JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Kiøbenhavns Torvepriser, den 14de Mai. Rug. Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede.... Td. 9 Rbd. 4 Mk. - s. - 10 Rbd. 5 Mk. 2 s. Byg 2radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg bradet Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Havre... Td. 2 Rbd. 3 Mk. 2 s. - 3 Rbd. - Mk. 2 s. Ærter. Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 5 Rbd. 1 Mk. 2 s. Røget Flesk. Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk. Lpd. 11 Rbd. 4 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Smør. Pundet 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. - Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg. Snesen 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. - Rbd. 1 Mk. 5 s. Cours. Hamborg den 15de Mai. Bordeaux 187 3/4. Petersborg 92 s. London 13 Mk. 9 3/4. Cadix 46 3/4. Lissabon 42. Amsterdam k. S. 35, 25, 2 M. 35, 40. Kjøbenhavn 204. Spe. 13 A. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Blandinger. Man har længe maattet beklage, at den langelandske Feber endnu er saa almindelig, især blandt de Uformuende; men en af de andre danske Ør, Femern, hjemsøges endnu værre af Sygdomme. Paa Langeland var f. Ex. i Aaret 1828 Antallet af Fødte af begge Kjøn, 423, af Døde derimod 557. Paa Femerne var i samme Aar i Østersogn Fødte 87 og Døde 127. i Nordersogn Fødte 24 og Døde 62, i Søndersogn, Fødte 66 og Døde 107, i Vestersognet var Antallet lige. De Fleste af de Døde vare imellem 30 og 60 Aar. Dødeligheden er endnu stedse meget stor, saaledes er i Søndersogn i sidste Maaned døde 17. Femern er 2 1/2 Qvadratmiil stor, og tæller immem 7 til liggere. Den har et Apothek, næsten midt paa Landet, og tvende Læger, en i Staden Burg, altsaa paa den østlige, og en Anden i Pedersdorf, eller paa den vestlige Ende. Var Femern nu saa folkerig som Langeland med 12 a 13000 Jndb., da maatte her omrent være døde 700; følgelig er Dødeligheden paa hiin Øe meget større end der. Under Navn af Avel er i de sidste Aar en ArtSommerraps dyrket i nogle Egne af Danmark. Det er ikke den samme Væxt, som før er dyrket hos os under Navn af Sommerraps. Avelen voxer høiere end denne, ligner mere Vinterrapsen, giver Frøe, der, ikke kjendes fra dennes og som indeholder mere Olie, end Frøet af Sommerrapsen. De Lardmænd, der kunne have Lyst at forsøge Avslens Dyrkning, kunne saae Frøe hos Grosserer J. Bech i Kjøbenhavn. Avelen bør saaes i denne Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Vensyssel. Natten til Almindelig Bededag, den 15de Mai, Kl. omtrent 112, afbrændte Stedet Stendal, i Hellum Sogn, Dronninglund Herred. Manden tilligemed hans høifrugtsommelige Kone og smaa Børn reddede sig ud af Luerne, der allerede havde omspændt Huset. da de vaagnede. Konen blev temmelig forbrændt og Manden ikke ganske fri. Kreaturene bleve reddede. Boskab, Avlsredskaber, Klæder a., blev paa saare Lidet nær, et Rov for de fortærende Luer. - Disse stakkels fattige Mennesker havde rigtignok Bygningen assureret; men let, saa de ere meget at beklage.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Døde. Etatsraad G. H. Olsen, Notarius publicus og Theater-Directeur, 69 Aar; J. S. Schaldemose, f. Mathen, 81 Aar; Cand. Theol. Thostrup, 66 Aar; Stud. Pharmasia, J. S. Petersen; Hofbandskemager A. P. Sjøberg; P. C. Kaas, 23 Aar; Skomagermester R. J. Tabert, 64 Aar; C.F. Dowe Sternfeldt, 48 Aar; M. K. Bentzen, f. Mülhausen, 35 Aar; P. J. Herning, 75 Aar ; M. C. Bergen, f. Fischer, 64 Aar; Organist J. Petersen, 67 Aar ; A. Blem, f. Sammel sen, 39 Aar; Skolelærer M. S. Kjelberg, 52 Aar; Skrædermester H. H. Cordes, 50 Aar; A. M. Thisted, 58 Aar; Alle i Kjøbenhavn. C. Rambusch, f. Ove, i Corsøer. Hals. Den 15de Mai indkom A. O. Dahl af Sandfjord fra Laurvig med Trælast. N. A. Hultin af Wiker fra Helsingborg med Tøndestave og Jern. C. Nielsen af Hou fra Nestved med Ballast. P. Larsen af dito fra Nyekjøbing med Hvede og Kommen. S. Willumsen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. - Afseilet N. Anthonisen af Varde til Norge med Byg. P. G. Hay af Nibe til Østersøen med saltede Sild. O. L. Sørensen af og til Kragerøe med Korn og Fedevare. C. Nielsen af Løgstøer til Kjøbenhavn med Korn og s. Sild. P. P. Moldt af Aalborg til Hull med Havre. C. N. Damsgaard af Aalborg til Kjøbenhavn med f. Sild og Uld, m.m. J. M., Berg af Aalborg til Sæbye med Ballast. A. Larsen af og til Østerriisøer med Kornvare. Den 16de indkom P. Larsen af Aalborg fra Laurvig med Bræder, Stangjern og Kommen. S. N. Svarer af dito fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære og Stykgods. - Afseilet H. N. af dito til Flensborg med tomme Foustager. P. Hansen af og til Flensborg med dito. S. Nielsen af og til Kragerøe med Korn og Fedevare. N. Willadsen af Hou til Bandholm med s. Sild. N. Larsen af Hou til Rørvig med dito. Th. Winther, af Aalborg til Wordingborg med dito. L. J. Kramer af Nykjøbing til Kjøbenhavn med Rug. M. Michelsen af og til Arendahl med Korn og Fedevare. J. L. Tanggaard af Stig til Aarhuus med tomme Kasser. N. J. Nielsen af og til Arendahl med Kornvare. J. M. Harberg af og til Helsingborg med f. Sild. W. H. Prinz af Greenaae til Rendsborg, med Glasskaar. J. Olsen af og til Østerriisøer med Kornvare. J. Helseson af Lysekil til Norge med Kornvare. Den 17de indkom J. Clausen og J. Christensen af Aalborg fra Christiansand med Trælast. S. C. Madsen, P. Petersen, L. Johansen og K. Hansen af og fra Østerriisøer med dito. - Afseilet E. Knudsen af og til Østerriisøer med Korn og Fedevare. J.P. Futtrup af Lemvig til Kjøbenhavn med Byg. H. Ficht af og til Kjøbenhavn med f. Sild. J. P. Pahlson af og til Malmøe med s. Sild. J. Hanefeldt af Nibe til Königsberg med s. Sild. Th. Hjelm af Aalborg til England med Havre. J Hansen af Svendborg til Callundborg med Steenkalk. C. Olsen af Udewalle til Norge med Ballast. N. Nissen af Aalborg til Kjøbenhavn med f. Sild og Smør. A. Thorsen af og til Tønsberg med Korn og Fedevare. J. E. Hemme af Aalborg til England med Havre, endnu beliggende paa Rehden. Den 18de indkom N. Kragsgaard af og fra Østerriisøer, med Trælast. J. H. Bøje af Marstal fra Schidam med Tøndebaand. - Afseilet N. Stephansen af Aalborg til Helsingøer, med s. Sild og Smør, m. fl. Fedevare.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Vinden. Den 15de Mai, V. S. V.; den 16de, N. V.; den 17de, N. N. V.; den 18de, V. N. V.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Bekjendtgjørelser. Ved en stille og rolig Död denne Dags Morgen Kl. 3 ½ endte min gode og retskafne Mand. Garver Johan Petterson, sin virksomme jordiske Bane, efter 8 Dages Sygeleie, i hans 48 Aars Alder. Dette for mig og mine sörgelige Dödsfald bekjendtgjöres herved for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse jeg ogsaa uden Condolence er forvisset. Aalborg, den 17de Mai 1829. Ane P. sal. Pettersons. tod Bamsgaard. J Snorren, bekommes daglig extra fint Herregaards=Smør til 17, 19 og 20 sk. pr. Pund. Fra førstkommende Løverdag Eftermiddag kan bekommes Herregaards Græssmør i pundeviis. Ost faaes som sædvanlig. Et lille Qvantum 8graders Kjøbenhavns Kornbrændeviin er indlagt til Forhandling og sælges til billig Priis. NB. ikke at betræde min ved Lykken tilhørende GræsHauge, enten ved Gjennemgang over Samme eller ved de overhaandtagne Drage Drenge, der nedtræde Græsset og skader min tilgrændsende Naboers Mark, i Mangel heraf maae de selv tilskrive dem at blive anholdte og afstraffede efter Fortjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
En stærk Arbeidsvogn ønskes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet, anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Graae umahl. Sennup faaes til billig Priis hos Caspar Valleur.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Skipper Jacob Christensen afseiler Torsdag eller Fre daa til Kjøbenhavn og medtager Passagerer; man behager at melde sig i hans Boepæl i Jomfru Anne Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Natten mellem den 28de og 29de Marts ødelagde en pludselig opkommen Jldebrand flere Huse her i Byen og berøvede deres Beboere den største Deel af deres Jndboe. Af de Brandlidte havde Uhrmager Knutzen, Blikkenslager Brønderslev og Guldsmed Thrane Jntet assureret og have derfor ingen anden Udsigt til at see deres lidte Tab erstattet, end den, deres Medborgeres Menneskekiærlighed og Følelse for den Trængende aabner dem. Vi Undertegnede indbyde derfor Enhver, som er findet at understøtte sin trængende Næste, at tilstille een af os den Hielp, de formaae at yde ovennævnte Brandlidte, dog derhos ønskende, at saadanne Bidrag maatte blive os tilsendte i det seneste inden 6 Uger fra den tredie og sidste Bekjendtgjørelse. Efter den Tids Forløb skulle vi ikke undlade at gjøre Regnskab for de indkomne Bidrag og deres Anvendelse, hvilket da vil ligge til enhver Contriduerendes behagelige Eftersyn hos mig, Bræmmer. Frederikshavn, den 23de April 1829. Bræmer, Flindt, Sognepræst. Byefoged.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
At den kongelige Remontecommission indtræffer i NørreSundbye og der forbliver den 4de, 5te og 6te Juni d. A. og heri Byen fra 7de til 10de samme Maaned og disse Steder, indkjøber Remonte=Heste, dette bekjendtgjøres herved for dem som det maatte interessere. Aalborg, den 14de Mai 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Min her paa Stedet for faa Aar siden af Nyt opbyggede, fortrinlig gode hollandske Vindmølle med Grubbeværk og Mel qværn, samt Indretning til Sigteværk, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Skagen, den 11te Mai 1829. M. S. sal. Møllers.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Auctioner. Efter Begjering af dhrr. Consul Aalbek og Procurator Kragh, som antagne Commissionaire for Skibs-Capitain Douglas, der med Briggen Jessee paa en Reise til London, er strandet udenfor Hirtzholmene, bliver ved offentlig Auction i Hr. Restaurateur Otto Busches Boepæl heri Byen, Fredagen) den 22de Dennes, Formiddag Kl. 10 og mulig paafølgende Dag, bortsolgt den fra bemeldte Brigskib bjergede Taqvelatie og Jnventarium, bestaaende af 29 Stkr. forskjellige Seil, staaende og løbende Redskaber, Ankere og Kjættinger, Rundholter, m. v. Til samme Tid bliver Vraget af bemeldte Brig Jessee ogsaa bortsolgt. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 11te Mai 1829. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
1) J de foregaaende Bekjendtgjørelser stod seilagtig Torsdagen 22de istedet for Fredagen den 22de.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-20
Efter det kongelige Rentekammers Ordre bliver Silde=Vaadbrætstedet, Hullet kaldet, sønden for Egholm, opraabt til Bortforpagtning paa 10 Aar, ved offentlig Auction, som afholdes paa Aalborg Byetingsstue Løverdagen den 30te Dennes, Formiddag Kl. 10. Aalborg, den 15de Mai 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
England.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
J Plymouth er indtruffen Ordre fra Admiralitetet til i største Hurtighed at bemande og proviantere 4 Linieskibe og 4 Fregatter. Paa et andet Sted tales om 18 store Transportskibes Ankomst til Cork for at indtage nogle Regimenter Cavallerie og Jnfanterie. Jøvrigt omtales fra London meest de høist bedrøvelige Efterretninger, som indløbe fra Manufactur-Districterne, hvor de lidende og brødløse Daglønnere have ladet sig henrive til at gjøre Brud paa den offentlige Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
J Rockdale, hvor Stemningen i flere Uger havde været urolig, udbrød den paa ny og med større Hæftighed, og det er kun de Ulykkeliges store Nød, som tildeels kan tjene til Undskyldning for de begangne Voldsomheder, om hvilke Beskrivelserne lyde meget sørgelige. Hos Fabrikantere, som havde nedsat Daglønnen, bleve ikke alene Maskinerier og Fabrikater, men ogsaa alt andet i Husene ødelagt, og Raseriet gik saavidt, at endog Børn bleve kastede ud af Vinduerne paa Gaden. Vel lykkedes det Militairet for Øieblikket at standse Urolighederne og at arestere endeel Personer, men da disse nogle Dage efter, fra et Forhør, skulde bringes tilbage til Fængslet, insulteredes Soldatesken af den sammenrottede Pøbel, angrebes med Steenkast og maatte, efter forgiæves at have forsøgt at skræmme Oprørerne, ved nogle løse Salver, tilsidst skaffe sig Luft ved at fore skarpt. 5 Mennesker dræbtes og 25 saaredes. J Manchester selv have Optrinnene vel været mindre blodige, men viist sig i en i det Hele mere betænkelig Skikkelse. Forsamlinger have fundet Sted, og de saakaldte Talere i disse have betjent sig af meget hæftige Udtryk, blandt andet opmuntret den Nødlidende til selv at søge Hielpen der, hvor der gaves noget at spise og drikke, da slig Adfærd var hjemlet ved Naturlovene. Folkehobene formerede sig med hvert Øieblik, stormede Fabrikbygningerne, og ødelagde Fabrikaterne. Militairets Hielp kom ikke betimelig no til at redde de Herrer Parkers store Fabrikbygning, som efter at være aldeles udplyndret, blev antændt og et Rov for Luerne. J denne Udaad deeltoge Drenge paa 14 til 18 Aar, og Dagen derpaa, da en Deel Mennesker fra Landet vare stødte til og Massen af Oprørere voxte til henved 20000 Mennesker, gav man sig til at plyndre Bagernes Oplag, hvor man kjæmpede om Brødet som hungrige Ulve om deres Rov. Militairets gode Forhold og Øvrighedens Aarvaagenhed omtales med Roes, men uagtet Oprørsacten var bleven forelæst, var man dog endnu ikke ganske beroliget for Følgerne af disse allerede temmelig alvorlige Optrin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Fra Birmingham, hvor man i disse Dage ligeledes ventede Forsamlinger, for at overveie Landets Nød og Midlerne til at afhielpe den, og fra Coventry ere Dragoner i al Hast beordrede til Leeds. Ogsaa i Hovedstaden, i Spitalsields og i Bethalgreen have Ødelæggelser fundet Sted. Skaden anslaaes til meere end 80000 Pd. Lst. Underhandlingerne imellem Fabrikherrerne og Daglønnerne ere glippede, og de første have erklæret ikke at ville give efter for nogen Trudsel. Øvrighederne have kundgjort, at de forøvede Voldsomheder, efter deres forskjellige Grader, ifølge Lovgivningen, vilde drage Dødsstraf, Deportation eller korporlig Revselse efter sig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Paa denne sørgelige Tilstand synes følgende Yttring, af Hr. Huskisson ved Discussioner i Underhuset at være meget passende: "Naar vi tage de Omstændigheder i Betragtning, af hvilke den katholske Bills Gjennemgang gjennem begge Huse i nærværende Session var ledsaget, saa behøves der kun meget ringe Jndsigt i den menneskelige Natur og i Fristaternes og Folkeforsamlingernes Historie, for at overbevise sig om, at Emancipationen kan have mange andre Følger, som indeholde Stof nok til en Folkegjæring. Gives der i Jrland ingen andre Grunde til Tvedragt og Utilfredshed? Det er maaskee lykkedes os, at lukke Krateret af den store Vulkan, men der raser endnu en underjordisk Jld, som kræver vor fortsatte Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
J de Deputeredes Kammer har Mødet den 6te Mai været af stor Jnteresse. Expeditionen til Morea har ogsaa dennegang givet Anledning til forskjellige Angreb paa Ministrene. Den høire Side betegnede den som en unyttig Ødselhed, imedens den venstre Side dadlede, at den havde været forlænge opsat og utilstrækkelige Seglbevareren Grev Portalis paatog sig, i et omstændeligt Foredrag at forsvare Ministeriets Fremgangsmaade.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Adskillige Yttringer i denne Forsvarstale ere for mærkelige til at forbigaaes: "Hvorledes vover man fra denne Talestol at paastaae, at en Expedition, som har fundet hele Frankrigs bifald, skulde være begyndt i den russiske Politiks og endt i den engelske Politiks Aand! Tør man ikke række de stakkels christne Slaver en hielpende Haand, uden at det skal være efter det Petersborger Cabinets Jndflydelse? Tør man ikke ophæve fjendtlige Demonstrationer, - som ikke meere behøves, for at forskaffe sig den nødvendige Garantie - uden at give efter for det brittiske Cabinets Raadslutninger, Man siger at den græske Expedition, som et Menneskeligheds Værk er bleven forhalet og udsat for længe. Denne Bebreidelse kan ikke træffe os, heller ikke er det nogensinde forsildigt at gjøre det Gode. J Politiken gives der intet uforbederligt Onde. (?) Folkeslagene dø ikke og Nationerne reise sig igjen paa deres Ruiner. Han forsvarede ogsaa Ministeriet imod den Bebreidelse, at Expeditionens Byrder hvilede paa Frankrig alene. Men antaget endogsaa, at dette var saa, vilde da disse Penge være saa ilde anvendte, naar de fremme et christeligt Folks Jgjenfødelse og Jgjenoprettelsen af den europæiske Fred og derved medvirke til at forhindre et Riges Fald, hvis Deling og Tilintetgjørelse kunde have et halvt Seculums Krige og Elendigheder til følge?!" Han endte saaledes: "Man har gjort os skarpe og overilede Bebreidelser. Man forlanger Kundskab om Grændsebestemmelserne for Grækenland og om den politiske Tilværelse, vi ville tilsikkre det. Herpaa maae vi svare, at der er aabnet Underhandlinger, at Grundvolden for disse er overeensstemmende med de 3 Magters fælleds Hensigter; at disse have den alvorlige Villie, at sætte deres begyndte Foretagende igjennem, og at sætte de Christne, hvis Befrielse fra Slaveaaget de garantere, i en saadan Forfatning, at de kunne være sikkrede i Nydelsen af de Velgierninger, som en høimodig Politik met, vil man kunne bedømme, om Regjeringens Bestræbelser have været overeensstemmende med det almindelige Ønske og Landets Jnteresse. Men forinden Tractaten er sluttet, kunne dens Bestemmelser ikke offentliggjøres. Saameget maae vi imidlertid tilføie, at de 3 Magter ikke ere findede at lade et saadant Administrations=Aag hville paa Grækerne, som man fra denne Talerstol har peget paa, men at man meget mere har bestemt sig til at sætte dette Folk under et varigt Skytsherredømme, hvis Jnteresse skal være knyttet til den det anbetroede Nations og bevare denne for Anarkiets Redsler, imedens det forhindrer at disse nye Provindser ikke atter blive Brændpunktet for nye politiske Uordener.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Madrid, den 23de April. Krigsministeren skal være meget ivrigt beskjæftiget med Armeens Organisation, hvilken endog skal gjøres ganske fuldtallig. Da man ikke indseer, fra hvilken Side Spanien trues af nogen Fare; da dets Finantser, og nødvendige indre Forbedringer meere synes at trænge til dets faa Hielpekilder, giver dette Anledning til mange Betragtninger, og i Madrid paastaaer man, at det i Særdeleshed er Frankrig, som ønsker at den spanske Krigsmagt sættes paa en respectabel Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Fædrenelandet. Offentlige Foranstaltninger. Den 23de April er Kjøbmand C. J. Giessing anerkjendt som Storhertugelig Meklenborg-Schverinsk Konsul og Handelsagent i Kjøbenhavn med omliggende Egn og Farvande, og den 24de April preussisk Konsul i Helsingøer, Regjeringsraad Forkenbek, ligeledes som preussisk Generalkonsul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Under 15de April er udfærdiget allerhøieste Reskripter til Amtmændene over Thisted og Hiørring Amter, angaaende at Hvetboe Herred skal adskilles fra Hjørring Distriktschirurgikat og forenes med Distriktschirurgikatet i Øster- og Vester Han-Herred, som nu ifølge allerhøieste Reskript af 11te Februar 1818 bliver at oprette, samt at Chirurgen, som ansættes i det samlede Chrirurgikat, skal tage Bopæl i Kjettrup i Vester-HanHerred.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Ved Kancellieskrivelse af 7de April er tilkjendegivet Vedkommende, at det følger af Bestemmelserne i Forordningen af 8de Juni 1787, at der ved en Gaards Overlevering til Fæsteren og atter ved dens Aflevering til Godseieren bør følge de til Besætnings-Hestenes Fodring fornødne Sædevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
(Af Kjøbenhavnsposten, den 12te Mai.) Jaftes opførtes for første Gang den nye VanderillePotten i Aabenraa. Den morede heelt igjennem meget og vandt et ualmindeligt Bifald, som flere gode og effektfulde Situationer, de overhovedet velvalgte Melodier og mange moersomme og vittige Jndfald syntes at retfærdiggjøre, og hvortil den i det Hele fortrinlige Udførelse vistnok betydelig bidrog. Maskeradescenerne i Begyndelsen af 2den Act, under hvilke isærdeleshed en Liresang med Tids=Allusioner, der udførtes af Hr. Nielsen, gjorde overordentlig Lykke, torde imidlertid være altfor episodiske, og vilde sikkert vinde ved Forkortelse. Ved Stykkets Slutning vare Meningerne noget deelte, og bifaldsyttringerne ledsagedes af Hyssen. Den 14de Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
J Tirsdags optraadte Hr. Hvid i sin tredie Debut rolle, som Knud Gyldenstjerne i Dyveke. Flere vellykkede Mommenter gave ogsaa her Haab om, at Skuepladsen i ham vil vinde et særdeles brugbart Talent, og han fandt ogsaa i denne Rolle et opmuntrende Bifald. Hr. Dr. Ryges, Mr. Wexschals, Md. Hegers og Jfr. Jørgensens Udførelse af Christierns, Dyvekes, Sigbrits og Fru Møenstrups Charakterer viste tilfulde hvad vort Theater endnu formaaer at præstere ved Fremstillingen af et Stykke, der i ældre Tider hørte blandt vort Repertoires største Prydelser. Beklageligt er det imidlertid, at Udførelsen af flere af de øvrige, selv af vigtige Roller, høiligen maatte fremkalde det Ønske, at der ved Rollebesætningen i et saadant Stykke maatte blive taget et for Ensemblet fordeelagtigere Hensyn til vort Theaters nærværende Kræfter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Paa Søndag ville Forestillingerne paa Nørrebroes Theater blive aabnede paa ny, ved hvilken Leilighed den tidligere her i Bladet ommeldte nye ForvandlingsPantomme, der er arrangeret af Dhrr. Ledet og Pettoletti, kan ventes givet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Kjøbenhavn. Løverdagen den 9de Mai blev det nye Original Drama: Greven af Esser, anden Gang opført. Siden hiin i vort Theaters Annaler mærkværdige Aften da Baggesens Trylleharpe gaves, har man neppe seet en heftigere og stærkere yttret Partiekamp om noget Stykke. Næsten under hele Forestillingen udtalte Meningsforskjelligheden sig, idet sjeldent nogen bifaldsyttring, selv ved den fortrinligste Fremstilling, gik forbi uden Hyssen. Saagodtsom Jngen af de Spillende, selv ikke de i Hovedrollerne optrædende udmærkede Fremstillere: Hr. Nielsen, Jfr. Jørgensen og Md. Wexschalle undgik denne Skjebne, og kun et Par Gange høstede den Førstnævnte, ved et Mesterspil, som man end ikke har seet overtruffet i denne Kunstners ypperste Fremstillinger, et aldeles udeelt stormende bifald af begge Partier. Medens denne Aftens Klappere benyttede enhver Anledning til at yttre deres Mening ved Applaus og Bravoraab, udtalte Modpartiet sig flere Gange ved ironiske bifaldsyttringer, som efterfulgtes af stærk Hyssen, ja ved Latter og Dacapo Raab. Fra de Rollehavendes Side blev anvendt al Anstrængelse af Talent og Flid, og for ei at udsætte Opførselsen, havde Jfr. Nissen og Hr. Holst endog paa en usædvanlig kort Tid (den Sidstnævnte fra samme Dags Formiddag) indstuderet tvende ei ubetydelige Partier; hvilket Offer de Utilfredse denne Aften saa lidet paaskjønnede, at den førstnævnte Skuespillerinde endog hvergang hun forlod Scenen ledsagedes af Mishagsyttringer. Efter Stykkets Slutning fortsattes naturligviis Kampen paa det stærkeste, i det paa den ene Side en stor Mængde Piber med deres gjennemtrængende Lyd, og paa den anden Klap og Bravoraab, der forstærkedes ved nogle fra Galleriet lydende Skibsraabere, søgte at bringe Stykkets Skjæbne til Afgjørelse, og selve Gongongens Slag og den derhos paabudne Stilhed formaaede kun med Møie at bringe de saa ivrigt stridende Partier til at tie.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Den 14de Mai foreviste Hestehandler Fohrmann, paa Ridebanen ved Christiansborg for den franske Minister, et smukt Spand brune Heste, hvoraf især For løberne udmærkede sig. Der forlangtes 1000 Rbd. for dem. Disse Heste ere nylig hidbragte fra Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Odense, Natten imellem 20de og 21de April, efter 2den Paaskedag, afbrændte Thomas Nielsens SelveiergaardLaaninge, ved Magtenbølle i Wissenberg Sogn. Folkene havde nær alle indebrændt, thi da de vaagnede, var hele Gaarden allerede saa stærkt angrebet af Jlden at Udgangen var dem spærret, og de havde med Nød og Neppe reddet sig ud igjennem et Sovekammer Vindue, da Taget, angrebet af Jldsluerne, nedstyrtede. Jlden fortærede Alt. Hele Besætningen blev tilligemed det øvrige Ind- og Udboe aldeles et Rov for Luerne. Manden er saa meget mere at beklage, som intet - end ikke Gaardens Bygninger - var assureret. Jl. den formodes paasat.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-21
Bekjendtgjørelser. Ved en stille og rolig Död denne Dags Morgen Kl. 3 1/2 endte min gode og retskafne Mand, Garver Johan Petterson, sin virksomme jordiske Bane, efter 8 Dages Sygeleie, i hans 48 Aars Alder. Dette for mig og mine sörgelige Dödsfald bekjendtgjöres herved for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse jeg ogsaa uden Condolence er forvisset. Aalborg, den 17de Mai 1829. Ane P. sal. Pettersous. tod Vamsgaard.