JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
da jeg altsaa atter her betiener mig af samme Navn, vil De selv deraf lettelig kunne forudsee, at jeg ingenlunde fremstaaer til Strid, hvoraf jeg overalt ikke er nogen Elsker. Jeg vil da ingenlunde tvistes her med Hr. Molbech, hvorvidt og hvorfor trykt Theatercritik kunde eller vilde være vor Skueplads (hvorved jeg forstaaer Bestyrere, Arbeidere, og Besøgere) gavn lig eller ikke, saa meget mindre, som jeg kan naaden mig af ham anbefalede Korthed ved at henvise deels til danske Tilskuer No. 8788, 1805, hvor just i Anledning af den ved Hr. M. anførte Autoritet, hvis Competence ingen er mere redebon til at erkiende end Undertegnede, dette Spørgsmaal af Udgiveren udførlig er drøftet, deels til samme Forfatters snart udkommende Forelæsninger over
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Skuespillerkunsten, hvoraf just det hidhørende til Prøve er aftrykt i Hr. J. Kragh Høsts Theaterblade No. H. Men naar Hr. M. ved en Misforstand synes at antage, at Veianius vil bringe grædske Navne som caracteriserende Skieldsord, ind i Kunstens og Litteraturens Rig hos os, naar han omter om, at de, der i mit forrige Brev ere betegnede med Navnene Midas ser, Marspasser, Fanner, og Silener, der føre det store Ord, torde være de, der vare af anden Mening end jeg, og vovede at yttre denne Mening, naar hansporger, hvori denne Toneangivelse bestaaer, anser jeg det for min Pligt med rene og tydelige Ord at erklære, at jeg herved har forstaaet hine umælende Kunstdommere, der – som Hr. M. selv tilstaaer – viiste kaad og uforsvarlig Adfærd i at misbillige en Tragedie, hvis Keedsommelighed eller Jkkekeedsommelighed de ved denne deres Adfærd gjorde det umueligt for deres Medtilskuere, hvoriblandt undertegnede var, at bedømme; at det vel kan kaldes at føre det store Ord, naar man ikke nøiet med at afbryde Forestillingen med Gaben, Nysen, Brængen, og andre deslige Drengennoder, endnu tillader sig at raabe Dumheder og endog til vore meest fortiente og yndede Skuespillere og Skuespillerinder, og at denne Toneangivelse, om hvilken man vel med Føie kan sige som Guillelmo i Freyas Alter, at den lon, de der betiende dem af, i det mindste ikke var bon, efter at være første Gang gaaet ustraffet, siden i mange forskiellige følgende Forestillinger lod sig høre, at det er den mod hvilken man i disse Blade har æsket Bistand fra den virksomme og haderværdige Embedsmand, hvem vi alt skylde Afskaffelsen af det lumpne og for længe taalte Billetsjoueri; men at Undertegnede hellere ønskede, den offentlige Stemme selv vilde skaffe os Fred for disse Toneangivere, at de hverken høre til Videnskabernes eller Konstens Rige, i det mindske efter deres Sæder at dømme, ikke troligen have lært disse, og at de altsaa aldeles ingen Adkomst synes at have til Hr. Molbech, som Talsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-30
Hvorvidt iøvrigt det Ønske at see Tribunatets Virkekreds udvidet og betrygget stemmer med at begunstige Dictatur, vil jeg ikke undersøge, kun vil jeg til Slutning erklære, at jeg næst den gemene Tone, der desværre faaer for meget Jndpas i vor Litteratur, ingen hierteligere hader, end den Hr. M. kalder den fornemme, og at jeg langt fra at erkiende nogen ene saliggiørende Kirke, stedse har sagt med de fordums Hollændere: Turca magis qvam Papa placet, denne Pave være saa, hvo han vil. Uden Menings frihed er der ingen Mening til, men blot en død og kold Kulspiertro, der saliggiør ingen! Det er den første Artikel i min Troesbekiendelse Vejanius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Nyeste Tjtilderie af 5 enhavn. Hos Raa Roc Sjette Aargang. No. 103. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 3 October, 1800 Om Klædedragten. (Sluttet.) Leyekonstens Fader, Hippokrates, siger, at Kulden foraarsager Krampetræk, gjør Nakken og Lemmerne side, frembringer en forreblaa Ansigtsfarve, beskadiger Lungerne, Nerverne, Hjernen, Rygmarven, ligesom paa den anden Side Varmen i alle disse Henseender virker velgjørende. Thomas Syden ham indpræntede sine Venner altid den Grundsætning, ikke at aflægge Vinterklæderne førend en Maaned inden Sommer=Solhverv, og anseer denne Regels Forsømmelse, saavelsom Sommerklædernes for tidlige Brug, for skadeligere end Krig, Hunger og Pest. Sanctorius siger: ingen Sygdom vil besvære Dig om Efteraaret, naar Du tilbørlig har bevaret Dig ved Din Paaklædning for dens Kulde. Han svaaer alle dem der om Foraaret tage for tidlig lettere Klæder paa eller betjene sig deraf til langt ud paa Efteraaret, besværlige Flod om Vinteren og Feber om Sommeren. Men foruden disse store Hjemmelsmænd lærer ogsaa Naturen os, at være opmærksomme paa disse Forholdsregler. Om Vinteren klæder den Faaret rigeligen med Uld, om Foraaret ladet den Ulden falde af og om Efteraaret vore frem igien. Den haver enhver pludselig Overgang fra Varme til Kulde og fra Kulde til Varme, og søger at beskytte enhver af dens Frembringelser derimod. Selv Planterne giver den om Vinteren en varm Bedækning ved den Snee, den udbreder over dem, og enhver Haugeelsker veed, at en eneste Nattefrost om Efteraaret kan ødelægge de skjønneste Værter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
De Efterretninger, som vi sidstleden Vinter have erholdt fra Jsland over Norge, stemme overeens deri, at han den Gang ærligen skal have staaet Engellænderne bi med Raad og Daad i alle deres Foretagender. Det anførte kan være nok til deraf at uddrage en ikke usandsynlig Formodning om, hvad Jsland har at vente af Engellands Beskyttelse, som det hedder i Proclamationerne, og Handelsforbindelse, og hvor villige Jslænderne rimeligviis maae være til at indgaae den. - Den islandske Bonde, i Almindelighed maaskee den meest oplyste i sin Stand af alle Bønder i Kongens Riger og Lande, har endnu ligesaa lidet forglemt Engellændernes Opførsel i Jsland i det 15de og 16de Aarhundrede, som han endnu ikke har tabt Lyst til at giøre sig bekiendt med Fortidens Tildragelser, og blandt disse fornemmeligen den Skjebne, som hans eget Fødeland til forskiellige Tider er vederfaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Jndenlandske Efterretninger. J Bibliotheque Brittanique 1808 April, No 295, S. 292303, findes en fordeelagtig Recension over Hr. Urban Jürgensens ogsaa paa Dansk udgivne Skrift, Principes generaux de Peractemesure de temps par les horloges. Dets Vigtighed og Værdien af Forfatterens egne Opfindelser bliver udførligen udviklet. Om Forf, selv findes følgende Efterretning: "Født og opdragen i Danmark, reiste han endnu ung i alle de Lande, hvor Uhrmegerkonsten med der meste Held er ble den dyrket, i den Hensigt at samle alt, hvad der kunde bidrage til den Konstes Fremskridt, som han øver paa saa udmærket en Maade. Da han for nogle Aar siden kom til Geneve i dette ædle og nyttige Ærende, vare vi Vidner til den oplyste Jver, med hvilken han greb Leilighederne til Underviisning, og den Aabenhed, hvormed han meddelte videbegierlige Konstnere saadanne Nyheder, af hvilke mange vilde have søgt udelukkende at drage Fordeel. Det Værk, han har bekjendtgjort, er Frugterne af hans Reiser modnede i Hiemme Da Kongen af Holland har sendt adskillige Decorationer af Unionsordenen hertil, for at tilstilles de Danske Officierer, som fortrinlig have udmærket sig ved Stralsunds Erobring, saa har Hs. Maj. behager at uddeele disse Ordener paa følgende Maade: General=Lieut. v. Ewald har erholdet Commandenrordenen, og Oberst Lieutenanterne v. Seiffarth, v. Abercron og v. Fries, Majorerne v. Flindt, v. Moltke, v. Spæth og Overquarteermester Prinds af Holsteen Beck, Capitainerne v. Qualen og v. Gartner, Divisionsquarteermester v. Bardensleth og Premier=Lieut. v. Lilliencrone have faaet Ridderordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Den til Petersborg bestemte Americanske Gesandt, Hr. Adam, er passeret igjennem Kjøbenhavn paa Reisen til sin Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Vor Cours har i den senere Tid baade inden og udenlands været en Gjenstand for offentlig Undersøgelse. Mange have talet om den med saare liden Sagkundskab og fremstillet den fra en Side, som lod formode, at den var den sletteste i Europa. Følgende Udsigt vil imidlertid vise, at vii Sammenligning med andre Stater, selv de, der have de overordentligste Hjelpekilder, kun deele fælles Skjebne med det øvrige Europa, som en Følge af Tiden og Omstændighederne. Vor Cours, som efter seneste Breve fra Hamborg var 352, er i en Tid af otte Dage gaaet til vor Faveur 20 PC., og ved de hensigtsmæssige Foranstaltninger, som vor Regjering føier, og som alle vidne om, hvor meget den sørger for at hævde vore Bancosedlers Credit, vil dens Fald uden Tvivl snart end mere standses. Kusland, et Rige, der næsten aldeles ikke trænger til udenlandske Frembringelser, maa dog see sin Cours nedsjunken til 13 s. pr. Rubel, det vil sige, for en Rubel faaes kun 18 s. Banco. Antager man nu, at dets Cours for en Deel Aar siden har været 40 s., saa er Forholdet imellem den daværen, de og nuværende Cours, som om den den Gang havde været 140 og nu 420 Østerrige gaaer det ikke et Haar bedre. Tilforn fik man for 145 Rdlr. Østerrigsk Cour. 100 Rdlr. Bco., nu derimod maa man betale 460 Rdlr. for samme Summa. Preussen, hvis Treforscheine ere det samme som Bancosedler, har ogsaa oplevet den tunge Skjebne, at man for 100 Rdlr. af disse Bancosedler kun faaer 38 Rdlr. Preussisk Courant, som, efter den nærværende Cours, kun ere 24 Rdlr. Bco., følgelig ere 100 Rdlr. Treforscheine kun 24 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Bco. Sverrigs Cours er ligeledes falden 100 C. Engelland seer med alt sit Pral og sine virkelig store Hjelpekilder, sin Cours ligeledes betydelig nedsat, thi for Krigen var 1 Pund Sterl. 210 s. Hamb. Bco., nu er det derimod kun 1628. Saaledes er det næsten gaaet alle øvrige Lande. Ene Holland staaer fast som en Klippe, og dets Kilder synes at være uudtømmelige, uden Tvivlsom en Følge af dets Jndbyggeres overordentlig store Rigdom, der høstedes ved en blomstrende Handel og bevaredes ved medfødt Tarvelighed og Svar sommelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Ribe, d. 30 Sept. Vor Smaghandel lider i denne Tid meget ved den store Mangel paa Skillemynt. Man kan næsten ikke sælge noget, undtagen man vil give det paa Borg, og naar man da skal have sin Regning indkasseret, kan man ikke faae den betalt, fordi man næsten aldrig seer sig istand til at vexle en Seddel. Det vilde være at ønske, at Banken i Kjøbenhavn vilde sende et klækkeligt Antal af de ny Tolv- og Otteskillingssedler omkring i Provindserne, paa det ogsaa disses Beboere kunde nyde Godt af denne nyttige Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
I Americanske Blade hedder det, at den Gesandt, som det Engelske Ministerium vil sende America, er den samme Jackson, der gjorde Prologen til Tragvedien ved Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Udenlandske Efterretninger. Fredsrygterne fornyes igjen, og de seneste Efterretninger fra Wien forsikkre, at Underhandlingerne i Altenburg have den bedste Fremgang, at Keiser Napoleon og Keiser Franz nu ere enige om at fastsætte en Grundvold for Freden, som vil blive undertegnet ved den til Petersborg, afsendte Coureers Tilbagekomst. Adskillige Omstændigheder lade ogsaa formode, at Freden ikke mere er langt borte. Saaledes har Gen. Buhna, som nu er reist tilbage igjen til Keiser Franz i Dotis, faaet af den Franske Keiser foræret en Ring af stor Værdie, som synes at være et godt Forvarsel for at Fredsunderhandlingerne snart ville være tilendebragte. Ogsaa paastaaer man i Wien, at i Altenburg nye Puncter ere bragte i Forslag, der kunne lede til en Fred, og at Talen blandt andet er om Erstatninger og Mageskifte. Eet af de Franske Fredsvilkaar skal være det, at en Fransk Armee skal, indtil Freden med Engelland er sluttet, forblive i de Østerrigske Stater. Uagter Øster riges politiske Himmel, saaledes alt mere og meere begynder at opklare sig, forsømmes dog paa begge Sider intet, der kunde være fornødent til den afbrudte Kamps Fornyelse. J Augsburg er ankommen en befaling, at Magazinerne igjen skulle forsynes med Meel og Foder, og at, 80,000 Nationer Tvebakker skulle skaffes færdige. De Badenske Completteringstropper marchere til Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Augsburg oprettes Franske Telegrapher, og Passau, paa hvis Fæstningsværker der endnu dagligen arbeide 10,000 Mand, gjøres til den største og vigtigste Fæstning i hele Rhinforbundets Stater. Paa de østlige Grændser af Frankrige staae 60,000 M. Linietropper i Beredskab at gaae over Rhinen, dersom Freden med Østerrige ikke skulde komme istand. – Keiser Franz har atter udstedt en Dagsbefaling i Henseende til Vaabenstilstandens Forlængelse, hvori han erklærer, at hans Samtykken i denne Forlængelse ingenlunde maa ansees for Svaghed, men at den ene grunder sig paa hans Kjerlighed til sine Undersaatter og Ønsket at gjøre en Ende paa Krigens Jammer. Ogsaa denne Dagsbefaling ender Keiseren med den Forsikkring, "at han ikke vil ingaae nogen Betingelse, der maatte stride mod det, han skylder sine brave Tropper, sit Huus og sig selv. – Keiser Napoleon, er d. 22de reist til Brünn, hvor man troer han vil besøge Leiren. Leiren ved Spitz er endnu ikke forladt af de Franske Tropper, men adskillige Cavallerieregimenter ere dragne igjennem Wien til Ungern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Den Østerrigske Keiserinde ligger farlig syg og har allerede faaet Sacramentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Efter Beretninger fra Antwerpen af 19 Sept. blive endnu omtrent 130 fiendtlige Seilere tilbage ved Vissingen. Engellænderne have ikke ødelagt Havnens Bassin, men arbeide tvertimod paa, end mere at befæste det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Den Petersborgske Hoftidende indeholder en Advarsel mod Dagdriveres snedige Rænker, der som Opfindere af Sandhed og Løgn betiene sig af alle Begivenheder til at opvække Skræk og Bekymring. Den ender med, at disse SladderOpdigteres Navn skulle uden Skaansel gives den offentlige Latter til Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Mange af Keiser Napoleons Heste og Equipager ere passerede igjennem Bordeaux til Bayonne, en Omstændighed, som atter forvolder dem, der gjerne ville see ind i Politikens Hemmeligheder, stort Hovedbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Keiser Napoleon har foræret Sopræfecten i væst, Gener. Coffarelli, er Majorat i Svensk Pommern af 10,000 Fr. Jndkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Det hedder nu, at Tyrolerne ville falde ind i det Salzburgske. De skulle allerede have gjort et Jndfald i Jtalien. Deres vigtigste Hensigt skal være, at forskaffe sig Levnetsmidler, som de i forestaaende Vinter ville lide stor Mangel paa, da al Forbindelse med de kornrige Egne i Bayern og Schwaben er bleven dem afskaaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Kong Joseph opholder sig i denne Tid i Jldephonse, 12 Mile fra Madrid, et Slot, der ikke har noget andet Mærkværdigt end dets Spring vande, som Philip V. anvendte 400 til 600 Millioner paa, for at frembringe en svag Efterligning af Versailles skjønne Hauger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Linieskibet San Fulgencio er ankommet fra Lima til Cadix med 6 Mill. 191,185 Piastre og et andet Skib er ankommet fra Vera Cruz med 121,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
D. 17de var paa Marspladsen i Paris de aarlige Hesteveddeløb for Seine Departementet. De to Heste, som hurtigst naaede Maaler, løb treGange omkring Marspladsen i 25 Minuter. En Rideknegt faldt ned af den ene Hest og blev liggende død paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
D. 18de f. M. ere 11 Officierer af det Schill. ske Corps, efter en Krigsrets Dom, blevne skudte i Wesel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Da Kongen af Sverrig har ophævet den ved den Nordfinske Armee værende Krigsrets Dom over den forrige Viceadmiral Cronstedt og de øvrige Officierer, der have overgivet Sveaborg, saa ere benævnte Officierer nu blevne indstevnede til at møde for den Kgl. Krigshofret d. 8 Jan. 1810, hvor de skulle aflægge Regnskab for deres Handlemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
J det Engelske Ministerium forestaae adskillige Forandringer. Hertugen af Portland nedlægger sin Post og Lord Bathurst nævnes som hans Eftermand. Marqvis Wellesley eller Wellington følger Lord Castlereagh i Krigsdepartementet. Lord Catham fratræder ogsaa sin Plads og Lord Lewison vil sandsynlig forfremmes til en høiere Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
De fra Schelde tilbagekomne Engelske Tropper kunne for det første ikke bruges til noget nyt Krigstog, da Corpserne ere blevne saa meget svækkede af Sygdomme. Af 2000 Syge døde i Deal dagligen 10. Sygdommen var smitsom og forbunden med Raserie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Videnskabelige- og Konstefterretninger. Samlingen af de i Pæstum opgravede Bronzer, Hjelme, Vaaben &c. og de bedste Antiker, som endnu vare blevne tilbage i Portici, er nu opstillet i den store Bygning Gli Studi, i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
J Venedig har man stiftet et Jonisk Academie, som har udsat en Priisbelønning af 600 Fr. for et Værk om en vigtig Deel af de joniske Øers Statistiken
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Hr. Molerat i Paris har opfundet, at lav en Træ Æddike, som bestaaer af fuldkommen reen Æddike-Syre og kan, efter den Jndberetning en Deputation fra Nationalinstitutet har gjort, bruges, som hver anden Æddike i Huusholdninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Foruden Mammuth er nu ogsaa opdaget en anden uddød Dyreart, Mastodon kaldet, hvoraf man har fundet Beenrade og Been i Nordamerica. Præsidenten Jfferson har tilsendt Nationalinstitutet et fuldstændigt Skelet af dette Dyr, fundes i Connectieut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
J London er oprettet en Friskole, hvor jødiske Børn nyde fri Underviisning. Bibelselskabet lader nu det ny Testamente trykke i det Tyrkiske Sprog. Under Titel af Neueste Kunde der nordischen Reiche Danmark, Norwegen v. Schweden. Nach ihrem jettigen Zustande dargestellt von T. F. Chrmann er i Aaret 1807 udkommen et Værk, som roses meget i Leipziger Litteratur Zeitung. Det er forsynet med 9 Kort og Planer og ligesaa mange Kobbere, som forestille nordiske Nationaldragter, Dyr, Eilande o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
J Aaret 1800 udkom en Brochstre under Titel. Meine Reise durch Deutschland nedst pathognom. Bemerkungen aber meine gemachte Bekanntschaften &c., v. Dr. J. Gall, som indeholder Udfald mod adskillige Læger og Philosopher, især berømte Lærere i Anatomien. Jrettesat af adskillige af disse Mænd erklærede Gall i Hamb. Correspondent at han hverken var Forfatter til dette Skrift eller kjendte dets Autor, og opfordret til selv at udfinde og bekjendtgjøre dette NidskriftsFalsarium og Bogtrykker blev ved den anskillede Undersøgelse befundet, at Bogtrykker Zeitmann i Jeng ikke allene havde trykt, men ogsaa udspredt Skrifter. Han udlagte Dr. med. Arnold som Forf. og denne tilstod siden offentligen, "at han af Speculation havde begaaet dette Falsum og at de der gjorte satiriske Udfald vare Opdigtelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Jnstrumentmageren Bennotte i Berlin har opfundet to Slags Papir, det ene til at borttage Rust af Staal og Jern og det andet af Træ og Alabastarbeide; begge give det Engelske ikke noget efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Paa Maler Buccinis Vigna, ved Caccilia Metellas Gravsted, skal man have fundet en Grotte med mange antike Billedstøtter og Buster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-03
Prof. Frick i Berlin har bragt den en Tid lang glemte Konst at indbrænde Malerie paa Glas i Brug igjen, og nylig fuldendt et fortræffelig malet Vindue for en Catholsk Kirke. - Ogsaa J.G. Buhler i Urach i det Würtembergske sysselsætter sig nu med at bringe denne Konst til høiere Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
(2) Hr. Pastor Krogh i theologisk Maanedsskrift, Septbr. 1807. (3) Se Hr. Sekretæt og Magister Verlaufs Bemærkninger over Antivitetskommissionens Omgangsbrev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Jndenlandske Efterretninger. J ingen Provinds af Dannemark er Priserne paa Livets Fornødenheder stegne saa uhyre som i Fyen. – Aarsagen paastaaer man at være det saa gængse Landprangerie. Alle raabe derover, og alligevel høres aldrig at nogen Landpranger opbringes, til Afstraffelse efter lovlig Omgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
De nu gængse Priser ere: En Halvotting Bøndersmør henimod 6 Rdlr. En mager Gaas 10 Mk. Et Lispd. Talg 6 til 7 Rdlr. Et Lispd. tørre Kirsebær 20 Mk. En Skjeppe Bohvedegryn, 14 Mk., og saaledes næsten med Alting. Ung tet den tilforn omtalte Sundhedsbrønd i Bram stedt endnu fattes Læge, Brøndhuus, Badehuus&c., findes der dog saadan Søgning at Reisende have ondt ved at faae Logie. – Naar altsaa blev sørget for de manglende Fornødenheders Anskaffelse, vilde denne Kilde blive en saare betydelig Jndtægskilde for Landet, da den allerede ved sin hielpende Kraft har faaet saa megen Rye og Søgning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
(Af den Jversenske Avis. Viborg, Toftemarkedet var i Aar ledsaget af et usædvanligt stærk Regnveir med Kulde, der nu i de sidste 14 Dage næsten uophørlig har holdt ved. Priserne vare og drøie paa Fødevare. 1 Td. Rug 8 Rdlr. I Gaas 1 Rdlr. og derover. Smør 26 a 32 s. Pdt. 1 Skjeppe Nødder 1 Rdlr. Kreature vare og i Priis, Køer kostede fra 10 til 35 Rdlr., Stude fra 20 til 50 Rdlr. Stk. - Paa nogle Steder i Jyllands nordre og vestre Deel er endnu endeel Korn ude. Aalborg, den 1ste October. Eieren af Villerup Hovedgaard Hr. Capitain Bruun, maatte næstafvigte Tirsdag den 26 Sept. om Aftenen Kl. imellem 9 og 10, friste den ulykkelige Skjebne, at Lynild slog ned i bemeldte Gaards Ladebygning, dræbte 2 Køer, og inden 6 Minuters Forløb stod alle 3 Fløie i lys Lue; det i Aar indavlede Korn og Høe, Avls- og Gaardsredskaber og nogle nye Vogne bleve et Rov for de rasende Luer. Vaaningshusene bleve ved tililende Folks virksomme Hielp med Sprøtter imod al Formodning reddet, skjøndt Luerne ganske omspændte samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Det er sørgeligt, ved at læse Hr. Postor Hercels Beskrivelse over Aarhuus skjønne, ærværdige Domkirke at see hvorledes et oplyst Aarhundrede ogsaa her har anvendt sit Vid og bidraget sit til at ødelægge dette stolte Minde om Fædrenes Troeskab. J flere Aarhundrede trodsede det Tidens Tand formedelst sit massive Blytag, indtil man endelig 1775 fandt nødvendigt at ombytte samme med – Teglsteen. "Blytaget (skriver Forfatteren,) der blev Entrepreneuren til Deel, vandrede baade til Lands og Vands ud og omkring i den vide Verden." Hvad Følgen blev af dette skjønne Mageskifte er let at gjette. Stormen kastede det høie og lette Tag af - Bygningen forfaldt og gjør maaskee en snarlig Reparation nødvendig, der muligt tager hvad hiin levnede og omsider bliver Staden til Byrde.