Berlingske Tidende, 1752-02-18
Fortsættelse paa forrige Aars Historie. October. Den 4de blev den Svenske Rigs-Dag aabner i Stokholm. En af de vigtigste Ting var strax i Førstningen, at bære Omsorg for, at saa vel Kongens Autoritet som den offentlige Frihed maatte blive i den Stand, som de ved Lovene ere satte udi; hvilket den Russiske Keyserinde var vel fornører med. Den 6te skeede i Gospich en stor Execution paa de Personer, som udi Provinzen Lica i Croatien havde have Part i den bekiendte Kjucks oprørske Forhold. Den 3de blev i Stokholm den sidstafdøde Konges solenne Liigbegængelse holde. Den 9de blev den regierende Fyrstinde til Hohen=Follern lykkelig forløst med en Arve=Prinz. Den 14de bleve Hendes Keyserl. Kongel. Majestet 500 Børn forestillede, som paa Allerhøystsammes Bekostning blive underhold ne og opdragne i Æien. Den 16de blev Arve Princessen, af Hessen Darmstad i Preusion forløst med en ung Princesse. Samme Dag døde Enke=Land-Grævinden, Christina Charlstia, af Hessen-Homburg. Den 20de fornam den Allerchristligste Konge første gang til Podagra. Den 22de blev Arve Statholderen, samt Admiral og General=Capitaine i de forenede Nederlande, Prinz Wilhelm Carl Henrich Frise, Første til Nassau Dirz s. til almindelig Sørg for de Nederlandske Provinzer og hans Tydske Undersaatter, gandske uformodentlig bortkaldet fra denne Verden. Han havde kort tilforn bragt et vel inventeret Project paa Tapetet til at bringe det forfaldne Commersium i de forenede Nederlande paa Fod igien. Hans Gemahl, Cron-Princessen, af Store Britannien, fulgte ham udi Regieringen som Gouvernante, indtil hans unge Prinz og Arve=Statholder, Græven af Büren, naaer sine myndige Aar. Den 23de styrtede den enlindriske Tov paa det Jldsprudende Bierg Vesuvius ned i den indre Afgrund; og dette Bierg forudede megen Jld ud. Den 25de begyndte samme forfærdelige Bierg at skyde saa extraordinaire store og skadelige Jld-Strømme af sig, deslige man endnu aldrig havde seet. Samme Dag forbød Kongen af Spanien all Handel og Vandel med Staden Hamborg, og lod de i Spanien etablerede Hamborgske Kiøbmænd og deres Factorer tilkiendegive, at de inden nogle Uger skulde forlade Kongeriget. Jmellem det Keyserl. Kongel, og det Spanske Hof blev i Madrit en Convention undertegnet, som det Neapolitanske Hof ogsaa traadde til, og hvorved de høye Contrahenter garantere hinanden deres Lande i Jtalien, samt deres Neutraliter og Rolighed. Ellers tillod den Catholske Konge i denne Maaned ved et offentlige Ediet alle sine Undersaatter at udreede Skibe imod de Afrianske Corfarer, overladende dem ey allene til Eiendom alt det Bytte, de kunde faae af dem, men ogsaa med Løfte at de forhver Tyrk, der blev fangen, 25, og for hvor Mohr. 15 Stykker von Achren. Denne Anordning blev holde saameget meere gaarlig for Kangeriget, som man vilde arre at mange Franskmænd, der vare vante til Caperie, vilde ikke forsømme at flytte til Spanien, og at animere Spaniolen til Armaturen, samt undervise ham saa vel udi Kaperie, som i Sepladser og Orlogs Videnskaberne. Den Kongel. Franske Hof sagte ogsaa at forsvare imod den Stare Britanniske Krone sin Eiendoms-Ret til Amamange i Africa saa vel ved Pennen, som ved sin Minister i Luden Der samme Hof lod tvertimod de Stats Tingliges Formodegins, vatificere det Ruffisk-Keyserlige Hof Hertugens af Bargundien Fødsel, og med det samme tilkiendegive, at Hans Allerchristeligste Majestet var nok genegen til at skikke igien en fuldmægtig Minister til Karand, hvor siden den Tid, at den Russiske Monarchinde sidst udi seeneste Krig skik lade sine Held, Trapper til Tydskland, havde ikkun været, ne Charge i Affales. Man af serverede fremdeles som remarqvable, at paa intet fremmed Sted, uden alleneste i Florenz og i Livorno, kunde de Franske Ministrer ikke faae Tilladelse, at vise deres Glæde over Hertugens af Burgundien Fødsel saa offentlig og saa høytidelig, som de gierne havde ønsker. J Rusland begyndte de Store, efter Keyserindens Opmuntring, i denne Maaned igien at skikke deres Sønner, udenlands og til fremmede giver icerer Jmellem det Wien, ske Hof og Hosser i Turm, blev alting angaaende saavel de Partiers gamle Forordninger, som Grændseskieller samt Handelen i Jtalien, formedelst en formerlig Convention saa paa en rigtig Fod. Jligemaade blev imellem Søe Magterne og Kongen af Polen, som Churfveste i Saxen, sluttet en Subsidie Tractat, hvorudi hans Polske Majestet imod den adelige Sum af 3800 Pund Ster forpligtede sig til at holde, 6 Aar 600 Mand af fine Churførstelige Tropper i Beredskab til bemeldte Magters Tieneste. En Tydsk Cavalier havde i Neapolis den Fortred, at, da han, efter hans Lands Skik vilde kysse paa en Neapolitansk Dames Haand, fik han af samme Haand en Kindhest til Vederlag.