JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Jn Copenhagen. Hr. Oberconducteur Hans Meyer, wohnhaft in der Köniat Brettstrasse. Hr. Controlleur J. F. Baumgarten, logerend in dem Hotel Sr. Hachirenherrl Excellenz des Herrn Geheime-Raths von Bernstorf en selviger Strasse; Hr. Christian Henrich Lund, Eisenkramer, auf der Østerstrase: Hr. Peter Tobias Brandt, Post-Controlleur, am Strande zwischen der Balthans Strasse und der Holmens Brücke Hr. Zacharias Zedeler, Buchhalter und Theehandler inder Wimmelseladt: Hr. Ursin Thombeen, Gevollmachtigter auf den Kongl. Provianthol.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Hr. Severin Ferslef wohnhaft in der Osterstras, Hr. Niels Collin, i seies Vaters des Herrn CantzeleyRath Collins Hof in der Königen Breitstrasse. Jtem auf Christianshaven der Vorsteher des ErziehuugsHauses, Hr. Knud Broust; Jn Seeland. Callundburg, Hr. Postmeister Weygaard; Corfor, Hr. Rasmus Langeland; Helsingør. Hr. Rathman Enghavn; Hillerde, Hr. Jürgen Brandt; Holbeck, Hr. Rathmann Ditzel; Kiøge, Hr. Caspar Feddersen; Nestved, Hr. Niels Lynge. Ringsted, Hr. Daniel Møller; Roeskilde, Hr. Birkrichter Broegaard; Schielschiør, Hr. Statschreiber Payngk. Slagelse, Hr. Apotheker Smith; Wordingburg, Hr. Morten Borring. Jn Lolland, Falster, und Møen. Naschow, Hr. Peder Hansen Lönborg; Nyekibbing, Hr. Hans Henrich Hinchelden; Stege, Hr. Stadtvogt Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Jn Fuhn Langeland und Ærøe. Assens, Hr. Mads Sørensen. Faabura, Hr. Stadt, und Rathhausschreiber Ballow; Middelfart, Hr. Christ. Jvarsen; Nyeburg, Hr. Rasmus Baagesen. Odensee, Hr. Postmester Melby; Svenburg, Hr. Hans Rasmussen, Rudkiøbing Sr. Niels Krag. Ærrdeskibbing, Hr. Bürgermeister Brolund. Jn Jutland. Hr. Andreas Lodberg und Hr. Andreas Haarboe. Aarhuus Hr. Postmeister Weigner. Colding, Hr. Johan Nordenberg. Fidericia, Hr. Conradt Martfeld: Græuaae Hr. Stadtvigt N. C. Behr; Holstebroe, Hr. H. N. Bernsdorf. Hobroe, Hr. Canzelesecretair Vos. Horsens, Hr. Rathmann Bierring. Randers, Hr. Rathmann Stabel, Ride, Hr. Postmester Wulisberg Schive, Hr. Bertel Mogensen; Weyle, Hr. Zonner Staal; Wtourg, Hr. Peter Lind. Jn Holstein. Altona, Hr. M. G. Eichler. Apenrade Hr. Stadtvog Wenmaring: Bremen, Hr. J. C. Steding und Hr. H. C. Dier dagen. Burg in Femmern, Hr. Cantzele Rath und Landschreider Hørst. Enkermord, Hr. Stadtvigt Schlater, Eimphorn, Hr. Hans hørensen. Flensburg, Hr. Notarius Benning, und Hr. Friederich Jebien, Friederichstadt Hr. Postmeister Schmidt, Glückstadt, Hr. Notarius Schmidt: Hader leden, Hr. Postmester Broer en: Hamburg, Hr. Canzeleyrath und Post-Commissaire Hens, und Herr Alder Gerkens: Husum, Hr. Hans Friderich Pok: Jtzehoe, Hr. Poumeister Gugthard, Lübeck, Hr. Hermann Henrich Borg; Oldenburg, Hr. Postmester Rdmer; Preetz, Hr. Postmester Otte Rendsburg, Hr. Rathabere Joch. Hinrich Robs; Seeberg, Hr. Gottlieb Semler: Schleswig, Hr. C. F. Jdrdening: Tøndern Hr. Ponmeister Lang. Tønningen, Hr. Jnger Haack, Gevollmachtiger bey dem Hr. Cammerrath Peters.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Jn Norwegen. Ahrendal, Hr. Johann Beck; Bergen. Hr. Johann Wemer; und Hr. Thomas SteenBragnats, Hr. Caspar Holm; Christiania, Hr. Paul Haslef, und Hr. Lars Torstensen; Christiansand, Hr. Rathmann Lund. Friderichshall, Hr. Peter Hofnagel; Friederichstadt, Hr. Postmester Tiurholm; Kongsberg, Hr. Berg Amt Schreiber Riegels: Laurvig, Hr. Postmeister Simmers; Mos, Hr Zolschreiber Kierulf; Oester-Riinder, Hr. Thomas Hammer. Scheen, Hr. Rector Winther, Stamanger, Hr. Munsterichreiber Friedrich Ro Ankilde. Strømsde, Hr. Johannes Arboe; Tonsberg, Hr. Ditlev Bull: Tronthein, Hr. Rathman Alstrup. Und da die Collection zur besaaten Lotterer nach Wunsch und Hofnung sehr wohl avanceret, ald kann auch das Publicum versichert seyn, das de este Classe gans Juverlasig den 18 Febr. 1760, zu olge des Plans, getogen mer den wird. Copenhagen, den 4 Dec. 1759. Jonas Collin, Knigl. Cancelley=Rath und Lotteren Jnspecteur No. 100 Beytrag.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
den Copenhagener Dentschen Post Zeitungen.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Frevtags, den 14 December. Auszug eines Schreibens von Wien, vom 28 Nov. Von der mehrgedacten importanten Marener Afsaire haben die Partikularnachrichten gegeben, das die eroberte seindliche Perde sich ber 7000 Stock be lausen, in dem Lager aber eine Menge kleiner Monduresorten und andere Gerathschafften vorhanden, dreKriegskasse aber ist nicht sønderlich ansebulich, som derne uur mit etliebtagiger Lehnung versehen gewesen, welche die in der Kriegsgefangensebast gefallene Hen. Officiers, wie man meent, vorlausig unteretnandergetheilet haben møgen. Bey Untersuhung des Wahlplades, har man gefunden, das sowohl Officiers als Generne mit guter Zebrung verselen gewesen sind. Fast jeder gemeiner Mann har auf 6 dis Gulden in der Taschengehabt. Diese so glorrette Begebenheit wird desto her grachtet, ald die Feinde i Begrifwaren, ihren Einfall in Bøhmen fortzutretden, haven Toplin, hauptsablich aber das ohwert davon entlegene Cistercienserkloster das Jenants geden kann. Dieses schöne Kloster ist von denselden rein angelerret, und die Kirchenshave, nedsteenigen Gerstachen sind hinweggesubret worden.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Das Hauptanartier der Kayserl. Königl. Armee est, den ringelaansenen Berichten zusølge, annoch den Dresden. Se. Excell. der Herr Feldmarschall, Graf von Daun, haben nach der Action erlandet, das et ner oder der andere General diese Affaire an Sc. Maj at den Konig rapportiren komne: es ist aben en Kayserl. Kongl. Obristlieutenant mit einem ose nem Selreiden von dem Herrn General von Kinckabgesertiget worden. Unter der bekommenen Bente har sich ancheine Menge Sachen, besønders aberPierde, so die Feinde ans Bøhmen kur; zuvor entsabret hatten, befunden, und sind zugleich einige Geissel minder en die Freybrit gesenet worden. Nain den eingelaufenen Nabrichten ans Obersthlesten wir der Hr. Feldmarschallientenant, Frevherr ovn Landon, nu mit dem seinem Kommand anvertrenten Korps der Bielitz und Natbor eingersicket seyn. Dieser Herr General har semmen Marsen der gestalt klug angeordnet, das jedes Regiment engelmarschiret ist, auch jedes seinen Adjutanten gehabt har, der vorans gehen mussen, um die Quartiere und Subsistence zu reguliven. Darnest sind Se Excell. mit osenen Briesen versehen gewesen, aller Otten Geld antzunehmen. See haben auch solches bekommen, mithin ist in nichte ein Mangel, und bey dem beschwerlichen Marsch in der foranden Witterung von einer Desertion fast gaa nichts zu verspuhren gewesen.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Breslau, vom 4 December. Nach den ans dem Glanischen eingelaufenen Nachrichten, ist das bisher hen Trautenan in Bøhmen gestandene Desterrehische Wolffersdorfsche Korps, den 20sten vrige Monats augebrochen, und uder Reinerts nach der Gegend von Habelschwerdt marschiret. Aus einem Bericht von Hannoverisch Manden, vom 4 December.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Am 3sten November, des Nachmittags um i Uhr, isteres vor der Stadt Fulda, hischen dem Korps des Erbringen von Braunschweig, und dem arresten Theile des Würtembergischen Korps, zur Aktion gekommen, woben Lenteres, nach emer gethanen guten Gegenwehr, zulent gendthiget worden in sig i die Stadt zu zieben, und die Thore hinter stehuuschliessen, und zu verrammen. Den Hon. Erbyrinzen, Durchl. haben hierauf die Stadt fortiret, undringenommen. Jur selden Jett har sich Der Kapellerieum die Stadt herum gemaldt dem Feinden die Retitade absusemelden. Ats nun derseldede Stadt und das Schløst, wiewol unter steten eener, har verlassen. mussen, sa sind von seldigem 4 Bataillons gefangen genommen worden. Der dresserlige Verluste nichts bedenten, hingegen unter den Feinde en tienlichet Schade, sønderlig, durch die Beckischen Dragoner, melche keinen Pardon haben geben vollen, angerichtet seyn."
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Das Korps des Erbringen bestehet ans den Bockischen Dragonern, 2 Hessischen Kavallerie und 3 Jnfanterieregimentern, den Braunschweigischen Leibe und dem Jmhofischen Regiment, und etlichen Eskadrons Lucknerischen und schwarzen Husaren. Das Bockische Regiment ist von dem Erbprinzen, Selvst angesuhret worden. Ausser verschiedenen Kanonen, Fahnen und Standarten, haben die diessetigen Truppen auch vile Munition erobert.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Prag, vom 27. November. Følgende umstandliche Relation von der am 20 Nov. bey Maren vorgefallenen Action, zwischen einem Kaiserl. Königl. und einem Preussischen Korps unter dem Kommando des Hr. Generallieutenants von Fink, ist in den hiesigen offentlichen Blattern bekannt gemacht;
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Nachdem der kommanderende Generalfeldmarschal Graf von Daun mit der unterhabenden Kayserl. Kon Armee den 17 Nov. aus dem Lager, von Wilsdruff augebrochen, und sich in das allhiesige bey Plauen, nachst Dresden gesetet, om die Jnterimscantonirungsquartiet von da ans zu bezieben; so har der Kønig von Preussen ein betrachtliches Korps uderDippoldsvalde nach Maxen abgeschikket. Diesem har gedachter kommanderender General gleich anfanglich den Generalfeldwachtmeister von Brentano mit einem Korps entgegen gesetet, wie aaber der Feind nicht nur das seinige bey Maxen verstærket, søndern auch ein anderes nach Dippoldswaldegracken lassen, so fand sich selbiger bemustiget, um den Rücken der Armee sichet zu stellen, ein anderes Korps unter Kommando deGeneralfeldzengmesters Baron von Sincere nockRupgen zu detaschiren. Die angeführte feindlichStellung verarsachte, das nicht der geringste Theil der Armee die Cantonirungsquartire besteen konte, hiernachst aber schrænket ste die Uberkommung der Fourage sehr ein, und gab den Feinde allen Vorschubau einem Einfall in Bøhmen an die Hand.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Jn Erwägung aller dieser Umstande beschlos der kommanderender General fofort, das SincerischeKorps mit 3 Jnfanterie und 2 Kavallerieregimenterne nemlich Durlach, Haller, Thillier, Stampach und Anhaltzerbst zu verstarken, um das feindliche Korps zu Dippoldswalde, und nachgehends das Finkische bey Maren her den Hausen zuaversen. Dahero muste das Sincerische Korps den 19ten son Rapgen um 7 Uhr in der Frihe aufbrechen, und nach Dippoldsvalde rucken; der kommanderende Goneral ubergab aber zugleich, da ville Kavallerie bedemselden nunmehro befindlich hvar, das Kommando dem General der Kavallerie Grafen Odonell, welcher bey Anlangung zu Hoeslich die feindliche Truppen von Divoldsvalde gegen Maxen in Marsch antrase. Kurz daranf kam der kommanderende General selbst von der Armee dahin, und fande, das man wegen der engen Strassen, und Destleen dem Feinde nicht sogleich beykommen konte, und sich damit begngen muste, einige Schusse ans den erst angekommenen Kanonen anf ihn zu thun. Wie nun biszur villigen Ankunst der gesammten Jnfanterie, Kavallerie, und Artillerie, der Tag sich berets zum Ende neget, som liesse derselde ein Lager anssuchen, und daes nachigeschehener Rekognoseirung vortheilhafft befunden ward, solches dergestalt bezieben, das der rechte Flugel ander Anhohe gegen Dippoldsvalde bey Malthern, der linke hingegen gegen Hoeslich zu steen ka Ferner liesse derfelde 3 Batallions in Dippolswalde einrücken, und versøgte sich sodann wieder zur Armee, um, mann der Kønig auf die geschehene Kanonenschüsse, over andere Nachrichten etwas vornehmenmöchte, zugegen zu seyn, vor dessen Abreise wurde befoblen, das den 22sten um 7 Uhr in der Frue das Korps sich gegen Maxen im Marsche sezen solle, um den dessen Zursikkunst die Kolonnen bereits im An rücken anzutreffen. Es langte der kommanderende General den 20sten daben der Armee nichts verunderliches vorgesallen bey den Korps wieder an, eden als der Vortrab der Kolonnen bey Reinhardsgramme an kam. Nun sette sich der General der Kavallerie Graf Odoneil vor die Kavallerie, der Generalfeldzengmester Baron von Sincere aber vor die Jnfanterie. (Die Fortsesung hieven kunstig.)
Berlingske Tidende, 1759-12-14
AVERTISSEMET. Am Fredtage den 21ten December des Nachmittagsmischen 2 und 4 Uhr, wird der des melland Generalmafor de Thurabs Sterdbude gehbrige Hans auf des Konigs nenen Markt belegen, tum dritten und lestenmal durch disentlige Auction angebothen, da er endlichverkaust werden soll. Die Conditiones konnen mittlerzer den Hr. Justizrath Linde und Affessor Ramus gesebeiwerden. SALETTE
Berlingske Tidende, 1759-12-14
Le Prince de Solberg a beaucoup contribue à la reulste de cette entreprise aver un Corps de 6000 hommes del Arme de Empire. Le Cieneral unsch a tente de percer aver 3 Regimicus de Cavallerie, tinis aiant trouve touts les postes bien garnis, il a accede à la Capitution du Cieneral Huck. Ton fat passer ausourd huilde aux 18 Bataillons & aux 35 Escadrons prisonniers, qui seront escortes par 2 Regiments de Cavallerie ave les 64 piccos de canon, qulon a prises. Les Prusien, se retirent tant du core de Arselsorg, que de la rive droite de Eibe. Om 2 apporte icy plus de 50 Drapeaux, 25 Etendarts & autres trophees de cette memorable Journe.
Berlingske Tidende, 1759-12-14
De LONDRES, le 27 NovembreOn menverra paa dabord à ArmeAllige les Regimens destiner à la rentocer. Alle peut absolument sen paste jusquar mois de anvier prochain, & danintervale og va les employer à la detenitdes Cotes de Frost og de Indarde. Les Botiinens qui dervent les y transporter, i preparent attuellement sur i Tømise¬
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Bagergade el sage. N. L. Vige Øs Af 22de Af Kiøbenhavnske Danske. Mag.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Allinder. Sie hans 17de December. Mandagen, den London, den 30te Nov.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Man har med stor Utaalmodighed ventet paa Tidender fra Admiral Haske. Endelig er en Expresser i Gaar ved Midnats Tider ankommen med den Beretning, at bemeldte Admiral den 21de havde naaet den Franske Brestiske Flode, rar angrebet samme, og efter en kort Fægtning bemægtiget i Krigsskibet le Formidable paa 84 Kanoner, at han havde brændt le Solen Royal paa 84, og le Heros paa 74 Kanoner: Men høret le Thesee paa 74, og le Superbe paa 70 Ka ener i Grund, 9 andre Franske Skibe havde kastet deres Kanoner over Bord, og retireret sig til Reviren ved Den Belleisle. Men 7 andre havde søgt den aabne Søe. Admitil Hawke har ladet nogle af sine Skibe blive tilbage, for at vise paa de fiendtlige ved Den Belleisle, og med Resten af i Flode gaaet bort, for at opsøge de flygtede. Denne hele taire har ikke kostet vore meer end 33 Mand Døde og omnent 200 Mand Saarede. Men 2 af vore Skibe, nemlig i Resolution paa 74 og Esser paa 64 Kanoner, ere ved de sirke Vinde og den store Søegang slagne mod Klipperne, den alt Folket blev reddet. Admiral Saunders er først den de, Dagen efter Slaget, med 3 Skibe ankommen til Adral Hawke. Disse ere de første Efterretninger, som man at faaet om dette vigtige Møde. J Gaar Middags bleve Canonerne desaarsag affyrede, og i Aftes saar man i Staden, sallige Glædestegn.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
J Gaar overbragte ogsaa en anden Expresser den Efterretsig fra Chef d'Escadre, Hr. Boys, at denne Søe-Officier et faaet Sigte paa Hr. Throt, paa Høyden af Buchhanes, saa den nordøstlige Kyste af Skotland, og at han allerede et ham paa nogle faa Mile nær, samt anvendte al mulig fuld paa, at hente ham ind og angribe ham.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Havre de Grate, den 27de Nov. Alle Efterretninger fra St. Domingo forsikre, at den enverneur, som har været paa Guadeloupe, er tagen i Ar i, fordi han skal have overgivet Den ved Forræderie. saa er man ikke langt fra vor Havn bleven 12 Engelske ligskibe vaer, Men da det begynder at storme, saa troer tin, at de ikke vove at nærme sig til vore Kyster.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Dresden, den 26de Nov. Den 23de fra Kl. 10 om Formiddagen til om Eftermiddagen Kl. 2 har man her hørt en stærk Skyden i Egnen af Wilsdruf, og siden har man fornummet, at Croaterne og Husarene have været i Action med det Prinds Henrikske Korps, som stod der. Om Eftermiddagen har man hidbragt den Preuss. Generalmajor von Aschersleben, der var bleven saaret og fangen, og henimod Aftenen bleve nogle og 30 Vogne med Osterr. Saarede leverede herind. Man siger, at Osterrigerne havde vel bragt den Preussiske venstre Fløy til at vige, men da Natten kom dertil, saa have de seet sig nødte til at drage sig tilbage. General Beck er med sit Korps avanceret indtil Meissen, og har der bemægtiget sig nogle og 30 laddede Preuss. Skibe, som vare indfrosne, og borttaget den Preuss. Commando, som stod derved, hvorpaa 3 Faner og 3 Standarter ere skikkede hid. For den strenge Kuldes Skyld, hvoraf mange Mennesker ere bortrevne, har General Feldmarechal Daun den 24de hujus ladet heele Armeen indrykke i Cantonerings Qvarteerene i de nærliggende Bønderhoer. Men strax derpaa er den Efterretning indløben, at Hs. Kongel. Høyhed, Prinds Henrik, stod med sit Korps i Slagtorden i een Linie fra Penne rich til Priesnit, der ligger een Miil herfra, og at han havde besat alle Høyene. Derfor har og den Dauniske Armee atter i Gaar maattet trække ind i sin forrige Leyr. Rigs Armeen har ligeledes brækket op, og drager sig igien hid tilbage: eftersom Hs. Kongel. Høyhed, Prinds Henrik, efter al Anseelse, vil forsøge det Yderste.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Den Preuss. Oberst v. Münchau er død af de Saar, han sik i Actionen ved Maxen, og blev begraven paa Kirkegaarden i Nyestaden. En Bataillon Osterrigsk Jnfanterie fulgte ham til Jorden.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Fra Franken, den 4de Dec. J Sachsen have de ikke siden den 21de været i Haar paa hinanden, i det mindste have de ikke foretaget sig noget af Vigtighed. Preusserne holde endnu nogle vigtige Poster besatte, og de have endnu aldeeles afskaaret Østerrigerne heele Erygeburget. Da det er Feldmarechal Dauns Hovedøyemerke, at beholde Dresden, saa bliver det, som man troer, Kongen umueligt, at kunne foretage sig noget mod denne Residents. Og da man paa Østerrigernes Side sender nogle Regimenter i Cantonnerings Qvarteer til Bøhmen, paa det samme kan vederqvæge sig noget efter deres havre Besværligheder, og paa det de kunne beskytte Landet for Preussernes Streiferier, saa synes man at være uden Bekymring for Dresden og for den indtagne Deel af Sachsen.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Lahnstrømmen, den 2den Dec. J Gaar er i Egnen af Trays ved Lumbda en hidsig Skiermydsel forefalden imellem de Allierede Jægere og de Franske Volontaires de Flandre og Etrangers, hvori de første ere komne til kort, og de Franske haver faaer 80 Mand af Jægerne til Fod, til Fange. Paa samme Tild er der ogsaa noget forefaldet ved det Altenburgiske Kloster, kort fra Wetzlar, imellem et Partie af de Allierede og de Franske Tropper, hvorved de sidste have tabt. De egentlige Omstændigheder red man endnu ikke. J Dag har en Commando af de allierede Tropper ladet sig see i Laubach, og derfra afhentet nogle Vogne med Fourage, som skulde være leverede til den Franske Armee. Disse have de bragt til Grunberg. J Egnen af Grunberg skal et stærk Korps af de Allierede staae, hvorfor et anseelig Commando af de Franske Grenadeerer er sendt derhen. Fuldastrømmen, den 3die Dec.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
De Würtembergiske Tropper staae for nærværende Tiid til Bruckenau, Hammelburg og Kloster Tulpa, og til Hammelburg er Sammelpladsen for de Forløbne. Fulda var i Gaar, saavidt man veed, endnu besadt af de Allierede, og de breedede sig i Almindelighed ud over heele Vogelberg.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Frankfurt ved Maynstrømmen den 6 Dec. J de Fuldalske Lande lade de allierede Tropper, under Arveprindsens af Brunsvigs Commande, sig stærk see. Prindsens Hovedqvarteer skal i Gaar have været i Grunberg, og Hertugen af Broglio, skal med det første have sit i Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Fra Oderen, den 8 Dec. Jndtil nogle lette Tropper, som streiffe her omkring i Egnen, har Russerne nu begivet sig saa langt bort at vi, i henseende til dem, her ere ganske rolige. Da de res Armee har lidt overmaade meget, saa er det høyst fornøden for dem, at gaae i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Som man fornemmer fra Schlesien, saa skulle nogle Escadroner Cavallerie marchere derfra til Sachsen. Lippstad, den 5 Dec. Fra Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Jmhoffs Armee. fornemmer man, at samme, for nogle Dage siden, har staaet ved Hattingen, og at der allerede paa hiin Side Elberfeld var forefalden en Skiermydsel, imellem de Allierede og Franske, til Tab for de sidste.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Prag, den 3 Dec. Man fornemmer, at General Haddik med det første skal afgaae til Armeen, for igien at commandere endeel deraf.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Lüttich, den 4 Dec. Man seer her Breve fra en vis Haand, som for at uagtet Feldttoget af de krigende Parter fortsettes med Jver, og man endnu ey tænker paa at gaae i Vinterqvarteererne, og uagtet, at den Franske Flode er kommen Kort, et Preussisk Corps er taget til Fange, Münster har overgiver sig, og Marqvis d'Armentieres samme Dag gaaen tilbage; saa skulle der dog arbeydes paa Forlig imellem de krigende Magters Ministre, under Directioaf en vis Fyrste, der residerer ved et af Naboe=HoffernCrosdorf, den 5 Dec.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
J Morges Klok. 2, have de Franske forladt deres Lev ved Giessen, som nu staaer i fuld Brand. Hr. General Græven af Kielmannsegge, har igien besadt de af den forladte Byer med 6000 Mand Engelske og Hannoversk Tropper.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Altona, den 14 Dec. Man har Breve under 9 huj. fra Sachsen, fra en værdig Haand, at den Keyserl. Kongel. Armee, under H. Feldtmarchal, Græv Daun, af Mangel paa Subsistenvirkeligen har antrædet Marchen til Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Helsingøer, den 16 Dec. Her i Sunder ere følgende Skippere ankomne: Den 13 hujus, Hans Hanevig af Christiania fra St. til Kon med Sukker. Den 14 dito, Knud Steeger af Kbhn, fra ibid til Westindien med Stykgods. Niels Sørensen af Kbhn, fra Færøe til Kbhn, med Strømper. Anders Larsen, Gerild af Kbhn. fra Trondhiem til Kbhn. med Sild. Den 15 iro, Andreas Smith af Kbhn, fra Christiansund til Kbh. med Sild.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Kiøbenhavn, den 17 Dec. Den 12 Dec. er ved Hs. Majests. Dronningens Reg ment, udi den afdøde Oberste v. Wilckens Sted, den uracteriserede Oberste Christian Friderich v. Gebler, bestil til virkelig Oberstlieutenant i Regimentet, den caracteriserede Oberstlieutenant Georg Detlev v. Wolters til Seconde Oberstlieutenant, og Secondemajor Lorenz Nicorav. Bigen til Premiermajor, saaog Capitain Gustav Wilhelm v. Bippen og Capitain Friderich, Græve af Ranzau til Arensburg, denomineret til Majorer.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
J Dag Klok. 12, har den Maroccanske Gesandt have Rudience hos Hs. Høygrævl. Excell. v. Holstein, i en al riig Forsamling.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Den 12 hujus er en af Jødisk Nation, tilforn kaldet Hartvig Moses, døbt i Holmens Kirke og kaldet Carl Friderich. Fadderne vare de høye Herrer af Admiralitets Collegio. Denne Person er, medens han blev undervint, underholdt af Kirken. Talen, som blev holdt over hans Daab, var over det Sprog Joh. 148. See, en Jskatlit i hvilken ingen Svlig er.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Fra Steege berettes under 12 hujus, at der i en Bondebye, navnlig Elmelunde, 3 Fierdendeel Miil fra Steegs den 11 hujus Klok. 7 om Aftenen, kom Jld i en Bondes Gaard, hvorved 4 Bøndergaarder og Degneboligen, med Kornet og det meeste af Folkenes Bohave, samt nogle ature, blev fortæret. Een af Bønderne som det endte hos, saavelsom hans Karl og Pige, der vare i Færd med at redde Creaturerne, bleve af Jlden overfaldne og ilde tilreedte; men freiste dog Livet ved det de kom i Møddingshullet, hvor de omsider ere blevne fundne lig de og øsende Vand paa hinanden med deres Træeskoe hvorved de dæmpede Jlden, som var antændte deres Haar Klæder.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Fra Rendsburg berettes, at der den 14de hujus Klokk. Morgenen opkom en Jldebrand i Nye=Verk i en Brænhvinsbrænders Huus, hvorved Huset indtil Grunden blev agt i Aske; men ved de af Commandanten, Hr. Generalatenant von Dehn, føyede gode Anstalter blev Jlden fordrer fra at gribe videre om sig.
Berlingske Tidende, 1759-12-17
Fra Bergen berettes: at 4 Franske Krigskibe den 17 Ney, lagde sig i Havnen, halvanden Miil fra Staden. deres Chef var Capit. Thurot, hvilken kom for sin egen Person ind i Staden. Han sagde: at der fattedes ham Skibe, som ved Storm vare ham frakomne.