JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 8de December 1823. 22de 25de Januari 1824. hver Gang om Formiddagen Kl. 11, bortsælges den, Møller Christian Henrich Müllers Opbudsboe tilhørende Hauge Vandmølle ved Ringsted. Møllen staaer or Mølleskyld 20 Tdr. 2 Skpr. og alle til denne bekiendte gode Eiendom henhørende Bygninger, Vand værker og Vandmærker samt Møllens Jnventariedeele medfølge med Salget saavelsom ogsaa den Arvefæste rettighed Boet har til et Stykke Jord paa Bringstrup Mark af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 2 Alb. og Areal omtrent 18 1/2 Td. Land. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstuen i Ringsted, og 3die Auction foregaaer i selve Møllen Conditionerne kunne forinden erfares paa mit Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Ringsted den 13de November 1823. Harboff. J Følge Dom og passeret Udlæg, bliver Peder Christensens, fra Kallehauge Bye udflyttede Eiendoms Sted med paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder af Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved offentlig Auction: 1ste Gang Tirsdagen den 25de November) Formid 2den Gang Tirsdagen den 9de December) dagene og 3die Gang Tirsdagen den 23de December) Klakken næstkommende, 11 slet. Første og anden Auction afholdes paa Tingstædet i Præstøe, og tredie og sidste Auction holdes paa Stedet selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne og blive for Liebhaverne saa billige som mueligt. Denne Bekiendtgiørelse skeer tillige til Efterretning for Stedets Pantecreditorer, i Medfør Placat af 22de April 1817. Præstøe den 26de October 1823. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Torsdagen den 27de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begiæring paa Krummerupgaard afholdt offentlig Auction over en Deel Jndboe, bestaaende af Sølv, Linned, Sengeklæder, Gangklæder, Meubler og Kiøkkentøi m.v. afdøde Madamme Bøgvads Stervboe tilhørende, hvorover Fortegnelse forinden Auctionen er til Eftersyn paa mit Contoir. Førsløv den 13de November 1823. Leuning, Auctionsforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den saakaldede Løiets Mølle med Bygninger og tilliggende Jorder, som er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr., Skovskyld 2 Skpr. og Mølleskyld 2 Tdr. 3 Skpr., indeholdende 10 Tdr. Land Agerjordt 60 Tdr. Land Eng og 55 Tdr. Land god Bøgeskov, sam, det derværende Harverie, i Reersløv Sogn, opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage: 1ste Auction, Torsdagen den 20 de) i Løve Herreds) Tinghuus hver November. 2den Auction, Torsdagen den 4de ) Dags Middag ) Kl. 12 slet. December. 3die Auction afholdes paa selve Eiendommen, Fredagen den 19de December d. A. om Formiddagen Kl. 11. Naar 3die og sidste Auction over Eiendommen er afholdt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt alt til Garveriet henhørende Jnventarium, samt de i Behold værende Huder og Skind. Conditioner til den faste Eiendoms Salg er 8 Dage, forinden første Auctions Afholdelse til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Dette Avertissement tiener vedkommende Panthavere, til Efterretning. Løve Herreds-Contoir i Kr. Helsinge d. 22de Septbr. 1823. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Efternævnte, Propritair Bachmanns Stervboe tilhørende Eiendomme, bliver ved 3de Auctioner bortsolgte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
En ubebygget Moselod af Hallensløv Hede, ansat til Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Et Jordstykke i Høng Bye, Finderup Sogn, ansat til Hartkorn 2 1/2 Alb. som er bortfæstet til Huusmand Jens Christensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Et Huus i Ougtved Bye, Sæbye Sogn, med 3 Tdr. Land, som er bortfæstet til Anders Christensen. Et Huus i Ougtved Bye, Sæbye Sogn, med 3 Tdr. Land som er bortfæstet til Jørgen Jensen. Auctionerne afholdes følgende Sted og Tid. 1ste Auction, Torsdagen den 20de Novbr. d. A. 2den Auction, Torsdagen den 18de Decbr. d. A. 3die Auction, Torsdagen den 15de Januar 1824, i Løve Herreds Tinghuus, hver Dags Middag Kl. 12 slet. Conditionerne ere 8 Dage førend første Auction til Eftersyn her paa Contoiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-22
Dette Avertissement tiener vedkommende Panthavere til Efterretning. Love Herreds Contoir i Kr. Helsinge den 21de October 1823. Holm. a 4 Rbdlr. Favnen kan bekom Bøgebrænde med ved Frederikskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. tor landske Historie uden, og inden, for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. de Aarg.) Tirsdagen, den 25. November 1823. 19de Aarg.) Tirsdagen, den af Vanomber 2, Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det er bekiendt at den Skottiske Lord Selkirk har for nogle Aar siden anlagt en Colonie ved den røde Flod Nordvest for Canada; imidlertid begynde Colonisterne at finde Opholdet der at være vel koldt og mange af dem vandre ud til de forenede Stater. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Det er bekiendt, at Portugiserne have aldeeles rømmet Brasilien; men at de dog ere i Besiddelse af Staden Montevideo, som ligger Sønden for dette Rige. Kapt. Prince, som har forladt Staden Monteviden den 2den August fortæller: at Pladsen var beleiret af en Brasiliansk Armee under General Lecors Commando; der vare kun faa Levnetsmidler i Staden og naar Lord Cochrane, som daglig forventes, kommer dertil med sin Flaade, saa troer man at Staden maae overgive sig. - Det er behageligt at see af den Tidende, som udkommer i Columbiens Hovedstad Bogota, hvor hurtig dette Land begynder at opblomstre; man er nu i Gang med at lade Guld- og Sølv Biergværkerne forarbeide, hvis Drift havde hvilet under Krigen. Man har isinde at overdrage Biergværkernes Forarbeidelse til private Personer, imod en aarlig Forpagtning. - Man vil paa St. Thomas, vide at den Spanske Commodore Laborde er med en Fregat og 2 Corvetter ankommen til Puerto Cabello hvor han har taget heele Fæstningens Materiale ombord og er derpaa afseilet til Havanna. Saaledes er da heele Columbien befriet fra Spanierne; ogsaa veed man, at Lima er bleven paa nye rømmet af de Spanske Tropper. - De Engelske Blade udelade sig med Velbehag om Bolivars store Plan at bringe alle de uafhængige Stater i Amerika, som tilforn have været Spanske Colonier i den nøieste Forbindelse med hinanden, hvilken Plan nu ogsaa bliver iværksat. Dette Forbund er ikke allene rettet imod Spanien og de udenlandske Magter; men ogsaa imod de indenlandske misfornøiede Partier. Det er allerede aftalt, at ved en pludselig Jnvasion i en af disse Fristater skulle Grændsetropperne i Naboerepublikkerne uden videre Ordre fra deres Regiering fremrykke til Understørtelse. Det er i Værk at der skal holdes en almindelig Forsamling paa Jordtungen ved Panama imellem Gesandterne fra alle Fristaterne; man vil udtrykkelig forene sig med hinanden om ikke at tilstaae Spanien nogen Tribut eller nogen anden Erstatning for Tabet af dets Herredømme over Colonierne, eller nogen anden Magt, som vil forhandle i dets Navn og ikke afslutte nogen Tractat med Spanien eller nogen anden Nation til Skade for Staternes nærværende Uafhængighed Columbien og Peru ville hver udruste 4000 Md. til hinandens Hielp og anvende deres heele Søemagt for at holde denne Traktat opret. – Alle Engelske Blade ere besiælede af Jnteresse for at den Engelske Regiering skal erkiende og sanctionere de Spanske Coloniers Uafhængighed, da enhver Englænder indseer hvor vigtigt det er for Englands Handel og Velfærd. - Bladet Coureren siger: at England ikke agter det for et Halmstraae, hvad enten Spanien erkiender sine Colonier for uafhængige eller ikke; thi Colonierne ere de facto blevne det, det spotter over at en Congres i Europa vil disponere over et Jordstrøg af 470,000 Qvadratmile med 17 Millioner Mennesker, som ligger over 1000 Mile fra Europa og som regieres af fine egne Jnstitutioner og ikke længere ville være afhængige af et Land, som kun har 25000 Qvadratmile og 10 Millioner Jndvaanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Saameget er vist, at Storbrittannien vil ingen Gesandt afsende til nogen Forsamling i Europa, som vil afgiøre Sydamerikas Skjæbne. Vor Regiering, hedder det videre, har udviist en mandlig Politik og har praktisk erkiendet de Amerikanske Staters Souverainitet ved at afsende Consuler til dem og naar først disses Beretninger indkomme, saa kan man forvente, at den Engelske Regiering vil afsende høiere diplomatiske Personer til de nye Stater for at underhandle med dem. – Man vil vide i England, at den Spanske Regiering vil afsende 20,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Kavallerie under Morillos Commando til Amerika for at betvinge Kolonierne. Expeditionen skal først afgaae til Havanna, hvor den skal forene sig med Morales Corps som endnu er 2500 Mand stærk og at det første Angreb skal være rettet imod Mexico. - Det giør under nærværende Omstændigheder Opsigt, at en Fransk Convoi er den 17de afgaaet fra Rochefort, som er bestemt til Martiniqve og Guadaloupe og er eskorteret af 6 Krigsskibe. Disse Skibe havde Soldater, Kugler, Granater og Bomber ombord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Den nye demokratisk findede Lordmajor Hr. Waithmann i London har givet en stor Fest, men som ingen Personer af den Kongelige Familie undtagen Hertugen af Susser, ingen Minister, ingen udenlandsk Gesandt, ingen Pair bivaanede, men allene nogle Medlemmer af Underhuset af Oppotions Partier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Kongen af Preusen har ved et Dekret af 1ste October ladet General Sir Robert Vilson fratage den røde Ørns Orden paa Grund af, at han i den nyeste Tid har viist sig som en Forsvarer af de anarchiske og revolutionaire Grundsætninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Nyeste Post-Efterretninger. Man begynder i Europa ligesom at forglemme Grækerne, maaskee det kommer deraf, at de begynde at forglemme sig selv; blot den Engelske Hielpecommittee synes endnu at tænke paa dem, og det paa den bedste Maade, da den har besluttet at afsende 30 Stykker Beleirings Artillerie og 12 Jngenieur Officere dertil. – Man har et uvist Rygte om at den Tyrkiske Garnison i Corinth har maattet capitulere af Hungersnød, ogsaa vil man vide, at den Tyrkiske Flaade skal i de sidste Dage af Septbr. have ladet sig see i Bugten ved SalonichDe Efterretninger, som læses i Spectateur Oriental, som udkommer i Smyrna ere som sædvanligen i høi Grad upaalidelige og fortiene ikke at anføres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Den vigtigste Nyhed, som Pesten dennegang har medbragt er Riegos Henrettelse. Han blev nemlig hængt i Madrid den 7de November, hvorved en utallig Folkemængde vor tilstæde, men som iagtog en dyb Stilhed, hvilket passede til Omstændighederne og som først efterat han var henrettet, udbrød i det almindelige Raab: leve Religionen, leve Kongen, Han var blot omgivet af Spanske Tropper og intet Fransk Militair lod sig see; men den heele Franske Garnison var dog under Vaaben og stærke Afdeelinger holdt Naboe-Gaderne besatte. Det Spanske Blad Restaurador fortæller: at Riego inden han gik til sin Død udviste en stor Hengivenhed for Munkene og en stor Anger over sin Forbrydelse; men da han gik til Retterstedet iagttog han en dyb Taushed; hvilken dette Blad forklarer som det Ønske at giøre sig værdig til den guddommelige Barmhiertighed. - Hvorledes det gaaer Ballasteres veed man ikke, nogle sige: at han er arresteret og andre, at han lever i fuldkommen Frihed i Pro. St. Maria og at Seqvestrationen er ophævet paa hans Eiendomme. – Jkke heller veed man om General St. Miguel lever eller ikke. Man siger: at den sidste Tumult i Saragossa hvorved de Franske Tropper maatte skyde paa Pøbelen, kom deraf, at denne vilde opbryde hans Fængsel og dræbe ham. Generalerne Mina, Milans, Roten og flere have faaet Tilladelse til at reise til England; men Roten som er en Sveitzer vil begive sig tilbage til sit Fødeland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Den 9de Novbr. blev affunget i Cathedral=Kirken i Barcellona et Tedeum, til Taksigelse for at denne Plads er bleven taget i Besiddelse af de Franske Tropper i Hs. Catholske Majestæts Navn; der hersker den største Rolighed og Orden i Staden og Tilliden tager daglig til. Den 5te Novbr. blev Fæstningen Hostalrich besat af de Franske. Samme Dag besatte ogsaa de Franske Fæstningen Carthagena i det sydlige Spanien. - J Capitulationen for Fæstningen Tarragona forekommer den Artikel, at alle Personer som ønske at forlade Spanien skulle blive bragte til Søestæderne for derfra videre at kunne afreise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Det constitutionelle Parthie i Spanien synes nu paa alle Punkter at være betvunget, naar Fæstningen Alicante undtages om hvis Overgivelse man endnu ikke har hørt noget. Ogsaa erfarer man at Gen. Casteldosrios er brudt op med de Constitutionelle Tropper i Estremadura og 18 Kanoner til Gallizien, hvor han har udstædet en Proklamation for at opfordre Jndvaanerne til Rebellion. – J Madrid sukker man efter at faae Jnqvisitionen igien tilbage og Bladet Restaurador er opfyldt med en Fortegnelse paa alle de Adresser, hvori dens Gienoprettelse er bleven forlangt. Saaledes læser man en udførlig Adresse til Kongen fra Tribunalet i Manrefa i Catalonien, hvori denne Anmodning foredrages og tillige anmodes om, at alt maa blive sat i Spanien igien paa den gamle Fod som tilforn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
J Staden Murcia har en uhyre Folkemængde den 27de Octbr. om Aftenen forsamlet sig under det Udraab, leve Religionen, leve den hellige Jnqvisition foran Kanonikus og Titular-Jnquisitors D. Joseph. de Castros Huus, for at opsøge ham som den eeneste Jnqvisitor som endnu var tilstæde i Murcia. Han blev derpaa baaret og i Procession med megen Høitidelighed, og en Begiæring blev derpaa strax indgivet til Kongen om at indføre Jnqvisitionen, paa nye. – Man læser nu i Franske Blade den Taksigelses-Skrivelse, som Kongen af Spanien har tilstillet Kongen af Frankerige for sin Befrielse og Hs. Majestæt Kongen af Frankeriges Svar derpaa hvori de Raad bleve gientagne, som Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Angouleme havde givet den Spanske Monark i sin bekiendte Skrivelse fra Puerto, Sta Maria, og som gaaer ud paa, at der skulde bevilges en almindelig Amnestie, og hvorved de Personer skulde nævnes, som maaskee kunne undtages derfra, og at indføre et Repræsentativ-System, hvorved de gamle Cortes skulle sammenkaldes. En fælleds Forestilling er bleven indgivet fra de allierede Hoffer om Ministeren Saez Afskedigelse, hvilken er tilføiet den Kongelige Skrivelse og som man hører skal denne Forestilling blive paa det kraftigste understøttet af Greve Pozzo di Borg, naar han ankommer til Madrid. Tingenes nærværende Stilling i Spanien udviser: at det er nødvendigt at en Fransk Armee bliver længe staaende i dette Land Man siger: at denne Observations Armee skal blive commanderet af Gen. Bourmont, men fra den 8de November til 3die December skulle 20,000 Mand Franske Tropper marschere tilbage fra Spanien igiennem Bayonne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Man veed nu med Bestemthed: at de Deputeredes Kammer skal opløses og at et nyt skal udnævnes i dets Sted, som skal vare i 7 Aar. Man anseer denne Forholdsregel for nødvendig for at sikkre den indvortes Rolighed, og sætte alle de forslag i Værk, som det roialistiske Systems befæstelse udkræver. – Man forsikkrer: at Fyrsten af Tolleyrand har forlangt i en Skrivelse til Kongen: at Pairernes Kammer maae blive anviist at dømme i Anledning af de Beskyldninger som Hertugen af Rovigo har gjort imod ham i Anledning af Hertugen af Enghiens Død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Man melder fra Republiken Columbig at General Patz er brudt op imod Puerto Cabello for at opfordre den; og paa Øen Curacao seer man nu daglig Flygtninger at ankomme med deres Eiendomme fra Puerto Cabello, fordi de vente at Staden maatte snart overgive sig. – Vore Efterretninger fra Rio de Janeiro naae til den 21de September. J den Brasilianske Statstidende, læses: at en Deputation blev afsendt af Kongressen den 7de September til Keiseren for at ønske ham til Lykke til denne Dag paa hvilken for et Aar siden Brasiliens Uafhængighed blev proclameret, og Keiserens Svar derpaa, som ikke giver den ringeste Grund til at troe, at han vil forandre sit System ifølge det Portugisiske Hofs Forestillinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Det hedder: at Kongen af England vil den 18de holde et Kabinets=Konseil, hvortil alle fraværende Ministre skulle sammenkaldes, som skal have til Formaal, at forhandle de Sydamerikanske Anliggender. - Det Engelske Blad Coureren vedbliver at skildre de Spanske Amerikanske Besiddelsers Uafhængighed, som høist vigtig for England og Europa, da Manufacturfliden vil derved blive befordret, som vil have Folkemængdens Til vært tilfølge og hvorved et større Forbrug af Jordprodukterne vil befordres. – Journal des Debats har ladet det Sted af den Engelske Coureer aftrykke med store Bogstaver, hvori det hedder: at Afsendelsen af Engelske Consuler til SydAmerika er kun det første Skridt og at snart Personer skulle afgaae dertil med en høiere diplomatisk Carakteer. Orlogskibene Ganges og Superb ere den 11te Novbr. afseilede fra Portsmouth med det 12te Regiment ombord, man formoder at deres Bestemmelse er til Vestindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
J Turin er det Kgl. Universitet blevet aabnet med megen Høitidelighed; dog er Hoved Indgangsdøren til Po Gaden bleven tillukket for at udslette Erindringen om de Udsvævelser, som Studenterne begik dengang Revolutionen udbrød. – Kongeriget Würtemberg har et Areal af 359 Qvadratmile og indeholdt ved Enden af forrige Aar 1045899. Jndvaanere. Raad mod Bendelørm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
J Politievennen er der nyelig blevet forespurgt om Raad mod Bendelorm for et Barn, som lider meget deraf, og paa hvis Helbredelse alle Lægemidler have været forgiæves forsøgte. Redacteuren af dette Blad er ingen Læge; men han vil blot giøre opmærksom paa, at tre nye Lægemidler mod denne Sygdom skulle nyeligen være opdagede, nemlig: 1) En Jtaliensk Læge Doctor Cagnola har fore slaget: at man skal lægge Mærke til naar en Portion af denne Orm gaaer ud af den naturlige Vei, hvorpaa man skal berøre den med noget Blaaesyre; denne Berørelse forplanter som en Lynild sin dræbende Virkning igiennem alle Ormens Ledde indtil Hovedet, og bevirker at den falder død ned, uden at den Syge lider det mindste deraf. – J P. Frank de curandis honimum morbis epitome lib. VI de retentoinibus pars III Viennæ 1821 pag. 292 taler ligeledes om Anvendelsen af den electriske Guist paa samme Maade, ogsaa foreslaaes en forsigtig Brug af bittre Mandeler, hvilke indeholde noget Blaaesyre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
2) Den Engelske Læge Robert Knok anbefaler Brugen af Terpentin=Spiritus mod Bendelorm (hvorom, ligesom om det foregaaende læses udførligt i Froriep Notizen der Heilkunde 1821. No. 9, September, Side 121 til 24.) 3) J samme Journal for 1822 39 St. Side 110 til 11 berettes om et Specificum, som det Kongelige Würtembergiske Medicinal-Collegium har ladet bekiendtgiøre imod Bendelorm. Dette er vel neppe at tvivle paa, at jo disse Lægemidler maae være vedkommende Læger bekiendte og prøvede; men var eet af dem tilfældigviis blevet overseet; saa maae det dog ikke probe res af hine bekymrede Forældre paa egen Haand; men kun efter Aftale med deres Læge og underhans Bestyrelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Til Examen Artium, der holdtes i den første Halvdeel af dette Aars October, fremstillede sig 138, af disse forlode 3de skriftlige Prøver; blandt de øvrige bleve 4 udmærkede, 65 erholdt Characteren Laudabilis, 54 Haud illandabilis, 10 Noncontemmend, og 2 befandtes umødne. De Udmærkede vare: Peter Kemp fra v. Westens Jnstitut; 2) Wilhelm Jacob Bierring, fra Borgerbydskolen i Kiøbenhavn; 3) Johan Carl Johansen, fra Nakskov Skole, og 4) Jens Bagge Bierregaard, fra Wiborg Skole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Til philosophisk Exammen, der holdtes i Octobers sidste Halvdeel, fremstillede sig 142, hvilke, efter at have underkastet sig begge denne Examens Deele erholdt følgende Characterer: 16 Laudabilis med Udmærkelse, 81 Laudabilis, 42 Haud illaudabilis, 1 Non contemmend, og 3 udholdt ikke Examen. De Udmærkede vare: 1) Albert Sadolin Wesenberg; 2) Christian Thorning Engelsloft; 3) Carl Christian Birch Liebenberg; 4) Just Henrich Friderich Christian v. Phister, Lieutenant ved Artilleriet; 5) Theodor Wilhelm Oldenburg; 6) Christian Ditlev Lunn, 7) Andreas Gartner Sommer; 8) Ludvig Christian Møller; 9) Peter Christian Kierkegaard; 10) Johan Friderich Topsøe; 11) Michael Kjær Raffenberg; 12) Aldert Christian Scholten; 13) Christian Hemmelev Dons; 14) Christopher Kabel, og 15) William Walcker Stockfleth. Disse bleve indkaldte for Censorerne, og offentlig berømte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Den 8de November d. A. holdtes i Regentskirken Universiterets aarlige Høitidelighed i Anledning af Reformationens Jndførelse. Professor i Philosophien M. Friderich Christian Sibbern udviklede i en latinsk Tale: Hvorledes store Mænd ikke blot virke ved deres Ord og Handlinger; men ogsaa ved deres hele Personlighed og det Jndtryk denne giør. Derpaa aflagde det philosophiske Facultets Decanus, Etatsraad og Professor M. Børge Thorlacius, Ridder af Dannebrogen, en kort Beretning om Udfaldet af den i dette Aars October afholdte Examen Artium, proclamerede de 133, Studerende, der have underkastet sig denne Examen, som academiske Borgere, og meddeelte de 4 Udmærkelse, nemlig: Peter Kemp, Wilhelm Jatob Bierring, Johan Carl Johansen og Jens Bagge Bierregaard, den dem af Censorerne tilkiendte Roes. Det af Professor Sibbern forfaltede Program, som Jndbydelse til denne Høitidelighed, handlede: de præexisteusia, genesi et immortalitate animæ.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Skibet Diana, ført af Skipper Fredrich fra Kiøbenhavn, er bragt ind til Texel, efter at være blevet overseilet af det Norske Skib Fædreursmindefra Drammen og har maattet kappe sin Mast.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Ved Høiesteret er Joseph Marchand med flere for begaaet Søerøverie Mord m. m. i Vestindien tiltalte Arrestantere dømte til visse Aars Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning og efter udstanden Straf at udføres af Landet. To Sødskende i Jsland for begaaet Blodskam og Barnefødsel i Dølgsmaal dømte til at miste deres Liv, han ved at halshugges, hun ved at druknes. En Friemusticeinde, for udøvet Mishandling af en hende tilhørende Negerinde dømt til at have sin Eiendomsret til denne forbrudt, en for Mordbrand tiltalt Arrestant paa de vestindiske Øer dømt til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 2 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Galeasen Johanne Margrethe, ført af Skipper Anders Holm, hiemmehørende i Thisted, bestemt fra Kiøbenhavn til Aalborg og Hiemstedet, er strandet ved Grenade. Dog skal Ladningen, som meest bestod af Stykgods, være tør bierget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Paa Falster er i denne Tid paagrebet en farlig Forbryder, ved Navn Niels Ulf, der for en Maaneds Tid siden var brudt ud af Kiøbenhavns Slaverie, hvor han to Gange tilforn har været inddømt efterat han nu atter har begaaet Jndbrud og Tyverie paa to Steder, samt ved Paagribelsen stukket en Karl en Kniv i Livet paa et meget farligt Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-25
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Skjævinge og Gjørløv Menigheder i Sielland, C. Gad, til anden Præstved Domkirken i Roeskilde; Sognepræsit for Femøe Menighed under Lollands og Falsters Stift, C. B. P. Holst, til Sognepræst for Stadager og Nørre Kirkebye Menigheder paa Falster, residerende Capellan i Colding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift, C. Plesner, til Sognepræst for Lyngbye og Albøge Menigheder i Aarhuus Stift, samt tillige til Forstander og første Lærer ved Skolelærer Semineriet i bemeldte Lyngbye; personel Kopellan hos Amtsprovsten for Woer, Rim og flere Herreder i Aarhuus Amt, J. J. Laurberg, til Sognepræst for Aresten Menighed i Ribe Stift; personil Capellan hos Amtsprovsten for Hundborg og flere Herreder i Thisted Amt, N. B. Lund, til Sognepræst for Bande Menighed i Ribe Stift;