Berlingske Tidende, 1783-08-15
Fortsættelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1783. (See No. 64.) For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 400, 200 og 100 Favne, men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsvisFor den største Mængde af Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne 8 Rdlr. For 40 Favne 6 Rdlr. For 30 Favne 4 Rdlr. For 20 Favne 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres noget ned i Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gjerder brugte Steen ere taget af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegjerden herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der med følge til forladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Hvor flere Bønder eller Huusmænd haver arbejdet sammen paa et Steengjerde, maae der i Attesterne tydeligen meldes: hvor mange de ere, hvor mange Favne hver haver sat, eller om de alle haver havt lige Deel i Arbeidet. Premien kan ikke æskes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden November Maaneds Udgang 1784. Da Selskabet veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlig Steengjerder, især om Tunerne, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand; saa udsættes følgende Premier særskilt for Jsland paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne 10 Rdlr. For næste, ej under 25 Favne, 5 Rdlr. Med Premie=Æskning maae følge Attester paategnede af Stedets Øvrighed eller Sognepræst og tvende Repstjorer, hvorved de Æskendes Stand, anføres, f. Ex. om de ere Proprietærer, Forpagtere, Selvejere eller Fæstebønder. Bemeldte Proprietærer og Forpagtere kan æske Premie for de Steengjerder, som de beviser sig paa egen Bekostning og efter foreskrevne Vilkaar at have ladet sætte, men ikke for dem, som deres Bønder sætter, for hvilke Bønder selv kunde æske Premie. Disse Premier æskes inder Desember Maaneds Udgang 1785. Saa vil Selskabet og med Fornøielse modtage Efterretning: Om forsvarlige Steengierder satte i Ferøe efter Bekjendtgjørelsen af dette. Selskabet vil belønne Vedkommende i samme Forhold til Mængderne som for Jsland ere bestemte, Pengene beregnede i Kroner. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jord=Vold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer, for at være et varig og trofast Hegn; saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side meen forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi i anden Tilfælde ka ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Inddeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer, eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de settes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Felledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste Desember 1784 maatte indleveres.