JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Af de amerikanske Tidender erfares, at denne Stats Krigskibe indtil den 15de Decbr. f. A. har taget i Alt 218 engelske Skibe, der tilsammen førte 57. Kononer og havde 5106 Mand Besætning. Blandt disse Skibe befinde sig adskillige Fregatter, Ogsaa det engelske Skib Arethuse, der havde 2 Millioner Piastre ombord. skal være taget i Havbugten ved Mexiko af den amreikanske Fregat Esser, og indbragt til Missisiopii. - Et engelsk Parlamentairskib skal være afgaaet med vigtige Depescher til den amerikanske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Den 12te Januar ankom paa Kiøbenhavns Rhed den danske Jslandsfarer, Galeasen Esk fjord, som afgik fra Jsland sidst i October, og er ladet med saltet Kiød, Tran og Uldvare. Den russiske Fregat staaer endnu paa Grund Det har behaget Hs. Majest. paa en fra Forstenderne for den jødiske Menighed i Altona indkommen Ansøning at tillade, at de af Menigheden, som ønske at begraves førend den i Plakaten af 27 Juli 1811 foreskrevne Tid af 3 Dage, i levende Live kunne indgive Ansøgning derom og vente den fornødne Bevilling, som med deles de Uformuende uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Den nye Forordning har i Hovedstaden som overalt opslugt al anden Jnteresse - saalænge det varer. Monge vil maaskee for Øieblikket tabe derved; men Saadant gaaer ikke af uden Offerel sagde en anseet Finantsmand; og af Regleringens Viisdom maae det Bedste ventes. Endeel Fornødenheder ere vil strexsammesteds betydeligen stegne i Priserne, men Provideringscommissionens hurtigtegne Forholdsregler vil upaatvivleligen snart raade Bod derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Digterne Baggesen og Schack Staffeldt opholde sig for nærværende Tid i Kiøbenhavn. - Ochlenschlager, har til Theaterdirectionen indsendt en ny Tragedie - Rahbek har skrevet et Stykke om Tordenskjold for Hoftheatret til Opførelse i Anledning af Kongens Førselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
En Mand i Thisted indkalder i Aviserne sin Hustrue Kirsten Mortinsdatter Gren, fra hvem han i 10 Aar har været sepereret, med 6 Ugers Varsel til at indfinde sig, for om de mueligen kunde blive alenforenede, da Omstændighedene nu giør ham det til Pligt, at have en Medhielper i Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
J Sønderjylland er i 1812 ægteviede 2050 Par, fødte 6967, døde 5866, foruden 341 dødfødte, i Holsteen ere ægteviede 2597 Par, fødte 9874 og døde 6850, foruden 508 dødfødte, i Alt er i begge Provindser 4125 flere Fødte end Døde. (Efter disse Dato maa Sønderjylland omtrent have 211,000, og Holsteen. 246,000 Jndbyggere.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Kiøbenhavns Vexelkourt, den 15de Januar, paa Hamborg 1680 k. S. Diekonto 10 pCent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Aarhuus. Døbte. Den 10de Januar lod Bødker Poul Bøiesen døbe en Søn Søren Thomsen; Fadderne vare: Søren Thomsens Kone og Mariane Funch, Pottemager Graae, Jens Michelsen og Niels Peuelsen. Den 17de. Johanne Poulsdatter en Søn Adam; Fadderne: Sidsel Marie Hendriksdatter og Lise Hagenstrøm, Møllersvend Hans Hendrik og Muursvendene Jens Killemand og Anders Nøthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Begravne. Den 10de Januar, Tegnemestes J. C. Carlos Søn Johann Carl Julius, 6 Uger gl. Den 15de: Skipper Jens Hasle Røigaard, 25 1/2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Fruekirke: Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Bekiendtgiørelser. Enhver som jeg har den Ære at staae i Forbindelse med, saavel i Henseende til Handel, som hvad andre offairer der i afvigte Aar har været mig anfortroet, ombedes at fremkomme med deres Regninger, eller hvad Krav jeg paa Anfordring maatte være skyldig, da samme strax skal blive betalt og indfriet. Ligesom jeg og herved anmelder, at intet i Detail Handel af mig for Fremtiden udsælges, uden mod kontant Betaling. Aarhuus, den 19de Januar 1813. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
De af os unde skrevne udstædte 48, 24, 16 og 1 Skillings Beviser, finde vi fornødent herved at indkalde til Jndfrielse forinden denne Maaneds Udgang, efter hvilken Tid vi ikke ville ansees forpligtede til at und løse dem; hvilket herved ifølge Beviserne bekiendtgiøres. Aarhuus, den 18de Januari 1813. d. Raac J. Raae. Chr. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
De som endnu staae til Restance med Betalingen for kiøbte Bøger paa den hos mig i October Maaned f. A. afholdende Bogauktion ombedes herved at afgiøre samme i det seneste inden denne Maaneds Udgang. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
De ved Amaliegaards Tilvært kiøbte Muursteen, som endnu ikke ere betalte, ombedes Kiøberen det snareste muelig med Betalingen at indfinde sig, W. Mobr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Fra en Mand, som ved mange Leiligheder viser sig velgiørende imod de Fattige, har jeg i Dag modtages 500 Rdlr. til Uddeling iblandt de meest Trængende, som skal skeer efter bedste Skiønnende, hvorfor jeg paa de Fattiges Vegne, aflægger min forbindtligste Tak. Aarhuus, den 18de Januar 1813. Jakob Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Ved Hadsteenmølle Grubeværk blivet til 1ste Mai d. A. Plads ledig for en Møllersvend som vil og kan paatage sig denne Tieneste, paa Lønnen ansees ikke, naar den Søgende er et duelig og skikkelige Menneske. Til Efterretning meldes, at han kan vente at fritages for at passe PilleQvarnen, Hadsteenmølle pr. Randers, den 10de Januar 1813. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Fem a 6 Stende tønne erholde Arbeide paa Hatte fabriket i Aarhuus Paa Fragten ansees ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
For en Huusholderske, som kan fremvise gode Skudsmaal fra hvor hun forhen har tient, er en Plads ledig paa en Herregaard, enten strax eller til 1ste Maj. Anvises fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
En tro og villig Pen kan strax faae en god Condition som Huus, og Opvartningspige. Nærmere Eftersetning giver Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
En ferm Kokkepige, som har Beviis for sig gode Opførsel og Troskab, kan frax eller til Majdag faae en god Condition hos Liche, paa der store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Et ungt Fruentimmer søger en Plads som Jomfrue eller Syepige i et honet Huus. Adressekontoiret anviser. hans Menneske som har de fornødne Kundskabet som nødig er til at undervise og lære de Unge i det danske og tydske Sprog m. m., ønskes antaget som Huuslærer til anstundende 1ste Mai d. A. Om Vilkaarene behage den Søgende at melde sig hos Undertegnede. Uden paalidelig Attest og sin Duelighed og anstændige Forhold i saadant Fag, nytter det ingen at melde sig. Hadsteenmølle, den 10de Januar 1813. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
For Liebhavere er nu 2 Stkr. Kalmuk at bekomme C. Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Godt Hvedemeel faaes bestandig for billig Pris hos Meyer Phile, Heckscher bag Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Hos Mad. Jørgensen ved Mindet faaes store Skar lotter til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Hos Joseph Levin paa Graven er nu atter godt Hvedemeel at faae tilkiøbs. Sammesteds kiøbes alle Sorter Hare-Ræve- og Jller-Skind til de høieste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
En halvgammel Arbeidsvogn er at faae tilkiøbs hos R. C. Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
En ny holsteensk Postvogn med laqverede Agestole, en dito ny Reisevogn, samt 2de Gaardes Avling i Midten af Marken, er at faae tilkiøbs hos Kuursmed J. Frandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Da mit Sted ikke blev solgt ved Auktion, er det underhaanden at faae tilkiøbs, og Pengene kan blive staaende til Snapsting 1814, i Mangel af Salg, er det at faae til Leie til Paaske Flyttetid, hvorom akkorderes med Eieren selv. Aarhuus, den 18de Januar 1813. Peder Madsen, Muurmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Onsdagen den 20de Januarii næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter Begierning af Vedkommende, hos Søren Jessen i Hierling ved offentlig Auktion bortsolgt 25 Stkr. rhinske Møllestene, fra 6 1/2 til 10 Qvarteers Bredde og fra 12 til 16 Tommers Tyrkelse, samt 1000 Stkr. Steenkrukker og Skiæggemænd. Lysthavende indbydes. Varde, den 5te Januar 1813. Teten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Mandagen den 22de Februari 181, om Formiddagen kl. 10 slet præcise, blivet efter Vedkommendes Begiæring, ved en eneste offentlig Auktion absolut bortsolgt følgende Eiendomme, i og ved Horsens Bye. 1) Gaarden Nr. 334 og Nørregade, som i nogle nar er brugt og særdeles fordeelagtig indrettes til Brændeviinsbrændeie, og med godt og overflødig Vand i Landen, samt en ved Gaarden værende Prug, af omtrent 3000 - Alene Jndhold, og hvori findet en beydelig Mængde udsøgte Frugttræer og Springvand, 2) En norden for Gaarden beliggende Toft, at omtrent 2 Td. Lands Jndhold. 3) En dito, af omtrent 3 Tdr. Lands Jndhold, med en dertil indkiøbt Vei ud til Lang Nark Veien. 4) Tvende Kaaber Brændeviins Kiedler af omtrent 6 Skippunds Vægt, med øvrige tilhørende, af Tønder, Kar, Ankere, a. Auctionen holdes i Gaarden, hvor Liebhaberne ville behage at møde. Horsens, den 11te Januari 1813. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 19de October 1812, som er læst ved Aalborg Byetings Ret den 2den November, og i den Kongelige Lands Overet i Wiborg den 9de November 1812, indkaldes herved sub poen præclusi et perpetui silentii. med Aars og Dags Varsel, 3de Gange, alle dem som formene sig at have noget at fordre, efter min ved Døden afgangne Mand, sal. Justitsraad og Auktions Direkteur Jens Bøggild, forhen Byefoged i Aalborg, med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne Tidsforløb, for mig og Laugværge at anmelde og beviisliggiøre, ligesaa ville de som maatte skylde noget til min sal. Mands og min falleds Boe, melde sig til Afgiørelse uden Henstand. Aalborg, den 19de November 1812. Som Laugværge: Schau, A. M. Jelstrup, Hospitalsforstander. sal Boggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
paa Serritzlevgaard er sidnafvigte 10de Novbr. ved Døden afgaaet, Tienestekarl Jørgen Jensen Møller, og hans Efterladenskaber, strax taget under lovlig Skiftebehandling Ved Registerings Forretningen blev anmeldt, at den Afdøde havde en Søber, nemlig: Karen Jus datter, der for omtrent 30 Aar siden er reist til Kiøbenhavn, og sammesteds indladt sig i Ægteskab med en af Hs. Majestæt Kongens Staldfolk, hvis Navn ikke vides, men som var født udi Østbek Sogn i Woen Herred, Aarhuus Amt. Da man nu ikke her kundet komme til Kundskab, om hun er i Live, eller død og efterladt sig Børn, saa indkaldes hun eller disse, et følge Plakaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret. Til samme Tid indkaldes Stervboets Kreditorer. Katrineland, den 28de December 1812. R. H. Risen valte, Et hver som med min afgangne Spigermoder, sal. Madame Elien Hostmann i datlefmelle, maatte have staaet i nogen Slaae Penge Forbindelsen, det ræsig enten som Credi eller Debitorer, indkaldes herros med 12 Ugers Varsel fra Dato, til at melde sig hos Undertegnede er afgiør det fornødne. Ta skoumelle, den 22de December 1812. P. W. Schentes. De Kr diteter i afgangne Biel dommer Torne H. sens Boe, som ved Skiftets Slutning ere tilkundt, deres Fordringer, kunne erholde disse udbetalte hos Jnkassator Hr. Proprietair Otto Mønsted paa Lykkesholm. Edeltoft, den 31te December 1812. B. Horneman. Skifteforvalter. Fortegnelse over det som skal finde i en Kustesom er bortstiaalet i Onsdags Aftes den 13de Janv.,der var afsendt fra Hr. Chiruraus Withs Tiener i Randers, til N. Larsen Barmer, med Anders Andersen Vognmand fra Aarhuus. 1) en mørk blaae Mandstiole, 2) et paa mørk blaae Klædes Suxer, 3) 2de Vedte, en rød og en Sirtses; 4, en hvid Petister, Kiole; 5) en dito Sirtses dito; 6) en rød hiemmegjort, Kiole, 7) et hvidt Kammerdugs Skiørt; 8) en dito Sirises Klok; 9) et Christianfeldtes Forklæde; 10) 28 fine Halekraver; 11) 4 par Bomuldstrømper, 12) 2de Bomuldshuer; 13) et par dito Vanter; 14) 2de dito halvstrømper, 15) Vestetøi til 2de Vester; 16) ens fiin Hørgarn, Skiorte, 17) en Blaargarne Særk, 18) et par lukkede Sølv Knærspænder med paastempel Nr. 19) et var dito Metal; 2) 3 Pd. Uld indbunder iset Tørklæde; 21) et par nye Skoe; 22) et var Strømelper og 2de par Vanter; 23) et par Mamelukærmere af Lystring. Hvo som kan give Oplysnin, om dene Tyverie, loves en god Douceur af Anders Andersen, Vognmand. Aarhuus den 15de Januari 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Paa Landeveien mellem Skanderborg og Horsens er den 5te Debr. sigt bortkommes en Pakke udi et hvid Klæde, merket I 11, hvorudi var en sort Klædes Kiøl med blanke Knapper, en hvid Kassemes Vest, en som Silke Vest med gule Strider, og overtrukne Knapper et rar blakkede Manschesters Buxer, fedret med sort Skind i Riørstedet. Opdageren heraf loves en pass ind Douceur, naar saadant anmeldes enten for Hr. MartuWolder i Skandelborg: Hr. Søren Kastrup, Fe bereder i Horsens, eller Hr. Uhrmager Willumse i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Den 5te Januar er imellem Stik in og barhunbortkommen en Kiole m.m., indbunden i et blaat og hvidt tavlet Tørklæde; tilligemed fire Breve, adressere til Aarhuus. Den retsindige Finder vilde behage at aflevere det til Hr. varer Jahnsen mod en passend Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.) Fra hiine krinførende Armeer i Norden havre føl- ogende Efterretninger: Da Hertugen af Tarent (Mach den ald) trak sig tilbage med sit Arme korps fra Kurland, til Preusen, marscherede en Deel af samme over Labinau- og Taptau. Ved det sidste Sted kom det til en heftieTerning med de dem naa Fade falder. Russer. Byen beed meget. Den 3die Jan. rykkede Hertugen ind i Kanigsberg, som Kongen af Neapel med samt hele Seneralstaben og Garnisonen allerede havde forladt; ikkun en Deel af Arantaarden under Hertugen af Eichingen, (Ny) var endnu tilbage, som gik Hertugen af Tarent imøde og drenede sig med samme nogle Mile østlig før Kønigsberg. Kongen af Neapel marscherede i 2 Kolonner per Brandenburg, hvor der opstod en ødelæggende Jbrand, til Braunsberg, og over Kreusburg til Rehisock. Rasserne fulgte ligeledes i 2 Kolonner efter. Den første over Kønigsberg og Brounsberg, den anden lover Friedland og Mehlsack. Den første Kolonne, 6000 Mand stærk, rykkede den 5te om Morgenen Kl. 2 indi Kønigsberg, og marscherede efter en 5 Timers Hvile videre af Braunsberg. Den anden Kolonne trængte det franske ved Mehlsack staaende Korps tilbage indtil lover Passarge=Floden. Det russiske Angrib paa Braunsberg, den 7de, mislykkedes. Broen kunde ikke blive forceret, og geraadte tilligemed endeel nærliggende Huse i Brand. Dog snart havde Kosikkerne fundet nogle Steder ovenfor Staden, hvor Jsen holdt, og satte over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
- Om Russernes Jndtog i Kønigsberg meldes følgende: Den 4de Jan. sildig om Aftenen rømmedes Staden af de Franske, og allerede om Morgenen Kl. 2 havde Kosakkerne sprængt og besat Portene. Kl. 3 fulgte 2 Kosak. 1 Husar- og i Dragonerregiment efter, der alle hørte til et betydeligt russisk Detaschement under General Sievers, der havde forenet sig med Kavalleriet af General Wittgensteins Armees Avantkorps, og som nu snart tilhøbe rykkede ind i Staden, der ifølge en Politiebefaling den hele Nat var oplyst ved Lys fra alle Vinduer, for at bevirke Lettelse for de giennemmarscherende Tropper i det ved det nyeligen indtrufne Tøeveie værende slette Føre. De russisk Keiserl. Troppers Jndtog skredte med den største Orden. Kavalleriet stod af paa Torvet, forrede blot med Høe, og for Mandskabet reqviredes Sild og Brændeviin. Efter en 5 Timers Udhviling sad Kavilleriet atter op og tog Veien af Brouusberg. Jnfanteriet besatte Stadens Vagter i Forening met Borgergarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
J Engelland underholder man Folket endnu stedse med den franske Keisers Sygdom, saaledes bekiendtgjordtes nyeligen i London følgende, fra Paris erholden Privatskrivelse, dat. 22 Decbr. "Keiseren er vedvarende upasselig; men beskeftiger sig dog alligevel bestandig med Statsanliggenderne. (!) Med fine Ministre, men især med den osterrigske Ambassadeur 6 har han hospige Konferencer. Siden sidste Leverdaere 17 Kourerer blevne affærdigede til Wien, Berlin Dreeden, Studtgardt og til andre tydske Egne. Vor Politikere bleve deel forundrede da de Gaar indtraf en østerrigsk Officier hertil med Depescher fra Keise Frank Man tilføier en og at han skal have overdragt Napoleoen egenhændig Skrivelse fra Frantz. - Der spekulere her meget om Underhandlingernes Aabning til en almindelig Frid. (?) Uagtet denne fredelige Tilbøielighehar man dog udstædt befaling, at lade de Linietroppe, som kantontrede i det Jndre afmerichere til Strasborg, og at der inden Januar Maanids Ende skal være oprettet en Vinterler mellem denne Fæstning og Metz. -. Moniteurens Anmærkninger dertil: (1) O saa har han ikke ophørt trende Gange om Ugen af gaar paa Jagt, hvorved han ofte til godt tildaglægger 1 1/2 Miils Vil i Snee og Jis. Enhver i Pe ris veed, at Keiseren befinder sig i bedste Velgaaende Dette Brev er altsaa aabenbar fabrikeret i London (?) Det er vel at bemærke, at der for Tiden hverken gives nogen østerrigsk Ambassadeur eller Minisi Paris. (?) Ville J lære at kiende sammes Betingelser, saa læser Hertugen af Bassands Skriveltil Castlereagh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Desuden meldes fra London, at en østerrig, Koureer nyligen var ankommen over Holland dertil me meget vigtige Depescher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.) Plakat, angaaende den fremtidige Udbetaling en Gaaser, Pensioner, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Hs. Majestæt Kongen har under Dags Dato tilstille Finantskollegtet et Reskript saa lydende: Da Vi ved Vor i Dag udkomne Fordning angaaende Forandring i Pengevæsenet for Vort Konge tiger og Hertugdømmer iblandt andet tillige have saa sat saadenne Bestemmelser, hvorved Usikkerheden, Ustadigheden af Pengenes Værdie i alle faste Bet linger for Fremtiden kan ophøre, i det at slige Be linger blive erlagte i Sølv-Værdie, og Vi allernaadigst ville give Vore Embedsmænd Tryghed for, her efter at oppebære det dem tillagte i virkelig Værdie Saa have Vi herved villet tilkiendegive Eder Ve Beslutning : At alle af Vore Casser bevilgede Gaa og Lønninger, samt alle for Livstid bevilgede Denske ner i Dansk Courant, skulle beregnes og for Fremden udbetales i Rigsbankdaler Sølvværdie, Daler i Daler, hvorimod alle personlige og temporatr. Tille i Geger eller Pensioner, som siden 11 Septemb, 1807 maatte være bevilgede, ikkun efter det Forhoaf 1 Rigsbankdaler S. V. for 5 Rdlr. D. C. blive at beregne og udbetale. Samme Regel bliver ogsaa anvende paa Diæter og andre Tillæg af lige Beskaffenhed saaledes: at den Deel af Diæterne og andre lignende Tillæg, der har været bestemt og reglementeret førend 11 Sept. 1807 herefter udbetales i Rigsbankdalere S. V., Daler for Daler, den de af samme derimod, som maatte være bevilget tillagt senere and 11 Sept. 1807, beregnes ikkun med 3 Rbdal. S. V., for 5 Rdlr D. C., hvorved tillige skal lagttages, at hvad der som forøgelse er tilstaae, efter 11 Sept. 1807, i intet Tilfælde maae, ved saaledes at beregnes til Rigsbankdaler, overstige det for 11 Sept. 1807 bestemte Rominal Beløb med mere end 2/3 Deele. Lønninger og Pensioner, som hidtil have værte bestemte og af Vore Kasser udbetalte i slesvig, holsteensk Courant, skulle hereftre ansættes og udbetale med 1 3/2 Rigsbankdaler S. V. for hver 1 Rd. S. H. C., saalængt de oppebæres af selvsamme Personer, som nu ere i Besiddelse deraf. Derefter J Eder have at rette, og denne Vor Beslutning til alle Vedkommendes Efterretning offentligen at bekiendtgiøre. Befalende Eder Gud! Hvilket herved meddeles alle Vedkommende til fornøden Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Finants-Collegium, den 5te Januari 1813. Under 5te Januari er udkommen Fundats for Rigsbanken. Hvoraf herved leveres følgende Udtog: J 1ste H. hedder det: Vi love og forsikkre for Os og Vore Efterkommere, at aldrig og under ingen Omstændigheder fra Statens Side skal sættes i Omlønoget ikke rentebærende, paa Jhændthaveren lydende, Repræsentativ, og at i Særdeleshed aldrig skal tillægges nogen Obligation eller andet Papir den Rettighed, et maatte gaae som tvunget Betalingsmiddel, hverken imellem Mand og Mand, eller ved de Kongl. Casser. Ligeledes love Vi, ingensinde at ville privilegere nogen anden Bank eller noget offentlig Jnstitut, under hvad Navn maatte være, til at udgive Papiir med deslige Rettigheder, men Rigsbanken skal stedse, saalænge den har Sedler i Omløb, være det dertil berettigede Jnstitut under de Betingelser, og ved at efterleve de forskrifter, som denne Vor Fundation indeholder; Rigsbankens oprindelige Fund er en Fordring af 6 P. C., i rede Sølv, af alle faste urørlige Eiendommes Værdie i Kongetiderne og Hertugdømmene. Denne Heftelse kan ikke opsiges fra Bankens Side, men til alle Tider afbetales i det Hele eller tildeels ; af de til Reservefonden bestemte 19 Mill. Rbd., forbeholdes til de Kongl. Financer 15 Mill., som en Hielp til overordentlige Udgivter; de øvrige 4 Millioner skulle anvendes til en Laanelond, til Reservesonden skal endvidere henlægges 10 Mill. Rbd. S. V. i uopsigelige Obligationer, som Banken, har at udstede, samt til hvis Forrentelse og Afdrag den af fine Jadtægter aarligen skal afgive 600,000 Rbd. S. V.; Rigsbanken skal endvidere, med 350,000 Rbd. S. V. aarligen udrede Forretningen af de Obligationer, som den har at udsted til Jndfrielsen af den halve Deel af de S. Hr. Banksedler, de paa 20 Rd. S. H.C. lydende Skatkammerrepræsentativer, og de i Følge Patent af 19 Dec. 1800 udstedte Assignationer; 1/2 Dele af Banken: Jndtægter henlægges i indd agne Rbsedler til Tilintetgiørelse, naar og saalænge Sedlernes Cours staaer under Peri. Naar Sedlernes Cours derimod er Pari, skal Banken for ovenanførte Beløb af Jndtægterne anskaffe Sølv, som henlægges til den Fond, for i paakommende Tilfælde at kunne bruges til at forbedre Sedlernes Cours, naar denne skall fravige Pari. Den øvrige Fierdedeel af Bankens Jndtægter giøres frugtbringende. Naar Banken engang over at dens rede Sølvsond staaer i lige Forhold med Massen af dens circulerende Sedler, skal den anvende sin hele overskydende Formue til Statsgieldens Afbetaling; Bankens Laanefond maae anvendes til Udlaan paa haande faaet Pant, saavelsom directe paa faste Eiendomme og til Discontering af Vexler og Vexelobligationer; Banken, maa have Felial=Indretninger i de vigtigste Stæder i Kongeriget og Hertugdømmene; Banken skal modtage Sedler, som i samme maatte indsættes paa Folium, hvorfra kan til og fraskrives efterhaanden, som den, der har indsat derpaa, anviser til sig selv eller andre; Rigsbanken kan optage Capitaler efter Navne eller Sølvværdie eller til hvad Cours den kan overeens komme med dem, af hvem der laanes, og maae tilstaae Renter for samme indtil 5 PC. (Fortsættes.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
(Ved Avisens Slutning manglede Khavns Post.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Tallotteriet. J den 895 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 15. 43. 29 45. 47.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-22
Prædikanterne paa Søndag. Høimisse : Aftensang: Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke: Hr. Adjunkt Qvistgaard. Hr. Jahasen. Hospitalskirken: Hr. Jansen. Taneer. ved Efterretningen om Christiane Jengerslevs Død paa Borupgaard den 18 Jeruar 1813. Tidlig forlod Du, elskte Pige, din Bane, for at samles med den Moder, der kort for Du, forlod Livet. - Din Familie og Venner føler bittert til Bortgang, dog vores Kummer kalder Dig ikke tilbagt. - Fred over dit SøvJ........ M....