JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Den 19de skal Strasburg have udstukket den hvide, Fahne. Besætningen i Landau viser sig endnu stende Mellem Grev Bubna og Gen. Seerant er den 1 sluttet en Convention, hvori fastsættes, at Fiendtliderne ophøre med 4 Dages Opsigelse, at de franske Ti per besætte det gamle Frankrigs og Østerrigske Tro det forrige Savoiens Grændser. Par maa, den 3die April. Efterretninger fra tremoli melde at den 28de f. M. var der indrykke, talrigt Troppecorps Allierede, kommende fra Sat hvilken de Franske tilfærdigen havde rømmet. Tropper fortsatte deres Marse, mod Kysten af Ge og efter en Fægtning, som skal være forefaldet ved ra, og hvori Fienden led Meget, besatte de adske Puncter ved denne Havbugt. J samme Efterretmeldes ogsaa om Landgang, som er gjort ved SestLevante, af et engelsk Corps, der synes at ville for sig med de Tropper som have indtaget Sarzanas og zias. De Franske trække sig overalt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Fra Livorno meldes den 7de at engelske Tropper, skibes der, for at føres til Specia. Botzen, den 15de April. Den 10de kom en reer fra Vicekongen af Jtalien til Kongen af N. og Bellegarde. Siden den Tid er den østerrigske mee gaaet over Brescia til Malland, den neapolske over Parma til Alessandria, og Corpset under; schal Bentink Commando mod Genua; det en Hovedqvarteer var allerede i Sarzana. Vicekonge trukket sig med sin Armee tilbage til Mantun, han oppebier de allierede Magters Erklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Frankfurter Avisen melder og Begivenhederne i førend de Allieredes Jndtog følgende. Den offentlig mærksomhed var i hine Dage almindeligen henvend Keiserinden. Der blev gjort denne Fyrstinde forst ge Forslag at forlade Paris, og begive sig i de Allie Beskyttelse; men hun forkastede dem alle, og erkilendelig, at man maatte forskaane hende for Fristel, disse og lignende Skridt, da hun havde bestemt at de Gemals Skiebne, hvordan den end blev. Dette sæt troe forlod hun ifølge Napoleons Ønske ei Paris, førend Folkets Utaalmodighed drev hende Da nemlig Pluraliteten af Pariserne ønskede Bounerne tilbage, søgte man at bortfierne alt hvad der kunne lette Forsyningen mellem de Allierede og poleon; man søgte derfor at giøre Folket begriat hiin Forsyning, som let kunde lykkes Keiser, vilde forlænge Napoleons Herredømme og med Frankrigs Elendighed. Folket strømmede nu til serindens Pallais, og forlangte truende hendes Af som da ogsaa paa fulgte den 30te.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Fra Wien skrives at ifølge Capitulationen, for tilstaaet Paris, skulde ingen Tropper indqvarteres Borgerne, men Staden skulde i Kassernerne og offentlige Bygninger mogtage 60,000 Mand, plei og desuden betale 20 Millioner Livres i rede P. Contrihution. Adskillige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
(Af Kbhvns. Skilderie.) Den Elba eller Elva, som er anvist Buonaparte til Opholds led, ligger i det toscanske Hav, lige over for Piombino, vorfra den skilles ved en 10 Mile lang Canal. J Oldtiden, uldtes den Ærhalia. Den tilhørte fordum Fyrsten afsiombing, og udgjorde en Deel af hans Gebet, under Spagjernes Beskyttelse, der besadde her Fæstningen Portolongosee, Fæstningen og Havnen Porto Ferra (med 3034 Jndbyggere.) der i Oldtiden kaldtes Portus Argous, fordi Arsonanterne skulle være løbne ind her, tilhørte Storhertugen, Toscana. Den blev tilligemed flere Øer i de udere Tiden senlagt under General=Gouvernementet Toscana, der igien ophøiedes ved Senatusconsult af 2 Marts 1809 til et Stor hertugdømme, og til en af Rigets Storværdigheder, der ved Decret af 6 Marts 1809 blev forundt Fyrstinde Elisa, Bounapartes Søster og Fyrsten af Luccas og Piombinos Gemalinde. Øen indbefatter 3 enhalv - Mile og har 12, 120 Indbyggere. Den frembringer Jern (hvoraf Jtalien forbruger 2, 300,000 Centner ), Granit, Marmor, mineralske, jernholdige Vande, Vine, Olie, lidet Korn og Ved, Salt (aarlig 54,000 Centuer ). Det høieste Bierg, Capusina, er over 3000 Fod høit. Blandt de mange Forbjerge er til capo illa calamita, Ulykkens Forbierg, det bekiendteste og i samme findes Magnetsteen. Jndbyggerne i skandsbyerne ere for det meste Fiskere. Fordum har Øen tilhørApianernes Slægt, men Keiser Carl v. overdrog den til den medicæiske Familie. Comm 1 de Medicis, første Storherstug af Florenz, byggede paa den nordvestlige Kyst en Stad, som han kaldte Cosmopoli, opførte der et Slot, og gjorde Staden til Hovedsæde for den af ham stiftede Ridderorden. St. Stephani.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Kiøbenhavn den 2den Mai. Vagtskibet i Sundet. Briggen Samsøe, som fører 18 Kanoner, er under Capitain Flensborg Commando lagt ud igiennem Bommen. Capitain Jammes B. Bennet af og fra Plymuth er ankommen med Viin og Stykgods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Capitain Jammes Wilson af Leith er kommen fra New castel med Steenkul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Helsingøer, den 28de April. Den 26de passerede en svensk Kutterbrig nord efter. Samme Dag afreiste Admiral bille og Oberst Lønborg herfra til Norge. Svensk Hofmarschal og Frieherre v. Hørken, hidkom fra Sverrig, bestemt til det svenske Hovedqvarteer. 2 Kourerer, Fændrik Lundberg og Kapit. Rauch ere passerede her igiennem til Sverrig. Jgaar og idag indkom nord fra en engelsk Flaade af nogle og 50 Fartøier konvoyeret af 3 Kutterbrigger. Nogle er gaaen op efter, men blive vel drevne tilbage af Jsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
De mange paa Rheden liggende Skibe give efter 2 Aar et frydeligt Syn. - Skibsfarten synes nu at faae Liv, var kun Sundet fri for Drivisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Den 18de April er i Peblingesøen ved Kiøbenhavn fundet en ubekiendt druknet Person. Ligeledes er den 19de April fundet paa Strømmen imellem Knippels og Langebroe en druknet Mandsperson. I hans Lomme, fandtes et af Tetens i Warde udstædt Skudsmaal. Aarhuus, den 30te April. Jgaar prydedes forhenværende Maanedslieutenant Hr. Møller her i Byen, med det ham af Hs. Majestæt allernaadigst skiænkte Dannebrogsmændenes Hæderstegn, der overraktes ham i Overværelse af samtlige herværende Riddere af Dannebrogen og Dannebrogsmænd, af Hs. Exc. Stiftsbefalingsmand Guldencrone.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Ribe. Prædikanterne: I Domkirken 4de Søndag efter Paaske Hs. H. Hr. Dr. Teleatrinatirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Avenfissair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Copie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Høieste=Rets Dom i Sagen. No. 36. Ornement Billedhugger Olaus Peter Gram contra. Etats=Raad og Overbognings=Directeur Hansen, Ridder af Dannebrogen. afsagt Torsdagen den 28de April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
De af Olaus Peter Gram i det af ham ved Trykken udgivne Blad, Min Hiemkomst, mod Overbygnings=Directeur Hr. Friderik Christian Hansen, fremførte grove og fornærmelige Sigtelser og Uddeeladelser, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke kommen bemeldte Overbygnings=Directeur Hansen til Fornærmelse paa Ære, Embede eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Olaus Peter Gram for sit herved udviste skammelige og lovstridige Forhold bør bøde til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedrasse 500 Rbdlr. Sølv Værdie. I Henseende til Processens Omkostninger og det Høieste=Rets Advocat Justitsraad Klingberg tilkiendte Salarium bør Giæste=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salario til Justitsraad Klingberg for Høiesteret betaler Citanten 60 Rbdlr. og til Justitscassen som tabende 5 Rbdlr., alt Sølv Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Formedelst Forandring af Boepæl agter underskrevne underhaanden at bortsælge sin i Ulkier Bye, Sindberg Sogn, Weile Amt, eiende og beboende Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skpr. 78 Alb. hvortil henhører god og frugthar Jord, tienlig til alle Slags Sæd og er beliggende i 2de Lodder paa hver sin Side af Gaarden. Udsæden er aarlig 7 a 8 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 30 a 34 Tdr. Havre, 3 a 4 Tdr. Boghvede, foruden Hør og Hamp samt Erter og Vikker. Af den udlagde Jord er 8 a 10 Tdr. Land besaaed med Klever. Der græsses og foeres 6 a 8 Heste, 16 8.3 ung Færhøveder eller Stude, og 16 Faar med An Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder Hr. ere tilsammen opførte af nye for 16 til 18 Aar siden bestaaer af god suffisant Ege=Tømmer med murede Væ samt assuerede i Brandkassen. J Gaarden er Vand som aldrig mangler. Paa Gaardens Grundgode Klyne eller Tørv endog til Salg, samt Skov Eeg og Bog til Fornødenhed. Gaardens Kirke=Tier indkiøbt, Konge=Tienden accorderet, men Præste den ydes in natura. Til Gaarden avles af Baar Eng=Høe aarlig 60 til 70 Læs. Til denne gode og portante Eiendom indbydes Liebhavere, som melder sig Eieren. Skulle Gaarden ikke blive bortsolgt underhden, bliver den hen paa Sommeren stillet til offe Auction, som nærmere skal blive berammet og bekigjort, Ulkier, den 4de Mai 1814. Peder Hanse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Da min Tienestekarl Anders Madsen af Skiertorsdag, efter given Tilladelse at besøge sine ældre i Nørre Omme Sogn, endnu ikke har indfunden, sin Tieneste, uagtet han endogsaa havde modtaget Fe penge til at tiene mig til Michaelis 1815, saa om venskabeligst herved Alle og Enhver, som henævnte i maatte forekomme, at de ham paa min BekostninAnsvar ville anholde og mig derom give Efterretning rest muelig, da jeg skal lade ham afhente og betale, kostningerne. Han er omtrent 26 Aar gammel, med maadig Statur, født i Wind Sogn ved Holstebroe, skreven i Skiern Sogn ved Kystmilien. Ved hans Begang var han iklædt en kort blaae Trøie, korte be Buxer, Støvler paa Benene. Rygtet har siden forat han har kjøbt sig et Par Skoe, Ganer=Mølgaard i Skiern Sogn ved Ringkiøbing, S. Nielser. 23de April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Formedelst anden Bestemmelse har Underteget Complet nyt Brændeviinstøi, bestaaende af del paa 6 enfierdedeel Tønde med Roermaskine S. letønde og Svalemaskine og Hat at sælge, der forfærdiget i denne Vinter af en af Kiøbenhabeste Mestere. Dette Brændeviinstøi der omt, veter 1300 Pund, og som endnu ikke har været muret, kan behageligst tages i Øiesyn her hos Nyholm. Weile den 22 April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-07
Fra Undertegnede er Natten mellem den 16de og denne Maaned, ved Jndbrud igiennem et Vindue, bestiaalet i Bancosedler 6500 Rdlr. d. Cour. circa 8 R. bestaaende af gamle 2, 4, 8 og 24 Skill og en de Krone, samt 7 Sølv Spiseskeer, hvoraf de 6 vare Navn udstukne, P. P. S. S. og K. F. F. D. B. 1812, og 7de med P. P. S., samt en Sølv Theeskee uden Napidesforuden 4 Bomulds trykte Tørklæder og et fiint m. m. som ikke saa nøie kan opgives. For Opdage heraf udloves en raisonabel Belanning til den som give mig sikker Oplysning om Gierningsmanden. Peder Sandfeld, i Sandfeld, Brande Sogn, ved Ve Enhver som haver noget at fordre ud eller at be til Stervboet efter afdøde Tienestekarl Peder Christi Christiansen af Nørfardrup, indkaldes herved med og 12 Ugers Varsel at melde sig her hos undertegnede 6 teforvalter, de første for at beviisliggjøre deres Krav de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Heilmann. Ride den 26de April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
(Af Lybekker Aviser.) Paris, den 19de Apr. Jgaar begav Sengtet sig corpore til Keiseren af Østerrig, ved hvilken Leiliged Fyrsten af Benevent holdt følgende Tale: Sire, Senatet er D. M. sin særdeles Hylding skyl a. Deres Majestæt har ved en høimodig Opoffrelse kundet en Forbindelse mellem Frankrig og Østerrig, om gav Udsigt til en almindelig Fred. Men den op viede Keiserdatter opbød forgieves Alt, for at opnaae ette Maal. Da besluttede D. M. at blive Deres Pligter som Souvergin troe, hvorved de har reddet Enopa, og overladt ham til sin egen Skjebne, som søgte at ødelægge samme, og derved fandt sin egen Under lang i sin blinde Egensindighed. Sire, For denne dobbelte Velgierning, hvilken D. M. har viist som Fader og som Regent, aflægger Seatet deres underdanigste Tak. Herpaa svarede Keiseren: Senatorer, Deres Tænkemaade rører mig. Frankligs Vel er nøie forbunden med mit Lands Jnteresse. Østerrig og Frankrig vare lykkeligste da deres Beherskere, stode i venskabeligt Forhold til hinanden. Jeg har som Monark og Fader bragt et stort Offer ved min Datters Givtermaal, og skiøndt mit Maal, Ende paa Europas Lidelser, ei blev opnaaet, saa skal det dog ei fortryde, mig at have opfyldt min Pligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Naar kun nu alle Partier i Frankrig ville, giennemstrængte af en Følelse, forene sig om deres nye Konge, da finde mine som mine mægtige Bundsforvantes Anstrængelser sin Løn i det, som var min Ærgierrig. hed at opnaae, nemlig at see Frankrig stærk, roelig og lykkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Moniteuren af 24de leverer en Convention mel stem Kongerigets Generallieutnant og enhver af de allietede Magter, ifølge hvilken alle Fiendtlighederne til Lands og Vands ophøre, og under denne Vaabenstilstand skal der arbeides paa at gjenoprette de gamle venskabelige Forhold. De allierede Armeer rømme strax det franske Territorium, saaledes som det befandt sig den 1ste Jan. 1792, naar de af de franske Tropper besatte Fæstninger uden for Frankrig overgives til be Allierede. Rigets Generall. giver Ordre til disse Fæstningers Commandanter og sammes Overgivelse inden et vist Tidsrum, de nærmeste om 10 Dage efter denne Tractats Underskrivt, og de længstbortliggende i det Seneste inden 1ste Junii. Besætningen i disse Pladse, medtage Vaaben, Bagage og Privateiendom samt 3 Feldtkanoner for hver 1000 Mand. Dette gielder og saa for Søepladsene; dog forbeholde de contraherende Magter sig at bestemme det Nærmere angaaende Arlenalerne og Krigskibene som maatte være der. De franske Flaader og Koffardieskibe blive paa deres respective Stationer, dog undtages her fra alle til Fiskefangst og Kystfart og især til Parises Proviantering nødvendige Fartøier. Fra begge Sider skulle Land= og Søe krigsfanger og især Gidsler ufortøvet udvexles uden Lysepenge. Naar denne Convention er undertegnet overlevere de Allierede de af dem besatte Departementer og Stæder til de Øvrighedspersoner som dertil udnævnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Den provisoriske Regiering har befalet, at alle Jndividuer, som ere oprindelige Tydske og have tient i de fransk Tieneste staaende udenlandske Regimenter, men formedelst Desertion ere fængslede, strax skulle løsgives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
General v. Sacken har udstædt befaling til Mairerne i Paris, at de maae betyde alle i Paris sig opholdende Generaler og Officerer, som ei ere ansatte der, strax at begive sig til deres respective Corpser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Den 21de Avr. holdt Hertugen af Berry sit Indtog i Paris; han blev ledsaget af Marschal Berthier og Moncey.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
De forbundne Monarker menes at ville reise til England, naar Ludvig XVIIldes Kronning er forbi Da Senatorerne, som under den forrige Regiering, vare sendte til Militairdivisionerne, for største Deel ere de komne tilbage, saa ere nye Commissairer udnævnte, hvilke ere tagne deels af den gamle deels af den nye Adel Fontainebleau, den 29de April. Jgaar Morges forlod Buonaparte denne Stad, ledsaget af 14 Vogne. Hans Bedækning behøvede 60 Postheste. Fire af hans Huusofficerer have ledsaget ham, ligeledes nogle Militaire; men man siger, at de ville forlade ham naar han gaaer ombord. Ved sin Afreise talede han til Officererne og Underofficererne af den gamle Gaarde, som endnu vare hos ham: "Jeg siger Eder Levvel, Tyve Aar have vi tilbragt sammen. Jeg var tilfreds med Eder; jeg fandt Eder stedse paa Ærens Bane. Alle Europas Magter have væbnet sig mod mig, en Deel af mine Generaler have brudt deres Eed, selve Frankrig har gjort det samme. Med Eder og de Tappre, som ere blevne mig troe, har jeg i 3 Aar befriet Frankrig for Borgerkrig. Værer den nye Konge, som Frankrig har valgt sig, troe, og forlader en Eders dyrebare Fædreland, der saa længe har været ulykkeligt. Beklager ei min Skiebne; jeg vil være lykkelig, naar I ere det. Jeg havde kunnet døe, Jntet havde været mig lettere; men jeg vil endnu vedblive at vandre paa Ærens Bane. Jeg vil beskrive vore Bedrifter. Jeg kan ei omanme Eder Alle; men jeg vil omarme Eders General. Træd nærmere General, (Han omfavnede ham.) Bring mig ogsaa Ørnen, for at jeg kan omfavne den. (Han omfavnede den.) Lev vel, mine Børn, Lev vel, mine Helte, omringer mig endnu engang ) Overstaben, stedse ledsaget af de 4 Commissarier, dannede en Kreds om ham. Derpaa ste Buonaparte i Vognen, det var ham ei mueligt længere at holde sig, han brød ud i lydelig Graad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Maryland, den 19de April. Den 16de denne Maaned blev mellem Vicekongens og de Allieredes Armeer i Jtalien sluttet en Convention. Ifølge samme skulle de franske Tropper saasnart som mueligt sætte sig i Marsch under General Grenier, for at vende tilbagetil Frankrig. Paa samme Tid garanteres vort Landen fuldkommen Sikkerhed ved Vaabenstilstand, ifølge hvilken de italienske Tropper vedblive at holde alle de Dele af Kongeriget besatte, som endnu ei vare occuperede af de Allierede. Jndtil Jtaliens politiske Organisation er fuldkommen afgjort, nyder samme med Europa alle Fredens Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Lissabon, den 4de Apr. Man venter i næste M. H. K. H. Prinsen af Brasilien tilbage fra Rio Janciro. Regentskabet har allerede gjort Anstalter til hans Modtagelse. Vor Handel begynder nu at blomstre igien mere end nogensinde, tilforn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Fra Calais meldes den 25de April. Jntet kan overgaae den Enthusiasmus, som yttredes ved Kongen. af Frankrigs Ankomst til vor Havn. Den utallige Mængde Menneskeer, som var forsamlet, jublede ham møde med overordentlig Glædesskrig. Da Hertugen, af Clarence, som commanderede Flotillen, der førte den Kongelige Familie over, igien tog bort, blev der saluteret fra begge Sider som næsten varede i 2 Timen. Hele Kysten fra Calgis til Boulogne syntes at være en Jld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Brussel, den 25de Apr. Under den 17de le Kronprinsen af Sverrig, fra Paris sendt Ordre, at Nordarmeen i Tydskland er opløst. Denne Ordrøer, bekiendtgjort for alle Corp, der nu vende hiem hver til Sit. Den svenske Armee tiltræder i disse Dage sit Tilbagetog; blot en Division Jnfanterie og et Regiment Cavallerie bliver for det Første i Velgien. Kronprindsen selv ventes imorgen hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Af en Strivelse fra Attona, den 4 Mai. Paa Hamborger Bierg har idag en Sammenkomst have Sted mellem General Benningsen og Marschal Davoust, og som det hedder, er der bleven aftalt mellem dem, 1) at der skal være frie Communication mellem Hamborg, og Altona for Civile. 2) At ingen Contributioner og Reqvisitioner meere skulle inddrives. 3) At Bønderne, hvis Landerier ere satte under Vand, maae aflede det. 4) At de i Havnen liggende Skibe skulle være uantastede. I dette Øieblik ankom General Such et, der, som man siger, bringer Ordre til Davoust ufortøvet at overgive Hamborg, hvorfor man anseer det for vist, at den om faae Dage rømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Fra det Holstenske meldes, at de russiske Tropper siden den 1ste April betale alle deres Fornødenheder, med rede Penge, hvorved Landet vinder anseeligt. Det eneste som endnu leveres uden Betaling er Qvarteer og Madradser for Hospitalerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Helsingøer den 3die Mai. De to første Maidage vare meget kolde Vinterdage. - Den 1ste d. fyldtes Sundet gandske af Driviis. Nogle Skibe som ankom fra Landskrone som og nogle som laae paa Rheden dreve alle med Jsen nord efter. Nogle dreve for deres Ankere og enkelte mistede saavel Ankere som Toug og bleve med samme igien forsynede herfra. Jgaar Eftermiddags ved forandret N. V. V. indkom igien en Deel afde udseilede Skibe, og idag 2de engelske Konvoier nord fra, saa at der idag ligge over 100 Skibe paa Rehden. Trende Baade ere ankomne til Havnen med Hvede, Byg og Kartofler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Kjøbenhavn, den 6te Mai. Torsdagen den 28de April sidstleden blev efter Rigsbankens Foranstaltning paa Exerceerpladsen offentlig forbrændt den Summa 5,189000 Rigsdaler dansk Courant i Couranthanksedler og paa dansk Courant lydende Repræsentativer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Angaaende Qvægsygen. Efter de seeneste til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commission indkomne Indberetninger, er i Hertugdømmet Slesvig Qvægsygen aldeles standset. I Hertugdømmet Holsteen vare den 26de April følgende Steder endnu anseete som befængte: Landsbyen, Pohnstorff under Klostetet Pret. En Gaard i Lands hven Vidsee i Amtet Bordesholm. En Gaard i Rub winkel under Godset Schønboken. Den adelige Gaard Ahrensburg. Landsbyen Bønningstedt og Ahrens feldt under Godset Ahrensburg. Landsbyen Hammohr, i Amtet Tremsbyttel. Den hamborgske Landsbye, Schmalenbek i Amtet Reinbeck. Og følgende tilgrændsende Steder ansaaes efter Forskrivten i Forordningen. af 20de Febr. 1801 endnu som mistænkte for Smitten: Sognet Pret. Landsbyen Bissee. Landsbyen Ruhminkel. Sognet Woldenhorn. Sognet Borgteheide, Sognet Siek. Ligeledes har Commissionen erhvidt Efterretning, at i de, Hertugdømmet Holsteen tilgrændsende fremmede Provindser, nemlig det Lübekske Gebeet, det Launborgske, og Mecklenborg, Qvægsygen er dæmpet ved Nedslagning, og dens videre Udbredelse forekommet ved Spærring. Til den allernaadigst befalede Gartner Exammen, har den 23de April sidstafvigte indstillet sig følgende: Marcus Lange, udlært i den botaniske Hauge i Septbr. 1813. af Hr. Holbøll, erholdt Charakteren Meget godt, og blev tillige examineret i Botanik. Fr. Chr. Høyelsen, udlært paa Marienlyst i Octbr. 1807 af Hr. Eichen, erholdt Charakteren Godt. Thomas Kieler, udlært paa Fredensborg i Aug. 1805 af Hr. Mansa, erholdt Charakteren Godt. Ludvig v. Brocken, udlært paa Rosenborg i April 1814 af Hr. Lindegaard, erholdt Charakteren Meget godt og udmærket i Driverie. Svend Petersen, udlært paa Frederiksberg i April 1814 af Hr. Petersen, erholdt Charakteren Temmelig godt. Willads Chr. Gamborg udlært paa Dronninggaard i Mai 1812 af Hr. Danckert, erholdt Charakteren Temmelig godt. Mariboe den 2den Mai. I forrige Uge blev paa Feiøe en saakaldet Halvgaard et Rov for den fortærende Ildslue. Nogle Heste bleve indebrændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Endnu den 28de April var saa megen Jes inddreven med østlig Vind fra Østersøen, at man fra Møens Klindt ikke kunde see aabent Vand. De 2de Skibe, der for nogen Tid siden ville seile fra Bandholm til Kbhavn ere, som Følge heraf, igien komne tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Fra en af de Svenske, som blev ført som Fange her igjennem Mariboe sidste Vinter, er paa Byens Raadstue funden en Seddeel af følgende Jndhold: Her har jeg været og nydt meget Godt. Jeg vilde ønske, at alle Menneskeer i Verden maatte blive saa godt behandlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
J Statstidenden læses følgende Bekiendtgiørelse: Et Selskab af formuende Mænd, hvilket om nogle Dage træder i Virksomhed, har forenet sig, for, ved kraftige Midler, at hæve de saa dybt sunne Committeesedler. Dette bekiendtgiøres herved foreløbigen til Underretning for de mange Uformuende, som have maattet modtage Committesedler for fuldt, men i Almindelighed lade sig samme frahandle for for den yderst lave Priis, hvortil vindesyge Speculanter, paa allehaande Maader, have vidst at nedsætte dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
Ved Tallotteriets 1050 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere: 43. 21. 20. 41. 79.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 17de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10 holdes i Jernved Præstegaard offentlig Auction over Kiøer, Unghøveder, to 1 Aars gamle Kalve, et Sviin, i al. Hest. 5 a 6 Bilægger Kakkelovne, ende Ind- og Udboe, samt adskillige Kornsorter. Lysthavere indbydes. Herreds=Contoiret i Ribe den 8de Mai 1814. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-10
At Gjording Malt Herreders Contoir Dags Dato er flyttet her fra Ribe til Cathrinelund pr. Estrup, bliver herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Ribe, den 9de Mai 1814. Schrum, Krigsassessor og Herredsfoged.