JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Magister Fallesen, som i Vinter har opholdt sig i Paris, har begivet sig derfra til Jtalien. Efter sin Hjemkomst, som vil finde Sted næste Sommer, ventes han at ville optræde som offentlig Lærer i Forstvidenskaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Statsraad Hegermann er død i Norge Han var en Broder til Generalmajor Hegermann Lindencrone her i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Fra det Holsteenske. Som man hører, er den Slesv. Holst. Regjering paa Gottorf ivrigt beskjæftiget med Landets communelle Friheds Gjenoprettelse, hvorved der fornemmelig skal tages Hensyn til at en hver Commune selv skal ordne og bestyre alle til dens bekonomiske Forfatning og indre Huusholdning hørende Anliggender uden Statsregjeringens Jndvirkning, derpaa. Jmidlertid vil dog kun Offentlighed af Bestyrelsens Forhandlinger kunne give den fornødne Tillid og Sikkerhed. (Jtzh. Av.) Den berømte Rappo er nu i Flensborg. Han havde givet 4 Forestillinger i Slesvig og en paa Gottorff Slot, og naturligviis vundet overordentligt bifald. Et Aarhundrede tilbage skrives derfra Slesvig, og man vilde paastaaet, at han stod i Forbund med den Onde. – Sammesteds fra forsikkres som Tilforladeligt, at denne verdensberømte Kunstner virkelig har under sit Ophold i St. Petersborg nydt den Udmærkelse at være til Taffels hos Keiseren af Rusland, og af Hs. M. bleven foræret en kostbar Eqvipage med 4 Heste. Ulstrup Gaard og Gods, med Besætning og Jnventarium, blev ved den derover sidstl. 3die Marts afholdte Auction tilslaaet Hr. Landsover samt Hof= og Stadsrets=Procurator Knudsen fra Kjøbenhavn for 118,200 Rbd. Sølv foruden Overtagelse af nogle i Eiendommen perpetuerede Legater. Rygtet siger, at han strax efter skal have solgt den igjen med en betydelig Avance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Postmesteren i Skive, J. D. Bechmann, er død den 27de Febr., i hans 45de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Jndsendt. Soldatesken som den er i Danmark og ikke som den er fremstillet i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
(vide Kbhvnsp. No. 33 og Aar. Stiftst. No. 29.)Med at læse en af det engelske militaire Tidsskrift United Service Journal uddraget Artikkel om den danske Armee, var min første Tanke: Skulde det vel være mueligt at en Dansk saaledes kunde give sine Landsmænd til Priis i et fremmed Land, Nei, Men hvad kan da bevæge en Engellænder til, paa en saa uforskammet Maade at vælte sig ind paa den danske "Soldateske! Thi at Marinens blaa Trøier, i hans Øine maae klæde den danske Matros bedre end den røde klæder Soldaten; dette synes at ligge i de brugte Ord "Soldateske, og dog ere vi et Lands Børn, der paa Trøien nær, neppe ville være at adskille i Sind og Skind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Den retsindige Danske, der begynder at vænne sig til at en enkelt Skraaler stundom fører et Sprog, som om det var et heelt Folk, vil lidet reflectere paa en Artikkel af ovennævnte Art, der synes meer at være skrevet for Blade af det simpleste Slags, end for et videnskabeligt Blad, som de nævnte engelske, men vi tælle destoværre blandt vore Landsmænd, ikke faae Lettroende, der have vel meget tilovers for hvad der er fremmed, – som det eneste Salliggjørende; – der troe dette at være bedre end det Bedste vi selv have; og at for ofte, indtil Barnagtighed efterabe hvad vi see og høre fra andre Lande; hvor man igjen troe at vi her leve i de lykkeligste Land paa Jorden. Da jeg nu ikke er det engelske Sprog mægtig, og saaledes ei kan tage til Gjenmæle i samme engelske Blad, saa vil jeg dog i det mindste i Moders maalet lade en Stemme høre af en billigere Art, overladende til Skjæbnen om den maatte føre nogle af disse danske Or til engelsk Jordbund; jeg har tjent længe nok for at kjend Standens blide og ublide Sider, dens skjønne og trykkende Eiendommeligheder, jeg tør saaledes have en Mening. Engellænderen synes at lægge vel megen Vægt paa det krigeriske Udseende, eller den saakaldte militaire Holdning. Jeg lægger større Vægt paa Aanden, Begge Deele ere hos Soldaten Følge af Routme i de militaire Functioner, og i Officerens utrættelige og ufravendte Opmærksomhed paa Soldatens Handle og Tænkemaade; de maae saaledes, der hvor de findes, tilskrives Officerens gode Aand og Jnteresse for hans Stand. Unægtelig er den militaire Holdning een af de skjønne Eiendommeligheder vor Stand bør holde over, og der pryder er hver Troppeart; men den kan gives for stor Værd, ja det kan endog udarte til Latterlighed! Da vi 1813 blottede for Penge, Klæder, og tildeels for Proviant, samt udmattede af foregaaende Strabadser, ved Sehestedt sloge, os igjennem en overlegen og af alle Lykkens Goder begunstiget, ja man kunde vel sige elegant udstyret Fjende; da var det ligesalidet Holdningen der bidrog, som dette var Tilfældet, de Engellænderne 1801 brændte deres Næse ved Kjøbenhavn men det var Aanden, der oplivet af Kjærlighed til Konge og Fødeland, gav Kraft; den vil det fremdeles for enhver god Sag saa længe gamle Danmart har danske Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Da Preusserne i 1806 gjorde saa uheldige Erfaringer mod Napoleons Armee, da maatte de vist gjerne have givet et Deel af deres Holdning for den Aand der senere i 1813 og 14 hævnede de foregaaende Nederlag. Det Regiment i hviket jeg nu snart i 2 Aar har havt den Lykke at tjene, har i denne Tid, med Undtagelse af Sielland og Øerne, rekrutteret gjennem alle Landets Provindser det har været med ved alle Auxiliaircorps, svi vare altsaa i 6 Aar kun 3/4 Aar i Fødelandet, og havde Leilighed til at forsøge den danske Soldat i alle de Stillinger hvori en Soldat kan komme mod Fjenden, paa Marscher, ved Parader og store Troppesamlinger, i gode og slette Qvarterer, i Leire og Bivonars; men aldrig have vi gjort Nationen Skam aldrig have vi staaet tilbage; aldrig har man paa os kunne anvende Englænderens: "Raae Bønder, Vi have overalt kunne maale os med andre Nationer, selv med Englænderne; men vi vare enige og arbeidede alle til eet Maal, vi besjælledes afgen god Aand, den gode Aand der vel seer Manglerne men tragter efter at afhjælpe dem, uden derfor at være utilfreds; hvorimod den slette Aand er utilfreds med Alt, nedriver Alt, og - gjø intet for at det kan blive bedre. J 15 Aar har vi nu ført det eensformige, al militair Aand saa let underminerende, Garnisonsliv, men endnu er Aanden god, og dog er Tidsaanden sandelig ikke let at bringe i Harmonie med den rette militaire Aand. Endnu føle vi varmt for vor Stand og vort Regiments Ære, endnu arbeide vi med forenede Kræfter for at hævde den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Hvad de 2 Aars Tjenestetid angaaer, da er den, med Undtagelse af Russerne og Engellænderne, neppe meget længere i de fleste Armeer paa Fredsfod, og denne Tid er tilstrækkelig til at danne Soldaten for Felten naar den anvendes vel. Russeren udrives i over 20 Aar af alle sine kjæreste Forhold, og den engelske Soldat, hvorom jeg senere skal tillade mig nogle bemærkninger, hverves allene i Nationens laveste og fattigste Classer. Hvad dette betyder i Engelland, veed Enhver. Gud bevare os for begge Deele!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Efter en kort Sammenligning mellem den franske, preussiske og engelske Soldat siger han om denne: "Ved ingen anden Nation i Verden, end den engelske, udtages Armeen af den laveste Folkeklasse; dette er den sande Grund hvorfor Pidskestraffen er vedblevet og maae vedblive. – J Engelland er der hverken Conscription eller Militairskoler, Soldaten hverves af den sletteste og laveste Classe. En Mand der løber bort fra sin Kone, fordi han er for doven til at arbeide for hende, – der har havt det Uheld at blive Fader til et uægte Barn, – der greb til at skjæle, istedetfor at arbeide, og frygter for Trædemøllen; – dette er Helten der gaaer over til den engelske Armee, og om hvilken den veltalende O'Connell snakker og Ridderlighed og Ære. – Antaget: at en Soldat begaaer et Tyverie, saa overleveres han Civiløvrigheden, og bliver paa 7 Aar transporteret; han kommer tilbage og er en fuldendt Gavtyv - hvorhen gaaer han nu, Til Armeen. Hvorledes kan nu nogen Fornuftig antage at fordi corporlige Straffe afskaffes, en bedre Classe af Mennesker frivillig skulde give sig hen til at tjene med afstraffede Forbrydere, og med aabne Arme styrte sig i Forhold, af hvilke, selv denne gjerne løsriver sig? Hvorledes vil man troe at bibringe Mennesker Æresfølelse, der ere fremmede for Æren, Vel hedder det om Preussen, at Soldaten der anseer det for den største Ulykke at blive bortjaget, men - han opdroges til at tænke saaledes, førend han traadte i Tjenesten. J Preussen altsaa vækkes først Æresfølelsen, og saa appellerer man dertil. Ved nogle engelske Regimenter afskaffedes Spidsrodstraffen, men Følgen blev, at der i disse Regimenter herskede den sletteste Subordination, og man nødsagedes til igjen at indføre den. Ville vi reformere Armeen, saa lad os begynde ved den rette Ende, ved Rekrutteringssystemet! -Man maae tilstaae at vor Engellænder endnu har været naadig; men til Ære for den engelske Armee vil jeg troe, at de begge have været lige overdrevne i deres Skildringer. Under alle Omstændigheder foretrækker jeg de praae, men ærlige og troe "Bønder for de fuldendte "Gavtyve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
At dHr. Redacteurer der have optaget hiin Artikkel af Unted Service Journal, ogsaa vilde optage disse Modbemærkninger, eller dog i det mindste en Anmeldelse deraf, er at haabe; ligesom jeg tillader mig paa egne, og vist mange Fleres Vegne at takke Redacteuren af Kjøbenhavnsposten der først henvendte den danske Armees Opmærksomhed paa hiin Epistel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Spørgsmaal til 3. J. Den mægtige Genius, der svinger sine huddede Vinger over Danmarks blomstrende Sletter, er dermed meent den gode beskjermende, eller: den vilde, altoprørende Genius, Naar den anonyme Person, der atter har ville vise sin Kløgt i Avisen No. 37 under Bogstavet S. nævner sig; og jeg finder han er et Svar værd, skal jeg svare ham. Aarhuus, den 6te Marts 1835. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Bekjendtgjørelser. At vor kjære og eneste Datter Jacobine Wilhelmine Marie Nellemann, nu 6 Aar gl., idag morges, efter 5 Dages Sygeleie, ved Døden er afgaaet, fra denne til en bedre Verden, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 6te Marts 1835. Anna L. Nellemann, Lauritz Nellemann. født Hyphoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Efter Begjæring af Executorene i Boet efter afgangne Enkemadame Jahnsen født Nissen, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 646 paa Vestergade heri Aarhuus, stillet til 3 offentlige Auctioner:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Torsdagen den 19de Marts) 26de – 1835, Fredagen 3die April hver Dags Formiddag Kl. 10, og hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen, men 3die i Gaarden selv, som efter den Afdødes Testamente skal sælges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Denne udmærkede Eiendom, beliggende paa et afde bedste Steder i Byen, især for at drive Gjæstgiverie eller Kjøbmandshandel, bestaaer af 17 Fag 2 Etage Forhuus til Gaden, indrettet for 2de Familier, 19 Fag dito Sidehuus, indrettet i nederste Etage til Kjøkken, Bryggers, m. m., og i øverste Etage til Gjæste kamre; 15 Fag dito Baghuus og 10 Fag dito Sidehuus, indrettet til Koe= og Hestestalde, Vognporte, Lade og Brændehuus, alt Muur= og Bindingsværk, samt udmærket vel vedligeholdt. Foruden betydelig Gaardsplads med Pompevand, er endvidere til Eiendommen en Baggaard, og en betydelig Have, der støder til den forbiløbende Aar. Conditionerne hvoriblandt bemærkes at 2/3 a Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende, og at den Afdødes Søster for Livstid er indrømmet en Deel af Gaarden, samt Haven til frie Afbenyttelse – erfares hos Procurator Jngerslew, der tillige foreviser Eiendommen. – Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 23de Februar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Løverdagen den 21de 2. M. Middagen Kl. 12 afholdes paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Licitation til Opførelse af: 4) En Træebroe overr Aaen i Skjællet mellem Assendrup og Nølew Byer. 2) En Steensætning langs med bemeldte Aae i en Strækning af 90 Favne. 3) Trende Steenkister over samme Aae. Overslag og Tegning over Broen er til Eftersyn her paa Contoiret. Hads og Ring Herreders Contoir, den 6te Marts 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter Huusmand Anders Pedersen af Christrup, bliver det Boet tilhørende Huus i Christrup stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te d. M., ) førstkommende, 13de April, og hver Dags For 27de f. M.) middag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt: vilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Ved 3die Auction vil tillige Boets Løsøre vorde bortsolgt. Rougs, a. Herredscontoir i Randers, d. 2den Marts 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Jfølge Vedkommendes Begjæring bliver Tirsdagen den 17de de, og følgende Dage, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 sl., i Gaarden No. 199 paa Brødregade, her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Handelsvarer, bestaaende af Jern, Hamp, Blaar og Urtekramvarer, saa og Vogne, Hestetøi, Sengeklæder, Linned, nogle gamle Foustager og Kasser m. m.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres Randers Byfoged-Contoir, den 3die Marts 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Christian Alstrup tilhørende Gaard, Almind Kirkegaard kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr., i Almind Sogn, Lysgaard Herred, stillet til 3de Auctioner, nemlig: Løverdagen den 4de April d. A., 18de f. M. og Mandagen - 4de Mai d. A. hver Dags Formiddag Kl. 9. - De 2de første Auctioner afholdes her paa mit Contoir, den 3die i Gaarden selv. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Plakat 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir Dalsgaard, den 27de Februar 1835. H. H. Holm. Vesterkeilstrup, beliggende i Balle Sogn, HidsHerred, Aarhuus Stift, agte vedkommende Eiere at lade bortsælge ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 16de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden, hvis betydelige og gode Marker grændse til Gudenaae, og ikkun staae for omtrent 11 Tdr. Hartkorn, har et teglhængt Stuehuus med to Fløie og iøvrigt meget gode Bygninger, godt Springvand i Gaarden og Bryggerset, overflødig Tørvejord, Mergel paa forskjellige Steder i Marken, Ferskands Fiskerie, god Skov af Eeg og Bøg m.m. Gaarden modtages af Kjøberen næstkommende 1ste Mai, og Conditionerne kan erholdes til Eftersyn 8 Dage før Auctionen hos Hr. F. Hastrup. paa Vesterkeilstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Aarhuus Byetingsret og i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Boet efter Capitain Jens Lang balles Enke Anne Margrethe Langballe født Schmidt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. - Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 16de Februar 1835. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Da jeg har arrangeret mig saaledes, at jeg i den sandsynligviis kuns korte Tid jeg endnu har at leve udi, underholdes af min Pension, saa agter jeg at dele Hvad jeg har imellem min sal. Mands og mine Arvinger; desaarsag jeg herved indkalder Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter min ved Døden afgangne Mand, Cancellieraad, Raadmand og forhenværende Postmester Johan Henrich Stabell her i Byen, eller hos mig, til med deres Krav at fremkomme, og Samme at beviisliggjøre inden 12 Uger. Randers, den 3die Marts 1835. Som Laugværge. M. M. sal. Stabell. C. Boserup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
I Helsingøer er et godt og stort Garverie, der i mange Aar har været i meget heldig Drift, at faae tilKjøbs eller til Leie paa billige Vilkaar til førstkommende Michaeli Flyttetid. Nærmere Underretning kan erholdes, naar man henvender sig skriftlig eller mundtlitil Copiist Rathje, ved Holmens Canal No. 256 2den Sahl i Kjøbenhavn, eller hos Eierinden Mad. Støchert i Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
1000 Rbd. rede Sølv kan erholdes tillaans i næstkommende 11te Juni Termin, imod god Sikkerhed i en Landeiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Hr. Bogbinder Johansen i Aarhuus kan opgive den Person der vil udlaane Capitalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Ægte Gigttaftes Underhuer for Damer, som bort trække al Gigt fra Hovedet, samt ere varme, lette og conserverende, anbefales især enhver Dame som i Sygdomstilfælde have mistet Haaret, og dem som plages af Gigtsmerte i Hovedet. De ere saaledes indrettede at baade høie og lave Kapper samt Kam kan bæres til dem. De faaes i lille Helliggeiststræde No. 157 i Khvn. Kalveskind. kjøbes til de høieste Priser af A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Kalveskind kjøbes til de høieste Priser af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Hos Tarliong er i denne Tid arriveret et Sortement Maler-Pensler, især store og smaae Slebberter, Fisk=Pensler og Spidspensler, store hollandske Anstrygere og Mærkpensler. Sammesteds bekommes Carmin og Ultramarin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Udmærket gode blegede Formelys sælges i Lispund og Pund billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Chocolade i alle Sorter a 36, 38 40, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt 6 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, ælges i Aarhuus hos Chr. T. Schmidts EnkeS. Lind, L. P. Schmidt og A. W. Sti gaard, og i Ringkjøbing hos J. F. Nyeboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Nogle Favne tørt Bøge Brænde kan faaes hos N. F. Lemmich. Ænder a 4 Mk. Parret og Kalkuner 9 a 10 Mk. Parret kan faaes hos Møller paa Marselisborg. 100 Tdr. gode Spise= eller Sætte Kartofler ere at faae til en billig Priis hos Theibelgaard pr. Veile. J Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Gode Rødløg ere at faae hos Conditor St. Pietro paa Svinetorvet, for 7 Mk. Skjeppen. 2 a 300 Lpd. Halm ønskes tilkjøbs. C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Hos J. Møller paa Frederiksgaden slibes Barbeerknive og Saxer, ligeledes istandsættes beskadigede Bordknive, Gafler, Lysesarer og Kaffemøller. To eller tre Værelser ere til førstkommende Flyttetid paa det store Torv at faae tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
En Seminarist der kan fremvise gode Attester, kan til 1ste Mai erholde Plads som Huuslærer paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus. Kan den Paagieldende informere i Tydsk, da ønskes det gjerne. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Hvor en confirmeret Dreng, der har Lyst til Bager=Professionen, i denne kan blive antaget til Oplærelse, anviser N. Hee i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
For en ferm Stuepige er en Condition ledig paa en Herregaard førstkommende Maidag. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Den 4de Marts er fra Aarhuus paa Veien til Greenaae tabt en grøn Paraplui i en Skindpose, som Finderen bedes at aflevere imod en passende Findeløn til J. B. Gasparini i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
En stor rødbrun Hanhund, der lyder Navnet Deelphin, er for nogle Maaneder siden bortkommen uden at jeg siden har kundet spørge fra ham. Hunden havde Vane til at gaae til Gyllingnæs, derfor formoder jeg han maa være kommen der til Egnen, og udlover en passende Douceur til den der om bemeldte Hunds Opholdsted eller Endeligt kan give mig Oplysning. Aarhuus, den 4de Marts 1835. Carl Bentzen. Hvad rager det Ham Mester Hansen om jeg er kongelig? Naar Kongen har privilegeret mig skulde jeg vel tro at være kongelig, og da jeg elsker Kongen og Friheden, saa kan jeg vel ogsaa kalde mig kongelig Frimurer, Kan Han ikke forstaae det saa har Han ingen Forstandighed. A. Nøthen, kongelig Frimureermester. Førstkommende Onsdag Kl. 10 begynder i Domkirken de sædvanlige Fasteprædikener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Tirsdagen. den 10de Marts. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Aarhuu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Ministeriet har atter lidt et Nederlag Den forrige Pr. Minister, Lord Melbourne, havde nemlig foreslaaet et Amendement til den Adresse hvormed man efter gammel Skik pleier at besvare KongensThrontale, og som indeholdt en Beklagelse over, at de allerede skete Reformers Fremskridt vare blevne afbrudte og truede ved Opløsningen af et Parlament, som var alvorligen betænkt paa at fremme Forholdsregler, der med Rette vare Gjenstanden for Folkets varmeste Ønsker. Dette Amendement var i Overhuset bleven forkaste uden Afstemning. Men i Underhuset er derimod samme Amendement bleven antaget med 309 St. imod 302 Dog havde denne Seier kostet megen Anstrængelse man havde kjæmpet i 3 Rætter og Dage, den 24de Febr. til om Morgenen Kl. 2, den 25de til Kl. 1, og endeligen den 26de indtil om Morgenen Kl. 2 1/2. Det endelige Resultat var bleven modtaget af Oppositionen med den største Jubel. "Snart vil det vise sig hedder det i en af Londons Aviser, om de ved Roret staaende Torver efter dette nye Nederlag ville stryge deres Flag, eller endnu nagle det til Masten og forsvare det til det Yderste." Det gjorde imidlertid endnu ikke Mine til at vige. – Debatterne i Overhuset fortes med en næsten mageløs Heftighed. Lord Brougham havde holdt en Tale, som paa nogle Afbrydelser nær, havde varet i flere Timer, og hvori han havde sag at han ventede, inden 14 Dage at være Lordkantsler igjen. Jsær havde han uden Skaansel angrebet sin Eftermand, den nuværende Lordkantsler, og overøst ham med en saa uhyre Ordstrøm, at han flere Gange blev kaldt til Orden - Da Hr. Abercromby den 28de begav sig til Kongen for at overrække Hs. M. Underhusets Adresse, havde halvandethundrede Medlemmer ledsaget ham. Underveis var han af store Menneske masser bleven hilset med den lydeligste Enthusiasme. Han havde oplæst Adressen med fast Stemme. Kongen befandt sig vel, men havde ikke været i godt Lune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Kort for Postens Afgang fra London hed det der, at Wellington og nogle af de ham nærmest staaende Ministre og personlige Tilhængere havde besluttet at træde ud af Kabinettet. Men vist er det, at Peel skal have erklæret: "at han ikke vil lade sig afskrække af det Forefaldne." Hvis det bekræftes, at Wellington virkelig skulde beslutte sig til at resignere, da mener man at Lorderne Stanley og Graham ville atter komme til Roret. N. Amerika. De sidste Efterretninger fra Washington lyde ikke saa fredelige som de foregaaende. Paa Grund af at det franske Deputeretkammer endnu gjorde Vanskeligheder med Udbetalingen af de 25 Millioner Fr., havde man besluttet: at Forslaget og Repressalier mod Frankrig skulde tages i nærmere Overveielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Frankrig. En Telegrafdepesche havde allerede meldte General Sebastianis Ankomst til Calais. J Paris hed det, at Kongen vil gjøre ham til sin Premierminister. Hans Tilbagekomst skal have været gandske uventet, thi Kongen havde hjemkaldt baade ham og Soult paa egen Haand. Atter dennegang bliver der neppe noget af at Dupin faaer nogen Portefenille, thi han vil ikke træde ind med dem som Kongen ønsker. Om Marskal Soult hed det, at han befandt sig i Nærheden af Paris, hvor Underhandlingerne føres med ham i den største Stilhed. De nuværende Ministre holde næsten daglige diplomatiske Dineer, hvorved man især har lagt Mærke til, at den russiske Gesandt hyppigt bivaane dem. Man taler om en dobbelt Jntrigue: den ene skal gaae ud fra den saakaldte Camerilla, og have til Hensigt at bringe Soult igjen til Roret, det koste hvad det den anden fra det halvtstyrtede Ministerium, som gjør alt muligt for at bringe Hertugen af Broglie tilbage igjen paa sin gamle Post.