JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-13
J Daarehuset Bedlam er dette Fruentimmer eet af de mærkværdigste Lemmer. Hun blev mistænkt for at have villet snigmyrde Kong Georg 11. og derfor indspærret som en Vanvittig. Medens hun endnu var snaksommere end hun er nu, fortalte hun sin Ulykkes Historie ganske anderledes end de offentlige Blade den Gang berettede den. Hun forsikkrede helligen, at hun aldrig i fjerneste Henseende havde havt i Sinde at forgribe sig paa Kongen, men at hun, som Medlem af et Huus, som Monarken, ofte besøgte, og hvor han syntes at have yttret nogen Godhed for hende, befindende sig i meget trængende Omstændigheder, haabede at faae en Understøttelse af ham, naar hun overgav ham et Bønskrift. Hun havde derfor søgt at faae at vide, hvor hun lettest kunde træffe Kongen, og erfarede, at dette bedst kunde skee i St. James paa en bestemt Dag. Hun gik altsaa derhen med sin Ansøgning og valgte sin Plads ved en til Palladset førende Haveport. Men ulykkeligviis havde hun en Kniv stikkende i Lommen ved Siden af hendes Supplik, og i Angesten og Forvirringen, da Kongen pludseligen kom, tog hun Kniven istedet for Papiret, og trængte sig frem, for at overgive Kongen det, hun havde i Haanden. Hun blev strax paagreben, beskyldt for, at have villet myrde Monarken, og indspærret som en Afsindig, uden at der agtedes paa hendes Forsvar. Sex og tredive Aar har hun nu allerede tilbragt i Bedlam. Af Vanvittighed, findes ikke mindste Spor hos hende, og i den sidste Tid er hun ganske døv. Hendes største Vederqvægelse er Snustobaksdaasen. Hun er sund, meget reenfærdig og ordentlig. Man har ogsaa anviist hende en Bolig hos de Gamle og Skrøbelige. En Engellænder, der hørte til den engelske Gesandt Thorntons Suite i Rio Janeiro, har udgivet sin Reise i Sydamerica 1819-1821, hvori han beretter, at de hæslige Rotter have hjemme i Rio Janeiro, ligesom paa St. Helena. Endog mange af de Stores Huse ere ikke frie for dem. De drive deres Spil under Bordet medens man spiser. Hundene bryde sig intet derom og more sig i deres Selskab. (Det samme er Tilfældet paa Isle de France, hvor Katte derfor længe have været en meget søgt Jndførselsartikel.) - En anden Plage ere Flaggermuus. En særdeles stor Art af samme forfølger Hornqvæget og Heste, sætter sig i Nakken og udsuger dem en Mængde Blod. Klapperslanger findes ogsaa i Mængde der. En Kone ægtede i kort Tid fire Mænd, den ene efter den anden trak den allerførst Afdødes Støvler paa, som var bleven et Offer for Bidet af en saadan Slange, hvis Gifttand var bleven siddende i Støvlen, og som først blev opdaget af den fjerde. - J Buenos Ayres holder Enhver Heste; man gaaer ikke, men rider over Gaden. Tiggeren holder paa Hjørnet til Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-13
Kjøbenhavns Børs, den 12 August 1825. Hamburg 2 M.a vista 21 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-13
Specier solgtes til Svenske Sedler. 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 191, 191 1/2 Rbd. Sdl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R., Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1/2. - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-13
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 52 3/4, 522 Rbs. Tegn. 943, 94 3/4 Rbd. Sedl. 89 189 3/4 i Banco. 110 110 1/2 i Sedler. 100 - Banco 100 - Bance106 1/2 106 i Banco i Banco. 89 1/2 90 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte, 69 a 69 1/4 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-13
J det sidst udkomne Nummer af Kjøbenhavns Skilderie har man behaget at omtale min Anmeldelse af Statsraad v. Gönners Feideskrift mod Etatsraad Ørsted som en udvalgt Samling af de bedste Grovheder. Herved anmærkes, at jeg, for mit Vedkommende, ikke gjør mig Tanke om - gode Grovheder, og altsaa heller ikke efter saadan Maalestok har vurderet de af bemeldte Feideskrift leverede Prøver. Kjøbenhavn, d. 12 August 1825. Joh. Nik. Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 66. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 August 1826. Skrivelse til Professor Rasmus Rask fra Ch. Molbech. (Slutning; see forr. No.) Jeg kunde endogsaa lade Dem fordreie mine Sætninger, paadigte mig hvad jeg aldrig har sagt, og tillægge mig af Dem Selv udtænkte Urimeligheder, saalænge De kan bruge Deres egen eller andres Penne, dersom De blot udmærkede Dem ved den uredelige og smagløse Stridsmaade, som De anvender i No. 61. Men De er ogsaa en ved Sproglærdom og grammaticalske Arbeider navnkundig Mand, og burde undsee Dem ved at bruge saa slette Vaaben, som ovenanførte, mod Deres literariske Modstandere, stolende paa, at det erhvervede Navn maaskee kunde dække en usømmelig Polemiks Svagheder. Aabenbare literariske Opdigtelser, og Usandheder og Fordreielser, som De skriver paa min Regning, nødes jeg derfor til at fremhæve og giendrive, indtil det er blevet almindelig bekiendt, paa hvilke Afveie Deres lidenskabelige Kiærlighed til den ny svenske Skrivemaade fører Dem og hvor lidt De, i Deres Yttringer om dansk Skrivebrug og dens Historie staaer til Troende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
J Grundtrækkene af den danske Retskrivningslære S. 20: "Det er aldeles ikke enkelt Mands Myndighed, der skal eller kan stadfæste Retskrivningen;" og saa fremdeles paa mange andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Ethvert fornuftigt Menneske, der har læst hvad jeg skrev mod Deres ny svenske Skrivemaade, veed ogsaa, at jeg der ingensteds har negtet Skrivebrugens successive og saa at sige umærkelige Foranderlighed, især i et Sprogs mindre uddannede Perioder; men at jeg har op poneret mod hiint, Sproget nedbrydende Princip: at den Enkelte, om han endog hedder Rask, skulde kunne herske over Skriftsproget i den Grad, at han kunde giøre vore danske Bøger ulæselige, forjage vore gamle Skrifttegn og indføre nye, med mere af samme Slags, hvilket De Selv S. 964 rettelig kalder: at løbe løbsk med Brugen. Jeg vil endog troe, at De Selv veed og indseer det, naar De bruger Deres Fornuft. Men det er af en ganske anden Kilde, end denne, at De øver, naar De søger at forvirre Striden, og forblinde uagtsomme Læsere. De vil forvirre Stridspunktet, ved at sammenblande Deres egen Theorie for Skrivningen med den vedtagne og gieldende Skrivebrug, hvis Erkiendelse jeg gaaer ud fra; og skiøndt De forkaster Brugens Gyldighed, vil De dog opfinde Bestyrkelser for Deres Theorie i Skrivebrugen, som aldrig have existeret. - Men Deres selvgjorte eller ny svenske Skrivemaade har intet med vor danske Skrivebrug at giøre. Det er den sidste, jeg har søgt at fremstille i min Ordbog; og dersom jeg i denne ikke har optaget det endnu omtvistede Jod, hvor andre Orthographer ville have det indført: saa har jeg derfor andensteds nævnet mine Grunde. (Om den nysvenske Skrivem. S. 34.) 10.) De beskylder mig for (S. 967) at jeg: "falskeligen beraber mig pa (i mine orthographiske Grundsætninger) at stemme overens med lærde Mænd", som en Baden, Bloch, Bøgh, Dahl, o. a. Denne Deres Beskyldning giver jeg ikke nævne ved sit rette Navn. Mine Ord ere: (Skilderiet No. 58. S. 921) at jeg fremdeles vil følge et System og hylde Grundsætninger, der i det Væsentlige stemme overeens med en J. Badens, en Blochs, Bøghs, Dahls, J. L. Heibergs og flere tænkende Sprog lærdes Grundsætninger. At jeg kan sige dette med Sandhed, veed enhver, som kiender disse Lærdes orthographiske Skrifter. Men De skriver maaskee blot for saadanne Læsere, som De troer at kunne indbilde hvad De finder for godt. J hvor saa disse nu end kunne være, vil jeg for deres Skyld afskrive følgende Yttringer af Bloch, Dahl og Heiberg: Den eneste af vore Retskrivningslærer, jeg efter de nu anførte Principer kunde have Nytte af at conferere, var Hr. Bibliotheksecretair Molbechs Ordbog; med hvilken det i et Kapitel, hvor Enighed er det vigtigste, har været mig saare baade behageligt og bestyrkende, at de af mig opstillede Grundsætninger og Regler for det meeste stemmede overeens. Fuldstændig dansk Sproglære af S. N. J. Bloch. I Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Andet Oplag. Odense 1817. Fort. S. XVII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Da mange herhen hørende Tilfælde ei lade sig afgjøre uden ved Erfaringskundskab om Brugen, viser sig især her Vigtigheden af en Retskrivningsordbog. J Modersmaalet have vi en saadan fortrinlig i C. Molbechs danske Haand
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Ordbog. Kbh. 1813. Oversigt af den danske Retskrivningslære ved F. P. J. Dahl. Kbh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Diese beyden Schriften, Blochs Grammatik und Molbechs Wörterbuch, sind das Zuverlassigste, was wir bis jett uber danische Sprache besitzen; und dies besonders aus dem Grunde, weil die Verfasser, anstatt die Sprache, besser machen zu wollen, es für rathsamer hiel ten, ste so darzustellen, wie ste ist. Formenlehre der danischen Sprache, von Joh. Ludw. Heiberg. Altona 1823. Vorr. p. VIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
At mine orthographiske Grundsætninger ogsaa det Væsentlige stemme overeens med Hr. Amtsprovst Bøeghs, og at jeg især kun i Henseende til Brugen af Jod ikke har været enig med denne og de øvrige ovenanførte Lærde (og tildeels ikke med J. Baden) veed Enhver, som kiender disse Forfatteres Skrifter over dansk Retskrivning, min Haand=Ordbog og Indledningen til samme. Ogsaa De, Hr. Professor veed det; men undseer Dem ikke ved at sige det Modsatte. - Hvad J. Baden angaaer, da har denne vor berømte Lærde aldrig udgivet nogen egentlig dansk Retskrivningslære, eller fremsat nogen fuldstændig Theorie for samme. At han ikke vilde giøre Udtalen allene til Hoved Princip for Retskrivningen, seer man af 1ste Capitel i hans danske Grammatik; og at han ikke ansaae en pludselig Omstyrtning af Skrive brugen for nødvendig eller gavnlig, lære alle hans danske Skrifter. Saameget for denne Gang til Svar paa Deres Spøg og Alvor i No. 61. Vil De herefter skrive anstændigere, end der, og fornuftigere end i Hermod No. 2, skal det paa Deres Vegne være mig kiært. En modsat Adfærd, for saavidt den blot bestaaer i Uartigheder, kan jeg vel herefter forbigaae med Taushed hos Dem, saavel som hos Deres Parti. Men i øvrigt skal jeg vide at møde Dem, hver Gang De med Opdigtelser, vort danske Skriftsprog vedkommende, Fordreielser af mine Udtryk og Sætninger, eller med andre Sophismer, paa min Bekostning vil forsvare den ny svenske Skrivemaade, saalænge til det er blevet tilfulde bekiendt, hvorledes De behandler historisk Sandhed og sund Fornuft. Jeg slutter med Lessings Ord: "Schreiben Sie, Hr. Professor, und lassen Sie schreiben, so viel das Zeug halten will, ich schreibe auch. Wenn ich Jhnen in dem gering sten Dinge mas die danische Schrift sprache und mich angeht, Recht lasse, wo Sie nicht Recht haben: dann kann ich die Feder nicht mehr ruhren." Kiøbenhavn, den 12te Aug. 1825. C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 11 August. Den 4de August afreiste Hs. Høivelbaarnhed Hr. Kammerherre, Stiftbefalingsmand v. Moltke med Familie herfra til Kjøbenhavn. - Høsten er nu her omkring i fuld Gang: det daglige Regnveir forsinker den imidlertid noget. Rughøsten synes at falde godt ud. - Den 29de Juli sidstleden opkom Jldebrand paa Gaarden Hjortenes, i Børglum Sogn, og hvorved Laden og et Udhuus bleve et Rov for Luerne. Vaaningshuset og nok et Udhuus bleve reddede. De afbrændte Huse bleve for ni Aar siden opbygte, da de tvende sidst omtalte Huse afbrændte ved Lynild. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Jndustrie. Ved den Kongelige privilegerede Jndustrie anstalt i Assens, blive indtil videre, saalænge Kornpriserne ere saa lave, Kornrensemaskiner, Harper, Gryn- og Harpefold og Karder m.m. betydeligt nedsatte i Priserne. Skumfoldene i Patentharpene ere nu indrettede bevægelige paa en meget bedre Maade end hidtil. Den bedste Anbefaling at give dette nye Slags Kornrensemaskiner (Patentharper) er, at paa 2 Aar er solgt 89 Stkr. til alle Danmarks Provindser. Paa dette Slags Maskiner har Jndustriebestyreren Monopolium i 5 Aar. Priserne ere nedsatte saaledes: En Maskine med 2 faste Skumfold og 2 faste Rensefold nedsat fra 28 til 22 Rbd. En Dito med 2 bevægelige Dito og 2 bevægelige Dito En Dito med 3 bevægelige Dito og 3 bevægelige Dito Med Messingtraads Rensesold er Prisen 1 Rbd. 2 Mk. dyrere for hvert Sold end ovennævnt er anført, og med Messingbøsninger 2 Rbd. mere end som med Jernbøsninger. En Stangharpe med Messingtraads Sold, 3 1/2 T., nedsat fra 9 til 7 1/2 Rbd. En Dito med Staaltraads Dito Et Messingtraads Harpesold, 35 L. 54 1/2. Et Staaltraads Dito. . . . . . . . 4 Et Dusin fine dobbelte Uldkarder 8 1/27 1/2. Et Dito enkelte Dito. . . . . . . . 6 - S. NB. Alle ovennævnte Sager kunne uden Bestilling bekommes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Blandede Efterretninger. J Literarisches Conversationsblatt (No. 227. f. A.) roses den nye tydske Oversættelse af Tusind og een Nat, efter et tunesisk Haandskrift ved Max Hagen, Habicht, F. H. von der Hagen og Karl Schall, fordi Udgiverne, istedetfor at gjøre sig den frugtesløse Umage at levere en ny Oversættelse af hele Originalen, ved den allerede tilværende overalt have holdt sig til Galland og hans nyeste Udgiver Caussin, da der kun er een Stemme om, som nyligen ved v. Hammers Dom er bleven stadfæstet, at netop Galland har truffet den rigtige Tone, der holder Middelveien, mellem alt for ængstelig Troskab og blot antydende Omskrivning. Men de tydske Oversættere lode sig ikke nøie hermed. Deres Hensigt var, ved en ny berigtiget og fuldstændiggjort Fortydskning, at giengive Værket med sine mange Tilegnelser og fortsatte Digtninger. De have ikke allene optaget alle Caussins, Jon. Scotts og Gauttiers ægte Tilføjelser, og hele Originalen igjennem indstrøet smaa Digte, men de have ogsaa forøget den med 200 Nætter efter det tunesiske Haandskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Prof. Dittmar har i Gubitz's Bemerker ladet indrykke et Stykke med Overskrift: Har Rhinstrømmen foranlediget Oversvømmelsen i Rusland eller ei. J dette Stykke udleder han det store Belts Benævnelse af Belthia, som han siger hedder Havets Gjennemløb, Hvor Professoren har taget det Ord fra, veed Anmeld, ikke. Om det er Latin eller Nordisk, siger han heller ikke. Plinius taler vel om Balthia, men forstaaer derved en stor Øe paa hiin Side Scytien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Om den egentlige Oprindelse til det ældgamle Navn Belt er man endnu ganske uenig. At det skulde betegne et Belte eller Kilde-Baand forkaster Pontoppidan som en selvgjort Gisning. Den almindelige Mening er, at Ordet kommer af Balder, endskjøndt der dog er en stor Forskjel mellem Belte og Balder. Polyorama, eller 620,448,401,736,233. 439,360,000 Prospecter af Jtalien, kaldes nu en Sammenstilling af Kort, der ere lutter Brudstykker af Landskaber eller saaledes tegnede, at blot to deraf, men og saa mange man behager, stedse danne et smukt Landskab. Den første Levering, fandt saa stort bifald, at Entrepreneuren nu valgte Jtalien til Gjenstand og lod samme bestaae af 24 Kort. Sammenstillingen af disse 24 Kort frembringer ovennævnte uhyre Sum af forskjellige Prospecter. Betænker man nu, at der til hver Omdannelse medgaaer et Minut, saa bliver man, siger et offentligt Blad, først i 1,180,457,385,337,213,545 Aar og 75 Dage. færdig dermed, og naar alle Jordens Indbyggere, der anslaas til 1000 Millioner, sysselsætte sig dermed, saa at enhver sammenstiller sit Antal, saa behøve de alligevel 1, 180,547,385 Aar dertil. Regner man derimod, at hine 24 Kort indtage Rummet af et Meter, saa vilde alle hine Malerier, bedække en Strækning af 62,047,840, 173,323,443,936 Myriametre, altsaa over 1,400,000 Millioner Gange Omkredsen af vor Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Den nyligen fra China tilbagevendte Hr. Tunkowsky beretter, at den chinesiske Armee bestaaer i det Hele af 740,000 Mand, hvoraf 170,000 ere Cavallerister. Dens Underhold koster aarligen 200 Mill. Rubler, men alligevel kan man ikke tænke sig en slettere disciplineret Armee end den chinesiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
William Stone i Washington har opfundet et Graphie Caleidoscop, som man troer vil gjøre Ende paa al Forfalskning af Banksedler. Det frembringer et uendeligt Antal af stedse nye Figurer, der umueligen kunne eftergjøres. Dette skeer ved Hielp af to, i hinanden gribende, rullende Cylindere, der, som Cylindre paa Positiver, ere forsynede med spidse Stifter, men Spidserne ere bevægelige, og ved en særegen Indretning skikkede til at frembringe paa Papiret en Figur. Mangfoldigheden og Eiendommeligheden af de sig stedse paa ny gjennemkrydsende Linier er saa stor, at den samme Mester ikke kan forfærdige to Maskiner, der frembringe lige Tegninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
J Paris betjene Skræderne sig ikke af Papir, men af Silkebaand, til deres Maal, paa hvis ene Side det brugelige metriske Maal i sine mindste Afdelinger, og paa den anden Side de forskjellige udenlandske Maal ere tegnede. Det tagne Maal bære de i en dertil bestemt Bog under Kundens Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Munkene i det berømte Kloster Einstedeln i Schweiz, have vidst at indbilde Folket, at det derværende Mariebilled ved List var blevet reddet fra de kirkeranende Franskes Hænder, ført til Schwaben og, efter gjenoprettet Rolighed, i fornyet Kraft og Glorie, er kommet tilbage tilEinsteden. Denne Overtro er paa ny bleven saa befæstet og udbredt i det 19de Aarhundrede, at Antallet af Pilegrimer til Einstedeln fra Naboegnen og fraliggende Steder tiltager med hvert Aar, hvorved Klosterets (oeconomiske) Glands betydeligen forøges. - Visseligen et af Tidens betænkeligste Tegn!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Den i London udkommende portugisiske Journal: "den Populære leverer en Oversigt, over Portugals Finantsvæsen, hvoraf sees: at Jndkomsterne udgjøre 1,687,500 Pd. St., og Udgivterne 4,006,200 Pd. St. og at der følgeligen gives en Deficit af 2,318,750 Pd. Er dette rigtigt, som paa Grund af de hosføiede Details synes meget troligt, saa have sandeligen Eierne af portugisiske Statsforskrivninger de skjønneste Udsigter. – Efter Balbi beløb 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Statsindkomsterne sig til 20,742,000, Statsudgivterne til 25,563,000, Deficiten til 4,821,000 og Statsgielden 135 Mill. Gylden. Den virginske Klippebro. Denne er efter den forrige nordamerikanske Præsident Hr. Jeffersons Beskrivelse et Natur Underværk. Den befinder sig paa Toppen af et Bjerg, som, saa langt det er, synes at være splittet ad ved en eller anden Convulsion af Jordkloden. Broen er 230 Fod høi, 90 Fod lang, 60 Fod bred, og Tykkelsen i Midten af Buen er 40 Fod. Begge Ender ere bedækkede med en Jordskorpe, paa hvilken den yppige Vegetation har drevet store Træer frem. Den øvrige Deel, saavelsom hele Klippevæggen, er en meget haard Kalkklippe. Omendskjøndt Siderne af Broen ere forsynede med Rækværker af Steen, saa formaaer Vandreren dog ikke at see ned i Afgrunden uden at gribes af Svimmelhed. Men saa ubehageligt det derfor er, at see ovenfra ned, saa ophøiet og henrivende er det, at skue nedenfra opad. Tilskueren dvæler henrykt foran denne høie Bue, der synes at tabe sig i Skyerne. Denne Klippebro befinder sig i Virginien, i Grevskabet Nockbringe, som synes at have faaet sit Navn af samme (Nock Spalte, og Bringe, Bro).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Det Brev, Luthers Enke tilskrev den danske Konge Christian den 3die om at erholde en aarlig Pension. (Meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
J Skilderiet (No. 35) har En nyligen paa sin ægte Katholsk yttret det Ønske, at Præsterne maatte leve ugifte. Geistlighedens Giftermaal, siger han blandt andet, "bliver den første og vigtigste Kilde til dens Ødelæggelse. Reformatorens egen Hustrue maatte derover friste det sørgeligste Liv, og selv maatte hun anholde omen liden Understøttelse fra Kongen af Danmark Det Brev, hvori hun anholdt herom, torde maaske ikke være ganske uden Jnteresse, og meddeles her i Original: Gottes Gade durch seinen eingebohrnen Sohn Jesum Christom unsern Heiland und wahrhaftigen Helser zuvor. Durchlauchtigster, grosmachtigster, gnedigster König und Herr! C. K. M. bitte ich in Unterthanigket meine Schrift gnedichlich anzunchmen, in Betrachtung das ich eine arme Wittwe bin, und das mein lieber Herr Doctor Martinus Luther, seliger Gedachtnis, der Christenheit treulich gedienet hat, und insonderheit sich aller Gaden zu C. K. M. versehen. Nun har C. K. M. meinem lieben Herrn jahrlich etliche Jahre eine anedige Hulfe gethan mit 50 Thalern. Dafur ich C. K. M. untertheniglich Danck sage, und für C. K. M. Gott fleissig anruffe. Nachdem aber ich und meine Kinderjetzund weniger Hulfe haben und die Unrubedieser Zeit viele Beschwerungen bringet, bitte ich C. K. M. wolle mir folche Hülfe gnediglich auchfurohin verordnen. Denn ich zweiffele nicht C. K. M. har meines lieben Herrn grosse Last und Arbeit nich vergessen. So ist auch C. K. M. der einige König auf Erden, zu dem wir armen Christen Zuflucht haben mögen, und wird Gott ohne weiffel C. K. M. von wegen solchen Wohlthaten, die den armen christlichen Prædicanten und ihren armen Wittfrauen und Waysen erzeigt werden, besondere Gaben und Seegen geben, darum ich auch treulich und ernstlich bitten will. Der almachtige Gott wolle C. K. M. und C. K.M. Königin und junge Herschaft gnediglich be mahren. - Datum Witteberg am 6 Tag Octobris Aund D. 1650.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Hamburg 2 M. Species 214 Specier solgtes til Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 C. K. M. Katharina Doctoris Martini Lutheri nachgelassene Wittfrau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Kjøbenhavns Børs, den 16 August 1825. a vista 212. 12 Rbmk. 13 1/2 s. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1/2 104 Rbd. r. S. Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig., unterthanige. 193 1/2 194 Rbd. Sedl. 52 153 Rbs. Tegn. 95 196 3/4 Rbd. Sedl. 89 3/4 90 i Banco. 111 111 1/4 i Sedler. Banco. 100 - Banco - i Banco. 98 1/2 - i Banco. 89 1/2 90 i Sedler 3 M. efter at samme ere udstædte, 69 1/4 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Artillerielieutenant, Frederik Phister. To be, or not to be, that is the question, (At være, eller ei at være, det er Sagen.) Shakespear."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-16
Morgenrøden kaster Purpursmil Blegere paa Liliens Sølverkrone; Middagssolen skyder Lysets Piil Taageklædt fra Sydens Flammezone; Wolsharpen aander, gjennem Kvæld, Dybere Naturens Vemodssukke; Stjernen, hist i Nattens Æthervæld, Tindrer dunklere, paa Grav og Vugge. Thi, fra Livets lyse Morgenfærd, Drog en Yngling nys til Dødens Skygger! Ei blot Frænden - Alle var han kjær: Korte Liv ham varigt Minde bygger. Aarle vied han til Viisdom sig: Kundskabs Laurbær og sit Sværd han slynged; Dog - beskeden, from og elskelig, Fordringsløs, han sig til Hjertet klynged. Alt som Ungersvend han vidste grandt, Hvad saa mangen Gubbe aldrig lærte: Livets Viden er som oftest Tant; Lyset tændes først i Dødens Kjærte! Derfor nærede han, paa Jordens Øe, Ei blot Kløgtens Blus, men Godheds Lue; Derfor lod ham Gud saa aarle døe, Til at leve hist, bag Stjerners Bue. Men - Hvo klager ei ved Rosens Grav, Naar den segner bradt i Vaarens Dage? Ak, os minder jo dens brudte Stav, Livets Roser vidne hen saa fage! Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-20
Nyeste.