JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
J Berlin bliver der til Keiserens og Keiserindens Ankomst indstuderet en ny Ballet, som i Glands skal overgaae Alt hvad man hidtil har seet. Den hedder "Piraten, arrangeret af Balletmester Taglioni fra St. Petersborg. Allene dertil er støbt smaae Kanoner, hvormed der paa to Krigskibe skal forestilles et Søslag. Denne Ballet skal have kostet 18,000 Rdr. Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Ved de fra 12te til 17de Aug. stedfundne Hestevæddeløb i Doberan havde Storhertugen selv overtaget sig Dommer-Embedet. Bondeløbet skeete i 14 Afdelinger, hver paa 10 a 12 Heste. J det Hele løb der 143 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
J Altmitweida i Sachsen blev sidstl. 10de August en Kone forløst med 5 levende Pigebørn, men da hun var nedkommet for tidlig, døde de Alle inden en halv Times Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Blandt Seeværdighederne paa den Brunsviger Messe er ogsaa en saakaldet Vildmand, som paa en Menneskeligheden oprørende Maade langsom sønderslider levende Kaniner og fortærer dem raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
J Christiania Havn ligger for Tiden atter et det brittiske Yacht-Selskab tilhørende Lystfartøi, som har bragt endeel fornemme Englændere til Norge for at jage i Bjergskovene. Blandt de Reisende udmærker sig en Hr. Bonnet, som ved en paafaldende Liighed med Napoleon tiltrækker sig Alles Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Det Tourniareske Kunstberiderselskab, som ventes til Khvn. i denne Tid, er et af de største i Europa. Personalet bestaaer af 50 til 60 Personer, og Trouppen medbringer henved 80 dresserede Heste. Ole Bull, der ligeledes ventes til Khvn. i Sept. Maaned, har i denne Tid besøgt sin Fødestad Bergen. Fra Khvn. agter han sig til Wien a. Netto-Jndtægten af de 4 Concerter han gav i Christiania anslaaes i norske Blade til c. 4000 Speciedaler (7000 Rbdlr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Jndsendt. Der er en Person udi min Familie, som dyrker Poesien temmelig og som haver indhændiget mig efterstaaende carmen, med Begjering, at jeg ville til Trykken befordre Samme. Personen er den Samme, som tilforn, sub titulo: Lovligt - Menneskeligt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
udi denne Tidende haver saa bønligen anbefalet Qvaksalveren C. Thordalsen til allerhøieste Benaadelse, hvilken nu ogsaa, til almindelig Glæde, er paafulgt, saa der for Øieblikket ikke findes nogen sær Velgiører, mod det menneskelige Kjøn udi Viborg Tugthuus. Imprimatur, Hvorhos dog bemærkes, at nærværende Arbeide, af et Digt at være, indeholder temmelig megen Sandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Den gamle Landsbypræst. Nu vil jeg en Vise qvæde Om Drotten paa Leirestol; Trindtom sig spreder Han Glæde, Ret som en velgjørende Sal. For dem, som i Taarer vandre, Han aabner en Glædes-Elv; Han tænker altid paa Andre, Men allersidst paa sig selv. Vel har Han Enevoldmagten, Er Herre over Liv og Død; Dog er det Hans evige Tragten At lindre Menneskers Nød. Blev det Guld, alt Jorderig eied, Opdynget paa Danmarks Kyst, Saameget dog ikke det veied, Som Hjertet i Kongens Bryst. Tungt Livets Omskiftelser ramme, Over Bjerg, over Dal det gaaer; Men Han er idag den Samme, Han var for halvhundred Aar. En Drot uden Frygt og Dadel Ved Arv Han sin Krone fandt; Men Hjertets den sande Adel Sig Selv Han kæmpende vandt. For mig er Solen oprundet Heelt ofte paa fremmede Strand; Men ingensteds har jeg fundet En Folkefader, som Han Høit Ørnen mod Himmelsalen, Udspænder de mægtige Fjær Og seer med Foragt ned i Dalen Paa Krybet, som færdes der. Paa Jorden Fyrster vi finde, Der handle paa samme Sæt, Deres Høihed er dem i Minde, Men Mennesket glemme de let. De høit og høiere stræbe Alt over den fattige Jord; Men aldrig har deres Læbe For Nøden et faderligt Ord. De kunne kun herske og tvinge, Men aldrig høre en Bøn, Og aldrig med Naadens Vinge Bedække Jammerens Søn. Men Frederik er som Solen, Der smiller i Dalen ned, Og aldrig paa Kongestolen, Han sveg sit hellige Meed. Saamange Aar ere fløine Over Ham til Evigheds Strand; Men stedse med Faderøine Han vogted sit elskede Land. Hvad er omskiftet ei vorden Gak, Tanke, fra Land til Land! Men hvor er en Drot paa Jorden, Der blev sig saa tro, som Hans Han bærer de tungeste Sorger For Danmarks Rige, for os At være dets første Borger, Er dog Hans høieste Roes. At reise, stotte og raade Er Hans Liv, ei vorder Han træt; Og ofte lader Han Naade, Medlidende gaae for Ret. Derfor har Man sammenlignet Den Drot med Kong Frode blid, Derfor Han bliver velsignet Baade nu og til evig Tid. Han ofte sit Folk har glædet. Ved at tale et Ord, naar det gjaldt, Og denne Vise blev qvædet, Da Thordalsens Lænke faldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Bekjendtgjørelser. J Boet efter afdøde Sognepræst for Rimsøe og Kastberg Sognes Menigheder, David Seidelin, bliver en Skifte anling foretaget paa denne Byes Raadhuus Mandagen den 17de September næstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2, ved hvilken vil, blandt andet, blive tagen Bestemmelse om den ved Synsforretningen over Rimsøe, Præstegaard udsatte betydelige Brøstfæld eller om sammes Jstandsættelse m.v., hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjøres til Efterretning for alle Boets Vedkommende. Nørre Herreds Contoir, den 27de August 1838. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Tirsdagen den 4de September førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, lader forrige Postfuldmægtig Jversen i hans iboende Gaard paa Middelgade her i Byen ved Auction bortsælge endeel Ind= og Udboe, saasom: Sophaer, Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, en Ege Rulle, en engelsk Plov, med mere. Lysthavende indbydes. Aarhuus, d. 25de August 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Torsdagen den 6te Septbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, lader Stolemager Dessan, i hans iboende Sted paa Middelgade her i Byen, ved Auction bortsælge endeel Effecter, bestaaende af Mahognie og Birketræes Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, 2 Hjørneskabe, en Kakkelovn, diverse Kjøkkentøi, en betydelig Deel Snedker=Værktøi, m. m. hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 25 August 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Efter Reqvisition af Procurator Jngerslew for vedkommende Udlægshaver, bliver Gaarden No. 129 paa Middelgade, som besiddes af Slagtermester J. J. Grumstrup efter Kjøbecontract af 28de Februar 1837, stillet til Auction, som afholdes saaledes: Fredagen den 14de September 1838, 21de 28de hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Gaarden, der er bestaaende af 10 Fag 2 Etage Bindingsværks Forhuus, 10 Fag 2 Etage dito Sidehuus, 4 Fag, 1 Etage dito dito, et Halvtag paa 2 Fag, samt Gaards og Haveplads. Conditionerne kunne erfares hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 29 August 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Efter Reqvisition af Prokurator Jngerslew for vedkommende Udlægshaver, bliver den Kjøbmand C. J. Wulff tilhørende og iboende Andeel i Gaarden No. 36 paa Skolegade her i Byen samt hans Ret efter Kjøbecontract, indgaaet imellem ham og Kjøbmand S. Lind angaaende Resten af bemeldte Gaard, dateret 29de October 1834, hvorefter af Kjøbesummen staaer til Rest 2000 Rbd. Sølv - stillet til Auction, som afholdes saaledes: Tirsdagen den 18de September 1838, Tirsdagen den 25de dito dito, Tirsdagen den 2den October dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Gaarden, der er bestaaende af 8 Fag, 2 Etage Bindingsværks Forhuus og 9 Fag 2 Etage Sidehuus, med øvrige Tilhørende. Conditionerne kunne erfares hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 29 August 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Mandagen den 10de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Hr. Forpagter Schmidt i Odder i Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Kroe ved Auction bortsælge en Deel ham tilhørende Effecter, hvoriblandt 4 Speil, nogle Borde, 2 Kakkelovne, 2 Sengesteder, 3 Qvæghoveder, nogle Faar, med mere. Lysthavende indbydes. - Hads & Ring Herreders Contoir, den 28de August 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Fredagen den 7de September førstkommende, Klokken 10 Formiddag, lader Gaardeler O. Wang formedelst Bortflytning, i sin Gaard i Tolstrup, Tammestrup, ved Auktion bortsælge 5 Køer, 2 Heste, Vogne, Plouge, Harver, Hestetøi, tvende gode Mergelkarrer, en Grubekjedel, et nyt Dreierlad med 32 Jern, Patroner, m. m.,et 24 Timers Stueuhr med Fouteral, med mere Ud= og Indboe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de August 1838. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshaveres Begjæring bliver den Søren Andersen Juncher tilhørende Gaard, Dalbynederlund kaldet, i Dalbyneder Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1/5 Alb. med tilhørende Skov, af Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., samt Eiendommenes Afgrøde, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Fredagen den 14de Septbr., 28de f. M., og 12te October næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10; de tvende første Auctioner paa Raadstuen her i Byen og den tredie i selve Gaarden. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 21de Aug. 1838. J Auctionsdirecteurens Forfald. Kaas, Fuldm., const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Til 5te Classe, som trækkes den 5te Septb., bringes herved Fornyelsen behageligst i Erindring. Nye Lodsedler kunne planmæssig erholdes. Ludv. Fr. Bloch, Agent for Aarhuus o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
God ny Rug kan bekommes i Tønde- og Skjeppeviis, meget billig hos P. Agerups Enke ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
God Sæde=Rug kan faaes i Hasle Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
God Provstierug til Sæd kan faaes paa Frysendal. Prøver deraf er indlagt i Aarhuus Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Gode røgede Flæskeskinker ere at faae hos Niels Schibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
Jagten Enighedens Capitain B. Jespersen, ankom den 27de dennes til Altona, og ligger atter under LadA. Thomsen, ning med Stykgods hertil. Aarhuus, den 31te August 1838. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
En Lærerinde, af fat Alder, der kunde give Børn Underviisning i de almindeligste Skolevidenskaber, Haandarbeide, Tydsk og Musik, kan, naar gode Anbefalinger forevises, faae en god Condition til November paa en Herregaard paa Østkysten af Jylland. Det nærmere erfares paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
En confirmeret Dreng, helst fra Landet, som regner og skriver godt, kan til 1ste November førstkommende, eller noget for, blive antaget paa Postcontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-01
En Paraplye er funden paa det store Torv, som Eieren, imod dette Avertissements Betaling og en passende Findeløn, kan afhente paa Bogtrykkeriet. Finderen af en Aareladningssneppert, tabt mellem Aarhuus og Hasle, bedes, mod en Douceur, at aflevere samme paa Løveapotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
No 144. Mandagen den 3die September. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus. Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Nyheder fra Udlandet. De russiske Tropper i Bessarabien og de kaukasiske Provindser have faaet Ordre, at holde sig parat til paa første Vink fra den ottomanniske Regjering at sætte sig i Bevægelse. Ogsaa den russiske Flaade i Sortehavet har faaet Ordre til, hvis det behøves, at optræde, paa den hurtigste og kraftigste Maade, mod den ægyptiske Vicekonges Anmasselser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Frankrigs Ønsker ere blevne bønhørte. Thronfølgerens Gemalinde, Hertuginden af Orleans, er bleven forløst med en Prinds, som Kongen har kaldet: "Greve af Paris. Denne vigtige Begivenhed fortælles meget omstændelig i Journal des Debats hvoraf Følgende er det Væsentligste: Om Natten til den 24de Aug. begyndte Prindsessen at faae ondt, og Dr. Moreau blev kaldet. Kl. 6 1/2 viiste sig umiskjendelige Forbud paa en nærforestaaende Forløsning. Kongen, Dronningen og hele den kgl. Familie indfandt sig. Conseilpræsidenten, Kantsleren, Storreferendaren og Ministrene bleve hentede. Marskallerne Lobau og Gerard vare Vidner. Gemakkerne vare fyldte med Herrer og Damer. Hver halve Time blev der meldt, hvorledes Hertuginden befandt sig. Saaledes gik Tiden indtil næste Middag Kl. 2 1/2 Da bleve Vidnerne kaldte ind i Prindsessens Sovegemak. Veerne bleve stærkere, og tiltoge med hvert Minut. Kl. 23/4 aabnedes pludseligt Gemaksdøren, og Conseilpræsidenten raabte ud, Vi have en Prinds Kongen leve!" Og hele Forsamlingen i de øvrige Gemakker raabte: "Hertuginden leve!" Derpaa blev bekjendtgjort, at Kongen havde givet den nyfødte Prinds Navnene: "Ludvig Philip Albert, med Titelen: "Greve af Paris." Kort efter udtraadte Kongen og Hertugen af Orleans, og lidt efter Hs. M. Dronningen med Greven af Paris i hendes Arme. Alle beundrede det smukke, kraftfulde Barn. Den lykkelige Begivenhed forkyndtes ved en Kanonsalut fra Invalidernes Hotel. Alle Departementschefer tilte nu til deres Bureauer for at affærdige Kourerer. Municipaliteret forsamlede sig paa Raadhuuset. De fremmede Ministre indfandt sig til Gratulation. Om Efterm. Kl. 5 foregik Besprængelseshøitideligheden i Slotskapellet. Ærkebispen af Paris forrettede Ceremonien. J alle Kirker blev der slunget Tedeum. Staden Paris har besluttet, at forære den unge Prinds en Æres kaarde af 50,000 Fr. Værdie. Hertuginden havde, i det Øieblik Kongen, efter Nedtomsten, omfavnede hende, bedt Hs. Majestæt om at skjænke sit Folk en almindelig Amnestie. Om Opfyldelsen heraf er man nu i den spændteste Forventning. En ung, Bondekone fra Provindserne, gift med en Væver, er blevet den Lykkelige som skal opamme Greven af Paris. Ved den af Hr. Donne, en stor Sagkyndig i dette Fag, anstillede Undersøgelse, var hendes Melk befundet at være den sundeste og bedste. Hallens Damer (Fiskerkonerne) havde bragt Hertuginden en stor Blomsterboukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Den i Polen og Nabolandet Posen opdagede Sammensværgelse skal være meget udbredt. Flere Hundrede, som ere indviklede deri, vare alt blevne arresterede, og Politiet var paa Spor efter mange flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
J Warschau havde, som der fortælles, de Sammensvorne havt i Sinde at sprænge de nye Fæstningsværker i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Fra Hannover meldes: "Det politiske Havblik finder endnu Sted paa vort lille, stærktbevægede Ocean. Med ængstelig Forventning imødesee vi et nyt, og som vi haabe, afgjørende Signal. Man siger at Kongen har besluttet, ikke oftere at sammenkalde den almindelige Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Ved den norske Cadetbrigs Jndseiling til Frederiksværn hændte sig forrige Søndag den Ulykke, at en Cadet styrtede ned fra en af de øverste Ræer og fik sit Hoved knust mod en Kanon. Forældrene vare Øienvidner til Sønnens sørgelige Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Fædrelandet. Khvn., den 1ste Septbr. I Gaar Eftermiddags ankom fra Amerika, Orlogsbriggen "St. Thomas, under Commando af Capt. Graah.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Arve=Færgeforpagter Rahn, i Landskabet Stapelholm, til Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
- Grosserer W. L. Wallich (Fader til den bekjendte Dr. Wallich, Superintendent ved den engelske botaniske Have i Calcutta) feirede i Tirsdags, med sin Kone, den saare sjeldne Fest: deres 60de Bryllupsdag. Hr. Wallichs Fader oplevede Guld bryllupsdagen med sin tredie Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Ved dette Qvartals Slutning vil Hr. Archiater Schönberg fratræde Redactionen af den lingske Tidende, som derefter fra 1ste Octbr. d. A. ertages af Hr. Grosserer Nathanson. Flere hundrede Silkeorme, saaledes som de ve indspundet sig, og hvoraf en Deel ere udkrøbne som ommerfugle af deres Puppe og Coque, samt nogle sinde Æg, ere at see i Hotel d'Angleterre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
- Privatdocent i Göttingen, Dr. M. Steen, er vundet Præmien som det kgl. danske Videnskares Selskab i 1836 havde udsat for Besvarelsen, det mathematiske Priisspørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
En ny Novelle af Forfatteren til en Hverlagshistorie er for Øieblikket under Pressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
– J næste Uge kan paa det kgl. Theater ventes spført et nyt Syngestykke: En Kones Caprice, Muiken af Paer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
J lille Værløse By, paa Khvns Amt, er ved Jldsvaade afbrændt 5 Steder. Jlden, som beviisligen er paasat, opkom under Beboernes tryggeste, Søvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Dagen" af 27de de, indeholder en Oversigt over Høsten i Hovedstadens Omegn; den antager, at Rughøsten sammesteds i det Hele vil blive middelmaadig af Qvantitet og maadelig af Qvalitet. Af Havre og Byg er Noget høstet, men Mere endnu uhøstet. Det Høstede, der efter Egnens Skik næsten overalt er lagt paa Skaar og først efterat være veiret skal opbindes, vil være udsat for megen Fare, hvis Veiret ikke meget snart bedrer sig. Begunstiges derimod dette blot nogenlunde, ville disse Sæd atter endnu kunne give et godt Product, baade i Qvantiteten og Qvaliteten."- Af samme Blad: "Overød, 28 Aug. Rugen, hvoraf det meste er kommet ind, var særdeles god det samme gjælder og Bygget. Havren tegner bedre, end f. A. Boghvede, Erter og Vikker staae ogsaa godt. Hvede er her kun Lidt af. Her er stor Travlhed rundtomkring, da Veiret i de sidste Dage har været godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Nestved, den 24de August. Høsten skrider rask fremad i vor Egn, skjøndt Veiret vedbliver at være ustadigt. Efter nogle Dages Solskin og mild Varme begyndte det i Tirsdags Eftermiddags atter at regne stærkt og vedholdende, og det Haab, man havde gjort sig om fremtidigt godt og stadigt Høstveir, blev saaledes paany tilintetgjort. Alligevel har man allerede bragt nyt Byg og Havre til Torvet her i Byen; Kjernen var sund og god; men meget blød, naturligviis som Følge af Veirliget. Førstnævnte Kornsort betaltes med 2 Rbd. 4 M. a 3 Rbd. pr. Td. og sidstnævnte med 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk. Nestv. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
I en lille Bye, hvor der opholder sig en Mand, der af Hs. Majestæt Kongen nylig er bleven hædret med Dannebrogsordenen, holdt Byfogden i denne Anledning følgende simple men hjertegribende Tale, den nok fortjener at blive almindeligt bekjendt: Huum der er kommet et Tegn til Ham; huum, vil Han qvittere for det, huum der har Han det Farvel!" (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Odense den 31te Aug. Det klare Veir afvigte Søndag og Mandag, men især den stærke Blæst med klar Luft i Tirsdags, var en stor Velgierning for den største Deel af Provindsen. Man kan med temmelig Sikkerhed antage, at omtrent 1/2 af Ruggrøden i Mandag Eftermiddags og i Torsdags blev ind bjerget; circa 1/4 var forhen i Huus og omtrent 1/4 henstaaer endnu paa Markerne, især i Skovegnene, hvor Blæsten ikke i de nævnte Dage kunde virke tilstrækkeligt. Desværre maa man for denne Rest befrygte stort Tab, da hele Onsdagen samt Natten til Torsdagen og hele den sidstnævnte Dag, formedelst den uafbrudt faldne Regn og tunge, qvalme Luft, kunne henregnes til de for Sæden hidtil meest skadelige Dage i denne Sommer. Den i Mandags og Tirsdags indbjergede Rug antages at være kommet bedste i Huus, hvorimod den tidligere indbragte var i Almindelighed deels for tidligt afmeiet, deels for til færdigt indbjerget. Rugen vil iøvrigt give et godt Udbytte, og den heldigt indbjergede er meget storkjernet og vægtig, saa at den vil være særdeles tjenlig til Udførsel. (Hv. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
- Den kgl. Commissarius ved Stænderne, Hr. Conferentsraad Ørsted, vil indtræffe hertil Odense Onsdag Aften den 5te Septbr. førstk. (S. Bl.)Hr. C. H. Hansen paa Kragsberggaard. bekjendtgiør, at han af fuldvægtige Grunde har indberettet til den kgl. Commissarius, at han for denne Gang ikke kan tage Sæde i Stændernes Forsamling. Han har nemlig afhændet en Deel af den Eiendom, hvorpaa hans Valgbarhed beroede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Aalborg, den 30te Aug. Ved Festmaaltidet paa Compagniehuset til Ære for Commissarius og de Depurede udbragtes følgende Skaaler: For Kongen, ved Cancelliraad Borgemester Mørch, for Ørsted, ved Toldcasserer Thorbrøgger; for Stænderinstitutionen, ved Kjøbmand Ferslew, for Aalborgs Deputerede, ved Procurator Møller; for Aalborgs Jndvaanere, der havde beæret ham med Valg til Stænderforsamlingen, ledsaget af en Tale, ved Stænderdeputeret, Etatsr. Brink-Seidelin; for den Yndest og Velvellie, han har nydt saavel af Militaire som Civile, ved Conterentsr. Ørsted, for Nørrejyllands Stænderdeputerede, ved Etatsr. Brink-Seidelin; "for Handel og Søfarts Flor, ved Cancellie., Byfoged Wølfferdt; for Stænderforsamlingen i Roeskilde, for Ørsted, som den Mand, der ogsaa der skulde virke, og for Prof. Schouw, som trende Gange havde beklædt Præsidentstolen i Stænderforsamlingen, ved Stiftsprovst, Dr. Hald, for den danske Bondestand, ved Propriet. Nyholm; for Kunst og Videnskab og deres Repræsentanter, Thorvaldsen, og Hans Christian Ørsted." ved Overauditeur, Byfoged Lassen, for en langvarig Fred i Danmark, saa vi Alle i dens Skygge, glade kunne boe og bygge, ved Kbm. Bøggild; "for en stedsevarende god Forstaaelse, mellem de 3 nordiske Riger, ved Consul Sødring; for at den Spire, som ved Stænderinstutionen er nedlagt i Danmark, maa voxe til et frodigt Træ og bære ønskelige Frugter, ved Auditeur Roulund, for de unge Piger, ved Lieutn. v. Schindel, for Konerne, ved Major v. Prinzen, og for Sildefiskeriernes Opkomst, ved Byfoged Lynge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Den Forulykkede, der var agtet og afholdt for sin godmodige Charakteer, efterlader sig ingen Hustru, men en sørgende Moder og Sødskende. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-03
Af Jyllandsposten, Klagerne over det ustadige Høstveir ere nu stegne til det Høieste, Vandmasserne nedstyrte daglig i betydelig Mængde, man seer overalt Sæd, som har staaet i 14 Dage og 3 Uger ophøstet, og, efterat være bleven vendt, kastet, reist og flyttet, endnu er dynd raadt, mørk i Straaet og affaldet i Vipperne. Provstierugen er næsten spiret overalt, saavel det der er ophøstet, som hvad der endnu staaer uhøstet. Det sidste Kleverhve er aldeles raadnet og kun tjenlig for Møddingen. Boghvede markerne, som frembød saa lovende et Udbytte, standsede aldeles i sin Vegetation allerede ved tidligere Storme, og yde nu kun et yderst simpelt Udbytte. Det glade Haab om en god Høst er saaledes gandske opgivet, og vil Regnen endnu vedblive blot i nogle faa Dage, vil denne blive mindre end middelmaadig.