JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Oversigt over Dagens udenlandske Nytheder. Man skriver fra Krakau, at man er i Polen temmelig forbauset over den kraftfulde Tone hvori den Russiske Keiser taler og over den Enthusiasme, som yttrede sig i Petersborg da han meddeelte sine Tropper Begivenhederne i Varschau, ogsaa kiendte man de Tilberedelser som Feldmarskal Diebitsch havde truffet og frygtede for hans Driftighed. Sen. Chlopicki har holdt flere Conferencer med No. tablerne i denne Stad og Cheferne for de forskiellige Administrationsgrene, om hvorledes Regieringen skulde gaae tilværk i det næraærende kritiske Øieblik. Nogle Stemmer erklærede sig for at man skulde øieblikkelig gaae offensiv tilværks, andre vare af den Mening, at man først skulde oppebie Resultatet af Greve Lub ckis Mission i Petersborg; da de forvente at Sagen endnu kunde blive bilagt i det Gode uden at den Polske Nation derfor skulde opgive sine Fordringer; fordi man meener at Storfyrste Constantin vil understøtte Polakkernes Fordringer. (Fra Berlin skrives ogsaa under 8de Januar, at man haaber at det skal ikke komme til Fredsbrud, og siger at et stort Partie i den nye Polske Armee skal have erklæret kun at ville adlyde Keiserens Ordre.) Men Gen. Chlopickt, som ikke holder sig for nogen udmærket Politiker, men besidder meget practisk Aand og militairisk Takt, betragrer disse Forhaabninger kun som ugrundede Ønsker, og som Trøstegrunde, hvilket allene vil hav til Følge, at den nærværende begeistrede Patriotisme vil blive svækket, saa at man derfore bør strax lægge Haanden paa Værket. Han har derfor ifølge sin Dictator Myndighed ladet 6 Jnfanterie-Regimenter og flere tusinde Militser bryde op mod den Lithauiske Grændse, for at forurolige den Lithaniske Armee og erfare dens Stemning. Den Polske Armee mangler Øvelse, de behørige Krigsfornødenbeder og et fast Punkt hvorved den kan holde sig Deraf følger, at dersom den Polske Armee lider et Nederlag, saa er Varschau strax forloren. Veien fra Bielpstok til Varschau er ikke lang; da der spærres stærkt paa den Østerrigske og Preussiske Grændse og Kongeriget Polen er afskaaret paa alle Punkter, saa kan det ikke forsyne sig med Vaaben, fra Udlandet. Den enthusiastiske Stemning imellem Folket synes imidlertid ikke at være afkiølet; idetmindste ikke blandt de Store. En Fyrstinde Alexandra Sapieha har nylig skiænket 60,000 Polske Gylden til Statskassen. Mange Damer bidrage til Fædrenelandets Understøttelse med alleSlags Gaver. En Polsk Dame har opfordret sine Landsmændinder til at oprette et Corrs Sarmatinder (Sarmater var Polakkernes Oltids Navn) som skulle bære en aparte Uniform og et Par Pistoler i Beltet; men som istedet for at fægte skulle forsyne Soldaterne med Linned og Levnetsmidler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Nytaarsdag modtog de Franskes Konge Gratulation af Deputationer fra Kammerne og fra de Offentlige Authoriteter, den pavelige Nuntius førte Ordet i Navnet for det diplomatiske Corps. Det var den første Gang siden det forlige Dynasties Fald, at man har seet noget i Paris, som lignede et Hof. Kongen og venligen General Lafayette i Haanden og Kronprinsen, omfavn de Frihedens Veteran. Desuagtet har Generalen paa samme Dag udstædet en Afskeds skrivelse til Nationalgarderne over hele Kongeriget, hvori han formaner dem til Orden under alle Omstændigheder, opregner sine Fortienester af denne store nationale Jndretning; men yttrer dog en Misfornøielse med den nærværende Tingenes Gang. Ved Curen paa Nytaarsdagen begav ogsaa 4 til 500 Saarede fra Julidagene sig paa deres Krykker til Palais Royal, for at gratulere Kongen, og iblandt dem en ung Kone som i det hun forbandt en Saaret i hine Dage, selv mistede, et Been. Nationalgardens Artillerie Corps er blevet opløst, Man siger at den Aarsag, at republikanske Giæringer skulle have yttret sig iblandt dem. Den polytechiske Skole har været belagt med Arrest; men som blev ophævet paa Nytaarsdag. Store Besparelser foretages i Embedsmændenes Gagering, som allene for Finantsministeriet beløber sig til 600,000 Franker. - Paa Exministrenes Reise til deres Bestemmelse, sammenrottede Folket sig paa flere Steder, især i Compiegne, og raabte: Polignac døe! J Vandet med Exministrene, Escorten ilede frem, for at redde de Ulykkelige, som dog bestandig udviiste stor Koldblodighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Følgende vigtige Actstykke er Nationalcongressen i Brüssel forelagt. Protokol over Conferencen i det udenlandske Departement i London den 20de Decbr. 1830. Tilstede vare: De Befuldmægtigede fra Østerrige, Frankerige, Storbrittannien, Preussen og Rusland. – Efter at de fem Hoffers Befuldmægtigede havde modtaget, den Belgiske Regierings fuldkomne Samtykke til den af dem foreslagne Vaabenstilstand, som Kongen af Nederlanden ligeledes har antaget, og Conferenten altsaa har løst den første Opgave, den forelagde sig, nemlig at standse Blodsudgydelsen, forsamlede den sig i den Hensigt, at raadslaae om de videre Forholdsregler, der blive at tage, for at raade Bod paa de Rystelser, som de i Belgien opstaaede Uroligheder have forvoldt i det ved Tractaterne af 1813 og 1815 vedtagne System. J det de iværksatte Belgiens Forening med Holland ved de omhandlede Tractater, havde Magter, som underskreve disse, og hvis Befuldmægtigede nu ere forsamlede, den Hensigt, at grundfæste en retfærdig Ligevægt i Eurora og at sikkre den almindelige Freds Vedligeholdelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
De sidste 4 Maaneders Begivenheder have desværre viist, at den fuldkomne og inderlige Sammensmeltning, som Magterne vilde fremvirke mellem begge disse Lande, ikke var opnaaet, at det fremdeles vilde vorde umueligt, at tilveiebringe den: at paa denne Maade Øiemedet med Belgiens og Hollands Forening maa betragtes som tilintetgjort, og at man nu absolut er nødt til at tage sin Tilflugt til andre Anordninger, for at opnaae de Hensigter, til hvis Opfyldelse Foreningen skulde have tjent som Middel. – Da Belgien, fornet med Holland, udgjorde en integrerende Deel af Kongeriget de forenede Nederlande, havde det sin Deel af dette Riges Europæiske Pligter og Forbindtligheder at opfylde, som det ifølge Tractaterne havde indgaaet med andre Magter. Adskillelsen fra Holland kan ikke befrie Belgien fra dets Andeel i disse Pligter og Forbindtligheder. Conferencen vil følgeligen beskiæftige sig med at afhandle og aftale de nye Arrongementssom ere meest skikkede til at forene Belgiens fremtidige Uafhængighed med de andre Magters Jnterresse og Sikkerhed og med Vedligeholdelsen af Europas Ligevægt. Til den Ende vil Conferencen, i det den tillige fortsætter Underhandlingerne med Hs. Majestæt Kongen af Nederlandenes Befuldmægtigede, indbyde Belgiens provisoriske Regiering til, saasnart som muligt, at sende Commissarier til London, forsynede med tilstrækkelige Jnstruxer, for at kunne høres og raadspørges angaaende Alt, hvad der kan lette den befinitive Antagelse af det overomtalte Arrangement Disse Anordninger kunne imidlertid aldeles ikke giøre noget Jndgreb i de Rettigheder, som Kongen af Nederlandene og det Tydske Forbund have i Anledning af Storhertugdømmet Luxemburg. – De fem Hoffers Befuldmægtigede ere komne overeens om, at nærværende Protokol skal meddeles Hs. Majestæt Kongen af Nederlandenes Befuldmægtiged og i Copie tilstilles Lord Ponsonby og Hr. Bresson med udføiede Skrivelse, for af dem at forelægges den Belgiske Regiering. Esterhazi Wessenberg. Talleyrand. Palmersion. Bülow. Liewen. Mattusewicz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Den diplomatiske Committres Svar (af 8de Januar) Præsidenten og Medlemmerne af den dip omatiske Committre have havt den Ære, fra Loro Ponsonby og Hr. Bresson, ved en Verbal Nore af 31te Decbr. at modtage en verificeret Afskrift af Protocollen om en af Deres Excellencer, de fom store Magters Befuldmægtigede, den 29de December i London holden Conference, og af et samme vedlagt Brev af samme Dato, og giøre sig det til Pligt, at meddele følgende Svar derpaa: Det er forekommet dem, at den første Opgave, de fem store Magter have paataget sig at løse, endnu ikke er løst, eftersom Ophævelsen af Bokaden, og den fri Fart paa Schelden var Ho betingelsen for Vaabenstilstanden, og selv før den allerede under 21de Novbr. bevilgede Afholdelse, fra Fiendtligheder. - Europas Ligevægt kan endnu betrygges, og den almindelige Fred vedligeholdes, naar man giør Belgien uafhængigt, stærkt og lykkeligt, skal Belgien være uden Kraft og Lykke, saa vil det ny Arrangement, hvortil man kunde tage sin Tilflugt trues med samme Skjebne, som den politiske Combination fra 1815. Det uafhængige Belgien har upaatvivleligen sin Deel at opfylde af de Europæiske Pligter, men det er vanskeligt at begribe hvilke Forpligtelser, der kunne resultere for det af Tractater, for hvilke det stedse er blevet fremmed. - De til London afsendte Commissarier ere forsynede med tilstrækkelige Jnstruxer for at kunne vorde hørte angaaende alle Belgiens Anliggender, de kunne ikke fortie for Conferencerne, at under de bydende Omstændigheder, hvori det belgiske Folk befinder sig, vil det uden Tvivl synes umuligt, at Belgien kan danne en uafhængig Stat, uden øieblikkelig Jndrømmelse af Scheldens Frihed, Besiddelsen af denne Flod venstre Bredde, hele Provinsen Limburg og Storhertugdømmet Luxemborg med Forbehold af Relationerne til det Tydske Forbund. - Deres Excellencer, de fem store Magtes Befuldmægtigede, ville af Efterretninger, som Lord Ponsand og Hr. Bresson, kunne meddele, letteligen kunne bedømme Landets kritiske Stilling og Umuligheden af, at forlænge denne Uvishedstilstand." - Under Debatterne efter Protocollens Forelæggelse, erklærede Hr. Northomb, Medlem af den diplomatiske Committee og Deputeret for Luxemborg, at han af de fem allierede Magter havde modtaget den Forsikkring, at Storhertugdommet Luxemborgs Territorium skulde respecteres, og at fremmede Troppers Jndmarsch i samme skulle betragtes som et Brud paa Jnterventionsprincipet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Nyeste Post-Efterretninger Den udenlandske Post har medbragt Efterretninger og at revolutionaire Bevægelser ere i Begyndelsen af denne Maaned udbrudte i Kongeriget Hannover; men som ved Regieringens Kraft og Virksomhed ere blevne qvalte i deres Begyndelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
De begyndte den 5te Januar om Natten i Staden Osterrode ved Hartz, hvor et Communeraad og en Communalgarde blev oprettet; men Land beboerne toge ingen Deel i dette Oprør. Tropper rykkede ind i Staden og bragte Roligheden, tilveie og to af Oprørstifterne bleve arresterede. Et farlige Udseende fik dette Oprør da det ogsaa udbredte sig til Gottingen, hvor 500 Borgere og ligesaa mange Studenter pludselig besatte Raadhuset Kl. 12 om Middagen den 8de Januar, da det just var Markedsdag og Byen var fuld af Mennesker, og hvorved Forvirringen blev meget stor. Et Communeraad af 12 Medlemmer blev oprettet, Portene besatte af Borgerne, som ikke tillod nogen at passere ud eller ind uden nøie Undersøgelse. En Nationalgarde blev oprettet og en Proclamation udstædet som var underskrevet af 2000 Borgere og over 500 Studenter, hvori der blev opfordret til at indføre en Constitution og alle Kongerigets Jndvaanerer anmodede om at tage Deel deri; men en betydelig Militairmagt blev strax afsendt til det Gottingske og Roligheden fuldkommen tilveiebragt. Planen gik ud paa at indføre i det Hannoverske den nye Hessiske Constitution, som er bleven med meget Høitidelighed proclameret i Cassel den 9de Januar. Arvemarschallen Frieherre af Riedesel til Eisenbach modtog den af Churfyrstens Haand, hvorved H. K. H. sagde: Jeg overgiver Dem denne Statsforfatning og ønsker at den maae befordre mit Folks Lykke, tillige erklærede han, at han gav sit Samtykke til at der blev oprettet et af Stænderne foreslaget Monument til Minde om denne vigtige Begivenhed, Forsamlingen var bleven aabnet af Jndenlandsk ministeren von Schminkt, som opfordrede Regieringsraad Eggena til at oplæse den nye Constitution for de Tilstædeværende. Efterat Churfyrsten havde antaget den, aflagde saavel Ministrene som de forsamlede Stænder, Eed paa dens troelige Overholdelse; da den sidste af de Sværgende havde aflagt Eden, saa blev Constitutionens Antagelse forkyndet med 101 Kanonskud. Dagen gik den med Høitideligheder. Tropperne og Borgerne besvore ligeledes den nye Statsforfatning; om Aftenen blev Staden illumineret og Churyrsten og hans Familie begave sig under Folkets Jubelraab til Skuespilhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Jmedens man jubler i Cassel over den nye Constitutions Jndførelse, tales der fra alle Kanter om de sørgelige Følger, som de Revolutioner hvilke udbrøde i afvigte Aar, allerede have frembragte. Handelsforretningerne gaae i Staae, en almindelig Creditløshed udbreder sig; J Leipzig fal lere betydelige Handelshuse næsten hver Ugedag: det samme er Tilfældet i Frankerige. Til den provisoriske Regiering i Belgien indsendes uophørlig de udførligste Beskrivelser over den almindelig herskende Nød i Landet, om hvorledes alle Fabrikker, alle Næringsveie gaae i Staae. Jmidlertid er Kongressen beskiæftiget med at udvælge den nye Konge; man begynder at troe i London, at Hertugen af Nemours vil blive udvalgt og at han skal formæle sig med Donna Maria da Sloria; vistnok er det, at der hersker i Belgien en levende Jnterresse for en nøie Forbindelse med Frankerige. Det er blevet bragt i Forslag, at Medlemmer af Kongressen skulle afsendes til London og Paris, for at erfare hvorvidt de andre Magter ville give deres Samtykke til at en fransk Prins bliver udvalgt. Vaabenstilstanden er bleven brudt med Hollænderne, og en betydelig Hollandsk Armee er paa Marschen og skal have den Bestemmelse at erobre Staden Antverpen, Gent og Venlo, og at undsætte Mastricht, Castellet i Gent bliver derfor sat i Defensions Tilstand. -De Rygter som de republikanske Blade i Paris udbrede om Opstillelsen af store Armeer og om krigeriske Planer fra Regieringens Side maae anes for ugrundede. Kongen har afsendt Hertugen af Mortemart som overordentlig Gesandt til den Russiske Keiser, hvilken har tilsind, Greve Pozzo di Borgo sit Creditio som Ambassadent hos de Franskes Konge. - Gen. Gourgand, som var med Napoleon paa Elba, er bleven udnævnt til Kongens Floladjutant. Kongens Søn Prinsen af Janville, 12 Aar gammel, afgaaer med Fregatten Dido fra Toulon som Marine Eleve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Man vedbliver at paastaae i Preussen, at Oprøret i Polen er allene udgaaet fra den høie Adel, som virkelig og saa bringer den utrolig store Offere: men den skal ikke finde megen Jndgang hos Bondestanden, hvis Patriotisme maae opflammes ved Stokkeprygel. Krigen med Rusland er endnu ikke udbrudt; men man veed i Varschnu, at der bliver i Rusland opbudt dobbelt saamange Soldater som der var befalet i Begyndelsen. De rige Polakker, maae nu holde ud til det Yderste da de tilsættden største Deel af deres Formue paa Revolutionen og den ene store Capital indsendes af dem til Statskassen efter den anden. Saaledes har Fyrste Adam Cartoriski paanye skiænket Staden 50,000 Polske Gylden. - En Gade i Varschau, som fordum blev kaldt Napoleons Gaden, har paa nye faaet dette Navn. Man vedbliver at ruste sig af alle Kræfter, desuagtet er Haabet endnu ikke opgivet om en Udsoning med Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
(Redacteuren maae herved anmelde: at det er meget mueligt, at der gives nyere Efteretnenger end disse, da den Pakke med udenlandske Blade, som han hver Postdag erholder fra Hamborg, er denne Gang ikke bleven ham tilsendt, og han har ikke kunne faae de nyeste Blade.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Kiøbenhavn, den 15de Januar. Med en i Morges hertil ankommen Stafet er indløben den høist sørgelige Efterretning, at vor elskede Dronnings Moder, Hendes Kongelige Høihed Landgrevinde Louise af Hessencassel, er afgaaet ved Døden paa Gottorp Slot den 13de dennes, i Sin Alders 81de Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
J Tirsdags Aftes (d. 11te) saaes i Kiøbenhavn et stærkt Nordlys. - Anmælderen blev først opmærksom derpaa Kl. 9, da det viste sig som en stærk Lysning i den nordlige Deel af Himmelhvælvingen, omtrent mellem NV. og No. Kl. 9 1/2 var det stærkest, fra Horizonten opsteg Lys Støtter til i det mindste 2030 Grader over Horizonten, og ovenover samme viste sig øieblikkelige Glimt, omtrent som fiernt Lyn. - Senere aftog Nordlyset, og Kl. 11 var det meget svagt. (Kbhvnsp.) Fredagen den 17de Decbr. 1830 var Møde i de danske Kongelige Videnskabernes Selskab. Professor Sibbern forelæste bemærkninger over Galls System. Fredagen den 7de Januar 1831 var at ter Møde i Selskabet; Etatsraad Professor Herholdt R. af D., forelagde Selskabet Resultaterne af sine fortsatte Jagtagelser over Snogene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 9de November f. M. at udnævne Consulatsecretair Henrich Scheel i Tunis til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse, og under 18de December næstefter at benaade Peter Jørgensen, Udrider ved Fredriksborg Amtstue samt Lægdsmand og Foged for Frederiksborg Slots Menighed, med Dann brogordenens Hæderstegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Under 29de December har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at tillade Conferentsraad Schlegel, Dr. og Professor juris, Commandeur af Dannebrogen, at maatte anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Decoration af den røde Ørns Ridder-Ordens 2den Klasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
En sielden Bogauction vil finde Sted i Hovedstaden til forestaaende Foraar, idet vor tabte, verdensberømte Lærde, Biskop Frederik Mynters betydelige Bogsamling bortsælges ved offentlig Auction, der tager sin Begyndelse den 1 Marts.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Dette Bebliothek bestaar af: Manuskripter 84 Nummere, trykte Skrifter i Folio 690, i Qvarto 2619 og i Octavo 9265, samt en Samling af antiqvariske, archæologiske og numismatiske Skrifter, bestaaende af 1521 Bind, altsaa i det Hele af over 14,000 Bind, en Sieldenhed i vor Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Det er isærdeleshed ved philologiske, theologiske og historiske Værker dette Bibliothek udmærker sig. Kommissioner modtager Hr. Kancelliraad Bølling, Sekretair ved det store Kongelige Bibliothek, samt Gyldendals, Brummers og Reitzels Universitets=Boghandlinger. Jblandt Konditionerne ere, at Kiøberne ere aldeles frie for alle Auctions Omkostninger, og erlægge allene Kiøbesummen. Katologet, der er VI og 584 Sider i stor Octav, vil med det føeste være at erholde i ovenmeldte Boglader. Jdag har forladt Pressen: "Politiske Betragtninger, med Blik paa Danmark og Holsteen af N. F. S. Grundtvig" (72 B. i 80, paa den Vahlske Boghandels Forlag). Denne Brochere, er deelt i 4 Afsnit: 1) Om Oprør; 2) Om Rigsdage; 3) Om Skrivefrined; og 4. Om Danmark og Holsteen. Om Aanden i de politiske Betragtninger", den indeholder, vil man kunne dømme, naar man, blandt Andet, seer, at Forfalteren kalder den nyeste fra ske Revolution: "de parisiske Skole Drenges Ridderspil i Hunde Dagene! (Kohvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
J afvigte Aar have 13,212 Koffard eskibe erlagt Øresunds Told, hvor af 774 danske de øvrige udenlandske, blandt disse 4274 engelske det største Antal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 11 Januar Hvede Tdn., 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. - s. Rug, Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg 2. Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Dito 61., Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Tdn. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 8 s. a i Mk. 10 s. Æg, Snesen 1 Mk. 14 s. a 2 Mk. s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Fedigt Embede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Et Toldcontrolleur-Embede i Holnis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Befordringer. Den 29de December 1830 er Cand. Theol. og Lærer ved Søe-Etatens Drengeskole, T. Gudmandsen, beskikket til tillige at være tredie Catechet ved Bremerholm Menighed i Kiøbenhavn. Den 31te, Borgmester og Byefoged i Ribe samt Birkedommer i Riberhuus Birk, J. E. Heilmann, beskikket til Byeskriver i Varde og Herredsskriver i Øster- og Vester-Herreder, og hidtilværende Skriver i bemeldte Bye og Herreder, Cancelliesecretair H. G. Tranberg, igien beskikket til Borgmester og Byefoged i Ribe samt Birkedommer i NiberhuusBirk, Cancelliesecretair og Herredsfoged i Aust og Slaugs Herreder i Ribe Amt, J. Finsen, til Byefoged i Ringkiøbing og Herredsfoged i Ullborg og Hind Herreder; Sognepræst for Sjelle, Skjørringe og Laasbye, Menigheder i Aarhuus Stift, J. T. Neergaard, til Sognepræst for Ude- og Oppe-Sundbye Menigheder i Siælland og Provst for Liunge Frederiksborg, Ølstykke og Horns Herreder under Frederiksborg Amt. Den 15de December er J. J. Beger udnævnt til Copiist i Takkelagecontoiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Døde. Anton Christian Lillienschjold, 24 Aar gammel, forliist den 27de Novbr. f. A. med Skibet Helen Therese, ført af Capitain Andersen, paa Øikysten af England. Johanne Groth, fød Hjorth, 77 Aar, i Kiøbenhavn. N. Knudsen, den 6te Januar, paa Dyrhauge gaard pr. Frederiksborg. Mad. Karen Seidelin fød Green 17 Aar, den 5te Jan., i Saxkiøbing. Præsident Reinholdt Jacob Klagenberg, Ridder af Basa Ordenen, og forhenværende Justitsraad samt Borgmester i Korsøer og Byefoged i Sorøe, den 16de Decbr., i Bergen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Beltpassage Fra den 10de til den 16de Januar. Til Fyen. Lieutenant Schulz; Kiøbmand WilnauProcurator Conradsen. Ritmester Berth; Kbid. Riffel og Lehmann; Kmhrr. Oberst Flint med 2 Døttre. Til Siælland. Kiøbmand Rindskopf; Bogholder Francke, Rbd. Lütken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
AVERTISSEMENTS. Den 7de denne Maaned behagede det Forsynet af bortkalde til et bedr. Liv vores elskede Moder Ester Abrahamsen, født Wulff, i en Alder af 89 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 17de Januar 1831. Paa egne og Sødskendes Vegne, Lene Falck. født Abrahamsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Mandagen den 31te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, vorder ved offentlig Auction paa Antvorskov Birks Tingstue paa Slagelse Raadhuus opbuden til Bortforpagtning alternativ paa 3 eller 10 Aar, at regne fra 1ste Mai 1831, Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen No. 13 ved Ormitzløv, paa Hovedlandeveien til Korsøer, efter Conditioner, som forinden ville være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 13de Januar 1831. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
De af Slagelse Kiøbstæds Jndvaanere, som endnu ikke have betalt det extraordinaire Biedrag til Slagelse Kiøbstæds Fattigkasse for Aaret 1830, anmodes herved om, ifølge Forordningen af 2den Juni f. A.,at betale samme inden 8te Dage fra Dato, da Restancerne i modsat Fald ved Udpantning vil blive inddrevne. Slagelse den 17de Januar 1881. Baad, const.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Fredagen den 4de Februar om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction paa Slagelse Raadstue opbuden til Bortforpagtning, alternativ paa 3 eller 10 Aar, fra 1ste Mai d. A. at regne, Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen No. 12 paa Hovedlandeveien til Slagelse, efter Conditioner, som ved Auctioden vil vorde fremlagte, og forinden ere til Eftersyn paa Byefogedcontoiret her i Byen. Slagelse den 16de Januar 1831. Baad. const.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-18
Onsdagen den 26de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, vil paa denne Byes Raadstue blive afholdt Skiftesamling i Kiøbmand V. F. Borns Opludsboe, ved hvilken hans Creditorer anmodes om at møde eller lade mode, da det vil være nødvendige, at der tages Bestemmelse om, hvorledes der skal forholdes med Boets Eiendele, hvilket, saavelsom at ordinaire Samlinger paa samme Tid og Sted, fremdeles ville blive afholdte den sidste Onsdag i hver Maaned, herved bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende. Korsøer den 12te Januar 1831. B. Bentsen.