JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Vor Tidsalders Sædvane at ville trodse det raaeste Veirlig, deels af daarlig Higen efter at hærde Legemet, deels af Forfængelighed og Mode syge, er sørgelig. Men dobbelt sørgeligt er det, at det Kjøn, paa hvis Karskhed den tilkommende Slægts physiske Vel beroer, give sit Legeme til Priis for alle Veirets og Luftens ublideste Jndtryk, blot for at kunne bære sine Yndigheder desbedre til Skue og bringe Modens Afgud sin Hylding. Forgjeves har man søgt at forsvare denne skadelige Vane. Man har beraabt sig paa, at de toldeste Landes Jndvaanere ere funde og karske og opnaae en høi Alder; man har anført Brasilien, som et Beviis paa, at Mandfolk og Fruentimmer endog kunne gaae ganske nogne og alligevel være funde og stærke. Men ikke at tale om, at man her fremsætter os Barbarer, hvis Fodspor vi som dannede Mennesker hverken kunne eller bør følge, som Mønstre, saa er det ogsaa vist, at Naturen har vidst at forsyne de koldere Landes Beboere med Midler til at trodse Veirligets alt for voldsomme Jndtryk. Selv i det hverste Norden har denne algode Moder hensat Sælhunden og Bjørnen, med hvis tykke og lodste Skind Nordlænderen bedækker sit Legeme. Med ikke mindre Omhyggelighed har den sørget for Dyrene. Jo mere de leve ad Norden til, jo mindre deres Legem kan taale Kulde, destykkere er den Uld eller det Haar, den har givet dem til Bedækning. Vilde vi end frivilligen give Slip paa alle de Goder, som Naturen i enhver Himmelegn saa rundeligen har forundt Mennesket; vilde vi end indrette vor Levemaade efter Barbarers raae Skikke, maa vi dog tilstaae, at denne Higen efter at trodse Veirligets og Luftens Jndtryk aldrig kan være overeensstemmende med Naturens Forskrivter. Mange nyere Læger synes virkelig med alt for stor Overdrivelse at have anbefalet Kuldens velgjørende Virkninger. Oldtidens Vise og Lægekonstens Fædre have eenstemmigen kaldet Varmen, Livets Kilde og Kulden den levende Skabnings Død. Ved Varmen udklækkes Ægget, udvikles Bladene og modnes Frugten. Den er den oplivende Guist i hele Naturen, og ved dens magiske Kraft bringes endog den Halvdøde til Live igjen Selv Planterne visne i Kulden, og oplives igjen af Varmen. Frugterne udarte jo mere de nærme sig Norden; Mennesket og Dyret forandre deres Natur i de koldere Egne. Samlederne blive sædhenligen it hvive end a Fods i de koste mod valles ere Hestene ikke større end Hunde, i Skotland og Sverrig ere de ligeledes smaa i Siberien Mil Mo og Lapland have Qvinderne ikke maanedligen, men kun sjelden deres Renselse; og ligesaa er det med Samlederinderne, de have den kun i Sommer sig i Vintermaaneder. De Dyr, hvis LegemsIOT 23 bygning eller Naturdrive er saaledes, at de ikke Honor,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
da a 10 kunne forlade det kolde Norden, tilbringe Vil rede saaledes som Bjørnev i deres Huller og søge et Slags Dvale indtil Foraarssolen fremkalder dem, igjen til nyt Liv. Trækfuglene drage om Vinteren reent, bort fra de koldere Cane og komme ind. først tilbage igjen med Sommeren, Linne fortæl 17, at han paa sin Reise i Lapland 1782 har seet hele Calin Floden otte Dage bedækket med en saa stor Mængde Ænder, som man aldrig skulde tænke sig muelig, hvilke alle reiste od Sønden til og denne store Naturgrandsker antager, at Kulden er den vigtigste Aarsag til Trækkuglenes Udvandring. Det er altsaa ikke blot Mangelen paa Føde, men Kuldens Strænghed, der driver dem hen til varmere Lande. Seer man hen til Menneskene, saa synes i det mindste de svagere Consticutioner at vinde meget ved at forstyttes fra en kold til en varmere Himmelegn. Nervesyge og miltsyge Mandfolk, Fruentimmer, der ere plagede af Modersyge, og alle de, der lide af henmatiske og gigtagtige Svagheder, føle ved Vinterens Nærmelse deres Tilfælde forværrede. Foraarsluften er deres bedste Læge, kun den formaaer at skaffe dem Lindring, naar Lægen forgjeves har anvendt al sin Konst paa dem. Utallige Exempler vise, at Vexelsedre, Trangbystighed, Svindsot, som ofte have trodset de kraftigste Lægemidler, ere for bestandig forsvundne, naar den Syge ombyttede en kold og Forandringer underkastet Himmelegn med en anden, hvor Luften var mildere og Veirliget stadigere. (Fortsættes.) Kiød, Mons. Maade mig saa man Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
a Indenlandske Efterretninger. Aalborg, den 24. Septbr. Den 27 Augusti om Eftermiddagen, under Vinger i Sverrig, vor dede Styrmand Sigbrandt Mathiesen, førende Caperbaaden Æolus fra Nibe, en meget svær Amerikaner paa henimod 300 Commerce=Læster og 20 Mands Besætning. Caperbaaden førte 12 Mand, hvoraf vare syge og den ene i Særdeleshed spaa i Fødderne. Da Baaden tillige var meget læk, maatte 2 Mand bestandig være inden Borde for at pompe. Jkkun 7 Mand raske Danske havde altsaa en Kamp at bestaae med 20 Amerikanere. Og at denne virkelig ventede dem mod Nattens Komme kunde de ikke tvivle paa, da de flere Gange hørte Amerikanerne ymte derom mellem hinanden. For at forebygge dette forcerede Mathiesen, Seil, alt hvad trække kunde, over under Læsøe, i Haab om der at træffe een eller anden Dansk Caper. Virkelig fik han ogsaa Øie paa een, og gik nu i Baaden til de 2 Mand, for at indhente samme. Men neppe var han et Pistolskud borte, før alt var i Bevægelse paa Skibet, der nu, overladt sig selv, spillede med sine Seil. Pistolskud, Sablernes Klirren og de drøie Slag af Haandspagerne kaldte Mathiesen i Hast tilbage. Dog var det ham ikke mueligt at bestige det svære baglastede Skib, da tvende af Fienderne stode rede med Øxer at modtage ham. Efter 2/3 Times Fegtning havde Overmagten seiret. De faa Danske maatte give efter, men ikke uden at have efterladt følelige Spor af deres Nærværelse. Den fiendtlige Capitain fik en Kugle gjennem Armen og et Sabelhug i Hovedet; man tvivler om hans Liv. Ligeledes om Styrmandens, der fik en Kugle gjennem Laaret og en gjennem Siderne, 2 bleve kastede over Borde. De øvrige bleve mere eller mindre blesserede, 4 Mand, let saarede, førte Skibet til Gothenborg, Naturligviis fik Caperfolkene en Deel Skade. Dog har ingen mistet noget Lem. De blev strax alle bragte paa Hospitalet, hvor man viser dem tilbørlig Omhu. Blandt Caperbesætningen udmærkede sig især Baadsmand Joseph Fechr, der uforfærdet anførte sine Brødre under Fægtningen. Upaatvivleligt skulle disse saa kjække Mænd have seiret, naar ikke Nattens Mørke og Drivningen over under Sverrig (Vinden var vestlig med haard Kuling), hvor de Engelske Krigskibe befandt sig, havde hindret dem. Det Amerikanske Skib skal være stoppet, formodentlig for at indhente Caperbrevet, som Styrmanden havde i sin Lomme, da han gi fra Borde. Ogsaa vil man vide, at den Norske Consul skal have taget sig alvorlig af Sagen. Maatte Udfaldet af denne uheldige Begivenhed blive saaledes, at de brave Danske, der mueligt i Fremtiden kunde komme til at favne Livets første Gode – Sundheden, maae finde nogenlunde Erstatning i et taaleligt Udkommel¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Affægte Domme i Priisretten for Aalborg Stift. No. 88. Sagen, betreffende 2de af Caperfører Falkenberg til Fladstrand indbragte Svenske Førselsbaade, paadømt den 19 September d. A. "De af Caperfører Stefanus Falkenberg til Fladstrand opbragte og i denne Sag omhandlede 2de Svenske Førselsbaade med deres Tilbehør og indehavte Kornladning, tilkiendes bemeldre Caperfører og hans Rederie, som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Den Kjøbmand, som har kjøbt den Spenglerske Maleriesamling, er egentlig en født Genever, J. S. Liotard, den ældste Søn af en berømt Mater af samme Navn, bosat i Amsterdam. Han eier desuden en skjøn Samling af Malerier, og er efter et kort Ophold i Kjøbenhavn, hvor hans egentlige Ærinde var at kjøbe er betydeligt Partie Theer, igjen reist til Holland d. 29 d. M. hvilket Land een af Dannemarks første Malerie samlinger følger ham for en, efter vor nærværende Pengetours, ubetydelig Sum. Sært nok, at ingen af vore mange Rigmænd havde, om just ikke saa megen Konstsmag, saa dog saa megen Speculationsaand, at kjøbe en Konstskat, der maatte have indbragt dobbelt saa stor en Sum, om man havde sendt den til Hamborg og solgt den der som en anden Varcartikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Efterretningen om Freden imellem Rusland, og Sverrig har her i Staden allerede yttret sin Jndflydelse paa adskillige Colonialvarers Priser saaledes forlanges nu f. Ex. 4 Mk. mindre for Pundet af Congothee end for 8 Dage siden. hidindtil var det sædvanligt, at Heste fortes fra Jylland til Sjælland for at sælges, nu er det netop det omvendte, og det er ikke sjeldent, at see Heste udføres fra Sielland til Jylland og andre Steder. J den sidste Provinds og i Holsteen er Søgningen efter ævret Smør saa stærk, at denne Artikel er stegen til det dobbelte af hvad den har kostet i de senere Aar, og vil stige endnu mere, dersom Udførslen ikke snart forbydes. - Under den nærværende ufordeelagtige Pengecours finder man i Jylland og Holsteen meget bedre sin Regning ved, at sende alle Slags Føde- og Fedevare til Tydskland end til Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Udenlandske Efterretninger. Den 9de d. M. ankom til Orient en Americansk Corvette med en Gesandt fra de Americanske Stater ombord, som medbringer Depecher for den Franske Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
De Engelske Skibe have nu ganske forladt Schelde og Zeeland, paa Den Walcheren nær. Det hedder, at Engellænderne ødelægge Vlissingens Bassin og alle derværende Orlogs Anlæg. Derimod skal man i London have aabnet en Subskription, til den ved Bombardementet ganske ødelagte StadsGjenopbyggelse. Jmidlertid troer man, at Jævndognet og de med samme følgende Storme ogsaa ville tvinge Engellænderne til at forlade Walcheren, fordi de staae Fare for, ikke at faae nogen Tilførsel af Levnetsmidler, som man der allerede siden en Maaned har havt Mangel paa - J Henseende til Vissingen veed man med Vished, at Engellænderne befæste sig i denne Stad, og at de have bestemt befaling fra Admiralitetet, at forsvare sig der. Efterretningen at de Engelske have forskoppet Jndløbet til Schelde med sænkede Skibe er ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Hos Magistraten i Wien har man ved anstillet Undersøgelse fundet for adskillige Millioner Bancosedler, som endnu ikke vare numererede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
J Schoubruun døde d. 3die d. M. Ecienne de Choseul-Sainville, en Afkom af den under Ludvig XV. berømte Minister Cholseul, i en Alder af 28 Aar. Han var en Officier af udmærkede Fortjenester, og havde deeltaget i de første Feldttoge i Østerrige, Dalmatien, og i de sidste i Tydskland. Ved Austerlig fik han seest 18de Aar ÆreslegionsDecorationen, og ved Wagram bortskjød man ham fire Heste under Trorte Naar Freden ikke kommer snart istand, hedder det fra Augsburg under Senn, skulle 50000 Mand, Franske der som les ved Overphinen, beyde op til Østerrige. - Det i Augebud værende Regiment Conskriberede af den Keis. Garde skal med der første marchere til Wien, og dagligen ankomme adskillige Officierer fra Polen, som skulle ansættes ved den ny oprettede Donau-Legion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Fra München skrives under de Ord. M. at der tales om er almindeligt Angreb paa Tyrol, som vil skee med det første 4 Liske og Egnen deromkring sammentrækkes en Armee af 40,000 Mand. verpen ankomme endnu bestandig Trop ver, uagtet man ikke mere hører der noget til Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Efterretningerne fra London gaae til d. 1 Sept. men ere alle tagne af Oppositionsbladene. Efter Morning Chronicle er man i Engelland meget bekymret for den Brittiske Armees slette Skjebne i Spanien, som Ministerne holde hemmelig, denne saa aldeles slagne Armee skal hade efterladt i de Franskes Hænder over 10000 Syge og Saarede. – Enesta er falden i Ungade og opgiver Commandoen over den Spanske Armee. La Romana er ikke kommen forbi Staden Leon, og skal beholde denne Stilling, for, efter Omstændighederne at trække sig til Norden eller Sønden, nemlig mod Madrid. – Der arbeides med største Jver paa at udruste de Skibe, der ligge i Ferrol og de dertil hørende Skibsfornødenheder ventes fra Plymouth. De skulle derpaa afgaae til Cadix, fordi man befrygter, at de paa ny skulle falde i de Franskes Hænder. – Land- og Sømagtens Misfornøielse over den Uvirksomhed, hvori man har ladet dem blive i Jsland, er stor og Striden medlem Anførerne om Mueligheden at udføre hel Manen, vil foran. en alvorlig Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
J Ramsgade er endnu Alting i største Forvirring formedelst de tilbagekommende Førselskibe, og Menneskers og Hestes Udskibning. Tropperne tage alle Veien ad Canterbury. - J the Ster dadles det Anslag, at sænke Skibe i Schelde, som et unyttigt Foretagende, og forsikkres, at de Tropper, der saa skamfulde have maattet forlade Zeland, ere bestemte til Spanien. - De Penge, som man vilde tilsende Keiseren af Østerrige som en Deel af de Subsidier, man skyldte ham, ere ikke blevne udskibede, da Samfærslen med det Østerrigske Hovedqvarteer ikke ansaaes sikker nok (Saaledes have de Engelske Ministere altid Paaskud nok i Beredskab, naar det kommet an paa at sende deres Bundsforvandte Folk eller Penge). Ankomne Depecher fra General Wellesley melde, at den Engelske Armee har forladt Trurillo og trukket sig til Elvas, hvorfra den maa drage til Abrantes. Gener. Beresford, der anfører den Portugisiske Armee, har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Zatra til Castel Franco, og har en Mængde Syge. Venegas staaer i Sierra Morena, Cursta holder Estremadra besat og Blaskeer i Tortofa. – La Romana synes, efter Beretninger fra Lissabon af 31 Aug., i stor Hast at være bleven kaldet til Sevilla, for, som det hedder, at paatage sig Enestas Plads. Regjeringen skal være i Begreb med at foretage store Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Efter Breve fra Cadix skal den Engelske Gesandt, Marqvis Wellesley, have gjort Juntaen det Forslag, at indrømme Kongen af Engelland Cadix's Havn og Øen Cuba til Borgen for de Forpligtelser, Spanien har indgaaet med Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Linieskibet Agamenmon paa 64 Canoner er den 28 Junii fjunket i La Plara Floden. – Lord Collingwood laae d. 3 Sept. for Toulon. Den Franske Flaade bestaaer af 15 Linieskibe, 2 Rus fiske Linieskibe og 3 Fregatter, 4000 Matroser ere ankomne fra Rochefort til Toulon. Contreadm. Allemand anfører en Deel af Escadren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Pariser Blade af 20 Sept. levere Efterretninger fra Wien af 9de. Den Østerrigske Armee, som havde begyndt at udbrede sig i Comorns og Prays Slætter, har siden en kort Tid igjen trukket sig mod Mähren og Bøhmen. Denne Bevægelse foranledigede en lignende fra den Franske Armees Side. Den har nemlig nærmet sig Demarcations Linien. Jmidlertid kunne disse Marcher og Contramarcher kun forurolige svage Gemytter. Fornuftige Folk ere overbeviste om, at Keiseren af Østerrige, under nærværende Omstændigheder, ikke er istand til at fornye Kampen. De 12te Sept. Alle Franske og allierede Soldater, som i Løbet af dette Feldttog ere blevne Krigsfanger, ere, som bekjendt, blevne udvexlede. D. 10de er 3350 af dem ankomne til Wien. De komme fra Ungerns yderste Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Den 9 Augusti har Præsidenten for de nordamericanske Stater udstedt en Proclamation, hvorved al Samfærsel med Engelland er ophævet og Ron-Jntercourse Acten træder i Kraft igien. -J Riga er opkjøbt meget Hamp, som har bragt Prisen til at stige, og Talg søges stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Fragterne paa Nordsøen stige endnu bestandig i Prisen, og den 13 d. M. betaltes 27 Alb. Daler med 15 PC. og 1 Alb. Daler i Gratification. – Speculanterne giver denne Omstændighed stor Stof til Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Keiser Alexanders Adjutant, Grev Cernikow, har faaet af Keiser Napoleon Æreslegionens Kors, som synes at vidne om, at det Budskab, han bragte, var Keiseren behageligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Fra Wien skrives under 13 Sept., at man fra Stadens Volde har bortført Canonerne. Leiren ved Liesing og Speising bag Schønbruun er solgt, og den ved Spitz skal ligeledes sælges. Den Franske Armee rykker fremad, og den største Styrke gaaer til Ungern. Ved de Carpathiske Bjerge samles en stærk Armee, som skal afværge et Jndfald fra Polen. Paa adskillige Steder i Bøhmen opføres Skandser. Det meste Militaire trækker endnu bestandig af Prag til. Det ny Landværn, hvortil enhver kun nogenlunde vaabendygtig Mand tages, skal hedde Land stor. – Alt dette synes at pege paa Krigens Gjenudbrydelse, men om Tingenes sande Sammenhæng veed ingen, selv i Wien, noget bestemt. Man morer og trøster sig der, som i hele Europa, med Rygter og Gjetteværk, og det bliver saa meget vanskeligere at kunne uddrage et kun nogenlunde rimeligt Resultat af alt hvad der høres og skrives, som Anliggenderne med hver Dag blive gaade fuldere. Saaledes hedder det nu, at Vaabenstilstanden atter er forlænget, og med temmelig Vished vides, at Keiser Napoleon paa en kort Tid reiser til München. Slottet Nymphenburg, 1/2 Miil fra Staden, istandsættes allerede for Majestæten. Overalt bryde Politiker ne nu deres Hoved med at udstudere, hvorfor Underhandlingerne med Østerrigerne, imod Sædvan gaae saa langsomt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Grevinde Sternbach, som ved Udbrudet af Opstanden i Jnspenck fegtede med Rebellerne mod Bayrerne og blev i Juntal tagen til Fange føres nu til Frankrige. Denne Dame drikker paa godt Tyrolsk sin Snaps om Morgenen og ryger ogsaa sin Pibe Tobak. Hun er egentlig en Slagters-Datter, mens Grev-Sternbach forelskede sig i hende og ægtede heyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Tyrolernes berygtede Anfører Hofer har er klæret de Fransk Bayerske Grændseposter, at Tyr lerne vil nedlægge deres Vaaben, naar man vilde erkiende dem for fri Republicanere; men han fik intet Svarti Oprørerne ere imidlertid trængte frem over Als, streifen, indtil Etsch og requirere overalt Korn og Levnetsmidler, som de seende til Tyrol. Natten faa d. 10 til d. 20 Septbr. laades ved en ulykkelig Jldsvaade den fortræffelige Petri Kirke i Berlin aldeles i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Den 8 Augusti afseilede den til Rusland bestemte Nordamericanske Gesandt, J. O. Adams, fra Boston til sin Bestemmelse. Erklæring. Med ligesaa stor Forundring som billigt Mishag, læser jeg i Qvartalsskriftet Jris og Hebe for Julii, August og September, under Overskriften Henrik Pløtz, min foregivne Biographie. Hvor smigrende end de i samme anførte Træk maatte være for mig og hvor meget jeg end i hver Linie erkjender Forfatterens gode Villie, skylder jeg dog mig selv og Sandheden her offentlig at erklære, at det Hele er fuldt af deels urigtig fremsatte, deels ganske falske Beretninger, og at jeg hverken middelbar eller umiddelbar har givet Anledning til dette Arbeide. Vel har jeg for en Tid siden meddeelt een af mine Bekjendtere adskillige Bidrag til min Biographie, ene opsatte og bestemte til eget Brug, med den udtrykkelige Betingelse, at intet maatte bekjendtgjøres deraf saa længe jeg lever men aldrig formodede jeg at det, som Vennen betroede Vennen, vilde blive gjort til en Gjenstand, for offentlig Opmærksomhed og fremsat paa en Maade, der lod formode at det var skeet ved min Tilskyndelse. At kunne leve, virke og gavne i Stilhed, overladende til en retfærdig Efterslægt at bedømme min Vandel, har altid været og skal altid blive mit kjereste Ønske og vigtigste Forme Henrik Platz. Dannebrogsmand og HofmekanikusTil Commissionen for Oldsagerne er end videre indsendt Følgende. Fra Hr. Kammerherre, og Cancelliedeputeret Bülow en norsk Primstav. Fra Hr. Røttger Colsmann en Hjelm og en Jernmaske, tvende meget lange Kaarder med udarbeidede Grebe, et Spyd af usædvanlig Dannelse, en Stigbøile og en usædvanlig stor Hesteskoe, 3de Jern Feltinstrumenter, 6 Documenter, efter Opgivende fra Aarene 1465, 1491, 1497, 1518. 1537 og 1548, 2de fyrstelige Breve, et Peraaments Document med vedhængende Sigil fra 1588.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Fra Hr. F. Schmidt til Guulbjerg og Nørre Sandager i Fyen, tvende Metal Paalstaver, fundne i en Mose. Fra Hr. Brask i Hillerslev i Aalborg Skift, nogle smaae Metalstrater, fundne i en Arne udi en Høi J Anledning af en Forespørgsel om, hvorledes den Kaperne ved Forordningen af 2den August d. A. tilstaaede Frihed, at krydse under og omkring Helgoland, skal forstaaes, har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere, at Kaperne sydligere end Høiden af Tønningen mod Vesten maae fortsætte deres Krydstog ubegrændset, hvorimod det gjøres dem til Pligt, ikke at anholde eller bemægtige sig noget Skib i en Strækning af en Søemiil fra Tønningen; dog tillades det dem, i Nødstilfælde, at løbe ind i en Havn nordligere end Tønningen med deres under og om Helgoland, gjorte Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Den 26de Sept. er 2den Deputeret i det venstindisk guineiske Rente og General-Toldkammer, Etatsraad og Ridder af Dannebrogen, G. F. Frelsen, udnævnt til 1ste Deputeret sammesteds, og Justitsraad samt Committeret J. P. Rosenstand Golske til 2den Deputeret i bemældte Kammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
General Postdirecteur v. Helfried har nedlagt sin Post som Formand for Selskabet for indenlandsk Konstflid, og i hans Sted er valgt Hr. Etatsraad og Notarius=Publicus Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Cours af Danske Bancosedler mod Species (d. 26) 346 1/2 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 3 Rdlr. 45 s. Dansk Cour. – J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn (d. 26de) 360, og i Kjøbenhavn (d. 29 og 30) 345 til 43.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Man har hidtil paa en meget æventyrliMaade overdrevet det Chinesiske Riges Statskræfter. Saaledes hedte det, at Befolkningen var 300 Millioner, Statsindkomsten to Milliarder, Armeen to Millioner Mand. Selv de nyeste Engelske Efterretninger, der med Lord Macartneys Gesandtskab kom til Europa, forhøiede disse gamle Efterretninger næsten endnu mere, istedet for at nedsætte dem, thi den gode Lord optegnede ligefrem de Opgivelser, som Mandarinerne gave, og som efter de praleriske Chineseres Caracteer ikke kunde være andet end overdrevne. Franskmanden Guignes, som i forrige Aar har udgivet sin Reise til Peking, Manille og Jsle de France, *) og hvis Værk ansees for classisk, har drøftet alle disse Efterretninger paa det strængeste, og leveret følgende Resultater: Befolkningen er efter et Middeltal ikke over 150 Millioner, og forholdsmæssig er Landet ikke bedre befolket end Frankrige, Statsindkomster, ne ere 709,277,670 Livre. Næsten hele denne Sum flyder i de offentlige Casser, eftersom Keiseren næsten ene og allene lever af sine anseelige Domainer, Jndtægterne af hans private Qvægavl, og de store Foræringer han faaer. Forf. anslaaer alt dette til 100 Mill. Statsudgivterne ere 500 H Noyage a Peking, Manille & Pile de Prance &&c. par Nr. de Guignes, Paris 1803 3 B. Mill. og Overskuddet er altsaa aarligen 200 Mill. Forf, har ikke kunne erfare hvortil disse bruges men han troer, at de formodentlig syde ind i Keiserens Privatcasse, der, under saadanne Omstændigheder, maa være meget anseelig og kunde engang hielpe det pengefattige Europa, dersom een af dets Magter vilde gjøre et Forsøg paa denne Stat, hvil ker, efter Hr. de Guignes Mening, aldeles ikke vilde være vanskelige. Mars, Til Udgiveren af Kiøbenhavns Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
(Jndsendt den 11 September.)M. H. Den Mand, hvis Navn jeg har laant til at undertegne disse mine Breve med, indtil jeg til Slutning offenlig nævner mit eget, Veianius, veed De Ophang sit Sværd i Herkulstemplet, Og leved paa sin Gaard i Stilhed.