JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-08-04
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg: Hs. Excell. Generallieutn. v. Holstein, Lieutn. v. Lytzen, Overauditeur Herredsfoged Manthen, Agent Lund med 2 Sønner, Studios. polytech. Holten, ForligelsescommissaiLiebech, Kom. N. Bache, Cand. theol. Bache, Copiist Truelsen, Cand. juris Lund, Jomfru Hanne og Sophie Jensen, Proprietair Hagen, Mad. Græbell med Datter, Jfr. Mathiesen, Cand. juris Bierregaard, Forvalter Gjerulff, Skovfoged Beierholm, Eleverne J. Hoppe, A. Kofoed, F. Friis og C. Schmidt, Hr. Wammen og Kone, Jfr. M. Rose, Pastor Bentzen med Kone, Jfr. Thielemann, Bankassistent Fabricius, Jfr. Frausing, Student Birch, N. Rosenberg, Mad. Agerschou med Søn og Datter, Jfr. F. Jensen og H. Agerskou, Eleverne Wahl, H. Kofoed og H. Bagge. Fra Aarhuus til Kallundborg: Etatsraad Postdirecteur Winge med Frue og Børn, Rector Nielsen og Frue, Toldinspecteur Bang, Eleverne C. og M. Bang, Cadetterne Flindt, Lilienskjold, Wildenradt, Rosenkrantz og Freiesleben. Oberstlieutenant og Muurmester Dahl, Rodemester Dahl, Provst Basse med Datter, Kurve handler Keller, Discipel A. Holm, Skolelærer Thastunmed Kone, Møller Loppenstein, Student Reis, Gjestgiver Jørgensen, Forligelsesc. Liebach, Proprietair Madsen, Student Holten, Overauditeur Manthey. Slagter Scheibel, Auditeur Steenstrup, Brænderie bestyrer Henius, Handelsb. Bager, Cand. juris Jetsmark, Handelsfuldmægtig Koppel, Kjøbmand Lind, Handelsfuldmægtig Hartvigsen, Madame Pontoppidan med Søn, Kobbersmed Smith, Mad. Brahm med 3 Børn, Kjøbmand O. Green, Cand. juris N. Secher, Jfr. H. Møller, Handelsbetjent Holck, Bager Linstow, Possementmager Henius, D. Gustavns. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn: Pastor Holm med Familie, Sproglærer Sønnichsen, Candidat philos. Springborg, Pharmacent Nysom, Mad. Pingfoss, Jomfruerne Bloch, Sinding og Ludvigsen, Maler Sørensen, N. From, Christiane Sletting. Med Anholms Paquet til Kjøbenhavn: Graveur Winther, Juveleer Lachmann med Søn, Capt. Sann, Cand. chirurg. Stouber, Jfr. Tonne, Kasketmager Kjørup og Kone, Student Brodersen, Friseur Johnsen, Jernbandler Clausen og Søn, Bager Munck, Hr. Anholm med Pleieson.
Viborger Samler, 1840-08-04
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 3die Aug. Jomfruerne Kuhlmann, Poulsen og Stilling, Student Kuhlmann, Jnformator Lour, dHrr. J., A., H. og M. Lund,
Viborger Samler, 1840-08-04
AVERTISSEMENTS. D. M. Kongens og Dronningens Portraiter, aftrykt i Gibs, ere at faae hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-08-04
Classelotteriesedlers Fornyelse til 5te Classe, bringes herved i behagelig Erindring. P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1840-08-04
Placat. Mandagen den 17de d. M., om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, bliver paa Friisholt Hovedgaard i Sal Sogn ved Auction bortsolgt endeel af det afgangne Ritmester v. Hallings Boe tilhørende Løsøre, bestaaende, af: Kjøkkentet, saasom: Kobber, Messing, Tin og Jern, Porcelain og Steentøi, endeel Bryggersredskaber, Linned, saasom: Duge, Servietter, Haandklæder og Lagner, deels Dreils og deels Hør= og Blaargarns, Borde, Stole, Skabe, Sophaer, Speile, Commoder, Sengesteder, Sengeklæder, hvoriblandt gode Folkesengeklæder, Kakkelovne, endeel Silke og Bomulds-Tørklæder, endeel Silke-Bomulds Rasmager- og Uldstrømper, et stort Stueuhr, endeel Hjulfælge og Hjulseger, en stor Deel Gaardsredskaber af alle Slags, saasom: Spader, Hakker, Skovle, Forke, Kroge med For- og Baglænker, Vognkjæder, Øxer, Baandknive, Nauere, 2 Vandmaskiner, en Dunkraft, endeel Ege-, Bøge= og Eske Planker, endeel Tylter Fyrre=Fiel, forskjellige Sæt LæderBringtøi, Stavtøi, Saddeler, Vogne, deels Arbeids- og deels Reisevogne, en Wienervogn, en holsteensk Vogn med Agestole, Reisestæder, Plouge, Harver, en Kane, Doctorstole, nogle Raysslæder med Baarer, en stor Deel Smede redskaber, en Kornrensemaskine, endeel Meierieredskaber, en stor Deel kløvet Kakkelovns=Brænde, endeel Bøgebrænde, endeel Haugeredskaber, en Steenvogn, og en stor Deel tilhugne Steen, med meget mere, hvilket Alt her foran berørt findes anført i de trykte Cataloger fra 3949 til 4286 (Pagina 127 til 138) fra 5898 til 5954 (Pagina 191 til 153) og under særskilt registeret fra Nr. 1 til 290 (Pagina 198 til 207) fra Nr. 226 til 233 (Pagina 209 og 10) fra Nr. 368 til 407 (Pagina 211 til 212) fra Nr. 414 til 418 (Pagina 213) fra Nr. 469 til 503 (Pagina 215 og 16) fra Nr. 512 til 692 (Pagina 217 til 224) fra Nr. 757 til 394 (Pagina 226 til 236) og fra Nr. 1625 til 1843 (Pagina 256 til 263), dog med Undtagelse af Kornet, Gaarduhret og Sproten med Spande. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den H. H. Holm. 3die August 1840. Cataloger faaes for 1 Mk. pr. Expl. paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1840-08-06
No. 125. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. Catolidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. TonnagrammendragenTorsdagen den 6te August 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-08-06
Udenlandske Efterretninger. Sverrig. Constitutionscommitteens Forslag til en forandret Repræsentation gaaer i det væsentlige ud paa at den svenske Nation skal repræsenteres af en, af 250 Medlemmer bestaaende, ordinairt hvert 2det Aar sammentrædende Rigsdag, der ved Behandlingen af Lovgivningssager, ligesom det norske Storthing, deeler sig i en nedre og en øvre Afdeling, der kaldes Stora Namud og Profnings Nännd (Odelsthing og Lagthing). Med lemmer af det øvre Kammer ere de 60 Repræsentanter, som ved Stemmefleerhed og uden Hensyn til Standsforskjæl, dertil udnævnes ved et almindeligt Valg i den samlede Rigsdag. Valgret tilkommer enhver Svensk, der er Christen, 21 Aar gammel, i 5 Aar har boet i Riget, og idetmindste eier afgiftspligtig Jord af 1000 Rd. Værdie, eller har en Eiendom af 10,000 Rd. Værdie i Forpagtning paa 10 Aar, eller af et lovlig Næringsbrug for en aarlig Jndtægt af 200 Rd., dog at dette Næringsbrug, om det er et offentlig Embede eller Bestilling, ikke maa kunne fratages den Paagjældende uden Dom. Endvidere udkræves et uplettet Rygte. Besiddere af faste Eiendomme under 1000 Rd. Værdie, naar de dog eie Jord af 250 Rd. Værdie idetmindste kunne ogsaa udøve Valgret, men deres Stemme gjælder da kun for 1/5 eller 1/2. Valgbar er enhver Valgberet tiget, der er 25 Aar. – Valgene skee ikke efter Stænder, men efter Valgdistricter, der afdeles saaledes, at der vælges 1 Repræsentant omtrent for hver 12,40 Jndvaanere. Ved Valgdistricternes Dannelse tages ikke Hensyn til Forskjellen mellem Stæder og Landet. – Dersom dette Udkast gaaer igjennem og bliver Grundlov, vil det medføre en total Omdannelse af den indre Tilstand i Sverrig, hvor Middelstanden hidtil kun meget ufuldkomment har været repræsenteret.
Viborger Samler, 1840-08-06
Spanien. Ogsaa i Madrid har der, ligesom i Barcellona, fundet Uroligheder Sted, hvilke dog igien ere dæmpede. Den franske Gesandt ved det spanske Hof skal have modtaget nye Jnstructioner fra sin Regjering ifølge hvilke han skal tilkjendegive Regentinden, at Frankerig er beredt til, om fornødent, ved en væbnet Jntervention at beskytte hendes Authoritet mod de Exalteredes Partie, ligesom Gesandten ogsaa skal være paalagt at formaae Espartero til, for nogen Tid, at forlade Spanien, og at forestille ham, at han, ved at opkaste sig til Partiehov ding, vil forskjærtse den Hæder, han som Fredstifter i Spanien har erhvervet.
Viborger Samler, 1840-08-06
Rusland. Fra Bessarabien meddeles under 9de Juli, at der bestandig indtræffe nye Tropper, der komme fra Polen, og i Jilmarscher følge de til Kaukasus, afgaaede Detachementer. Da Tropperne føre en Mængde svært Skyts med sig, som ikke kan bruges i Tscherkassernes Bjerglande, formodes det, at Kaukasus ikke udelukkende er Maalet for deres Marsch.
Viborger Samler, 1840-08-06
Tyrkiet. Constantinopel den 7de Juli. De af Mehemed ved Sami Bey gjorte Tilbud siges at bestaae i, at han vil restituere Flaaden, rømme Candia, de hellige Stæder og endeel af Adana, og at han er villig til at holde en Armee paa 50,000 Mand ved Tauris og Euphrat, for derved at bidrage til det osmanniske Riges Opretholdelse; derimod fordrer han arvelig Besiddelse af Ægypten og Syrien for sig og sin Slægt,
Viborger Samler, 1840-08-06
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-08-06
Kjøbenhavn. Jfølge "Berl. Tid." er Dr. M. Reiseronte fra Augustenborg til Pløen forandret saaledes: Den 14de August reise Majestæterne fra Augustenborg til Flensborg, den 15de til Slesvig, den 18de til Rendsborg, den 19de til Jtzehoe, den 21de til Altona, den 27de til Lauenborg, den 28de til Ratzeborg, den 31te til Oldeslohe og den 1ste September til Pløen.
Viborger Samler, 1840-08-06
Man taler stærkt om, at en Collegie-Reform er under Arbeide og at en ny administrativ Forfatning skal træde i Kraft fra 1ste Januar 1841. Denne nye Administration vilde vel beholde endeel af de nærværende collegialle Former, men dog i flere væsentlige Henseender nærme sig den ministerielle Bestyrelse. (Aalb. Av.) Om Tilblivelsen af Contra Petitionen imod Skattebevillingsretten meddeler en Correspondent til Randers Avis Følgende: Et Møde blev sammenkaldet i Boldhuusgaden (i danske Samfunds Locale); Grundtvig var ikke nærværende; men Lindberg tog Forsædet uden Valg. Der vare kanskee halvandet Hundrede Menneskeer tilstede; men Fleertallet af disse syntes ikke at være stemte for Lindbergs Andragende. Magisteren aabnede Forhandlingerne med en Tale, hvori han i særdeles spagfærdige og sagtmodige Udtryk udtalte sin Misbilligelse af Skattebevillings=Petitionen, som nu circulerede til Underskrift iblandt Kjøbenhavns Borgere. Da Sagen nylig med temmelig Udførlighed er bleven debatteret i Bladene, da Bangs Grunde eller Skin=Grunde ere til Overflødighed gjendrevne – og da Lindberg ikke ved sin Behandling gav Sagen nogen ny eller interessant Skikkelse, saa vakte hans Tale saare liden Deeltagelse. Man fristes til at troe, at hele Foretagendet var hendøet af lutter Mangel paa Modstand, dersom ikke Orla Lehmann og Hr. Barfved havde ynkedes over Hr. Magisteren, analyseret hans Tale og viist dens Tomhed, hvilket Begge gjorde med Talent, men den Første især med ægte talerisk Kraft, Kunst og Snildhed, ja et saadant Jndtryk gjorde Lehmanns Tale paa Magister Lindberg, at skjøndt han havde begyndt med en ubetinget Forkastelse af Skattebevillingsretten i alle Tilfælde, saa fandt han det, efterat Lehmann havde talt, tjenligst, at forkaste den kun for Øieblikket: "Tiden til at indføre den var ikke den rette, den gunstige, den passende" a. &c. Lindberg forelæst, sin Petition eller Adresse til Stænderne, hvori hans Anskuelse er udtalt, inviterede Ligesindede til at underskrive den og sagde, at den vilde næste Dag fremlægges til Underskrift paa Adressecontoiret. Jdag (den 3die Dag efter Fremlæggelsen) vare Underskrifterne paa dette Sted stegne til tyve! og iblandt disse saae man ikke bekjendte Navne. Forties bør det dog ikke, at Lindberg har faaet to Desserteurer fra Modstanderne: to Skomagere, som havde underskrevet Skattebevillings=Petitionen, lode sig omvende og have nu taget deres Navne tilbage og underskrevet den Petition, som begjærer, at Skattebevillingsret ei maa blive tilstaaet.
Viborger Samler, 1840-08-06
Den kjøbenhavnske Petition til Stænderne tæller 3,491 Underskrifter og vil i disse Dage blive indgiven til Stænderforsamliggen ved den Deputerede for Hovedstaden, Etatsraad Hvidt. (Kbhp.)J Kbhposten hedder det: Algreen-Ussings Navn er allerede knyttet saa fast til Tanken om de saa længe forønskede Forbedringer i Danmarks Finantser og den bedste mulige Bestyrelse af Landets Jndtægter og Udgifter, at naar denne store Pulsaare for Folkets Velfærd og Statens Bestaaen belyses fra en ny uvant Side, forlanger ogsaa Enhver med Længsel at erfare hiin frimodige og indsigtsfulde Hædersmands Mening. Men denne Mening er ikke tvivlsom eller foranderlig. Ussing har alt ofte nok paa det Bestemteste udtalt og vil fremdeles vedblive at udtale sig for Nødvendigheden af hvad der maa skee, for at sikkre Danmarks Fremgang og benytte Fredens og Frugtbarhedens Aar til noget Mere end til et opretholde en simpel Ligevægt i Statens Midler. Ussing har erklæret sig for Skattebevillingsretten, og den sidste Tvivl herom vil forsvinde ved at see af Stændertidenden med hvilken Varme og Jver han har antaget sig Folkets først indkomne Petitioner derom; men hans praktiske Blik har opfattet det, enhver Fædrelandsven ønsker, fra en ny Side, der om den end ikke som hiin utvivlsomme Ret yder lignende statsretlige Garantier ved enhver fremtidig Regjering, dog - og det som et strax anvendeligt midlertidigt Middel indtil Ordningen og den endelige Jndførelse af den fuldstændige Skattebevillingsret og besluttende Deelagtighed i Lovgivningen for Rigets Stænder bliver fuldbragt – vilde give allerede de nuværende Stænder den forønskede og nødvendige Control med Bestyrelsen og Anvendelsen af Statens Jndtægter og Udgifter. – Det dertil sigtende Forslag, som Algreen-Ussing alt tidligere har fremstillet i "Folkebladet, er nu af ham bleven forelæst i Stænderforsamlingen, som et Andragende, der ikke kan Andet end vække den meest levende Jnteresse saavel i som udenfor Stænderne. – Andragendet gaaer ud paa: 1) At Forsamlingen uopholdeligen vil indgaae til Hs. Majestæt Kongen med en allerunderdanigst Petition om, at der maa blive forelagt den nærværende, saavelsom den holstenske, og senere den jydske og den slesvigske, Stænderforsamling, et fuldstændigt og detailleret Finantsbudget for Aarene 1841 og 1842, for, efterat være prøvet af samtlige fire Forsamlinger, at ophøies til en for dette Tidsrum gieldende Finantslov; 2) At Forsamlingen fremdeles vil andrage paa, at der for Fremtiden maa blive forelagt Stænderforsamlingerne et lignende Budget for to Aar af Gangen, for paa lige Maade, efter af Stænderne at være overveiet, at emanere som Finantslov; 3) At Forsamlingen endeligt, som noget Selvfølgeligt, vil indstille, at de for en foregaaende Finantsperiode aflagte Regnskaber, maae, med alle dertil fornødne Bilage, blive den paafølgende Stænderforsamling forelagte, til Prøvelse af det tidligere Budgets Overholdelse og som Veiledning ved det næste Budgets Affattelse.
Viborger Samler, 1840-08-06
J "Dagen" læses følgende særdeles smukke Qvad til Hs. M. Enkedronningen den 31te Juli 1840, (50 Aarsdagen efter Hs. Majestæts Formæling), underskrevet J. B.: Dronning, denne sjeldne Huuslivs Fest, Ak! den er en Taare Dag Dig vorden; Men, Dit Hjerte dvæler ei ved Jorden, Det er vist i Dag en Himlens Gjæst! Der - i dyb Betydning er Din HuDer - hvor Dine Minder nu har hjemme; Derfra – skal Din Sjæl igjen fornemme: Herrens Fred, besøge Sindet nu Det er ei en Fest, hvor Hoffets Glands Tidt maa Siælens døde Tomhed fylde; Men - hvor Jordens bedste Blomster skylde Andengang en – delig Brudekrands!
Viborger Samler, 1840-08-06
Det er ei en Fest, hvor Slottets Pragt Blænder, drager Sindet fra det Høie Men - hvor Kjærlighed i Brudedragt Andengang staaer frem for Herrens Øie! Dronning, at – det er en huuslig Fest! Sjælden her i Livets Bog indskrevet, Sjælden af Guds Kjærlighed oplevet, O! en liden Stund – var kun til Rest, Kunde fromme Dronning, Du vel tænke: – At Din anden Brudekrands blev - Sorg – Savnets Engel gjæste paa Din Borg- Guldaarsdagen just Dig Taarer skjænke. Gamle, trætte Brudgom er hos Gud, Der at søge Ham, Dit Blik sig hæver, Medens Han i Kiærlighed omsvæver Dig – som er i Evighed Hans Brud! Han er Din - i Savnets tunge Dage Han sin fromme Hustru venter hist; Gjensens Englen lover Dig forvist: "Jngen faaer Han der, som Du tilbage." Sorgen er saa taus som Gravens No. Den har ingen Ord, men – stille Smerte, Derfor, naar den griber i et Hjerte Ak! som Dit, der eier: "Haab og Tro Elskelige, fromme Dronning! da: Medens Taarer perle i Dit Øie, Medens Siælen nærmer sig det Høie, Kommer Trostens Engel – ovenfra Sorgen har en hellig, stille Fred Naar den til Erindringer sig knytter!
Viborger Samler, 1840-08-06
Fra det høie Slot, til lave Hytter, Følger den som Skygge Vore Fjed; Fromme, gudhengivne Dronning! – men, Saadan som i Dag Din Sjæl den rører Som et Suk fra Aanders Hjem Du hører: "Sorgen helligger - Erindringen Litograph ved den militaire Høiskole og Lærer ved Landcadetakademiet, Capit. v. Mansa, der siden 1837. har arbeidet paa Udgivelsen af specielle Kort over Kongeriget Danmark, hvoraf 6 Planer (Sjælland i 4, Lollands-Falster i 1 og det nordlige Fyen i 1) ere udkomne, har af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst erholdt tilstaaet et Stipendium til at foretage en geographisk Undersøgelsesreise i det nordlige Nørrejylland, lig den, han tidligere i samme Øiemeed har foretaget paa Øerne, og agter Hr. Mansa derfor i August og September Maaneder d. A. at bereise Vensyssel, Thy og de nærmeste Egne sydlig for Liimfjorden, hvor han sikkert tør regne paa, hos alle localkjendte Mænd, saasom juridiske Embedsmænd, Præster og Herremænd, at erholde enhver Underretning, der ved hans gavnlige Arbeide kan være ham (Ab. Av.) til Nytte.
Viborger Samler, 1840-08-06
Aarhuus Avis siger ogsaa, at Ole Kollerød, efter at have bevæget Hr. Visby til at lade Vagten gaae ud, har forsøgt at qvæle Pastoren, formodentlig for senere at iføre sig hans Klæder og slippe bort. Læserne ville erindre, at der i sin Tid blev beordret Action mod Besidderen af Gaarden Christiansminde ved Præste, Arvefæster Schmidt, formedelst den den stedfundne Jldebrand, der formodedes at være paasat og hvorved fem Mennesker omkom. Denne Sag, i hvilken Tiltalte ved Underretten frifandtes for videre Tiltale, men ved Overretten aldeles frikiendtes, er nu indanket for Høiesteret, og der vil rimeligviis i disse Dag falde Dom deri. (Da.)
Viborger Samler, 1840-08-06
Den renommerede Hr. J. Nathansen fra Randers protesterer i Morgenposten imod de ham inculperede Fire Jdeer og tilføier: Ved Samtalen hos Prof. Otto havde jeg dog den "Fir-Jdee," at gjøre Professoren opmærksom paa mine Øine, thi Øinene er jo det sikkreste Kjendetegn paa Galskab; det veed jeg af den Smule Beterinairskab (!) jeg besidder." Man seer saaledes, at Dyr lægekunsten ogsaa med Held lader sig anvende paa Mennesker. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-08-06
Sorø. Den i Aar ved Academiet afholdte Examen Artium er nu endt med følgende Udfald: M. G. Hoff Rosenkrone Laudab. et publ. endom. ornal. C. L.A. Benzon, C. C. Lund og C. J. Uttenthal Landab. J. J. C. Rosenørn og F. J. Juel Wind-Frys Lane illand. – Det til Examen udstedte Program er forfattet af Prof. B. S. Jngemann og har til Titel: "Stjernebilledernes Symbolik. En poetisk Anskuelse." 32 Sider i 4to. (Slag. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-08-06
J disse Dage har H. C. Andersen gjæstet sin Fodestad Odense, hvorfra han efter Jndbydelse af Hs. Excell. Grev Moltke er afreist til Glorup, hvor han lægger den sidste Haand paa sin nye Tragedie "Maurer, pigen". Hvis dette Stykke gjør Lykke, vil den geniale Digter, efter Forlydende, for den Jndtægt, det maatte give ham, gjøre en Reise til Constantinopel eller til Spanien. (Digteren H. P. Holst vil ogsaa med det Første ved Hjælp af kongelig Understøttelse foretage en Udenlandsreise.) (Hemp. Av.) Den holsteenske Stændertidende koster 1/2 s. Cour. pr. Ark. Man antager, at medens den tidligere kostede Abonnenterne 56 Specier pr. Expl., vil den denne Gang ikke beløbe meere end 1 1/2 Rbd.
Viborger Samler, 1840-08-06
Som bekjendt skulle Juristerne i Hertugdømmerne, ifølge allerhøieste Befaling, afholde sig fra alle latinske Udtryk i deres Opsatser. En Advocat, der endogsaa udstrækker denne Forsigtighed til sine Breve, skrev forleden til Enaf sine Clienter: "Jeg beklager at maatte tilmelde Dem, at vi ere idømte en Mulct af 10 Daler, som falder til Bunden af Retfærdigheden (Justitsfonden).
Viborger Samler, 1840-08-06
Medens Majestæterne Søndagen den 19de om Formiddagen bivaanede Gudstienesten i Hørsens Kirke tildrog sig den Begivenhed, at et halvtaabeligt Menneske paakom den fire Jdee, at han var Konge, af hvilken Grund han havde forsynet sig med en stor Knippel, hvormed han nu gjennemvandrede Byens Gader idet han med sin imponerende Holdning udstødte vilde Raab. Endelig gik Touren ogsaa gjennem Æresporten paa Byens Søndergade, hvor stedse et større og større Slæng af Gadedrenge formerede Hoben, der forfulgte ham i Hælene. Ved at passere Justitsraad Ræders Gaard paa denne Gade skal man herfra have ladet Ordre udgaae til Personens Anholdelse, som nu blev berøvet sin Knippel, hvormed han slog fælt om sig. Politiet trak ham nu med Magt. tilbage ned imod Æresporten, men istedetfor anden Gang at passere denne, dreiede man nedenom og hjem gjennem Raadstueporten med ham. (Jyllandsp.)
Viborger Samler, 1840-08-06
Viborg. J d. Bl. Nr. 121 have vi efter AarhuusAvis optaget en Artikel ang, et Kunstværk, der i disse Dage er udstillet til offentlig Skue i Aarhuus, forestillende høisalig Kong Frederik den 6tes Lit de parade og Castrum doloris. Lignende Kunststykker, derefter Kienderes Dom skulle være fortrinlig udførte, har Malermester Gjørup her i Byen i længere Tid havt færdige, og det er alene Mangel paa den fornødne kgl, Tilladelse, som han imidlertid forventer, der har afholdt ham fra at gjøre Provindsbyerne bekjendte hermed, da hans Bestemmelse er at gjeste disse, saasnart denne erholdes. Foruden flere smukke Stykker vil Publicum ogsaa faae at see et, som Hr. G. fortiden har under Arbeide, forestillende "Kryptkirken i Viborg den 26de Juli 1840 Aften. (Som bekjendt vare D. M. denne Aften tilstæde i Kryptkirken).
Viborger Samler, 1840-08-06
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. 1. Grindsted og Grene Sognekald under Ribe Stift, efter gl. Angivelse 278 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Grindsted Sogns 135 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 3/5 Alb. Hartkorn svares ifølge confirmeret Forening af omtrent 132 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn med 49 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Rug, og efter aarlig Accord af det øvrige Hartkorn med 1 Tde 1 Skpe Rug; af Grene Sogns 51 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartkorn erlægges den ifølge confirmeret Forening med 28 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Rug; Qvægtienden er indbefattet under Korntienden. 2) Smaa redsel omtrent 8 Lpd. Ost, 8 Lpd. Smør og 64 Snese Æg. 3) Offer og Accidentser omtrent 152 Rbd. 4) Præstegaarden staaer for 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn med skarpsandig Agermark, Udsæd 10 a 14 Tdr. Rug, 2 1/2 2de Byg, 1 Tde Havre, 4 Tdr. Boghvede, 11 Tdr. Kartofler; Besætning 2 Heste, 12 a 14 Stkr. Hornqvæg og omtrent 40 Faar, af maadelige Enge avles omtrent 17 Læs Ho. Hedetørv haves i Overflødighed til Brændsel, men af Klyne kun Lidet, Kaldet er forundt særdeles Lettelse i Skatter; Landseneerhest holdes.