Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-06-24
Fædrelandet. Aalborg. De festlige Dage der have glædet vor By, ere nu tilende; vor dyrebare Konge har forladt os og hvert følende Hjerte velsigner Monarken, der modtog Høie og Lave under en allernaadigst Audience af tvende Timer, skjøndt det allerhøieste Ophold dog kun kunde regnes for een Dag. Men denne Dag var ligesom at Forsynet udvalgt til at være skjøn og klar, da baade før og efter denne, Regn og Blæst havde forstemt de glade Gemytter. Vor bedste Velsignelse geleide den unge Fyrste hvis nedladende og fordringsløse Adfærd har indtaget Enhver, og hvis Forekommenhed selv af den meest Tilbageholdende maatte mødes. Den 16de om Eftermiddagen Kl. 6 1/2 var det glade Øieblik da Hs. Majestæt og Hs. Kgl. Høihed passerede Vesterport, der tillige udgjorde en Æresport, prydet med Blomster og Grønt i smukke, Guirlander, hvilket sidste ogsaa var Tilfældet med Østerport. Under Klokkernes Ringning, Kanonskud fra Nyhavn, Jubelraab af Folkemængden, og Hurra af de fla gende Skibes Mandskab, Parade af Borgerne, Brandcorpset og det borgerlige Jægercorps, toge de høie Reisende ind paa Slottet, over hvis Port Guirlander af Blomster og Grønt omslyngede det høikongelige Navnechiffer, og hvis hele hvælvede Jndkjørsel var bedække med Grønt, der ved dets friske Uddunstning voldede en særdeles behagelig Gjennemfart. Mange smukke Gaarde vare behængte udvendig og i Vinduerne med smagfulde Guirlander og Festons. Strax ved Ankomsten gjorde Byens og Egnens Embedsmænd, Officerer og Flere, de res allerunderdanigste Opvartning. Vort Jægercorps besatte Kongevagten paa Slottet, og continuerede samme hele Tiden over, fra den 16de om Aftenen til den 18de om Morgenen. Om Aftenen var hele Byen illumineret; mange offentlige Bygninger og Privathuse vare særdeles smagfuldt prydede med Transparenter og andre Zirater. Særdeles glimrende var Raadhuset. J øverste Etage vare trende sindrige Transparenter anbragte; det ene en Figur, forestillende Kjerlighed til Kongehuset, med en Urne i den ene Haand, et brændende Hjerte i den anden, og Øiet henvendt paa en Søile hvorpaa det danske Vaaben. Det andet bestod af en Figur der forestillede Bestandigheden; den havde en Tærning i Haanden, og støttede sig til en Søile hvorpaa det jydske Vaaben. Det tredie, der var i Midten, var det Kongelige Navnechiffer i couleurt Glas, omgivet af en Glorie, og over samme tvende Engle, holdende en Laurbærkrands. Under dette Transparent stod følgende Jnscription. Modtag o Drot, hvad Kjærlighed formaaer, See trofast Danmarks Hjerte for Dig slaaer. Fremdeles vare Hovedvagten, Kjøbmændenes Companiehuus, Bispegaarden, og mange andre private Huse prydede med smukke og sindrige Transparenter. Et imponerende Syn afgav den blussende Begrandse=Jllumination, hele Kongensgade igjennem forbi Slottet langs med Fjorden indtil Frisenborg. - Dagen efter om Morgenen Kl. 6 behagede det Hs. M. Kongen allernaadigst at lade forelægge Sig Embedsmændenes Protokoller, der medtog omtrent 2 Timer. Derefter tog Allerhøistsamme, i Følgeskab af Hs. Kgl. Høihed Prindsen og Sulte, oppaa Nytorv for at bivaane Mønstringen af Byens Sprøiter, og derfra besøgtes Frederiks Kilde, Plantagen paa Skovbakken, &c. &c. Paa Cathedralskolen modtoges Hs. Majestæt og Hs. Kgl. Høihed af Skolens Rector Hr. Professor Tauber, med en kort Velkomsthilsen, og Skolen forundtes derpaa næsten en heel Time den Naade, at Hs. Majestæt i alle Classer lod Disciplene prøve i Historie, Fransk, Latin, Mathematik, latinsk Grammatik og Syntaxis; ogsaa de calligrafiske Prøver værdigede Hs. Majestæt at gjennemsee. Med opmuntrende Bifald erkyndigede Allerhøistsamme Sig om enkelte Discip, les Navne, og ved Sin Bortgang behagede det Majestæten allernaadigst at yttre Sin allerhøieste Tilfredshed, med Lærernes Flid og Ungdommens Fremgang. Til taknemmelig Minde om denne glade Dag havde Hr. Adjunct Colding forfattet et latinsk Carmen, der vidner om Skolens Glæde over den Opmuntring Videnskaberne i Almindelighed og Underviisningsvæsenet i Særdeleshed, nyde overalt af den eiegode Konge. Paa Stiftsbibliotheket, hvis betydelige Tilvæxt meget glædede Hs. Majestæt, lod Allerhøistsamme Sig forevise Stiftelsens Regnskaber, og da der af Udlaansprotokollen fandtes, at Bibliotheket flittigen benyttedes, behagede det Hs. Majestæt allernaadigst at tilsige Indretningen fremdeles den gavmilde Understøttelse og Velvillie, som den hidtil allerede skyldte saameget, og endogsaa nylig havde modtaget velgjørende Beviser paa. Ved Tilbagevendelsen til Slottet gav Hs. Maj. Kongen allernaadigst Audience i omtrent 2 Timer for 113 Jndividuer. Derefter holdtes Taffel paa Slottet, foranstaltet af Hs. Høivelbaarenhed Stiftsbefalingsmanden, Kammerherre de Castenschiold, R. af D. Om Aftenen beærede Hs. Kgl. Høihed Prindsen det Beckerske Skuespil med Sin høie Nærværelse; ved Jndtrædelsen modtoges Høisamme med et tredobbelt skingrende Hurra. Tæppet rullede op, Theatret var prydet med et smukt Transparent, og Mad. Rosenbusch, fremsagde en skjøn tydsk Prolog med Tydelighed og Varme; derefter opførtes den særdeles yndede Vaudeville: De smaae Vildttyve. Hs. Kgl. Høihed yttrede flere Gange Sin høie Tilfredshed ved Applaus. Samme Aften var et glimrende Bal, foranstaltet af vor respective Magistrat, paa Kjøbmændenes Compagniehuus, hvis smukke Dandsesal var prydet med særdeles skjønne og passende Emblemmer, og desuden behængte med friske Festons af Grønt. Hs. M. Kongen beærede Ballet med Sin allerhøieste Nærværelse omtrent en Time, fra 9 til 10, men Hs. K. H. Prindsen tog levende Deel i Dandsen, fra Ballets Begyndelse Kl. 9 til dets Slutning Kl. 5, om Morgenen. Hs. Majestæt overværede desværre ikke Spiisningen, men da Allerhøistsammes Skaal blev udbragt ved vor Stiftsbefalingsmand, efter en saare skjøn Sang af Hr. Pastor Boesen, da gav et sexdobbelt Hurra Gjenlyd i skjønneste Samklang af Hjerternes Følelser. Den vennehulde unge Fyrste reiste Sig og gjensvarede: De tillader, at jeg takker i Kongens Navn." Derefter udbragte vor Stiftsbefalingsmand Skaaler for Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian, for Hs. Kgl. H. Prindsesse Wilhelmine, og for hele Kongehuset. Hs. K. H. Prindsen udbragte derpaa en Skaal paa Aalborg Byes og Jndbyggeres Velgaaende, og paa Byens Søfart Flor, dernæst Skaaler for Kammerherre og Fru Kammerherinde de Castenschiold, og for Balselskabets Damer. Hele Byen var anden Aften illumineret ligesom den første. - Den 18de om Morgenen Kl. 7 var den Time da vor blide Landsfader og den elskede Prinds skulde forlade os. Fra den smukt prydede Slotsbro stege de i den af Havnecommissionen smagfuldt udstyrede Kongebaad, der førtes af Hr. Capitain-Lieutenant Bluhme, og blev roet af 10 Skibscapitainer, der havde udbedt sig denne Naade af Hengivenhed for deres Konge. Fjorden var ved en Storm af N. V. til V. i stærkt Oprør, ledsaget at en stærk udgaaende Strøm, og da Stormen og Strømmen stedse tog til, og derved Søens Kraft paa denne Aarstid var ualmindelig stærk, saa var det efter Capipitain Bluhmes Mening og Yttring rigtig handlet, det snareste gjørligt var, at søge ind til Grundene, for derved at sikkre Baaden for mindste Fare. Da de roende Skibscapitainer imidlertid, uagtet al mulig Anstrængelse saae, at der ikkun avanceredes lidet, og den brave Konge, istedetfor at vise Utaalmodighed, gjentagne Gange tilkjendegav Sin Oprømthed, tilbøde de med Glæde at ville springe ud i Fjorden og trække Baaden for at fremme Overfarten. Men af det ædle Kongehjertkom de Ord: "Nei, De kunne ikke taale det, De ere for varme, vi komme nok frem alligevel." Ligesom en Tryllekraft virkede dette blidfulde Svar til fornyet Anstrængelse, og snart steeg Majestæten i Land i Nørresundby. Desværre varede Overfarten af denne korte Distance 1 1/2 Time. - Ved den høie Afreise herfra tonede Søfolkene deres trende Gange gjentagne Fryderaab fra den foran Slotsbroen paraderende Skonnert, med 10 Baade, placeret i Halvcirkel, den i Havnen decorerede Jagt, og alle ved Byen beliggende Skibe. Fra Slotsbroen saluteredes med 27 Kanonskud. Mange Embedsmænd, Officierer og Borgere fulgte Landsfaderen, og vort Regiments Musikkorps var forud Kongebaaden med klingende Spil. Fra Nørresundby af fortsattes Reisen gieblikkelig. Under Sit allerhøieste Ophold her har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst behaget at skienke 100 Rbdlr. til Bombebøssen. Børglumkloster. Vor allernaadigste Konges og Hs. Kongl. H. Prindsens og Sultes Ankomst til Børglumkloster fra Skagen over Hjørring, var i Søndags Efterm. Kl. 5 1/2. Et frivilligt ridende Korps af 50 Bønder fra Egnen ved Hjørring havde dannet sig, og eskorteret de høie Reisende til Børglumkloster, hvor ogsaa en Mængde Mandfolk og Fruentimmer af Bondestanden havde samlet sig festlig klædte, og gjorde Alle Hiisning med friske Grene og løvomvundne Redskaber. Den anseelige Gaards Facade var særdeles smukt, prydet med Guirlander og Festons. Fra Kirken, som er i Gaardens ene Fløi, ringede Klokkerne. Hs. M. Kongen begav Sig strax efter Ankomsten til Sine Gemakker, og overlod Sig til Forretninger, hvoriblandt Expeditionen af Posten, lige indtil Sengetid. Mandag Morgen Kl. 5 var Hs. Majestæt alt oppe, og Kl. 6 fandt Afreisen Sted over Løkken af Thisted til. Af Omegnens Bønder der havde ligeledes dannet sig et ridende i Korps, der ledsagede de høie Gjester.