JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
At jeg er flyttet fra Hr. Roginds forhenværende Sted paa Graven til Middelgade Nr. 147, imellem Graven og Rosensgade, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, saavel som for dem, der i Fremtiden, ville forunde mig deres Arbeide. Aarhuus, den 19de October 1847. J. H. Johansen, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Jeg undlader ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, at jeg er flyttet fra Kjødtorvet og har taget Bopæl paa Guldsmedgade, i Enkemadame Hansens Gaard, hvor jeg fortsætter min Handel i enhver Henseende med Alt, hvad der henhører til Marschandiser-Handelen, saavel med Jndkjøb imod contant Betaling, som Udsalg, hvortil jeg venskabeligt indbyder saavel Jnden som Udenbyes. Aarhuus, den 19de Oct. 1847. J. Sørensen, Marschandiser. Undertegnede, der for kort siden har etableret sig som Skomagermester her i Byen, anbefaler sig til et æret Publikum, med Forfærdigelsen af Alt, henhørende til Professionen, lovende durabelt og smukt Arbeide, efter Nutidens Smaa og til billigste Priis. Aarhuus, d. 29de Sept. 1847. J. P. Petersen, Grønnegade Nr. 744. Madame Benzen, boende paa Studsgade Nr. 212. anbefaler sig med at sye Veste og Foerstikning samt Naadlearbeide. Fortepianoer stemmes, saavel her i Byen som Omegnen, af Benzen, Studsgade Nr. 212.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
At jeg har overtaget Udsalget af Fischers franske Blomsterfabricata, som sælges til Fabrikens bestemteste Priser, bekjendtgjöres herved for mine ærede Kunder, til hvilke jeg tillige anbeTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. faler mig med Forfærdigelse af Alt til Vinter-Modepynt herhörende, efter de nyeste hjembragte Modeller. Aarhus, den 18de October 1847. Ida Liisberg. Rosensgade Nr. 157.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Mannactur. Handsker af Skind forede, uldne Bomuld- og Traad Dito, filerede Huer og Tørklæder, Rasmager-Trøier og Beenklæder, Svanebay, heelt uldent Flonel, Rasmager-Strømper, Snoretøi, saavel hvidt som couleurt, Bommesier, Bolstre, Olmerdug, Bordtæpper, Thee-Duge og Servietter m. m. m.,er arriveret hos Vitus Ingerslev. Lærreder. og Lærreds-Lommelörklæder, fra simpleste til fineste, faaes til yderst billige Priser hos Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Hattetøier. Et Parti smukke moderne Vinter-Hattetøier, bortsælges, i Forening med en Deel andre Varer. til godt Kjöb af Vitus Ingerslev. To saae der, af udmærket Godhed og aldeles friske, erholdes i Kasser paa circa 30 a 40 Pd. til særdeles billig Priis. Handlende erholde en meget betydelig Rabat. Röse & Gerdes. Hestedækkener, erholdes billig hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Gode Hørblaar, bekommes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Nye spanske Viindruer, af fortrinlig Qvalitet ere arriverede og erholdes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Citroner, faaes billige hos N. & M. Lazarus. Med bedste Kjöbenhavnsk 8, Brændeviin, anbefale vi os. N. & M. Lazarus. Parmesan, Chester, Stoltzer- & Eidammerost, Töllöse & Lethreborgs fortrinlige Sveitserost, grönSveitser, & guul Christiansfeldterost, Brunsviger& holsteensk Pølse, flamsk & norsk Sild, samt nye fortrinlig fine Christiania=Anchiovis i hele & halve Dunke, anbefales til billigst mulige Priser fra Hjörnet af Stor- og Kjödtorvet af Chr. Schouby. Pandesukker, et for Hoste meget anvendt Middel, faaes atter paa Hjörnet af Stor- og Kjödtorvet hos Chr. Schouby. Spanske Viindruer. Grönne Spanske Viindruer ere arriverede til Chr. Schouby, Hjörnet af Stor- og Kjödtorvet. Ved Lumbyes sidste Concert er en ny italiensk Barne-Straahat, med poncerødt og hvidstribet Baand paa, bleven forbyttet. Den, som har taget feil, bedes at aflevere ovennævnte Hat til og modtage sin rette hos Værten for Selskabet Polyhymnias.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-20
Paa min Mark har jeg optaget 16 Faarkreaturer, som Eieren kan erholde udleverede imod at betale de paaløbende Udgifter. Aarhuus, den 19de October 1847. Peter Chr. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
No 172. den 22 Fredagen. October. Kongelig privilegeret. Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Nyheder fra Udlandet. J lang Tid har Jomfru Europa ikke seet saa betænkelig ud, som netop nu. Hun lider af Værk i alle Lemmer; hun har Hovedpine; ogsaa i Fødderne især i den venstre store Taa, har hun heftige Smerter. Var det en Mandsperson, skulde man troe, hun havde Podagra. Hun har søgt Raad hos de dueligste Læger, men ingen Cuur vil ret slaae an, selv hendes gamle Livlæge Metternich ryster betænkeligt paa Hovedet og veed ikke ret, hvad han skal ordinere. Det ømmeste Sted er endnu stedse Jtalien. Opstanden i Sicilien og Calabrien svinger stedse videre sin Fakkel Krigslykken vexler mellem Kongens Tropper og Rebellerne. Hospitalerne ere fyldte med Saarede, Fængslerne med Arrestanter. De kgl. Troppers Nederlag, have været meget blodige. J Ovre Jtalien have Osterrigerne fuldtop at gjøre med at dæmpe Bevægelsen; de have megen Frygt for det urolige Raboskab Sardinien. Paa alle Sider rustes der. J Frankrig ere store Troppebevægelser. Ministeriet har forbudet Afsyngelsen af den italienske Folkehymne. England, holder sine lange Armee vidt udstrakte, den ene med knyttet Haand over Grækenland, den anden med aaben Haand over Jtalien. Med Pegefingeren betyder det Østerrig, at saasnart dette lader sine Tropper rykke ind i de italienske Stater, lader den engelske Flaade Ankrene falde for Venedig og Triest. Det kommer nu an paa, om den gamle østerrigske Diplomat vil forstaae dette Fingersprog. – Schweiz ruster sig stærkt, Canton Waadt alene stiller 40,000 bevæbnede Schweizere i Marken mod Sønderbundet. (See Meere herom nedenfor.) Der er en stor Stat i Europa, som synes at være et ørkesløst Vidne til alle disse truende Varsler: det er Rusland. Men denne Rolighed i den russiske Politik er maaskee farligere end Oprøret i Schweiz, Jtalien og de øvrige Lande, hvor Lidenskaberne synes at ville udrase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
J Livorno har der atter været nogle Uroligheder. En talrig Folkemasse drog larmende gjennem Gaderne under Raabene: "Leve Friheden, Ned med Tydskerne! Bort med Kongen af Neapel!" og udenfor Gouvernementshuset raabtes: "Ned med Sporoni!" Endnu ved Beretningens Afgang vedvarede Urolighederne. – J Modena er der en meget uhyggelig Stemning. Hertugen synes paa den ene Side at skye alle Reformer, og paa den anden at ville undgaae østerrigsk Jntervention. Hertugen selv er afreist til Wien, hvormed Publicum er meget misfornøiet. – Selv i den ellers fredelige Dogestad (Venedig) har der været nogle urolige Optrin. En stor Hob havde f. Ex. udenfor den døende Erkehertug Friedrichs Vinduer sunget den saakaldte Pius den Niendes Hymne, og derefter udbragt det bekjendte Raab og Jtaliens Eenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Paven har havt ifinde, naar det skulde komme til Fjendtligheder, at begive sig til Porto Ferrajo paa Øen Elba; men da Kongen af Sardinien har tilbudt den hellige Fader et Tilflugtsted i de forenede Stater, saa troer man, at han vil foretrække dette, naar det behøves. – Man har talt om, at der i hele Kirkestaten skulde holdes en offentlig Bøn for Fædrelandets Frelse af fjendtlig Vold; men Diplomatien havde forhindret denne Paakaldelse af de himmelske Kræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Borgerkrigen i Schweiz er nu factisk begyndt. Canton Waadts Regjering har bemægtiget sig et paa Neuenburgersøen farende Dampskib og udrustet det til at krydse paa Søen, for ogsaa fra denne Side at af stære "Sonderbundet al Tilførsel af Vaaben &c. Sonderbunds-Cantonerne have besluttet sig til, at gjøre Gjengjæld ved at bemægtige sig den catholske Deel af Canton Aargau. Fra Schwyz til Luzern har Regjeringsraadet indkaldt hele det værnepligtige Mandskab, Landstormen inclusive. Hver Bataillonsfane skal velsignes af en Præst, og hele Mandskabet tages i Eed paa, at det ikke vil kæmpe af Lydighed, men af Overbeviisning. J St. Gallen arbeider Klerkepartiet af alle Kræfter mod Regjeringen, der hører til det liberale Parti. For at sikkre sig mod Overfald, har det indkaldt Tropper til sin Beskyttelse. Appenzellerne, der ere paa samme Parti, have ogsaa indkaldt deres Troppecontingenter. Næsten hele Schweiz er saaledes i Bevægelse. I Anledning heraf har den østerrigske Regjering besluttet, for sit Vedkommende, at afspærre Schweizergrændsen i dens hele Udstrækning fra Constanzersøen indtil Lago Maggjore. J Canton Luzern er det paa det Strængeste befalet, at man ærefrygtsfuldt skal bøie sig for de ærværdige Jesuiterfædre. Bekjendtgjørelsen er opslaaet paa alle Gjæstgivergaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
J samme Canton er befalet, at der ikke maa dandses hverken ved Bryllupper eller Barsler, og aldeles ikke om Søndagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
J Jrland skal det nu atter see meget sørgeligt ud. Godseiernes Kornudpantninger have bragt Bønderne til det Yderste, saa at det paa mangfoldige Steder er kommet til Voldsomheder, Mishandlinger og Drab. Store Complotter have forenet sig om, ingen Forpagtningsafgift at betale, og, hvor man vil tvinge dem, at sætte Magt imod Magt. Store Skarer, gjennemstreife Landet ved Nattetider og udbrede allevegne Skræk og Bestyrtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Den forhenværende Konge af Westphalen, Jerome Buonaparte, har den 10de October havt Audients hos de Franskes Konge i Paris, og tillige samme Dag forrettet sin Andagt ved Napoleons Grav i Jnvalidkirken, ved hvilken Leilighed de gamle Soldater, alle de endnu levende Jnvalider fra de hundrede Feltslag, havde opstillet sig i Række og Geled udenfor Kirken og viist deres forevigede Keisers Broder militaire Honneurs. Ex-Monarken og Hotellets Vicegouverneur, General Petit, der ikke havde seet hinanden i 38 Aar, styrtede grædende i hinandens Arme, medens alle Jnvaliderne omgave dem i en viid Kreds med blottede Hoveder. Hvad der end kan siges om Jerome som Konge, saa har han dog stedse den Roes, at være en elskværdig Mand og tapper Hærfører. Det var ham, der ved Waterloo udbrød: "Her er det Sted, hvor Huset Napoleon maa døe paa Valpladsen J det østlige og sydlige Rusland anretter Choleraen store Ødelæggelser, isærdeleshed i Gouvernementerne Dnieper og Volga. Om Sygdommens Udbrud i Moskau og de polske Gouvernementer haves endnu ingen nærmere Bekræftelse. (See nedenfor: "Berlin."J Staden Kostroma udbrød der Natten imellem 17de og 18de Septbr. en Jldebrand, som lagde 118 Huse og Gaarde i Aske. Jndtil den 21de opsteg der endnu lykke Røgskyer fra Brandtømterne, da der samme Dags Aften atter udbrød en Jldsvaade, som afbrændte eet Huus, og næste Dags Nat, den 22de udbrød der tredie Gang Jld, som afbrændee 70 Vaaningshuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fra Wien meldes, at næppe var Efterretningen om Erkehertug Friedrichs Død kommen dertil, førend en ny sørgelig Begivenhed har bragt Sorg i den østerrigske Keisersamilie. Erkehertug Albrecht, den Afdødes Broder, ligger i flere Dage saa haardt angreben af Typhus, foranlediget ved en stærk Forkjølelse, at man frygter for hans Liv. - Ogsaa Keiserinden er meget syg. Typhus og la Grippe grassere stærkt i Wien og bortrykke mange Mennesker, især blandt de lavere Klasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
En anden ængstelig Efterretning fra Wien er den, at Choleraen har krævet sit første Offer der i Staden. Der var nemlig i det almindelige Sygehuus død den 7de ds, en Person aldeles upaatvivleligt af den asiatiske Brechruhr. Dette Tilfælde har forvoldet en overordentlig Skræk blandt Stadens Jndvaanere, og der er fra Autoriteternes Side truffet alle mulige Foranstaltninger til at afholde den ubudne Gjæst fra at komme igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Der meldes fra Darmstadt, at Grev Görlitz's Kammertjener er pludseligt forsvunden, uden at man endnu havde kunne opdage det ringeste Spor af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Der er ved Hofretten bleven indledet en Undersøgelse desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fra Berlin skrives med sidste Post: Efter at Rygterne og Choleraens Nærmelse gjentagne Gange ere blevne tilbagekaldte, og det mellemste og vestlige Europa er bleven beroliget paa saa officiel en Maade som muligt, have vi idag af en usædvanlig, men tilforladelig Vei modtaget Efterretning, om at hiin Pest virkelig er udbrudt i Moskau. (Fl. Bl.) (Berl. Tidende gjør Vedkommende opmærksom paa, at der vel nu burde træffes strængere Tilsyn med de to Petersborgske Dampskibe som anløbe Kjøbenhavn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Kjøbenhavn, den 19de October. Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen, der for nogen Tid siden har begivet sig paa en Udenlands reise til Paris, vil derfra i November Maaned begive sig til Jtalien, for at tilbringe Vinteren deels i Florents og deels i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Ved at bugseres ind i Havnen kom i Søndags en stor preussisk Brig til at løbe med Forenden mod Toldbodbroen, saa at endeel af Skandsen og noget af de løbende og staaende Redskaber blev stærkt beskadiget. Heldigt var det, at Skibet ikke var i en stærkere Fart thi ellers kunde det let være sjunket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Kjøbenhavn ligner idag ret en beleiret By Gaderne og Fortougene ere belemrede med Vogne, Bære- og Trillebøre og Meubler, ikke at tale om at de henkastede Møddinger, opløste af den sidst faldne stærke Regn, afgive et næsten ufremkommeligt Ælte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
En Fremmed, der idag hændelsesviis kom til Kjøbenhavn, maatte rigtignok faae en besynderlig Jdee om vor kjære Hovedstad efter det billede, den frembyder paa Flyttedagen; men heldigviis varer det kun een Dag, og den næste vender den gamle Orden tilbage. Der er iørrigt en stor Mængde Familier, som denne Gang flytte; Efterspørgselen efter Leiligheder har derfor ogsaa været meget stor, og yderst saa staae ledige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Ved Siden af de mange sørgelige Scener, der foregaae paa denne for saa mange bedrøvede Hjerter, skjæbnesvangre Dag, træffer man ikke sjeldent paa nogle høist comiske. Saaledes skete idag Middags Kl. 12 en Udkastelsesforretning af en høist eiendommelig Art. En Skomager, som i længere Tid havde boet i en Kjælder, uden at betale en eneste Skilling Leie, var bleven opsagt af sin Huusvært til Flytning. Denne, en høist godmodig Mand, vilde ikke gjøre sig betalt i Skomagerens Hab und Gut, og befalede ham kun at rømme sin Leilighed. Men Manden, der havde drukket sig Courage til i adskillige Snapse Finkel, modsatte sig paa det Bestemteste. For at gjøre kort Proces, tog Værten et Par Karle og lod Tøiet bære ud paa Fortouget; men ikke saa snart var dette skeet, førend Skomageren har det ned igjen, idet han bandede paa, at en saadan Tort ikke skulde vederfares ham, der var Mester og Borger i Staden. Endelig saae Værten sig nødsaget til at reqvirere Politi, forat bringe den gjenstridige Leier til Raison, og Scenen endte med, at han blev transporteret paa Kamret". (*) Fra Hr. P. L. Møllers Haand, der sikkert er En af vore døgtigste og frugtbareste yngre Forfattere, kan man med det Første vente et Bind Digte og tvende Bind critiske og biographiske Studier og Skizzer, hvori han giver en Oversigt over vore bedste Forfatteres seneste literaire Virksomhed, i Forbindelse med biographiske Noticer og de Fleste. Med Hensyn til Hr. Møllers tidligere Arbeider i denne Retning har man sikkert Grund til at vente sig Meget, navnlig af det sidstnævnte Værk. Saasnart dette er udkommet, agter han at tiltræde sin Udenlandsreise til Jtalien, hvortil han, som bekjendt, har erholdt offentlig Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
En Strikkestrømpe har hidtil været et uundværligt Jnstrument for vore Damer, saavel hjemme hos dem selv som ude i Selskaber, for at have Noget i Haanden. Denne Strikkestrømpe er nu bleven afløst af et andet Arbeide, den saakaldte Hækling, der i høi Grad har fundet Jndpas og hvori de Fleste nu exellere. Nu seer man sjeldent nogen Dame, uden sit Hæklearbeide, og er der Noget, der muligen kan rivalisere dermed, saa er det maaskee Broderiet, der dog langtfra nu er saa meget i Moden, som forhen. (*)- Discontoens Forhøielse paa en Tid, hvor Banken har Penge nok at raade over, hvor den netop har faaet Tilladelse til en ny Seddeel Emission for at lette Pengecirculationen, men ikke for at gjøre den dyrere, har vakt megen Bevægelse i Handelstanden. JKhvnsposten formenes desangaaende, at Bankens Adkomst til en saadan vilkaarlig Forhøielse vel burde underkastes en nøiere Control og Begrændsning af Statsmagten; thi naar den - siges deri - uden nogen anden Nødvendighed anvendes ene til at berige Actionairerne - ikke dem, der have begrundet Banken med deres Formues Tab, men dem, der have opkjøbt og opdrevet disse Actier til den enorme Høide, hvis Forrentning de nu gjøre til en hellig Pligt for Bestyrelsen - saa er det vel paa Tiden at der tænkes paa alvorlige Midler derimod. Her er det Handelstandens Jnteresse det gjælder!" – Da man paa Børsen i Onsdags og Torsdags fik Nys om Operationen, og de bekjendte saakaldte Bankmænd pludseligt gave Ordre til at kjøbe Actier væk, sporedes strax Virkningerne, idet Bankactierne stege fra 175 til 178 1/2, og saaledes vil det vel vedblive. (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Efter Forlydende har Agent Carstensen engageret et i Hamborg for Tiden værende Musikselskab (det Gunglske fra Berlin) til at musicere i Casino. Ligeledes skal han have engageret nogle Dandsere og Dandserinder, der med meget bifald ere optraadte i flere Hovedstæder. (Flp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
– J Classelotteriets sidste Trækning faldt endvidere følgende store Gevinster: 4000 Rbd. paa Amberne: 61381, 29 147, 78 220, fire a 2000 Rbd. paa Amberne: 50,337, 65,347, 69,347, 3 347, og 20 Gevinster a 1000 Rbd. paa Amberne: 57 135, 63378, 39 378. (En Gevinst paa 4000 Rbd. faldt paa Amben 29147 i Hr. Leverkhuusens Collection i Aarhuus.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fra Skjelskøer skrives: Ratten imellem den 16de og 17de de, udbrød en stærk Jld i den saakaldte Marie Kirkegaard, hvorved en Snees Familier bleve huusvilde og mistede den største Deel af deres Bohave, Jlden synes at være paasat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Odense, den 19de Octbr. Mad. Schalburgs Collection har før udmærket sig ved sit Held, dog vel aldrig som dennegang, da, foruden flere mindre, begge de største Gevinster, nemlig 50,000 Rbd. og 15,000 Rbd. ere faldne hos hende. Den største Gevinst skal være vunden af en Bondemand. (H. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Handels-Efterretninger. Til den engelske Marines aarlige Forsyning med Kjød og Flæsk var tidligere knyttet den Bestemmelse, at det skulde være af indenlandske Kreaturer. Men da den sidste Kartoffelmisvært, især i Jrland, har for en stor Deel bevirket Tilintetgjørelsen af den over hele Øen udbredte Svineavl, saa var det i Aar umuligt at skaffe det fornødne Qvantum til Marinen af inden andsk Product, og hiin til Leverancerne knyttede Bestemmelse blev derfor udeladt i Aar, navnlig ved en Sommer skeet Bestilling af 12,000 Tdr. Flæsk og 6000 Tdr. Kjød. Heri er for en Deel en væsentlig Grund til den stærke Jndførsel af Sviin og Hornqvæg til England, og til de høie Priser paa Fedevarer i andre Lande, saasom hos os. J forrige Uge afgik 18000 Pd. Smør fra Østkysten af Slesvig med Dampskibet Freetrade til England. Jfølge de sidste Beretninger fra London vare Fedepriserne dalede, hvisaarsag Speculanterne i denne Artikel have lidt ikke ubetydelige Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Ledige Embeder. Tvede og Linde Sognekald i Aarhuus Stift. - Skolelærer- og Kirkesanger-Embedet ved Borgerskolen i Sæby. - Skolelærer- og Kirkesanger Embedet i Viele, Nautrup Pastorat, Sæby Skoledistrict, Arrestforvarer- og Raadstuetjenerposten i Veile (Lon 150 Rbdr., 60 Rbd. Varetægtspenge, fri Bolig &c.). En Politibetjentspost sammesteds (Løn 150 Rbdr., c. 60 Rbdr. aparte). Arrestforvarer- og Raadstuetjenerposten i Bogense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Dodakald. Fru Marie Clarke f. Erichsen paa St. Croix. Fouteralmager Nielsen, Hanne Homle, Handels agentinde Sommer, Dorothea Blankensteiner, Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Pastorinde Westengaard f. Høyen (47 Aar), Etatsraad Guldbrand (67 Aar), Elise Schjøtt f. Hellesen (38 Aar),Alle i Odense. Enkepastorinde Lund f. Jngstrup paa Nærumgaard. Nicoline Qvist f. Prip i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Copulerede. J Odense den 15de October: Musiklærer C. W. Robert Boorts og Jomfru Augusta Schluter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Reisende. Med Dampsk. Chr. VIII, fra Kallundborg: Rector Olsen, Pastor Øllgaard, Frøken Lewetzau, Propr. Petersen og Malling, Fru Norup m. Søn og Datter, Capt. Jørgensen, Jfr. Odense, Feldbereder Hansen, Cadetterne Bruun, Bretton, Meyer, Honnens og Adeler, Aspirant Bernth. Til Sams: Jnspecteur Kruse.)Med Dampsk. Chr. VIII til Kallundborg: Hr. Holck, Kbm. Knudsen, Pastor Schou m. Familie og Huusjomfru.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Prædikanter p. 2de Søndag efter Trinitat. Høimesse. Domkirken Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue-Kirke Hs. H. Consistorialraad Brix. Hospitals-Kirken Hs. H. Consistorialraad Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss, Frue-Kirke Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Bekjendtgjørelser. At Udbetalingen af Udbyttet for Bankaared, til 1ste August d. A. af Nationalbankens Actiebreve tager sin Begyndelse her ved Comptoiret. Mandagen den 25de dennes, og fremdeles, indtil Videre, finde Sted hver Mandags og Torsdags Formiddage, bliver herved bekjendtgjort. Bankcomptoiret i Aarhus, den 21de October 1847. Fabricius. Chr. Otterstrøm. Harmonien. Generalforsamling Mandagen den 25de October. Directionen. Undskyldning. Jeg maa herved frembære min Undskyldning, fordi jeg paa Grund af en Distraction, der foraarsagedes saavel ved min Ængstelse over Virkningen af Belysningen i den store Kirke og den betydelige Trækvind, som ogsaa derved, at man, ved at give Concert paa en Søndag, har besværligt ved at blive færdig med det locale Arrangement – forsømte at vise de Assisterende en pligtskyldig Opmærksomhed. Jeg beder ret inderlig, at man vil troe min Forsikkring om, hvor ilde jeg blev tilmode, ved forsilde at erfare min Forseelse, og at man vil antage nævnte Omstændigheder idetmindste som nogen Undskyldning for mig. Randers, den 20de October 1847. Muth Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fredagen den 19de Novbr., Kl. 2 Eftermiddag, bliver ved Auction 5te og sidste Gang opraabt og absolut bortsolgt: Den afdøde Capitain i Artilleriet Hertel og ligeledes afdøde Hustrues fælles Bo tilhörende Eiendom Lautrupgaard, paa Ballerup Mark, i Kjöbenhavns Amt, tæt ved Landeveien til Frederikssund og kun 1 1/2 Miil fra Kjöbenhavn. Eiendommen, der staaer for Hartkorn 17de 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb fri Hovedgaardstaxt og 22 Tdr. 2 Skpr. contribuabelt Hartkorn, og har et Tilliggende af c. 300 Tdr. Land tildeels fortrinlige Jorder, er for Tiden bortforpagtet mod en aarlig Afgift af 2000 Rbd, hvorhos Forpagteren svarer de aarlige Skatter, Hdatgifter og Communalafgifter, der i Alt andrage et Beløb af noget over 600 Rbd.; Forpagtningen ophører imidlertid til 1ste Mai 1848, til hvilken Tid Forpagteren er pligtig at fratræde. Eiendommen, der har et fortrinligt Tørveskjær og til hvilken hörer en liden Ege-kov samt 3 Huse med Jord og 3 Jordlodder af Hjortesprings Overdrev, er til Auctionsetterretning vurderet for 60000 Rbd.; Bygningernes Assurancesum udgjør 10,470 Rbd. Conditionerne for Salget af denne i flere Henseender, fortrinlige Eiendom, for hvilken ved 4de Auction kun er buden 5000 Rbd., ere forandrede i Liebhavernes Faveur derhen, at kun 1/2 Deel af Kjøbesummen forlanges udbetalt, hvorimod de øvrige bele kunne forblive indestaaende i Eiendommen, og forlanges den Deel, som skal udbetales, kun erlagt i December d. A. og Juni og Decbr. n. A., hver Gang med 1/2 Deel. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen, og ville Conditionerne blive henlagte til Eftersyn paa de vigtigste Gjæstgivergaarde, samt tilligemed Panteattester, Adkomst documenter, Situations-Kaart og Taxationsforretningen i Kjöbenhavn hos Procurator Kraft, Stormgade Nr. 198.