JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Det vil saa meget mere glæde Udgiveren, ogsaa at kunne meddele sine Læsere Deres ud Anden Aargang. førlige Tanker om denne Gjenstand, som Sandheden altid maa vinde, naar en Ting bedømmes og betragtes fra forskjellige Sider. Jmidlertid kan det besvarede Stykkes Forfatter ikke undlade foreløbende at fremsætte nogle Erindringer mod følgende Puncter, som synes at være de væsentligste Jndvendinger i Deres Svar. De siger: at jeg synes at bygge mine Formodninger om de anførte Misbrug paa Mangel af Tro og Love imellem Fabricanter og Handlende." - Denne beskyldning er for ubillig til, at den behøver noget Svar. De siger: "at om man end vilde antage denne urimelige Sætning, saa vilde hines egen Jnteresse lede dem til at handle anderledes, for ikke at skade sig selv og tabe deres offentlige Tillid." - Derpaa behøver jeg kun at svare: at det er ligegyldigt hvo der kjøber saadanne beskadigede Varer, nok er det, de kjøbes, og det i hele Skibsladninger. Om disse Kjøbere skade sig selv ved at sælge saadanne Varer igjen, tales her ikke. Troværdige Folk have offentlig bekjendtgjort: at man nylig har solgt Viin og Brændeviin, som var halv blandet med Søvand, og faaet det betalt i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
dyre Domme. Den største Deel af de Kjøbere, som blive narrede med slette Varer, siger De fremdeles: - ere saadanne, som, istedet forat kjøbe af bekjendte redelige Folk, kjøbe af Omløbere, om hvilke man i Forveien kan formode, at de bedrage, naar de sælge til lavere "Priser end Kræmmerne." - Det kan være ligegyldigt hvo der bedrager og hvem der bedrages, hvorfor man bedrager og hvorfor man bedrages. Nok er det - det skeer. Hvorvidt de bekjendte redelige Folk og ordentlige Handlende ikke give sig af med at handle med beskadigede Varer, hvorvidt de fleste Handlendes gode Navn og Rygte er den kjerere end Øieblikkets sikkre Fordeel, vil jeg ikke indlade mig paa at undersøge. Det af Den foreslagne Stempel vilde og kunde paa ingen Maade standse Misbrug, hvilket De selv vil kunne indsee, naar De ret nøie vil overveie alt, hvad der kunde siges i - Og hvorfor ikke? den Anledning." Jeg har, siden jeg fik Deres Svar, ret nøie overveiet Forslaget, uden at kunne indsee, hvorfor det ikke skulde lade sig udføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
En Amtmand i Tydskland er omtrent det samme som en Birkedommer i Dannemark. Amtmand i Dannemark er derimod, som bekjendt, en langt anseeligere Person. Hvor afsurd er det derfor ikke at høre, f. Ex. i et Stykke af Jfland, en Amtmand fortælle, hvorledes han exammerer Tyve? En Amtmand examinerer Tyve? Det maa jo støde ethvert Dansk Øre. Man kan svare, at Scenen foregaaer i Tydskland. Men ak, hvor ubehageligt er det ikke altid, at være nødt til at tænke sig ind i Tydsklands Sæder, naar man staaer i en Bygning paa Kongens Nytorv i Kjøbenhavn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Et andet Ord, som ikke oversættes med mere Eftertanke, er Mademoiselle. J Tydskland er Mademoiselle det samme som Jomfru paa Dansk, men Mammeselle paa Dansk er paa en vis Maade et Skjeldsord, og næsten det samme som Tøs. Hvor latterligt maa det nu ikke forekomme enhver Dansk, at høre en Mand af Stand og Levemaade sige til en Frøken eller et andet Fruentimmer af Distinction i en alvorlig Samtale: Mammeselle - Paa mere end eet Sted i oversatte Stykker oversæt ces: er soll kommen!" (Lad ham komme ind) med: "han skal komme!"(Slutningen i næste Numer.) Anecdote
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Den berømte Digter Wesel var ikke lykkeligere end de fleste Poeter, lige fra Homer til Evald. Fattigdom var hans Lod. Da hans Stykke, Lykken bedre end Forstanden, blev opført, gjorde det, skjønt af ubillige Aarsager, ingen synderlig Lykke. Partieaand var Skyld i, at det paa en vis Maade imod Kjerlighed uden Strømper faldt igjennem. Jmidlertid haabede Wessels Creditorer paa den gode Jndtægt, han den tredie Spilleaften vilde faae som Forfatter. Jblandt andre var der en vis Skræder, der ventede med Længsel paa denne Aften. Aftenen kom, og Morgenen, derpaa skrev Skræderen ganske troskyldig til Digteren: "Da jeg har hørt, at De i Aftes ved Lykken bedre end Forstanden har faaet en god Deel Penge ind, saa haaber jeg, at De betaler mig mit Tilgodehavende. Na
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Blandede Nyheder. Den forhenværende Præst, Seeberg, vil nu hver Søndag udgive et Qvartark til almindelig Oplysning og Opbyggelse. Han vil sælge det for 1s. Soldater og Matroser, som ville læse det paa Vagten, faae det for intet. Da Soldater og Matroser i Almindelighed trænge oftere til saadanne Blade end lærde og oplyste Folk, og der, især paa Vagter, desværre, gjerne er Mangel paa trykte Sager, saa er dette hans Tilbud meget patriotisk. Der vil uden al Tvivl ogsaa findes mange blandt denne Menneskeclasse, som ville afhente hans Blade og benytte sig deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Onsdagen den 3 October om Morgenen udbrød i Byen Thorup i Besser Sogn i Grevskabet Samsøe en frygtelig Jldebrand, som inden faa Timer i Bund og Grund ødelagde syv Gaarde og sex Huse. Af fjorten Familier, som derved bleve huusvilde, reddede kun nogle endeel af deres Bohave, men de fleste lidet eller intet. Deres Skjebne er høist sørgelig. Kun tre Gaarde, men ingen af Husene, vare assurerede, og de ulykkelige Brandlidte maae altsaa opbygge deres afbrændte Bygninger paa egen Bekostning, ikke at tale om, at de maatte see al deres indbragte Føde og Sædekorn for et heelt Aar og deres Vinterfoder for Creature gaae op i Luer, Sognets Præst, Hr. Provst A. Kragh, og Hr. Capellan Torværd, modtage Understøttelser til disse Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Efter Forlydende bliver der nu raadet Bod paa den saakaldte Norske Apostel, Hans Nielsen Hauges Spilop, da Regjeringen skal være gjort opmærksom paa adskillige af hans Handlinger og de høist fornærmelige Udtryk mod Geistligheden, han har tilladt sig i adskillige trykte Bøger, især i et nylig i Christiansand udgivet Skrivt under Titel. De Eenfoldiges Lære og de Afmægtiges Styrke, saavelsom de farlige Grundsætninger, han har søgt at bibringe Almuen. - Rygtet om hans Ophold i Nørrejylland er imidlertid kun sandt for saavidt, at han har gjort en Reise omkring i Jylland og Fyen, ventelig for at forøge sine Tilhøreres Antal. Men hans egen nylig anmeldte Publication var dateret fra Christiansand, som hans sidste Opholdsted. J Jylland, hvor han imidlertid ogsaa har gjort Proselyter blandt den ringere Almue, gives der to fanatiske Forsamlinger, med hvilke han allerede længe skal have corresponderet. Formændene ere en raa og vankundig Bonde ved Navn Peder Laursen, og en afskediget Rytter, Peter Franzen. Svage, Vankundige, ja selv Døende have disse Sværmere bragt til Fortvivlelse, og Præsten have de udskjeldt for et Satans Redskab. Een af disse Sværmere, en Dreng paa sexten Aar, - paastod, at han i mange Aar havde fornummet Diævelens Kiøer i sit Hjerte og øvet alle muelige Misgierninger: Hoer, Mord, Tyverie a., hvilket han alt bekræftede med Bibelske Sprog. En Kone, som for Retten blev spurgt: om han var givt, svarede: "jo i Christo!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Det bliver nu alt mere og mere Mode at bestjæle Kirker og Kirkeblokke. For nylig er der igjennem et Vindue i Bierager Kirke skeet Jndbrud. Kirkeblokken blev sprængt med Jnstrumenter, og omtrent 10 Rdlr. - meest i Kobberskillinger - bleve bortstiaalne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Antallet paa de personelle Capellaner Norge er for nærværende Tid 51. Aggershuusstift har 27, Christianiastift 8, Bergens stift 12, Trondhjems og Romsdals Amter 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
En Capellan i Bergensstift skal have tjent i denne Qvalitet henved 20 Aar. J Kjøbenhavn lader man Capellaner ikke blive saa gamle i deres Tjeneste, og efter 5 til 6 Aars Forløb lader man dem i Almindelighed fratræde Capellanskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Mechanicus C. Dyrbro i Christiansand har nu offentlig bekjendtgjort, at han til billige ste Priis forfærdiger en Tyvvækker, Uagtet det nu i Grunden ikke er ønskeligt, at vække Tyve, da de, desværre, ere vaagne nok, saa er dette Jnstrument dog temmelig nyttigt, da det ikke vækker Tyvene, hvilket man af Navnet; skulde troe, men de Folk, som Tyvene ville skjæle hos. J Kjøbenhavn er der nu en Keiser, som har gjort Gield paa sin Faders Navn og om hvem Faderen lader offentlig bekjendtgjøre, at ingen maa betroe ham noget. Hvad man dog oplever i vore Dage!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Strømpefabriquer Mitchel i Gjentofte, tilbyder sig i Adresseavisen at hielpe de Strømper, som ere kjøbte paa den Auction over havarerede Varer. Han vil forme, præsse og trumle dem saaledes, at de skulle see ud som nye, og for hvert Dousin forlanger han kun en Rigsdaler i Arbeidsløn. J samme Avis lader en Kattuntrykker bekjendtgjøre, at der hos ham appretteres og reengjøres af Søvand trykkede - Meningen er nok beskadigede - Varer for billig Betaling. Tilsidst faaer man nok Bekjendtgjørelser fra Folk, der ville giøre Fiske, som have været otte Dage døde, friske og sunde igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
J det harmoniske Selskab har man i Onsdagsaftes givet Erobreren og Fredsførsten, af Hr. Prof. Guldberg, med Kunzens Musik. Mon dette Konstarbeide er reent bandlyst fra vort Theater, eller har dets Bestemmelse været ligesom Døgnsluens, kun at leve en eneste Dag? Tilstanden af det almindelige Brandassurance compagnie paa Varer og Effecter befandtes d. 30 Sept. 1804 saaledes: d. 30 Sept. 1803 i Capital, Fond 882,969 Rdlr. 71 s.; indvundet 44,603 Rdlr. 11 1/2 s.; betalt for Brandskader 26,637 Rdlr. 51 s., Udgivter &c. 1,095 Rdlr. 70 1/2 s.; altsaa reen Gevinst 16,869 Rdlr. 82 s., hvoraf Halvparten er overført paa Conto, følgelig Capitalconto 891,404 Rdlr. 64 s. J Aaret 1804 er af den oplagte Capital modtaget i Rente 4,870 Rdlr.; Udgivterne beløbe sig til 5,965 Rdlr. 70 1/2 s., altsaa mere udgivet end indkommen 1,095 Rdlr. 70 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Nyeste Sk. ald Kjøbenhavn. huuses No. 13. Den 26 November, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Hvorfor besøges Parterret i denne Tid faa lidet: (Sluttet.) Vilde man end antage, at den største Deel af Tilskuerne kun vil mores, lige meget om det stundom endog skeer paa Sandhedens og den gode Smags Bekostning, saa maa man dog tilstaae, at en saadan Smag kun hviler paa meget svage Støtter. Enten bliver denne Smag tilsidst saa forvendt, at det theaterelskende Publicum ikke selv veed, hvad det vil have, eller forsvinder Følelsen for een af de ædleste Forlystelser tilsidst aldeles. - Man vil maaskee ind Anden Aargang. vende: "hvor skal man faae gode Originaler fra?" - Denne Anke er i vore Dage meget almindelig, ikke allene i det dramatiske, men endog i andre Fag af vor Litteratur. Jdeligen klager man over Mangel paa gode Originaler. Alt, hvad der fremkommer i vore Dage, duer intet, - alt, hvad de henvundne Dages Forfattere have frembragt, er mesterligt. J den Tanke staaer en stor Deel Mennesker. - Men hvorledes Er da al Genialitet uddød hos os, Fødes der da ikke nu, lidesaa vel som før Mennesker af Forstand og Følelse? - Det vil neppe nogen negte. Men ikke de skrivende, de læsende Mennesker have for en stor Deel forandret sig. Ogsaa i vore Dage skrives og kan der skrives Ting, der fortjene at læses. Men ei at tale om, at Smagen hos os er bleven, om jeg saa maa udtrykke mig, dræbt ved overdreven Læsning af Tydske Skrivter, er man og ofte saa tilbøielig til at laste og nedkue ethvert fædrenelandsk litterairt Arbejde, at enhver Forfatter, der just ikke saa lige skriver for Brødet, maa tabe baade Lyst og Mod. Naar den dramatiske Skribents første, Arbeide ikke er et Mesterstykke, naar han ikke arbeider i den nyere Tydske Still, og naar hans Navn ikke i Forveien i Klubberne har erhvervet sig en imponerende Celebritet, kort sagt, naar han ikke vil benytte sig af tusinde litteraire Konster og litteraire Stylter, saa er Forfatterbanen, især den dramatiske, saa knudret, at han, med det største Genie af Verden, maa vende tilbage paa den halve Vei. Hvo troer sig ikke i disse Chocolade og Jistider istand til at bedømme og fordømme et Genieværk, Duunhagede og uvidende Knøse, hvis Hoved fortjeneste bestaaer i at øde deres Tid og Formue, give høit deres Stemme, og disse Stemmer forene sig med tusinde Echoer, og kaldes den ga offentlige Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Skulde et Land som Dannemark, der forholdsviis har frembragt ligesaa mange poetiske Genier som hvert andet, der har havt en Evald og en Baggesen, en Nordahl Bruun og en Wessel, i Aaret 1804 være saa fattigt paa Digtere, at det behøvede at hente alle sine dramatiske Arbeider fra andre Lande? Nei, man kan her sige med Digteren: Fulle many agem, of purest ray serene, The dark unfathomd caves of ocean hear; Pull many a flowr is born to blush unseen And waste its seetness on the desert air )Der gives endnu mangt et Genie blandt vore ældre og yngre Digtere, som vilde og kunde berige vort Theater med gode nationale Stykker, dersom man opmuntrede dem, ja dersom man tildeels ikke betog dem Moddet. Men det sande Genie prunker ikke som Bonderosen, i Haugen, eller som en Tusindfryd, paa Alfarveien. Ligesom den beskedne Viol skjuler det sig ikke sjelden; – man maa opsøge det, for at drage nogen Nytte deraf. Det Land, som fremdrager, understøtter og opmuntrer det i Løndom levende Genie, vil aldrig behøve at søge hos Fremmede, hvad det skiuler i sit eget Skjød. a 6 Jung. 33
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Ogsaa Skuespillerne og Skuespillerinder ne kunne naturligviis bidrage meget til at svække Lysten til at see Skuespil. Naar Theater personalet bestandig bliver staaende paa eet og det samme Trin, naar de gamle øvede og gode *) Saa mangen en Ædelsteen af klareste Glands Oceanets mørke uopdagede Huler skjule, saa mangen en Blomst er skabt til at blomstre useet og spilde sin Vellugt i den øde Luft. Subjecter dagligen blive ældre, og uagtet en Alder, hvor de nærme sig et halvt Seculum, skulle vedblive at spille unge Forelskedes Roller a., naar de unge tilkommende deels ikke have de naturlige Anlæg, som de ældre, deels mangle Leilighed og Øvelse til at udvikle samme: saa er det meget rimeligt, at ogsaa et Theater publicum efterhaanden taber Lysten til, f. Ex. at see ærværdige Matroner spille syttenaars Pigers Rolle, og aldrende Mænd unge Hyrder, Bondedrenge &c. Der hører en Kjæmpeillusion og en Kjæmpeindbildning til at antage det for sandsynligt, som er Usandsynligheden selv. Endnu en Aarsag, hvorfor mange efterhaanden synes at være blevet kjede af at besøge Skuespillet, er det indtil Yderlighed udartede Billetprangerie. Paa billetcomptoiret var der i de senere Aar sjelden nogen billet uden Møie at faae, men hos Prangerne havde man i Almindelighed det største Forraad deraf. Der kunde de ikke faaes uden med 25 til 50 pC. Avance. Prangernes og Billetcommissionairernes Antal voxede dagligen. Man udholdt en Tidlang at betale billetterne i dyre Domme. Men nu synes man dog at blive kjed af dette Spog. Den, der f. Ex. maatte betale 6 til 8 Mk. for en billet til første Etage, maatte saaledes anvende næsten dobbelt saa stor en Sum paa denne Vinterfornøielse som før. Dette og saadant finder man sig vel i til en Tid, men omsider nødsages dog en stor Deel Comoediegjængere, at gaae saa meget sjeldnere paa Comoedie, som de maae betale mere for billetterne. Følgerne af saadanne Misbrug yttre sig ikke strax og paa eengang, men med Tiden og gradeviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Luftmachiner. Ligesom Luft er Tidsalderens Hovedbestanddeel, saaledes ere Luftmachiner Hovedæmnet for Dagens Samtaler. De have ganske afløst Duel lerne. Hvor man kommer hen, tales der om at fylde saadanne Machiner, om at gaae op i den, om at komme hovedkuls ned fra dem &c. Jntet Under, at man i saa uftige Tider taler om saa luftige Ting. Jmidlertid kan man ikke negte, at denne Opfindelse er een af dem, som det attende Aarhundrede kan være stolt af, og man kan ikke andet end ønske, at den maatte bringes til al muelig Fuldkommenhed. At styre et Øie en saadan Machine som et Skib, med, som man saa ivrigen attraaer, - vilde, især i vor Tidsalder, være af stor Vigtighed. 1) J Handel og Vandel, Naar man først kunde styre Luftmachiner, kunde man give sine Creditorer en god Dag. Man behøvede ikke engang at søge Moratorium. Det var nok i et saadant Luftfartøi at gjøre en lille Reise til Sverrig, hvortil der ikke engang udkrævedes noget Pas, og derefter tilbyde dem 5 pC. Vilde de accordere, saa kom man tilbage, vilde de ikke, saa blev man enten i Sverrig, eller reiste videre. 2) J Kjerlighedssager, Naar en Fader, Moder, Onkel, Tante, Formynder eller Formynderske ikke vilde samtykke i en ung Piges Givtermaal med een eller anden Straajunker, saa behøvede man kun at leie en saadan Machine og reise hen til et andet Land, for at lade sig vie der. 3) J Litteraturen, Naar man ønskede at faae Lafontaines, Kotzebues og fleres Sager. saa varme, som de komme ud af deres Blækhorn, kunde det ikke skee paa nogen nemmere Maade, end ved at reise over til dem i saadan en Machine. 4) J Modens Rige: For at holde Skridt med de Parisiske Moder, og for strax at indføre den i vort Fædreneland, behøvede vore Modehandlere kun at gjøre en saadan Luftreise til Paris, hvilken i det høieste kun vilde vare et Par Dage. Hvor meget kunde der ikke vindes, naar man fik Moderne saa splinternye, 5) For Poeter vilde den være af usigelig Nytte. De vilde kunne reise op til høiere Regioner og indaande den Æther, som man nu saa møisommelig maa søge i Tiecks, Schlegels og andres Skrivter. De vilde kunne besynge Maanen med dobbelt Fyr og Flamme ved at betragte den saa meget nærmere end nu. 6) For Avisskrivere vilde den være Guld værd. De kunde da hente og meddele Efterretninger med Lynstraalens Hast. De behøvede da ikke at lønne Støvere og Relateurer, men de kunde personligen indhente de fornødne Efterretninger. 7) Rygter og Skumlerie, som nu maa indskrænke sig til Stadens egne Grændser, kunde ved en Luftmachine i største Hast udbreøver hele Landet. Naar man vilde have bekjendtgjort, at Frøken X. er frugtsommelig, at Kjøbmand J. snart vil rømme sin Vei, at Fru U. holder Galaner, saa behøvede man kun at benytte sig af en saadan Machine, for saa hastig som mueligt at faae Rygtet udspredt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
For Jndustrien vilde Opfindelsen, naar den blev bragt til Fuldkommenhed, være meget gavnlig, Ligesom man nu har Hyrekudske, Hesteudleiere, Bogudleiere &c. vilde man da faae Luftmachinudleiere. Ja, der kunde endog oprettes et ordentligt Befordringscomptoir for Luft reisende. Paa Søgning vilde der vist ikke mangle. Gives der ikke Folk nok, som, om de kunde, gjerne vilde opgive deres Bo, uden just at tage Moratorium, Gives der ikke unge Piger nok, som, om de kunde, gjerne vilde forlade deres Forældre og Paarørende, for i et andet Land at lade sig vie til deres Elskede? Gives der ikke Modehandlere, Poeter og Avisskrivere nok, som sukke efter at faa et hastigere Befordringsvæsen i Nyhedernes og Opfindelsens Rige, En saadan Indretning maatte ufeilbarlig kunne blive en reen Guldgrube, og Held og Hæder over enhver, der sætter sit Livi Vove for at bringe Konsten til Fuldkommenhed. Leve Blanchard og Robertson og alle Luftseilere!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Aviser. Kjøbenhavn er een af de Residencer, der har de ældste Aviser i Europa. De første Kjøbenhavnske Tidender, hvilke endnu ikke ere omtalde af nogen af de nyere Skribenter, udkom paa Tydsk omtrent i Aaret 1675 under Titel af: Extraordinaire Oeresunder Relation, enthaltend vielerley merkwurdiges. De bleve trykte i Duddere, og udkom numerviis hos Daniel Paulli i Kjøbenhavn. De indeholdt ikke allene indenlandske, men ogsaa udenlandske Efterretninger. De fleste heraf, som angaae Fædrenelandet, ere daterede fra Øresund og Kjøbenhavn. Deres Jndhold er meget vigtigt for Historien, og man maa beklage, at deres Sieldenhed har været Aarsag i, at vore nyere Historieskrivere ikke have kjendt dem, mindre benyttet sig af dem. Mange Skatte findes deri, som give Oplysning om hiin Tidsalders politiske Begivenheder. Men besynderligt er det, at det ældste periodiske Skrivt i vor Litteratur, er skrevet i et fremmed Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Disse Øresundske Tidender vare den Gang de eneste Aviser i begge Riger. Siden den Tid have Conjuncturerne saaledes forandret sig, at Hovedstaden nu har fem Blade, som alle meddele Nyheder, og hvoraf der i det mindste trykkes 12000 Exemplarer hver Gang. Hvert Stift i Jylland og i Norge har ligeledes, foruden Helsingøersavisen, en offentlig Tidende. Fyens Stift har to Aviser. Af Provindsialaviser gives der altsaa nu i alt ti, og den ellevte, for Lollands Stift, staaer paa Stabelen. Man kan sikkert regne, at der af disse Tidender trykkes over 6000 Exemplarer. Der gives altsaa to Dage i Ugen, hvoraf hver paa denne Maade frembringer 18,000 Danske Aviser i Dannemark og Norge. Hvilken uhyre Forskjell paa Aaret 1674 og 1804
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Blandede Nyheder. I Kjøbenhavn har man i dette Efteraar speculeret paa at sende tomme Fade til Frankrige, hvor man fik dem meget godt betalte, fordi Viinhøsten der var falden saa heldig ud, at man manglede Kar til at komme Vinen i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Da Luftmachinen skulde fyldes forrige Søndag i Frederikshavns Citadel, saae man et ungt, Menneske blandt en stor Mængde andre løbe paa Skøiter paa Citadelsgraven og gjøre næsten utrolige Skøiteløberkonster. Medens Alles Øine vare henvendte paa dette Menneske, hørtes under Broen et Bragen og en huul Stemme, som raabte om Hjelp. J det samme Øieblik, hvor Tilskuerne erfarede, at denne Dødsstemme kom fra en Mand, der var falden igjennem Jsen, var hiin Skøiteløber som en Lynild paa Bredden af det Hul, hvor Mennesket var gaaet under, og inden nogen kunde betænke sig paa at faae Hjelp for den Druknende, gjorde dette raske unge Menneske et Spring, hvorved han fik fat i en Bjælke paa Broen over Hullet i Jsen, hvorpaa han raabte til Manden, der igjen var kommen og blandt Jisstumperne: at han skulde tage sat i hans Fødder, som han lod synke ned til Vandet, Folk oven paa Broen bade ham at tage den i Hænderne eller hvor han ellers kunde, for at ophale ham og den, han søgte at redde. J faa Minuter vare de begge frelste. Redningsmanden forsvandt som en Piil og vilde ikke engang modtage de Tilstedeværendes Tak Den vagthavende Officier indfandt sig i Øieblikket med det sædvanlige Redningstoug og modtog den Optrukne til videre Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Apotheket i Nykjøbing paa Falster er solgt til Hr. Apotheker Hoffmann i Mariboe for 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Hovedstaden tæller for nærværende Tid fem dramatiske Selskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Siden der i Kjøbenhavn indløb Efterretning om den Orcan, som med saa stor Hæftighed har rafet i de Vestindiske Colonier og hvorved saa mange Skibe ere forliste, have endeel Handlende begyndt at forhøie Priserne paa Caffebønner og andre Colonieproducter. at, Efter Forlydende tiltræder ikke Hr. General Walterstorff, som nu er i Paris, sin Post igjen som første Directeur i Generalpostamtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Commandeuren for een af de Sjællandske Batailloners lette Infanterie, Hr. Oberstlieutenant Baron v. Haxthausen, er efter de til Hovedstaden indløbne Efterretninger nylig afgaaet ved Døden i det Slesvigske, hvor disse Batailloner for nærværende Tid ligge. Endnu for kort Tid siden havde han været i Kjøbenhavn for at besøge sin Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
J Viborg har Frosten været saa haard at man har kunnet gaae paa Liimfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
J Citadellet har man det Særsyn, at nogle Træer ere ganske eller for endeel fulde af grønt Løv. Det samme er Tilfældet med endeel af Pilene ved Citadelsgravene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-26
Søndagsskolen i Christiania tæller nu 36. Understøttere, som i Aaret 1803 have bidraget i alt 206 Rdlr. til dens Vedligeholdelse.