Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-04-27
Begravede paa Domkirkens Kirkegaard den 21. April, Kjøbmand Kolvigs Søn, F. A. Kolvig, 3 Aar. Spørgsmaal, udsendte af Bondevennernes Selskab. (Fortsættelse.) C. Afgivtsvæsenet vedkommende. 25. Hvortil kan den hele Jndtægt af Kirketienden for hver Kirke anslaaes i de sidste 10 Aar? Hvor meget kan heraf antages i samme Tidsrum at være anvendt paa Kirkens Vedligeholdelse og Forskjønnelse? 26. Have Fæsterne i Distriktet erholdt den dem tilkommende Andeel i den aarlige Eftergivelse i Landskatten, 27. Have Fæstebønderne nogen Fordeel eller nogen særdeles Lempelse af at betale deres Skatter til Godsherskabet, eller vilde de ikke være nok saa godt tjente med, ligesom Selveierne, at erlægge dem til de Kongelige Amtstuer, Til hvilken Tid opkræves af Godseieren Skatterne, og inden hvilken Tid skrides til retlig Jnddrivelse? 28. Findes der i Distriktet nogen Gaard eller Huuslod, som ikke har det fulde Hartkorn, der ved Udskiftningen er tillagt samme? Hvor er det, som saaledes er fraskilt, blevet af: 29. Findes der nogen Jordbruger som svarer Skatter af større Hartkorn, end han i Virkeligheden har, og hvorledes forholdes der navnlig i denne Henseende med den Grund i eller ved Landsbyerne, hvorpaa eller hvorved de udflyttede Gaarde have staaet, 30. Ere ved Gaardes Nedlæggelse enten til Jnddragelse under Hovedgaardene, eller til Oprettelse af større Avlsgaarde, eller til fuldstændig Udstykning i Huuslodder, de samme paa hvilende Byrder, f. Ex. til Veivæsenet, gaaede over paa Godsherskabet, eller af hvem udredes de nu 31, Hvorledes er i Distriktet Forholdet med den Sjettedeel af Bankhæftelserne, som giver Actieret i Banken? Ere disse endnu uindfriede, eller have Bønderne selv derfor erholdt Aktier, eller have de solgt deres Adkomster til Andre, eller have paa Godserne Herskaberne indfriet dem og uden nogen Overdragelse fra Bønderne løst Aktier derfor D. Næringsforholdene vedkommende. 32. Hvilke Arter af Huusflids Frembringelser ere meest hjemme i Egnen, og hvorledes finde Beboerne Afsætning for deres Frembringelser, 33. Hvor mange Landsbyhaandværkere, findes i Distriktet og af hvilket Slags Hvorledes forholder deres Arbeid sig til Kjøbstadhaandværkernes, og i hvilke Retninger er der især Mangel enten paa tilstrækkeligt Antal eller paa fyldestgiørende Dygtighed, 34. Lægges der Vanskeligheder i Veien for de fornødne Haandværkeres Nedsættelse? Hvilke Hindringer ligger der i de bestaaende Forhold for denne Næringsklasses Opkomst, 35. Føles der i Egnen Trang til Handelsberettigelser, Frembyder nærmeste Kjøbstad tilstrækkelig Konkurrence for Afsætningen, og ere Bønderne i Distriktet i det Hele uafhængige af Kjøbmændenes Forskud, E. Huusmandstanden vedkommende. 36. Hvor mange Huusmænd findes der i Distriktet? Hvormange af disse ere Selveiere, Arvefæstere, Livsfæstere eller Leiere, 37. Hvor mange af disse ere jordløse, hvor mange have et Tilliggende af Jord? Hvilket Jordtilliggende ansees for nødvendigt, for at en Huusmand med Fordeel skal kunne drive egentligt Agerbrug, 38. Hvortil kan i Almindelighed Værdien af selve Huset anslaaes, Findes der Exempler paa Huse, der ere uforsvarlige som Boliger for Mennesker, 39. Er Afgivten for Fæste- og Leiehuse sædvanlig bestemt i Penge og Korn eller i Arbeide, Er da dette ansat i Ugedage eller i Akkord=Arbeide? Hvormeget af begge Slags Arbeide findes i Distriktet? 40. J hvilket Forhold staaer det, der ydes i Leie eller i Afgivt, til hvad Huus og Lod er værd? 41. Findes i Egnen Exempler paa særdeles byrdefulde og ubillige Fæste- eller Leievilkaar for Huusmænd, (J saa Fald maatte der indsendes en af Distriktsformanden bekræftet Gjenpart af saadanne Fæstebreve eller Leiekontrakter, ledsaget med nøie Opgivelse af Husets Beskaffenhed, af Jordens Størrelse og Bonitet og begges rimelige Værdi, samt af Antallet paa de Huusmænd, der sidde paa saadanne Vilkaar, og af Bortfæsterens eller Bortleierens Navn og Stand. 42. Til hvilken Værdi anslaaes i Egnen en Ugedags og en Høstdags Hovarbeide, udført paa Huusmandens egen Kost og med hans egne Redskaber, Vilde Huusmanden kunne udrede et passende Vederlag i Penge eller i Sæd. 43. Forekommer der i Distriktet Exempler paa særdeles Ubillighed i Huusmændenes Behandling, enten af Herremændene og deres Forvaltere eller af Gaardmænd, f. Ex. med Hensyn til Arbeidstiden (Gangen til og fra Hovstedet iberegnet, Arbeidets Beskaffenhed, den personlige Medfart osv. Har der derom været reist Retssag, og forsaavidt ikke selve Akterne kunne indsendes hvilket Udfald have saadanne Sager havt? 44. Hvilken Adgang til Arbeidsfortjeneste for Huusmændene frembyder Egnen, navnlig i Vintermaanederne, og hvilken Jndflydelse paa sammes Forøgelse og Sikkerhed vil den erholde, naar alt Hovarbeidets Forandring til Penge- eller Kornafgivt giver Huusmandsklassen fuld Raadighed over sin Arbeidskraft, 45. Findes der overveiende Trang til Beboelsesteder, og føles denne ikke blot af de Enkelte, men ogsaa af Kommunernes Fattigvæsen, 46. Forekommer i Distriktet Exempler paa, at Familier ikke af Trang, men af Mangel paa Leiligheder eller Byggegrund maa tye til Fattigvæsenet eller gaae paa Omgang, Forekommer Exempler paa, at flere Familier maa bo sammen i een Stue, eller at gifte Folk maa leve afsondrede fra hinanden af saadan Grund, 47. Findes i Distriktet Exempler paa, at Huse, der oprindelig ere byggede paa Kommunens Grund, navnlig paa Gadejord, ere uden Hjemmel bemægtigede af Godseier eller anden Privatmand, Forekommer muligen endog Exempler paa, at den, der nu oppebærer Fæsteindtægt eller Leie af et Huus, hverken har affundet sig med Kommunen, som Grundens Eier, eller med den Famlie, som for egen Regning har opført Huset? (Forts.)