JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Nykjøbing. Ved Avisens Slutning manglede en Hamborger=Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Beltpassage den 23de Marts 1839. Overfarten er endnu besværlig, idet Jsen skruer med saadan en Fart forbi Masnedøe-Hoved, og strækker heelt her ud i Farvandet, at det neppe er muligt at komme derigjennem med Jisbaadene. Den faste Jis staaer fra Masnedøe=Hoved over til Sielland, men er betydelig svækket af de sidste Dages Tøveir. – Den lollandske Pakkepost fra igaar den 22de dennes, blev overført fra Gaabense, efter strængt Arbeide, til Masneden samme Dag, men maatte paa denne Øe overnatte, da Færgestrømmen var pakfuld af Driviis, og er først idag den 23de, kommen over til Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Blandet. For omtrent et halvt Aarstid siden blev i Eisenach truffen en vildfarende Dreng paa 11 Aar, der kaldte sig Karl Kassemann og hvis Herkomst er indhyllet i dybt Mørke. Hans Barndomskjæbne, der fortælles i et nylig udkommet lille Skrift: Drengen fra Algier, er vistnok meget eventyrlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Jfølge Drengens Udsigende var hans Fader født i Daen ved Eisenach nærliggende lille Landsby, Stedt feld, men er for ni Aar siden derfra udvandret med sin Kone og det dengang toaarige Barn til Frankrig, hvor han lod sig hverve til den til Algier bestemte Fremmedlegion. Jmidlertid findes Navnet Kasemann ikke i hiin Landsbyes Kirkebog og heller ikke har paa den Tid der opholdt sig nogen Familie af dette Navn. Drengens tidligste Barndoms Erindring fører ham stedse tilbage til Afrika, thi at han nogensinde for har været i Tydskland, kan han ikke erindre sig. J Algier boede han med sine Forældre i en ikke langt fra Havet beliggende Caserne. Hans Beskrivelse af denne Stad og dens nærmeste Omegn, de Jndfødtes Dragt a. stemmer i det Væsenlige overeens med Virkeligheden, saaledes som man kjender samme af de Reisendes Skildringer. Efterat have tabt sin Moder ved Døden, fulgte han Faderen til Spanien, hvorhen Fremmed legionen indskibede sig. Der tilbragte han, bestandig følgende bag efter Regimentet, for det meste i Bivouge, to Aar af et møisommeligt, næsten utaaleligt Liv. Den Beskrivelse, han gjør over Bayonne, Madrid a., er ligeledes overeensstemmende med Sandheden. Fra Vitoria indskibede han sig med sin saarede Fader og en Deel af Tropperne igjen til Algier. Her overgav den hjerteløse, maaskee ogsaa nødtvungne Fader, Sønnen til tvende udtjente Soldater af Legionen, der vendte tilbage til Tydskland, under Foregivende af, at han vilde faae det bedre i Tydskland. Med Magt blev Drengen, der forgiæves modsatte sig, bragt ombord paa et seilfærdigt Skib og saaledes stødt ud i den fremmede vide Verden. Man landede i Toulon, hvorfra den Forstødte i Forening med hine to Soldater og under alle Arter af Savn og Møisommeligheder til Fods tilbagelagde Veien til Paris, for det meste tiggende sig frem. Fra denne Stad kom Selskabet over Strasborg til Frankfurt om Main, hvor Drengens Ledsagere forlode ham, og han, hjælpeløs og hungrig, maatte gaae omkring at tigge. Efter mangehaande Gjenvordigheder naaede han Eisenach, men af Frygt for en truende Politiebetjent, flygtede han der fra Staden ud i en Skov, hvor den lille Afrikaner for første Gang i sit Liv saae Sneen falde, som han antog for Bomuldstotter. Endelig fandtes En, der tog sig af ham, og han bliver nu opdragen i Eisenach, ved Hjælp af en Understøttelse fra Storhertugen. Om der nogensinde vil udbredes tilstrækkeligt Lys over denne unge, gaadefulde Vandrors Herkomst og Hjem, lader sig ikke sige. J Begyndelsen antoges han af flere for at være en Bedrager, men dog vel med Uret. Drengens aabne trohjertige Væsen, og det, at han ved de mange forskjellige Spørgsmaal og Prøver, man har anstillet med ham, endnu aldrig har kunnet beskyldes foren Usandhed eller en Modsigelse i sine Udsagn, synes tilstrækkelig at gjendrive hiin Mistanke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Fra Begyndelsen af nærværende Session af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
det engelske Parlament indtil den 19de Februar, vare allerede indkomne til Parlamentet 1556 Petitioner, hvoriblandt 1221 for Kornlovene med 99,936 Underskrifter og 214 mod samme med 369,857 Underskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
J en Hamborger Avis læstes nylig følgende Avertissement, Krukker med Syrup, den sødeste Spise for det smukke Kjøn samt Børn smurt paa Franskbrød kunne faaes a 8 s. hos Dintler." samme Avis falbydes: Et fuldkommen sikkert og paalideligt Middel til, aldeles, indtil sidste Spor, at fordrive en rød Næse. Ligeledes: For at forebygge Collision, sætter jeg Blodigler i Sygdomstilfælde. Grenzmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Litteratur. I disse Dage har et lidet Skrivt, der fortjener megen Opmærksomhed, forladt Pressen. Det er en kort Afhandling over en for Danmark vigtig lucrativ Jndustrigreen, Silkeavl, fremsat efter franske og tydske Forfatteres Skrivter, overeensstemmende med her i Landet gjorte Forsøg og Erfaringer med et Tillæg af Carl Fr. Müller. For at gjøre Skriftet populairt, er Dialogformen benyttet, og man erholder i Samtalens Løb en Oversigt over Silkeormens Pleie, Formerelse, Forvandling &c. Særdeles interessant er det paafølgende Tillæg, hvoraf man blandt andet seer i en Note, at i Tydskland har 18,000 Fod Land ved Silkeavlingen aarligen givet et reent Udbytte af 100 Rdlr., medens man af samme Areal i Tidens nærværende Forhold ved Agerdyrkning aarligen ikkun kan vinde 4 Rdlr. i reen Jndtægt. At Morbærtræet, hvis Dyrkning er at betragte som det Fornemste der henhører til Silkeavlen, vil lykkes her i Landet, sættes uden for al Tvivl. Bogen faaes heftet for 48 s. paa Kongens Nytorv, No 200 i Baggaarden, hvor Meubelmagazinet er, samt paa lille Vodruffsgaard, ved gamle Kongevei, hos Udgiveren, hvor ogsaa Landsbypræster og Skolemestere, som have Leilighed til at forskaffe sig Morbærblade, og ønske at gjøre Forsøg med Silkeavl, gratis kunne faae Silkeorme=Æg, eller Grains, naar man portofrie Breve ville behage at adressere til ham bestillinger, aflagt paa bemeldte første Sted, i Meubelmagazinet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
J f. M. er udkommen Haandbog i det udvortes Postvæsen for Private og Postembedsmænd, eller practisk Veiledning ved den private Benyttelse af Brev- og Pakkeposterne med beregnede Portotabeller af F. C. v. Jessen, Kammerjunker, Assessor auscultans i Generalpostdirectionen. Dette Værk, som er helliget Forfatterens Fader, Hr. Kammerherr, Stiftamtmand v. Jessen, er særdeles smukt udstyret i typographisk Henseende, og udarbeidet med Sagkundskab og umiskjendelig Flid. Da Værket under Udarbeidelsen har erholdt en langt større Udvidelse og Modificationer, som ikke vare paatænkte i den oprindelige Plan hvorefter Forf. havde indbudet til Subskription, har han løst Subskribenterne fra deres Forpligtelse, men haaber at det ikke vil findes ubilligt naar Haandbogen indheftet tilbydes dem for 1 Rbd. 32 s. eller ikke fiet 6 s. pr. Ark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Nykjøbings Torvepriser den 24de Marts. Hvede 7 Rbd. a 8 Rbd.; Rug 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk.; Byg 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk.; hvd. Erter 4 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. 4 Mk. Alt pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Bekjendtgjørelser. Den ædleste Qvinde, det Gud mest hengivne Væsen, min Kone Ame Johanne Møller, föd Aarsleff, forlod mig og indgik til sin Herres Glæde den 19de dennes, i sin Alders 56de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Dette bekjendtgjöres for Slægt og Venner af II. Møller, Forvalter paa Hans Majestæts Gods, Baadesgaard i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
For de ærede Damer, der have lovet Bidrag til de Vandflodlidte Jyder, bringes det herved i behagelig Erindring, at man gjerne ønskede samme indleverede i Løbet af denne Maaned, for at derefter kan fattes en Bestemmelse og Realisations Maaden. Bidragene modtages, som bekjendt, af Rector Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Directionen for Assembleerne i Nykjøbing den 22de Marts 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Subscription. paa Lollands-Falsters Stiftstidende, til førstkommende April Qvartal, modtages paa samtlige kongl. Postcontoirer samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er – forsaavidt det forsendes med Posterne, for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter. 3 Hefter Tegninger, brugelige for Underviisning i Tegnekunsten, samt et Blomsterstykker af Prof. Jensen, ere indlagte til Salg paa Adressecontoiret i Nykjøbing og erholdes for billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Af umyndiges Midler, henhørende under Durnpgaard Godses Overformynderie, kan 628 Rbd. 4 Mk. 5 1/2 s. r. S. strax erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Ourupgaard paa Falster den 23de Marts 1839. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Auction. Jfølge Dom og Indførsel samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Niels Andersen Fugl tilhørende i Dannemare By og Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Gaard, Kortehøisgaard kaldet med tilhørende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. samt Besætning og Inventarium, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Tirsdagen den 21de April og 7de samt 21de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, de to første Auctioner paa Herredets Tingsted og den 3die paa selve Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Nakskov den 16de Marts 1839. Fasting Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Falsters Lollands I manotin. Stifts Tidende. No 36. Tirsdagen den 26 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Udenlandske Nyheder. England. Den engelske Kornlov er atter bleven gjort til Gjenstand for Parlaments=Debatter. J Overhuset bragte nemlig Lord Fitzwilliam Sagen, paa Bane, men efter en kort Discussion blev hans Andragende forkastet med 224 Stemmer mod 24. Hr. Villiers, som ogsaa forrige Gang bragte Sagen under Omtale, androg ligeledes denne Gang paa en Forandring i Kornlovene. Hans Tale, der varede henved 3 Timer, var særdeles interessant og vakte i høi Grad Husets Opmærksomhed, men desuagtet er man i Almindelighed af den Mening, at det ogsaa denne Gang afviser Sagen. Skjøndt Udfaldet saaledes ikke er tvivlsomt, viser dog Underhuset en sjælden Udholdenhed i Debatterne, der nu alt have varet tre Nætter uden at Afstemning endnu har fundet Sted, og dette er saa meget mærkeligere, som Sagen dog kan ansees at være udtømt da den saa ofte er bleven behandlet baade af Pressen og i Parlamentet. – Da den portugisiske Regjering, uagtet dens tidligere Løvter, nu har nægtet at afslutte nogen Tractat og Slavehandelens Afskaffelse, saa har Lord Palmerston erklæret, at det er den engelske Regjerings Hensigt ogsaa at opbringe de Slaveskibe, som fare under portugisisk Flag, for saaledes at gjøre Ende paa denne afskyelige Menneskehandel. Dampskibet Great Western har bragt Efterretninger fra New-York, hvorefter den gode Forstaaelse med de forenede Fristaters Regjering trues med et Brud. Gouverneuren i Maine har nemlig sendt et Troppecorps ind paa det mellem England og Fristaterne omtvistede Gebeet, for at fordrive nogle derværende engelske Brændehuggere, og da disse flygtede, bleve de forfulgte ind paa det engelske Gebeet og der arresterede. En Noteverling har i denne Anledning alt fundet Sted mellem den engelske og den americanske Gouverneur, uden dog at have den tilsigtede Virkning, og Regjeringen i Maine har alt voteret en Sum af 800,000 Dollars for derved at udruste 10,000 Mand til at besætte det omtvistede Landstrøg; dog mener Lord Palmerston at det Hele endnu vil blive afgjort i Mindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Frankrig. Saa interessant det end kan være for Franskmændene at følge Debatterne i de nærværende Begivenheder, der ene dreie sig om Dannelsen af et nyt Ministerium, saa mangler dog de foreløbige Underhandlinger og denne Sag Jnteresse, for Udlandet, og det især fordi Bladene kun kunne meddele Rygter, der idelig modsiges. De franske Blade beskjæftige sig imidlertid for Øieblikket udelukkende med denne Sag, og efter hvad de meddele derom, seer man, at endnu intet nyt Ministerium er dannet, men at der er al Rimelighed for at dette vil komme til at bestaae af Marschal Soult, Thiers og Dupin, hvorimod de andre Medlemmer endnu ere ubekjendte. Om dette nye Ministerium vil faae Majoriteten i Deputeretkammeret, og hvem der skal være Præsident i Kammeret, er ogsaa en Sag, der meget omdebatteres, men hvorom intet med Bestemthed lader sig sige. – Efter Forlydende skal den engelske Minister have i Sinde at forlange nærmere Oplysning om, hvorledes den franske Regjering vil behandle den franske Officeer, (Prindsen af Jonville) der i Affairen ved Vera Cruz med Magt borttog en engelsk Lods fra et engelsk Paketskib. – Jfølge Efterretninger fra Mexico skal Frankrig have sluttet en Vaabenstilstand med dette Land og antaget Englands Mægling, saa at man nu venter en hurtig Afgjørelse af disse stridige Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Belgien. Deputeretkammeret har endnu ikke endt dets Forhandlinger om Antagelsen eller Forkastelsen af de 24 Artikler, dog troer man, at det nu meget snart vil skee, og at Udfaldet ganske vil stemme overeens med Regjeringens Ønsker, og saaledes Jntet være til Hinder for disse Sagers fredelige Afgjørelse. Under Debatterne indtraf den sørgelige Begivenhed, at den Deputerede Bekaert blev rørt af et Slag, netop da han, der stemte for Antagelsen af de 24 Artikler, udtalte sin Smerte, over Adskillelsen fra Luxemburg og Limburg. En afhans politiske Modstandere raabte, da han saae ham falde: Det er en Himlens Straf. Bekaert blev død baaren ud af Salen og hele Kammeret har besluttet at følge ham til Jorden. Gendebien, der sidst talede mod Adskillelsen erklærede sluttelig, at dersom Luxemburg og Limburg blev adskilt fra Belgien, vilde han med hele sin Familie ogsaa forlade Belgien og tage til Luxemburg. Da denne Mand nyder almindelig Agtelse i Belgien, vilde hans Afreise være et betydeligt Tab for dette Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Fædrelandet. Af Aalb. Avis seer man, at der i denne Tid fra Aalborg og tilstødende Fjorddistrict forberedes en Petition til Regjeringen og Agger-Canals Lukning; men for man anholder om at iværksætte en saa gjennemgribende Forholdsregel, hedder det i bemeldte Blad vilde det vistnok være rigtigt, om der hos Regjeringen bevirkedes nedsat en Commission af sagkyndige og upartiske Mænd, til paany at foretage de fornødne locale Undersøgelser og derpaa, efter Sagens nøiagtigste og alsidigste Prøvelse. at afgive Betænkning om, hvorvidt Canalen kan lukkes, og hvorvidt den bør lukkes. J det sidste omtalte Jnserat i Følgebladet til Thisted Avis antages for afgjort, at det, selv med en Bekostning af mange Millioner, ikke er muligt at sætte et sikkert og varigt Værn imod Havets Jndbrud i Liimfjorden. Man maa betænke, hedder det blandt Andet: at havet, saavel i Stormen den 7de og 8de Novbr. 1834 som sidstafvigte 8de og 9de Jan., gik i 12 a 16 Fods Høide over hele Landtungen, i en Strækning af 2 Miil, at skulde en paalidelig Dæmning opføres, maatte den strække sig i lige Høide og Styrke med Agger By indtil Harboer Strand, altsaa 2 Miil, men hvorfra skulde man paa denne øde Havkyst faae Vogne og Materialier, hvor der i en Strækning af 31 Mile ikkun findes et eneste Par Heste, og de nærmest liggende Sogne tildeels ere blottede for Steen, som det øvrige Thyland; hvor desuden Jordbunden paa Landtungen, ved Agger ikke er seig og bindende Klæg, som i Marskegnen, men, som Jndsenderen i Jyllandsposten meget rigtigt bemærker, en fremrykkende Sandrevle, hvis Bund bestaaer af Qvægsand, og som bortblæser ved det mindste Vindpuust. At man forøvrigt ved indtræffende svære orcanagtige Storme, af Nordvest kan vente, at Vandet i Fjorden igjen stiger ligesaa høit som sidste Gang, kan være muligt; men derfor ere ogsaa saavel Stædernes som Landsbyernes Beboere i denne Tid betænkte paa, saasnart Foraaret bryder frem at flytte deres Boliger og Huse op paa et høiere Terrain.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Bager Petersen i Vordingborg, der var arresteret paa Grund af det omtalte Overfald paa Toldbetjentene, er bleven bragt fra Vagten, hvor han hidtil sad fængslet, til Raadstuen, i et af de værste Huller, som findes der, uden at han dog derved er bleven bragt til at bekjende. Man kan forøvrigt ikke andet end glæde sig over den Jver, som fra Øvrighedens Side vises i denne Sag, hvilken Jver gaaer endog saa vidt, at den frembringer heelt mærkelige Experimenter. Saaledes lod man den ene af de overfaldne Betjente lægge sig ned paa Gulvet og Bager Petersen igjen lægge sig oven paa ham, forat Betjenten kunde afgjøre, om det var samme Vægt han har, da han fik sine Prygl. Dette Experiment synes os næsten at kunne tjene til Beviis paa, hvorlidet man endnu er overbeviist om Petersens Skyld, skjøndt han bliver behandlet saa haardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
(Sjællandsp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Præsten ved Vartou Kirke, Professor Wolff, er bleven udnævnt til Sognepræst for Helliggeistes Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Nykjøbing. Ved den for iaar foretagne Skatteligning, kommer Byen til at udrede en Sum af 4253 Rbd. 1 Mk. 6 s., altsaa 201 Rbd. 4 Mk. 6 s. mindre end i forrige Aar. Af den paalignede Sum udredes 697 Rbd. 1 Mk. 11 s. af Grunden (ifjor 697 Rbd. 4 s.) 506 Rbd. af Næringen (ifjor 715 Rbd. 2 Mk. 14 s.) 249 Rbd. 3 Mk. 13 s. af Brandassurancesummen (ifjor 23 Rbd. 3 Mk. 2 s.) og 2800 Rbd. 5 Mk. (ifjor 2798 Rbd. 5. Mk. 8 s.) er lignet efter Vilkaar og Leilighed. Den hele Sum fordeles efter de indgivne Budgetter saaledes: til Kæmnerkassen 1804 Rbd. (ifjor 2124 Rbd.) til Fattigvæsenet 1446 Rbd. (ifjor, 1530 Rbd.) til Skolen 793 Rbd. 1 Mk. 8 s. (ifjor, 662 Rbd.) og til Kirken 315 Rbd. (ifjor 360 Rbd.)Man seer heraf at Udgifterne er nedsat i alle Brancher undtagen for Skolen. Hvad der har foranlediget at Udgifterne til Skolen blive iaar 131 Rbd. 1 Mk. 8 s. større, derom indeholder Skole commissionens Budget aldeles ingen Oplysning, hvorimod det kun meddeler, at Skolen til den forrige Kasserer, Hr. Kjøbmand Schmidt, har en Gjæld, der skal afbetales med 100 Rbd. aarlig, men hvor stor Gjælden er, ommeldes ikke. Ogsaa til Kæmnerkassen er Skolen i det forløbne Aar kommen i Gjæld af 100 Rbd. Vi kunne ved denne Leilighed ikke afholde os fra at bemærke, at skal det have nogen reel Nytte, at de forskjellige Commissioner aarligen fremlægge et Budget, da maa man og henvise dem til ikke at overskride den beregnede Sum, saaledes som iaar er skeet ved Skolen, imidlertid ville vi for Tiden afholde os fra videre bemærkninger og denne Sag, indtil Skoleregnskabet bliver offentliggjort, da dette saa vel vil indeholde de fornødne Oplysninger til at godtgjøre Nødvendigheden af den brugte Fremgangsmaade. Fra Kirken er iaar intet detailleret Budget fremlagt, fordi, som Kirke-Jnspectionen har bemærket, den fratrædende Kirkeværge, ikke har været at formaae til at opgjøre noget saadant. Forsaavidt Communalbestyrelsen har indstillet det generelle Budget til Stiftamtets Approbation og dette af Stiftamtet er approberet, forekommer det os, at disse Benævnelser, i det mindste efter Sprogbrugen, mindre nøiagtigen udtrykke Betydningen af de af Amtmændene ifølge den 20de § i Forordningen af 24de October 1837 meddelende Paategninger. Uagtet vi villigen indrømme at det er et ligesaa besværligt som utaknemmeligt Arbeide, at forfatte Skatteligninger, og derfor ingenlunde ønske at fortrædige dem, hvem dette Hverv er overdraget, kunne vi dog ikke undlade atter iaar at fremkomme med det Ønske, at Ligningscommissionen vilde meddele de Grundsætninger, den følger, thi uden saadant Kjendskab bliver det umuligt for den Uindviede at forklare sig de enkelte tilsyneladende Abnormiteter i Ligningen. Ogsaa er det meget vanskeligt at indsee, hvad Grunden kan være til, at medens den Sum, der lignes paa Vilkaar og Leilighed næsten er uforandret, er Næringsskatten nedsat 200 Rbd.; og det uagtet man dog i ingen Henseende kan sige at Byens Næring i det forløbne Aar er aftaget. Sluttelig bemærke vi endnu, at Kæmnerkassen har en Beholdning af 1200 Rbd. og Fattigkassen en lignende af 200 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Af den tidligere omtalte Tyvebande, ere nu 9 Personer arresterede, der alle, med Undtagelse af Møllerkarl Niels Pedersen, have tilstaaet deres Deelagtighed i Tyverier og Hælerier, der alle beløbe sig til henved 40, af hvilke adskillige Tyverier ere forenede med Jndbrud. Man kan gjøre sig et Begreb om den Virksomhed, disse Forbrydere i den senere Tid udviklede, naar det erfares, at de næsten hver Nat i afvigte Februar Maaned indtil Natten mellem den 23de og 24de, da Hovedmændene paagrebes, have været i forbryderisk Activitet. Ogsaa Selvmord ere i den senere Tid tiltagne i en mærkelig Grad. J forrige Uge hængte en Mand sig i Sønderkirkebye, som er den 5te i Tallet her paa Landet, der siden Aarets Begyndelse har givet sig selv en frivillig Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Ved Collecten for de Vandflodlidte Jyder er i Nysted Kjøbstad, indkommet 61 Rbd., og i Land sognet under Nysted Pastorat samt i Anneret Herritzlev, 17 Rbd. 25 s. Ved den dramatiske Forestilling paa Christiansholm indkom Netto 101 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Denne Forestilling, som var særdeles godt arrangeret, og vandt alle Tilstædeværendes bifald, besøgtes af en Mængde Fremmede fra Mariboe, Nykjøbing, Saxkjøbing og Rødbye. - Om Aarsagen til den vidunderlige Jldebrand, som den 14de ds. saa let kunde have foranlediget uberegnelig Ulykke for de paa den nordlige Kant af Byen boende Familier, vides endnu Jntet oplyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Skibs- og Handelsefterretninger. Fyr- og Lods skibet Drogden har, formedelst Driviis, maattet forlade sin Station den 22de dennes om Morgenen Kl. 7 1/2, og er samme Dags Eftermiddag kommet ind i Batteriet Trekroners Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
- Kjøbenhavn den 22de Marts. Jsen ligger endnu her ud forbi Trekroner, og er saa stærk at den kan passeres til Batteriet. – Galeasen Johanne", Hallier af Rostock, er strandet paa den sydvestlige Side af Saltholmen, og Kuffen "Fortuna, Johansen, af og fra Windan, er kommen paa Grund Syd for Dragø. Skibet er lækt, losser, og skal indtil Dragø for at reparere; der er sluttet Accord med Drag perne og 2300 Rbd. - Kjøbenhavn den 25de Marts. J Dag er Jsen aldeles forsvunden ved Batteriet Trekroner, og saa langt Øiet kan naae nord og syd efter. Nogle af de Batteriet nærmest liggende Skibe ligge ellerede fri for Jsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Nyborg den 17de Marts. Skonnerten die Zwillinge, Rie ber, af Kiel, fra Stubbekjøbing bestemt til Perth med en Ladning Byg og Vikker, er bleven indiset hertil for at oplossesin Ladning, og reparere Skibet, som er stærkt beskadiget i begge Bovene af Jsen. - Gothenborg den 16de Marts. Af Uld indførtes i forrige Aar fra Danmark hertil 468,114 Pd. svensk Vægt, hvilken Import er betydeligt mindre end den i 1837, hvor den gik op til 648,950 Pd. Aarsagen antage vil dog ei at burde søges i et formindsket Spørgsmaal for og Forbrug af dansk Uld, men snarere i sidste Aars høie Priser; hvortil vel kom, at denne Vare, som Følge af den betydeligt nedsatte Udførselstold fra Danmark, formodes at kunne leveres her billigere i dette Aar. Af de indførte 468,114 Pd. ankom 466 Ball. eller, 163,333 Pd., i danske Fartøier, Resten eller henved det dobbelte Qvantum, 314,781 Pd. derimod i Svenske. Svenske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-26
Ledige Embeder. Flemløse Sognekald i Fyen. Gl. Angivelse 300 Rbd. Det residerende Capellanie for Vissenberg Menighed og det dermed forenede Skolelærer-Embede Breed Skoledistrict i Fyen, 100 Rbd. Sennels Sognekald i Aalborg Stift, 174 Rbd. Sognekaldet paa Øen Anholt, 250 Rbd.