Jyske Efterretninger, 1794-05-09
Forslag til Frugttæers Form re(Af det Hadersleste Maanedsskrivt Naar man har et Frugttræe af et godt Slags i sin Hauge, ønsker man naturligviis gierne at faae flere at samme Art. Ved at opelske Træer af Kierner opnaaer man ikke sin Hensigt. Thi da der, naar Træet blomstrer, enten i samme Hauge eller i de tilgrændsende, blomstrer flere Træer af adskillige Slags, saa sammenblandes Arterne, fordi Blomsterstøvet af alle disse Træer flyver omkring i Luften og befrugter Blomsterne i Flæng. Derfor faaer man af Kiernerne næsten aldrig samme Slags Frugt igien som den var hvoraf man saaede Kiernen. Ved at indpode eller ympe, faaer man vist nok den samme Art som Podeqvisten var af; men man har ikke alletider Forraad af unge Stammer, eller er ubekiendt med de Haandgreb som Ympningen udfordrer. Det var derfor godt om man havde en lettere og nemmere Maade, paa hvilken man kunde opnaae samme Øiemeed. Naar man har lavstammede Træer, hvis Grene hænge lavt, kan man nedbøye de yderste Qviste i Jorden, saa at et Stykke af Spidsen staaer ud af samme, og altsaa aflegge Træer ligesom man aflegger Nelliker. Qvisten behøver kuns at ligge et Par Fingerbreed dybt i Jorden og kan befastes med en liden Træe=Krog, som man stikker over den ned i Jorden. Jeg har paa denne Maade ikke allene aflagt mange Elmt og Lindetræer, som have voxet stærk og efter to Aars Forløb ere blevne forplantede, men og Frugttræer. J Nødsfald kunde man, naar Grenene ikke naaede langt nok ned, sætte en Kasse med Jord under dem, og deri aflegge. Men saa vilde der behøves nøiere Tilsyn, end naar det kan skee i Jordens naturlige Overflade. Jeg har ogsaa afskaaret unge Skud fra forrige Aar og plantet dem en halv Alen dybt i Jorden, uden videre Omstændigheder end at vande dem, rie. Af sex som jeg saaledes : plan, aar er eet bleven ved. Sikrere skal følgende Methode være, som jeg derfor vil meddele mine Læsere, om nogen maatte have Lyst til at anvende den: Man afskierer nemlig et Sommer skud fra sidste Aar af et Æble= eller Pæretræe (med Blomme= eller Kirsebærtræer gaar det aldeles ikke an) man lader derved sidde, et Stykke af det to Aar gamle Skud, een Tomme lang. Af dette sidste Stykke afskierer man saa meget at der ingen Marv eller Kierne er at see deri. Det som bliver tilovers er omtrent en liden Fingerbreed lang og har haardere Træe end det øvrige. Nu maae man, af dette Stykke, indtil der hvor det nye Skud begynder, afskrælle den yderste brune Bark med en Kniv, paa saa subtil en Maade at man ikke tilligemed af skierer den derunder siddende grønne Bark, af hvilken Rødderne fremkomme. Qvisten maae sættes 1 1/2 Qvarteer dybt i Jorden og over Jorden maae der kuns blive 2 Knopper. Den øverste Ende afskieres, ligesaavel som de Knopper der komme til at sidde under Jorden. De 2 Knopper som skal fremstaae maae ikkke være af de øverste imod Spidsen, thi disse ere ikke fuldkomne nok. Derfor maae man til denne Plantning tage temmelig lange og stærke Skud. Førend Qvisten sættes i Jorden maae man kline, om den nederste afskrællede Ende, et Stykke Kit, saa stort som et Due=Æg, af det Slags som nu skal beskrives. Til et Stykke, saa stort som den nederste runde Deel af en sædvanlig Flaske, tager man den halve Part Leer, den halve Part friskt Koe=Møg, en Haandfuld Koe=Haar og fire Lod Terpentin. Leeret, tørres paa en Kakkelovn, stødes til et fiin Pulver og blandes tilligemed Korhaarene (som først vel udplukkes og skilles ad, at de kan fordeles jevnt) iblant Møget, at der liver en stiv tyk Podeleer af, dog ikke stivere end at den kan smøres paa. Vand maae ikke tages dertil, men der altes blot saa meget Leer ibant, som Møget vil imodtage. Denne vel igiennemarbeidede Masse lægges paa en breed, Steen, Terpentinen øses dertil og det Hele stødes og blandes med et Stykke Træe, saa længe indtil det bliver sei og ret som et Plaster. - Førend man kan bruge Terpentinen maae man giøre den flydende ved at sætte den paa en Kakkelovn eller i varmt Vand; dog saaledes at intet Vand kommer dertil. Naar Kitten er færdig, indvikles den i en Klud eller i en Blære og nedgraves i Jorden, naar man ikke bruger den, thi i den fri Luft bliver den saahaard som en Steen. Jsteden for at nedgrave den, kan man ogsaa trykke den i en Potte, tildækte den, tilsmøre Sprekkerne med samme Kit og sætte den i en Kielder; saa bliver den ligeledes blød, fordi ingen Luft kan komme dertil. Man kan ogsaa lægge den i Vand, i en vel tilbunden Blære. - Er noget af Terpentinen kommen paa Hænderne, saa tage man ikke Vand, men Olie, at vaske sig i og tørre dem af i Makulatur papiir, førend man vasker sig i Vand. - J denne Kir har man tillige et fortræffeligt Lægemiddel for alle Træe Skader, især for Blomme- og Kirsebærtræernes Harpirflod. Man udskierer det beskadigede Sted og smører Kitten derover.