JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Efter Kjøbenhavns store Jldebrand 1795 udgav Stanley Subskriptionsplan paa at ville i Kobber, udgive Jldebrands=Scener. Der udkom næppe mere end et Stykke. Weidenhaupt, Andreas, Billedhugger. Fød i Kjøbenhavn 1738. Han var Lærling. af Pezold og Saly, studerede tolv Aar i Kjøbenhavn Tegning og Billedhuggerkunst, og vandt Tid efter anden alle Akademiets Præmier. (1759. anden og 1760 første Guldmedaille. Han reiste 1762 udenlands, var 3 Aar i Frankrig, og 3 Aar i Jtalien. Da han kom til Paris, fandt han Vanskelighed i at faae Adgang til Akademiet, fordi alle Pladserne vare bortgivne. Direkteuren Carl van Loo gav ham dog Adgang, i den Uge, da de unge Kunstnere tegnede for Præmie. Han havde den Lykke at vinde den, og saaledes ved sine Talenter at forskaffe sig den Plads, som han havde søgt om. Han fortsatte sine Studeringer under Pajou, og anvendte sin Tid deels paa at arbeide efter Naturen, deels paa Sammensættelser. Pajou lod ham arbeide paa en Marmor-Statue, af aatte Fods Proportion, forestillende St. Augustin, og bestemt til denne Helgens Kapel i Invalid-Hotellet. Han copierede adskillige af Bouchardons Værker, blandt hvilke Figurerne ved Fontainen i Gaden Grenelle. Fornemmeligen studerede han Anatomien, og erhvervede sig i denne Videnskab den Styrke og de Kundskaber, som man letteligen mærket i alle hans Værker. 1765 begav han sig til Rom. Her copierede han i Relief Kunstens Mesterstykker fra alle Sider, og i Bosseronde den antike Torso i Belvedere, den døende Fægter paa Kapitolium og Laokoons Figur i Vaticanet. Disse tre skjønne Kopier, i formindsket Størrelse, saaes ved Salonen 1778. Efter nøje at have studeret mærkværdige Antiker, og gjort mange Tegninger efter Naturen og efter forskjellige Mesteres Malerier, forlod han 1768 Rom, og reiste til Florents og Bologna, af hvis Akademier han blev Medlem. Hans Antagelses-Stykke i Florents er en siddende Flodgud, omgiven af de Attributer, der characterisere samme hos de Gamle. Derfra tog han gjennem Tydskland tilbage til Danmark, hvor han 1769 ankom. Hans Antagelses-Stykke ved det kjøbenhavnske Akademie er en siddende Minos, som hælder sig op til en Urne, der indeslutter Skjebnens Lodder og holder i Haanden et Scepter, der hviler paa hans Knæ Man har især beundret denne Kunstners Kundskab i Anatomien i Henseende til Aarernes og Musklernes Udtryk, hvilken han viiste ved en staaende Anatomie-Figur i Gibs, som han til Akademiets Brug forfærdigede, og ved den Underviisning, han, som Lærer i Anatomten, gav ved Akademtet. Han vedblev at leve i Kjøbenhavn, at arbeide og at undervise ved Kunstakademiet. 1792 blev han Directeur for Akademiet. Han døde 180. 26 Apr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Af hans Værker nævne vi foruden de allerede anførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Begravelses-Monument af Marmor i St.Petri Kirkes Kapel over Boye Jonge, som døde 1779. (Jonge 1 D. S. 43.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Begravelses-Monument af Marmor over General v. Eichstedt; i Fyen. Frontespicen paa det kongl. Skuespilhuus. Ved Udstillingen 1778 faaes Modellen. Den ene Figur, af italiensk Marmor, forestillende Agerdyrknings-Fliden, ved Friheds-Obelisken uden for Vesterport. Nogle Buster, blandt hvilke Chirurgernes Krügers og Wohlerts for det chirurgiske Akademie. Man saae af hans Arbeider ved Kunstudstillingerne 1778 og 1794, deriblandt 1779 et Udkast til et Begravelses Monument for Dronning Sophie Magdalene. Hans Portrait var et af de af Lorenzen malede Receptions-Stykker som Medlem af Akademiet. See ellers Hennings ogsaa etc. Dajon, Nicolai, Billedhugger. Han var fød i Kjøbenhavn d. 21 Jan. 148. Han vandt 1766 Akademiets første Guldmedaille. Han reiste 1775 igjennem Tydskland, Frankrig, Schweitz til Jtalien. Wiedewelt gav ham de skjønne Raad om hans Ophold i Rom, som forhen i dette Bladere indførte. De ere daterede Kjøbenhavn den 16 Juli 1776 (hvilket der blev forbigaaet at bemærke). 1782 kom han tilbage til Fædrenelandet. Blev 17. Professor ved Akademiet. Døde 12 Dec. 1823. Af hans Værker bemærkes her: De to colossale Figurer i cararisk Marmor, forestillende Tapperhed, og Kjærlighed til Fædrenelandet ved Friheds-Obelisken uden for Vesterport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Endeel Medaillons og Basreliefs paa Gravminder, meest paa Assistentskirkegaarden. Tordenskjolds Begravelses Monument udført i Marmor, og opsat i Holmens Kirkes Kapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Et Minde-Monument, som Conferentsraad Niels Ryberg lod opføre af Marmor i Frederiks gaves Have i Fyen. (Nævnt i Rybergs Biographie i den Nyerup-Lahdeske Samling.)Et lidet Begravelses Monument over Architecten Bøje Jonge Magens paa Sø-Etatens Kirkegaard uden for Østerport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Ved Kunstakademiets Udstilling 1823 saaes fra hans Haand 4 Arbeider. I. Tordenskjolds Billede (skjønt og udtryksfuldt), anbragt paa en Columne rostrata, og henhørende til hiint Begravelses-Monument. 2. Chirurgen Etatsraad Fr. Chr. Winsløvs Brystbillede. 3. En Figur, forestillende Klogskab. 4. En Vase af Alabaster, hvorpaa var anbragt en Genius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
(Ovenstaaende Stykke er oversat af det hamborgske Blad die Biene, d. 2 Mai d. A. Det er Skade, at der slet ikke anføres hverken Hjemmel, eller Tiden, paa hvilken det fortalte skeete.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Den interessante Parallele, som kan drages mellem denne Fortælling og Joh. IX. 1 s., overlades det Theologerne videre at udføre.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 September 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1487, 100 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 5 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. 80 i Banco. Dito Dito. Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 Nr. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 104 1044 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 97 1/2 98 r. S. Dito lydende paa r. S. 98 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 61 ½, 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 68 1/2 683. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. an Sexogtyvende Aargang. No. 78. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 September 1829. Om Tunkernes eller Dumplernes Sect. i Nordamerika. opsangaaHr. Dr. C. Brauns, forhen luthersk Præst i Nordamerika, nu til Deensen Menighed i Holzminden, har i sit priselige Værk Jdeen uber die Auswanderung nach Amerika, Gottingen 1827. meddeelt følgende Efterretninger om samme: Dumplernes Sekt, hvilken, formedelst sammes Tilbageførelse til den oprindelige Christendom vist nok fortiener en egen Beskrivelse, blev stiftet i Pensylvanien omtrent Aar 1770 af en Person af tydsk Herkomst, der, kjed af Verdens Tummel, begav sig 50 engelske Mile fra Philladelphia, forat overlade sig til Betragtninger. Nysgierrighed, førte mange af hans Landsmænd til hans Eremitbolig. Synet af dens simple Former, og hans rolige Sæder foranledigede, at de bleve hos ham. De oprettede nu alle tilsammen et Kloster, som de kaldte Euphrat, som en Hentydning paa Hebræerne, hvilke i sin Tid ved hiin Flods Bredder, sang Psalmer. Dette i en Trekant byggede Kloster, mere bekjendt under Navn Ephrata eller Tunkerstown, ved Cocalico-Creek i Lancaster Kredsen i Pensylvanien, deres Hovedsæde, er omgivet med Æble- og Morbær-Træer, som ere nyt tigen og behageligen plantede med Symmetrie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
En Reisende saae omtrent 50 franske Fanger føres ved nogle og tyve med Hakker og Møggreb bevæbnede Qvinder. En af disse stødte en svag Franskmand, der hinkede bag efter, med et saadant omvendt Redskab i Siden. Det smertede ham, og han bad Qvinden at være menneskelig. Da blev hun rasende og raabte: har jeg ikke seet min Mand dræbes for mine Øine, og hun hævede sit Mord=Redskab, slog ham paa Hovedet, og vedblev dermed, og ved at træde ham under Fødder, indtil hun havde faaet ham dræbt. En Kosak førte en liden Trop med Fanger. Paa Veien kom en Bonde dertil, og spurgte hvad en fangen Franskmand kostede, Man tingede, og Bonden modtog sit Rov. Han bandt Fangen ved et Træ, og handlede paa ny med Kosakken om at faae hans Landse; ogsaa derom bleve de enige. Neppe havde Bonden faaet Landsen, førend han rasende foer ind paa sin ulykkelige Slave, som han gjennemborede med sex Stik. Ved det første sagde han, det er for Guds hellige Moder i Smolensk; ved det andet: dette er for Moskow, ved det tredie, dette er for min myrdede Fader; ved det fierde; dette er for min krænkede Datter; ved det femte: dette er for min Broder; ved det sjette: og dette er for mit Huses Brand. (ibid.) Mustapha den Credies Ædelmod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Sultaninde Asma, Mustapha den 3dies Søster, havde foræret ham en af sine Slavinder, som var en Engel af Deilighed og Ynde, samt desuden udrustet med sjeldne Talenter. Man kaldte hende Ruschen, hvilket betyder en Diamant. Ved Synet af hende blev Monarken dødeligt forelsket. Han glemte al sin Stolthed og nærmede sig fuld af Ærefrygt til hende. Han tiltalte hende smigrende, ja endog frygtsom og forvirret. Hans Kiærlighed var inderlig og sand. Pigen vedblev at være kold og ærefrygtsfuld. Sultanen kunde i den Armes Blikke læse en Blanding af Kummer og Rædsel. Han ansaae det for jomfruelig Sky og overvældede hende med de sødeste Navne, de meest smigrende Kiærtegn. Hans andet, hans tredie Besøg var ikke lykkeligere end det første. Han blev endelig utaalmodig og bad hende om Erklæring. Guddommelige Ruschen!" sagde han, jeg elsker dig. Jeg er ikke din Sultan, jeg er din Tilbeder. Jeg vil ingen anden Magt have over dig, end Kjærlighedens. Mit høieste Ønske bestaaer deri, at overføre en Gist af den Jld, som brænder i mit Hierte, i dit. Jeg tilsværger dig, at bringe dine Ønsker alle mine til Offer. Modig ved disse Forsikringer vovede Ruschen at tilstaae Sultanen sin Kjærlighed til hans Søsters Jntendant, idet hun sank ned for hans Fødder. Staae op, sagde han, jeg har tilsvoret dig det, du skal være lykkelig. Jeg alene vil lide." Kjære Søster, sagde han næste Dag til Sultaninde Asma, du har tilføjet mig meget ondt. - Hvad har jeg da gjort, spurgte hun med Forfærdelse, at jeg har forskjertset Eders Høiheds Naade? – "Du har villet give mig en Andens Eiendom. Ruschen tilhører den Intendant. Han skal strax komme hid. - Denne nærmede sig bævende til sin Behersker og kastede sig plat ned paa Jorden for ham. "Jeg udnævner dig til Pascha af Gusel-Hisar, og giver dig min Slavinde Ruschen til Hustru." For at finde Adspredelse i sin Smerte, skrev han en Gazelle, en Art Elegie, som den Dag i Dag er en Folkesang blandt Tyrkerne. Den begynder med disse Ord: Ruschen, jeg havde givet dig mit Hierte, og du forsmaaede det. Jeg tog det med Smerte tilbage o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Jndenlandske Efterretninger. Kong Frederik den 4des Regjering, som i det ikke korte Tidsrum af 31 Aar beherskede sine Arvelande, er rig paa erindringsværdige Begivenheder, udmærket ved den indre Statsforvaltnings Aand, og for den nærværende Slægt især derved vigtig, at mange Forhold i Landet og offentlige Indretninger have i denne Konges Regjeringstid. dannet sig just saaledes som de endnu for største Deel bestaae. Derfor fortjene Frederik den 4des Regjering og Historien om de under hans Scepter forenede Lande i hine Tider i ganske fortrinlig Grad ret nøje at kjendes. Desto mere paafaldende maa det forekomme enhver, at det hidtil blot i Haandskrift forhaanden værende, af en erkjendt meget duelig Mand forfattede, Hovedværk over denne Konges og hans Regjerings Historie, Etatsraad og kongl. Historiegraph Andreas Højers Frederik den 4des Levnet ikke ved Trykken er bleven før bekjendtgjort. De der have lært at kjende Bogen i Haandskrift ere aldeles enige om sammes Værd. Som et ikke uforkasteligt Vidnesbyrd om dette Historieværks Vigtighed kan det iblandt andet gielde, at Danmarks uforglemmelige Statsminister P. A. Greve af Bernstorf antog sig det forladte Haandskrift, og var tilsinds at foranstalte dets Offentliggjørelse. Dengang, som forhen, maa tilfældige Omstændigheder have hindret Udførelsen, af dette prisværdige Foretagende. Af Høier havde man to Værker over Frederik den Fjerde, deels et kortere, som nu, efter i 97 Aar at have henlagt i Haandskrift, er udkommet under Titel, Konig Friederich des Vier ten glorwurdiges Leben, von Andr. Høier. 11-2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Th. Tøndern 1829. gr. 8. er udkommet, deels et vidtløftigere, nemlig Frederik den Fierdes Aarbøger. Disse vare begyndte af kongelig Historieograph Amthor, af hvem dog kun Kongens to første Regjeringsaar bleve færdige, og som af Høier bleve fortsatte. Paa det kielske Universitetsbibliothek bevares af disse haandskriftlige Aarbøger elleve Qvartbind, som hvert indbefatter et Aar, og altsaa gaae til og med Aar 1711, og i Kjøbenhavn bevares Fortsættelser for de følgende Aar. - Riegels brugte Højers Værk, men kun til Aar 115, altsaa kun omtrent det Halve, og hans Benyttelse af samme kan, som man almindeligen erkjender, ikke roses. Det nu udkomne Værk, som er forsynet med en Fortale af Hr. Profess. Dr. Falk, Ridd. af Dbr., faaes hos Hr. Universitetsboghandler Reitzel. J bemeldte Fortale læses Værkets Historie, og blographiske Efterretninger om Forfatteren. En dansk Oversættelse af Skriftet er allerede bebudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Jblandt sal. Professor Nyerups efterladte Papirer findes en Udsigt over hans Liv og Levnet, forfattet af ham selv og bestemt til at udgives i Trykken. En stor Deel deraf ligger færdig fra hans Haand, hvad der ikke endnu er fuldendt, kan let blive det, da det Meste dertil findes af ham selv samlet og ordnet. Han har der leveret hvad han kalder, en Aar og Dagbog paa sin Reise igjennem Livet en Fremstilling af sit Livs vigtigste Momenter, saavel fra Barndoms- og Ungdomsaarene som i Særdeleshed fra sin i den modnere Alder begyndte og igjennem et halvt Aarhundrede fort satte litteraire Virksomhed, hvortil saa mange mærkelige Optrin knyttede sig, Alt med den ham egne Sandhedskjærlighed og i hans sædvanlige levende og naive Maneer. Da han ikke selv oplevede Bogens Udgivelse, vil den nu efter hans Død blive udgivet under Titel af: "Professor Rasmus Nyerups Levnetsløb, beskrevet af ham selv. Foruden det egentlige Levnetsløb vil den maaskee ogsaa komme til at indeholde nogle af hans bedste poetiske Arbeider. Det Hele vil udgjøre 10 a 12 Ark, som betales med 8 s. for Arket. Bliver der noget Overskud, er dette bestemt for hans ugifte Datter. Hr. Provst C. L. Strøm, den Afdødes Svigersøn, besørger udgaven. Subscriptionsplaner ere udstædte. De paategnede Planer bedes snarest muligt tilstillede Hr. Universitetsboghandler Reizel, store Kjøbmagergade Nr. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Det er nu omtrent ti Aar siden Nyerup i Forening med Hr. Bureauchef Kraft fik fuldendt sit dansk norske Literatur=Lexikon. Han samlede ideligen til et Tillæg, og det var ham et kjert Ønske at faae et Suplementbind efter ti Aars Forløb udgivet, men han oplevede ikke dette Han efterlod sig, foruden sit gjennemskudte med behørige Supplementer forsynede Exemplar af Literatur-Lexikonnet et fuldstændigt til Trykken reenskrevet Manuskript, som Fortsættelse af Lexikonnet. Dette er overladt Hr. Ove Thomsen til Afbenyttelse og Udgivelse, og han har forenet sig med en yngre Literator Hr. Th. Erslew, som i en Tid af 6 Aar med overordentlig Flid har arbeidet paa et Supplementbind til det nyerupkraftske Lexikon, for at udgive et, saavidt mueligt fuldstændigt Supplement til hiint Værk, hvorpaa han har udstædt Indbydelse til Subscription. Det vil udkomme under Titel: "Supplementbind til Nyerups og Krafts Literatur-Lexicon ved R. Nyerup, Th. Erslew og Ove Thomsen indtil Udgangen af Aaret 1825 Værkets Størrelse kan ikke nu nøjagtigen bestemmes; dog vil det rimeligviis udgjøre omtrent 40 Ark, som udkomme i tvende Halvdele, og beregnes Subscribenterne til 12 s. pr. Ark. Det trykkes i Quarto, paa samme Maade, som det egentlige Lexicon, hvis Plan næsten udelukkende ligger til Grund for Supplementet. Subscriptionen staaer aaben i 6 Uger, og kort efterat den er endt, naar Oplagets Størrelse derefter har kunnet bestemmes begynder Trykningen paa Værket. J Løbet af et Aar haaber Udgiveren at kunne fuldende det, saaledes, at den første Halvdeel udkommer omtrent i Maj Maaned, og den anden i September, næste Aar. Planer kunne erholdes hos Hr. Universitets=Boghandler Reitzel, store Kjøbmagergade Nr. 6, og Subscription modtages saavel der, som i Stadens øvrige Boglader, hos dHrr. Boghandlere i Provindserne og i Christiania, samt hos Universitetsboghandler Gleerup i Lund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
For Hertugdømmene er ogsaa et Literatur Lexikon under Arbeide, som Supplementbind tilKordes's bekiendte Værk. Første Bind er udkommet under Titel: "Lexikon der Schleswig HolsteinLauenburgischen und Entinischen Schriftsteller, von 1796 bis 1828. Zusammengetragen von D. L. Lübker, Compastor in Husum, und H. Schrdder, Candidat zu Crempdorf bei Gückstadt. Erste Abtheilung A. M. Mit dem Bildnisse des ersten Herausgebers. Altona 1829. gr. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Blandede Efterretninger. Naar nogen i Mexiko har Tandpine og deraf kommende Smerter i Hovedet, saa sprøfter eller hælder man ham en Theeskeefuld Rum eller anden stærk Spiritus i det Øre, som er lige over for den lidende Side. Den Syge ligger derpaa nogle Minuter stille paa den Side, hvor Pinnen er, og er undertiden ganske bedøvet, men befriet fra Smerten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Det keiserlige russiske Videnskabernes Akademie i St. Petersburg meddeler i sine Memoirer, en Notice, der synes lidt vel underfuld, til at man, uden nærmere Bekræftelse, ubetinget skulde troe den. J Distriktet Gort, ved Foden af de Ossetiske Bjerge, to Werster fra den lille Stad Dhinval, er en Høj, paa hvis klippeagtige Overflade den Fugtighed, som pibler ud af Stenene, om Sommeren i klart Veir forvandler sig til Jis, hvis Tykkelse tiltager i samme Forhold som Solheden. Det Vand, som vindes ved at smælte denne Jis, indeholder ifølge chemiske Undersøgelser, kun en meget ringe Qvantitet Kalkdele, uden nogensomhelst anden Tilsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Medens der i England i de sidste tre Aar ere anlagte 254 Jernbaner og Kanaler, har Pavedømmets Aand i Frankrig vidst at bringe det saavidt, at der i dette Land i samme Tid ere stiftede 465 Nonneeklostre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Øen Terceira, som er det eneste Punkt i Europa, hvor den unge Dronning Maria da Gloria ikke blot de jure, men de faato erkjendes for Herskerinde, er den midterste af de tolv Acorer; den har omtrent 60 engl. Mile i Omfang og indeholder en Befolkning af 40,000 Sjæle. Staden, Angra, beliggende paa Øens Sydside, er Hovedstaden og Sædet for en Biskop, saavelsom Residents for Generalgouvernøren over hele Øgruppen. Den ligger ved Enden af en Bugt, imellem to Bjerge; paa det ene af disse, det største, er anlagt et Citadelle, et Fort med udstrakte Værker, som beherske hele Staden. Ogsaa Havnen er sikret mod ethvert Angreb fra Søsiden, idet adskillige Forter paa begge Sider af samme beskytte ethvert Landingspunkt. Øen er større end St. Miguel, og endskjønt den ligeledes viser Spor af vulkanisk Formation, besidder den dog frugtbare Sletter, der ikke, som Tilfældet er med de øvrige Aporer, ere afbrudte af Kratere og Spidsbjerge. Jordbunden er overordentlig frugtbar, og forener alle Europas Produkter med de skjønneste af dem der ere egne for de tropiske Climater, ved Siden af en Orangelund seer man en frodig Hvedemark, og denne er omgiven af høje Pinieskove, af Viingaarde eller af yppige Enge. Indbyggerne ere et virksomt og frugalt lidet Folk, som deels lægger Vind paa Qvægavl eller Agerdyrkning, deels paa Fiskeri. Landboerne føre, fredsommelige og tilfreds som de ere, et patriarkalsk Liv. Den eneste fjærnt liggende Plads, med hvilken Jndvaanerne hidtil vedligeholdt et Slags Samfærsel, var Lissabon, endskjønt Øens Havne hyppigt besøges af fremmede Skibe, som gjennemskjære Atlanterhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Den brittiske Sømagt talte d. 1ste Januar 1829 610 Krigskibe, 5 Linieskibe af 80 til 120 Kanoner; 74 Skibe af 74 til 78 Kanoner; 37 Fregatter af 50 til 60 Kanoner; 112 Fregatter af 42 til 48 Kanoner; 172 Korvetter af 10 til 38. Kanoner og 155 Brigger; 179 af disse Krigskibe ere armerede og i Tjenesten, 32, ligge aftaklede paa Værfterne, 104 ere under Bygning. Admiralitetsraadet, som er traadt i Hertugen af Clarences Sted, bestaaer af Viscount Melville, Car len af Brecknock, og af Viceadmiralerne Cockburn, Nolham og Clerk. Marinen fæller 48 Admiraler, 65 Viceadmiraler, 68 Rear=Admiraler, 84 Capitainer, 996 kommanderende Lieutenanter, 8620 Lieutenanter og 30,000 Søfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
En Mathematiker i Paris har for en Tid siden udgivet et lidet Skrift, hvor han giver Fruentimmerne den trøstelige Forsikring, at de i næste Generation skulle blive Mændene overlegne i physiske Kræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
Man fortæller, at endeel aldrende Pariser Damer have sammenskudt en Summa af 5,000 Franker til Bedste for den Parykmager, som kan opfinde en Paryk, som sidder adskilleligen fast paa Hovedet. Et Tilfælde, som nylig hændtes paa et af Parises mange Theatre, at det skjønneste Lokkehoved pludseligen saae sig forvandlet til en Skaldepande, skal have givet Anledning til Udsættelsen af denne i sit Slags eneste Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
J Cremona har man d. 6 Sept. Kl. 3,25 Min. Eftermiddag sporet et temmeligt stærkt Jordskjelv i Retning fra Syd til Nord. Stød, en huul underjordisk Tummel, og Svingninger vedvarede i 4 Sekunder. Stor Skrak udbredte sig hos Jndvaanerne, især da Mange af dem just ved den Tid vare samlede i Kirkerne. St. Dominikus Kirkens Hvelving spaltede sig paa nogle Steder, alle styrtede ud af Kirken, og da nogle Personer faldt, bleve de beskadigede ved andre der ilede ud over dem. Flere Kaminer styrtede ned. Mure og Hvelvinger i flere Huse lede, ja man hørte ogsaa Klokker slaae. Himlen var skyet, Vinden fra Norden, siden klaredes Firmamentet, og Solen kom frem. Om Aftenen Kl. 8 1/2 gjentoges Jordskjelvet igjen, men svagere; det var atter ledsaget af Svingninger og en huul Tummel, og vedholdt i 3 Sekunder. Mange fl. tede fra Theatret; andre fra deres Huse ud paa Gader og Pladser, hvor de af Frygt for ny Rystelser, der dog ej indtraf, opholdte sig Natten over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-29
J Bladet "Scotomann, siges: "Man forsikrer at der gjøres Forberedelser til at bringe ved Dampskibe en Forbindelse istand med Indien over Ægypten. Reisen fra Dublin til Bordeaux blev hidtil regelmæssigen iværksat ved et Dampskib, som gjorde ti engelske Miles Fart i en Time. Naar dette Forhold bestandigen kunde holdes, saa skulde en Reise til Indien, hvortil nu i Gjennem nit bruges fire Maaneder, for Fremtiden ved Hielp af Damp kunne gjøres i 30 Dage, nemlig til Lissabon 4 Dage, Malta 5, Alerandrien 5, til Land igjennem Ørkenen til Suez 2, til Bombay 14. (I. 258.) Paganini. Han har nyelig i Frankfurt, givet mange Concerter, og uagtet forhøiede Priser, havt en overordentlig Mængde Tilhørere fra fjern og nær. Den 8de Sept. gav han i Darmstadt paa Hof-Opera-Theatret en Concert med overordentlig bifald. Hs. Kongl. Høihed Storhertugen, og den storhertugelige Familie vare tilstede.