JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Et Prøve-Signet med Bogstav Træk, indfattede i en Krands af Laurbær- og Rosenblade, er indlagt til Foreviisning i Avis Expeditionen, hvor Bestillinger derefter, til den billige Priis af 1 Rbdlr. Stykket modtages og besørges. Tillige forevises Lak Aftryk, graverede med forskiellige Haandværks=Attributer, hvorfor betales lidt mere. Bemeldte Signeter anbefales tillige som passende Jule- og Nytaarsgaver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Hollænderie-Oste og nyektærnet Smør faaes tilkjøbs paa Charlottendal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
For en Seminarist er en Hielpelærer-Plads ledig ved Ahrløse Skole, Førslev Sogn. Lønnen er aarlig: 5 Rbdlr. Sedler og Alt frit i Huset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Undertegnede, som har faaet en duelig Medhielverinde, fra Kiøbenhavn, anbefaler sig med Dameskræddersyening efter de moderneste Facons, Mode- og Damepynt, saasom Damehatte, Kappe-Opstikning, Halsbind, Kraver og Flipper; ligeledes omsyes, vadskes og bleges gamle Straahatte. Slagelse den 7de November 1832. Line Berendt, boende hos Kiøbmand Abraham Moses Enke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Efter flere Aars Ophold i Kiøbenhavn, har jeg nu boesat mig her i Slagelse, og tager mig den ærbødige Frihed herved at anbefale mig til Byens ærede Jndvaanere, saavelsom til Udenbyes som ville beære mig med deres Søgning. – Fra Søndag Morgen er jeg forsynet med alle Slags fiint Krydderbrød som ogsaa med Franskbrød, Suurbrød og Rugbrød. Det skal være min ivrigste Bestræbelse ved reel Behandling og godt Brød at vinde mine Medborgeres Tillid. – For Udenbyes saavelsom for Jndenbyes modtages ogsaa Rugmeel til Bagning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
J D. Schütz, Bagermester, boende i Bager Hooges Gaard, paa Slottens Gade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
J en behagelig skovrig Egn her i Slælland, er en smuk og beqvem indrettet Beboelses-Leilighed i en grundmuret Bygning, bestaaende af flere Værelser, med Hauge og Foder og Græs til en Koe; samt en mindre Leilighed for en Enke eller lille Familie, at erholdes tilleie April Flyttetid 1833, paa særdeles billige Vilkaar. Hvorom det nærmere erfares hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
En god brugt Calesche i complet Stand er for en billig Priis tilkiøs hos Sadelmager Trautner i Sorøe. Sammesteds er en Doctorstoel tilkiøbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Undertegnede, der har etableret en Detailhandel heri Byen, har herved den Ære at anbefale sig saavel til Byens som Omegnens ærede Beboere, med alle Sorter Colonial- og Galanterievarer til de billigste Priser. Ved reel Behandling skal jeg søge at vinde Enhvers Tilfredshed. Slagelse den 29de November 1832. Peter Borello, Kiøbmand, boende paa Hiørnet af Nyetorv og Smedegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Hos Undertegnede er, indtil videre, Priserne paa Gryn og Meel nedsatte saaledes: Femmerske Gryn pr. Skp. 4 Mk. Banke Gryn pr. Lpd. 5 Mk. Perlegryn pr. Lpd. 8 Mk. Sigtet Bygmeel pr. Lpd. 3 Mk. Slagelse den 7de Decbr. 1832. J. G. Lund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-08
Gryn og Meel kan faaes hos Kiøbmand Kalkar i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Siællandske Avis, Den Vest - eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aar. 48d A. Tirsdagen den 11. December 1832. No. 99, Tirsdagen den 11. December a. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. En Elephantiagt i Omegnen af Cap.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
(Af Miscellen der auslandischen Litteratur, 9de Hefte, 1832.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Da jeg i 1827 blev ansat som Lieutenant ved det Kongelige Afrikanske Regiment, som holdt forskiellige Poster besatte i Omegnen af det gode Haabs Forbierg, saa skyndte jeg mig med at begive mig dertil, da mit Ophold i London begyndte at falde mig til Byrde, uagtet de utallige Forlystelser. - Overreisen var vel noget kiædelig; men dog heldig, men aldrig skal jeg glemme den rædsomme Orkan, som overfaldt os under Vendekredsen, og hvorved vi vare forgaaede, naar ikke vor Captain havde været en saa duelig Mand og vort Skib saa stærkt bygget. Forsynet vaagede over os, og 5 Maaneder efter at vi havde forladt Plymouth, landede vi, uden videre Vanheld, paa Kysten af Afrika. Saasnart jeg var ankommet til Hovedqvarteret blev jeg strax afsendt til Stationen ved Frideriksburg, som nyelig er bleven anlagt ved de pittoreske Bredder af Floden Gualana, ovenfor Fishriver, og hvor een af mine Brødre opholdt sig. Garnisonen paa denne Post, som for det meste bestod af Officere af forskiellige Corps og nogle Compagnier af det Afrikanske Corps, var meget ivrig beskjæftiget med Elephantjagt, de eneste Fiender som de havde at bekæmpe. J den første Tid efterat Establissementet var oprettet vare vore Soldater de angribende for at forskaffe sig fersk Kiød; men siden styrtede Elephanterne, som vare blevne forbittrede over disse nye Giæsters Dristighed i stor Mæng. de løs paa vore Pallisader. De reve Pælene op med deres Snabler, ødelagde vore Barakker, og kom ofte til vor Bivouakild; thi de Afrikanske Elephanters (en særskilt Art fra de Asiatiske) Mod er overordentlig. Nogle af vore Soldater vare blevne dræbte af dem, men saasnart Husene vare blevne byggede for Garnisonen og for nogle Hottentotter, som havde forenet sig med os, og vare blevne omgivne af en bred Grav, ligesom med en 3 Alen høi Muur af Græstørv, saa havde vi intet videre at befrygte af Elephanterne. Kun nogle Hytter udenfor Circumvallationslinierne vare af og til udsatte for deres Angreb, men en Artilleriesalve, som blev anbragt til rette Tid bevægede dem til at opgive deres Attaker for bestandigt; thi 15 bleve paa Pladsen. Ved Hielp af denne Expedition og vore Forskandsninger bleve vi nu paa nye de Angribende og have ikke siden ophørt dermed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Da jeg nu ogsaa ønskede at tage Deel i denne Jagt, saa blev jeg kort efter min Ankomst engageret til et Jagtpartie. Vi traf kun paa en Hun-Elephant, som vi først formaaede at dræbe efterat have skudt over 100 Flinteskud af paa den. Kuglerne glede ned af dens haarde Hud; men nogle Ladninger traf den paa Snabelen og ved Øinene, hvorved den pludselig styrtede omkuld uden at kunne giøre det mindste Forsøg paa at reise sig og giøre sine Angribere Modstand. Jeg gik hen til den; dens Krop var giennemboret af over 60 Kugler. Vore Soldater reve Tænderne ud af den og bare den i Triumph til Ma for Graham, som havde ført Commando ved Jagten. Dette heldige Udfald satte Mod i mig, og jeg satte mig for altid at være tilstæde ved ethvert Jagtpartie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Nyeste Post-Efterretninger. Kampen i Belgien er destoværre begyndt; thi Krig ville vi endnu ikke kalde den, saalænge den Hollandske eller Preussiske Armee ikke har grebet til det Offensive og Antwerpens Beleiring lader sig endnu betragte som en Executions Handling. Skud ere imidlertid løsnede, Mennesker dræbte og der er allerede Grund nok til at fylde Menneskenes Hierte med Kummer, saameget mere, naar der ødsles med Mennestenes Liv for en point d'honneurs Skyld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Marskal Gerard udstædte den 30te November fra sit Hovedqvarteer Borgerhout en Opfordring til General Chasse, om at overgive Fæstningen og Castellerne paa begge Sider af Schelden, da han var kommen for at exeqvere Tractaten af 15de November 1831. Jfald Opfordringen ikke blev efterkommet, saa erklærede han, at han allen vilde angribe Castellets Fortificationer mod den udvortes Side, og at han ikke vilde angribe det fra Staden af, uagtet det er svagt fra denne Kant og Husene kunne med Fordeel benyttes til at dække Angrebet. Han haabede derfor at Generalen vilde afholde sig fra at beskyde Staden; af hvilken Aarsag han allene vil lade en Deel besætte, for at forebygge enhver Anledning til et Angreb paa den. Vilde Generalen desuagtet bombardere Staden, saa vilde det være et hensigtsløst Barbarie; England og Frankerige vilde forlange Erstatning for den derved foraarsagede Skade, ligesom ogsaa Generalen vilde derved udsætte sig for et personligt Ansvar. Han forventede at dennes Svar vilde gaae ud paa, at han vilde aabne Underhandlinger med ham. General Chasse svarede derpaa: at han vilde forsvare Castellet saalænge indtil ethvert Forsvarsmiddel var udtømt, at han vilde betragte Staden, som nentral, saalænge man hverken vilde betiene sig af dens Fæstningsværker, eller af dens Udværker, hverken mod Castellet, eller mod det Flanderske Hoved (Hoft van Flandern, dette Castel ligger ligeoverfor Antwerpen paa den vestlige Scheldebred) eller mod Castellerne Burcht, Zwyndrecht and Austrumeel, eller mod den Hollandske Escadre, som er stationeret paa Schelden. Det forstaaer sig af sig selv, at den frie Communication med Holland maae finde Sted ligesom hidindtil. Generalen tilkiendegav tillige sin Forundring over, at Fiendlighederne begynder imedens man aabner Underhandlingerne, og at Angrebsværker anlægges under Jlden af hans Kanoner. Hvad denne Post angaaer, saa maatte han erklære, at naar man ikke til denne Middag hører op med at arbeide paa disse Fortificationer, saa var han nødt til at forhindre det med Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Samme Dag den 30te skrev Marskal Gerard atter et Brev til Generalen, hvori han sagde: at de første Fiendtligheder vare udøvede ved de Kanonskud, som i det samme Øieblik han modtog Generalens Skrivelse vare løsnede paa hans Tropper. At Digerne foran Liefkenshoeck vare blevne giennembrudte den 21de og 25de, og at der den 21de var skudt med Kanoner paa en Belgisk Officer, maatte langt meere betragtes som et Brud paa Vaabenstilstanden, end de forberedende Arbeider han havde ladet paabegynde. Hans Hensigt var at skaane Staden; men derfor ikke opgive at betiene sig af Lunetten Montebello og de andre Udværker, som ikke udgjøre en Deel af den egentlige Hovedvold, hvorved han beraabte sig paa Exemplerne af Beleiringen i 1746 og 1792. Vild Generalen desuagtet bombardere Staden, saa vilde han erholde Ret til at angribe Castellet fra enhver Side og Generalen maatte indsee hvor skadeligt det vilde være for ham; den frie Communication paa Schelden kunde han ikke indrømme; thi det vilde være det samme som han vilde beleirCasteller uden at blokere den. Han maatte derfor paa nye op fordre Generalen til at erklære Staden for neutral, eller han maatte erklære ham ansvarlig for Følgerne. Generalen svarede endnu samme Dag, at har havde været nødt til at forhindre Marskallens Tropper i at anlægge Angrebsværker mod Udsiden af Castellet, som de havde begyndt med imedens Opfordringen fandt Sted, saa at Marskallen har selv gjort Begyndelse med Fiendtlighederne. Forresten maae ingen af Stadens Fortificationer, selv ikke Udværkerne bruges mod Castellet naar ikke Staden Antwerpen skal udsættes for Fare. Han maatte derfor lade Marskallen vide at det første Kanonskud vil blive betragtet af ham, som at Staden har antaget en fiendtlig Stilling mod Castellet; og hvoraf de skadelige Følger ville komme paa Hs. Excellences Ansvar. (Han maallerham min Troe Skieppen fuld, siger Arv i Holbergs Comoedier). Den frie Communication med Holland paa Schelden kunde han ikke opgive, og kunde ikke indsee hvorledes det kunde være til Hinder for Beleiringen. - Han formeente at Marskallen vilde see heraf, at han var villig til at skaane Staden. - Hvilken Beslutning MarskaGerard nu vil fatte er ubekiendt. Man har i Hamborg faaet et Privatbrev fra Antwerpen af 1ste December, hvori det hedder: at de Franske Tropper staae under Murene af Castellet. Den 1ste blev Skytset kiørt op paa Batterierne og man ventede at Castellet vilde blive angrebet den 2den, (som dog ikke er skeet). Man er meget tryg i Antwerpen, og seer med Glæde den Tid imøde, da man kan blive befriet fra den besværlige Naboe, som man haaber ikke vil vare længe. Man tager feil i naar man troer at der hersker megen Uroe Staden; thi alle Forretninger gaae deres sædvanlige Gang, (dog ligger ikke et eneste udenlandsk Skib i Havnen ved Antwerpen).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Den 29de November om Aftenen havde Marskal Gerard ved en Parolebefaling givet Ordre til at Operationerne skulle begynde og at Transcheerne skulde aabnes under Hertugen af Orleans Befaling. Den høire Side af dem støtter sig paa Castellet Montebello. Hertugen af Orleans vilde deeltage i de første Farer og commanderede i Transcheerne, under ham Obersterne Auvray og Tardien de Saint Aubaine. Derpaa blev lagt Haand paa Batterierne. Soldaterne have udviist den største Activitet uagtet det har regnet uophørligt i tre Dage. Castellet Montebello er besat af de Franske. De Compagnier som vare bestemte til at dække Arbeidsfolkene havde Ordre til at lægge sig plat ned paa Jorden og forholde sig ganske tause; selv Skildvagterne laae paa Knæerne. Oberst Auvranblev sendt til General Chasse for at opfordre Castellet. Opfordringen var, som man veed, forgiæves og Kl. 12 den 30te begyndte man at skyde fra Castellet. De Franske Soldater vare oprømte og sang Parisiennen. Hertugen af Nemours ankom om Eftermiddagen i Hovedqvarteret; Landeveien fra Antwerpen til Borgenhout og Mecheln er opfyldt af flygtende Fruentimmer og Børn. Kanonaden hørte op Kl. 3 om Eftermiddagen. Den 29de November vare 500 Mand Franske rykkede ind i Antwerpen og havde afløst de Belgiske Tropper i Nærheden af Castellet; dog ere 150 Belgiske Artillerister rykkede ind i Staden. To Franske Kanonere vare dræbte til den 1ste Decbr. ved Skud dene fra Castellet, hvorfra man om Natten udkastede gloende Kugler for at kunne see hvad man tog sig for ved Batterierne. General Chasse lod ogsaa kaste Bomber paa Ardeidsfolkene. Man havde ventet Kongen i Leieren; men han kom d. 2den December tilbage til Brüssel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Den 2den December meldes fra Antwerpen: at alle Huuseiere i Omkredsen af Castellet maae afskaffe deres Hunde, for at de ikke ved deres Giøen skulle om Natten giøre de Beleirede opmærksomme. En decoreret Sergeant Major og en Minerer ere blevne skudte den 1ste. Af de Franske skulle allerede 15 være dræbte og 15 Saarede, blandt de første to Jngeniuer-Offiere, nogle Bønderhuse have lidt meget af Artilleriets Skyts, nogle Bomber, som faldt i Løbegraven have i en Hast forjaget de Nysgierrige. Hertugen af Orleans har begivet sig til Braschart. - Oberst Lafontaine bragte Marskal Geraards anden Skrivelse til Castellet. Hollænderne have giort et Udfald med 42500 Mand; men bleve tilbageviste af General Castellane. Den 2den Decbr. lod Gen. Chasse giøre et nyt Udfald Kl. 11, men trak sig tilbage Kl. 12. Fregatten Eurydice er lagt op af Schelden for at beskyde Beleirerne. Veiret er græsseligt, og dog have de Franske Soldater arbeidet utrættelige hele Natten igiennem i den skyllende Regn, nogle Folk begynde at blive syge og maae bringes i Hospitalet. Kl. 12 om Natten den 1ste Decbr. giorde Hollænderne et nyt Udfald; endelig tegner Veiret til at opklares. Gen. Sebastiani har ladet Castellet Liekkenshoek og de andre Casteller forgiæves opfordre. Den Franske Officeer, som opfordrede hiint Castel ankom med en hvid Fane, ledsaget af en Trompeter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Den Hollandske Jngenieurlieutenant Keiser satte over Vandet, tilbandt Øinene paa ham og bragte ham til Commandanten Captain Henni. Den Franske Officeer sagde: at han ikke burde antage at man vilde spilde det Hollandske Blod for slig en Bagatel. - Hollænderne sætte rundt omkring paa deres Grændser alle Egnene under Vand, til stor Rnin for Landmændene. De Franske Tropper streife tæt op til Grændserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Marqvien af Palmella er ankommen til London. og skal andrage paa at England og Frankerige erkiende Donna Maria, hvilket man ogsaa troer at Spanien vil giøre. Admiral Sartorius's Flaade ligger i Vigo formedelst det stormende Veir. Udfaldet den 17de var ubetydeligt; Fægtningen varede i tre Timer; men frembragte intet vigtigt Resultat; de Constitutionelle havde 130 Døde og Saarede, hvoriblandt en Søn af Oberste Schwalbach. Migueliterne holde Mundingen af Douro spærret med deres Batterier og have skudt paa et Engelsk Krigskib. Den 20de kastede de omtrent 150 Bomber og Kugler ind i Staden, hvorved fire Mennesker bleve dræbte. - Den Spanske Ex minister Calomarde er kommen til Frankerige; han er ikke løsladt; men han er undveget fra Escorten da han skulde bringes til Fæstningen i Mahon, og sluppet forklædet som en Munk igiennem Spanien. – J Paris circulerer en Skrivelse fra Don Carlos til sin Broder Kongen af Spanien af 18de November, hvori han tilkiendegiver ham sin Beslutning, for at igiendrive alle Bagtalelser, at forlade Spanien med sin hele Familie, og begive sig til Rom. Kongen befinder sig bedre. Greven af Ofalla er udnævnt til Jndenlandskminister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Man siger at Strasborg bliver sat i Defensionstilstand; at Preusserne samle sig stærkt ved Rhinen; at mange Østerrigske Tropper marschere til Jtalien, og meget Beleiringsskyts bringes dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Efterretningen om det nye Russiske Statslaan i England skal være usand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
J hele Englander man beskjæftiget med Tilberedelser til de nye Parlamentsvalg, som skulle begynde om 14 Dage, hvorved de Ultraliberale fremkomme med overdrevne Fordringer og Nedsættelse i Skatterne. De Torys søge, for at styrte Ministeriet, at formaae de Handlende i Englands Stæder til at erklære sig mod Krigen mod Holland; men paa mange Steder holder man med Ministerne, saaledes nyelig i Shrewsbury.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Extrapost. De Franskes Beleiring af Antwerpen gaaer staae, da det regner uophørligt, saa at Løbegravene ere fulde af Vand. Man havde haabet at kunne begygde Angrebet den 2den December; men Regnen havde oversvømmet flere Batterier, til den 3die vare 12 Franske dræbte og 40 blesserede, Den 2den December gjorde Garnisonen i Castellet et Udfald syd paa til Lunetten St. Laurent, for at kaste Forstærkning i den, men blev slaget tilbage med Tab og mistede nogle Fanger. Om Natten imellem den 2den og 3die giorde Garnisonen to Udfald af samme Kant og opbrændte nogle Huse imellem Lunetterne Kiel og St. Laurent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
J Belgien haaber man at det onde Veir vil snart høre op og at man kan blive færdig med Angrebs værkerne; men i Amsterdam vilde man vide den 4de December, at alle de af Marskal Gerard opkastede Batterier ved Berchem, Valkenberg, Marienburg o. s. v. ere ødelagte af Regnen, som oversvømmer hele Landet og alle Veie, saa det er umuligt at transportere Artilleriet og Muutionen. Ville derfor de Franske angribe Castellet fra Stadens Side, saa ville rimeligen alle dens Forsøg paa at erobre den mislykkes, da det er rimeligt at Veiene ville snarere blive værre end bedre. Meget Skyks maae være nedsunket i den bløde Jordbund og blive ubrugbart. Hertugen af Orleans var den 3die December faldet i en Grøft og bleven bedækket med Dynd; man frygter for Staden, dersom Marskal Gerard vil holde fast ved sit Forsæt at betiene sig af Fortet Montebello, mod Castellet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Den Franske Reservearmee under Gen. Schramm er rykket ind i Belgien. Der tales om store Udrustninger i Frankerige langs med Rhinen. Alle Fæstninger i Elsas blive satte i en stærk Defensions-Tilstand. Recruter ankomme i Mængde til Regimenterne og blive exercerede med største Virksomhed. Den Engelske og Franske Escadre have formedelst det onde Veir, forladt de Hollandske K. ster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Ved en Kongel. Proclamation af 8de Decb. er det Engelske Parlament opløst og et nyt samme kaldet, som skal aabnes den 29de Januar 1832 Ved en Geheimeraads befaling er det tilladt i Engelske Skibe at løbe ind i de NederlandsHavne i Colonierne. Ved en anden blive alle i Nederlandske Handelskibe friegivne, som ha Varer ombord der let kunne fordærves. - De Tyrkiske Diplomat, Hr. v. Mawrojeni, er den 3 December bleven forestillet Kongen ved Lord P. mersion - Oporto skal være i Klemme, da M. queliterne have anlagt nye Batterier, hvorved ik allene Jndløbet i Douro forhindres og altsaa Ti førsel af Levnetsmidler og Forstærkninger for De Pedros Armee, men ogsaa Oporto udsættes for ruineres af et Bombardement; man holder Steden for at være forloren, naar ikke de Constitutinelle kunne ved Udfald ødelægge Værkerne. Det skal dog forholde sig rigtigt med det Russisk Statslaan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Præmisserne og Dommen i den Visby-Linbergske Sag ere nu udkomne i Wahlske Bogladudgivne af en J. L. Hansen." Magisteren he derimod selv forøget Antallet af sine Stridsskriter med Tolvskillingspiecen. "Om Stiftsprov H. G. Clausens vilkaarlige og uforsvarlige Fo andringer ved den christne Daabt, fremkalde, som allerede Titelen viser, af den tidligere i Trykke udgivne Klage fra en Skomager over Stiftsprovst Clausen og dennes deraf foranledigede Enklæring. Skriftstøbersvendens Klage er endnu ikke kommen for Lyset. (Kbhvonsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 7 Decbr. Rug, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - Hvede Tdn., 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Bog 221., Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - sk. Byg 61., Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 21s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, 1 Rbd. Lpd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 9 s. Eg, Snesen 2 Mk. 10 s. a 2 Mk. 12 s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a Rbd. 1 Mk. 12 s. Siællandsk Smør pr. Td. - a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-11
Beltpassage. Fra den 30te November til den 6te December. Til Fyen; Kommerh. Ridder Scheel Plessen; Frue Hansen og Søn; Jfr. Heitmann, Forv. Hviid; Parablyemager Nabrin; Apotheker Arnesen; Etatsr. Ridder Stoppel; Pastor Kroyer; Kbmd. Hansen; Pastor Krogh Meyer og Kone; Grosserer Hambroe; Kammerh. Ma er Juel; Seminarist Sevel; Auditeur Lunding; Agent Falster; Overkrigskom. Holst; Justitsr. Postm. Friller; Kammerh. Hofjægerm. Schimmelmann; Mad. Forbech- og Søster; Forp. Becher og Hildebrant. Til Siælland, Forstrand. Hoppe; Frøken Hoppe; Vei-Opsigtsf. Helt og Kirchheiner; Hs. Exc. Statsm. Grev Ranzau Breitenborg; Baron Brockdorff, Lint. Bentsen; Charge d'Affaire Whilton med Frue; Forst kand. Hempel; Kammerj. Schested Juel; Grev Holck Vinterfeldt; Exam. jur. Zachariasen; Kleinsmedmester Knudsen; Forp. Becker; Major Ridder Krag; Handelsb. Brandt: Cand. Theol. Brandt; Jfr. Schytte; Kammerh. Amtm. Scheel; Cand. juris Markoe; Fuldm. Generalitetet, Kammerj. Rømer: Reserve Chirurg Hahn; Handelskont. Fürst; Stud. Theol. Holm.