JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
En Kjøbmand i Kjøbenhavn har for Cancelliet at af Meckandraget, at hans Spediteur i Kielshar paastaaet forrige Aars Speditions=Regning udbetalt i Sølvmynt, han har derhos forespurgt, om han er pligtig til at præstere saadan Betaling, eller om han ei, i Medhold af Forordniste Jan. d. A., er berettiget tildat betale i Speciessedler. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at hvis den omhandlede Regning, lydende paa Species eller Slesvigholstensk Courant, er indgiven inden 1ste Jan. 1813, saa bliver Samme, i Følge allerhøistbemeldte Forordn. . 45 dens sidste Membrum, at betalegierede Sølv, hvorimod Creditom i andet Fald maal lades sig nøiemed de i Forordn. 128, benævnte Betalings Midler Dog forbeholdes Vedkommende at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.) Formilie og Ban i Christiania, de 24de Maji. Hs. H. Prinds Christian Frederik er ankommen her. Conrad Falsen bragte Ham og Maj. v. Brach i en aaben Baad fra Fladstrand til Hvalperne. De vare alle klædte som Matroser. Paa den sidste Deel af Reisen brugte de en Svensk Lods, og da de vare stegne i Landbetalte de ham godt og afagden "Du kan sige, at Du har ført, Prindsen af Danmark til Norge. - En halv Miil, fra Christiania var Prinds Frederik phans Stabotag indsen, i Mode til Grøverud, ligesaa det borgerlige ridende Corpsen, det ridende Jægercorps Paa Egeberg, stos begge Prindserne til Hest, 1 Alt Militairet var, opstillet i Gaderne, saa Torveng af 90 fra det Øjeblik Prinds, Christian, naaede Øyen gjublede Hurra, Velkommen Gud velsigne Kongen ham i Møde. Da han steg af forefandt han næsten alle øvrige Autpriteter og Embedsmænd samlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Under den 22 Majichar H. H. Punds Christian udstedt en Kundgjørelse til Nordmandene, an 12 i Søndagen den 26de Maji blev i strup Kirke1 Fyen ægteviede Brudgommen Jørgen Martinussen, 77 Aar gammel, og Bruden Dortha Jensdatter, 73 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Postefterretninger, Af Alt. Met ad Berlin, d. 23de Maji. Følgende Skrivelse om Slaget fra d. 20de til 21de d. M. er os meddeelt til videre Bekjendtgjørelse. Den 20de om Middagen angreb Fienden den forenede Armee i dens Stilling ved Bautzen. Hans Anstrængelser, vare rettede mod enkelte Puncter med stor Overlegenhed, dog den forenede Armee blev staaende i sin Stilling Natten fra d. 20de til d. 21de. Paa den Dag begyndte Fægtningen paa vor venstre FloKl. 4 om Morgenen meget levende. Det af Fienden her gjorte Angreb har, som det siden viste sig, kun været et Skin=Angreb. Gener. Miloradowitsch, under hvilken Gener. Emanuel commanderede de lette Tropper, anførte under Hertugen af Würtemberg den venstre Fløi. – Seenere trak Fægtningen sig meget levende af Centrum, hvor Artilleriet fortrinlig virkede. Nu kom Gener. Lauristons Corps, for at indslutte vor høire Fløi, men blev af Gener. Harclay, de Tolly, der ved Gothamilde var bleven opstillet til at iagttage Fienden, ophvidt, indtil det Kleistske Corps og Klürs og Røders Brigader faldt den 4. Ryggen, da han drog sig tilbage. Ved nye Brigades Detaschering var Gener, Blüchers tilling; paa Kreckpitzes Høie bleven svagere, og Fjenden, henyttede sig af denne Tidspunct til med stor Overmagt at angribe dette Corps, førend der kunde ankomme Forstærkning. Gener. v. Blücher saae sig derfor nødsaget til at tage en Stilling i en ringere Afstand tilbage, og forene sig med Gener. Yorck, der dannede hans Reserve. Jmidlertid trængte, for atter at tilveiebringe Ligevægten, vor venstre Fløi betydelig frem, hvorved Fienden blev afholdt fra videre Fremtingen mod vor høire Fløi. Aftenen gjorde Ende paa dette Slag, der varede 22 Dage, og den forenede Armee stillede sig i ringe Afstand fra Valpladsen ved Weissenburg slagfærdig og i største Orden op igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Den 21de ankom Hertugen af Brunsvig Hels med Følge til Hamborg og afgik d. 23de til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Berlin, den 24 Maji. Her er udkommen følgende Bekjendtgjørelse: For under Publicums spændte Forventning at give det nogle Efterretninger som Begivenhederne ved Armeen meddeles her følgende Udtog af en nylig indløben officiel Jndberetning. Warschen, den 21 Maji Kl. 5 1/2 om Morgenen. J Gaar Middags angreb Fienden Gen. v. Kleist henimod Kl. 12 paa Høien foran Kredwitz. Kampen var meget snart almindelig paa Armeens hele første Linie fra Bautzen, indtil Defilcen, ved Nedre Gurke. Det har saaledes vedvaret indtil om Natten, uden at det lykkedes Fienden at fortrænge os fra vor Opstilling, endskjønt han i Begyndelsen, søgte med Magt, at tilbagetrænge vor venstre Fløi. - Gen. v. Kleists svage Detachement har hele Dagen i den forreste Træfning fegtet mod en overlegen Fiende, indtil efter Nattens Jndbrud en Colonne af det Blücher ske Corps havde trukket sig frem for at dække samme. - Kampen, vil blive fortsat i Dag. (Un dert.  Estoc og Sack.) os Gorlitz, d. 119de Maji. Siden Fægtningen fra d. 11 og 12te er ved den allierede Armee kund. 15de Maji forefaldet noget Betydeligt. Samme Dag gjorde de Franske et Angreb afvexlende paa alle Puncter af den for Bautzen opstillede Armee, men som kun var levende paa vor venstre Fløi, og selv her fortrinlig kun bestod i Tixailleren, i De angrebne Stillinger blev fuldelig forsvarede. - General Bartlay de Tolly's Armee har forenet sig med den under Grev Witteensteins Commando forsamlede, og danner den høire Fløi; General Blücher staaer ved Huchkirchen; Witter, steins-Hovedqvarteer er i Steindorf. at eingsraad indkastet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Dresden, d. 6 Maji. Hs. Maj. den Russiske Keiser har oversendt Cavallerie-General Bla cher St. Georg Ordenen af 2den Classe, ledsaget af en meget smigrende Haandbillet. stanse S. Leipzigter idatte Aars Paaskemasse blevet udsat i Henseende til Salg og Falholdelse indtid. 6te Junii. - Jgjennem Georgenburg ere siden December Maaned daglig mange Russen Troppe gaaede over Grændsernen i D. 22de April gik sammesteds over. Niemen en Afdeling af Gener. Maj. Glatkows Corps, den Russ. Keis. i Garde-Reserve, bestaaende af 6 Bataille Garde til Fods, Gren. og Musket, Vataill., 12 Escadroner Cavallerie i af Garden, Comps Artill. til Hest og 1 til Fods. Endskjønt Miemenfloden, allerede vardtraadt, høit over sine Bredder, saa bleve dog Fartøierdistand, satte, hvorved 4 Bataille satte over paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Keiser Napoleon har udnævnt Marschal Massenantil Gouverneur i Toulon og Commandant over den 8de Militair=Division. Handler allerede draget fra Nizza til Toulon. - Kongen af Neapelbereiser i denne Tid Apulien. Han har under d. 9de April udstødt et Decret, efter hvilket 10,000 Conscriberede skulle kaldes til Tjenesten, nemlig 26000 til den virksomme Armee og 4000 til Baghold. aldi- Marschal Bes skere, som faldt d. 1 Majt, Hert. af Jstrien, Chef for den 3die Cohorte, og Storoffici af Æreslegionen, Gener. Oberst ved den i Keis. Garde, havde fra simpel Soldat, opsvinget sig til Jns Capitain og blev 2796 Commandant Lover Gener, Buonapartes Gulder. J Slaget ved Roverodo dl. 4 Sept. 1796 hialp han at erobre 2 Canoner, blev paa Grund heraf sendt med de erobrede Faner til Directoriet og vendte som Oberst tilbage til Armeen. Efter Revolutionen d. 18 Brumaire blev han Brigade og snart derefter Divis. Gener, og ved Napoleons Tronbestigelse Marschal J Feldttoget 1805 udmærkede han sig især ved Austerlitz som Chef for Garden, og 1806 ved Eylau. Han ledsagede Keiseren ved Sammenkomsten paa Niemen, commanderede derpaa i Spanien og 1809 i Østerrige Cavalleriet, og blev saaret ved Wagram. Han blev snart kaldet bort, fra Commandoen over Nordarmeen, og førte i forrige Aar Garden til drag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
Rusland. Bibænde den Eftenneminger. Miniatson i J Følge Privatefterretninger er Hertugen af Cumberland de 19de d. M. ankommen fra London over Østad til Stralsund, og agtede d. 20de at afgaae til det Preussiske Hovedqvarteer. ald tilland nog Hamb. Corresp.) 3 Al. (Slutningen af Efterretningen af Alt. Merk. om Opdagelsen af den Engelske Konge Carl den 1stes Ligkiste, see No. 42.) Da Hovedet var fuldkommem blottet fandt man, at det var skilt fra Halsen, og man tog det uden Vanskelighed ud. Det var ganske fugtigt, og gav det Papir og Lærred, hvormed igan berørte det, en redagtig Farve. Baghovedet. havde holdt sig godt, og saae særdeles frisk ud; Nakkens Sener og Baand, vare meget stærke og faste. Haaret paa Baghovedet var meget tykt og næsten sort, en Deel af samme, som man rensede og tørrede, og smukt mørkebruunt; Skjægget mere rødbruunt. Det var paa Baghovedet omtrent en Tomme langt og sandsynligviis ved Henrettelsen saa kort afskaaret, maaskee ogsaa af Kongens Venner efter hans Død, for at have en Amindelse af den ulykkelige Mand. – Daman undersøgte Stedet, hvor Hovedet blev skilt fra Kroppen, fandt man, at Nakkens Muskelen, havde betydeligt trukket, sig tilbage *) og at Halsens 4de Hvirvelbeen var gjennem Raket ArDet er en gammel Erfaring, og man har i den Anledning en Anerdet, som bekræfter dens Sand hede En berømt Majervar kommen til Constantinopel, hvor Storsultanen, der gav sig Mine af at unde Konsten, vilde antlige ham til sin Hofmaler, Maleren præsenterede Sultanen som en Prøve paa sit Arbeide, et afhugget Hoved, som han foregav at have maatte efter Naturen. "Det kan ikke være muligt, sagde Sultanen; thinaarsandhugger et Hoved af, saa strække Muskelerne i Nakken sig altid tilbage, og det er ikke lagttaget ved deres Malerie." Maleren vedblev at forsvare sit Malerie. Sultanen blev prede og sagde: "Hvor kan De nu være saa paastaaelig 2 Jeg skal sitax vise Dem at De har Uret. J det samme trak han sin Sabet, hug Hovedet af en Slave, som tilfældigviis kom gaaende igjennem Cabinettet, holdt det frem for Materen og spurgte ganske rolig tan De, nunske jeg har Nettiskaaren paa overs. Efterat man havde undersøgt, Nakken lagde man Legemet igjen paa sit Sted, uden at blotte den øvrige Deel deraf, og lukkede igjen Kisten og Hvelvingen. - Denne Undersøgelse skeede i Prindsregentens Overværelse, og der blev ført en Protocol derover, hvoraf ovenstaaende er et Udtog. Jn(Slutningen af Efterretningen om den nylig afdøde Prinds August Ferdinand af Preussen, see No. 41.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
J Slaget ved Leuthen var Prindsen i Centrum og traf med sin Division lige paa Bondebyen; Leuthen, hvor Østerrigerne gjorde den haardnakkenste Modstand. Under dette Feldttog havde hans Helbrede lidt saa meget, at, skjøndt han endnu gjorde følgende Campagne med, maatte han i Foraaret 1759 forlade Armeen, og tog siden ingen videre Deel i Krigen, hvorvel han blev i Tienesten, og 1767 udnævntes til Infanteriegeneral. 1762 fik han Johanniter-Heermesterdømmet i Ballie Brandenburg, som han forestad 61 Aar, og ved den ridderlige Orden senere Forvandling blev han Stormester for den Kongl. Preussiske Johanniter Orden. Jngen af hans Forgængere havde regjeret saalænge, og ingen virket saa fordeelagtig for det betroede Ballie, thi under og ved ham blev i Mesterdømmet Oderbrud foretaget overmaade talrige og vigtige Forbedringer og Anlæg, som et udførlige Værk af den afdøde Stubenrauch, der fortjener at fortsættes, giver Efterretning om. Slottet Fredriksfelder ved Berlin, som han havde arvet efter Markrev Carl og meget forskjønnet, solgte han 1784 til Hertugen, af Curland og anlagde derimod Slottet Bellevne ved Spreefloden, der med sin Hauge, som Prindsen meget liberalt aabnede Publicum, er en af vort Nabolags Hovedprydelser. Han havde to. Døttre og tre Sønner. Christ at 1877. Den bestyrtede Mater bukkede sig ganske, døbt og sagde skjelvende Dette Beviis er fuldkommen indlysende, Deres Majestæt." Næste Dag var Maleren allerede over Grændserne, og skjørtede aldrig mere om, at blive Hofmaler hos en Monark, der betjener sig af saadanne Beviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-01
En af disse var Prinds Louis, der 1806 ved Saal feldt faldt paa Ærens; Sengen adminiAars med ædeld 52. 100 Sal en Fran Aar mod accid pr. 100 Sal en Fran Koral-Fiskeriet og Koral-Manufacturet i Manstille. (Forts., see No. 40.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
2de Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. udi siden Tiende Aargang. No. 45. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 5 Junii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Kjøbenhavns Jøder, lige saa gode Borgere, som de Kristne. Jørend jeg som Embedsmand fik Lejlighed til at kjende de Kjøbenhavnske Jøders Tænke= og Handlemaade, havde jeg studeret Endel af Hvad skrevet var for og imod Jøderne. Min individuelle Mening var dengang allerede Deres, der troede, at naar Jøderne i en Stat ikke ere ligesaa gode Borgere som de Kristne, Skylden da er det kriftne Folks J forskjellige Virkekredse har jeg siden som Embedsmand, i nogle og tyve Aar, kunnet samle nogle Erfaringer i denne Sag, hvilke Mange savne, men som dog ere høist nødvendige, for rigtigt at kunne dømme i den. Disse Erfaringer vare ikke i Strid med min ovennævnte ældre Tro Fandt jeg end mange Jøder ikke at være Hvad jeg ønskede, Grunden dertil kunde jeg dog ikke bestemt angive at være fjendsk Sindelag imod de Kristne, foranlediget ved religiøs Overbeviisning, men alene den, at de vare Kjøbmænd, som det ialmindelighed koster Overvindelse at være Patrioter, naar Naturen ikke har givet dem er udmærket godt Hjerte, og Opdragelsen og andre ydre Omstændigheder have befæstet en medfødt Taktfølelse for Hvad der er Ret og Uret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Da Etatsraad og Ridder v. Schmidt Phiseldek i Aaret 1811 havde oplæst i Videnskabernes Selskab sin Afhandling om Jøderne, betragtede som Gjæster, Jndbyggere og Borgere i kristne Stater, opstod derfor den Tanke hos mig, hvorfore man i Danmark vilde opvække en gammel Strid, uden ved Kjendsgierninger at bevise, at de Beskyldninger, som man (med eller uden Grund forbigaaer jeg her) paa endeel andre Steder, har gjort Jøderne, ogsaa kunde gjøres de Jøder, som opholde sig i Danmark. Et saadant Beviis har alene nogen Værd. Jngen Religions Troesbekiendere ere, til alle Tider, Hvad de, efter dens Grundsætninger, bør være. Den kristelige Religion byder saaledes almindelig Velvillie, Kjærlighed til Næsten, hengivenhed for, og Lydighed mod Konge og Øvrighed. Men besjæles alle Danmark Kristne af denne Tænkemaade, O at vi ikke maatte tilstaae, at Landet lider, fordi ikkun Faa vise den i Gierningen. Jeg besluttede og allerede den Tid, i en Afhandling til et videnskabeligt Selskab, at ville berigtige Adskilligt i den nævnte lærde Afhandling, og at bevise, at de Beskyldninger, som ere gjorte Jøderne paa mange Steder, ialmindelighed ikke kunne gjøres de kjøbenhavnske Jøder. Mere end een Omstændighed har hindret mig derfra. Jgrunden syntes der dengang heller ikke at være nogen paatrængende Nødvendighed i at anføre Hvad Candhed byder at sige til deres Fordel. Denne Afhandling havde et indskrænket Antal af Læsere. Den var bestemt for Videnskabsmænd. Jkke heller indeholdt den noget umiddelbart Angreb imod de Jøder, som opholde sig i de danske Stater. Endelig indrømmer Forfatteren Meget, som allerede er vigtigt. Han tilstaaer saaledes, at Jødernes nationale Forbindelser ikke give Anledning til Frygt for, at den Stats Sikkerhed, hvori de opholde sig, nogensinde ved dem skulde sættes i Fare, hvad enten man saa seer hen til deres Tænkemaade, Adfærd og hele Sindelag, eller til Aarhundredes. Erfaring; tilstaaer, at der i deres hellige Bøger eller de talmudiske Sætninger Jntet indeholdes, hvorved de i Samvittigheden kunde fritages for Lydighed, eller undersaatlig Pligt mod Regjering og Øvrighed i det Land, hvor de opholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Tous Goimutter er en falsk Oversættelse tous er et Substantiv, men intet Verbum, og betegner en Feiltagelse. Den hidtil saa ofte opkogte Beskyldning, at Jehovg betegner Joder nes Nationalgud, lader sig ikke bedre gjendrive end ved at analysere Ordet. Jehova er et Abbreviatur, og betegner: han har været, er og vil være. Er dette altsaa ikke det samme evige Væsen, som alle Nationer, der troe paa en Gud, erkiende for deres Gud, Oversætteren provoceres iøvrigt til at bevise, at den ægte Jøde, om han end erkjender sin Gud foren Nationalgud, virkelig antager, at denne Gud tillader ham at elske den Kristne mindre end Jøden. Dette Beviis har hverken han eller Oversætteren ført. Men desaarsag maa Skriftet ligesom Fortalen ansees at have forfeilet sin Hovedhensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Enhver, som stadigen har bivaanet Examiner i de gode Skoler for den jødiske Ungdom, vil vist nok have faaet et behageligt Begreb om Hvad man kan vente sig for Fremtiden saavel ihenseende til Jødernes religiøse og moralske Dannelse, som til deres Fremskriden til Cultur. Staae overalt Jøderne, efter Oversætterens Yttring, i Cultur tilbage for andre oplyste Statsborgere, saa er dette sikkert forendel de Kristnes Skyld. Enhver, som lever i Verden, vil sikkert tilstaae, at Jøderne gjerne ville nærme sig de Kristne, men at det er de Kristne, som fjerne sig bort fra dem. De betænke ikke Hvad Marezoll saa skjønt engang beviiste, at det er vor Pligt at omgaaes Dem, vi holde for slettere end os selv, for derved at forbedre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Den jødiske Katekismus, som snart vil blive trykt, og som jeg har seet med inderlig Fornøielse, vil endelig opvække et langt fordeelagtigere Begreb om Jødernes Tænkemaade imod de Kristne, end de fleste af disse hidtil havde. Kristne Medborgere, Overiler Eder derfor ikke i Eders Dom over de Kjøbenhavnske Jøder, Oversætteren viser Sagen kun fra dens ene, og efter min Overbeviisning og Erfaring, fra en urigtig Side. Om ham vil Sandhedens Ven sige, hvad en god dansk Mand, den lærde og oplyste Villaume, siger i sit Skrift: Vereinbarket der Jnden mit andern Nationen, mit Rücksicht auf de Buchholtzische Schrift Moses und Jesus "Det gjør mig ondt, at man med saadanne Beviser, paa saadanne Grunde, giver en heel Nation til Priis for Verdens Had og Foragt; jeg troer at forsvare Retfærdighed og Sandhed, og jeg antager mig deres Sag. Jnden føje Tid ville J høre Mere fra mig som Bevis for det jeg her foreløbigen har burdet sige. Jmidlertid gjøre J vel i, ogsaa her at hænge med Tillid til Regjeringen. Under nærværende Omstændigheder fremmes vort eget Vel derved. Den er ingen god Borger, der formindsker Enigheden imellem Undersaatterne, og anklager det jødiske Folk, som, at jeg skal bruge et Udtryk af Statsraad v. Schmidt Phiseldeks Afhandling, i mange Henseender fortjener vor Agtelse og Beundring. J. H. Bärens, Etatsraad, Ridder af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Hoftheaterets Orchester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
(Jndsendt.) En Elsker af god Musik ønsker at vide Grunden til, hvorfor ingen af Hr. Prof. Lems Elever har spillet i sidste Theater=Saison i Hoftheaterets Orchester, da de dog alle have havt Plads der i 6 Aar, ja ligge fra den Tid af, da den kongel. dramatiske Skole blev oprettet; og endnu mere, da de jo alle have, som duelige Musici, i et Par Aar været ansatte i det kongel. Capel, Og skulde Dette bidrage Noget til, at der saa sjelden, i afvigte Vinter, er givet Syngestykker, ja kun et eneste lille nyt, saa har Musikelskere dobbelt Aarsag til at beklage dette Savn. Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Een af vore fortrinligste Sangerinder, Jfr. Funk, forlader Skuepladsen, et Tab, der er desto føleligere, som vi netop i dette Øieblik trænge til gode Sangerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
J Torsdags kom hertil den tredie Transport Danske Matroser fra Antwerpen. De trak med klingende Musik og deres Flag i Spidsen op til Holmen. Det var et skjønt og rørende Syn, at see disse ægte Danske Søgntter, hvis hele Aasyn bærer Præget af nordisk Mod og Kraft, omgive Dannebrogs hellige, uplettede Flag, og nedlægge det paa Holmen, som Fædrenelandets ypperste Palladium, Plostefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris d. 24 Maji. Grev Bubna er d. 16de ankommen til Dresden med en Skrivelse fra den Østerrigske Keiser til Keiser Napoleon. - Keiser Napoleon har foreslaaet en Kongresses's Forsamling i Prag, til Underhandling om en almindelig Fred. Paa Frankriges Side ville til denne Congres indfinde sig Frankriges, de forenede Staters, Danmark, Kongen af Spaniens, og alle allierede Fyrsters befuldmægtigede Gesandter, og paa den modsatte Side Engellands Ruslands Preussens, de spanske Assurgenter, og de andre til denne krigførende Masse hørende Allieredes Gesandter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
J denne Kongres vil der lægges Grundpold til en lang Fred. Men det er tvivlsomt, om Engelland vil underlaste sine egnistiske og uretfærdige Grundsætninger denne Verdens Bedømmelse; thi der gi os ingen Magt, hvor liden den end maatte være. de ikke først og fremmestreckammerer de Privilegier, dermete forbundne med dens Souverainitet, og ved Artiklen om Skibsfarten i Utrecht Tractaten helliges. Naar Engelland af saadant egnistisk Sindelav, som dets Politik er grundet paa, vægrer sig, at arbeide med paa dette hele Verdens store Fredsværk, fordi det vil Ludslukke hele Verden af det Element, som oplager 3/4 Dele, af vor Jordklode, saa foreslaaer Keiseren dog alligevel Foreningen af alle krigførende Magters befuldmægtigede Gesandter i Prag, for at fastsætte Fastlands=Freden. Hs. Majestæt tilbyder sig end- og, fra det Øieblik af, Kongressen er formeret, at slutte en Vaabenstilstand imellem de forskjellige Armeer, for at standse Blodsudgydelsen. - Disse Grundsætninger ere overeensstemmende med Øster riges Hensigter. Det kommer altsaa nu an paa, hvad Hofferne i Engelland, Rusland og Preussen ville igjøre. - De forenede americanske Staters Fraliggenhed kan ikke være nogen Aarsag til, at udelukke dem, Kongressen kan gjerne aabnes, og de forenede Staters Deputerede vil faae Tid noktil, førend Anliggendernes Afgjørelse, at ankomme, for at underhandle om deres Rettigheder og Jnteresse. Etater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Hamborg d. 28de Maji. J Gaar er her indrykket nogle Batailloner Preusser og Meklenborger, for at erstatte de Svenske Troppers Afgang, der ved Bergedorff har indtaget en fast Stilling. Arbeidene paa vore Volde nærme sig sin Fuldendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
Af en Skrivelse fra Stralsund d. 24de Maji. J alt er nu 24000 Mand Svenske i Pommern, Mecklenborg og ved Elben. - Ogsaa det Svenske Skyts er landet og i fuld Orden, henved 70 til 80 Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-05
J Hamb. Corr. meddeles udførlige Efterretninger om den keis, franske Armees Stilling, ud si dragne af Moniteuren, der gaae fra 80te April til 2den Maji. Efter at have udførligen meldet denne Dags vigtige Begivenheder ved Lützen, hod der det til Slutning: Hs. Majestæt KeiserindeDronningen og Regentinde har fra Hs. Majestæt Keiseren faaet følgende Efterretninger fra Valpladsen Kl. 10 om Aftenen, 2 Mile, forbi, Lützen, just som Keiseren vilde lægge sig paa en Sopha, for at hvile nogle Timer: Keiseren bekjendtgjør Hendes Majestæt, at egn har vundet den fuldstændigste Seir over den russiske og preussiske Armee, der i egen Person commanderedes af Hs. Maj. Keiser Alexander og Hs. Maj. Kongen af Preussen; at men i dette Slag har gjort over 150,000 Canonskud, at Tropperne have indlagt sig udødelig Roes, og at, trods det uhyre ringe Antal at Cavallerie ved den Franske Armee, de Franskes medfødte gode Villie og Mod har erstattet alt. Fienden forfølges levende. Der er hverken dræbt eller saaret en Marschal eller nogen ellers til Keiserens Huus henhørende Person.