Berlingske Tidende, 1807-01-30
Skrivelse fra St. Petersburg, den 9de Januar. Ved Courerer fra Armeen, som ankom den 23de og 24de Delb. (gammel Stiil, erholdt Hs. Majestæt Keiseren, følgende allerunderdanigste Beretninger: "Efter uophør, lige Fægtninger med Fienden næsten fra 11te d. M. paa vore Forposter, hvori han hver Gang sloges tilbage, havde Kev llerigeneral Baron Bennsen aldrig saasnart fattet Pesto, med en Deel af de ham betroede Tropper, ved den lille Stad Putusk, før han paa Øieblikket angrebes af et fiendtligt Korps under General Suchets Commando. Fægtni den varede tre Timer, og Fien en blev dreven paa Flugt me : I ligt Tab. - Den 14de d. N. førend Generallieut. Fyrst Golizin kunde forene sit med Eneral Benningsen med den største Deel af den 4de Division, blev denne angreben Kl. 11 om Formid af en taltig fiendtlig Styrke, der, under selve Bonapartes Overanførsel, kommanderedes af Marskalkerne Davoust og Lønnes, og et særskilt Detaschement, af General Suchet. Slaget var yderst blodigt og fortsattes endog ud i den mørke Nat. J Begyndelsen af samme anfaldt Marskal Davonst med et Corps af 15000 Mand vor venstre Fløi, i den Agt at bemægtige sig den bag ved liggende Flekke Pultusk. Generalmajor Baggevut, som forsvurede samme med 4000 Mand, nødtes til at vige for den overtallige Fiende, men saasnart General Bonningsen mærkede dette, bekoel han strax fra hans høire Fløi af at forstærke dette Ditaschement med et andet under Generallieutenant Grev Ostermans Commando, og Fienden standsedes. Paa vor høire Fløi var Angrebet meget hæftigere. Et stort Corns Jnfanterie under Marschal Lannes, som Bonaparte selv commandeerte, marscherte igiennem endeel Smaaskovmod vor Fortogt, som der var posteret for at dække denne Fløi, og gjorde et saa hæftigt Anfald paa samme, at Generaletgjor Barklai de Tolly, der kommandeerte den, ikke fandt sig istand til at slaae dem tilbage; men da han havde givet Rum for det bagved anlagte og af Buskene maskert Batteri til at virke, standsedes de ved nogle Kartesksalver, den ned strakte et ikke lidet Antal. Men da Fienden nu ogsaa omgik dette Batterie, nødtes Barklai de Tolly endelig til at vige. General Benningsen gav nu Ordre til hele sin høire Fløi at forandre Front, og sendte to Gange henved tre Batailloner Jnfanterie til Barklai de Tollys Forstærkning: Efter saaledes at have standset Fienden i sin Fart, og under en Artillerie= og Musketild, der uophørlig fortsattes, besluttede General Benningsen elv at angribe Fienden. Til den Ende befoel han Generallieutenant Grev Osterman af rykke med alt sit øvrige Jnfanterie til den høire Fløi, samt forstærkede den med stærke Batterier og 20 Eskadroner Kavallerie. Alt det øvrige Kavallerie gav han Ordre, at opstille i Centrum af hans Front, og dermed holde det fiendtlige i Respekt. De Franske værgede sig fortvivlet, men tilsidst nødtes de til at vige for Hs. Keiserl. Majestæts Troppers Tapperhed. De bleve total slagne og fordrevne af Valpladsen. Fangerne forsikre, at de der have mistet over 6000 Mand Døde. Hvad vort Tab angaaer, da er det ve ikke i saadan Hast muligt nøie at bestemme det, men sikkert overstiger det ikke 1500 eller i det høieste 20000. Forbeholdende sig nærmere at giøre omstændelig Beretning om alt, tilføier General Benningsen blot dette, at han ei formaaet at beskrive det Mod og den Tapperhed, der besiæler Hs. Keisert. Majestæts Tropper. Blandt andet beretter han, at Generalmajor Koschin med Hs. Majest. Liv Kyrasseer regiment og 2 Eskadroner af det Kargopolske Dragonregiment kastedt sig ind paa en 3000 Mand stærk fiendtlig Jnfantericolonne, der allerede var færdig, at afskiære Generalmajor Baggevut, og aten at ændse Virkningen af deres stærke Batterier, ved hvis Hielp de vilde udføre hiin Agt, nedsablede dem paa en liden Rest nær. - Saaledes kuld kastedes Donapartes Forsøg mod det af General Benningsen, commanderende Troppecorps, saaledes vandtes en fuldkommen Seier over Fienden.