JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Morning-Chronicle beretter, at det ved opsnappede Breve ser oplyst, at der har existeret en over hele Nedrecanada forgrenet Sammensværgelse, der først skulde udbryde den 17de Decbr.; meer end 30,000 Mennesker skulle have været deellagtige i den og deres Plan have været, ved Overrumpling at sætte sig i Besiddelse af Montreal i Nedrecanada og Toronto i Øvrecanada. Sir Colborne var betimeligt, om end ikke fuldstændigt, blevet underrettet om dette Forehavende, hvorved det bragtes til at strande.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Under Debatterne om Canadas Anliggende har Hr. Roe buck den 22de Januar været kaldet for Underhusets Skransker i Egenskab af Agent for Nedrecanadas Repræsentanter. Han bad først Forsamlingen om at tage hans eiendommelige Stilling i Betragtning og paa Grund af samme tilgive ham de heftige Udtryk, der muligen kunde undslippe ham. Han maatte anklage Ministrene for Statsforbrydelser, men bilde ikke fornærme dem i deres Egenskab, som Medlemmeaf Huset. Dette var her Dommer mellem tvende Parter, nemlig mellem Dronningens Ministre og Nedrecanadas Forsamlingshuus. Straffelove og Tvangsmidler vare proponerede og af hvem af de Skyldige, og over hvem over de Uskyldige. Han kaldte hvert Skridt og hver Beslutning af den janadiske Forsamling rigtig og retfærdigt og nu stod det engelske Parlament i Begreb med at give en Lov, der mere hassede til Ostindiens slaviske Beboere, end til Englands frii Colonister. Han gik nu over til at meddele en Udsigt overCanadas Historie og en Skildring af de Krænkelset, dette Land havde lidt. "Lord Gosford, sagde han, afsatte alle uafhængige Embedsmænd og Dommere og indsatte Drangister og deres Sted. En orangistisk Milits udsendtes for at gribe en agtværdige Mænd, Demarais og Avignon; man fan lede disse Mænd, bandt dem med Toug, lænkede dem med skjæder til en Vogn og førte dem saaledes i Triumph om dring i det oprørte District. Nu greb Bønderne endelig til aaben og befriede de Fangne, ved St. Denys seirede Paigioterne, ved St. Charles bleve de slaaede. Hvor Regielingens Tropper seirede, viste de den største Brutalitet; have ske Depescherne selv tilmeldt Ministrene, at Patrioterne Wolffi og Nelsons Huse ere blevne jevnede med Jorden; og Han henviste nu til de fjernere Følger, det vilde medføre, som man behandlede Nedrecanada med Haardhed: "paa hiin Fide af Lorenzostrømmen - sagde Taleren - boer der et hægtig Folk, med hvis Grændsers Udvidelse man maa have vaagent Øie. Behandler man ikke Canadierne med Mild lid og forsonende Velvillie, ville de vende deres Hu til de bedamerikanske Fristater og denne Magt vil da strække sig fra den mexikanske Havbugt til Nordpolen. Naar engang det sidste engelske Skib, forfulgt af Millioner Forbandelser, forlader hine mishandlede Kyster, da, først da, ville vi føle og erkjende vor Uretfærdighed."
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Blandede Efterretninger. Paa den tilfrosne Elbflod har i denne Tid fundet en meget levende Færdsel Sted. Udfor Hamborg er paa Jsen opreist ikke færre end 51 Boder og Telte, foruden 3 store Boutiker, hvori der forevises Kunststykker. Musik og Dands vedvarer her til Midnat, og den lille By paa Jsen er hver Dag og Aften ligesaa besøgt som Hamborgerberg om Søndagen i Sommertiden. (Ogsaa ved Glückstadt saae man Telte opslagne paa Jsen; men denne var dog ikke sikker over til den modsatte Bredde.) Den 20de Jan. om Eftermiddagen løste en sydlig Vind Jsen fra Elbmundingen, hvilket skal have frembudt et majestætisk Skuespil. Samme Aften bemærkede man i Curhavn stærke Lyn, men uden Torden. Nogle antoge derfor, at det var de i det høie Nord forekommende Jisblink. Den 22de blev Elbmundingen atter tilsat med Jis og skal have afgivet et sandt grønlandsk Prospect.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
- J Vinteren 1813214 blev der paa Themsen stegt en heel Oxe, denne Gang er det blevet ved en feed Bede, som en Skibsbygmester Bird i Hammersmitt havde foræret Bark skipperne og Lægterførerne, der i denne Tid Jntet have at fortjene. Den blev den 25de Jan. stegt paa Jsen, fra Kl. 9 Formiddag til 2 Eftermiddag. Flere tusinde Mennesker, som vare hidlokkede af Nyhedens Jnteresse, betalte hver 1 Pen ny for Entreen i Teltet, hvori Kjøkkenet var anbragt, samt 1 til 5 Shilling for Stykket af Stegen. - Fra flere Steder, hører man desværre, at Folk ere ihielfrosne i denne strænge Vinter. Ved Potsdam er alene i een Uge omkommen eller kommen til Skade 11 Mennesker, tildeels ved uforsigtig Skøite= og Kanefart. I Hannover fros en Mand ihiel, der havde taget vel megen Spiritus til sig. J Westphalen, ere flere Mennesker frosne ihiel. J det Würtembergske har viist sig mange Ulve, som man har maattet gjøre formelig Klapjagt efter. Formodentlig har Kulden forjaget dem fra Frankrig eller Schweiz. Da en fransk Postillon i Natten til den 19de Januar kjørte fra Mezidres til Givet, fandt han underveis, i en Skov, midt paa Landeveien en Gruppe af 3 tæt sammenkrøbne, ihielfrosne Børn. I det yngste Barn troede han endnu at spore noget Livstegn, og kjørte derfor rask med det til nærmeste Landsby, hvor man ved anvendte Midler virkelig ogsaa bragte det dertil, at Barnet, talte nogle utydelige Ord; men derpaa døde det. Disse stakkels Børn vare fra Auvergne. (Under den strængeste i Kulde væddede en Englænder i Paris 15,000 Fr. med en Landsmand, at han vilde tilbringe to Timer paa eet af Notre=Dame=Kirkens Taarne, med blottet Hoved, samt bare Been og Arme. Han vandt rigtignok Væddemaalet; men maatte bæres ned i en ynkelige Tilstand.) - J Berlin og Wien har i denne Tid været anstillet pragtfulde Kanefarter, første Sted af Kronprindsen, sidste Sted af Prindsen af Wasa J Berlin har en af de kgl. Prindser desuden ladet opføre en russisk Glide= eller saakaldet Rutsch=Bane, som skal have kostet over 1000 Rd. preussisk Cour., skjøndt det væsentlig ste Material er Sneen; men Underlaget rigtignok Tømmer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Efterat man i Wien i flere Dage havde havt 12 til 15 Graders Kulde, var der igjen indtraadt Tøver. Man frygtede nu blot for, at det skulde blive for voldsomt. - Og saa i Constantinopel har man formodentlig kunnet kjøre i Kane i denne Tid, dersom man blot havde været belavet derpaa; thi i en Skrivelse derfra af 3die Jan. hedder det: "J 14 Dage have vi nu havt stærkt Sneefog og Landet er belagt med Snee." Odessas Havn var aldeles tilfrossen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Holland tæller nu 2557,522 Jndvaanere, Belgien der imod næsten det dobbelte Antal, 4,262,600 Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Fædrelandet. Aalborg, den 12te Februar. Efter at et Tøveir i noget over eet Døgn havde truet med at blive altfor voldsomt, indfandt Frosten sig igjen med fornyet Kraft den 10de og vi have nu igjen en Kulde af 9-11 Grader. Jsen paa Fjorden, som dennegang er bleven lagt i reen, klar Frost, uden nogen synderlig Blanding af Snee fra Begyndelsen af, har, efter en os venskabelig tilstillet Meddelelse, til forskjellige Gange været undersøgt og blev d. 31te Jan. midt paa Fjorden, hvor Strømmen er stærkest, befunden at være 10 1/2 Tom d. 16de Februar paa samme Sted. . . . . . . . . 21 1/2 - Til samme Tid ved den nordre Side, hvor Fjorden, allersenest blev tillagt. . . . . . . . . . . . . . . . 18 -
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Jfølge en fra det kgl. General-Toldkammer, og Commerce=Collegium under 30te f. M. udstedt Bekjendtgjørelse, skal af Varetransporten igjennem Hamborg og paa den over det danske Gebeet gaaende Strækning af den berlin hamborgske Chaussee, for et Tidsrum af 30 Aar ikke svares nogensomhelst Afgift, med Undtagelse af de almindelige Bom= og Bro=Penge.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Da Forretningerne ved det kjøbenhavnske Pascontoir i den Grad ere tiltagne, at en enkelt Mand ikke til enhver Tid kan holde den tilbørlige Orden, skal i dette Contoir ansættes en Controlleur med en aarlig Gage af 500 Rd. Af Beretningen herom i Coll. Tid. sees, at de Reisendes Antal, som 1811, da Contoiret oprettedes, beløb sig til lidt over 11,000, i de sidste 13 Aar kun eengang har været noget under, eller altid over 13000, ja i 1836 og endnu eet Aar endog over 15,000. Efter et Middeltal udgjør Pasintraderne aarlig 5000 Rd. J den Anledning yttrer Helsingørs Avis, at det vildevære interessant at see oplyst, hvorfor disse Jndtægter indflyde i Statens Kasse, naar Stadens Kasse maa bestridePolitiudgifterne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Hr. Assessor Algreen-Ussings Forslag til en Forening af begge de danske Stænderforsamlinger, gaaer blandt Andet ud paa: at de særskilte raadgivende danske Provindsialstænder ophæves og en almindelig Stænderforsamling for hele Riget i det Sted indføres, at denne Forsamling skulde bestaae ialt af 80 Medlemmer; at Antallet af de Geistlige der som Saadanne skulle tage Sæde i Stænderforsamlin. gen, bestemmes til 4, nemlig 2 for Østifterne og 2 for Nørre-Jylland; at disse i Fremtiden vælges af Geistligheden selv; at istedetfor 1 Professor, fremtidigen 2 Professorer ved Kjøbenhavns Universitet bestemmes at skulle have Sæde i Stænderforsamlingen; at Præsterne tilstaaes Valgret og Valgbarhed; at det ikke længere gjøres til nogen Betingelse for at kunne vælges til Stænderdeputeret, at man bekjender sig til den christelige Religion, men at navnligen ogsaa Medlemmer af den mosaiske Tro tillægges Valgbarhed; at Stænderforsamlingen for Eftertiden holdes i Kjøbenhavn og at Stænderne skulle sammentræde hvert andet Aar i October Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Kjøbenhavn har, uagtet den høie Fattigskat, med Rette et godt Ry paa sig for sin private Godgiørenhed: dette har viist sig i disse Dage. J Søndags blev der i Kbhposten. gjort det Forslag, i denne strænge Vinterkulde at oprette et Tilflugtsted for fattige Mødre med spæde Børn, hvor de om Dagen kunne arbeide i Varme, og dette Forslag har strax mødt en saa gunstig Modtagelse og en saa velvillig Understøttelse, at en saadan Indretning allerede er istand. Hr. Urtekræmmer Nyested har hertil overladt et rummeligt Locale, og goddædige Gaver ere tilstrømmede i riig Maade, en Committee er sammentraadt, osv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Den i Harmoniens Læsecabinet i Kiel liggende Hannoveranske Tidende er ifølge en Beslutning ved sidste Generalforsamling bleven afskaffet. Andrageren understøttede Forslaget med den Kiendsgierning, at Bladet havde negtet at gjenkalde de Usandheder, det havde lagt den gottingske Deputation i Munden, der havde Audients hos Kongen af Hannover.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Fra Kallundborg skrives, Pastor Sindings sørgelige Dødsfald fylder endnu alle Gemytter med Beklagelse. En hver, som i bedre Dage har kjendt den aandrige, dygtige, retskafne Mand, vil med dyb Kummer og hjertelig Deeltagelse have erfaret hans pludselige Bortgang. Hvad der angreb og udslukte et i sig selv ædelt Liv, er her ikke Stedet at fortælle. Vi tillade os kun at meddele følgende blographiske Notitser, Christian Ludvig Sinding var født i Skullelev Præstegaard 1777. Han deponerede fra Randers Skole 1794. J 10 Aar (18001810) var han, som theologisk Candidat, Lærer ved den lærde Skole i Randers, 1813 blev han Præst i Konsted i Aarhuus Stift; 1822 blev han forflyttet til Bjerregrav, Aalum og Thanum i Viborg Stift. Kun et Par Aar havde han været Sognepræst rev i det 2 Miil herfra liggende Bregninge, der er ligesaa uheldigt med sine Præster, som det synes egnet til at gjøre en Præstefamilie lykkelig, da det er et af de bedste Kald i Danmark. - Sinding var Videnskabsmand i Ordets omfattende Betydning; dog haves, saavidt vi vide, intet Trykt af ham, naar undtages de i afg. Prof. Jens Møllers Tidsskrift for Kirke og Theologi, 2det Bind, leverede Prover af en jydsk Presbyterologis, der indeholde meget Jnteressant. Som bekjendt gik Digteren Baggesen igjen medens han levede. Nu begynder ogsaa gamle Fader Holberg at gaae igjen. Fra Pressen er udkommet: "Ludvig Holbergs Epistler fra Underverdenen, angaaende adskillige historiske, politiske, moralske, item skjemtsomme Materier, til diverse Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Det første Hæfte indeholder 5 Epistler, hvori flere Ting og Personer revses i en anstændig Tone, ganske i Holbergs Maneer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Fra Paris meldes som et mirabile dictu, at den derværende danske Gesandts Giftermaal med en Catholikinde har i Erkebispen fundet en kirkelig Modstander. Skipper R. Nielsen, førende Jagten Faders Minde, fra Kjøbenhavn, kommende fra Newcastle og anløbende Kallundborg formedelst Storm og Frost, mistede den 9de Jan., ved Jndsellingen til Kallundborg Fjord, en Matros, som ved Rebningen sloges af Bommen ud i Havet. Alle Forsøg paa at frelse ham vare forgiæves. Han hed Jacob Mathias Gyss, var født i Veile Amt, samt gift og bosiddende sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Nestved Ugeblad Nr. 17 fortæller følgende Curiosum En Middag i August Maaned for nogle Aar siden hørte man pludselig Allarmklokken lyde, dette var et Signal for Borgerne til at samle sig paa Raadstuen om Sprøiterne. Man lod derfor sine Forretninger ligge, ilede hurtigt til, og snart var en stor Deel af Byens Jndvaanere forsamlet, uden at vide af hvad Grund eller i hvilket Øiemed. Efterat man havde ventet en lang Tid, kom der Bud fra Byfogden med befaling til Borgerne at gaae hjem igjen, da det kunhavde været en Prøve, som han havde anstillet, for at see, hvor hurtigt Borgerne kunde samles." For at forebygge Misforstaaelse erklæres, at denne Prøve ikke anstilledes af Hr. Etatsr. Bluhme. Med den helsingørske Dilligence er i Januar Maaned bleven befordret til og fra Kjøbenhavn 450 Reisende, som er - Søndagene fraregnede - næsten 17 hver Dag, og med 12 Reisende daglig skal Diligencen svare Regning. J Skamby Sogn i Fyen er i disse Dage ved Sneekastning funden en der hjemmehørende Bødker, omkommen i en Sneedrive og død, da han alt havde ligget der flere Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Beltet imellem Gaabense og Vordingborg er nu saaledes tillagt med Jis, at det i disse Dage kan passeres af Gaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Bekjendtgjørelser. At Virgitte Christine, født Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Enkefrue efter afgangne Bataillonschirurg Schmidt, er afgaaet ved Døden, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af G. v. Kindt, Capitain i 3die J. J. Regmt. Aalborg, den 11te Februar 1838. Det altstyrende Forsyn hjemkaldte idag Middag, fra mig og 5 uforsørgede Børn, min gode Mand, Borger og Værtshuusholder Christen Christensen Aars, efter et flereaarigt svagt Helbred og nogle Dages Sygeleie, i hans Alder 50 Aar og vort Ægteskabs 18de Aar, dette bekjendtgjøres sørgeligst for Familie og Bekjendte. Aalborg, den 10de Februar 1838. Maren Nielsdatter, sal. Aars's.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Bekiendtgjørelse. Restancelisterne over Skatter og Communal-Afgifter af Aalborg Kjøbstads Jndvaanere for andet Halvaar 183. ere nu approberede til Udpantning; forinden denne imidler tid iværksættes blive, til Opfyldelse af Forordningen 2den Juni 1830, Listerne endnu indtil næste Uges Udgang henlagte hos Skatte-Jndcassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne klarere deres Skyld, men efter saadan Tid paabegyndes Udpantning, uden videre Varsel. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 10de Februar 1838. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Løverdagen den 17de Dennes, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Bekjendtgjørelse. Paa Hovedgaarden Lundgaarden bliver til næste Foraar afholdt Auction over 60 til 70 Stkr. gode Meieri=Køer, foruden Stude, Qvier, Faar og Sviin, samt Meieriredskaber med videre, som foreløbigen bekjendtgjøres og vil Auctionsdagen nærmere vorde bestemt. Lundgaarden, den 10de Febr. 1838. Thronie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
En Seminarist eller anden med Underviisningsfaget bekjendt Person, som vil paatage sig at informere 2 Børn paa 5 og 7 Aar, og derhos besidder nogen Kyndighed i Havevæsenet, saaledes at han kan iagttage en Gartners partes ved en lille Have, kan til Foraaret faae Condition paa en Gaard i Omegnen af Logstor. Hr. Kjøbmand Caspar Hassing i Aalborg anviser hvorKanetopper og Bjælder haves færdige og sælges billige hos Gjortler Thomsen i Slotsgade Nr. 520.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
En Smedie med behørige Redskaber, saaog et Teglværk, er at faae i Leie paa eet eller flere Aar. Stiftsbog, trykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
For en Meierske til 50 a 60 Køer er til 1ste Mai. 1838 en Plads ledig. De herpaa Reflecterende kunne faae nærmere Underretning paa Adresse-Contoiret og derefter skriftligen henvende dem til den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Frisk og godt Have- og Blomsterfro kan, som sædvanligt, bekommes i store og smaa Partier, for billig Priis, hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. 4 a 5 Værelser, med Pigekammer, Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, samt, om muligt, med Hauge, ønskes til førstkommende Paaske=Flyttetid. Billet desangaaende, mærket : K., bedes aflagt paa Stiftsbogtrykkeriet. Et Antal af 8 Elever kunne erholde 12 Timer ugentlig Underviisning i Sang, fra 1ste Mai d. A. Betalingen for hver Elev er 9 Mk. om Maaneden. Sammesteds vives grundig Underviisning paa Violin og Guitarre. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Store spanske Løg i skjepper, extra gode Citroner og Appelsiner i hundredeviis og mindre Dele anvises særdeles billig tilkjøbs af Joh. Deichmann. Tabt. Idag Morges er tabt i Slotsgade et hvidt Cambridges Lommetørklæde og en bruun Pengepung, hvori var 4 Rigsdaler, 2 i Sedler, Resten deels i Sølv- deels i Kobberpenge. Den retsindige Finder bedes at melde sig paa Politikammeret, hvor en Douceur betales.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Have- og Blomsterfrø, med flere andre Sorter, Gartneriet vedkommende, er billig at faae hos Gartner Boss udenfor Østerport i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Onsdagen den 14de Febr. opføres: til Benefice for Jfr. Habermann, (første Gang) Christine af Sverrig, eller: Tronfrasigelsen i Aaret 154, historisk Skuespil i 3 Acter, efter van der Welde, af F. W. Vogel C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Ovennævnte historiske Skuespil fra Sverrigs glorværdige Fortid, efter van der Weldes Idee, udarbeidet for den tyske Skueplads af den bekjendte aandrige Digter F. W. Vogel, har overalt i Tyskland fundet den fortjente Anerkjendelse og er blevet optaget med Enthusiasme. Jeg tillader mig derfor at anbefale nærværende Stykke til det ærede Publicums Opmærksomhed og bemærker kun endnu at Vogels Christine af Sverrig ikke maa forvexles med det ældre Stykke, Christines Kjærlighed og Frasigelse, eller: Dronningen paa sexten Aar. - Til denne Forestilling, beder om et ret talrigt Besøg, Johanne Habermann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Gaarden Nr. 50 paa Vestergade i Aalborg, som endnu staaer til Salg, synes, i hvor dybt Prisen paa Bygninger end derstæds ere siunkne, en Mand ikke at kan forkiøbe sig paa, fordie den er en fortrinlig velbygt, velvedligeholdt, og velbeliggende Eiendom, og ikke holdes høit i Priis. Den kan benyttes af en talrig Familie og af en Ølbrygger eller er Garver tillige; den har en stor steensat og gibset Jordkielder, og den bedste Aae i Aalborg gaaer igjennem Haven Den bliver solgt paa bedre Vilkaar for Kiøberen end for Sælgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
En Hat er forbyttet i Comediehuset den 11te Ds. Den kan ombyttes hos Sødring i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Kost, Logis og Vask, samt Underviisning i Instrumental=Musik, Sang og Dands, kan erholdes hos en Familie i Aalborg, fra 1ste Mai d. A., for et Drenge eller Pigebarn; Betalingen er 160 Rbd. aarlig. Tilsyn og Repetition ved de Arbeider, der udfordres i Skolen ligesom Omhu for Barnets moralske og physiske Udvikling, vil samvittighedsfuldt blive overholdt. Anviisning, samt Vidnesbyrd om, hvorvidt Ovenstaaende, vil kunne præsteres, erholdes hos tvende Embedsmænd her i Byen. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-12
Gaarden Nørkjær, beliggende i Schelum Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, staaende for Hartkorn 1 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb., med et Areal af omtrent 127 Tdr. Land Ager, Eng og Skov, agter Eieren formedelst Fraværelse absolut at bortsælge ved en eneste Auction, som afholdes paa Hellum Hindsted Herreders Ting, sted i Bælum førstkommende trettende Marts, om Eftermiddagen Kl. 1, efter de Conditioner, som ved Auctionen blive fremlagte og hvor iblandt andet bestemmes, at af Kjøbesummen betales ved Hammerslaget eller senest 2 1/2 Timer efter og 1/5 af det Hele betales i næstpaafølgende Viborg Snapsting. Den halve Kjøbesum vil i nogle Aar kunne blive indestaaende paa første Prioritet i det Solgte. Lysthavende indbydes. Nørgaard, den 4de Februar 1838. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Hvorledes Congressen i de nordamerikanske Stater betragter disse Begivenheder, ville vi nærmere erfare. J England have de foranlediget et Par Spørgsmaal fra et Parlaments medlem angaaende de nærværende diplomatiske Forhold imellem England og de nordamerikanske Fristater. Lord Palmerston svarede, at den engelske Gesandt i Washington havde erholdt et Brev fra Francis Head, i hvilken denne havde underrettet ham om Begivenhederne paa Navn=Øen og at denne endnu er besat med Folk, der havde erholdt deres Vaaben paa det nordamerikanske Territorium. Paa sin Note herom til den nordamerikanske Udenrigsminister havde den engelske Gesandt erholdt et venskabeligt Svar, som indeholdt en Forsikkring om, at de forenede Staters Regjering vilde anvende alle Midler, som Constitutionen inddrømmer den Ret til, for at opretholde Neutralitet. Dette kan imidlertid blive vanskeligt nok og det seer saaledes meget betænkeligt ud i Vesten, men i Østen er Luften heller ikke længere reen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Rusland. Efter et Brev fra Circassien af 12te Novbr. Efterretningerne komme seent fra den Kant, men de seire dog tilsidst over alle Spærringshindringer), har den russiske Hær maattet trække sig tilbage paa den anden Side af Cuban, og Circassierne lave sig nu til at gaae angrebsviis tilværks Overalt holdes der Forsamlinger og Krigsraad, Krigerne forsamle sig i Skarer om deres meest agtede Høvdinge og, efter et stort Krigsraad, der dennegang er holdt i Abasakernes Land, ville afgiørende Bevægelser ikke udeblive. Circassierne have nu opgivet at stole paa Hjælp fra England og Europa, den allerede længe fortsatte Krig med Rusland har lært dem at kjende deres egne Kræfter. Udgifterne ved at udruste meget store Hære staae for Rusland i et altfor stort Misforhold, til det Resultat, der er at naae. Er Overmagten, hvormed Rusland begynder et Felttog altfor afgiørende, da ødelægges man det flade Land, hele Befolkningen trækker sig tilbage i Bjergene og er bestandig beredt til at bryde frem, naar Mangelen atter nødder den russiske Hær paa de øde Sletter til at trække sig tilbage. Efter dette flygtige Blik ind i Orienten kan det her være Stedet at meddele Læserne nogle politiske Anskuelser, indeholdte i den frankiske Mercur, i en Skrivelse fra Brest af 30te Januar.