Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-10-26
Offentlige Foranstaltninger. Ved Randers Kjøbstads Politieret er den 1. en Landsbyslagter bleven mulcteret for uberettiget Næringsbrug, fordi han har ladet udskibe fra Randers betydelige af ham selv slagtede og ned saltede Qvantiteter Kjød og Flæsk til en Handelsberettige, i Kjøbenhavn. Sagen er appelleret til Overretten. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Femtende Møde den 15 Octbr. (s. Gaarsavisen). Ved Afstemningen angaaende det af Prokurator Marckmann foredragne Andragende om Forbedring i Underretsprokuratorernes Kaar, blev det med 13 St. mod 19 bestemt, at det skulde underkastes Prøvelse af en Committee, til hvis Medlemmer valgtes: Salicath, Haagen, Haastrup. Sextende Møde den 16d. Forligelsescommissair Thomsen foredrog et Forslag om god Orden ved Hoveriets Udførelse. Efterat have forelæst dette Forslag, yttrede Proponenten, at det af samme formeentlig fremgik, at der paa den hoveriggjørende Bonde endnu hviler en Levning af det vilkaarlige Hoveri, som paa adskillige Godser haardt trykker ham. Da Proponenten aldrig havde undseet sig for at udtale, hvad der var Sandhed og Ret, var han ogsaa villig til at nævne, hvor Hoveriet urettelig fordres, dersom noget Medlem opfordrede ham dertil, eller den ærede Præsident ansaae ham forpligtet at nævne disse Godser. Vicepræsidenten yttrede, at dette maatte aldeles komme an paa Proponenten selv, da ingen Pligt i saa Henseende paa hvilede ham. Ved Afstemningen blev det imidlertid med 51 St. mod 9 bestemt, at der ingen Commitee skulde nedsættes. - Etatsraad Steenfeldt foredrog derpaa et ham tilstillet Andragende fra Kammerjunker By- og Herredsfoged Bülow i Storehedinge om Fængslernes bedre Jndretning, samt et Forslag om denne Gjenstand, hvilket Andragende gik ud paa, at der skulde petitioneres om, at Anordningen af 5 April 1793, dens Bydende maatte i Virkeligheden overalt udføres, samt at Enhed i Fængselsdisciplinen, over hele Danmark maatte indføres. Efterat have foredraget dette Andragende, gik Etatsraad Steenfeldt over til at foredrage sit eget om samme Gjenstand, og erklærede, efter Opfordring, at det var hans eget Forslag, ledsaget af Kammerjunker Bülows Andragende, som Bilag, hvorover han ønskede en Committee nedsat. Med Hensyn til at Proponenten havde bemærket, at hans Skildring af uhyggelige Arrester ikke svarede til alle Arrester, navnligen ikke til dem i Svendborg, Odense og Assens, yttrede Cancellieraad Hempel, at fleertallet af, om ikke alle vore Fængsler, har en mangelfuld Jndretning og trænger til væsentlige Forbedringer. Derom var i det Hele kun een Stemme, og skjøndt Man med den kongelige Commissarius vist maa indrømme, at den største Hindring, ligger i Vanskeligheden i at udfinde de fornødne Hjelpekilder, maatte Taleren dog for sin Deel ansee det ønskeligt, at forslager kunde komme under en Committees Overveielse. Jøvrigt maatte Taleren, som bekjendt med Localiteterne, beklage, at han ingenlunde kunde stadfæste den Roes, den ærede Proponent har tillagt Arresterne i Odense som hensigtsmæssige. De findes i den grundmurede Raadstuebygning, og Fangerne have vistnok en efter Localets Beskaffenhed taalelig, maaskee endog undertiden for taalelig Behandling; men hvad her alligevel maa beklages, er: a) Savnet af jævnlig Sysselsættelse med Arbeide, b) flere Fangers Sammenpakning i eet Værelse, og c) Mangel paa Varme-Jndretning, Noget, som Folk af den lavere Klasse, der for størstedelen befolker Arresterne, imidlertid ofte ikke heller ere vante til i deres eget Hjem og derfor mindre savne. Grev Danneskjold-Samsø meente, at Regjeringen baade kjendte Manglerne og vilde afhielpe dem, naar de nødvendige Midler kunde paavises, hvorfor han fraraadte en Committees Nedsættelse, Amtmand Neergaard troede, at Communalanordningen først maatte oppebies, men Justitsraad Salicath maatte i Anledning af Grev Danneskjolds Yttringer erklære, at enhver Dag, som ikke anvendtes til et for Menneskeligheden saa vigtig Anliggende, var tabt for et Gode, som ikke snart nok kunde indtræde. Naar desuden den kongelige Commissarius selv nys havde yttret det Ønskelige i, at Arrester nes Mangler bleve afhjulpne, saa laae heri implicite, at Sagen, baade havde Realitet og Vigtighed. At temporisere med gode menneskekiærlige Reformer, var et uheldigt System, og det nyttede lidet, at de fortræffeligste Grundsætninger ere udtalte i de af den kongelige Commissarius citerede Love, naar deres Udførelse modarbeides af selve Fængslernes Ufuldkommenheder. At afhielpe disse, var Pligt, ikke blot af communale, men ogsaa af statsretlige Hensyn, og Taleren ansaae derfor ikke Udsigten til Communernes eventuelle Virksomhed for en afgjørende Grund mod at tage Sagen under Overveielse. En Jntercession fra Stændernes Side for dette Anliggende kunde tvertimod ikke være uden Virkning. Professor Bang og Assessor Algreen-Ussing vare med Proponenten enige hvad de almindelige Sætninger og philantropiske Ønsker angik, men savnede i Propositionen de nærmere praktiske Forslag. Cancellier. Hempel fandt, at det dog vilde være tungt, om Jntet skulde skee, fordi ikke Alt kunde skee. Om end kun til et Forsøg, burde Noget gjøres i den omhandlede Sag. Manglede der end, som alt indrømmet, de fornødne Naaer Ressoureer til en omfattende Reform, vilde der dog muligt findes Udvei paa et eller andet enkelt Sted, og dette da igjen tjene som Exempel for andre. Naturens Gang fører det med sig, at det Gode seent opnaaer Modenhed her i Livet, men derfor bør det ikke ganske undlades. Selv af Sagens Drøftelse kan udspringe gavnlige Jdeer til Realisering i Fremtiden. Taleren maatte i Humanitetens Navn med Smerte beklage, om Sagen i denne ærede Forsamling skulde finde saa liden Gjenklang og Jnteresse, at den vilde uden videre Drøftelse vorde afviist. Ved Afstemningen blev med 29 St. mod 21 bestemt, at en Committee skulde nedsættes, og senere, at denne tillige skulde prøve et af Justitsraad Salicath foredraget Forslag om Varetægtsarresternes Forbedring: til denne Committer valgtes: Salicath, Stenfeldt, Hempel. Videnskabelighed. Antallet paa dem, der iaar have taget examen artium ved Kjøbenhavns Universitet, beløber sig til 172, af hvilke 94 erholdt Karakteren Lan dabilis, hvoriblandt 2, nemlig Munch, dimitteret fra Metropolitanskolen, og Tidemand fra Viborg Skole, bleve indkaldte; af de øvrige 92 vare 75 fra Skolerne, 17 Privatister, Karakteren Hand illandabilis erholdt 76, hvoraf 41 fra Skolerne, 35 Privatister, Karakteren Non contemnendus erholdt 2, begge Privatister. Tildragelser. Natten mellem 16 og 17 d. afbrændte i Ringkjøbing et Pakhuus med Tobak, Salt og Egestolper, tilhørende Consul Husted.