JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Dionysius den Yngre de Syracusaners Beherskere fik at vide at en af hans Undersaatter eiede en anseelig Skat, men levede tillige som den elændigste Staader. Enevolds Herren befalede ham under LivsStraf at levere den fra sig. Den gjerrige Borger meget misnøjet, fordi han ej kunde redde Livet tilligemed alt det, han havde samlet, besluttede ei saa hastig at døe; dog besad han derhos Forsigtighed og Hurtig. hed nok til at forstikke en Deel af sit Liggendefæe til egen Fordeel. Denne Hændelse. gjorde ham klogere; da han saae, at han ej var saa riig som forhen, bekymrede han sig mindre om sine Penge og begyndte at leve anstændigere af det han havde tilbage. Denne Forandring blev forebragt Dionystus, som lod ham. at siden han havde lært at betjene sig af det han ejede, saa vilde han give ham den heele Skat tilbage. Paa saadan Maade fik han sin Rigdom igjen. Udgivten gav ham tilbage det, som en urimelig Sparsommelighed havde skildt ham ved og hans Ulykke gjorde ham lykkelig. Fortsættesen følger.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Bekjendtgjørelse. Natten til den 11te Octobr. ongefær, Klokken halv Et skeede et Jndbrud Præsten til Tugthuset Hr. Frid. Christian. Bruuns nu iboende Gaard i Byen paa saadan Maade: at den halve Lem til det nederste Fag Vindue i Stor-Stuen ved Porten blev oprevet, Rammen omkring hvori Lemmen hang paa sine Hængsler, blev brækket ud, og kastet paa Gaden, og en Rude slaaet sønder, hvorved Tyven fik Haanden ind i Vinduet og stial et Sølv Lomme-Uhr af gammel Facon, den yderste Casse med udstukket Arbejde, en grøn med Guld indslaaet Lidse hang i Uhret, Wind mild er dets Autor; Skiven som er ziret med adskilligt Krigs=Ammunitions Udstikning, gaaer indvændig af sig selv omkring, og ved Hielp af en lang Viser, viser Timer og Minuter, ligesom der ogsaa er Dato Viser paa Uhret i sig selv. Thi advares og tillige ombedes enhver som samme skulde enten tilbydes eller overkomme at de vil anholde Personen, og imod en raisonabel Douceur overlevere det til mig undertegnede. Frid. Christ. Bruun.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Hermed averteres Publicum at Sokker Magazinet her i Christiania er nu vel forsynet med Raffinade og Finfint Sokker, som sælges i 25 Pd. første a 24 s. Pd. og andet 26 sk. Pund. Candi Sokker i Qvarter circa 50 Pund a 26 sk. Puder Sokker i Qvarteere til 14 og 16 sk. Pd. Sirop i halve Ankere circa 50 Pd. Halv Tønder og heele Tønder a. 4 en fierdedeel. Rigsdaler pr. 100 Pund, hvorom nærmere Efterretning kand haves hos Kiøbmand Sr. Frans Gottlieb Wolff, som haver Udsalet at besørge.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Her i Christiania er ankommen en Sokker=Bager, fra Paris, ved Navn: Saint Louis, hvilken tillige tilbyder sig at undervise Dem, som maatte forlange ham, i det Franske Spraag; De, som maatte behøve samme, kand melde sig hos ham, for nærværende Tid, hos Hr. Assessor Willemsen.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Til Leje. Til en Familie Sæng=Kammer, Daglig-Stue, Stor-Stue betrækket, et lidet betrækket Kammer ved Stor-Stuen, alle med Kakkelovner udi og er til Gaden, samt Kjøkken, Brygger-Huus med indmuret stor Brygge-Kiedel, 2de Bagerlovne, 2de Brand-frie Kieldere med JernDørre for, nok en stor Kielder, et Pak Kammer med Jern Stænger for Vinduerne, et Pige-Kammer, et Drænge Kammer, begge med Kakkelovner udi, Stald-Rum til 3de Hester, Fæehuus til 3de Kiør, samt Foerhuuser og forsvarlige Lofter. Til eenlige Personer 5 Kammere, oven paa til Gaden, alle med Senge paa, samt behørige Meubler og Kakkelovne. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
No. dste Jntelligen. Hoer er No. 22. Onsdagen den 19. October 1763. For at bringe Vor Højædle og Høiærværdige Hr. Biskops glædelige Geburts=Dag, den 21. Octobr. i Erindring, haver en i dette Arbeide længe udøvet Pen fordristet sig at sammenskrive følgende eenfoldige Vers: hvem mihi Besta Dies qvam Sacriqve Mentio SacræLucis! qvam nobis jam (a) celebrare licet. Cur mihi Festa Dies, qvid NANNESTADIUS illam, Natalem celebrat (concelebrate) sam Hun qvis non novit, Fama super Æthera notum, Qvis non assurgit, qvis sna Vota negat. Qvam Pius & Doctus, Sapiens qvoqve Pacis Amator Omnibus est notus, sat sna Fama decet. Hinc tua, Sancte Deus laus seinper summa manebit, Te nobis tantum credo dedisse Virum. Te qvoqve, Digne Pater Te noster Episcope Magne. Corde colam grato, dum med Vena movet. Septuginta Deus Te Summus Vivere jussit Annos, jam plures addat & ipse Tibi Live, valeqve du, lucem hanc hic tot repetende Annis, qvot repetam: Vive, valeqve du(a) D. 21. Octobr. Jubel=Frende. an den Hohen Gebuhrts-Tage des Hochedlen, Hochehrwurdigen und Hochgelahrten Herrn, Herrn Dr. FRIDERICH NANNESTAD Bischof uber Aggershuus Stift. als Hochieselben das 70 Jahr Jhres Alters gurücke legten. Ausgesetzt von S. C. S. Vohlan, es sey gervagt, ich setz die Feder an zu schreben um den Mann, denn jeder ruhmen kann; Obschon viel andere die mehr geschickter vahren, Fur solchen Grossen Mann, ein wenig Zeit zu zühren; Doch darf ich schweigen nicht. Warum, Nein, Schuldigket, befiehlet meine Pflicht, in solcher Jubel-Zett, Da Bischoff NANNESTAD mit Ruhm zurückeleget Sein Siebenzigstes Jahr; Was hat Go TTvohl beveget: Nichts anders als Sein Fleitz, und Seine Wachtsamheit Fur Seiner Hurde Zahl, wozu Jhm Gott geweit: Dergleichen sich nicht viel in unsern Zeiten finden. O! velch ein Unterscheid bey Sehenden, und Blinden. Ein Alter, welches nicht einjeder auferlebt, Obschon durch Mühl und Kunst eineder ja gestrebt: Von Würde, will dismahl, vor kurtze stille schweigen, Sonst muste auch zugleich von andern Dingen zegen. Gotte segne fernerhin Sein Thun, und gebe Kraft, Jn diesem schweren Amt, wozu Du Jhm geschaft: und latz dis Theure Haupt zu unsker Frende leben; So vollen wir Dir Danck hier und dort evig geben. Til Hr. E. Min Herre, hvorledes skal jeg udtrykke! den Taknemmelighed, som jeg skylder dem Med hvad Ord og Talemaader skal jeg kunde bevidne den særdeles Høiagtelse, som jeg bær for Dem, Jeg er ikke saa lykkelig, som jeg ønskede mig, at kunde i et saa kort, saa klygtigt og saa konstigt Vers i det Franske Spraag udføre Tanker, som De min Herre i samme Spraag. under No. 14, i Jntelligenz-Sedlerne til den berømmelige Tullins velfortjente Ophøielse, har udarbeidet det, kunde jeg, da skulle jeg stræbe, og da ville jeg gjøre mig Umage for, om jeg end skulle stiæle Apollos beste Pensel, at treffe i det mindste HovedGrunden til den virkelige Roes som jeg og mange med mig, besynderlig de ægte Skjønnere maa være Dem forbunden.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
En usminket Høiagtelse for den de skrev om gav deres Pen den rette Flydenhed at skrive med, De skrev om ham, og skrev ikke vel meget, men meget vel. Jeg veed ikke hvad den gode Hr. M. har tænkt, som under No. 19. har holdt for at store Ting ikke kand begribes i et knapt skjønt rigtig passet Rum. Jeg har altid hørt: at det er den største Konst: at indbefatte meget i lidet. Det er jo et større Mesterstykke, at samle, treffe og udbringe, et Menniskes Skikkelse i Miniatur, end at skildre samme af i ordentlig og brugeligste Størrelse. Men hvad maaskee den gode Herre, havde et bedre i det Danske Sprog allereede under Arbeide, maaskee han paa et heelt Ark har udført det, som De min Herre har i en 5 a 6 Linier bundet net og ziirligt, hvem veed Om ikke saa vidløftigt et Arbejde, og saa megen Tids Spilde kunde opvække og foraarsage saadan Jver, en saadan Patriotisk Straf og Tilrette sættelse, som De har faaet, allerne fordi De forekom den gode Hr. M. Men Hr. C., da jeg ikke tvivler paa at de jo er ligesaa færdig i at skrive Danske, som lykkelig i at udarbeide Franske Vers, fornøy da det almindelige med en Oversættelse af det Franske i det Danske; men lad os dog, jo før jo heller, see et Stykke nok engang i Franske Vers, det tager dog ikke saa vidtløftigt et Rum bort, jeg veed de fornøier Skjønnere, lægger Deres dybe Tænke-Kraft for Dagen, lærer i faa Ord mange meget, og forhverver Dem selv det Skudsmaal af Forstandige, som De allereede har begyndt at fortjene, nemlig: Forstand, Flid, Lærdom, sunde Tanker, Afvejet, øvet, samlet net Udgjør Hr. C." i Dit Portrait Den samlet Kraft, hvortil Du sanker. Min Pen! var den saa sod som Din Da burde den og ville skrive For Dig et Vers, som skulle blive Saa sødt, som Dit, om Hr. Tullin. Auspex. Om at criticere. Der er intet saa ondt, at der jo er noget godt derudi. En skarp Salve svier vel stærkt, i gamle Saar, men den gjør dog meere godt end ondt, thi Tiden lærer: at den heeler dog og læger. CriCritiqver, som gjerne agtes onde, forden bidende og gjennemtrængende Kraft der følger med dem, og som de oftest fører med sig, er dog uskatterlige og gode, naar de bruges ret, og holdes inden sine Grændser, naar al Ondskab, naar al Hevngierrighed, og naar al skarnagtig Skumlen er deruden fore, thi da seer man ikke sjelden: at de lære og forbedre.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Der har nu i en Tid lang i vores Jntelligenz-Seddeler neppe noget andet været seet end Critiqver, den ene efter den anden, den ene skarpere end den anden. Sandt er det, der er indført og indrykket mange og adskillige Materier, som man ikke kand sige andet om, end at de jo til deels har været saa og saa, til deels heel slette, mavre og elændige, til deels laante af andre, og deres rette Udsprung ikke anført derunder, og endelig paa mange Stæder ufuldkomne Monstra, om jeg saa maa kalde dem, enten med et Hoved uden Hjerne, eller med et Hoved uden Hale. At saadanne Sager ikke har manglet Critiqver, er deres egen Skyld, og have de sig selv at takke for, som enten har begyndt at ville skrive, førend de har lært at læse, eller ogsaa de, som har staalet andres for at gjøre sig selv store, som Kragen med Paasuglens Fjære i Fabelen, eller som forventelig har begyndt at love, førend de har noksom overvejet: om de var i Stand til at opfylde de udlovede Fortsættelser.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Her findes Breve skrevne til den Norske Nations store Fornærmelse, de indeholde vel paa sine Stæder en Deel til Nationens Roes og Ære i visse Ting, men paa de fleste Stæder derimod fleere Ting til Nationens største Vanziir og Mistanke; det er ilde: at den gode Madame under hvis Navn saadant er udkommet offentlig, er falden i saa slette Hænder, thi jeg er vis paa at om Hun havde træffet bedre Huuse, og om Hun havde længere omgaaet dem, som veed at leve, skulle Hun ei have havt Aarsage til at udraabe en heel Nation for visse Huuses Levemaade, hvor Hun dog har nydt godt af dem, som maaskee mindst ventede en saa almindelig Belønning og offentlig Erkjendtlighed for deres Godhed.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Her findes Danske Vers af en som saae sandelig. Havde Han seet saa sundt som sandt, havde Verset til saa stor en Herre maaskee fundet almindeligere Bifald, og Jndfaldet kunde have kandskee, gavnet ham meere. Men man maa holde Ham Hans Hensigt tilgode, og antage Villien for Evnen.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Her findes store Mænds Tanker indrykkede, tagne Deels af andre, Deels af samme Mænds egne Skrivter, uden at hosføje de brave Mænds Navne, der har været Udfindere af saa gode, nyttige og prisværdige Opdagelser, hvilket gjør saadant lastværdigt som i sig selv kunde blive herligt og roesværdigt; thi Oversættelser, udtagne Stykker af et eller andet godt Skrivt, ere aldrig at forkaste, mindre at laste, naar allerne, som af andre er brugeligt, Autors Navn staaer under, eller Læseren henvises til Bogen, som saadant er taget af, om han skulle have Lyst til at læse noget vidløftigere og fuldstændigere. Jeg Jeg holder desuden for at ingen bør afgaae noget i sin velfortjente Roes. Her findes, at jeg skal endnu gaae meget forbi, mange Begyndelser i et og andet, hvorunder staaer: Fortsættelsen følger. Men jeg synes: at man længe nok har ventet paa Fortsættelse, og endnu ingen Fortsættelse faaet, enten maa man da ingen faae, eller maa den blive overmaade god, naar vi faaer den, og naar jeg skal sige sandt, saa synes mig Begyndelserne trænger til en god Ende. Alt saadant har maaskee aftvunget Critiqver, og haarde Critiqver imellem, hvilket sidste paa sine Stæder gjerne kunde forvolde: at en saa nyttig, saa prisværdig og os saa aldeles gavnlig Indretning som vore Jntelligenz-Sedeler, maatte ophøre og ophæves, dersom det skal fremdeles blive ved Critiqver og Bladene fyldes med Strids=Skrivter, som det efter al Anseelse, vil falde ud til; Hvorfore jeg vil ærbødigst bede alle Herrer Patrioter: at de nu vil lade alt gammelt, jeg meener, hvad forhen skrevet er, fare, og at de derimod vil udsøge, nyttige Afhandlinger, skrive i tjenlige Materier, criticere, men sømmelig, til andres Forbedring og Oplysning, saa opnaaes, efter mine ringe Tanker Hensigten, som er: Landets Nytte og Lyksalighed. Fautor.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Fortsættelse af de udi No. 17 begyndte, Anmærkninger:
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Om Ungdommens Underviisning. Der gik een Jndvending. Her gaae 2.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
En Kirke-Fader lærer, at det ei er uden Aarsage, at Gud raader os til at leede efter Viisdom med samme Alvorlig hed, som den Gierrige søger efter Guldet.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Bekjendtgjørelse. Den under No. 17 ommeldte Kongel. extra agende Post afgaaer fra Christiania, Post-Contoir den 25de i denne Maaned. Bas. Fabri Sorani Thesaurus Eruditionis Scholasticæ, som i No. 16 blev forlanget, er at faae hos Boghandler J.F. Schuster i Frederichshald for 5 Rdlr. Mathias Hansen tilholder sig den Declaration Han udi Jntelligenz-Sedlerne, No. 4 og 13 har ladet indføre, angaaende Lod-Sedelen No. 14417. Devise. Haabet af Tiende Danske Lotterie som for 2. Classe var kommen ham af Hænderne, det i hvis Værge samme end findes, kand et vente sig nogen Nytte eller Gevinst deraf, da Hansen, som rette Eiere, betimelig 3die 4de og 5te Classers vedbørlige Fornyelser dette Steds Collecteur har anbuden.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Herved tilkjendegives, at næstleden Mandag den 17de hujus er en Grenadeer, af Hr. Lefelmans her i Guarnison liggende Compagnie, Navnlig Hans Hansen, indkommen i Amund Westbyes Huus paa Grønland, medbringende endeel fiint Linnet, som er bleven frembuden og solgt til nogle Bønder sammestæds, bestaaende udi følgende: 2de hvide Lærrets Fruentimmer Forklæder, hvoraf det ene mærket med K. men det andet uden Navn.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Et hvidt Tørklæde, mærket K. L. 2de Høker, uden Mærke. En Barne-Bleie, ligesaa 2de Par fiine hvide Bomulds Strømper, det ene Par til Mands Person og det andet til Fruentimmer. Disse fornævnte Sorter ere uden Bevaring beliggende hos fornævnte Amund Westbye paa Grønland, i fald dertil nogen. Eiere indfinder sig, som med Kiendsvidner kand gotgjøre at være sig tilhørende, og Grenaderen, som samme Tøj har solgt, er imidlertid af sin Compagnie-Cheff foranstaltet indsadt i Sikkerhed, indtil videre.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Christiania den 19. Octobr. 1763. Søren Roed.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Til Kjøbs. Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Bortkommen. En liden sort Hund med hvid Rand. om Halsen er for en rom Tid siden bleven borte; hvem som kand give Oplysning om samme, ville behage at melde det i Bogtrykkeriet, da derfra Eieren skal anvises.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-19
Fødde og Døde. Fra den 12te til den 19de October, ere i Byens Kirke døbte: 3 Børn: begravne 2. Altsaa i denne Uge 1 meere fød end døde. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
Bekjendtgjørelse. Efter Mester Jørgen Hochs Begjerbekjendtgjøres: at da i Aaret 1760 3die Jule=Nat en lang Stige blev funden udenfor hans Huus, som en Tyv havde frembragt, for at bryde ind igjennem hans Sahls Vinduer for at stiæle, som bleve aabenbaret, og siden efter Forhør og Dom fik han tilbørlig Straf udi Slaveriet; saa maa han nu herved bekjendtgjøre: at Natten imellem den 15de og 16de Octobr. sidstleden atter blev funden uden for hans Huses Vinduer en Hække, som bruges til en lang Høe-Vogn, som muelig ej for Tyven har været lang nok, eller, om han af Frygt den Tid er bleven forhindret, enten af Vægtere, eller andre som kunde skrække ham; thi ombedes Publicum, om nogen skulde savne en saadan Hække, staar den udi hans Gaard til Eftersyn, da derved maaskee kunde gives Oplysning hvem og paa hvad Maade Eieren kand have mistet den, da han, med fleere, kand leve 2 i Frygt for dette Slags Folk, til den Ende, og af Frygt for Jndbrud, baade for Mord til og Tyverie, maa han med sine Folk holde C. ladde Pistoler tilreede i Over-Værelserne ved Haanden, for, som Gud forbyde, u om saadant skulde oftere tildrages.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
En Reisende, som logerer hos Madame Munch, forlanger en god og stærk enkelt i Cariol til Kiøbs Om nogen skulde have 2 saadan en at ville sælge, behager han at mælde sig i hans Logement.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
En Student tilbyder sin Jnformation saavel i Hoved=Spraagene som Regning, og Skrivning, og søger i sær Condition i Huset; men i fald den ej gives, da modtager han saa mange Børn, som kand faaes, for billigste Priis, og forsyner sig med et dertil skikkeligt og beqvemt Huus Værelse. Om samme Person kand gives Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
Skipper Peder Wigh heraf Byen, lader bekjendtgjøre: om nogen vilde fragte, hans Jagt Øster eller Væster, hvor det kunde være, at de da ville behage at melde det hos Anne Salig Ole Brandts Enke. Til Kjøbs. -
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
Auctioner. Onsdagen den 2den Novembr. Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver efter Begjer ved offentlig Auction opbudne og solgte udi Bogtrykker Schwachs iboende Gaard her i Staden, endeel vel-conditionerede Bøger i adskillige Slags Sprog, som de derover udstædede trykte Catalogi udviser.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-26
Fødde og Døde. Fra den 19de til 26de October ere Byens Kirke døbte: 3 Børn: begravne 2. Altsaa i denne Uge 1 meere fød end døde. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
En Dydens Spotte=Fugl ved Phyllis Omgang røres, Han Øinene slaar need, naar hendes Tale høres, Veed da ej hvor han er, men hvordan det end gaar, Han elske Phyllis og nu Lyst til Dyden faar.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
J stolte Gracier, J Jordiske Gudinder, Brug ret den søde Magt hvormed J Hjerter binder;
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
J give Siæle Liv, J danner Smag og Fryd, Ei nok, ved Eders Baand, væn Laster, selv til Dyd. Noget for Elskere af det Nyttige. Man tørrer de vilde Castanier, og støder den til Meel, som man sigter, naar man vil bruge det, strøer man det i lunket, Vand og vasker Hænderne i samme, hvor af de blive skjære og glatte i Huden; der som en anden Prøve med samme vilde Castanier vil lykkes mig, skal det og berettes. Til Hr. Chri Men min Hr. Chr., hvad tænkte jeg som skrev? Min Pen - jo Du og jeg vi kom til pas vi begge! (Hans vel fortjente Roes vitænkte at fremlægge) Vi fik jo Svar --, vor Dom der afsagt blev. Saa stor en Characteer, saa fiint et Skilderie. Som vi uskyldig fik, troer jeg er Flaterie. Men hvad vi syntes: at vi Ham den Tak forskyldte; Og, uden Flaterie, vor Skyldighed opfyldte. Auspex. O Jntelligenz-Sedel, Din Skjæbne beklages. Dit Navn vil ikke staa længe ved Magt: Det er fremmet. Det kjendes ikke af mange; Det forstaaes endnu af mindre: og om man forstod det, vil man det dog ikke. Roses Du af een, Du bliver lastet af til Du bliver forfølget af Hadere. Vanskabet af Egenkjærlige. Foragtet af Vankundige. Misbrugt af de Skumlende. See din Gravskrivt. Jntelligentz, som blev forhadt, Vanskabt, misbrugt paa alle Sider. Hvorfor, den Mørk for Lyset sadt, Som taales ei i disse Tider: Den alt for kloge Verden kand Dit gamle Navn slet ikke taale; Til Nyt Aar tag et andet an! Om Du vil Stiftets Længde maale. Interritus.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Bekjendtgjørelse. Da jeg befrygter, at de Critiquer og Censurer, som Ugentlig i Hobe-Tal lade sig see i Jntelligenz-Sædlerne, for det meeste betreffende uvedkommende Ting, kunde skræmme en og anden fra at befordre deres egentlige Hensigt, og det synes ligesom Jndbydelsen dertil er kommen i Forglemimmelse, saa maa jeg paa nyt lade trykke Planen til disse Sædler, om den engang kunde naa fuldkommen bifald.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Paa Høi Anmodning har jeg underskrevne til Publici Nytte, og for videre at befordre de hos mig trykte Oeconomiske Afhandlinger, besluttet, at udgive en Jntelligentz-Sæddel paa et halvt Ark hver Uge, som paa mangfoldige andre Stæder Udenlands er brugeligt, om det er gjørligt og jeg dertil med Materie bliver forsynet. Jndholden deraf skal ungefær være denne: at i dette Skrivt kand findes Efterretning som adskillige til Landets Bedste henhørende Ting, saasom Notificationer og Forspørsler, i en og anden Sag. Forventes altsaa fra sikkre Hænder, Post-frie, foruden det ommeldte hvad som kunde publiceres, f. Ex. af Herskaber, som forlange nogen i deres Tjeneste, Tjeneste-løse, som søge Herskab, Jnvitationer til Prænumeration paa et og andet Arbeide, Varers Priis og saa videre, dog saa, at intet derved skeer til nogens Fornærmelse, men i forbemeldte Hensigt, samt at alle Ting betreffer allerne Kongeriget Norge. Rummet som undertiden kunde blive tilovers, skal opfyldes med nogle Epigrammata og andre smaa Fortællinger, enten in Prosa, eller Vers. Dette Arbeide, tager sin Begyndelse, naar der er noget indsendt i Christiania til Bogtrykker. Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Christiania den 18 Decmber 1762. J Dag den 2den November bliver første Gang opført Concert paa Raadstue, Sahlen, og continuerer samme herefter hver Tirsdag, som begyndes Klokken 5.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Herved bekjendtgjøres: at en Tyroller som nyelig er ankommen her til Christiania, med endeel Canarie-Fugler af allerbedste Slags, som synge særdeles godt, saavel om Aftenen ved Lys, som om Dagen, skulle der findes nogle Liebhabere, behage de at melde sig hos Eieren, som logerer hos Monsr. Ole Leuthen. Den 28de Octobr. imod Aftenen, er paa en af Byens nederste Løkker bortstaalen, en Harv, saa godt som gandske nye, og en Ahl, om nogen samme skulde frembyde at sælge, da maatte den Person anholdes eller i Fald nogen kand opdage, hvem samme har staalet, skal han nyde for sin Tilbage- skaffelse en raisonabel Douceur; Ejeren skal anvises her i Bogtrykkeriet. Tabte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Et Sølv Slagvands Hjerte-Æg med udstukket Arbeide og forgyldt Krone samt 3 udstikket Navn J. C. D. tabt i Gaar Eftermiddag paa Kirke-Veien; den som samme har fundet, behager at bringe det til Friderich Langefeldt, Bager i Christiania, da Ejeren derfor skal betale billig Finde-Løn.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Til Kjøbs. Hos Hospitals-Forstander Grunner er til Kjøbs en Heel-Vogn med fuldkommen Tilbehør, samt 2de Vogn=Sæhler uden Messing Beslag.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Hos Kjøbmanden Augustinus Halvor søn, boende i Kongens Gade, er frisk PeberRod, god Dantziger Gaase-Fiær, og Engelsk Humle til Kjøbs. Hos Kjøbmanden Niels Tobiesen i Christiania er til Kjøbs for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Extra fiin Keiser grøn Thee udi Flasker. Dito Engelsk Røg=Tobak.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Adskilligt. Fra en sikker Haand er indberettet, at den 10de Octobr. næstleeden frøs en Karl, og en Hest ihjel udi et Sælskab af 4 Personer, og kun en halv Miil fra nærmeste Sæter=Huus og halvanden Miil fra Waage Bøigd i Guldbrandsdalen.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-02
Fødde og Døde. Fra 26. October til 2 November ere i Byens Kirke døbte: 2 Børn, begravne 4. Altsaa i denne Uge 2 fleere fødde end døde. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.