JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Privatdocent i Göttingen, Dr. M. A. Steen, har vundet Prisen, som det kongelige danske Videnskabernes Selskab i Aaret 1836 havde udsat for Besvarelsen af det udsatte mathematiske Priisspørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Med Hensyn til den nu indkaldte Roeskildske Stænderforsamling haaber Kjøbenhavnsposten, at den paa samme Maade, som den jydske, vil vedtage en bestemt, neppe meget lang Termin, efter hvilken Petitioner til samme ikke længer kunne ventes modtagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Jfølge Nestved Ugeblad har der i nogen Tid i Vordingborg været Tale om, at man søger at faae Landsenererne bort derfra, fordi Byens Fattigdom gjør de Udgifter, som Garnisonens Ophold foraarsager, meget byrdefulde for den. Magistraten og de eligerede Borgere skulle i denne Anledning have indgivet Ansøgning til høiere Sted og derfra erholdt Løvte og Ansøgningens Bevilgelse, saasnart der kan faaes et andet Opholdsted for Eskadronen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Det hedder, at Kjøge er villig til at tage imod den, og det kan saaledes forventes, at Byen vil blive befriet for denne Byrde."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
J en Skrivelse fra Sjælland til Aarhuusqvisen findes følgende Efterretning om Høsten: Paa femte Uge have vi nu havt en vedvarende Regn, der meget har nedstemt de glade Forhaabninger, Landmanden nærede om dette Aars Høst. Paa Engene staaer Vandet høit, af Høet er yderst Ubetydeligt bjerget, og dette Lidet er ovenikjøbet høstet slet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
De rige Kløvermarker, der iaar lovede et usædvanligt Udbytte, have hidtil kun givet Lidet paa Stænget. Paa Marken sees Stakkene endnu staae, næsten sorte, og Mangfoldige har man, som ganske bedærvede, maattet kjøre paa Møddingen. Engene lovede i mange Egne ikke Meget i Aar; men de holde endnu mindre. Paa mange Enge sees Stak kene ryge og ere inden brændendehede. Det er høist sansynligt, at det ugunstige Veirligt ogsaa vil vise sin fordærvelige Jndvirkning paa Sædemarkerne, og fra mange Steder høres allerede Klager i denne Henseende, hvisaarsag ogsaa Sædepriserne, trods de nys saa rige Udsigter, holder sig stive. Enkelte Rug- og Bygmarker ere allerede meiede, rimeligviis af Nød, noget for tidligt. Thi Nøden er ubeskrivelig, da alle Forraad, selv i Kjøbstæderne, ere udtømte. Kornhandlerne have iaar gjort brillante Affairer, og deres Commiss. drage allerede gjennem Landet, for at slutte Handel om ny Hvede og Byg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Blandet. J Frankrig taler man stærkt om en Forening, der er indgaaet mellem flere Capitalister og høitstaaende Personer, der have til Hensigt at realisere en omfattende Plan til Africas Civilisation, og som derfor have sammenskudt en Capital af 50 Millioner Fr. J Spidsen for dette Foretagende nævnes Marschal Soult, Jbrahim Pascha (?), Hertugen af Susser, Sir Hobhouse og Hr. Lafitte. Der er gjort Regning paa, at alle Europas Nationer ville understøtte dette Foretagende, der strax skal iværksættes fra tre Punkter, nemlig fra det gode Haabs Forbierg, fra Toulon og fra Caro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
J Frankrig existerer allerede igjen 11 Munke klostere, hvoraf de fleste ere blevne oprettede efter Juli-Revolutionen 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Fra Dresden meldes, at et heelt Sogn, 5 a 600 Siæle stærk, har i denne Tid begivet sig paa en Udenlandsreise til Nordamerika. De bestaae af alle Slags Haandværkere, naar undtages Garvere. Ogsaa nogle Embedsmænd have sluttet sig til disse Udvandrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Skibs= og Handelsefterretninger. Jfølge officiel Jndberetning til den kongl. Overlods for Siellands District, kunne for Tiden Skibe af 10 Fods Dybgaaende anløbe Kjøge Havn. - Stockholm den 10de Aug. Jdag noteres i Rigsgield. Hvede 22 Rd., Rug 15-15 1/2 Rd., Byg 13 1/13 Rd., Bygmalt 14 Rd., Erter 15-16 1/2 Rd., Havre 7 1/2 8 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Kjøbenhavns Børscours den 17de Aug. Hamborg a vista 200 1/2. - Species 202. Species solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 93 a 93 3/4 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Kjøbenhavns Torvepriser den 18 Aug. 1838. Rug 5 Rbd. 72 s. a 6 Rbd. 40 s. Hvede 8 Rbd. 72 s. 5 9 Rbd. 40 s. Byg 2 radet 4 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 88 s. dito 6 radet 4 Rbd. 56 s. a 4 Rbd. 64 s. Havre 2 Rbd. 84 s. a 3 Rbd. 20 sk. Flesk røget Lpd. 2 Rbd. 40 sk. a 2 Rbd. 60 s. dito grønsaltet 1 Rbd. 76 s. a 2 Rbd. Smør Pd. 20 a 23 s. Æg Snesen 23 a 25 s. sjællandsk Smør Fjerdingen 11 Rbd. a 13 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Ledige Embeder. Hvidberg, Ørum og Lodberg Sognekald i Aalborg Stift, 138 Rbd. Dette Embede er blandt dem, som allernaadigst er tilstaaet særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Lime Sognekald i Viborg Stift, 220 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Befordringer og Afgang. Hidtilværende Huusfoged i Bordesholm Amt, N. Boldt, udnævnt til Amtsforvalter i Gottorp Amt, forhenværende Kjøbmand J. J. Kornbeck, beskikket til Mægler i Nestved; constitueret Told- og Consumtions=Casserer i Assens, M. C. Petersen, til virkelig Told og Consumtions=Casserer sammesteds; Borger og Kjøbmand i Kjøbenhavn, samt herværende Agent for samtlige SøassuranceCompagnier i Marseille, M. Salomonsen, til Commerceraad med Rang efter . 6 i 7de Classe af Rangforordningen af 14de October 1746; Læreren i Tegning ved den polytechniske Læreanstalt, Prof. G. F. Hetsch, Ridder af Dannebroge, efter Ønske fritaget for bemeldte Underviisning og udnævnt til at forestaae det med Læreanstalten forbundne Jnstitut for Metalarbeidere, samt indtræde som Medlem af Lære anstaltens Bestyrelse, forsaavidt vedkommer alle saadanne Anliggender der angaae deels Jnstitutet for Metalarbeidere, deels andre ved Læreanstalten forekommende kunstneriske Forhold; hvorhos Læreren i Maskinlære, Lector Hummel, er overdraget Tegneunderviisningen i Forbindelse med førstnævnte Lære
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Bekjendtgjørelser. Opsigelse. Paa Grund af en fra Statsgields-Directionen modtaget Skrivelse af 11te d. M., og overeensstemmende med 10de § Grundloven for Lollands og Falsters Sifts Sparekasse, opsiges herved til Udbetaling i forestaaende December Termin 1838, samtlige Capitaler med oplagte Renter, som give 3 1/2 a 4 pCt. Rente og Renters Rente: ere indskudte i Tidsrummet fra 1ste November 1828 til 31te December 1832, og saavel i Hovedbogen som i de udleverede Contrabøger betegnede med Nummer fra 1 til 677, begge inclusive. De af ovennævnte Summer, som ikke ere afhentede inden December Maaneds Udgang 1838, betragtes som nye Jndskud, og give altsaa fra 11te December 1838 kun 3 pCt. Rente og Rentes Rente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Directionen for Sparekassen i Nykiøbing paa Falster den 14de August 1838. Smith. Schulz. Blicher. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
De ærede Medlemmer af den Nykiøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, der ikke have betalt Contingent for indeværende Halvaar, saavelsom de der staae til Restance med det for den foregaaende Tid, anmodes herved om snarest muligt at erlægge samme til Undertegnede, Afdelingens Kasserer. Nykjøbing den 19de August 1838. Rathje.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Undertegnede er atter bleven forsynet med flere Dimentioner af Speilglas. Nykjøbing den 12 August 1838. K. Knudsen, Glarmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Creditorerne i Boet efter Huusmand Peder Nielsen Væver og senere afdøde Hustru Marie Pedersdatter af Maibølle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard, d. 15 August 1838. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-21
Rettelse. J forrige Nummers Artikel om Spanien, staaer 5te Lin fra oven besat læs: forladt, og i 8 Linie fra oven Vicurationer læs: Viinrationer. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Lollands. Falsters Gifts Tidende. No 97 Fredagen den 24 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Fædrelandet. Af et i Adresseavisen indrykket Avertissement erfares, at en til den 16de dennes berammet Generalforsamling af Grosserer-Societetets Medlemmer har maattet udsættes til Mandag næstkommende, paa Grund af, at ikkun 4 Herrer af Societetet, udenfor Committeens Medlemmer, havde indfundet sig i Forsamlingen. Man har saa meget mere Grund til at undre sig over, at denne Forsamling blev saa lidet besøgt, da det af en paa Børsen fremlagt Liste sees, at der, foruden flere andre Sager af almindelig Jnteresse, i samme skulde refereres hvad der fra Committeens Side, i den senere Tid er foretaget i Anledning af de nye Forslag, som ere gjorte til at indføre en strængere Told-Control i Handelsforholdene mellem Danmark og Sverrig, en Sag af saa overveiende Vigtighed for Handelstanden, at den for nogle Maaneder siden fremkaldte en allerunderdanigst Petition til Hs. M. Kongen, underskreven af et stort Antal af Standens Medlemmer, og som i sin Tid er indrykket i dette Blad. En saadan Ligegyldighed i vigtige Anliggender, som angaaer en fælleds Næringsvei, er i flere Henseender meget beklagelig og dadelværdig, hvad har man Anledning til at tænke omden hele Handelstand, naar man seer, at den Classe af samme, der maatte forudsættes i Besiddelse af den største Dannelse og Oplysning, behandler dens vigtigste Jnteresser med en saadan utilgivelig Ligegyldighed, at de ikke engang kunne overkomme at møde paa en Generalforsamling, hvor Velfærds Anliggender for deres hele Stand skulle forhandles, Hvad Sands for Statens almindelige Anliggender kan man vente sig af den, der ikke engang føler for den Stand, hvortil han hører, At Grosserer-Societetets Generalforsamlinger skulle være saa intetsigende og uden Betydning i deres Følger, som maaskee flere blandt Handelstanden, forestille sig, er uden Tvivl en aldeles urigtig Anskuelse. Vi kunne i denne Henseende henvise til en Artikel, dateret 12te Februar f. A., som findes i Kjøbenhavnsposten N. 57 af 25de Februar, og hvori denne Sag nøiere er drøvtet. Vi gjentage med Forfatteren at "Almeenaandens Oplivelse maa grundfæstes i en virksom Deeltagelse i Fremmelsen af hvad der mere specielt hører til hver Stands Fag, og vi kunne tilføie, at det neppe kan mangle, at de idelige Klager og Besværinger over Handelens Forfald, som fra Handelstandens Side, og vel tildeels med rette, fremføres, maae i Regjeringens Øine staae i liden Harmoni med den Lunkenhed i Behandlingen af Sager, der angaae Handelens Fremme, som saadanne Tilfælde lade forudsætte. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Om Forandringen af det i 1825 contraherede dansk engelske Laan, indeholder nu og det sidst udkomne N af Fædrelandet nogle bemærkninger, hvoraf man seer, at Forandringen bestaaer i, at de aarlige Afbetalinger, som ved den oprindelige Obligation vare bestemte til 1/2 pCt. af den oprindelige Sum 5,500,000 Pd. St., nu ved den senere Obligation er bestemt til at beregnes af den da resterende Sum 4,840,000 Pd. St., og hvoraf Følgen er, at naar Laanet skal indfries i Løbet af de bestemte 60 Aar, saa maa nu Obligationerne ingen finde overstige 75 pCt., medens efter den oprindelige Bestemmelse Amortisationsfondet endog var tilstrækkelig til at indløse Obligationer til pari Cours. Om hvad der fra Creditorernes Side er at gjøre i denne Sag, yttrer Forfatteren, Professor David sig saaledes: Jeg vil tilstaae, at jeg ikke veed, eller rettere sagt, at jeg er uenig med mig selv, hvilket Raad jeg skal give i et Tilfælde, hvortil efter min Kundskab intet Lignende findes i noget Lands Finantshistorie. Men til Eet vilde jeg i alt Fald foreløbigen raade. Dette er: at Grosserersocietetets Committee, som Organet for Handelstanden, der maa antages at være høiligen interesseret saavel directe i nærværende Sag som i Statscrediteens Opretholdelse i Almindelighed, skulde indgaae med en allerunderdanigst Forestilling til Hans Majestæt Kongen, i hvilken den udviklede de Grunde, paa hvilke de kunne støtte sig, som ikke ville ombytte deres Obligationer, og gjorde det Allerhøistsamme indlysende, hvorledes den ensidigen gjorte Forandring i Contracten af 8de Juni 1825 formeentligen er i Strid med den Creditorerne tidligere givne Forsikkring, og udsætter Obligationseierne for et høist betydeligt Tab, samt henledede Hans Majestæts Opmærksomhed paa, hvormeget dette maa ryste Statscreditten, og hvilke Følger det kan have, at der er givet et Exempel paa, at den i en Hovedcontract fastsatte Betingelse, i Tillid til hvilken Hovedcontrahenten har fundet Deeltagere i Laanet, eensidigen, uden Hensyn til disses Skade, kan blive forandret. Føreren af flensborger Dampskibet, Capitain Bøttcher, har med en Søeforklaring søgt at retfærdiggjøre sig imod den i de offentlige Tidender ham paasagte Malconduite paa Skibets første Reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Jfølge en derefter i Hemp. Avis aftrykt Notarial attest er Skibet hverken med Bund eller Hjul stødt paa Grund. Capitainen er ligeledes ikke af nogen Baads Mandskab bleven advaret for Grunden, og har aldeles ikke modsat sig den ombordværende bekjendte Mands Bestemmelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Fra Christianssted paa St. Croix meldes under 7 Juni følgende sørgelige Tildragelse: Sluppen Carib foretog igaar Formiddags en Lysttour med endeel Herrer til Buck-Island. Kl. 3 om Eftermiddagen reiste der sig ulykkeligviis en Byge mellem benævnte Øe og Grøn=Kaien, og da Fartøiet, var uden Last, Lændsporten aabne, kantrede det, fyldtes øieblikkeligen og sank, saaledes at ikkun Toppen af dets Mast ragede over Vandet. Passagererne og Mandskabet styrtede Alle i Havet, og den almeenagtede Brandmajor Robert Smith, der nylig var vendt tilbage fra England, Dhrr. Adam Danielsen og George Brever, hjemmehørende i Christiansted, fandt deres Død i Bølgerne. De øvrige Passagerer, 6 i Tallet, Skipperen og 2 Matroser, bleve, efter i tvende Timer at have kjæmpet med Døden, lykkeligviis frelste af flere fra Land tililende (Hemp. Avis.) Baade. Tolvmillionsagen er atter kommen et betydeligt Skridt fremad. Den deels af Finantserne deels af Bankbestyrelsen udnævnte Commission har i forrige Uge fuldendt sine Forhandlinger, og mankan derefter vente, at ogsaa Bankens Repræsentantere snart ville tage deres endelige Beslutning. J vort Lands Historie vil man neppe have lignende Exempel at opvise, hvor en Commission, der havde et saa indviklet og betydningsfuldt Anliggende at behandle, saa hurtigen naaede Maalet som den nærværende. Ved at meddele Ovenstaaende af Helsingøers Avisen maae vi endnu tilføie, at skjøndt vi fuldeligen erkjende Nødvendigheden af at denne høist vigtige Sags Afgjørelse ikke udsættes alt forlænge, maa man dog paa den anden Side ønske, at Afgjørelsen end ikke maa røbe Skin af Overilelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Den berlingske Avis meddeler af en PrivatSkrivelse fra Livorno, af 1ste August. Den 29de Juli vare Deres Keiserlige Høiheder Storhertugen, og Storhertuginden af Toscana med Suite ombord paa den kongelige Danske Fregat Rota. Da Hr. Captain Dahlerup var reist til Rom, hvor han endnu er, – formodentlig for at bevæge Thorvaldsen at gaae med Fregatten, – saa modtog Hr. Capitain Fischer, som Næstcommanderende, de høie Herskaber, der tilkjendegave deres Velbehag med den udmærkede Maade de bleve modtagne paa ombord. J Aften, den 1ste August, giver Hans Keiserlige Høihed Storhertugen her i Livorno stort Hofbal, hvortil Hr. Capitain Fischer, alle Fregat tens Officerer, samt alle fremmede Consuler og deres Familier ere indbudne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Kjøbmand i Tromsøe, Hr. Christian Lorenz Buck junior, er af den Kongl. Norske Regjering bleven anerkjendt som dansk Viceconsul sammesteds, under det kongl. General-Consulat i Christiania.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
J Kjøbenhavn har en Forening dannet sig, der samler Bidrag i Penge, Bøger (helst theologiske) og Haandarbeider til Fordeel for Præsterne paa Halligøerne ved Slesvig. En Mand, der tidligere har været Præst paa disse Øer, har nu udgivet en Beskrivelse over dem, fordi han ønskede at afhjælpe sine Medbrødres Savn og henlede Opmærksomheden paa dem. Halligboerne bygge deres Huse paa konstige Smaahøie, da Havet jevnlig overskyller det flade Land; hvorledes deres Tilstand forøvrigt er, erfares bedst af den livlige Skildring Forfatteren gjør af en Storm paa disse Øer: Men ofte, hedder det, bryder Stormen tilligemed Floden løs imod den ulykkelige Øe. Floden stiger da stundom 20 Fod over sin sædvanlige Høide. Bølgerne blive til Bjerge og Dale, og bestandig styrter Havet, frem med større Voldsomhed. Jordhøien giver snart efter; et Stykke falder af efter det andet; Dørstolperne, som af Forsigtighed gaae ligesaa dybt ned i Jorden, som de ere over Jorden, blive paa den Maade nogne - Havet griber dem og ryster dem frem og tilbage. Den forfærdede Beboer frelser da først sine bedste Faar op paa Loftet, derpaa følger han selv efter - og høi Tid var det, thi alt styrte Væggene, og kun enkelte Stolper holde det vaklende Tag, det sidste Tilflugtsted. Med Seierherrens frygtelige Stolthed rase nu Bølgerne i den nederste Deel af Huset, de kaste Skabe, Kister, Senge og Vugger i vild Dands mellem hinanden, skaffe sig altid friere Gjennemgang for at føre Alt ud paa den større Tumleplads for deres ubændige Kræfter, og med hvert Øieblik blive Støttepunkterne for Taget færre og svagere; men, naar Taget synker, da modtager den vaade Grav den Familie, der for faa Timer siden sad i en huuslig Kreds hos hverandre, eller og hvilede ved hinandens Side i rolig Slummer, og de triumpherende Bølger lege med Stykker af Hytten og med Ligene. Og dog elske Halligbeboerne deres Hjem, ja elske det over Alt, og den, som bliver frelst fra Vandfloden, opslaaer ingen andre Steder sin Bolig, end der, hvor han nylig mistede Alt, og hvor han staaer i Fare for, om kort Tid, atter at miste Alt og Livet med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Efter de med det sidste N af Collegialtidenden, fulgte Beretninger og Criminalvæsenets Tilstand, for 1835 sees det, at i det nævnte Aar er her i Stiftet ialt 88 Personer tiltalte, men deraf kun 67. Personer dømte til Straf. Blandt de dømte ere 2 for forsætlig Drab, og 1 for Barnefødsel i Dølgsmaal, men de øvrige for Tyverier. De for forsætlig Drab dømte vare Fruentimmer, for hvem Straffen ved kongelig Resolution blev forandret til Tugthuusarbeide for Livstid. Af de dømte vare 48 Mandfolk, hvoriblandt 2 uconfirmerede, 4 mellem 10 og 15 Aar og 7 mellem 40 og 60. Af de 19 Fruentimmer vare 1 uconfirmeret, 1 mellem 10 og 15 Aar og 2 over 60 Aar. - For offentlige Politie forseelser ere i 1835 ialt 7 Personer dømte, og for private Politieforseelser 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
J Forbindelse med Criminal-Oversigten er hvad ei er skeet forhen - oplyst, hvor stort Antallet har været i 1835 af Selvmordere, hvorunder dog kun henføres de, hvis afsjælede Legemer have i Henseende til Begravelses-Høitidelighederne. været underkastet større eller mindre Jndskrænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Antallet af hine Ulykkelige har i nævnte Aar udgjort i det egentlige Danmark 179 (137 Mandspersoner og 32 Fruentimmer) som sammenholdt med Folkemængden, giver Forholdet 16837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
J den Frisindede findes under Overskrift: en Embedsmands Resignation følgende Digt, der neppe mangler sit Forbillede, skjøndt vi gjerne tilstaae, at de nu stedse blive sjeldnere. Ak! den gode Tid er ikke meere (Og den kommer aldrig vel igjen, Da vi kunne skalte og regjere uden Frygt for Dadlens hvasse Pen. Med en Rimbus vidste vi at blænde, Jngen vovede at røre os, Vilde Nogen ei vor Ret erkjende, Stemplede vi det som farlig Trods. Statens Fedt vi dengang turde skumme, Den var til for os, ei vi for den; Jntet Haar man voved os at krumme, Upaatalt gik mangt et Misbrug hen. Jkke regnede man dengang nøie, Og at tage, hvad man kunde faae - Egen Mark med Andres Oxer pløie - Kaldte man ei dengang: Næsten flaae. Næsten sære Ord. Hvo var vor Ræste, Dog ei han, som trællede, mens vi Kjørte ham med Karm og fede Heste Stolt og triumpherende forbi, Blot ham hilse naadigt var en Ære, Og det fryded ham til Marv og Been, Naar nedladende vi med et "Kjære!" Aabned Munden til en saadan EnDet var dengang - Alt er nu forvandlet, Man som Ligemænd os nu anseer; Naar den Ringeste bliker slet behandlet, Strax Ophævelse i Blade skeer. Fordre Regnskab tør man af os vove, Folkeret man altid taler om Kunne vi os snoe for Landets Love, Fældes ofte vi af Folkets Dom. Ak den gode Tid er ikke mere - Staten er fast et Democrati, Ei vi kunne Mængden imponere, Hellighedens Glands er reent forbi. Ei med Grovhed stoppe nu vi Munden, Man fordærvet har den hele Slægt; Navn og Rang ei gjælde stort igrunden: Aandig Dygtighed har kun Respect. Ondt Blod har man sat i Folk, – desværre! Alle pukke de paa lige Ret; Lykkes det en Vei for dem at spærre, Finde andre til de meget let. – – Af den gode Tid er ikke meere Derfor vil jeg og for min Person See itide til at resignere, Søge Afsked og en god Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
J Anledning af Grosserer Nathansons Skrift, om Klagerne over Næringsløshed indeholder den Frisindede følgende: Grønt i Graat vel Du maler; Sirenesang atter gjentoner. Er det ei Goliaths Pral, David, tag Slynge og Steen! Viis, det er Ramaskrig ei og heller ei blot "Traditioner. Loven er ærlig nok her, kun Holden er temmelig seen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Nykjøbing. Tordenveiret, som den 21de dennes trak op over Lolland, slog ned i den til Gaarden Bramslykke under Grevskabet Christiansholm hørende Ladebygning, der øieblikkeligen blev antændt og aldeles afbrændte, hvorimod de øvrige Bygninger bleve frelste. Ved denne Jldebrand har Forpagteren Hr. Neergaard, der netop kort for Tordenveiret havde faaet den sidste Rest af sin Rug høst i Huus, lidt et betydeligt Tab, da henved 300 Tdr. Rug aldeles ere opbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
Blandet. Af en engelsk Læge (Dr. Forth) anføres følgende haarde Tirade og Lægerne: Naar Folk vilde lukke Øinene op, saa vilde de strax indsee, at den hele Lægekunst kun er et fiint Bedragerie og at Lægerne ere enten Bedragere eller selvbedragne Janoranter. Den Monark, som befriede sit Rige fra den pestilentialske Bande af Læger og Apothekere, og ganske vilde forbyde al medicinsk Praxis, denne Fyrste fortjente at ansees som een af de meest ophøiede Characterer, ja som Menneskeslægtens Velgjører. Jeg troer ikke, at der lader sig tænke nogen mere æreløs Haandtering end den nuværende medicinske. – Naa, det kan man kalde at smøre tykt paa Jfølge Breve fra Constantinopel skal Sultanen, ved sin Datters Død være bragt til den Beslutning, at lade komme europæiske Læger for sit hele Huusvæsen, og i enhver Sygdom ubetinget at ville rette sig efter deres Forskrifter. Tvende unge Læger, Elever af Joseph Academiet i Wien, ere allerede ansatte som tyrkiske Livlæger, med 6000 Gylden hver i Gage, og efter 10 Aars Tjeneste deres hele Gage i Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
En Snedkermester Wendt i Rostock, der i 8 Aar har siddet i Fængsel, tiltalt for at have myrdet sin Kone ved Gift, er nu bleven aldeles frikjendt. Sagen er især derved mærkelig, at den Anklagede af det juridiske Facultet i Göttingen blev eenstemmig dømt til at radbrækkes, men af Facultetet i Heidelberg eenstemmig frikiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-08-24
J St. Maure ved Paris er i denne Tid saa en Kornmølle i det Store i Gang. Den driver nemlig paa een Gang 40 Qværne og er istand til daglig at formale 96,000 Kilogrammer Korn, nok til at forsørge omtrent 170,000 Mennesker med Brød.