JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a - Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 1/2 102 B. 4 pCt. dito dito 98 1/2 a 99 Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 98 1 a 99r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - 4 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 65 1 L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Bank=Disconto. .... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Ved Tallotteriets 1241 Trækning i Altona udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
AVERTISSEMENTS. Paa egne og 3 Sønners og 5 Døttres Vegne bekjendtgjøres Sørgebudskabet om min kjære Søn, Wilhelm Ferdinand, uventede Død den 14 f. M. i Vicenza, paa hans Kunstreise til Rom. Han døde efter 7 Dages Sygeleie, og pleiedes trolig af Vennehaand. Mine Taarer forener jeg med hans her efterladte Forlovedes, der nu har mistet Den, i hvem hun satte sin jordiske Lykke. J veemodig Forening begræde vi saaledes den kjære Søn, den trofaste Elsker. En ikke ringe Lindring i vor Sorg, at vi kunne deele den med hinanden. Odense den 11 Decbr. 1832. N. C. sal. Bendz. Central-Administrationen for Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser har bekjendtgjort, at den i Jndbydelsen til at stifte Selskabet bestemte Lodtrækning paa Heste, foretages sidst i denne Maaned i Kjøbenhavn. Fen Hopper og tre Vallakker blive udloddede. De, som ønske der til at erholde Lodder, kunne erholde dem, til 8 Rbd. rede Sølv Stk., naar de inden den 25 Decbr. tegne deres Navne hos Selskabets Kasserer, Secretair Hald, eller hos Universitetsboghandler Reizel, begge i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Skuespil i Nyborg. Mandagen den 17 Decbr. 1832 opføres: Flyttedagen, nyt Lystspil i 5 Akter af H. Hertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Tirsdagen den 18 Decbr. opføres: Familien Riquebourg, Drama i 1 Act ved Heiberg. Derefter: Maigildet, dramatisk Jdyl i 1 Act med Sange og Chor af Holst, A. werlig. Fyens Stifts Sparekasse. udbetaler ved Kasserer Müller Rente til Jnteressenterne fra den 17 til den 31 denne Maaned, hver Søgnedag fra Kl. 12 til 4. Kontrabøgerne medbringes. De Renter, der ikke hæves, blive lagte til Kapitalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Direktionen for Fyens Stifts Sparekasse, 12 Decbr. 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Hvor en duelig Meierske kan faae Tjeneste paa en Herregaard i Nærheden af Odense til førstkommende Maidag, anviser Adressekontoiret; men uden troværdige Anbefalinger nytter det ingen at melde sig. Græsning ønskes til 61 Heste i næste Sommer. Man henvender sig desangaaende til Schau, Chef for 2den Escadron.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Skipper Andreas Rasmussen af Thurøe ved Svendborg, der for Tiden er beliggende i Lybek og forventer at blive hjem færdig om 14 Dage, medtager Fragtgods saavel til Assens som Faaborg, Rudkjøbing, Nyborg, Odense og Svendborg. De, som ønske saadant, bedes at ordinere. Kragsberggaards Kongel, privil. Tobaksfabrik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Med Hensyn til mine foregaaende Bekjendtgjørelser igjennem dette Blad, tillader jeg mig at bringe til almindelig Kundskab, at ovennævnte Fabrik nu er forsynet med alle Sorter Røg-Skraae og Snuustobakker, samt at et Oplag og Udsalg af mine FabricatsTirsdagen den 18 Decbr. aabnes i Kunst- og Handelsgartner Petersens Gaard paa Vestergade No. 259 i Odense, som til alle Tider skal være forsynet med gode Varer til muligst billige Priser. Kragsberggaard den 13 Decbr. 1832. pr. C. H. Hansen, A. E. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Flere smukke Ting i Glas=Krystal, andre slebne og uslebne Glasvarer, forskjelligt i fiin Porcellain, som og Jephirgarn M. B. Wulse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
og Cannava er nylig arriveret hos i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
At jeg fremdeles giver Underviisning paa Violin, Violoncel, Pianoforte, Guitarre, Valdhorn, Fløite m. fl. Instrumenter, alt efter de nyeste theoretiske Veiledninger, og at jeg ligeledes paatager mig at stemme Pianof, saavel for Inden- som Udenbyes og imod en billig aarlig Betaling at holde saadanne Instrumenter vedlige med Stemning, det finder jeg mig foranlediget herved at bekjendtgjøre, anbefalende mig de ærede musikyndende Familier. Odense den 9 Decbr. 1832. Ærbødigst Falck, Musiklærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Lehnskous saameget yndede Schweizerost, kan nu igjen faaes paa Nedergade hos P. Eilschou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Nye Mallaga Citroner, Rosiner, Figener, Konfelt-Rosiner, Krakmandler, Sukat, franske Svedsker, god PunschExtract, nye norske fede Sild, Christiania Anchiovis i Dunker, fiin Bomuld, Bomulds og linned Lysegarn, tilligemed mange andre til min Handel henhørende og nylig hjemkomne Varer erholdes til de billigste Priser hos Kjøbmand, Th. Thrane. paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Extra godt Saalelæder i Tavler og halve Huder erholdes til billigste Priser hos Kjøbmand Th. Thrane. paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
En Egetræes Jagt af Klavelbygning, drægtig 5 Kommercelæster, godt udhalet med Seil og Redskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs. Exam. juris Schiær af Odense giver nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Ved den til Afholdelse paa Postgaarden den 21 dennes berammede Bog Auction bliver endvidere bortsolgt endeel franske og tydske historiske Skrivter, hvorover Fortegnelse er henlagt paa Auctionsstedet; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 15 Decbr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Jfølge det Kongelige Rentekammers Resolution af 11 Aug. sidst, bliver ved Auction, som afholdes paa Raadstuen i Middelfart Fredagen den 28 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen Nr 7, paa Ormehøi Mark, paa Landeveien imellem Odense og Middelfart, stillet til Bortforpagtning alternativ paa 5 eller 10 Aar, fra 1 Mai 1855 at regne. Konditionerne, hvorefter Forpagtningen opbydes, ere forinden til Eftersyn paa Herredskontoiret i Middelfart. Middelfart den 11 Decbr. 1832. Hansen, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Rettelse. J den i denne Avis indførte Bekjendtgjørelse om Salget af Kjøbmand og Gjæstgiver Christesens Gaard i Faaborg, er denne feiltagelsesviis anført at ligge under No. 47, men skal være Nr. 39, hvilket herved til Berigtigelse af bemeldte Avertissement bekjendtgjøres. Byefogedkontoiret, Faaborg den 11 Decbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Om den forlangte Rettelse i Beretningen om de iaar inskriberede akademiske Borgere ved Kjøbenhavns Universitet, som er meddeelt i Avisen No. 202, vilde Jndsenderen behage at henvende sig til Redaktionen af de officielle Examens-Lister, hvoraf samme er uddraget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Redaktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
No. 208, 61 Aargang. per Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 17 December 1832. Mandagen. Jndhold. Krigsskuepladsen (J Belgien: Vedvarende haard Kamp om Citadellet ved Antverpen. - J Portugal. - J Tyrkiet. - I Amerika. (Staden Pueblas Jndtagelse med Storm af Sta. Anna).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Krigsskuepladsen. J Belgien. Citadellets Beleiring ved Antverpen fortsattes med uafbrudt Heftighed til den 10 d., uden at de Franske endnu havde opnaaet noget Afgjørende. Jmidlertid rykke de stedse Pladsen nærmere; deres Mineurer arbeide allerede under Citadellets Glacis, uden at lade sig forstyrre af de hollandske Skarpskytter, hvorved de bære skudfrie Kurasser og Hjelme; men jo meere de skrive frem, desto skrækkeligere bliver Jlden og flere af deres Angreb ere afslaaed med føleligt Tab. Efter en Beregning over de Kugler, Bomber og Granater, som hver Dag afskydes mod Citadellet, beløb samme sig fra den 6 til 7 d. allene til 2267 Kugler, 1043 Granater og 835 Bomber. Fra Tagene Briissel see en Mængde Nysgjerrige paa dette usædvanlig Skuespil, og selv fra Brussel komme mange slige ubudne Tilskuere – et Foretagende, der dog ikke er saa ganske uden Fare; thi en Mængde Kugler og Bomber, ikke fra Citadellet, men fra de franske Befriere selv, falde ned i Staden, hvor flere Mennesker derved ere dræbte og saarede. Een af disse Kugler slog igjennem Taget paa Andreas-Kirken udi Riddergaden og saarede et Barn. Man har derfor ladet dem anmode om at sigte bedre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
For Midten af Maaneden vil Man neppe kunne tænk paa at skyde Bresche. De Beleirede forsvare sig kjækt, og de Franske, som glæde sig over en ædel Modstand, lad dem vederfares al Retfærdighed. Fem Bomber, som om Eftermiddagen den 7 Decbr. faldt i Citadellet, tændte den store Kaserne, hvorved Branden var saa heftig, at alle Anstrængelser for at slukke bleve forgiæves. De franske Barterier benyttede Uordenen i Pladsen til at fordoble deres Jld. Dagen for sprang et Bombemagazin paa Alba¬Bastionen i Luften; ligesaa stod det saakaldte Bagno, hvori Trainhestene vare, i Lue. De Franske have ogsaa spræng Slusen imellem Citadellet og Stadsgravene – en Omstændighed, som kan komme dem til Nytte ved en Storm. Ved et Udfald samme Aften bleve 3 Md. dræbte, imellem hvilke Man opdagede 2 Schweitzere, som skulle have tjent i Carl Rs Garde. Da Batteriet paa Bastionen Pacietto om Aftenen den 6te blev bragt til Taushed, saae Man Hollænderne sysselsatte med at skaffe Jordsække og Skandsekurve til et nyt Batterie. Jfølge en Bullettin fra Beleiringen i den belgiske Moniteur, traf de Franske den 8de Anstalter til at bestige Gravene omkring Lunetten St. Laurent. Hidtil hedder det, var deres Tab ikke meget betydeligt, neppe 150 Md. utjenstdygtige og desuden meget Faa syge. Om Eftermiddagen opsteeg en stor Røgskye fra Citadellet, da den store Kaserne stod ibrand paa alle Hjørner. Natten til den 9de aabnede de nye Batterier fra den første Parallel deres Jld. Den indtrufne Taage lovede et heldigt Udfald af Forberedelserne imod Lunetten St. Laurent. Men efter Privatbreve, fra Antverpen til Amsterdam, vedvarede den gjensidige Jld med Eftertryk Middagen den 10de, og de Franske vare ikke komne et Skridt videre med deres Angreb paa bemeldte Lu nette. 12 af deres første Anførere, derimellem General Haxo, skulde endog være saarede. Hollænderne have ved deres gjentagne Udfald fra St. Laurent meget forsinket Opførelsen af de franske Værker, ogsaa skulle de have bibragt det 25de Regiment, som den 6te vilde forsøge at tage Fortet med Bajonetten, et betydeligt Tab. Uagtet Jlden den 9de var lige saa heftig fra begge Sider som de foregaaende Dage, var Tabet af Dræbte og Saarede dog mindre betydeligt. Da Kongen den 8de besøgde Løbegravene, mødte han en Sappeur, som idet han blev baaret bort, sagde med fast Stemme: "Nys har jeg mistet en Arm og et Been; hist var min Post i Spidsen af Minen." Saasnart Kongen var kommen tilbage til Palaiet, sendte han Marskal Gerard Leopolds-Ordenen for denne Tapre og lod ham udbetale 100 Fr. De fleste mod Citadellet afskudte Kugler faldt paa Esplanaden, medens Garnisonens Soldater holdt sig i Kasematterne og Blindingerne. Natten til den 8de blev Oberstlieutenant de Boer saa haardt saaret i Armen af et Granatstykke i General Chasses eget Værelse, at den maatte sættes af, og ifølge senere Efterretninger fra Haag var baade hans Bopæl og Citadellets Kirke skudt i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Ved en Dagbefaling af 5 Decbr. har Marskal Gerard ved Chefen for Generalstaben St. Cyr-Nugnes ladet Soldaterne tilkjendegive sin Tilfredshed med den gode Mand, Munterhed og udmærkede Jver, hvormed de hidtil have taalt alle Savn og Besværligheder, og lover dem, at Øieblikket er kommet, da de ville faae Erstatning for deres Møie." C. Anledning af den høitravende Begyndelse: "at Armeen paa Regjeringens befaling er kaldet til at ile et venskabeligt Folk til Hielp, som har Retten og den gode Sag paa sin Side, gjør en Brusseler Tidende den samme bemærkning, som sidste No. af dette Blad, over den forunderlige Tidsalder, hvori Man iler hinanden, til Hielp, og myrder, uden at der er Krig, hvilken Anskuelse ogsaa Hollænderne maae dele, da de ellers med deres slagfærdige Hær vilde ile den betrængte Fæstnings-Kommandant til Hjelp."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Frosten, som indfandt sig den 6 Decbr., vilde, hvis den vedblev, komme de Franske beleiligt, men angaaende den store Mørser fra Lüttich erfares, at samme endnu ikke en gang er boret. Jøvrigt vedblive de belgiske Tidender at forestaae Beleiringsarbeiderne og udkaste Planen til ethvert Angreb saa nøiagtigt, at der næsten intet bliver tilbage for de Franske at bestille. Ved samme Leilighed bliver Publikum da ogsaa bekjendt med saa mange techniske Udtryk i Beleiringskunsten, f. Ex. Kronning, at to parallele Miner paa begge Sider af den fremspringende Vinkel fra en bedækt Vei &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Paa den venstre Scheldebred holde de Franske endnu Forterne St. Maria og St. Philips besatte, uagtet de hollandske Krigskibe den 6te om Morgenen seilede ned af Floden, fra Lillo og begyndte at fyre saavel paa Forterne som de omliggende Landsbyer, hvorved en Forpagtergaard og nogle fler Bygninger bleve stukne i Brand. Ved Bombardementepaa Landsbyen Deel have flere Huse og især Kirken lidt. Saavel fra Skibene som Kanonbaadene fyredes med Skraae paa de Franske bag Diget, hvilket disse igjen besvarede med en vedholdende Geværild, ligesom de og kastede Bomber fra Forterne St. Maria og Peerl. En af den hollandske Admiral udsendt Barkasse, for at tage en af de Bygninger, hvorfra der blev skudt paa Skibene, maatte vende tilbage med uforrettet Sag. Jmidlertid udrettede Jlden fra Kanonbaadene saameget, at de Franske maatte afstaae fra at faae nogle Værker anlagte ved Fredrik=Hendrik=Fortet. Siden den 7de var Kampen paa denne Side ophørt, da efter de franske Beretninger de fiendtlige Fregatter og Chaloupper laae for langt borte til at kunne naae Forterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Som der endnu meldes fra Brussel, tiltager Antallet af Syge frygteligt ved den franske Hær og allene til Hospitalerne i Gent vare ankomne over 500 Syge, Alle af Sebastianis Division, der, som bekjendt kun bestaar af 10 til 11,000 Md. Af et Par Hundrede Franske i Brussels Hospitaler vare ligeledes kuns saa Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Den vigtigste Nyhed denne Postdag er ellers den forenede fransk brittiske Eskadres Tilbagekomst til Dünerne, da den efter Forlydende ingen videre Demonstration fra den brittiske Søemagts Side attraaes imod Holland. Ogsaa gik paa den Londonner Børs det Rygte, at Embargen paa de hollandske Skibe snart kan ventes ophævet. Om det staaer i Forbindelse hermed, at General Semele, som alt havde truffet Anstalter til Afreisen fra Paris, har faaet Kontraordre, og at den franske Gesandtskabssekretair i Haag, Hr. v. Heneze, Aftenen den 7de ilede med Depescher igjennem Aachen, over Brussel til Paris, vil Tiden lære. Baade fra hollandsk og fransk Side komme af og til Desertører, hvorved de Første undertiden maae bøde med Livet for deres Ukyndighed i Sproget, naar de tilraabes af de franske Forposter. J Egnen ved Berghem skal en Møller være grebet, der tjente Hollænderne som Spion. Han satte nemlig en Lygte i sit Vindue, saa ofte de Franske arbeidede, hvorpaa Fienden begyndte at fyre paa dette Punkt, og ophørte først naar han igjen havde borttaget Lygten. Føreren af Brevposten fik den 4 d. paa Chausseen fra Mecheln sin Haand knust af en Kartætskkugle fra Citadellet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
(Med Dagsposten.) Da de belgiske Tidender afvigte Løverdag ere udeblevne i Hamborg, saa haves intet egentligt Nyt fra Krigsskuepladsen. Kuns stemme alle Efterretninger overeens i, at de Franske vedvarende kjæmpe med Kjækhed imod store Vanskeligheder, og Hollænderne derimod, uden at skræmmes af nogen Overmagt, forsvare sig med Mod og koldt Blod. Angreb og Forsvar - skrives fra Antverpen - ere lige eftertrykkelige, og Jorden hæver under Batteriernes Torden. Hollænderne vedligeholde Jlden med smaae Haand=Mørsere a la Cochorn, saakaldte efter den berømte Jngenieur. Disse kunne pludselig henbringes paa ethvert fornødent Punkt, og igjen borttages, naar dermed er fyret nogle Gange. Desuden anvende de deres Vold=Musketter paa de nærmest ved Citadellet anlagte Batterier. Da deres Mørs-Batterier, staae dybere tilbage, saa have de Franske ondt ved at naae disse. Af den alvorlige Karakteer, som Citadellets Forsvar saaledes har antaget i de 2 sidste Dage, lader sig nu forklare, hvorfor Modstanden i Begyndelsen var saa mat, da Chasse sandsynlig haabede at gjøre de Franske trygge og forlede dem til at vove sig forvidt. Der har han dog feilet, da Værkerne ere begyndte og fortsatte med Overlæg, og siden den 7de have de Franske indtaget Udenværkerne og arbeide i samme med overordentlig Dristighed, uagtet der uophørlig regner Kugler og Granater paa dem, ligesom de paa deres Side kuns unde de Beleirede liden Roe. Paa Lunetten St. Laurent have Hollænderne ogsaa anlagt et Mørs=Batterie, og da Marskallen befrygter, at Fortet er undermineret, lader han anlægge en Kontramine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Jmellem Marskal Gerard og General Chasse forefaldt den 5te en ny Brevvexling angaaende Jlden fra Fortet Montebello, som den Sidste vil have regnet til Stadens Forsvarsværker, hvorimod Marskallen i sit Svar anfører, at han har givet det stærkeste Beviis paa sit Ønske om at skaane Staden og dens Beboere, ved ikke at aabne Jlden fra dens Jndre, der snart vilde drage Citadellets Undergang efter sig, Marskallen fulgte den 7de kuns Kong Leopold til Antwerpens Port, da han ikke meere vil forlade sin Post. Efter Londonner Breve skal han, for at redde sig ud af sin kritiske Stilling, atter have ansøgt Kongen saa eftertrykkelig om Tilladelse til at bombardere Citadellet fra Staden af, at denne har maattet give efter, paa Vilkaar, at den franske Regjering samtykte der, og Man ventede nu ved Telegraphen Svar fra Paris. Skulde dette, paa Grund af en Protest fra de 3 Magters Gesandtere, blive benægtende, da vilde Marskal Gerard ophøre med videre Bevægelser og tage sit Vinterqvarteer i Antverpen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
En hollandsk Sergeant, som den 8de blev taget til Fange, udsagde, at General Chasse befinder sig fuldkommen vel og havde endnu den 7de med sin Kikkert i Haanden, under den hæftigste Jld, taget Alt i Øiesyn. Soldater og Officerer, Alt var ved godt Mod, og Generalen agtede at feire Nytaarsdag i Citadellet. Forraad havde Man i Overflødighed af alle Slags, og i det mindste 50 Kanoner vare endnu slet ikke brugte. - Fra Dünerne ere en brittisk og en fransk Fregat igjen afseilede til den hollandske Kyst, hvor der endnu befinde sig nogle engelske Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
J Portugal. - Ogsaa herfra fattes senere Efterretninger. Den Lissabonner Hoftidende skildrer Rebellernes Tab uhyre stort ved deres gjentagne Angreb saavel den 14de som 17de paa Batterierne i Villanova og Pasanbos, hvorimod Miguelisterne, der fægtede som "Løver, ved deres heroiske Modstand kuns havde 6 saarede Officerer og ikke een dræbt. Den Miguel var i Braga modtaget med saa ubeskrivelig Jubel, at allene den 2 Novbr. stædedes over 100,000 Personer til Haandkys - dog det er ikke første Gang Man kysser Riset. De stolte Britter lade det fremdeles blive ved Knurren over de mod deres Skibe udviste Voldsomheder, der drives saa vidt, at Don Miguels Batterie sendte endnu 17 Kugler efter Kutteren Raven, da denne var bleven tvungen til at vende om. Den miguelistiske Admiral Rosa er afsat og hæftet. J Vizen vare 6 Personer henrettede for politiske Forbrydelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Om Hensigten af Marquis v. Palmellas Sendelse til London veed Man endnu Jntet, men formoder, at samme angaaer en Mægling fra spansk Side. 50 Md. som vare afseilede til Oporto, men formedelst Douroflodens Blokade ikke kunde komme i Land, ere i den ynkeligste Tilstand komne tilbage til Portsmouth, hvorfra de vandrede tilfods til London, og her den 5 Decbr. marscherede op til Politie=Amtet, for at bede og Understøttelse; men hverken denne eller deres fortvivlede Anmodning om at blive indspærrede som Løsgjængere, fandt Bønhørelse –J Tyrkiet. - Den tyrkiske Brigadegeneral Mehemed Namik Bey er med Følge ankommen til Wien, hvorfra de agte sig til London, for at forsøge, hvorvidt det maatte lykkes, ved brittisk Mægling at redde det sidste svage Skin af Halvmaanen. Saavidt - hedder det i denne Anledninger det kommet med et Rige, hvis Vaaben engang rystede: Verdensdele, to Gange bragte det tydske Riges Hovedstad til at skjælve, udslettede det græske Keiserdom af Landkortet &c. I Amerika. - Allerede haves Bekræftelse om at General Sta. Anna har slaget General Facio i tre Fægtninger, og den 4 Octbr. indtaget Staden Puebla (S. 827) med Storm, hvorved en Oberst Azcarrata (Pedrazas Svoger) blev dræbt og General Andrada taget til Fange. Facio selv undkom med 4 til 500 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Odense. Dr. Rudersdorff, Direkteur ved den Hamborger Opera, som nylig lod sig høre ved Hoffet og paa det Kongelige Theater, vil med Kongelig Tilladelse paa sin og 88 Gjennemreise give en Koncert her i Odense næste Onsdag Aften, og hvorved Musikens Yndere ville faae en sjelden Kunstnydelse. Koncertens Jndhold m. m. vil erfares af Avisen i Morgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Kjøbenhavns Børs-Kours den 14 Decbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 149 a 149 1/2 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 43 a 45 1/4 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 89 1/2 a 90 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 84 1/2 a 85 Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a - Rbd. r. S. Dito 107: - Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 10 1/2 Rbd. r. S. 96 PCt. norsk Laan 101 1/2 102 B. 4 pCt. dito dito 98 a 98 1/2 Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 4 - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske StatsObligar. - 3 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 66 1/2- L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
AVERTISSEMENTS. Almanakker for 1833, saavel i Hundreder, Dosin, som Stykkeviis, saa og Lomme Kalendere, Skrive og Reise-Kalendere, Kontoir- og Huus Kalendere, faaes hos J. Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Nytaarsønsker, meget elegante og smagfulde, med ægte Guld- og Perlemors Figurer, samt ophævede Blomster Dekorationer i naturlige Coleurer, indfattet i ægte forgyldte Rammer, og Versene trykte i flere Sprog med Guldbogstaver; tillige simplere Nytaarsønsker, samt Vers, paa colleurte og hvide Ark. Endvidere Stambøger af Velinpapir, med forgyldte Kanter, hvortil Futteralerne ere belagte med drevne Guld-og Sølvplader, og Visitkort med brede Guldborter, faaes hos J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-17
Til Efterretning for dem, som i forestaaende Termin have Betalinger at præstere til Odense Kathedralskole, saavelsom og for Enhver, der forøvrigt maatte have noget med mig at afgjøre, bekjendtgjøres herved, at jeg er tilstæde i mit Logis i Overgade Nr. 52, 2det Stokværk, hver Søgnedags Formiddag fra Kl. 9. til 12 og Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. Odense den 10 Decbr. 1832. 5. Storch, Prokurator og Kasserer.