Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-01
Jndenlandske Efterretninger. Historisk Efterretning om den frie adelige Skole Herlufsholm, af H. B. Melchior, Professor, Dr. Philos., Overlærer ved Skolen. (Slutning; see forr. No.) I Taarnet hænge fire Klokker, to af anseelig Størrelse og to mindre. De ere alle forsyII nede med Jnscriptioner i ophøiede Bogstaver. Af Paaskriften paa de to største lærer man at kjende saavel Klokkens og Klokkestøberens Navn, som den Abbeds, under hvem de ere forfærdigede. Den første er fra 1411. - Den ældgamle Poppelpil og Ask i Skolegaarden synes jevnaldrende med Skolen. Folk, som for flere end 70 Aar siden have kjendt Herlufsholm, have været enige i, at begge havde samme Størrelse da, som de have nu. Poppelpilen er en Populus nigre og tilkommer uden Tvivl Rangen som det største Træ i Landet. Sine Grene strækker den, efter mathematisk Udmaaling, over Hundrede Fod op i Luften, og Omkredsen af Stammen er 22 Fod dansk Maal. Uagtet sin Alder staaer dette majestætiske Træ endnu i Manddommens fulde Kraft; endnu viser det neppe en udgaaen Green. Asken er mindre; dog har dens Stamme den betydelige Omkreds af 18 Fod, men her begynder Alderdommens Affældighed at vise sig. Fra S. 402 til 406 beskrives den nye Skolebygning, der har en Længde af 126 og en Brede af 24 Alen, og er begyndt 1806 og blevet færdig 1809. Skolens nuværende Jndretning og occonomiske Forfatning vises fra 406 til 489. Vigtige Hjelpemidler ved Underviisningen ere Skolens Bibliothek og physiske Cabinet. Allerede Stifterne har lagt Grunden til Bibliotheket. B. Goye overlod baade sin egen og sin afdøde Mands Bogsamling til Skolens Bedste, dog bestod den Aar 1609, efter den daværende Skoleherres Fortegnelse derover, kun af 24 Folianter, 14 Qvarter og 30 Octaver, meest af historisk og theologisk Jndhold, af hvilke de fleste endnu ere i Behold. J den største Deel findes Herloff Trolles og hans Hustrues Vaaden og Navnebogstaver, og i ikke faa af dem egenhændige Antegnelser af Stifterne selv. J adskillige sees antegnet, at de ere Fru Birg. Gøye forærede af hendes kjere Huusbonde paa Nytaarsdag eller ved andre Leiligheder; i nogle, at de ere hende skienkede af en eller anden Ven eller Veninde: i andre findes f. Ex. følgende: "Ther Herloff Trolle bleff korytt tyl Atmirall og Mand screff1564 og Herloff Trolle gik til Skybs med mangen erlyg edell Dansker Mand at nedlegge det Svenske Hoff. - J een findes endog den Bøn, som Fru Birgitte daglig pleiede at bede, medens hendes Huusbonde var til Søes. Den lyder saaledes: "O mynn kiere barmhiertige himmelske Fader, som haffver selff befalit, at thend eene skal bede godt for thend andenn, oc haffver loffult at wille gjerne bønhøre: jeg beder dig aff mit ganske Hierte, att thu wiilt forbarme dig offver Herl. Trolle, huilcken du haffver selff giffvet mig att lessue mit Liiff med i thenne Werden, og till hvilcken jeg haffver went mitt Hierte nest dig blant alle Mennisker paa Jorden. Beuar hannem naadelig fraa alle sine Uvenner, og hielp hannum aff all Nødt og Fare, som hannum kandt tilfalle till Land eller Wand. O, Gud und hannum for thitt hellige Naffns Skyld, att komme snart karsk og sund hiem tilsit Bo og Bygge, thitt hellige Naffn til Ære, sig til Glæde og Gaffn, oc mig bedrøffvede Menniske til Trøst oc Husvalellse. Okerre, himmelske Fader viid mig Bøn for Jesu Christi Skyld. Amen." – Blandt endeel ældgamle Nodebøger eier Bibliotheket ogsaa nogle fra H. Trolles Tid. - Grundlaget til det nuværende Naturaliecabinet blev lagt 1799, hvoriblandt Mineraliesamlingen især fortjener at nævnes, denne blev, tilligemed de otte Skabe, hvori den gjemmes, foræret Stiftelsen af nuværende Kammerherre og Hofjægermester F. v. Hoppe, Herre til Sæbygaard, hvortil det meste samledes af ham, medens han, som ungt Menneske, studerede under sin Hofmester, nuværende Etatsraad og Prof. Wad. Hele Mineraliesamlingen bestod af 2400 Rumere, men den vigtigste Tilvært sidden 1817 i 214 Stykker, som afdøde Storkantsler Grev J. G. Moltke forærede den. Med et Herbarium berigede Geheimeconferentsraad J.R. v. Sestedt, og med en Jnsectsamling Kammerherre og Hofjægermester, C. S. C. P.v. Løvenskjold Cabinettet. De indenlandske Jnsecter ere samlede, og de fleste Sommerfugle endog af Larver udklækkede, ved Baronens afdøde Fru Moder, som i Naturens Studering, søgte Vederqvægelse for sin Aand og for sig Hjerte. Denne Samling indeholder omtrent 3000 Exemplarer (lidet over 2200 Arter, de der af mange findes baade Han og Hun, og af adskillige haves Doubletter, hvis Antal efter haanden forøges. - Hvad Stiftelsens Jndtægter angaaer, da udgjorde disse i det Hele i Regnskabsaaret fra 1ste Mai 1817 til 1ste Mai 1818 lidet over 34, 100 Rbd. i Sedler, hvilket, efter den da gieldende Bankcour, var i Sølv omtrent 18, 186 Rbd. J det følgende Aar derimod beløb de sig ei til meget over 24,000 Rbd. i Sedler, og til 1ste Mai 1821 blot til omtrent 20,000 Rbdlr. i Sedler eller 16,000 i Sølv, hvilken Jndtægtssum siden den Tid atter noget er sjunken, og desuden, formedelst Afgivtsrestancerne og deraf flydende Tab, lider en ei ubetydelig Afkortning. - Blandt de Velgierninger, Herlufsholm i den senere Tid har oppebaaret, er en Gave paa 10,000 Rbd. Sølv af afdøde Ordenskantsler J. G. Moltke, og eet paa 14000 Rbd. Sølv, af de 294,000 Rbd. Sølv, afdøde Hofraad D. A. Meyer i sit Testamente havde bestemt til offentlige Stiftelser.