Jyske Efterretninger, 1768-10-28
Kiøb. Kiøbstæd Aalborg maa saa meget des bedre blive igien opbygt og forbedret, haver Vi af vor synderlig Gunst og Naade effter vor elskelige Dannemarkes Riges Raads Raad, Bevilling og Samtykke, som nu her hos Os tilstede er som er Johan Friis til Hesselagger vor Cantzeler, Erich Banner til Aasdahl, Dannemarkes Riges Marsk, Hr. Jørgen Friis til Kragstrup. Knud Gyldenstierne til Tynd: Hr. Orte Krunen til Høybyegaard Ridder, Peder Ebbesen til Ty restrup, Øluf Munch til Palsgaard og Antonius Brysche til Langste Rigens Kantzeler, undt og givet, og nu med dette vort aabne Brev unde og give form. vore Undersaatter Borgemestere, Raadmænd og meenige Borgere og Indbyggere her udi form. Aalborg, disse efterskrevne Privilegier, Naader og Friheder, at skulde herefter nyde og beholde udi saa Maader, som herefter følger. 1. Skulle alle udlændske Kiøbmænd, som til vores Kiøbsted Aalborg kommendes vorder, have og holde deres Kiøbmandskab effter vor og vores Forfædres fremfarne Kongers Privilegiers Lydelse og efter Stadsens Rettighed og gam Sædvaner, eftersom af Arrilds Tid været haver, og skulde alle Kiøbmænd ligge til Herberge og til Kost med Borgerne, og ey have nogen hemmelig Herberge eller Kiøbmandskab med nogen, hans Herbergs Hosbonde uvidende, findes nogen derimod at giøre, bøde derfor 6 Mark til Os- og saa meget til Byen. Skulle de ey heller adskille eller ved smaa Vægt selge deres Vahre uden ved heelt og halv Skpd. Klæde ved heelt og halvt Stykke; Lerrit ved heelt og halv Hundrede og Reff at mindste, Humble i heelt og halv Skpd., eller i heele tremmet, efter slig Vægt og Maal, som den sig bør. 2 Jtem Specerie og Kremmerie, som er Brød, Løg, Eble Nødder, Patiner, og hvo som saadanne Vahre haver at sælge, skal stande dermed paa Market udi tre Dage og sælge til hvo som kiøbe vil. Boekarle og Boeqvinder, Høekere og Høekerske maa ey kiøbe saadanne Stykker til Forprang inden samme tre Dage forgangne ere. Dog maa fremmede Kræmmere stande med deres Kram, eftersom de af Artilds Tid gjordt haver. 3 Hvor de med godt Øll, ikke forblande samme Tydsk Øll med Ka 7 Hvo som Tydsk Øll vil føre og selge did, skal det opfylvent eller andet tyndt Øll. 4 Og skulde Giæster eller Kiøbmænd intet maa selge af deres Vahre eller Kiøbmandskab, førend de have opskibet det udi deres Herberge, og skulde ingen fremmede eller udlændiske Kiøbmænd maa salte nogen Sild for Paaske, uden vore Embedsmand, Borgmestere og Raadmænds Tilladelse, og skal de Sild, som om Fasten kommer, ligge ved Broen til Kl. haver slagen 12 om Middagen for almindelig Kiøb og Almuens Tarv, i hvo det helst Fald haver Byemænd eller andre Mænd, men efter Paaske maa de udlændiske Kiøbmænd kiøbe af Borgere og ey af udenbyes Mænd Skulde og fremmede Giæster kiøbe Skind i heele hundrede og halv hundrede og Degger Tal af mindste. 5. Skal og ingen Borger tage Giæsters eller vedkommende Vens Penge eller Gods at kiøbe eller selge med Giæsten til Nytte eller Gavn; Bliver der nogen befunden med i sandingen, da skal samme Gods og Penge være forbrudt, halv Deelen til Os og den anden halve Deel til Byen, og dertil med bøde fyrgetive Mark, som forskrevet staaer. 6. Der skal og ingen Gjæster, eller vedkommende Kiøbmænd seyle over meer udi Liimfjorden, eller nogen Handtes, ring have uden til vor Kiøbsted Aalborg, Wiborg, Nykiøbing udi Mors og Lemvig, der som lovlig Havne ere, uden vore Fogeders, Tolderes, Borgmestere og Raads Villie og Minde undertagen dem som Salt. Veed, Kul og Tømmer for re, dog maa Frimænd lade føre til deres Gaarde, hvis dem behov giøres til deres Kost og Gaards Nytte. 7 Jtem skulde Giæster ey heller giøre nogen Landkiøbmed Bønder eller nogen anden Forprang. 8 Skulde og ingen Kiøbmænd indlændiske eller udlændiste Danske eller Tydske maa bryde deres Bunk for Hals, Egens, Moo Dokkedal, Skovshoved eller Hov og der kiøbe, selge enten med Alne, Skieppemaal, eller Vægt, men alleneste forhandle der med Sild, Salt eller Træ, paa det at vor Told, Siise og anden vor og Kronens Rettighed ikke dermed formindskes og underslaaes skal ; Dog skulle Fiskerne maa forvexle deres Sild for Fetalie. 9 Og 9 Og ville vi, at Tydske Kiøbmænd, som form. vor Kløssted Aalborg pleyer at besøge eller herefter besøgendes vorder med deres Gods Handling og Kiøbmanskab maa og skulde did komme til Paaske og ikke lenger der at kjøbe eller selge beliggendes blive, end til Guds Legems Dag (2. Jun. der nest efter, og desligeste om St. Mikkelsdags Tid did kommer, og saa ikke der lenger at handle, selge og kiøbe, beliggendes blive, end til St. Anders Dag for Juel dernest efterkommende, eftersom gammel Sædvane været haver. 10. Skulde og ingen Kiøbmænd, Kremmere eller andre, som ikke ere Borgere her i Aalborg, maa giøre Landkiøb eller Forprang paa Huder og Skind paa fire Miile nær her op til form. Aalborg. 11. Der skulde og ingen Tydske eller andre Udlændiske bruge eller have Jld udi Deres Boder her udi Byen, for Skade og Jldebrand, som deraf komme kand. 12. Skal og ingen Borger eller Kiøbmænd boe eller ligge udi Nibe eller paa nogen anden Fiskerleye her nærværende omkring Byen lengere end Fiskeriet paastander, og skal det Market, som her til Dags er holden udi Nibe om anden Pinse Dag, her efter denne Dag være nederlagt og ikke der ydermeere holdes, men skal nu fremdeles holdes herudi form. Aalborg. 13. Jtem skulde og alle Giester som komme hid til Byen, og dvæler her og Vinteren og have her Deres Kiøbmandskab have det udi Borgmestere og Raadmænds Minde, eller være borte, uden saa er at nogen haver Privilegier der mod. 14. Skulde og alle Friemænd og Frelse, som Jorde eller Gaarde have udi formelte Aalborg og drive deraf noget Kiøbmandskab eller selge udi Leye, give af samme Jorder og Gaarde, eftersom Byens Ret udviser og Sædvan været haver uden de dennem selver besidde og ingen Handtering eller Kiøbmandskab bruge, men bierge Dem af Deres Rente. 15. Skal og ingen af Borgerne her udi form. Aalborg maa tage Bondens Penge at gange dermed udi Tydskens Boed og kjøbslaae Bonden til Gode og sin Borgere her udi Byen til Hinder eller Skade. 16 Jtem 16. Jtem hvilke af Borgerne her udi form. Aalborg, som findes at giøre Oprør, Forsamlinger, eller forbinde Dem med Baand eller Partie imod Vores Leens=Mand eller Borgemestere og Raad, De skulde derfor have forbrudt Deres Hals og der til med Deres Hovedlod. 17. Skulde og ingen vor Undersaatte her udi Aalborg, maa tage nogen Frimands Bønders eller Andre Deres Gods og der med kiøbe, selge, handle og for Deres eget fordattinge, saa at Vor og Kronens Told, Silse og anden Rettighed, som tidt og ofte tilforn skeedt er, dermed under slaaes og forrykkes, bliver der nogen befundet med og det hannem skelligen overbeviises kand, derimod at giøre, da skal Den her med have forbrudt, hvis han haver med at fare, halvdeelen til Os og Kronen og den anden halve Deel til Byen. 18. Jtem om nogen af Sandmændene her udi form. Aalborg er paa sin Forhvervning og ikke er udi Byen, eller til Tinge, naar som han følger sit Tog paa nogen lovlig Sager, som skeer her udi Byen, og nogen opstaaer paa det samme Ting og kundgiør samme Sandmands lovlig Forfald. Da skal den samme Sandmand, for den Sag er forvindes for sin Boes Lod, men skal strax derefter, det første han kan komme til Tinger gjøre sit Toug paa Sagen, som de andre Sandmænd gjorde Deres Toug paa, og saatit og ofte, som Sandmænd blive tilsagde til Fylding at gjøre Deres Toug udi nogen lovlige Sager, da skal de er forvindes paa Deres Boes Loed, foruden de bliver under sagde for os eller til Lands=Tinget, at De have gjordt Uret. 19. Jtem hvilke Borgere og Byemænd, som fæster sin Medborger Lov for Giæld eller andre Sager, da skal han give den Lov i samme Bye udi skiellig Tiid, og bliver nogenpaaminte, eller tiltaled af vore Fogeder eller Leens=Mænd, for Gield eller nogen anden Sag, som han bliver vor Borger med rette pligtig, og gaaer han bort og vil en pleye forsig Minde eller Ret da skal han være pligtig derfor at give os Tree Mark og Bonden 3 Mk. og hvo som søges med Uskiel udi nogen Maade, og fæster Lov for Sagen, da maa han tage til sig beskieden Mænd og værge sig med sin høyeste Lov, som det sig bør. 20. Jtem 20 Jtem hvem nogen Borger haver nogen til at tal for Gield eller anden Sag og finder Hannem her udi Byen, Da skal han først tiltale Dennem udi Byen, kan hannem der vederfares Ret, da skal han ikke videre deeles. 21. Jtem hvo som lokker nogen Borgers Hustrue, hans Daatter eller Enke, eller nogen Jomfrue, og bliver det læret for Borgmestere og Raad, og lovlig beviist, bøde Fyrgetive Mark til Kongen og andre 40 Mark til Byen, Gier og nogen Forstyrring herudi, at man ey kan fange Ret og ver Dem, som sagt er, bøde saa meget som sagt er før, og dele ham det ud af med Lands Lov og Ret, om han vil sidde overhørig, og hvilke form. Artikler som ey er sat for Brøde, bødes for efter vor Embeds Mands, Borgemester og Raads Sigelse efter Skiellighed. 22 Bliver og nogen besadt lovlig her udi form. Aalborg for vitterlig Gield eller andre retfærdige Sager, og dragen, han bort i samme Besætning og ey vil rette for sig, de maa de det lade forfølge med Sandmænd med Herverk og bøde derfor, som udi andre vore Kiøbstæder og Birk ud Nørre Jylland. 23 Skulde og alle Raadmænd her udi Aalborg hver Retterdag om Mandagen og Fredagen møde paa Raadhuuset og sidde der Ret under fiire Skillings Brøde, om de ere udi Byen uden lovlig Forfald. 24. Jngen maa eller skal gaae eller ride Dag eller Nat udi formelte Aalborg med spendte Armbs eller dragen Værge; treffes nogen derimod at giøre og fanger Skade derover, da skal derfor ikke bødes. 25. Skulde og Borgemestere og Raadmænd her udi Aalborg have at sette alle Embeder efter Skikkelighed og Oldermænd, som De vilde andsvare for Gud og være bekiendt for Os. 26. Og hvilken Embeds=Mand Borger her udi Aalborg, som vil bruge Kiøbmandskab, skal skatte baade for sit Embede og for sin Kiøbmandskab, eller om han det ikke gjøre vil, da skal han enten overgive sit Embede eller Kiøbmandskab. 27. Skulde vore Fogeder eller Embedsmænd ey fange eller eller gribe nogen af vor Borger her udi Aalborg for nogen Sager eller Brøde, om hans Gods og Bostel er saa meget, at det kan bede for hans Gierninger, eller om han kan fange nogen af sine Medborgere, som kan giøre fuldt for at bøde for hannem, at han skal giøre Fyldest for det, som han haver brødt, uden det er Livs Sag. 28 Skulde og ingen Byemænd eller Borgere her udi Aalborg, enten een eller anden, Mand eller Qvinde, Fattige eller Riige maa tage Ridder Mænds Mænd eller nogen mægtig Mand paa Landsbyerne til Værge at være i nogen Maade. 29 Skulde og vor Undersaatte Borgere herudi formelte Aalborg og alle andre i hvo de helst ere eller være kunde, herefter udgive og giøre til vor Slot Aalborg, saadan Told, som de med rette pligtige ere, og af Arrilds Tiid udgivet haver, og ey nogen Borger at maa tage til sig Bønders eller andre Mænds Gods dermed at underrykke og under slaae Vor og Kronens Told.