JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-01
AVERTISSEMENTS. Selskab for Hesteaulens Fremme i de danske Provindser. I den Indbydelse, som i forrige Maaned udstedtes om at oprette et saadant Selskab yttredes det Onske, at Listerne paa dem der tegnede sig som Deeltagere i Selskabet, maatte vorde indsendte ved Udgangen af indeværende Maaned til Conferentsraad Collin i Kjöbenhavn. Denne Anmodning gjentages herved, med Tilføiende, at de paategnede Indbydelses-Planer kunne, til de udenfor Kjöbenhavn værende Subscribenters og Samleres Beqvemmelighed, afleveres til hvilkensomhelst af Udstederne af Indbydelsen. Den 26de Marts 1832. Om Brændeviinsbrænding i det nordlige Jylland, udgivet af Kjøbmand Lars Bøgild, faaes tilkjøbs for 1 Mk. Tegn her paa Bogtrykkeriet hos Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Ao. 1832. No. 25. Gan Kongelig allernaadigst privilegerede, og ArvinAvertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Onsdagen den 4 April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Politiske Efterretninger. Polen. Man har nu fra Warschau under 25de Marts det keiserl. russiske Manifest, hvorved Polens Skjæbne definitiv bestemmes; dette er dateret den 26de Februar, og tilkjendegiver: at for at Polens Beboere fremtidig kun ge udgjøre en eeneste, med Russerne ved overeensstemmende og broderligt Sindelav forbunden Nation, saa har Keiseren ved et allernaadigst Statut besluttet, at indføre en i Form og Orden ny Bestyrelse i Kongeriget Polen. De væsentligste Bestemmelser i dette Statut, ere: at Kongeriget Polen for bestandig bliver forenet med det russiske Keiserdomme, og danner en integrerende Deel af samme. Kongeriget faaer sin særskildte Bestyrelse, sin egen Civil- og Criminal-Lovbog, og de polske Stæders og Districters Privilegier, skulle staae ved Magt. Keiseren af Ruslands og Kongen af Polens Krøning skal fremtidig finde Sted i Moskau ved en og samme Act, i Nærværelse af dertil afsendte Deputerede; i Tilfælde af, at et Regentskab skulle indtræde i Reiserdømmet, skal Regentens Magt ogsaa strække sig til Kongeriget Polen; Religionsfrihed er tilstaaet; den catholske Religion, som anerkjendes af Fleertallet af Jndvaanerne, nyder Regjeringens særdeles Beskyttelse og Velvillie; den personlig Frihed er garanteret; Jngen maa, uden paa det i Loven bestemte Tilfælde og efter de i samme for reskrevne Former, arresteres, og maae i det seneste inden 3 Dage stilles for en competent Ret; Straf af Confiscation kan kun anvendes paa Statsforbrydere af 1ste Classe. Pressen bliver underkastet nogle uundgaaelige Jndskrænkninger. Kongeriget Polen bidrager forholdsmæssig til Keiserrigets Udgivter. Kongerigets og Keiserdommets Handelsforbindelser, skulle efter begge Partiers Jnteresse, fastsættes. Der vil kun fremtidig gives en Armee for Polen og Rusland. Keiseren forbeholder sig at bestemme den Andeel som Kongeriget Polen skal have i Armeen. Begge Landes Jndvaanere kunne giensidig naturaliseres. Den øverste Bestyrelse har det af Statholderne præsiderede Administrationsraad, som skal bestaae af Generalauditeurerne, en General-Controleur og andre af Souverainen kaldte Medlemmer. Administrationsraadet foreslaaer ogsaa Candidaterne til Erkebisper, Biskopper, General Directeurer o. s. v., som uden Forskjel kunne vælges blandt Hans Majestæts Undersaatter. Desuden skal oprettes et Statsraad. Alle i Almindelighed vigtige Love, ligesom ogsaa Budgettet, blive indsendt Keiserdømmets Statsraad til Revision og Bekræftelse. Alle administrative Anliggender blive forhandlet i det polske Sprog. Landets gamle Jnddeeling skal bestaae, som forhen, ligesom Woymods-Commissionerne. Adelens Forsamlinger, saavelsom Communal-Forsamlingerne, skulle vedblive, Privatbreve fra Warschau fortælle, at Warschaus Porte skulle have været lukkede fra den 3die til den 6te Marts, og at de unge Polakker, som vare mistænkte for middele eller umiddelbar Deeltagelse i Revolutionen, ere afførte til Kjow, for at indlemmes i de forskjellige Militair-Corpser. Som Aarsag til denne Forholdsregel anføre de Reisende, Opdagelsen af et mod Regjeringen stilet Complot, hvori ogsaa en ikke polsk General skal være indviklet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Frankerig. Den 21de Marts forefaldt i de Deputeredeskammer en Debatte i Anledning af de for Algier forlangte 800,000 Franks. Hr. Roger forundrede sig over, at Krigsministeren, havde givet et saa ubestemt Svar paa Spørgsmaalet, om Regjeringen tænker at beholde Al gjer. Carl Ministre ville i deres Tid ikke have givet et saa vaklende, kleinmodigt Svar, af Frygt for at blive spyttet ad. Fy, hvilke Udtrykke! raabte Hr. Perier. Krigsministeren ansaae det for forstaaeligt nok, da han erklærede "Alle Foranstaltninger ere trufne for at Algiers Besættelse kan vedblive, og intet forkynder, at Regjeringen havde fattet den Beslutning, at opgive denne Colonie. Efter ham talte Marskall Clauzel om de store Fordele, som Algiers Colonisation ville forskaffe, han ville - erklærede han foreslaae en Tillægs Artikkel, i Følge hvilken, endnu andre 2,300000 Franks kunne anvises Regjeringen, til dette Øjemeed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives under 25de Febr. Trods den Crisis hvori det osmaniske Rige befinder sig, ved dets mægtigste Vasal Paschaen af Ægyptens Oprør, gives her, naar undtages Rustninger og Troppemarscher, en Stilstand i alle Forretninger. Operationerne mod den ægyptiske Armee, have endnu ingen bestemt Caracteer, da man bestandig venter paa gunstige, re Efterretninger fra den tyrkiske Befuldmægtigede i Alexanndrien. Planen til Feldttoget, synes ogsaa at være forbeholdt Storveziren, som un er indkaldt til Hovedstaden. Hussein Pascha af Tunis har tilkjendegivet Porten, at han i sin Provinds har indført Sultanens ny Militair Reform. Stax efter Jbrahim Paschas Jndtog i Jerusalem, udstædte han et Firmani Følge hvilket alle hellige Steder og religiense Stiftelser i Palestina, for Fremtiden skulle være frie for alle de Byrder og Afgivter, som Tyrkerne have udpresset. - Den græske Regjering i Nauplia havde, efter hvad der meldes fra Navarino under 15de Februar, udgivet en Mængde Assignater og tillagt dem en tvungen Cours. - J Følge en Skrivelse fra Candien af 30te Jan., havde den derværende Pascha ladet bekjendtgjøre et Firman fra Vicekongen af Ægypten, hvorved der befales en Udskrivning af 30,000 Mand for Landarmeen og 5000 Mand for Flaaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
(Hamb. nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Blandinger. Den bekjendte Professor Neumann, som i flere Aar har reist i China og Japan, er kommen tilbage til München, og fører mange literaire Skatte med sig, han har samlet i China, blandt Andet en Samling af 7000 Bind chinesiske Skrifter. J Følge de sidst indløbne Efterretninger vare til den 12te Marts i Ungarn 537. 107 Personer angrebne af Cholera, deraf ere 296,820 helbredede og 237,002 døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
J Homburg har Øvrigheden den 7de De, da Redacteuren af Bladet "den tydske Tribune."Dr. Wirth, ikke vilde aabne sin Gadedør for Rettens Betiente, der kom for at forseigle hans Presse, ladet den bryde og med Magt. Tvende Eskadroner Chevaurlegers vare opmarscherede udenfor Huset; men Folket forholdt sig ganske roligt. Jnden man skreed til at lade Døren slaae ind af de dertil medbragte Haandværksfolk, som vare bevæbnede med Øxer og andre Redskaber, opfordrede den bayerske Land-Commissair, i Lovenes Navn, Dr. Wirth til at aabne; men denne forelæste igjen Commissairen fra det aabne Vindue en Artikel af Straffeloven om voldeligt Jndbrud i Privatmands Huus Ogsaa Døren til Trykkeriet maatte med Magt op brydes, da Indgangen var stærkt forramlet. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Efterat Dr. Siebenpfelffers Presse i Homburg var forseiglet, vilde nogle ubetænksomme Ynglinge og Pøbelen kaste Vinduerne ind hos den kongel. Landcommissair, men 3 Gens d'armer jagede hele Oppositionen bort. Kl. 2 om Natten skulle et stort Fyrretræ, som Frihedstra have været plantet paa Torvet, men Vægterne forbød det; flere af de unge Herrer ere nu indstævnede for Retten. (Hamb. n. Zeit.) Fra det Hannoveranske skrives der, at Nøden der paa enkelte Steder er saa stor, at det gives Familier, der ikke i hele Uger have smagt Brød, og hvis Børn ikke i 8te Dage have faaet andet end en raae Rød til Frokost.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
J Egnen ved Jserten (i Schweitz) har den bekjendte Mommiers-Seet fundet et brobat Raad imod Cholera, nemlig ved at forsyne Guds Vrede med en Korsfæstelse. En gammel Kone, som ved Lodtrækning blev udseet til Offeret, underkastede sig med from Hengivenhed, og var virkelig bleven borsfæstet, hvis Politiet ikke havde faaet Nys derom og reddet hende. De samme Sværmere havde ogsaa faaet et Baal tændt, hvorpaa all profane Bøger skulde brændes, ja Nogle vilde ef engang have Bibelen undtaget, som et Værk af Bogtrykkerkunsten, der dog var en ukristelig Opfindelse."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
En Jomfrue Ellen Courtenay har anklaget den bekjendt O'Connell, for at have først forført hende, og derpaa at have ladet hende og hendes Barn skammelig i Stikken, saa at hun i længere Tid har maattet vansmægte i et Fængsel, for en ubetydelig Gield. Dette gjør Hr. O'Connell liden Ære.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
J en chinesisk Geographie, som den preussiske Professor Neumann har medbragt fra China, staaer Preussen heelt nalvt anført som en Landsby i Rusland." (H. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Jndenlandsk. Den 25de f. M., om Aftenen, udbrød en hæftig Jldsvaade i Kjøbenhavn i den af Hr. Major og Brygger C. Møller (Directeur ved Søe-Qvæst samt Assistentshuset) tilhørende Grynmølle ved Langebroe. Uagtet de tillende Sluknings-Anstalters burtige Hielp var det ikke muligt at frelse Mollen, der lagdes i Aske; hvorimod Vaaningshuset, ud imod Broen, blev reddet. Da den brændte Mølle støder næsten lige op til Kongens Bryggerhuus, stod dette i den største Fare, og kun ved de meest ufortrødne Anstrængelser af det raske Brandcorps, lykkedes det at slukke Jlden, der flere Gange angreb det. De nærliggende Bygninger: Blaataarn (hvorfra Fangerne bleve bortbragte, Homagazinet, Material gaarden, og, paa den Side, det kongel. militaire Uldmanufactur, Magistratens Brændemagazin, Søbade Anstalten &c., vilde ikke mindre have været udsatte for Fare, hvis Jlden havde grebet videre om sig. Flammerne sloge saa høit iveiret, at Gnister endog naaede Laboratoriet. Jlden skal, efter Eierens Sigende, være opkommen fra Køllen ved Korntørring. Heldigviis ere ingen Mennesker derved forulykkede. Der afkimedes Kl. 12 1/2. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Ved Circulairskrivelse af 17de Marts sidstl. har Generalpostdirectionen tilkjendegivet samtlige PostContoiret: At de til udenbyesboende Embedsmænd ankommende Kongelig Tjeneste Breve skulle, uden Hensyn til paa hvilken Tid af Dagen samme afhentes, udleveres fra de kongel. Postcontoirer uden Betaling."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
Til den nævnte Jndsender, i Aalborg Avis No. 50, 1832.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
AVERTISSEMENTS. Fra den 8de April og følgende Dage kan ved Skousted Teglværk bekommes 3 a 400 Tønder extra godt Steenkalk, brændt ved Brænde, for 100 Rbmk. pr. Tønde, tages der større Partier gives bedre Kjøb. Overgaard i Skonsted, den 14 1832. Thomas Overgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
At jeg som sædvanlig ogsaa Aar, fra 1ste Mai, modtager Lærred og Garn til Blegning m.v., undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, idet jeg lover den bedste Behandling og saa billig Priis, som muligt. Georg Mensen. Millings statistisk geographiske Haandbog kan, med eller uden Verdenskort, kjøbes hos Kollberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
No. 36. Ao. 1832. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avebussimenstidende, Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Torsdagen den 5 April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Politiske Efterretninger. Jtalien. Fra Ancona meldes under 14de Marts. J Dag løb det franske Linieskib Morengo og Corvetten Rhone her ind i Havnen, og satte 1800 Mand Linietropper, 200 Mand Artillerister og endeel Skyts i Land. Man forsikkrer, at endnu flere Tropper ville følge; hidindtil beløb den franske Troppemagt i Ancona sig til noget mere end 3000 Mand. Allg. Zeitung melder fra Rom under 16de Marts. De pavelige Tropper have nu trukket sig nordlig mod Ferrara og sydlig for Cesena og fremad mod Spoleto. Den pavelige Oberst Zamboni skal Bologna være beskjæftiget med at hværve 4 a 5000 Bønder som Soldater. Den Følge man lover sig heraf, er Kirkestatens Rømning af all fremmede Tropper, thi da troer man sig at være stærk nok til at forblive Herre i Landet. De paavelige Tropper ere imidlertid saa forhadte og foragtet af hele Legationernes Befolkning, at man vist vil gribe enhver Leilighed, hvor de savne fremmed Beskyttelse, til blodig at hævne de i Forlebegaaede Grusomheder. Der forsikkres, at 200 Recruter hverves i Schweiz for den pavelige Regjering. Fra Bologna skrives under 16de Marts, at foranlediget af det franske Parties Cabaler, og formedelst den franske Befalingsbavers Hensigt i Ancona, at revolutionere hele Jtalien, skal det østerrigske Hof, paa den pavelige Stoel tre Gange gientagne indstændige Begjæring, have ladet sine Tropper rykke frem, og i Dag begynder Marschen for at besætte RiminiPesaro, Fano og Urdino, for at bevare disse Provindser for Revolution; de tvende Jnfanteri-Regimenter i Bologna havde forladt samme, og 2de ny Jnfanteri-Regimenter ventedes igjen fra Lombardiet, hvorved Østerrigernes Styrke i Legatio nerne var voxet til 12,000 Mand; dog anseer man ikke dette at betyde Krig, men holder det Hele for en politisk Demonstration for at paaskynde Afslutningen af en italiensk Protocol." og for derved at see de indre politiske Forhold i Legasitionerne regulerede; man troer med Vished, at derom underhandles i Rom, skjøndt man iagttager den dybeste Tanshed desangaaende. Brevefra Bologna og Ancona tale intet om en foregiven engelsk Eskadres Ankomst til Ancona; skjøndt allgemeine Zeitung dog vil vide, at en Saadan ikke er løben ind, men krydser der paa Høiden. Fra Rom skrives, at den engelske Minister-Resident i Florenz Hr. Seumour, var den 9de Marts ankommen til Rom, og idet heed, at der allerede var fastsat en Dag til en ny Conferents!" Resultatet synes stat være, at det er en afgjort Sag mellem de store Magter, at de italienske Anliggender skulle grundes paa en fast Bassis og en Convention afsluttes, der vil blive garanteret af de store Magter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Belgien. Den 15de Marts havde Conferentsen i London en Sammenkomst, hvori Lord Palmerstone og Fyrst Talleyrand i deres Souverainers Navn erklærede, at den sidste Termin som kunne fastsættes for det russiske, preussiske og østerrigske Hof til Ratification af Tractaten af 15de Rovbr., var den 31te Marts. Hvis dette ikke da skeede, droge Engeland og Frankerig sig tilbage og opløste Conferentsen. Begge disse Hoffer vil da afslutte, en offensiv og defensiv Alliance med Belgien, og tvinge Holland til Ratification; dog med Undtagelse af den Artikel, som angaaer den indre Skibsfart paa Floderne, og efter andre ubetydelige Modificationer, lader Holland afgjøre det øvrige med Belgien. Man gjentager at Engelland forkaster aldeles hvad der kunne give Anledning til en længere uvis Tilstand; det søger sin Handels Opblomstring, og da Frankerig til dette Øiemeed er det vigtigere end Rusland, saa slutter det sig naturligviis til Frankerig. Jmidlertid maa vel det endelige Resultat snart følge, da der skrives fra Haag at Holland havde afsendt sit endelige Uttimatum i denne Anledning til London den 24de Marts. Den russiske Grev Orlow havde efter mange afholdt Cabinetsforsamlinger forladt Haag, den 25de Marts, det heed at Holland vedblev sine Fordringer, men at Conferentsen hidindtil ikke havde fundet sig i de gjorte Jndvendinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Engeland. Fra London meldes under 24de Marts, at Reformbillen Aftenen for, efter at den med alle Amendements var erklæret for antaget i Underparlamentet, var bleven bragt i Overhuset, og man venter at Discusionerne desangaaende der snart ville begynde. Ifølge sidste Cholera=Beretning gaves i det hele 1258 Patienter, hvoraf 680 Dødsfald. - Der staaer i dette Øieblik i Engeland mange vigtige Jnteresser paa Spil, og de vigtigste Gjenstande for parlamentarisk Afhandling ere: "Jrland, Colonierne i Ost- og Vestindien, og den engelske Bank. Hvor nær er Jrland forbundet med Broderriget ved geographisk Beliggenhed og fælles Regjering, og dog hvor forskjellig ved Religion, Sæder og ved Anskuelser, J Ost-Indien et Riges Anomalie, som med dets forbundne Beskytterinde tæller 134 Millioner Jndvaanere under Herredømme af et Selskab, som er mange tusinde Mile bortfjernet; i Vestindien en Kamp mod en Grundsætning af menneskelig Barmhjertighed og en befaling af Regjeringen, som øiensynlig er udgaaet af Selvopholdelsens Princip; og endelig er Banken af Engeland, som ved sine uhyre Pengeforraad, ofte har indtaget Stedet for et beelt Folks Jndbetalinger, paa Punctet til at tabe disse Forrettigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Portugal. Der skrives fra Lissabon under 3die Marts, at man der begynder at blive bekymret. Mange Engelændere gjøre sig færdige til at kunne gaae ombord paa engelske Skibe, saasnart Fjendtlighederne bryde ud; hidindtil er endnu alting roligt. J Eftermiddag fortælles der, at ifølge Efterretninger fra Grændsen, skulle de spanske Tropper være paa Veien til Portugal, og at mange spanske Officerer af Rang, netop i Dag ville indtræffe i Lissabon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
En blind Mand, der lod sig lede omkring af en Hund, og som af Bogtrykkerne i Lissabon blev brugt til at udraabe og sælge deres smaae Producter, blev, da han fornylig gik omkring og solgte nogle af Don Miguels Proclamationer, standset af en Mand, som ville slutte en Handel med ham, men leverede samme tilbage da de ikke kunne blive enige derom. Den stakkels Blinde blev imidlertid ikke lidet forundret ved, efter nogle Timers Forløb, at blive arresteret, som den der solgte Don Pedros Proclamationer; Pakken var nemlig bleven ham forbyttet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Grækerland. Et sydtydsk Blad melder: Kongen af Bayern har egentlig ikke den Hensigt at opholde sig i Jschia; men H. M. har i Sinde selv at begive sig til Grækenland, og derfor Regjerings-Tiltrædelsen, at ordne den yngre Søns, Ottos, Anliggender; tilmed bliver i Bayern dannet en Elitte af 2000 Md. paa 2 Aar, som Bedækning for Prinds Otto; det skal betragtes som Fricorps, og forøges med preussiske og russiske Kjernetropper; mange Officerer gjøre sig Umage for at bivaane denne interessante Mission. General Heidegger, som skal her beklæde en Hofmarskal Post, og Professor Thiers i dobbelt Egenskab, som bayersk Gesandt og græsk Minister for de udenlandske Anliggender, følge med. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Blandinger. Den franske Consul i Rotterdam Hr. Laurence er af Pøbelen der bleven revet ud af sin Vogn og mishandlet; gjennem det franske Gesandtsandtskab var allerede den fornødne Satisfaction desangaaende forlangt Den franske Gabatte Lamproie, som den 24de Febr. forlod Navarino og den 11te f. M. indtratil Toulon, har medbragt den Efterretning, at det den 22de Februar skal være kommen til en alvorlig Fægtning imellem Franskmændene og de græske Regjerings-Tropper, hvorved Franskmændene, imellem Nisi og Kalamata, uden synderligt Tab, med Bajonetten havde bemægtiget sig Batterier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Den 7de f. M. forefaldt under Carnevalet i Neapels Gader en Kamp imellem det sicilianske Regiment "Sicilia" og de neapolitanske Garde Grenaderer. Kampen varede en heel Time, 4 Soldater faldt, men mange flere bleve saarede, Allerede længe iforveien havde de ficilianske og neapolitanske Tropper gjensidig haaret Had til hinanden. Der tales om at sammendtage et neapolitansk Troppecorps ved Grændsen af Kirkestaten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Der fortælles, at en Mekanikus i Amerika skal have opfundet en for Seminatier, Skoler og andre Opdragelsesanstalter saare vigtig Maskine, der virker ved Damp, og ikke aleneste opramer Skolestuen, men ogsaa, i forskjellig Grad, straffer de Børn som skulle have Revselse. Hvilke mægtige Fremskridt gjøre ikke Damp og Vind i vore Dage, Napelions Søn, Hertugen af Reichstadt, har været ude for Haanden" med den russiskAmbassedeur i Wien, i Anledning af et fornærmeligt Udtryk Denne havde brugt med Hensyn til la belle France. Gesandten fik et let Saar, og dermed blev Duellen hævet. Der har indfundet sig saamange Avanturiers - skrives der fra Paris – som udgive sig for den afdøde Duphin (Ludvig XVII) at de ville komme til at trække Halmstraa om, hvem der skal sidde paa Thronen. Nylig blev en Person, ved Navn Chauvin, anklaget for at have insulteret Kongen ved høit og offentligen at have føiet det bestæmmende Ord chocone til Hs. franske Majestæts Navn. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Ved den mærkværdige Proces om Hertugen af Bourbons Testament og Dødsmaade, betjente Advokat Hennequn sig af et ganske sælsomt Beviis for at godtgjøre, at Prindsen ikke havde hængt sig selv, fordi han nemlig ei havde kunnet, og det af følgende Grunde: for det Første var han for svag til at stige op paa en Stoel, for det Ander kunde han ikke føre Hænderne op til Hovedet, og endelig var han ikke istand til at staae en ordentlig Knude. For at bevise dette, fremførte han flere Vidner, som beedigede, at den sidste Conde, skjønt en ivrig Jagtelsker, ikke havde været istand til at koble en Hund op. (A. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Jndenlandsk. Den 8de Marts er Attache ved det keiserlig Russiske Gesandtskab og Secretair ved det russiske General-Consulat, Titulair-Raad von Tunckel erkjendt som russisk Viceconsul i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Den 13de Marts er Kjøbmand J. H. Herskind, i Aalborg erkjendt som fransk Viceconsul sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Cancellieraad J. F. Jacobsen, Departements Secretair og Contoirchef under det danske Cancellie, er under 25de Marts allernaadigst udnævnt til Protocolfører og Secretair ved de Forhandlinger, som skulle finde Sted imellem de Mænd, der ere sammenkaldte til, foreløbigen at ordne det Fornødne til Provindsialstænders Jndførelse i Danmark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
J Mariboe Avis læses Følgende: Endnu hjemsøges Landets Jndbyggere stærkt af Febersygdomme. Ogsaa Sprinkler have yttret sig. Paa Baroniet Sønderkarle ere i en Bondegaard 3 Personer døde af sidstnævnte Sygdom. - Sadelmager Jens Frederiksen i Stokkemarke fandtes forleden Af en død paa sin Loe. Man formoder at han er falden fra et Høstænge. – J den senere Tid ere tvende Bøndergaarde paa Rudbjerggaards Gods bortstiaalne. - En Herremand, som er, eller indbilder sig at være, occonomisk, fik den comiske Jdee, da hans eneste Røgter for ikke længe siden blev syg, paa eengang at lægge Foder til flere Dage for Qvæget, som strax gjorde sig tilgode; men da Foderet, var stuvet høit og fast i Fodergangen, hændte der sig, at nogle af Creaturerne nær havde sultet ihjel; thi idet de instinetmæssig havde gjort Plads forneden, blev det øvrige Fodet siddende fast, og var saaledes ikke til at naae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
En Commando af tredie jydske Jnfterie-Regiment, bestaaende af 3 Underofficerer og 30 Md. (alle Haandværkere), under Commando af Premierlieut. v. Kursdals, afmarscherede den 31te Marts fra Randers til Aarhuus, for derfra den 1ste D. at overføres til Qvarantaine-Anstalten paa Kyholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-05
Den 30te Marts holdt Commanden Rastdag i Randers. R. A.)¬