JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-13
Den 9 August er Sognepræst Hr. Christian August Bu chardi confirmeret at være Sognepræst for Kettinge Meenighed paa Alsøe. Studiosus Christian Conrad Fabricius ligesaa at være Capellan pro Persona for Laurvigs og Langestrands Meenigheder i Aggershuus Stift. Residerende Capellan Hr. Mathias Galthen beskikket at være nederst Capellan til St. Mortens Kirke i Randers. Hr. Johan Nordahl Bruun, Sognepræst til Korskirken i Bergen, ligeledes at være tillige Stifts-Provst over Bergens Stift og Provst over Nordhordlehn og Woss. Residerende Capellan Hr. Knud Gelmuyden Fleischer ligesaa at være Sognepræst til Domkirken i Bergen. Studiosus Peder Schiøtz og Studiosus Peder Jerndorff ligesaa at være Cathecheter, ved Bremerholms Meenighed i Kiøbenhavn. Peder Collet, Secretair ved Protocollen i Høyeste Ret, ligeledes at være tillige surnumerair Assessor i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Den 16 August er residerende Capellan Hr. Jens Bering confirmeret at være Sognepræst for Nimtoft og Tostrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Under Chirurgus Jens Walbohm beskikket at være Chirurgus i ØvreRomeriges Fogderie i Aggershuus Stift. Den 23 August er Sognepræst Hr. Poul Wellejus confirmeret at være Sognepræst for Besser og Onsberg Meenigheder i Grevskabet Samsøe, samt beskikket at være Provst paa Samsøe. Præst Hr. Lorenz Nicolai Fallesen beskikket at være Sognepræst for Søeborg og Gilleleye Meenigheder i Sielland. Mag. Hr. Torkel Baden ligesaa at være Professor extraordinarius i Philologien, og at have Rang med 6te Classe No. 13. Den 30 August er Studiosus Georg Wilhelm, Willumsen confirmeret at være Capellan pro Persona for Størens Præstegield i Tronhiems Stift. Cancellie-Secretair og Copiist Peder Møller beskikket at være Secretair ved Protocollen i Høyeste Ret. Auditeur Andreas Roggert ligesaa at være Sorenskriver over Sundfiords Fogderie i Bergens Stift. Candidatus Juris Christen de Knagenhielm ligeledes til Sorenskriver over Saltens Fogderie i Nordlands Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-13
J Tallotteriets 691de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum at Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde rretninger, oplysende Tidsrum nogen sende ham haandskrevne i met fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrovderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgiøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-13
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-13
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-13
Confirmations=Bønnen, som efter Hs. Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling skal bruges ved Confirmations-Acten, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Kiøbenhavns Aar. No. latastitut. han, Post-Tidender. ling. Minutn. paa Mandagen, den 16 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Turin, den 21 August. I Dag er Kongen med et stort følge, hvoriblandt alle Staatsministrene, hans Skriftefader, Abbed Fischer, og hans geheime Capellan og Secretair, reyst til Armeen. Vi vente nu snart den glædelige Tidende, at Grevskabet Nizza igien er kommet under det Sardiniske Scepter. - Den første Division af den forenede Engelsk Spanske Flaade, som krydser udenfor Nizza og Villafranca, har virkeligen opfordret Franskmændene til at forføye sig bort; den anden Division skal krydse udenfor Antibes, den tredie for Ventimaglig, og den fierde ved de Hieriske Øer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Den af Franskmændene besatte Havn Monaco er blevet beskudt af Engelske Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Det er nu bekiendt, at der, strax efter den Engelske Flaades Ankomst i det Middellandske Hav, er imellem Engelland og Neapolis sluttet en Tractat, efter hvilken Neapolis skal levere Engeland 12000 Mand Hielpetropper, og Engeland 10 Linieskibe til den Neapolitanske Kysts Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
J det neutrale Genua ere de Spanske Matroser langt mere forbittret paa Franskmændene end de Engelske. Disse lade sig gemeenligen nøye med at see bistert til de Franske; derimod gaae Spanierne løs paa dem med Knive, hvor de mødes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Livorno, den 22 August. Engelskmændene have nu her oprettet et Generalmagazin for alle Fornødenheder til deres Flaade. Den franske Coffardieflaade, som i lang Tid har ligget her, da den ey torde udløbe, har nu udlosset hele sin Ladning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Rhinstrømmen, den 29 August. Fra Schweiz meldes, at de Kongel. Sardiniske Tropper giøre stor Fremgang i Savoyen, og at de have erobret de Termignonske og Bramantske Skandser. Man forsikkrede endog, at de Sardiniske Tropper have den 20de om Aftenen der været i Vente; ligesom man ogsaa troer for vist, at Franskmændene med allerførste ville forlade Grevskabet Nizza.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Edinghofen, den 1 September. Kongen af Preussen, som endnu befinder sig her ved Allerhøyeste Velgaaende, har ladet nogle af sine Tropper for at holde rykke tættere imod Landau og Godramstein, Landauerne, som med deres Stormklokker og Plyndringer true Naboe=Landsbyerne, i destørre Respect.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Siden i Gaar har Prindsen af Condes Corps staaet ved Gleisshorbach, ikke langt fra Bergabern, og en Deel af den Keyserlige Armee ved Offenbach.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Lörbach, den 1 September. Magistraten i Basel fik i disse Dage fra Commandanten i Grosshünningen følgende foruroeliggende Skrivelse: Jeg formoder, at de Keiserlige ville forsøge at indtrænge sig over den neutrale Schweitzerske Grund ved Basel, og at Baselerne hverken ville eller kunne sætte sig derimod. Jeg seer mig altsaa nødsaget, ved den ringeste Bevægelse at ansætte Posteringer omkring Staden, og i Nødsfald - Herpaa har han faaet dette at besætte Basel selv. Svar: "Vi ville eftertrykkeligen haandhæve vor Neutralitet, og behandle enhver, der fornærmer vort District, som Fiende. Vor Hoved Grundsætning er og bliver, at leve i Fred og Enighed med vore Naboer, og ikke at blande os i deres indre Anliggender",
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Amsterdam, den 3 September. Den franske Kaper, le Marseillois, fra Dunkirchen, som fører 22 Kanoner og 180 Mand, har taget to Hollandsk Vestindiske Retourskibe med Sukker og Kaffe, og opbragt dem til Boston.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Stockholm, den 3 September. Lord Spencer, som nyeligen er hidkommet fra Kiøbenhavn, blev i Forgaars forestillet Kongen som Storbrittannisk Gesandt, og havde en lang Privat-Audience hos Hertug Regenten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Generalgouverneuren i Pommern, Greve Ruuth, er nu kommet tilbage fra sin Reyse omkring i bemeldte Provinds, for at besøge sine Godser i Skaane, hvorefter han sidst i October gaaer til Pommern igien. Da Landgreven af Hessen-Cassel ey har kunnet paatage sig at stille det For Pommernske Contingent til Rigsarmeen, saa har Landstænderne desangaaende gjort Aftale med Prindsen af Coburg, hvorefter de aarligen betale 30000 Rigsdaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Staden Nystad i Finland har nyeligen andengang været hiemsøgt af en stor Jldsvaade, som fornemmeligen er gaaet ud over de fyldte Havre Magaziner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Den i Gothenborg i sit 79 Aar bortdøde Directeur for det ostindiske Compagnie, Hr. Holtermann, efterlader sig store Midler. Derimod har Bergverks Proprietairen Pasch i Norksping giort en Fallit paa - 29 Tønder Guld, Wien, den 4 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Med Jødernes Udskrivning til Militairtienesten gaaer det i Gallizien ret godt fra Haanden. J disse Dage er der hidsendt 180 slige fralitiske Recruter, hvilke skulle fordeles paa Regimenterne Pellegrini og Erkehertug Carl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Frankfurt, den 6 September. Hertugen af Zweybrücken har nu begivet sig til München, da man overalt i Zweybrücken lever i største Frygt for de anmarcherende Franskmænds Hiemsøgelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Med første skal den franske Leyr ved Saarbrücken angribes. Adskillige Partier fra Moselarmeen ere ankomne til de Preussiske Staabsofficerer, med Anmodning at blive ansatte ved Prindsen af Condes Corps, hvilket er blevet dem bevilget. Jblandt disse fandtes henved 40 Ryttere med skiønne Heste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Det churfyrstelige Slot i Maynz, som før var de Franskes Lazareth, bliver nu af Preusserne benyttet paa samme Maade. – J det Hannoverske modtages nu den saa kaldte Conventionsmyndt saavel i Casserne som i Handel og Vandel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
London, den 6 September. Lord Howes Flaade er atter i Forgaars indløbet til Torbay, efterat den til Kiøbmændenes store Glæde havde escorteret 120 Coffardieskibe fra Jamaica og 60 fra Portugal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Ved Nyeyork er der forefaldet en meget hidsig Træfning imellem den Engelske Fregat Boston paa 32 og den franske Fregat Ambuscade paa 38 Kanoner. J hele 2 Timer havde de i en ganske kort Frastand skudt paa hinanden, og den Engelske Capitain Courtenay blev med hans første Lieutenant dræbt. Tilsidst vilde Franskmændene til at entre, men den Engelske Fregatte var saa heldig at undkomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
For at drive Dunkirchens Beleyring med destørre Eftertryk, have nu det 19de, 42de og 57de Regiment, som alle vare bestemte til Vestindien, faaet Ordre til ufortøvet at gaae ombord til Ostende, hvorhen ogsaa et stærkt Detachement af Garden skal sendes. Den Forstærkning af Bombarderere og Kanoneerbaade, som Admiral Mac bringe har forlangt, skal inden 14 Dage være færdig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Garnisonen i Dunkirchen anslaaes til henved 16000 Mand, og man synes aldeles at have opgivet det Haab, uden en formelig Beleyring at faae Bugt med denne for os saa vigtige Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Fra Jrland bliver der sendt 13 Regimenter med en stor Deel Artillerie til Vestindien, til hvis Transport man har leyet Skibe til omtrent 20000 Tønders Fragt. Saasnart disse Tropper have naaet deres Bestemmelse, skal, siger man, Martinique ret med Eftertryk angribes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Efter Breve, som paa Børsen ere foreviiste, skal den Franske Flaade igien være udløbet fra Brest, men være 4 Linieskibe stærkere end paa forrige Krydstog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Leipzig, den 8 September. En nye churfyrstelig Forordningfastsætter, at der herefter ved Embeders Besættelse ey skal tages Hensyn paa Stand og Herkomst eller andre slige Biomstændigheder, men blot paa sand Fortieneste, og at følgeligen Borgeren ligesaa fuldt som Adelsmanden skal være qvalificeret til Statens høye Embeder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Haag, den 10 September. Efter de fra vor Armee indløbne officielle Rapporter har samme i Træfningerne den 18de og 27de August havt 1000 Mand Døde og Saarede, hvoriblant 32 Officerer. Det værste derved var endda, at man havde Grund til at befrygte, at Franskmændene med deres Overmagt af Tropper vilde bryde igiennem de Hollandske Linier i Flandern, for at hindre Hertugen af York fra at fuldføre Dunkirchens Beleyring. For de store Krigsomkostningers Skyld er der atter for Provindsen Holland aabnet et Laan af 12 Millioner Gylden, ved et Lotterie i Obligationer til 4 Procent Renter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
De i fem Maaneder arresterte Officerer, som vare med at overgive Gertruydenberg, ere nu friekiendte, og allene Oberst Nagel tildømt at betale Processens Omkostninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
De kostbare Rhiinskine, som General Custines lod fra Maynz bringe til Frankerige, blive nu der druket af hans arrigste Fiender, siden der paa hans Dødsdom fulgte al hans Formues Confiscation. Følgende ere de Hovedpuncter, som hans offentlige Anklager har fremført imod ham: "Han har været en anden Dumourier, har, ligesom han, givet Armeens foregivne Disorganisation Skyld for hans Uvirksomhed; han har havt lutter aristotratiske Officerer om sig, og aabenbar handlet imod Republikens Jnteresse; han har ey borttaget Mannheim og de fiendtlige Magaziner, efterladt sig en alt for svag Garnison i Frankfurt, ikke ladet Passagen ved Bruchsal besætte, foretaget en overilet Retirade, ikke provianteret Maynz tilgavns, ikke i Tide givet de Deputerte Merlin og Reubel den fornødne Underretning om at forlade Maynz; ladet 30000 Mand flygte for 10000 Fiender, og tvertimod Commandantens Godfindende ladet 76 Kanoner transportere til Ryssel &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Nederelven, den 13 September. Hertugen af Yorks Armee, som for nærværende Tid beleyrer Dunkirchen, bestaaer af 44000 Mand udsøgte Tropper, og et i Holland udspredt Rygte, at han havde ophævet bemeldte Beleyring, reyser sig formodentlig deraf, at Beleyrerne have forladt den Kysten nærmest liggende Deel af Staden, indtil de fra Søesiden faae større Understøttelse, siden den franske Flotille i Havnen og paa Kysterne af Dunkirchen er meget respectablere end man havde formodet. Den commanderes af en vis Hr. Castaigner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Kiøbenhavn, den 16 September. Udi afvigte Uge fra den 7 Septbr. til den 14 dito, ere i denne Kongel. Residence-Stad copulerede 12 Par. Fødte Drenge 29, Piger 19, tilsammen fødte 48. Døde Mænd 10, Qvinder 9, Drenge 4, Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 2 Brystsyge 3. Colica 1. Druknet 1. Dødfød 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 1. Galdefeber 2. Jndvortes Syge 1. Jnflammation 2 Kopper 2. Krampe 1. Kræft 1. Slag 7. Tænder 1. Tærendesyge 4 Uangivne Svagheder 4. Vattersoet 1. Tilsammen døde 36. Altsaa 12 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Vinden. 9 Septbr. 28. 4. O. 12 3/4 Varme. N. V. S. V. S. V. S. V. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum at Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig riheds=Hue eller Parlements=Constitution. - Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbedi qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. – Haandskriftet af Fierde Frederichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Confirmations=Bønnen, som efter Hs. Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling skal bruges ved Confirmations-Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-16
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-20
Kiøbenhavns ad No. Aar aur. huusum. Platin, Post-Tidender man gl. gl. Fredagen, den 20 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-20
Basel, den 28 August. De Keyserlige have imellem Basel-Augst og KayserAugst formeret en Leyr af 3000 Mand. Omtrent to Mile derfra ligge 2600 Mand Cavallerister, som skulle forstærkes med to Compagnier Grenaderer. De giøre Mine til at gaae ind paa den Schweitzerske Grund. Franskmændene forskandse sig meget stærkt, og det Batterie, som var anlagt imod Rhiinbroen, og som forlængesiden er demoleret, bliver nu saasnart mueligt igien istandsat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-20
Carlsruhe, den 4 September. Som forlydes, have Franskmændene i Søndags Morges tidlig paa nye vovet et Angreb imod de Keyserlige Tropper i Egnen ved Weissenburg. Men deres Forehavende blev snart, ligesom i Forgaars, tilintetgjort, da de ved Tydskernes uforfærdede Mod bleve med et betydeligt Forliis drevne tilbage under deres egne Linier. Tydskernes Forliis har bestaaet i 17 Døde og 23 Saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-20
Prindsen af Waldeck, som i forrige Aar mistede en Arm ved Thionville, recognoscerede i disse Dage med nogle Officerer fra Conde den franske Linie ved Lanter burg, og stødte ved samme Leylighed paa en fransk Piquet, der ligeledes bestod af Officerer. De fra Conde hilsede først, derpaa ogsaa Prindsen; hvorefter Franskmændene takkede, men kun med Hænderne, og uden at tage Hattene af. Man holdt paa begge Sider stille, reed tættere sammen, og Prindsen gav sig i Tale med dem. De vare overmaade høflige, fortalte, at deres Armee var meget stærk, at deres Forsvarsanstalter vare fortræffelige, at alt, hvad de behøvede, blev dem med den bedste Villie tilbragt, og at de, istedet for Penge, brugte lutter Assignater, der gjorde dem samme Tieneste. Under Samtalen lod Prindsen af Waldeck en Handske falde. En af de franske Officerers Tienere tog den op, leverede Prindsen den, og fik tre Ducater, for hvilke han takkede med det Tillæg. "Saamange rede Penge findes der ikke i vort - Derefter yttrede Prindsen sin For hele Regiment. undring over, at den franske Oberst vilde tiene, og det i Spidsen for saadanne Folk. Svaret var: "Vi stride for vort Fædreneland, og regne os det til en Ære, at commandere disse Folk. Men hos Jer er det ganske anderledes beskaffent. – J det samme fik de at vide, at den, de talede med, var den Keiserlige General, Prindsen af Waldeck. Strax greb Franskmændene til deres Hatte, viiste ham al tilbørlig Respect under de meest smigrende Udtrykke, gave Hestene af Sporen, og raabte: Adien, Hr. General, i Morgen sees vi igien paa Valpladsen.