimentale Naturvidenskab har paa et Lands Velfærd, har aldrig været saa almindelig følt, som den formedelst Sagens Vigtighed fortiente. Der gives faa Grene af Kunstflid, Huusholdning eller Agerbrug, hvori den ikke er af nogen Jndflydelse, og mange hvori den er af den yderste Vigtighed. Det er naturligt at den Videnskab, som giør os bekiendt med Grunden til enhver Maskines Jndretning, som viser os Vandets, Luftens og Jldens Natur og Virkemaade, som fremstiller os i ordnede Rækker Metaller, Jordarter, Syrer og Salte, som lærer os at uddrage de brugbareste Bestanddele af Dyr= og Planterigets Frembringelser, maa være til nogen Nytte for Enhver, som begriber dens Lærdomme. Men de følgerigeste af disse Lærdomme er det lettere at fatte, end de fleste forestille sig. Naar Sætningerne ikkun udtrykkes i deres naturlige Simpelhed og oplyses ved Forsøg, udfordres hertil ikke saa meget en stor Samling af Forkundskaber, som meget mere fund Dømmekraft og Opmærksomhed. Den, som har faaet et tydeligt Begreb om de fornemste Naturlove, vil i Livet finde talrige Opfordringer til at giøre Anvendelser deraf, og vil derfor ofte have den store Fordeel at handle efter Jndsigt, hvor Andre maae overlade dem til en blind Vane. Det er mig ikke ubekiendt at Mange, forledede ved de hyppige Misbrug, der have været gjorte af det man kalder Theorie, tænke at Videnskab snarere er skadelig end gavnlig i Udøvelsen. Men dersom man vilde forkaste Alt hvad der er betydelig Misbrug underkastet, da vilde ingen stor eller vigtig Ting i Verden bestaae; thi i samme Grad som en Ting er vigtig maa dens Misbrug være farlig. Sund Fornuft siger os, at det ikke i sig selv kan være skadeligt, men at det derimod maa være gavnligt, at vide Grundene til det man foretager sig. Giennem en uoverseelig Række af Menneskealdere have Verdens erfarne og indsigtsfulde Mænd, ved mundtlig Lærdom og ved Skrifter meddeelt deres Erfaringer og Tanker, fra de ældre til de nyere Tider. Ved Videnskaben føres vi ind i disse Mænds Selskab; den siger os Meningen af deres Tale, og fremstiller os deres Lærdomme og Erfaringer under saa og fattelige Synspunkter, saa at vor Forstand let begriber og vor Hukommelse let gjemmer dem. Den som ikke vil troe, at de gode Følger af Videnskadens sande Brug langt overveier de skadelige af dens Misbrug, han maa forestille sig, at det er bedre at vide en Ting slet end godt, og at det er fordeelagtigere at være uvidende om det, som Verdens meest oplyste Mænd have sagt os, end at have Kundskab derom. Hvad Misbrugen af Videnskaben angaaer, da kan den vist ikke ganske forebygges, men vi ere nu, efter saa lang Erfaring, i Stand til at give Regler, hvorefter man lettere vil undgaae den, hvortil endnu kommer, at Misbrugen forholdsviis vorder mindre hvor Antallet af de Kyndige er større, i det nemlig den ene, endog uformærkt, vorder den andens Raadgiver og Lærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
J de meest oplyste Lande, stiger alt mere og mere Overbeviisningen om den experimentale Naturvidenskabs store Jndflydelse paa Nationalvelstanden. J det Land, der i Konstflid og Agerdyrkning overgaaer alle andre, har man derfor i de sidste 10 Aar med en udmærket Jver stiftet Jndretninger til denne Videnskabs Fremmer). J forskjellige af Landets store Steder have Borgerne til slige Jndretninger gjort saa store Sammenskud, at det Halve af det som der er givet i en Stad af anden Rang vilde være nok til at danne Jndretninger, der skulde tilveiebringe den herligste Virkning, hos os. Jeg ønskede at overtale mine Landsmænd til lignende Anstrængelser, dog ganske i Forhold til Landets Evner. Jeg har derfor stræbt at udtænke langt mindre bekostelige Midler til samme Øiemeed, og troer endog, at vi ved at vælge en anden Vei, end den det rigeste Folk kunde tage, støde paa et mere virksomt Middel end man hidtil har benyttet. Hovedtanken i den Jndretning jeg vilde foreslaae, er følgende: Ved Sammenskud skulde tilveiebringes Midler, hvorved der kunde dannes en Central=Indretning for den experimentale Naturlære i Kiøbenhavn. Denne skulde have det dobbelte Øiemeed, deels at virke paa det kraftigste for Videnskabens Udbredelse og Anvendelse i denne Hovedstad, deels at uddanne unge Mænd af gode Forkundskaber til at holde Forelæsninger over den experimentale Naturvidenskab i Kiøbstæderne, og andre Forenings punkter, om saadanne findes. For hver af dem skulde indrettes en til Førsel skikket Samling af Jnstrumenter og en Samling af lærerige Tegninger til Brug ved Forelæsningerne. Naar disse Lærere hvert Halvaar forsattes til et andet Sted, vilde i en kort Tid de fleeste Steder i Landet nyde Fordelen deraf. Lærerne maatte hvert Aar 6 Uger møde i Kiøbenhavn, for at giøre dem desto lettere be J London har man flere slige Jndretninger frembragte ved Sammenskud. Til en blandt dem (London Institution) allene blev der sammenskudt 100,000 Pund Sterling, næsten 1200,000 Rbd., og desuden giver hver af Subskribenterne 2 Guineer, omtrent 2 3 Rbd. aarligen. - J Liverpool sammenskiød 223 Borgere 22300 Pund Sterling, altsaa meere end 250000 Rbd. til en saadan Indretning. kiendte med nye Opdagelser, og for at give dem Leilighed til at fremme deres Kundskaber. Denne Tid vil ikke være for kort, naar man betænker at nogle Vink, nogle mærkværdige Bøger o. s. v. kunne give on tænkende Mand Stof nok til videre Arbeide forlang Tid. At Central-Jndretningen maa være i Stand til at forsyne Lærerne med nogle vigtige videnskabelige Bøger, forstaaer sig. De, som deeltage i Sammenskuddet til denne Plans Udførelse, danne naturligviis et Selskab, hvis Medlemmer har Eiendoms- og Stemmeret i Jndretningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
J denne Henseende foreslaaes følgende: 1. Selskabet kaldes: Selskabet for Natur lærens Udbredelse i Danmark. Dette Selskab lader paa sin Bekostning holde Forelæsninger over de forskjellige Deele af den experimentale Naturvidenskab og dens Anvendelser. Det træffer udvidede Jndretninger for dem, der ville lære det Practiske af disse Videnskaber. Det lader anstille nye Undersøgelser, saavel for at befordre Videnskabens Tarv, som for at gavne ved dens Anvendelse. Foretagendet udvides, som nyligen anført, til hele Landet. Medlemmerne have i alle Tilfælde Fortrindret, hvor Adgangen til Selskabets Jndretninger ikke kan tilstaaes enhver. Enhver som enten giver 10 Rbd. r. S. aarligt eller 100 Rbd. r. S. engang for alle er Medlem af Selskabet, og har Stemme i Forsamlingerne. Den som giver Mere, har for hver 10 Rbd. r. S. han giver aarligt, eller 100 Rbd. r. S. eengang for alle, een Stemme, dog kan Jngen i et Møde giøre Brug af flere Stemmer end een Tiendedeel af alle dem der af de Tilstædeværende kunne gives Det forstaaer sig, at man taknemmeligen modtager mindre Bidrag end 10 Rbd. aarligt eller 100 Rbd. een Gang for alle, men disse mindre Bidrag give ingen Rettigheder. Møderne holdes i Kiøbenhavn, men alle fraværende Medlemmer kunne skriftligt tilkiendegive deres Stemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Selskabet vælger i sin første Generalforsamling et vist Antal Repræsentanter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
J en aarlig Generalforsamling aflægges Regnskab til Selskabet og Repræsentantskabet fornyes. Selskabet vælger en Bestyrer af dets videnskabelige Indretninger. Dersom Selskabet vi betroe mig dette Hverv, saavelsom det at forberede de unge Mænd, der skulde holde Forelæsninger i Kiøbstæderne, tilbyder og mig at overtage det uden Betaling. Jeg tvivler ikke om at det jo vil synes Mange, at det ikke er Tid at vente betydelige Summer tilveiebragte ved Sammenskud, medens Handel og Agerdyrkning befinde sig under saa ugunstige Forhold, men Alt, hvad der kan bidrage til at forædle vore egne Frembringelser, forhøie vor Konstflid og giøre os mindre afhængige af Fremmede, er i samme Grad meere fornødent, som vor Trang er større, og jeg tænker, at vi ikke kunne mangle Midler til et for Fædrelandet gavnligt Foretagende, saalænge vi endnu have Midler til Overdaad. Jeg for min Deel er saa overbeviist om Vigtigheden af den Sag jeg her har søgt at bringe i Bevægelse, at jeg troer ikke at kunne anbefale den nok. J intet Land har man skienket den al den Opmærksomhed den fortiente, men i vort staae vi endnu heri tilbage for adskillige andre Lande, med hvilke vi ellers vel turde maale os, om ikke i Magt og Udstrækning, saa dog i ædle Bestræbelser. Kundskaben om Naturens Love udgjør en væsentlig Deel af Menneskets Kundskabskreds, følgeligen af vor Aandsdannelse. Saa uvant man er til at vedgaae dette, saa sandt er det dog Som en egen Deel af Aandens Dannelse, aabner Kundskaben om Naturens Lov en nye Tankerække i Mennesket, og tilskynder ham saa meget mere til Selvtænkning og Opfindsomhed, som den bringer ham i Berøring med de kraftigste Opvækkelsesmidler. Det er neppe Tvivl underkastet, at jo et Folk, blandt hvilket en saadan nye Aandsvirksomhed kraftigt udbredtes, inden kort Tid vilde hæve sig høit over sin forrige Tilstand. Jeg veed meget vel, at Virkeligheden aldrig opfylder saa store Forhaabninger, men at et betydeligt Fradrag maa giøres, formedelst Menneskenes Uopmærksomhed, Lunkenhed og undertiden Vrangvillie; men jeg beder mine tænkende Medborgere at overveie, om ikke Hovedtanken i sig selv er saa overeensstemmende med Sandheden, at Følgerne af dens Udførelse, selv efter alle disse nødvendige Fradrag, maa være velgjørende. Jeg haaber da, at Enhver som deler denne Overbeviisning med mig, vil understørre og anbefale Foretagendet, efter Omstændighederne, enten offentligt eller i sin Selskabs kreds, vel vidende, at det i samme Grad vil frembringe større Virkning, som det modtages med en varmere Deeltagelse. Kiøbenhavn den 16de October 1823. H. C. Ørsted. Vigtigheden af forestaaende Jndbydelse taler for sig selv. Ved at opfordre Byens og Omegnens Beboere til at tegne sig som Medlemmer af dette Selskab, tilbyder jeg mig at modtage Subskriptionen. dertil og besørge den indsendt til Selskabet. Slagelse, den 9de November 1823. H. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Kongen af Nederlandene har forelagt det andet Kammer et Lovudkast til to nye Kanalers Anlæggelse; den ene imellem Mastricht og Herzogenbusch og den anden mellem Gorcum og Vianen. - Hr. P. Browne er bleven udnævnt til Engelsk Gesandtskabssecretair i Kiøbenhavn i Hr. Forbes Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Der bliver uafbrudt foretaget mange Udrustninger i de Engelske Havne, 6 Fregatter ligge seil klare for at afgaae ved første Vink. Ogsaa vil man vide: at Regieringen vil forlange et større Antal Matroser for næste Aar. Uagtet de ministerielle Journaler vedblive at forsikkre: at disse Foranstaltninger have kun til Formaal at vedligeholde Roligheden i de Bestindiske Colonier, saa ere Gemytterne dog betagne af en vis Urolighed og Statspapirerne ere i en vaklende Tilstand. Hr. Canning har ved Modtagelsen af Borgerrettigheden for Staden Plymouth, som er bleven ham overleveret holdet en Tale af politisk Jndhold, som har opvakt den offentlige Opmærksomhed; han sagde der: at hans Hierte slaaer ligesaa varmt for Humaniteten som nogen andens; men at han maae tilstaae, at hvad de politiske Anliggender angaaer, saa er Englands Jnterresse ham dog vigtigst, men denne kan dog godt forbindes med andre Nationers Englands Formaal maae være den almindelige Fred. Han forsvarede derved Regieringens Forhold, at den ikke havde taget Deel i Krigen imellem Frankerige og Spanien. Dog maatte man ikke troe, at England holder Fred, fordi den frygter for Krigen, tvertimod er den beredt til at føre den naar det skal være, og de vide mine Herrer sagde Ministeren, hvor snart de glatte Bølger kunne reise sig, hvorhurlig den slumrende Torden kan vaagne. Gud forbyde imidlertid at det skal skee, thi England behøver Rolighed efter 25 Aars Kamp. – De politisk, Qvæstioner, som herved hentydes paa ere formodentlig den Spanske Regierings Erkiendelse af de Laan, som de Cortes have optaget i England, og Englands Erkiendelse af de Spanske Coloniers Uafhængighed. Angaaende det sidste Punkt giøre de Franske Blade heftige Angreb paa Englands Politik, og hvad det første angaaer, synes Sagen at ville blive bielagt til Englands Fordeel. J det mindste er Hr. Elliot ankommen med Depescher fra Madrid, og har overbragt Ratificationen paa den bekiendte Convention, som blev afsluttet i Marts med den Constitutionelle Regiering angaaende den Erstatning, som de Engelske Kiøbmænd skulle erholde for de Spanske Caperes Plynderier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Man vedbliver endnu at høre tale om Krigsefterretninger fra det ulykkelige Spanien. Fæstningen Lerida er imidlertid bleven d. 31te Octbr. besat af de Franske og Spanske roialistiske Tropper. - Den 4de November skulle de Franske Tropper besætte Fæstningerne Barcellona, Hostalrich og Tarragona. Conventionen er bleven afsluttet den 1ste November og ratificeret den 2den af Marskal Moncey og General Mina. En Opstand af Militserne imod Mina selv under den bekiendte Costas Anførsel har været Aarsag til at det har varet saalænge inden denne Sag er bleven bragt tilende. Mina har været nødsaget til at udstæde en Proklamation for at berolige Gemytterne; han indsaae nemlig, at det var umueligt at forsvare denne Stad længere, og at den vilde aldeeles blive ødelagt. – En blodig Affaire er nyelig forefaldet i Estremadurg med stort Tab paa begge Sider. 20,000 Franske skulde besætte denne Provinds, da Troens Tropper desertere daglig meere og forlade deres Regimenter; dog melder Bladet Etoile, at alle Constitutionelle Chefer i denne Provinds ere nu faldne tilføie paa General Empecinado nær, og at Brigadeer Laguna har den 29de October taget Fæstningen Badajos i Besiddelse. – Gen. Torrisos, som commanderer i Carthagena, har tilbudt sig at ville overgive Staden, naar han modtager Kongens egenhændige Ordre dertil. - Oberste Pablo vil derimod ikke overgive Fæstningen Allicante, som han holder besat med 5000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Kollegialtidenden No. 49 – 51 indeholder paa 1/2 Ark to Beretninger, med hørende Bilege, om det Væjentligste, som er forefaldet under Kjøbenhavns Fattigvæsens og Bidstrupgaards Bestyrelse i Aaret 1822, hvorat blandt andet sees, at Antallet af foste Almisselemmer i bemeldte Aav er aftaget noget, da samme ved Aarret Udgang beløb sig til 2866, hvilket er 162 Personer og 31 Familier mindre end ved Udgangen af Aaret 1821.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Den til de Fattige i samme Aar udenfor Hospitalerne uddeelte Almisse har bestaaet i 487,002 Pd. Rugbrød, 11,919 Stkr. 4 s. Hvede- og Suurbrød, 333,761 Portioner Søbemad og 23,649 Rbdlr. 76 s. S. og T. til Pleiepenge og Huusleiehielp.