JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-26
Aftenunderholdning. Med høie Ovrigheds Tilladelse agte Undertegnede, med godhedsfuld Assistence af Hr. Capelmester og Sanger Schucany fra Rusland, samt nogle herværende Dillettanier, Mandagen den 29de dennes, at give en Aftenunderholdning paa herværende Theater. Indholdet skal nærmere blive bekjendtgjort ved Placaterne. Billetter, til de sædvanlige Theaterpriser, erholdes fra Mandag Morgen i Undertegnedes Logisker, hos Hr. Skomagermester Stougaard paa Volden. og Hr. Kjöbmand Jordan paa Torvet. Aarhuus, den 26de Mai 1843. Thora Sönderskou. Frederik Printzlau Efterretning om det vacante Skolelærerembede i Vistrup, Hvorslev Sogn, Holberg Herred, Viborg Amt, Lønnen er: 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg in natura, 10 Tdr. Byg efter Capitelst xten; fri Bolig med Hauge og Brændsel, ingen Jordlod, men Halvdelen af den anordningsmæssige Fourage, samt, til at leie Sommergræs ning, 6 Rbd. For det Afdrag, som skeer i den anførte Kornlon, er holdes fuldeligt Vederlag i de Præstationer, der ydes som gammel Skoleløn, nemlig Penge, Brød, Smør, Ost, Æg, Gjæs, samt Høitids- og accidentiel-Offer af Skoledistrictet. Hr. Kammerherre, Lehnsgreve Frys til Frysenborg er kaldsberettiget, og har bestemt, at Embedet skal besættes med en ugift Seminarist. Ansøgninger, stilede til Lehns besidderen, indsendes snarest muligt til Godsforvalter Saabye i Snorum pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-26
Jfølge Begjæring af Værgen for den sindssvage Enkefrue Juhl i Hadersleben, bliver ved een eneste Auction som afholdes paa Colding Raadstue Løverdagen d. 3die Juni dette Aar om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt en hende tilhørende Jordeiendom paa Seest Mark, grændsende til Colding Mark, og staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Lysthavende indbydes. Herredscomptoiret i Colding, den 15de Mai 1843. Kralund, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-26
Efter Begjæring af vedkommende Commissionair for det almindelige Brandassuranceselskab i Kjøbenhavn, bliver Løverdagen den 3die Juni næstkommende, Formiddag Kl. 11, i Bygholms Mølle, afholdt Auction over de fra Jldebranden sammesteds reddede Kornvarer og Kreaturer, bestaaende af 5 Heste, 2 Sviin, 2 Køer, 107 Tdr. Rug, 61 Tdr. Hvede, 66 Tdr. Bankebyg. Af Kornvarerne er Rugen og Hveden i god Tilstand; Byggen er derimod noget beskadiget. Salget af Kornvarerne skeer i større og mindre Partier, efter Liebhavernes Ønske. Hvilket herved bekjendtgjøres. Bjerre Hatting Herreders Contoir, d. 20de Mai 1843. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-26
Paa Forlangende af Arvingerne efter afdøde Kjøbmand N. Smidt paa Brandtberg afholdes Onsdag den 7de Juni førstkommende offentlig Auction over endeel Gods og Løsøre, saasom et 8te Dages Stueuhr, et Taffeluhr, med Piedestal, et Guld Lommeuhr, et Sølv Ditto, Speile, Borde, Stole, Sengesteder, Linned og Klædeskabe, Glas, Porcellain, Kobber og Jernfang, endeel Farver, Maler og Urtekramvarer, 150 T Faare-Uld, Brædder og Tommer, hvoriblandt 150 Stkr. fra 7 til 14 Alens Længde, endeel Vine paa Bouteiller, 2 Korn-Rensemaskiner, en stor Jern=Ballance med Tilbehør, nyt Læder-Hestetøi, dito Seildugs Kornsække, en Arbeidsvogn, en stor Deel gammelt Jern, Ege=Bygningstømmer, ledige Oxhovder, Tønder og Ankere. Auctionen, der afholdes i den Agent Linnemann tilhørende Gaard udenfor Byens Sønderport, begynder om Formiddagen Kl. 9, og fortsættes den paafølgende Dag, saavidt nødvendig gjøres. Hvilket til Liebhaveres Efterretning herved bekjendtgjøres. Veile, den 20de Mai 1843. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-26
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
18 43 No 86. Løverdagen. den 27de Mai. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftetidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Blandinger. Der hersker for Øieblikket en ængstelig Spænding, i Paris. - Det er i Anledning af, hvilke Dame hatte der ville komme i Moden i Sommer. Nogle, som paastaae, at have et klart Blik i Fremtiden, forsikkre, at Skyggen vil blive noget kortere; Andre troe at vide, at den nærværende Status quo vil holde sig og at Hatteene kun ville komme til at slutte mindre under Hagen, samt at de ville blive lidt kortere i Nakken. Himlen maa vide, hvorledes denne ængstelige Gaade vil klare sig; man trøster sig med, at de næste fjorten Dage allenfals maa gjøre en Ende paa denne vaklende Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Franske Blade fortælle om en barbarisk Kamp, som for kort siden har fundet Sted mellem Communerne Plumeur og Trezardec. Denne Holmgang fandt Sted paa Grændsen af begge Sogne, og fem Landsbyers Befolkning bivaanede den. Henved 10,000 Mennesker, af begge Kjøn og af alle Aldere, sloge Kreds om Kamppladsen; der var sørget for Lazarethvogne til de Saarede, saavelsom for Marketenderier, til de Trætte og Tørstige. De Kæmpende bare ingen Vaaben; disse ere deres blottede Arme; deres Dragt bestaaer i lange Beenklæder og en Skjorte. Som Signal til Fægtningens Begyndelse kastede Plumeureserne et med Fedt bestrøget og med Aske fyldt Kalveskind ned fra et Træ, og et Øieblik efter saae man Jntet, uden et sammenfiltret Nøgle af Mennesker. Alt som Blodet flød, steg de Kæmpendes Mordlyst og Grusomhed. De sønderslede hinanden med Tænderne, de stampede med Fødderne paa de Faldne. Nogle bleve, paa opløftede Arme, baarne ud af Kampen og overantvordede til dem, der havde paataget sig at fungere som Feltchirurger; man søgte at bringe dem tillive, men forgiæves. Ogsaa Qvinderne toge Deel i dette Slag, og deres Hovedbedrift bestod i, at rive Buxeselerne af Mændene. Deres Raseri steg under Kampen til en utrolig, umenneskelig Høide; Klæderne fløi dem om Livet, som sønderrevne Krigs faner, der have været med i tyve Slag. Deres Haar, hvoraf neppe det Halve var tilbage, dryppede af Sved og Smuds, og fløi vildt om det med Blod bestænkede Bryst. Mængdens Klæder vare mindre medtagne; men deres Hænder, Arme og Ansigter vare det desto mere. Den med Blod overøste Kampplads gav et Begreb om det stedfundne Myrderi. Det havde varet i fire Timer, og 800 Personer havde taget Deel deri Kort efter vaiede Seiersfane fra Vinduet i et Værtshuus i Flækken Trezardec.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
En Hr. Kirsch har i f. M. foretaget en Luftreise i Toulouse, der kunde have faaet et meget bedrøveligt Udfald. J det Øieblik, man var i Begreb med at fylde Ballonen, slog En af hans Folk Thermometret itu. Kirsch lod sig imidlertid ikke holde tilbage ved denne betydelige Hindring; han fyldte sin Ballon paa Lykke og Fromme; for at berolige Publicum, viste han sig selv saa rolig, som om der ikke var det Mindste iveien, tændte sin Pibe med største Velbehag, og steg tilveirs under Mængdens Bifaldsraab. Han steg perpendiculairt til en vis Høide, og blev derpaa, ved en let Søndenvind, dreven mod Staden. Man erkjendte nu, at hans Ballon ikke havde faaet saamegen fortyndet Luft, som den nødvendigt maatte have; thi neppe befandt han sig nogle hundrede Metres over Kirketaarnet, før han allerede begyndte at dale. Man saae, hvorledes den ulykkelige Luftskipper arbeidede, for at lede sin Ballon bort fra Byen. Han dalede i en Fart, og Angsten malede sig i alle Tilskueres Aasyn, thi man maatte befrygte, at han vilde falde ned paa eet eller andet Huus. Frygten fordobbledes, da Ballonen, dækket af Husene, ikke mere var at see. Fra alle Sider løb man sammen, for at see efter den forvovne Seiler; men faa Minuter efter hørte man, at han havde berørt Jorden, uden at være kommen til nogensomhelst Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
En Fabrik i Lyon blev i f. M. Skuepladsen for en skrækkelig Begivenhed. En Dreng paa 14 Aar blev greben af Dampmaskinens Takker og frygteligt lemlæstet. Han var stegen op paa en Stige, for at fastgiøre en Rem, da Maskinen fik fat i Ærmet af hans Blouse. Voldsomt reves han bort fra Stigen; hans Arm forviklede sig i Jerntænderne, som, i deres hurtige Omdreining, toge den med, og ved Enden af denne udstrakte Arm dreiede den ulykkelige Drengs Legeme sig om med Hjulene, idet hans Hoved, ved hver Omgang, sloges mod Loftet. Om den frygtelige Hurtighed, hvormed dette skeete, kan man gjøre sig et Begreb, naar man betænker, at der i eet Minut fuldbringes 120 fuldstændige Kredsbevægelser. Drengens Marter varede tre Minuter; da først var en Standsning mulig. Da man tog den Ulykkelige ud af Maskinen, var han aldeles nogen; hans Klæder vare afrevne. Hans Arm var sønderslidt, hans Hoved var i Nakken gjennemboret af to temmelig dybe Huller og hans Ansigt skrækkeligt mishandlet. Man bragte ham paa Hospitalet, hvor Armen strax blev sat af Der er kun lidet Haab om, at redde hans Liv. En skrækkelig Omstændighed er det, at hans unge Søster, som arbeidede i samme Værksted, maatte see paa denne Jammersscene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Den nye engelske Flyvemaskine, der er opfunden af en Hr. Henson, gjør en uhyre Opsigt, ikke blot i England, men i hele Europa. Lithographiske Billeder give os et omtrentligt Begreb om denne Mirakelfugl, som i to Dage skal tilbagelægge den uhyre Vei mellem London og Bombay. Sagforstandige Folk i selve England betegne imidlertid det hele Foretagende som en smuk Chimære. Vi ville her ikke gjengive de Grunde, som anføres mod den nye Opfindelse, men hellere meddele følgende interessante Notitser: En stærk Mands Muskelkraft beløber forholdsviis kun en Ottendedeel af en Fugls. En Due fløi engang 190 engelske Mile i halvsjette Time. Under Jacob den Fjerdes Regjering gjorde en italiensk Eventyrer Forsøg paa, med Vinger at svinge sig op i Luften. Kongen havde ikke blot, med største Forrekommenhed, fremmet hans Forehavende, men ogsaa skjænket ham et Abbedie. Med den meest spændte Forventning imodesaae man dets Udførelse. Hans Flyveapparat har ham imidlertid ikke op i Luften, men fra en Høi, som han havde besteget, ned paa en Mødding. Eventyreren forklarede nu dette ulykkelige Resultat meget koldblodigt ved den Omstændighed, at der i hans Vinger maatte have befundet sig nogle Fjer af Fugle, som pleie at færdes paa slige Steder. Havde jeg sammensat mine Vinger af Ørnefjer, sagde han: "saa var jeg stegen ligge til Solen!" – J nyere Tid vilde en Hr. Caylay have opfundet en ved Dampkraft flyvende Vogn. Han anvendte mange Penge derpaa, men til ingen Nytte. – En Hr. Parkins vilde endogsaa benytte de Kongreveske Raketter som Befordringsmidler for Reisende og for Varer. Hvor indbydende, J Paris er der adskillige Assurance-Foreninger, som, mod Erlæggelse af en bestemt Sum aarligt, erstatte Medlemmerne, der meest bestaae af Hyre= og Herskabskudske, hvad de maae betale i Bøder for, ved uforsigtig Kjørsel at have beskadiget Personer eller Ting. Nu hændte det sig forleden, at en tretten aarig Pige af en hurtigt forbikjørende Vogn blev presset saa haardt mod en Muur, at hun blev liggende paa Fortouget med fladknust Legeme. Medens det ulykkelige Barn udstødte de meest hjerteskjærende Skrig, sagde Kudsken, som strax blev anholdt, ganske koldblodigt: "Det bryder jeg mig kun lidt om; jeg er assureret. Den berømte Skuespillerinde Dem. Rosa gav nys, i Theatret i Voghera, Medea's Rolle. J den Scene, hvor hun truer at dræbe sine Børn, og Jason, vil forhindre dette, sprang pludseligt en Hund frem fra Coulisserne og anfaldt den utroe Ægtefælle saa rasende, at han maatte rømme fra Scenen. Sørgespillet blev saaledes til et Lystspil. Det var Dem. Rosa's Mops, der, i Jason's truende Stilling, troede at finde en Opfordring til at tage hendes Parti. Et meget anseet Huus i Paris (Rue Taitbout No 6), hvori man kun ved særdeles Anbefalinger kunde haabe at blive indført, er pludseligt blevet lukket af Politiet, og Besidderinden med alle Tilstedeværende grebne in slagranti, nemlig i Hazard-Spil og alle mulige Udsvævelser". Da dette Huus havde et særdeles nobelt Anstrøg, har denne Begivenhed naturligviis vakt megen Opsigt i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Den bekjendte store Londonner Boghandling, Acker mann & Comp. er falleret med en Passiva af 200,000 Pd. St. - En Hr. Hurst havde nylig indgaaet Væddemaal om, at ville i 500 Skud ramme 495, Pennystykker, og han præsterede endnu mere, thi alle hans 500 Skud traf Maalet. Naturligviis brugte han dertil flere Geværer. Det Hele endtes i 4 Timer 10 M. – Brunel er nu uden Fare, thi den 13de Mai er det lykkedes Lægen Sir Brodie at skille ham ved det Guldstykke, der sad ham fast i Halsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Vi kunne efter de paalideligste Kilder forsikkre siger Globe – at den i England nylig afdøde baarige Lord Arkwright har efterladt sig en Formue, der ikke finder sin Lige, hverken i Oldtidens eller Nutidens Rigdomsannaler. Enhver af sine 5 Sønner har han testamenteret halvanden Million Pd. Sterling, foruden en aarlig Jndtægt af 40,000 Pd. af Jordegodser, som gaae over til den ældste Søn, og ethvert af sine 51 Børnebørn og Børnebørnsbørn 14,000 Pd. Sterling, ialt en Sum af 700,000 Pd. Vi ansee det for afgjort – tilføier Beretningen at hans Døttre, af hvilke En er gift med Vicekantsleren Sir Wigram, heller ikke efterlades aldeles uforsørgede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Newyorker Aviser melde, at de bekjendte stamesiske sammenvoxne Tvillinger, der nu i flere Aar have opholdt sig i Nord=Carolina, have den 13de April sidstl. giftet sig med to Søstre, Døttre af en Hr. Pates fra N. Carolina.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Ved Newfoundlands Kyster ere ikke færre end 28 Skibe forulykkede i Driviisen, som i de sidste Dage af Marts og de første af April der havde sammenskruet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
J Nottingham har den berømte Rottefanger fra Manchester, John Gillebrand, indgaaet et Væddemaal med den Londonner-Rottefanger Smiths Kon om 25 Pd. St., som han forpligter sig til at betale hende, hvis han ikke, med sine Tænder, sønderriver 30 Rotter i den samme Tid, som Mistres Smith behøver, for at sønderrive 15. Begge de Væddende skulle have Hænderne bundne paa Ryggen ved denne Leilighed, og den mærkværdige Kamp skal gaae forsig Pindsedag. Döbler's optiske Billeder, en ny Opfindelse, som denne Taskenspillerkunstens Napoleon har bragt med sig fra England, gjøre i denne Tid overordentlig Opsigt i Wien. Beskrives kunne de ikke. De optiske Billeder fremstaae og forsvinde for Tilskuerens Øine, uden at han kan opdage, hvorfra de komme, eller hvorhen de gaae. Der ligger det meest Tillokkende i disse Fremstillinger, der sysselsætte Jndbildningskraften mere end Øiet, frembringe en ualmindelig Virkning og have det virkelig Poetiskes Værd. J Fontainebleau er død en dramatisk Celebritet fra det forrige Seculum, 92 Aar gammel: Mlle Thevenin; hun havde solgt sig dyrt og derved samlet sig en Formue af 40,000 Fres. aarlig Rente, men blev i sin Alderdom saa gjerrig, at hun ikke forbrugte mere, end 1500 Fres om Aaret. Hun gik ud af Verden, uden at modtage Religionens Trøst og uden at efterlade sig nogen Bestemmelse om Anvendelsen af hendes uhyre Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
J Processen mod Caumartin fremtraadte Actricen Dem. Cathinka Heinefetter som andet Vidne. Hun angav sin Alder til 22 Aar; hun var klædt i dyb Sorg, og et langt, sort Slør, som bølgede ned fra hendes Fløielshat, bedækkede hendes Ansigt. Præsidenten opfordrede hende til, at slaae Sløret tilside og at tale høit. Hun gjentog derpaa sit i Anklageacten anførte Udsagn. Paa Advocat Verwoorts Spørgsmaal, om ikke Caumartin var kommen til hende hver Aften, svarte hun Ja. Han spurgte derpaa, om han ikke var bleven hos hende til om Morgenen, Mod dette Spørgsmaal gjorde Præsidenten Jndsigelse; men da Verwoort vedblev: "Jeg forlanger Spørgsmaalet besvaret, og jeg har vigtige Grunde dertil!" gav Dem. Heinefetter det undvigende Svar: "Det var mit Ønske, at blive ham qvit."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Bemeldte Cathinka Heinefetter, der har opnaaet en forøget Celebritet ved den Caumartinske Proces, har fra et Establissement i Paris erholdt et Tilbud af 50,000 Fr. for eet Aar, tilligemed Kost og Logis a., naar hun i den Tid vil figurere som Contoirdame i Establissementet. Sangerinden har, som man kunde vente, afslaaet dette Speculationstilbud, og fattet den Beslutning at ende sine Dage i et Kloster (?).J Brody er nys død en Greve, som i mange Aar ikke havde forladt sin Seng. Skjøndt han var en meget dannet og forstandig Mand, kunde han dog ikke løsrive sig fra den fire Jdee, at han kunde forlænge sit Liv ved at blive liggende i sin Seng. J en lang Række af Aar blev han derfor i denne, modtog sine Venner som før, læste, skrev og spiste i Sengen. Han havde ikke nogen større Fornøielse, end naar han i Aviserne læste om Folk, som havde mistet Livet ved at falde med Hesten, ved at vælte, ved at bade sig osv. Sligt kunde ikke ramme ham Til En af de første Juvelerer i Berlin kom forikke længe siden en meget gentil klædt og med mange værdifulde Prætiosa smykket Herre, og forlangte at see Gulddaaser med Brillanter. Han tingede om Flere, men kunde ikke enes med Juveleren om Prisen. Uden at kjøbe Noget, vilde han gaae; da bemærkede Juveleren, at en af de kostbareste Daaser var borte. Da der nu i al den Tid ikke havde været nogen Anden i Boutiken, maatte Mistanken naturligviis falde paa den Fremmede. Juveleren begyndte, skjøndt i de høfligste Udtryk, at tale om Nødvendigheden af en Visitation. Den Fremmede blev yderst opbragt herover, sagde, han var Grev **, han boede der og der (her nævnte han et af de første Hoteller) og troede ikke, at det Berliner=Politi vilde tillade sig en saadan Fornærmelse mod en Fremmed af hans Rang. Juveleren vilde imidlertid ikke give efter, og den Fremmede samtykkede omsider i, at lade sig visitere af Politiraad Dunker, men ogsaa kun af ham personligt. Tilfældigviis var Politiraaden i Nærheden, og da Sagen blev ham foredraget, samtykkede han virkelig i, selv at visitere den Fremmede, som Juveleren uafladeligt havde holdt skarpt Øie med, først sendte han imidlertid en Politicommissair til hiint Hotel, for at forhøre, om her ogsaa logerede en Greve af det angivne Navn. Svaret faldt bekræftende ud, og nu først begyndte Visitationen, der vel foretoges med vedbørlig Strænghed, men dog tilligemed al den Skaansel, der skyldtes en saa høitstillet Mand. – Daasen blev ikke funden, Greven blev dimitteret med de artigste Undskyldninger, og Juveleren fik en alvorlig Jrettesættelse. Næste Morgen, bragte Politiraad Dunkers Tjener sin Herre en kostbar Daase, som han havde fundet i hans Kjolelomme, den stiaalne Daase, som den behændige Tyv, under selve Visitationen, havde practiseret i Politiraadens Lomme. Det forholdt sig meget rigtigt, at der i det nævnte Hotel boede en Grev 125, men han havde ikke forladt sine Værelser den Dag, Tyveriet blev begaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Den Dame i Berlin, som nylig er bleven stærkt compromitteret, idet hun, der stod i høi Anseelse for sin Fromhed, og paa Grund deraf var valgt tilDirectrice for den der i Staden oprettede qvindelige Sædelighedsforening, og i disse Dage blev arresteret for Tyveri, nævnes nu offentligt som Prorectorinde B. J hendes Bopæl har man fundet et heelt Magazin af allehaande Gjenstande, som vare forsvundne af fornemme Huse, hvortil hun havde Adgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
J den meest befærdede Deel af Dresden traadte forleden, om Aftenen Kl. 7, et Menneske ind i en Stue, hvor der boede en Uhrmager, myrdede hans elleveaarige Søn og bibragte Lærredrengen fire dødelige Knivstik. Paa Dennes Raab om Hjælp styrtede to forbigaaende Underofficerer ind i Huset; Morderen flygtede op ad Trappen, og, da videre Flugt var umulig, gav han sig selv Tøden. Man fandt ham gjennemboret af fjorten Knivstik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
J Rom har man den 21de April feiret denne Verdensstads 2592de Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Den hamborgske Banquier Salomon Heine's Formue angives i engelske Aviser for c. 4 Millioner Pd. Sterling eller 65 Millioner Mark Courant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Allerede ved Paasketider arbeidede i Hamborg 1200 fremmede Tømmersvende, og ligesaamange Muursvende, samt 1400 fremmede Snedkersvende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
For nogle Dage siden har en Dreng i Altona maattet underkaste sig en frygtelig og farlig Operation; hans ene Øie blev taget ud, for at det andet kunde reddes. Langt om længe er man da nu kommen efter, hvad Elskov er. Det nyeste philosophiske Værk af en Hegelianer aabenbarer os det. Elskov er Jdealiteten af Realiteten af en Deel af Totaliteten af den uendelige Væren, forbunden med Cupiditeten og Carniteten mellem Jeg og Du, thi Jeg og Du er Han. Det er Elskov, kjære Læserinde,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, efter 1/2 Aars tiltagende Svaghed og 14 Dages Sygeleie, den 24de ds. ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Mand og vore 3 Børns kjærlige Fader, forhenværende Grændse-ToldControlleur Henrich Raundrup, i hans Alders 50de og vort Ægteskabs 23de Aar, bekjendtgjøres herved forgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 27de Mai 1843. Axeline Susanne Raundrup, født Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Rasmus Thomsen i Baadstrup, Hylke Sogn, Boer Herred, og 2) Huusmand Michel Mogensen og Hustrue Johanne Rasmusdatter paa Elbek Mark, Gangsted Sogn, Voer Herred; indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boerne, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Voer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 15de Mai 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Onsdagen den 31te dennes, om Aftenen Kl. 7, afholder det borgerlige Skydeselskab Generalforsamling i Hr. Viinhandler Fullings Locale paa Vestergade, hvortil de ærede Medlemmer behageligst ville give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840 afholdes SommerUdmarkedet i Randers den 20de, 21 og 22de Juni d. A. Ved at bekjendtgjøre saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet kan skee 14 Dage forinden, at Ulden den 1ste Maaned laares aldeles gratis, at Forskud kan erholdes paa Samme, samt at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 16de Mai 1843. Wilde. Matat. Caspersen. Jacoby. Lassen. At jeg har etableret en Handel i DHerrer Ph. H. Ree & Comp. Gaard paa Vestergade, bestaaende af Urtekram og Colonialvare m. m. m., og tillader jeg mig at anbefale samme til mine inden- og udenbyes Venner, der godhedsfuld ville forunde mig Søgning, idet jeg forsikkrer Enhver, at jeg stedse skal være omhyggelig for at levere gode Vare og til de muligst billige Priser. Tillige giør jeg Jndkjøb af Landets Producter til gangbare Priser. Aarhuus, den 27de Mai 1843. ærbødigst. F. H. Kruuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
At jeg nylig er hjemkommen fra Hovedstaden, med ny Modepynt og hvad dertil hører, averteres herved af og Skanderborg. og Ines Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Silkehatte i nyeste Facons har jeg nylig erholdt i Oplag og sælges samme imod Contant til følgende bestemte Priser: Fineste Pariser Herre=Hatte, elegant udstyrede, 6 1/2 28. anden Sort Do. tillige haves en Sort ordinaire Do. paa Filt til 3 28 og tredie Sort 3 1/2 a Silke=Hatte paa Spaan til 11 a 12 s. pr. Stk. C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
En confirmeret Dreng af god Opdragelse, der tillige besidder de fornødne Skolekundskaber, kan blive anbragt i Lære ved Handelen, naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig til C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
En Beboelsesleilighed i anden Etage paa 3 Værelser, er, med øvrige Beqvemmeligheder, at faae tilleie fra 1ste Juni næstk. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Gode Meieri=Oste kan faaes hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-27
Hvo der maatte have Brug for en duelig Skytte, der tillige kunde paatage sig at være Skovfoged, og er forsynet med gode Anbefalinger, enten strax eller til 1ste November d. A., ville behageligen henvende sig til Hr. S. Ferslew, Fæstemand i Veile.