JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-02-04
De som have noget at fordre udi Stervboerne efter for gende paa Søe=Qvæsthuset i afvigte Aar ved Døden afgang ne Soefolk, nemlig: Jacob Larsen af 2 Div. 8 Comp. No. 59 ; og Friemand Johan Christian Christophersen af 1ste Artillerie=Compagnie No. 180; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og lagttage deres Tarv under Skifterne. Vandagen den 14de i denne Maaned, om Formiddagen 9. Kl. 8, bliver det 38te Kongelig privilegerede Kiøbenhavn ske Classe=Lotteries 1ste Classe trukket paa det Kongelige Slot Charlottenborg, som sædvanlig i Overværelse af enhver som det maatte behage derved at være tilstæde. Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Lodder, saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme for 1 Rdlr. Stk. Kiøbenhavn, den 3die Februarii 1791. N. Collin. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min 3 sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skri=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statur aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielen Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassemi bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 43.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz=Sielens Luch eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 33. Peder Dasses vibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings. 1 Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Jos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder=Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks sterde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort, et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Afgangne Søe-Capitam og Controlleur ved Øresunds Told i kammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn a., anden forbedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiis8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre ) følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Naschovs Religions Artikler 6 Mk. Deelincourts en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. JosepheJødiske Historie, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budde, gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr.; Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Ungers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.,Ja jeg ved Hr. Lientenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Gibraltar, den 16de December. Keiseren af Marocco befinder sig paa nærværende Tiid i Tanger, og har paa sin Reise til Salee og Marocco givet de forskjællige christelige Consuler Audience. - De tvende Ske bekker, som Spanierne havde taget fra Mohrerne, ere tilligemed Eqvipagen blevne sendte tilbage igien til Tetuan, og til Ceuta er ankommen en spansk Fregat, som skal tage den til Madrit bestemte maroccanske Ambassadeur om Bord.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Venedig, den 14de Januarii. Under Jncognito af en Grev Maisons og i Følge med Ridder Dillon, Grev d'Escars og Baron Roll, kom Greven af Artois hertil i Løverdags, og steg af i den franske Gesandts, Hr. Bambelles Palais, hvor han tilligemed de øvrige franske Herrer spiste til Aften og blev ved Taffelet opvartet af Gesandtens Sønner, der vare klædte som Pager. Den 9de complimenterede en Deputation fra Senatet ham, og de fremmede Ministre afleverede Visitbilletter. Om Aftenen var Prindsen paa Opera, hvor der paa offentlig Bekostning var indrettet for ham en prægtig Loge og udvalgte Forfriskninger. Theatret var fuldt af fornemme Tilskuere og pyntede Damer.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
I Gaar beværtede den Keiserl. Gesandt Prindsen.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Stockholm, den 18de Januarii. Den Kongel. Preussiske Gesandt og Generalcommissarius, Grev von Bork, er her til almindelig Bedrøvelse død den 15de hujus.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Wien, den 19de Januarii. Til Nederlandene skulle i Fremtiden, naar Tropperne efter den paafulgte Fred ere blevne forlagte, for det meste tydske Regimenter afsendes, og sammesteds forblive som i deres bestandige Standqvarteer. Men Udsigterne til Fred blive menter have faaet Ordre, at indkalde deres Frimænd, og at desværre stedse mindre; thi ogsaa alle i Ungern liggende Regi holde sig stedse marchfærdige. 14 Regimenter skulle og alle rede være beordrede til den bøhmiske og mæhriske Armees For størkning. - Offentlige Blade angive Russernes Afsandene Berling. fra Constantinopel siden Jsmails Erobring for 18 stive Søe mile eller 36 smaa Landmile. Disse Blade afkorte Veien alt for meget; thi naar man paa Schrambles store Kort over den russisketyrkiske Krigs Skueplads maaler den lige Linie fra Jsmail til Constantinopel, saa har man 66 tydske eller geographiske Mile, af hvilke 15 gaae paa en Grad; men naar man beregner Krumningerne af Veien til Lands, saa finder man 85 tydske Mile. Fra Jsmail til Silistria ere 30, og fra Jsmail til Adrianopel 66 tydske Mile. Fra Jsmail til War na ere 38 Mile. Marchen fra Jsmail til Constantinopel er ikke saalet, som mange troer. Veien gaaer igiennem en Udorken af 25 Mile, paa hvilken man aldeles ingen Levnetsmidler finder, og kuns hist og her en ussel Hytte. Dersom Russerne altsaa ville fortsætte deres Operationer imod Tyrkerne, saa behøves en Flaade, som maae følge dem og forsyne dem med alle Nødvendigheder, hvilket torde falde temmelig vanskeligt paa nærværende Aarstid. - Hidindtil have vi her havt et mildt Høstveirlig, og endnu ikke seet nogen Jis paa Donau, endskiøndt denne Flod pleier ellers at være gandske tilfrossen paa denne Tid. Taage, Regn og Solskinsdage afvexle med hinanden, af Snee og Kulde veed man endnu intet. Ved dette usædvanlig fugtige Veir ere de fleste Veie blevne saa slette, at Posternes Gang derved sinkes, og Transporten af Handelsartikler væsentlig hemmes. Paa den menneskelige Sundhed har dette Veir en meget skadelig Jndflydelse. Kathar, Snue, Flod og Forraadnelsesfebregive vore Læger meget at bestille. Den Omstændighed, at 2896 Personer ere i afvigte Aar 1790 flere døde end 1789. at over 300 ere flere fødte og meere end 300 Par flere copulerte, beviser allerede i og for sig selv den overordentlig tiltagende Folkemængde i Wien. Men dersom man endog ikke vilde antage dette Beviis for tilstrækkeligt, saa kan dog dette giøre fyldest, at i afvigte Aar ere 346 mest store Huse, hvoraf ethvert i Giennemsnit kan rumme 50 Personer, blevne nye opbygte, og 96 blevne forhøiede med 1 og 2 Etager; ei at tale om, at Antallet paa alle Slags Fabrikantere og Manufacturister voxer i samme Forhold, da de ved Leverancen af gode Vahre og ved den gradevise Aftagelse af de i Landet end nu værende fremmede Artikler, forsikre sig en stor Afsætning. Efter de nyeste Conscriptionslisters Jndhold kan man derfore sikkert antage den indenfor de Wienske Linier værende Folkemængde for 320000 Siæle, altsaa 70000 Siæle flere end 1785.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
London, den 21de Januarii. Vore offentlige Blade ere paa nærværende Tiid næsten ikke opfyldte med andet end de Efterretninger, som Ostindiefareren Hougthon har medbragt, og ere tagne deels af de i Jndien trykte Tidender og deels af Privatbreve. Følgende er det vigtigste deraf: General Meadows er gaaet til Søes fra Madras til Tranqvebar og derfra til Trichinapaly. Hans Armee bestod af 16700 Mand, nemlig 12 Batailloner Seapoyer, hver paa 700 Mand, tilsammen 8400 Mand; kongelige europæiske Regimenter, hvert paa 800 Mand, og endnu et Compagnie af 350 Mand, tilsammen 3350 Mand; 15 Compagnier europæiske Artillerister, hvert Compagnie paa 50 Mand, giør 750 Mand; Artillerie=Lascarer 2000 Mand; 1 Regiment europæiskt Cavallerie paa 400 Mand, og 4 indianske Cavallerie=Regimenter, som udgjorde 1600 Mand. Med denne Armee, som man kalder den sydlige, vilde Generalen gaae løs paa Seringapatnam, Tippo Saibs Hovedstad. Besynderligt var det, at man ved Houghtons Afseiling ikke vidste, hvor der var blevet af Tippo med hans store Armee, da man hverken vidste, hvor han var, eller havde hørt noget til ham. Formodentlig har han vel siden den Tiid ladet sig see. Lally, der har ladet sig giøre til en Mahomedaner, og er en af Tippos fornemste Generaler, skal have havt i Sinde, om Natten at overrumple vort europæiske Cavallerie, for hvilket man frygtede meest; men man har i Tide faaet Efterretning derom og været aarvaagen, hvilket formodentlig har bragt Lally, som selv skal commandere et Regiment Ryttere af lutter europæiske Rennegater, til den Beslutning, at frafalde sit Forsæt; thi der er aldeles ikke bleven gjort noget Forsøg paa Overfald. Maratterne havde som brittiske Allierede allerede rykket ind i Tippos Gebet med en Armee af 25000 Mand, og efter deres barbariske Sæd, vane begyndt at ødelægge Landet ved Plyndringer, samt Mord, og Brand. Hvor meget dette maae være stridende imod General Meadows Tænkemaade og Sindelav, kan sees af de befalinger, som han har givet ved sin Armee. De giøre Menneskeligheden for megen Ære til at vi ikke skulle meddeele dem her i en ordlydende Oversættelse: "Den Høistcommande, rende General betyder herved Armeen, at han fast har besluttet, paa det skarpeste at straffe alle dem som ved nogen Leilighed, giøre sig skyldige i Plyndring. Det giør ham meget ondt, og han undseer sig næsten ved at sige det, at han har hørt, hvorvidt denne Plyndring er bleven dreven paa den allerskammeligste Maade. Omendskiøndt han ikke vilde være mere stolt af nogen Benævnelse, end af den, at kaldes sin Armees Fader, saa forsikrer han dog helligen, at han, ligesom den rommerske Brutus, vilde dømme sin egen Søn fra Livet, dersom han gjorde sig skyldig i en saa mandig, umilitærsk og usædelig Forbrydelse, en Forbrydelse der strider imod Gud Bud, imod Naturen og vort Fædrenelands Love. Det vigtigste Ønske der er hans Hierte nærmest, er dette, at anfør Armeen til Ære, Roes, Seier og Erobringer, som ingenlunde maae besudles af Mangel paa Mandstugt. Han han ber, han troer og venter, at dette Ønske skal blive opfyldt.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Paris, den 21de Januarii. Prindsen af Condes forrige Hofcavalier, Hr. von Estirevar kommen i Udraab for at han samlede Gevæhrer paa sit Palais ved Montanhan og ofte beværtede Aristokrater hos sig J Spidsen for 24 Nationalgardere lod derfore Mairen Montauban sig see til Hest for Palært, og forlangte at visti re samme. Hr. Estivae syntre i Begyndelsen villig dertil men strax derpaa kom et Fanteskud fra Slottet og dræbte en Nationalgarder, et andet Skud kastede nok en fra Hesten, og det tredie saarede Mairen selv i Skulderen. Denne lo hendte Succurs fra Montanban, omringede Palæet og sit det i Brand. Fem Lagaaer ræddede sig med Flugten. He von Estivar vilde i et giennemvædet Toppe rædde sig igiennen Jlden, men fik adskillige Klinteskud. Fra Palæets Kielder hørtes et Klageskrig, og man fandt sammesteds adskillige Ad lige og Geistlige, som bleve førte til Montanhan og arresterte J et Bankørhuus i Wigiennegaden sviiste den 16de hujus, hollandske Jøder, som for en fællede Capital af 25 Millioner Livres vilde kiøbe Nationalgodser i Frankrig og nedsætte sig Paris. Disse Jøder skulle over Bordet have paastaaet, at dersom Nationalforsamlingen vilde tilstaae de tydske Jøder Liviletaten, blev ingen Jøde meere i Tydskland, men alle kon til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Frankfurt, den 22de Januarii. Den 17de hujus var i Strasborg en stor Uroelighed. Adskillige katholske Borgere forsamlede sig paa denne Dag i Seminariet, og besluttede 3 Adresser, nemlig een til Kongen, den anden til den nederrhinske Departementschef, og den tredie til Paven, med Forestillinger om, at den romerske latholske Religion i Strasborg maatte dog blive haandhævet, den udvortes Gudstieneste ligesom forhen bibeholdt, og Prastekaldene samt Bispedømmene beholde det samme Omfansom før. Ogsaa 600 Fruentimre forsamlede sig, og udvagte en Deputation, som i 3 Vogne kiørte til Kasernerne, og sammestes overleverede et Skrivt, hvori de opfordrede Garnisonen til Bistand i at understøtte Religionen, og være for dig paa første Vink. Men den hele Sag blev røbet; der reste sig et Opløb; hele Garnisonen var meget opbragt imod disse Fruentimre, flæbede Koste sammen paa Paradepladsen, og vilde offentlig have tugtet Deputationen med Riis, dersom samme var faldet den i Hænderne. Mændene, som havde forsamlet sig i Seminariet, fik en Jrettesættelse, og Sold terne Tak af Magistraten. Man kan let indsee, at denne Urolighed er bleven stiftet af de Geistlige.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Wien, den 22de Januarii. J Begyndelsen af Martii Maaned reiser Keiseren til Firenz, for at indsætte Erkehertug Ferdinand til Storhertug, Paa Kongressen i Szistome skal Wallachiets Tilbagegivelse, som Rusland vil tage i Besiddelse, foraarsage store Vanskeligheder. Porten skal endog have i Sinde, at bevæge Østerrige til at afstaae fra Alliancen med Rusland; men man veed, at de mæglende Magters Ministre have Ordre, at holde sig blot til den bogstavelige Jndhold af den Reichenbachske Convention og at lade alle andre Handlinger fare. - Privatbreve melde, at Blodet har ved Jsmails Erobring flydt som Vand, og at Ligene laae som Uldsække optaarnede paa hinanden. Jntet blev skaanet, og fra om Morgenen tidlig til Aftenen varede denne Blodscene. 1800 Qvinder faldt i Seierherrernes Hænder, og Seraskierns Legeme fandt man gandske kiendeligt og igiennemboret med meer end 100 Bajonet stik.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Den Russiske Oberstlieutenant Lorenzi har til Corsu opbragt en nye Tyrkisk Caravelle. Den var bestemt med en riig Ladning fra Egypten til Constantinopel, og havde 25 Metalkanoner om Bord, men var indrettet til 50. - Den Russiske General en Chef, Grev Suwarow, beleirer nu Brailow.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Fyrst Repnin er med en stærk Besætning forblevet i Jsmail, hvorfra han begynder at giøre Bevægelser mod Silistria, medens den anseelig forstærkede Russiske Flottille truer Warna. Fyrst Potemkin ventes selv til Jsmail. C. Sk. Breve, som i dette Øieblik indløb fra Wallachieberette, at den Russiske Contreadmiral Utschakow har indtaget Warna, og sammesteds erobret 36 Kanoner, megen Munition og Skibsforraad. Russerne ere efter denne Seier rykkede frem til Lands, efter nogles Sigende, mod Adrianopel, men efter andres, saavel som Flaaden til Vands mod Constantinopel, for at sætte denne det Ottomanniske Riges Hovedstad i Forskrækkelse. Sandheden af denne Beretning maae snart blive bekræftet. Det videre Merkværdig af disse Breveer, at Russerne paa nye gandske skal have slaget Tyrkerne i Cuban, og at alle svære Russiske Cavallerie=Regimenter gaae fra Moldau over Kiow til Liesland.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Warskau, den 22de Januarii. Efter de nyeste Breve fra Constantinopel af 18de December, var Storvisiren allerede for Erobringen af Jsmail afsat fra sit sombede og den i Bestormningen omkomne Seraskier udnævnt i hans Sted. Den gamle Storvisers Formue er bleven confisqveret til Fordeel for Sultanens Kasse. J Constantinopel geraadede alle i største Bestyrtelse ved Efterretningen og Russernes Erobringer i Bessarabien og paa Donau(Hvad vil da ikke skee naar Efterretningen om Jsmaiis Erobring kommer dertil.) En vis Søemagts Gesandt, som ellers havde meget at sige hos Porten, har tabt meget af sin Anseelse hos samme. Efter Beretninger fra Petersborg, er General Reck udnævnt til Gouverneur i Riga, og Jngenieuren von Witt, som fører Overdirectionen over Havne bygningen og de nye Fæstningsværker i Riga, er bleven kaldet til Petersborg, og har consereret desangaaende med Hs. Russise=Kriserlige Majestæt og det høie Raad. Han er derpaa bleven avanceret til Oberste med Brigadeers Rang, hans Gage bleven forhøiet fra 2200 til 2800 Rubler, og der er bleven ham anviist i Reisepenge 1000 Rubler og frit Forspænd. Jngenieurerne, som have tient under ham ved Arbeidet i Riga, ere ligeledes deels befordrede deels belønnede, og han er derpaa reist til Reval og den baltiske Havn for at dirigere Fæstningsarbeidet sammesteds. Admiralitets=Vicepræsident, Grev Czernichef, har faaet af Keiserinden et Berømmelses=Diplom og 6000 Rublers aarligt Tillæg til sine Taffelpenge. Prindsen af Nassau er ogsaa bleven avanceret til Admiral, og tør blive ansat ved et nyt oprettet Departement, som skal have under sig Galeiflaaden, Skebekkerne og Kanonbaadene. Fyrst Potemkins Asiatiske Palais, som Keiserinden kiøbte for 400000 Rubler skal indrettes for Artillerie=Cadetterne.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Aalborg, den 28de Januarii. J Onsdags Aften ankom her til Byen de Kongelige Commissarier: Hr. Justitsraad Rested, Hr. Assessor Theestrup og Hr. Secretair Mandix, for at undersøge den af nogle Proprietairer underskrevne Klage til Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, og tager samme Commission sin Begyndelse i næste Uge.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Paa Eegholm har de for nyelig opdaget nogle smaa hvide Lækatte. Dette lille Dyr giør der for nærværende Tiid stort Gavn, da det fra Husene jager Rotterne paa Flugt, og kunde de giøre det samme paa Marken, maatte de prise sig lykkelige, om de engang kunne blive skilte ved disse skadelige Giæster, der ødelægge Agrene ved at underminere Jorden. Dette Dyr, som ogsaa kaldes Brud, er lavbenet og synes ret at være skabt til at smutte og glide sig ind giennem de mindste Aabninger. Bruden er meget væver og hurtig; den opholder sig i Lader, Stalde, og fornemmelig i Huller udi Jorden. Dette Dyr er af en langstrakt Skikkelse, gemeenligen 7 Tomme lang fra Enden af Snuden til Halens Begyndelse; det er saa modigt og dristigt, at det angriber Dyr, som ere meget større, end det er selv, saasom store Rotter; det overfalder Muldvarperne i deres Huller, er meget begierlig efter Hønse= og Due=Æg for at udsuedem; det dræber unge Høns og Kyllinger, men rører ikke de gamle; den har ingen stadig Gang, den skeer oftest ved Spring, og de søge meest deres Føde om Natten.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Kiøbenhavn, den 7de Februarii. I Dag blev Hs. Majestæts vor allernadigste Konges høie Fødselsdag høitideligholdt paa Universitetets øverste Auditorium, hvor Rector Magnisicus Hr. Doctor og Prof. Theol. Moldenhawer holdte i Overværelse af Deres Kongel. Høiheder Kronprindsen og Arveprindsen og Hs. D. Prindsen af Augustenborg samt et talrigt Auditorium en Tale, som indeholdte: en Bekiendtgjørelse om, at herefter aarlig paa Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag blive af Universitetets Durchl. Patron høitidelig uddeelte Premier for de beste Afhandlinger af de her Studerende; og blev da med den varmeste Taknemmelighed handlet om de ønskelige Friger, som kan haades at slig naadig Omhue for Universitetet. For og efter Talen blev opført en Cantare.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Den 10de Septbr. f. A. er Raadmand og Stadssecretair Jürgens i Garding allernaadigst beskikket til anden Borgemester sammesteds. Den 22de ejusd. er Underrets=Advocatten, Daniel Frederich Martens i Oldenborg allernaadigst beskikket til Regierings= og Oberrets=Advocat. Den 29de October er Candidatus Juris og Banqve=Reviser, Chrhard Adolph. Matthiesen i Altona allernaadigst beskikket til Raadmand sammesteds. Den 10de Decbr. er Stads=Syndicus Adolph. Frederich Francke i Kiel allernaadigst beskikket til Borgemester sammesteds.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Høieste Rets paadømte Sager : No. 11. Martin Scheer, contra Carl Christian Dons. No. 199. Magistraten i Wiborg, c. Poul Møller med fl. Nr. 201. Jens Nielsen m.fl., c. Cancellieraad Niels Hansen. No. 52. William Bur che, c. William Curchill. No. 178. Niels Rasmussen, c. Jens Jensen med fl. Nr. 180. Christen Buch c. Møllen, Kraft. Nr. 110. Professor Eggers paa afg. Frue Majorinde Folchersams Arvingers Vegne, c. Arvingerne paa afg. Generalmajor Folchersamt Side. No. 124. Forvalter Jens Lunnum, c. Kammerherre Johan Frederich de Lindencrone. Capit. C. C. Jørgensen af Christiansand er kommen fra Messina med Frugter, og Capit. P. H. Kock er gaaet til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1791-02-07
Vacance, Sognekaldet til Borge i Aggershuus Stift, 400 Rdlr.