JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1803-01-01
Anmodning til tvende Vaskekars Ejer i Helsingør. Disse tvende Kar har næsten den ganske Sommer havt deres Sted ved Vandkummen paa Steengaden ved Bramstrædet. Om det endog, skjønt ej med Ret, tillades der at paske og vaske, saa er det dog utilladeligt at lade Karrene der blive staaende, da de deels hindre Passagen, deels, naar de slaae længe ubrugte men fyldte med Vand give en ubehagelig Lugt for Naboer og Forbipasserende. Ejeren anmodes derfor at borttage disse Kar, saasnart de ere brugte, og derved forebygge videre Paaanke.
Politivennen, 1803-01-01
Til Bestyrelsen for Fødselsstiftelsen i Kbhvn. Man veed vel i Almindelighed, at der er en Fødselsstiftelse i at hvn; man seer ogsaa efterhaanden i Aviserne, at der indkomme og udgaae og døe Personer; men i det almindelige er man dog ikke saa underrettet om denne Stiftelse, som man burde. Det forstaaer sig, man kan læse Stistelsesbrevene, men hvorledes kan dette skee af, og kan slige Dokumenter altid rigtig fattes af de Personer, for hvis Skyld netop Stiftelsen er til? Vist nok ikke; og var det ikke derfor godt paa en kort og tydelig Maade at bibringe den vedkommende Klasse af Medborgerinder og Medborgere en Underretning om St ftelsens Hensigt og Natur, med Bestemmelse af 1) Hvo der kan komme derind for at nyde Hielp, 2) Vilkaarene derved 3) hvem man har at henvende sig til, og hvad Anstalter der er føjet til at hindre, at ingen ankommen Ulykkelig eller Lidende forgæves søger Stiftelsen, hvem man har at henvende sig til med Klage, f. Ex. om Ophold ved Jndladelse var skeet, eller slet Begegnelse efter at man var indkommen o. s. v. - Man troer at en saadan Underretning var højst nyttig, da nu de paagældende Personer maae nøjes med den halve, manglende, maaskee med Forsæt usande Kundskab de ved Sagn kunde faae derom. Det er desuden naturligt, at mangt et ulykkeligt Fruentimmer endog undseer sig ved at spørge om sligt; og det er dog saa nødvendigt at Stiftelsen erholder en uindskrænket Tillid,
Politivennen, 1803-01-01
Spørgsmaal til Vejvæsenet. Kunde de Skjælmerker, som staae paa Kongevejene, paa den Fodgængerne reserverede Plads, ikke sættes i Grøvterne, eller som Afvisere ved Træerne. Saaledes som de nu staae, falde Fodgængerne over den om Aftenen.
Politivennen, 1803-01-01
En Rejsendes 2de Anmærkninger ved Ankomsten til og Afrejsen fra Helsingør. (Efter Jndsendt.) 1) Ankommer man meget sildig og ved Nattetider til Byen, finder man den Ubehagelighed at man ved Porten, gjennem hvilken man skal køre fra Kiøbe havn af, maa holde og banke temmelig længe, inden man kan faae den der boende Portbetjent vaagen for at oplukke Porten Kommer han endelig, synes han ikke heller at vise formeget af den Beskedenhed og Høflighed, som man med Føje kunde ønske. Paa Postkarlens Yttring, at saadant var ikke sieldent, og at den der boende Betient var tillige tunghørig finder man vel 2de naturlige Grunde til Opholdet, og Betientens Vrantenhed. Søvnens Forstyrrelse og Hørelsens Mangel. Men Grunde, som maaskee begge kunne hæves ved at ansætte en mere lydhørig Person ved denne Post. Et Forslag, som Rejsende, hvoraf de Fleste just komne ad denne Vej og ofte Kourerer, Stafetter og andre, som haste meget, kunne ønske opfyldt, og for hvis Opfyldelse de vist ville og bør vide Vedkommende megen Tak. 2) Ligesom en Rejsendes Pas bliver ved Ankomsten affordret til Paategning af Byens Præsident og Officeren i Stadshovedvagten, saa maa det dasaa for Overrejsen til Sverrig her forevises. Vil man nu komplimentere Officeren selv, og hvis Navn er paaskrevet Passet, faaer man den Gienkompliment, at Officeren ej er nærværende, og hvorfor? fordi det kun er en Jnspections Vagt, som kun nu og da besøges af den vagthavende Officeer i hvis Fraværelse det Fornødne besørges af en Underofficer. Dette gjør det da begribeligt, hvorfor det paaskrevne Officers Navn var næsten ulæseligt, da dette er kun en Ubetydelighed. Men veed man, at Hovedvagten er den betydeligste i Byen, at den vel, i Hensigt til den Mængde i Land kommende Søefarende, er placeret ved Skibsbryggen, saa er der Grund til Formodningen, at en Offiters bestandige Nærværelse her maatte være meest nødvendig. Tilfælde kunne lettelig indtraffe, som udfordrede en Officers Conduite, der vel neppe kan forlanges af en dansk mindre tydsk Underofficeer.
Politivennen, 1799-01-01
Vejpoliti i Lolland. (Fortsættelsen.) Jeg spurgte videre, hvem tilhører denne Vej? Svaret blev Amtmanden Baron Juel Wind, da det er paa Baroniet Juellinge, og Baronen har ladet Vejen her saaledes afsette og indgrøvte, og sætter nu ikke Vejen i Stand, omendskjøndt derover ofte er bleven klaget. Her fandt jeg Sandheden af hvad mig forhen var svaret, nemlig: at Amtmandens Veje vare slettest, og at han derfor ikke kunde opfylde hans Embedspligt at tilholde andre at sætte deres Veje i Stand Vejen er som meldt indgrøvtet, er dybere i Midten end ved Siderne, Grøvterne ved Siderne staae fulde af Vand, som paa sine Steder gandske oversvømmer Vejen; fra Vejen findes ingen Vandafledningsgrøvter, saa al Fylding og Forbedring paa Vejen er unyttig saalænge ingen saadanne Grøvter blive gravne, men da der er godt Vandfald, saa naar forsvarlige Afledsgrøvter bleve gravne vilde Vejen vist snart blive passabel; Vejen over bemelte Hellinge Hede er ungefær 1/2 Mil, og naar den gode Amtmand og Baron ikke vilde unddrage sig for en Udgivt af et til to hundrede Rixdaler, kunde han sætte Vejen i passabel Stand, og jeg undrer meget over at han som en rig Mand ikke allerede har gjort det, da det vel ikke feiler, at han jo for denne Vejs Skyld har faaet mange Bebrejdelser. Ved Vejens Jstandsættelse kunde han tillige paatale andre Vejes Jstandsættelse og Vedligeholdelse, hvorved han opfyldte sit Embede. Videre rejste jeg igjennem Stokkemarke til Maribo, alt tilhørende Grevskabet Knuttenborg, her forefant jeg en behagelig Egn, store Herligheder af Skov og Jorder, men under en Kultur, der gjør Besidderen af Grevskabet ingen Ære, men ved at erkyndige mig om Grevskabets Aministration, blev jeg oplyst om, at Greven, omendskjøndt han boer i Kjøbenhavn dog ikke har været paa Grevskabet i 6 Aar, men at alt bestyres uden Jndskrænkelse af en yndet Jnspekteur, som altsaa vist kunde ved bedre Skoler, Udskiftning o. s. v. virke meget mere til Grevskabets Vel. Vejene ligne destoværre Grevskabets øvrige Kultur og ere yderst slette. 3) Fra Mariboe til Saxkøbing Vejen næsten inpassabel. 4) Fra Saxkøbing til Guldborg; dette hele Distrikt tilhører Kammerherre Baron Lehn, her fandt jeg igjen en kultiveret Agerdyrkning, og en herlig Vej, indgrøvtet og beplantet med levende Gjerder ved begge Sider, saavel Vejen som Udskiftningen og Agerdyrkningen gjør Baron Lehn megen Ære. Disse Anmærkninger har jeg anseet forPligt offentlig at bekjendtgjøre.
Politivennen, 1803-01-01
Til Bønderne paa Godset Bernstorf. Der var en vakker Herremand som gjorde sine Bønder lykkelige, og ikke det allene, men satte derved et Exempel for andre Herremænd. Hans Bønder skjønnede paa den dem tildeelte Lykke og oprejste den afdøde Velgjører et Mindesmærke. Denne Hædersmand var Bernstorff den første, og Bønderne de Ordrups og Gjentofte Mænd. Denne Støtte er Kongevejens Prydels og en vederkvægende Gjenstand for den fornuftige Rejsendes Tanker. Men bør den ikke ogsaa holdes i saadan Stand at ikke den Rejsende skal troe, at Sønnerne af de Mænd, som satte den, ere mindre skjønsomme end deres Fædre? Det ene af de der pantede Træer er reent gaaet ud, Rekværket er forsømt, og burde afløses med et Jernverk, og snart maa den allerøverste Steen afløses af en nye, da den er ved Frost eller paa anden Maade beskadiget. Jeg troer det er nok at pæge herpaa. 4 et vilde være en evig Skam for Gjentofte og Ordrup, om nogen anden forekom dem i en Vedligeholdelse, som er deres Ære.
Politivennen, 1803-01-01
Spørgsmaal i Lyngby. Hvis Sag er det at sørge for Lyngby Gader? Den saa kaldte Sorgenfrie Gade og især dens syndre Ende er fornemmelig om Vinteren i en meget slet Tilstand, af Mangel paa Vandafløb.
Politivennen, 1803-01-01
Medicinsk Spørgsmaal. Da man veed at Personer som vare syge af Blodgang, ere fra Frederiksborg u førte paa Landet til Harlevs Overdrev; saa spørger man Midicinalpolitiet, om dette er rigtigt eller ikke?
Politivennen, 1803-01-01
Spørgsmaal Nyhavns Færgeløb angaaende. Man troer, at det vilde være en meget nyttig Sag om der ved Nyhavns Hoved og ved Landingsstedet paa Kristianshavn var Brætter opslagne med Færgetarten paa. Udgivten hertil var en smal Sag for Pramlaget, og man forvisser sig derfor om, at den smalle Sag ikke vil hindre den Nyttige.
Politivennen, 1803-01-01
Et par Vink om Betlere paa Landet. (Eftet Jndsendt.) 1) J Nærheden af Frederiksborg maae man ofte træffe Betlere, en Uskik, som den Rejsende vel maae forundre sig over og som Bønderne der nu svare saa meget mere, for at være denne Landepage frivel baade maae for ere og ære sig over. 2) Ve. Den anden Bom fra København til Lynge finder man ofte Betlere og paa Spør smaal, hvor de høre hjemme? har man ikke sjælden faaet det Svar: i Gladfare Sogn. Herom har man ikke troet det overflødigt at underrette Vedkommende.
Politivennen, 1803-01-01
Erklæring. Da man let ved Besigtelse vilde fundet, at den i store Kongensgade paaankede Skarnbunke var Vandhusskarn, men ikke af den Art, som falder hos Brændevinsbrændere; saa troer man, at det var meget urigtigt handlet, at give noget Vink paa en Mand der ikke gjør sig skyldig i den Uorden, som det vilde have været, at bære sit Skarn ud paa et utilladt Sted.
Politivennen, 1803-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Ejeren af Huset No. 27 paa store Kjøbmagergade (eller det Huus, hvor Tychsens Boutigne er) har gaaet mange Husejere værdigt Exempel. Han lod fore med et priig i de varme Dage Fortoget og Gaden indtil midtveis vande. 2) De i et foregaaende Nummer angivne løse Stene, paa Landevejen til Lyngby, ere nu revne simmen og tagne af Vejen, hvorfor man takker Vedkommendes Omhu. 3) Den paaankede Kistelæm i Læerstræde skrages for No. 51 er nu sat i god Stand.
Politivennen, 1803-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 7 1/2 a 8 1/2 Rdl. Rug, Td. 5 1/4 Rd. Byg Td. 24 Mk. Havre Td. 15 Mk. Ærter Td. 5 a 6 Rdlr. Fersk Flesk. Lpd. 10 Mk. Æg Snesen i 22 Sk. Smør Pd. 16 - 22 Sk.
Politivennen, 1803-01-01
Uordener. 1) J Viingaardsstrædet ved Stakitværket om Nicolaj Kirkegaard er i en 14 Dages Tid bleven anlagt 2 nye udslagne Botikker for Kirsebærhandel o. hvoraf den ene paa Hjørnet af Ulkegaden er saa uforskammet at spærre Fortoget for Gaaende, med at sætte Stængerne, hvorpaa Taget hviler, saa langt ud at man maae bukke sig for at gaae derunder; desuden er det intet smukt Syn i saa kjøn en Gade som Viingaardstrædet ellers er at see Fortoget spærret af 2 fæle Hytter behængt med gamle Maatter; man ønsker at de maatte snart skaffes bort. 2) Strax udenfor Kastellet har i hele Sommeren siddet et skrøbeligt Kvindemenneske, hvilket giver et ubehageligt Syn for de mange, som gaae der for at fornøie sig; undertiden er der flere saadanne Kvinder og Børn. Ligedan ved Østerport. For ikke mange Dage siden, saae man der paa Grønningen to Koner med 4 a 5 Børn, der alle betlede. 3) Uden for No. 15 i Gottersgaden er et farligt kippende Rendebræt. 4) Ligeledes er et uordentligt Rendebræt uden for Hofogstadsrettens Gaard paa Østergade. 5) Uden for No. 31 i Læderstræde er et af Rendestensbrætterne i meget slet Forfatning.
Politivennen, 1803-01-01
Forslag til Bedste for Frideriksberg Allee. Da denne vakre Allee nu bliver saa stærk bebygget, og hver Gaard deri har Udkørsel til Alleen, saa vil dette, forenet med den almindelige frie Kørsel i samme, uundgaaelig opslide den midterste Chausee, der desuden ikke er for god; men dette er ikke den slemmeste Følge af at hine Gaarde have deres Kørevej i Alleen. Det værste er, at Jndkørslerne tversover Sideallerne, hvor der ingen Steenbund er, reent opælte dem og danne i Efteraar, Vinter og Foraar saadanne Huller og Søler, der nøde Fodgængeren ud i Kørevejen Jeg tør haabe af disse Gaardes Ejere, at de selv indsee det urigtige heri, og at det ikke mindre bliver deres Pligt, at forebygge slig Stade, om det endog er forsømt at paalægges dem. Naar hver Gaard faaer en brolagt Jndkørsel tvers over Sidealleen saa vil denne ikke have tabt, og et saadant lille Brostykke er af saa liden Bekostelighed, at det ikke kan komme i Betragtning hos en veltænkende Mand imod den Forestilling, at man foruretter alle sine Medborgere for at spare sin Pung. Det er Udgiveren umuligt, at omtale Frederiksbergallee, uden at paatale at det er høj Tid at tænke paa en offentlig Tvervej til Farimagsvejen. Nu er dette let gjørligt, med Tiden bliver det vanskeligere. Man see til Vesterbro, hvor man har forsømt at gjøre Gade til Stranden og Farimagsvejen, og hvor man dog vil blive nødt til at gjøre det, med des større Opofrelse, jo længere man opsætter det.
Politivennen, 1803-01-01
Om Gadekæret i Frederiksberg. (Eftet Jndsendt.) Heden gik da forbi, og alle de, hvis Pligt det er at sørge for, at der dog er Vand i Frederiksbergby, i Tilfælde af Jldebrand, kunne sande Ordsproget: kommer Tid, kommer Raad; thi Aarstiden begynder da nu at forsyne Kæret med Vand. Men nu maae man atter forulejlige dem med det Spørgsmaal: Skal den uendelige Mængde Dynd blive i Kæret, og er det ikke derved næsten umuligt at hente det Vand, der nu af Him, len sendes deri, uden at udsætte Heste og Vogn? Jeg troer at Fogden er den nærmeste til her at skaffe Raad og udbeder mig modsat Fald hans Svar.
Politivennen, 1803-01-01
Erklæring. Noget til Svar paa en Rejsendes 1ste An99. merning ved Ankomsten til Helsingør indfort i Politivennen No. 279. J den anførte Besværing, over Rejsendes Ophold ved Ankomsten til Helsingørs Svingelport om Natten, skal sigte til mig, som vel boer der, men skifteviis har Opvartning om Nætterne, da er mig ikke bevist slig Ophold, da jeg i disse Nætter for at hindre saadant Ophold, aldrig er af mine Klæder, med mindre man vil kalde det Ophold, at man efter paaliggende Pligt først maae eftersee Vogn, og hvad de Rejsende medfører. At jeg har været tunghørig er vel sandt, men at jeg ved Lægernes Hielp har for et Aar siden faaet min fuldkomne Hørelse igjen, er Gudskeelov ogsaa sandt, ligesaalidet er mig bevist at have viist nogen Uhøjlighed, mod Rejsende, den man snarere maae tage imod af uopdragne Vognmandskarle, som ofte ved Ankomsten om Natten paa det Raab Henda troe en Betjent forpligtet i Øjeblikket at være ved Haanden og vil man give en saadan Karl den Erindring, at han kunde give Lyd med sit Horn, som vel ogsaa er det rigtigste, faaer man sielden noget høfligt Gjensvar, det man oftere tier til end optager ilde. Flies Told og Consumisons Betjent
Politivennen, 1803-01-01
En gal Hund paa gl. Torv. (Eter Jndsendt.) Om den ikke er gal, saa har den dog alle Udvortes Kiendetegn paa Galskab; immer luskende, Halen imellem Beenene, stedse Snuden i Jorden, staaer hvert Øieblik og seer sig lurende og ængstelig omkring. Jeg med flere mine Naboer og Bekiendtere har ofte med Harme seet at den har skrækket Forbigaaende da dens Udvortes er utrolig afskyeligt. Den skal tilhøre en Brændeviinsbrænder, som jeg ikke kiender, men hvis han er vidende derom (som han maae være da den daglig gaaer løs) røber det en utilgivelig Skødesløshed, for ikke at sige en skrækkelig Ligegyldighed for Menneskeheden.
Politivennen, 1803-01-01
Et par Ord om Vægterne i Prindsensgade ved Nyboder. Vægterne i ovenmeldte Gade bruger den vist nok urigtige Maade, om Morgenen tidlig imellem Kl. 4 og 5 at opbanke overalt i Gaden og det med saadan Magt, at man opvaagner af sin sødeste Søvn i den største Forskrækkelse; jeg ønskede gjærne at slig upassende Opførsel maatte blive hæmmet paa den Maade, at enhver hvorpaa Vægterne skulde banke vilde anskaffe sig Klokker til at ringe paa. Chr. Bertelsen. Contorist.
Politivennen, 1803-01-01
Erindring til Anmælderen om Uskik i Hesingør. Naar De kunne anmælde Ubetydeligheder som Uskik, saa maa man falde i Forundring over, at De ikke har villet, maaskee ikke turdet lagt Mærke til det, som er betydeligere om ikke en større Uskik, nemlig den samlede Møgdynge inden for Brandmuren i St. Annegaden, som skiøndt den ligger i en Have men nær ved Gaden, har hele Sommeren over forpestet Luften for Naboer og Forbipasserende. Kan den ikke mærkes af Øjet uden man er til Hest eller til Vogns, saa lugtes den destomere af en sund Næse. Men ikke alle Mennesker ville altid lugte eller see. For saa Dage laae jo ogsaa en stor Møgdynge uden for Svingelporten ved Landevejen en hel Dag og tildels spærrede Vejen til Skydebanen. Var den da ikke heller synlig? Hvorledes seer vel Brolægningen ud paa Strandgaden fra Grolkovstrædet til Kønigstrædet? Er den beqvem for Kørende og behagelig for Gaaende? Tag dog saadant ogsaa til Notam.
Politivennen, 1803-01-01
Til dem, der have Omhu for Lodsvæsenet. Ved Nyjords raske Lodseri imellem Sjælland og Møen har den synderlige Jndretning Sted, at det er overladt Lodserne selv at gjøre deres Bedste, med at komme de Skippere til Hielp, der komme Østen fra og gaae Sandene ind; dette har den gode Følge, at disse Skippere, saasnart de flage, see Lodsen ile ud, fordi den som kommer først, faaer Penge. Ved Lodsningen af de Skibe, som gaae Sandene ud, er dette ikke Tilfældet, der gaaer det efter Tour og Pengene høre i den fælles Kasse. Dette er en Jndretning, der lider til modsat Opførsel, da man faaer ligemeget enten man kommer seent eller tidlig. Søfarende ønskede, at dette maatte faae den Søfarten tjenlige Forandring.
Politivennen, 1803-01-01
Om Stegekældere. J en lille Stad med lave Bygninger vilde det ansees som en væmmelig og utilladelig Uskik, om man der, ikke paa Skorstene, men i Kælderskure, vilde give sig til at stege Fisk, Flesk, Kalvebeen o. d. saa at Stank, Røg og Os nødvendig maatte slaae op i Næsen paa dem, som gaae forbi, og hvide til at forpeste Luften i hele Gaden. Men denne saa stygge Uskik har desuagtet i mange mange Tider ret rodfæstet sig i København, og hvad endnu er det værste, den synes meest at rase jo snevrere og højere Gaderne ere. Som sagt denne Uskik er i Kbhavn sat gammel, at man ikke hører nogen klage derover, men taalig holde Tørklædet for Næsen og ile forbi. Fremmede falde i den største Forundring, at sligt kan have Sted i en saa smuk og renlig Stad hvis Dagrenovation koster imod 30000 Rdl. og hvis Natterenovation efter al Rimelighed koster 60000 Rdl. aarlig) og hvor saa meget allerede er gjort og saameget kan ventes gjort til Fodgængeres Bedste. Og dog er intet lettere, end at standse den her paaankede Afskyelighed. Man befale blot at ingen maae stege, eller brase, eller varme Mad, eller med eet Ord have Jld i Kælderforstner, og paalægge ikke allene Overtræderinden, men ogsaa hendes Husvert en klækkelig Pengemulkt. Gid det saasandt var lige saa let at afværge Fiskeblødernes, Kallunsrensernes, Stivelsefabrikørernes, Slagternes, Nattefarernes, det kongl. grønlandske Trankogeries og Brændeviinsbrændernes Stankfrembringelse. Dog det kommer kun an paa en modig Begyndelse, og den ere af disse Modbydeligheder efter den anden vil forsvinde for at give Plads for god Orden, Sundhed, og Bekvemmelighed.
Politivennen, 1803-01-01
Nogle Vink til Forbedring uden paa Kirker og inden i Kirker. (Efter Jndsendt.) Uhrviserne paa alle Petri Skiver og paa den Skive paa Frue Kirke, der vender mod Skolen synes ikke at gaae eller vise som de burde. Dette var uden paa; hvad Jndsenderen ønsker forandret inden i, anbefaler han til de Herrer Organisters gode Villie; han vil altsaa blot fortælle hvorledes en god Ven af ham fornylig udledsig. Jeg var i Kikke i Søndags, og da angen, som var af en meget højtidelig og rørende Tone, havde ophørt til Slutging, og virkelig sat mig i en interressant alvorlig Stemning, gjorde det et besynderligt overmaade ubehageligt Jndtryk paa mig, da jeg strax oven paa hørte en flyvende engelsk Dands at udjages paa det alvorlige Orgel, og ligesom sige til mig. alt hvad du hørte og følte var Gøgleri, saaledes endes hvert Gøglespil, og saaledes hører du ogsaa vor Dydsundervisning endes.
Politivennen, 1803-01-01
Om Føde til de i Buur holdte Nattergale. (Efter Jndsendt.) Da vi have ladet os foredrage, at de, som holde Nattergale i Kjøbenhavn, indforskrive fra Dansig, Lubek og Kønigsberg Myretter til deres Underholdning, og det er bekjendt, at vi ikke langt fra Hovedstaden have Myretuer nok og at de i hele Læs ere at faae, naar de bestilles hos Skovfogderne eller hos den Kone i Skovshoved, som ernærer sig af at samle Mods i Skoven til Dyner og Stolebetræk, saa beder jeg Hr. Politivennen at tale et godt Ord for os fattige Folk til Stadens Formuemænd, at disse unde os den Fortjeneste, da vi kunde skaffe Myretuer for bedre Køb, end de ere at saa fra Østersøens Stæder, med Tillæg af Fragt, Assuranse, Told, Landtransport, hvilke Udgifter sikkert kan regnes til 160 Procent. Vi ere igjen til al mulig Tjeneste. Skovshoved d. 16 Aug. 1893. Ane Nielsdatter, Boende i Huset ud til Billevy med de to Fløje paa Taget.
Politivennen, 1803-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) En Hjørnegaard ved Steengaden og Stiernegaden i Helsingør en anden ved Steengaden og Sofiegaden have faaet paamalede Gadenavne. 2) De paaankede Vaskekar i Helsingør ere blevne borttagne. 3) Det slygge Skjærsliber Skraal i Helsingør vedvarer til smaa Pogenes store Glæde. Maaskee flere ynde Sangen. 4) Den udbugede Muur, paa Hjørnet af Sølvgaden ud til Volden, som saae saa truende ud er, forbedret. Smedemester H. C. Rosbjerg i store Kongensgade, har ved Anledning af det nye Fortog, ladet sit Rendebræt (udenfor 4465 No. 255 og 256 paa en meget sindrig Maade befæste. Denne Opfindelse gjør de for Fodgængere saa slemme Lænker, der ellers almindelig bruges, unødvendige, og var det at ønske, at den kunde vorde almindelig antaget.
Politivennen, 1799-01-01
Hundedage i October Maaned. Det synes at blive Moden at Krigen ford midt i Freden. Jeg, som troede, at det væmmelige Syn at see Hunde nedslaaes paa Gaden af Natmændenes Folk, var for i Aar til Ende, kom i Gaar Middags gaaende ved Gammelstrand, udfor de derværende Slagterboder, og blev, med mange flere, Øjenvidne til, et en Hund blev paa den i Hundedagene brugelige Maade, nedslaaet af et Menneske, der efter det udvortes at dømme enten virkelig var en af, eller i det mindste havde meget tilsælles med, de saa kaldte Rakkerknægte; men da han syntes usvet i Professionen, og fik Hunden ikke rigtig dræbt, saa blev den, formodentlig for at gjøre Pinen kort, udkastet og i sin radbrækkede Tilstand druknet i Kanalen; da nu begge Deele synes stridende mod Skik og god Orden, har jeg villet indgive denne min Napport, ønskende derhos, at denne nøvede Rakkerknægt vilindskrænke sig til den rette Aarstid og midler tid for at opnaae Færdighed, øve sig med Kniplen inden lufte Døre. Kjøbenhavn d. 27 October 1798 Erik Blodhundhader.
Politivennen, 1803-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td., a 8 1/2 Rdl. Rug, Td. 5 1/2 Rd. Byg Td. 22 Mk. Havre Td. 12 Mk. Ærter Td. 5 1/2 a 6 Rdlr. Fersk Flesk. Lpd. 10 Mk. Æg Snesen i 22 Sk. Smør Pd. - 16 - 22 Sk.
Politivennen, 1803-01-01
Uordener. 1) Uden for Huuset i lille Torvegaden paa Christianshavn No. 73 findes nogle afskyelige Jern-Rendesteens- Ankere, som ere løsnede fra Stenene og staae meget lette til at falde over, saameget desmeere da Aftnerne nu blive mørke; de har længe været i denne slette Tilstand. 2) Endnu er det meget uordentligt og farligt liggende Bræt uden for No. 31 i Læderstrædet ikkke forbedret; man forlader sig paa, at den ærede Klub, som ejer Huset, ikke lader denne Uorden forgæves paaankes. 3) Det Stykke Mur, som endnu staaer af den gamle Synagog i Læderstræde, seer saa brøstfældigt ud, især Stikbuerne over Vinduerne, at man maatte ønske det ganske nedrevet. 4) Uagtet den Skildring, som nylig gjordes i dette Blad, om Uordener, som i Anledning af Prices Fyrværkeri havde Sted og hvorved især Ejerne af et Hus ved Farimagsvejen lede Skade og Vold, ere atter paa lignende Maade foregangne ved senere Fyrværkeri. 5) Var det ikke at ønske, om den Gaard No. 168 i Borgegaden, der synes hvert Øjeblik at ville indstyrte, og virkelig skæmmer Gaden, kunde, uden Ejerens Skade forvandles til en nyopbygget?