JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Fattigvæsenet angaaende. Onsdagen den 26de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dag, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i det kongelige Hof Theaters Forsal paa Christiansborg Slot, bortsolgt paa 3 Maaneders rentefriCredit, et betydeligt Partie Varer af de Fabricata, som tilvirkes i ArbeidsAnstalten paa Ladegaarden, bestaaende af tildeels Rester af Gulvtæppetøier, saavel vævede og trykkede, som Damaskvævede figurerede, samt Undergulvdækkener af Fæhaar, Klæde; Dækkentøi, Sengedækkener; Skaberakdækkentøier; Garn; Multum; Flonel, Kirsei; trykkede Varer, nemlig: Bordtæpper, Damekaaber, Meubelgarniturer, Divangulvtæpper, Gulvtæppeborder, m.v.; Coathing; Hestedækkener; Foertøier; Svanebai; Olieposetøi, Dørmaatter af Værk, med flere Varer, imod Betaling til Fuldmægtig Stub, boende paa det kongelige Opføstringshuus i store Kongensgade No. 269, hvor, saavelsom i Vartou hos Portneren, de trykte Fortegnelser forinden ere at erholde. Varerne ere til Eftersyn paa Auctionsstedet de to foregaaende Dage førend Auctionen, og forinden i Fabriquens Udsalgs-Magazin i det kongelige Opfostringshuus i store Kongensgade No. 269.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Tredagen den 28de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved 5te og sidste Auction opbudet, og, uden flere Auctioners Afholdelse, absolut bortsolgt: Huset Nr. 219 og 220 i store Fiolstræde. Ved 3die Auction er for dette Huus, som er assureret for 12,900 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning vurderet for 15,500 Rbd. Sølv, buden 9000 Rbd. Sølv. Af offentlige Stiftelsers Midler staaer paa 1ste Prioritet 3500 Rbd. Sølv og paa 2den Prioritet 4482 Rbd. 58 s. Sølv, hvilke Capitaler kunne forblive henstaaende paa samme Vilkaar som hidtil Den aarlige Leie udgiør 1160 Rbd. Sedler, hvorimod Skatter og Afgivter ikkun beløbe sig til omtrent 230 Rbd. Sølv aarlig. Auctionen afholdes i Huset No. 218 næstved, i Stue-Etagen. Conditionerne og Vurderingsforretningen med flere Huset vedkommende Ducumenter ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Fredagen den 2de førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved 5te og sidste Auction opbudet, og uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt: Huset No. 218 i store Fiolstræde. Ved 3die Auction er for dette Huus, som er assureret for 8000 Rbd. Sølv og til Auctions-Efterretning vurderet for 10000 Rbd. Sølv, buden 2000 Rbd. Sølv. Af en offentlig Stiftelses Midler staaer paa 1ste Prioritet 4000 Rbd. Sedler, der kunne forblive henstaaende paa samme Vilkaar som hidtil. Ligeledes staaer af en offentlig Stiftelses Midler paa 2den Prioritet 3920 Rbd. Sedler. Leien udgjør aarlig 638 Rbd. Sedler og Skatter og Afgivter beløbe sig omtrent til 135 Rbd. Sølv aarlig. Conditionerne, Vurderings-Forretningen, med flere Huset vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
J følge vedkommende Skifteforvalters Begiering, bliver det Huusmand Niels Nielsens Enkes Boe tilhørende Arvefæstehuus bestaaende af 12 Fag, me tilliggende 7 Skpr. Land i Kundbye, under Baroniet Løvenborg, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 2den December førstkommende, Form. Kl. 11, 2den Auction Tirsdagen den 16de December førstkommende, Form. Kl. 11, og 3die Auction Tirsdagen den 30te December førstkommende, Form. Kl. 11, hvoraf de 2de førstnævnte afholdes paa Tinghuset ved Løvenborg og sidstnævnte i Arvefæstehuset selv. - Conditionerne der skal blive fremlagt ved 1ste Auction, ligge forinden til Eftersyn hos Skifteforvalteren i Boet, Forvalter Torst paa Løvenborg. - Forestaaende bekiendtgiøres herved til alle Liebhaveres Efterretning og til Varsel for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April 1817. Baroniet Løvenborg Birks Contoir, den 14de November 1834. Lynge.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Auction over Skov-Effecter paa Erederiksdahl.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Tirsdagen den 9de December forstk., Formiddag Kl. 9, lader Eieren af Frederiksdahls Gods ved offentlig Auction, der afholdes i den derværende broe, bortsælge: endeel Bøgetræer paa Roden, taxerede til circa 100 Favne og hvoraf endeel ere særdeles tienlige til Gavntømmer, endeel Ellebugst og Böge-Udhug i Bunker, samt endeel opshovet tørt, Bøgebrænde; hvorover trykte Fortegnelser, der vise Taxationen af Træerne paa Roden, 3 Dage førend Auctionen vil være at erholde i Kiøbenhavn, Rosengaarden, No. 126 & 127, i Stuen, paa Auctionsstedet og de samme omliggende Kroer.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Stævning. Vacob Baden Drik, Auditeur, Byfoged og Politimester i Sø- og Handelsstaden Helsingør, giør vitterlig, at efter Begjæring af Lands Over- samt Hof og Stadsrets Procurator Ch. W. Haagen, grundet paa hans under tvende October sidstleden allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en bortkommen, af Brygger og Vertshuusholder Christen Jeppesen til Edvard Ludvig Lund under 14de September 1830 for 3000 Rbd. rede Sølv udstædt Obligation, med første Prioritets Panteret i en 1/2 Deel af Eiendommens No. 1 og 2 paa Hiørnet af Brostrædet og Strandgade her i Staden, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Obligation ihænde, at møde eller møde lade for Helsingers Bytingsret den første ordentlige Retsdag, som er en Mandag, i Aprilmaaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for med samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggiøre, da Citanten, i Mangel heraf, vil paastaae bemeldte Obligation ved Dommortificerer. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse eller Landag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Helsingør, den 15de November 1834. J. B. Olrik. (L. S.) Broclama.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Skibsbygmester Andreas Bonnezen, indkaldes herved, i Følge Pl. 20de October 1792, med tolv Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret at anmelde og bevisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 9de November 1834. Hammerich. Pontoppidan. 1834 & 35. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Baandfabriteur Hans Nicolai Sabroe og ligeledes afdøde Enke Adriane Cathrine Sabroe, fød Serin, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 3die November 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Ved Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Smed Frederik Ottesen af Vinters lev, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Skiftebehandlingen. – Dette bliver herved endvidere bekiendtgjort, med Tilføiende: at Samlinger afholdes her paa Contoiret den 12te December d. A. og 30te Januar n. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 31te October 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i følgende Stervboer: 1) efter Tienestekarl Niels Rasmussen i Selling, og 2) efter Tienestekarl Ole Nielsen i Sophienlyst, paa Jeberg Mark, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage det videre Fornødne under Skiftebehandlingen.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Det bemærkes : at Samlinger afholdes her paa Contoiret den 15de December d. A. og 30te Januar n. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 31te October 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-18
Ved Proclama, som bliver læst for vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Laurs Sørensen Jeppe, Gaardmand i Essig, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer. Hvilket herved endvidere tilkiendegives. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 2den November 1834. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Aar 1834. No. 276. Onsdagen. den 19de November. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Tidende.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Avertissemeniv, Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
London, den 7de November. - Paa Dødelighedslisten for forrige Uge finder man her i Hovedstaden kun to Choleratilfælde optegnede, og Dødsfaldenes Antal er overhovedet 565 mindre end i forrige Uge.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Fra Canton ere her Efterretninger til den 22de April indløbne, hvorefter der var kommet langt meer Guld og Sølv paa Pladsen end forhen. Thee og Opium stege i Prisen. Risen var derimod blevet bedre Kjøb. J Canton var Handelen i bedste Gang. Efter Ophævelsen af det Ostindiske Compagnies Monopol sendes langt meer Thee til America end forhen, i Aaret 183, udførtes dertil 100,000 Kasser, i forrige Aar 170,500, og i dette Aar vil Udførselen sandsynligviis beløbe sig til 250,000 Kasser. Da de sidste Beretninger afgik, laae i Cantons Havn fire engelske, et franskt og otte americanske Skibe, og i Lentin fire engelske og sex americanske.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Paris, den 7de November. – Man anslaaer den Sum som de Pariser Handelshuse, der speculere i spanske Fonds, have udgivet i de sidste to Maaneder for Courerer fra Madrid til Paris, til meer end 500,000 Fr., og man regner en lignende Sum for de Courerer, der ere sendte fra Paris til Madrid. Desuden har man udgivet meer end 300,000 Fr. for Estafetter, der bragte Madrider-Efterretningerne fra Paris til andre Enropas Stæder; saaledes at man uden Overdrivelse kan anslaae alle Omkostningerne for Handels-Courerer og Estafetter til 1,300,000 Fr.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Den 9de November. For Øjeblikket er her hverken Tale, om noget Ministerium, Dupin eller Soult. Ministerial Spørgsmaalet har overalt taget faaet en saadan Form, at det Hele sandsynligviis bliver ved det Gamle, i det mindste hvad Hovedpunkterne angaaer, og det nye Cabinet vil egentlig ikke blive noget nyt, om ogsaa enkelte nye Medlemmer komme ind Nu er egentlig Sagen kun den, og Cabinettets doctrinaire Partie, under Hr. Guizots Anførsel, eller det afvigende Skyggespil, hvis Organ vel Hr. Thiers kunde antages at være, skal faae Forstærkning ved de nye Medlemmer, og følgelig Overhaanden. Den ministerielle Aften-Bulletin fra i Gaar siger Flere Morgenblade have urigtigen forkyndt Marschal Soults Ankomst til Paris. Han opholder sig endnu bestandig paa Landet, og vi have heller ikke hørt noget om, at han vilde vende tilbagetil Paris Ministrene, der i nogle Dage bleve kaldte Ex-Ministre, have enten aldeles ikke afbrudt Forretningerne, eller ogsaa have de optaget dem igien; thi i J. des Debats, læses, at Ministrene for det Jndre, for Handelen, for Finantserne og forden offentlige Underviisning have i Gaar Middags begivet sig til Kongen, og at samtlige Ministre, med Undtagelse af Handelsministeren Duchätel, have atter været hos Kongen fra Kl. 2 1/2 til 5. Det nævnte Blad tilføjer, at samme Dags Aften er aldeles intet Nyt passeret med Hensyn til Ministeriets Dannelse.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Spanien. Barcelona, den 28de October. – Dødeligheden her er nu stærkt i Aftagende, saa at vi kunne vente snart at være aldeles befriede for Cholera. J Dag begravede man kun 65 Døde. De Syges Antal er imidlertid endnu meget stort, og anslaaes til henved 12000, skjøndt de fleste Tilfælde ingenlunde ere af nogen farlig Natur. J Forgaars døde her Skipper Jan Henrichsen af Skibet Othin fra Flensborg. Styrmanden H. Jensen fører Skibet hjem.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
(Over Paris, den 7de Novbr.) En anden Efterretning om den alt omtalte Fægtning, der skal have fundet Sted i Nærheden af Vittoria, lyder saaledes: Den 27de og 28de October have været ulykkelige Dage for Christinerne. De Kongelige Troppers - Jnsurgenternes – Sejr paa Sletten mellem Vittoria og Salvatierra kan ikke meer betvivles. Efterstaaende Notitser ere uddragne af en Skrivelse fra Onnateden officielle Bulletin vil vist ikke lade vente længe paa sig. Paa hine Dage har Zumalacarregui nemlig tilintetgjort tvende af Christinernes Divisioner; de have mistet 2000 Mand. Desuden har man frataget dem deres commanderende General O'Doyle, tilligemed flere Over-Officerer, Kanoner, Munition, Flinter og det 60de Regiments Fahne. Da omtrent 600 Christinere vare faldne, befalede Zumalacarregui at give de Øvrige Qvarteer. Men Carl tes Frivillige styrtede sig med Løvemod paa Christinerne, og forfulgte dem til under Vittorias, Mure; det var umuligt at holde dem tilbage. Carl te har udnævnt Zumalacarregui til Storkors af St. Ferdinands Ordenen. De Fangne ere bragte til forskjellige Steder; 203 af dem ere ankomne til Onnate. Den 29de blev der i denne By afsjunget et højtideligt Te Deum. Alt tyder paa, at andre, ligesaa heldige Udfald ville følge paa dette og gjøre det muligt, omsider at operere ind i Castilien.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Den 9de Novbr. – Det spanske Ministerium bliver hver Dag angrebet med meer heftighed, og man troer, med det første at faae at see et nyt Cabinet fremstaae i Cortes's Aand af 1812 og 1820. Navnene paa de Mænd, der skulle fylde dette Cabinet, bevise tilfulde, at Dronningens Regjering har ladet Andre vore sig over Hovedet. Arguelles, af Sine kaldt den Guddommelige, som i den senere Tid har udøvet en hemmelighedsfuld Jndflydelse paa Kamrenes Beraadslagninger, vil komme i Spidsen. De andre Medlemmer slutte sig ligeledes til de Revolutionaire fra 1820. Ved Siden af Herr Arguelles nævnes de Herrer Calatrava eller Ortogosa for Finantserne. Den første var i September 1823 i Cadix, og den anden er en Ven af Arguelses. Desforuden nævner man ogsaa Ferrer, Cortes-Præsidenten fra 1822, Montevirgen; General Valdez; Ullaa og Alvare; Guerra, Ministeren for det Jndre 1811. - Hvad Krigens Gang angaaer, da vilde det ikke være noget Underværk, om Jnsurrectionen i de nordlige Provindser bidrøge Broderparten til Regjeringens Fald. Carlisternes Sager staae vel ikke paa fuld saa fast en Fod, som de selv, i Anledning af deres sidste Fremskridt, fortælle, og man kan vel heller ikke med Bestemthed forudsee et heldigt Udfald af deres Anstrængelser, men ikke destomindre maa man forbauses over, at ikke et eneste Skridt er gjort fra Madrid af, for at fremkalde nogen Harmonie mellem Generalernes Operationer. Det er meget meer aabenbart, at enhver af disse, siden Rodils Afgang har handlet paa egen Haand; og derved er netop Zumalacarrequis tidligere Streiftog hiinsides Chro blevet muligt, og ligeledes hans seneste Angreb paa General O'Doyles enestaaende Corps løbet lykkeligt af. General Minas Energie vil vel ikke destomindre snart faae Bugt med Carlisterne; men disse have allerede vundet formeget, idet de have faaet Tid og Leilighed til at vinde friskt Mod, og Minas desuden ei lette Hverv er ogsaa blevet gjort vanskeligere. Zumalacarregui skal have udstedt en Proclamation, hvori han forkynder en Udryddelseskrig. Han er paa Veien til Løs Arcos, for at gjøre et Angreb der. Lorenzo er draget efter ham, og har under Veis, i Nærheden af Schaso, overrasket og adspredt en carlistisk Bataillon. – Bordeauxer- og BayonneserJournaler gjentage Efterretningen og hiin Fægtning ved Vittoria, den 27de og 28de f. M. De tilføje dog, at deres Efterretninger skrive sig fra carlistiske Meddelelser og fra Zumalacarrequis, i denne Anledning udstedte Bulletin. Jmidlertid synes det vist, at General O'Doyle er blevet skudt paa Valpladsen, tilligemed en Mængde andre Officerer. Don Carlos skal atter have vendt sig mod Bilbao, der paa ny blokkeres af hans Tropper. Espartero er indesluttet i denne By. Tre Hundrede Borgergardister fra Vittoria, der vilde forene sig med ham, skulle af Carlisterne være opsnappede. Mina skal have mistet en Adjutant og syv Personer af sin Suite ved et Baghold, Jnsurgenterne havde lagt hiinsides Valcarlos.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Tydskland. Berlin, den 10de November. Den hertugelige SachsenCoburg Gothaiske Major v. Plankner har nyelig udgivet en topographiskestatistisk Beskrivelse over det til Kongeriget Preussen, for kort siden afstaaede Fyrstendomme Lichtenberg, hvoraf vil meddele følgende Efterretninger. Dette Fyrstendomme ligger paa den venstre Rhinbred, sydlig for Hundsrucken og vestlig for Donnersberg i den forrige saakaldte Westrich, og strækker sig i en henved syv Mile langt og et, to, vel endog halvtredie Miil bred Landstrimmel fra S. V. til N. O. Grændserne dannes af Regjerings-Districtet Trier, det Oldenborgske Fyrstendømme Birkenfeld, det Landgrevelige Hessen-Homburgske Herskab Meisenheim, og den bajerske Rhinkreds. Efter Schmoll er Fyrstendommet 10, 3, efter Andre 11, 23 geographiske Quadratmile stort, Landet er Højland og har en betydelig Høide over Havets Overflade; deraf følger, at Climaet er langt mere raat, end man efter Landets allerede temmelig sydlige Beliggenhed skulde vente.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Ved Slutningen af Aaret 1839 var Jndbyggernes Antal 33,576, hvoraf 17,487 Catholikker, 15,699 Protestanter, 11 Menonitter og 379 Jøder. Hr. v. Plankner roser Jndbyggerne for deres Redelighed, Gjæstvenskab og forekommende Høflighed. Men
Berlingske Tidende, 1834-11-19
hvad der især meest udmærker Landet er den ubegrændsede Tolerants mellem alle Religions Partierne. Menneskeslaget er kraftigt og i Almindelighed smukt dannet. Fyrstendømmet har tvende Stæder, een Flække, hundrede Landsbyer og tredive Gaarde. J disse findes femten protestantiske og sexten catholske Geistlige ved otte evangeliske Sogne- og tolv Philial-Kirker, og ved elleve catholske Sognekirker. Desuden halvtredsindstyve evangeliske og og tre og tredive catholske Skoler; to Cantons-Fængsler og et Tugthuus. Det lille Lands Hovedstad er St. Wendel, som har 2532 Jndbyggere; desuden et Slot, Regjerings=Bygningen, Borgermesteriet, et Hospital og Fangehuset. Staden Baum holder har 1174, Flækken Grumbach 520 Jndvaanere. Paa hver geographisk Quadratmiil komme iøvrigt 2985 Jndvaanere. Endnu maa bemærkes, at Fystendømmet har 114 Vandmøller, een Vindmølle, een Hestemølle, syv Teglbrænderie hytter, 142 offentlige og 4596 Privat Bygninger.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Berlin, den 13de November. J Dag Kl. 2 1/2 er Hr. Majestæt Keiseren af Rusland, ledsaget af Hs. Keiserlige Høyhed Storfyrsten Tronfølgeren til Hs. Majestæt Kongens, Hendes Majestæt Keiserinden af Ruslands og det hele Kongelige Huse største Glæde ankommen hertil fra St. Petersborg. Hs. Kongelige Høyhed Prinds Wilhelm (Hs. Majestæt Kongens Broder, er ankommen hertil fra Majuz. Hs. Majestæt Kongen har udnævnt Kammerherre og Legationsraad, Friherre Schoultz vor Ascheraden til Allerhøistsammes overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det Kongelige Danske Hof. Hr. Friherre Schoultz v. Ascheraden er allerede den 14de dennes afreist fra Berlin til Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Nederlandene. Amsterdam, den 7de November. - Paa den hollandsk Kyst, ved Kerten strandede den 17de October den engelske Bri"Tasmanian, kommende fra St. Petersborg og bestemt til London, lastet med Talg. Da Søen gik saa højt, at det var umuligt for nogen Baad at komme ud til det strandede Skib og dette hvert Minut truedes med at splittes ad, svævede Mandskabet hele Dagen i Dødsangest. Henimod Aften, da Veiret endnu var uforandret, indviede en Helderboer, ved Navn Martin var der Ham, sig til den næsten visse Død, for at redde de ulykkelige Skibbrudne. Med et Toug om Livet styrtede han sig i det oprørte Element, og skjøndt de fraadende Bølger snart hævede ham mod Skyerne, snart igjen syntes at styrte ham Afgrunden, naaede han dog ud til Vraget og klavrede lykkeliombord. Her forefandt han elleve Ulykkelige, som saae den visse Død for Øjne. Skibets Capitain, hvis Navn var J. W. Minnell, var allerede bruknet i Kahytten. Van der Ham, naturligviis en udmærket Svømmer, styrtede sig nu igjen i Haver med een af de skibbrudne Matroser, og naaede, deels ved Svømming, deels ved Hjelp af Touget, som hans paa Strandbredder staaende Kammerater halede til sig, lykkelig i Land. Jkke tilfreds med denne ene Mands Redning, vendte han endnuti Gange til bage til Skibet, og var saa lykkelig, man kan sige ved en, næsten overmenneskelig Anstrængelse, ogsaa at redde de øvrige Skib brudne. Den sidste Matroses Redning var dog nærved at koste denne ædle Mand Livet. Næsten berøvet Bevidstheden klamrede den Skibbrudne sig saa fast om hans Arm, at han trak den udmattede var der Ham med sig til Bunds, hvorved denne sattet ud af Stand til at give sine Kammerater paa Strandbredden Tegn til at hale sig. Men var der Hams overordentlige physiske Kræfter overvandt ogsaa lykkelig denne Fare; eller rettere sagt: Forsynet tillod ikke at denne ny Woltemade skulde vorde et Offer for sin Menneskekjærlighed.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Belgien. Brüssel, den 5te November. – Den kongelige Archivar Hr. Gachard har nylig gjort en interessant Opdagelse. Den er nemlig lykkedes ham, at finde Carl Vis egenhændige, til hans Søster Maria, Statholderinde i Nederlandene, stillede Beskrivelse over Jndtagelsen af Tunis. Dette mærkværdige, en høist beskeden Tone forfattede Skrivt, er dateret fra Tunis den 23de Juli 1535. Efter Sigende vil Kongen skjænke en Afskrivt heraf til alle Belgiens offentlige Bibliotheker. Den berømte Reisende Belzonis Enke, som i nogen Tid boer i Brussel, har skjænket det herværende Museum en skjøn ægyptisk Mumie og flere andre værdifulde Gjenstande. Hun er iøvrigt i Begreb med at foretage en videnskabelig Reise til Africa.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Den 8de November. - Sidst afvigte Tirsdag aabnedes det catholske Universitet i Mecheln. Greverne H. von Me rode og von Rodiano vare som Anstaltens Patroner nærværende. Abbe de Ram holdt en latinsk Tiltrædelses-Tale, derpaa læstes Messe og Tedeum blev afsjunget. Det nye Universitet tæller allerede 80 Studerende.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Hertugen af Argyle er kommen hertil fra England. Cholera har atter viist sig i Mons.
Berlingske Tidende, 1834-11-19
Vi have forhen i denne Tidende No. 255 meddeelt vore Læsere Efterretning om et særdeles højt Væddemaal, som havde fundet Sted i Spaa. Det er nu i disse Dage virkelig bragt i Udførelse og havde nær havt en saare sørgelig Udgang. Med Grev Cornelissen havde nemlig den engelske Adelsmand Ho væddet tusinde Louisborer, at han i tre Dage og Rætter, uden at sove, vilde ride op og ned i Hammeralleen ved Spaa. J den for Væddemaalet bestemte Tid manglede kun to Timer, men en tilstedeværende Læge erklærede Hr. Hoy, at han vilde sætte sit Liv paa Spil ved at fortsætte Ridtet. Dødelig udmattet og en Afmagt nær, gav Hr. Hoy efter, og tabte dette Væddemaal, Men i Gaar indgik denne Herre et andet, ligesaa sælsomt Væddemaal paa 12,000 Franes; han forpligtede sig nemlig til om Natten at gaae tolv Timer op og ned i sit Værelse i Hotel de Snede, uden paa mindste Maade at standse og uden at nyde nogen Ting. Dette lykkedes ham fuldkomment og han vandt Væddemaalet.