JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Nyeste Post-Efterretninger. Den 18de October blev celebreret i Aachen med stor Høitidelighed, da den var en dobbelt Festdag, baade fordi den tiente til Mindet om de Allieredes store Seier ved Leipzig i 1813, og fordi det var paa denne Dag, at den saa bekiendte Aachener Fred blev sluttet i 1748, hvorved den blodige Østerrigske Successions Krig blev bragt til Ende. Festen begyndte med at Monarkerne og deres talrige Følge begave sig udenfor Adelbert Porten til en Mønstring; da denne var forbie formerede Jnfanteriet en Qvarre, hvorpaa Brigade-Præsten, Hr. Obenaut, traadte frem og holdt en Tale; efterat Velsignelsen var læst, rakte de tre Monarker hinanden Hænderne, for at besegle deres indbyrdes Forbindelse; en Begivenhed, som kan holdes for den skiønneste i vor mærkværdige Tidsalder, og som maaskee i Fremtiden ikke vil have sin Lige. Festen blev holdet paa en stor grøn Eng, hvorpaa der var oprettet et Alter. Da Monarkerne ankom dertil og gik ind i den Kreds, som var dannet af Krigsfolket, blottede de deres Hoveder, hvorpaa en Hymne til Guddommen blev istemmet af dertil udsøgte Personer af Tropperne, ledsaget af en Feldmusik. Foruden Hertugen af Wellington, som kom tilridende med en stor Deel af sin Generalstab og Prindsen af Oranien, var ogsaa en tredie af vor Tidsalders berømteste Krigs helte, den gamle Russiske General Benningsen, overværende derved. Da Festen var til Ende, begav hele den høie Forsamling sig til Raadhuset, hvor Kongen af Preussen havde foranstaltet et Middagsmaaltid i den store og gamle Raadhuussal. J Selskab med de3 Monarker deeltoge i Maaltidet Storfyrsterne Constantin og Michael, Kronprindsen af Nederlandene med sin Gemalinde, Prindressen af Thurn og Taxis og de anseeligste Statsmænd og Generaler; talrige Skaaler til at hædre Dagens Minde og til at styrke det giensidige Venskab bleve udbragte. Om Aftenen blev Raadhuset, tilligemed flere Bygninger i Staden, paa det herligste illuminerede; høit blussede antændte Baal paa de nærliggende Bierge og forkyndte Dagens Høitid for de bortfjernede Egne. Stadens Magistrat har ansøgt om og faaet Tilladelse til, at forandre nogle af Gadernes Navne, til Erindring af denne mærkværdige Dag, saa at de Gader, hvori Monarkerne boe, blive opkaldte efter dem, saaledes bliver Cølln Gaden kaldet Alexanders; Marscher Gaden Franzes Gade; Capuciner Graven, Friderik Wilhelm Plads, og Jacobiner Gaden, Wellingtons Stræde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Den 17de October afreiste Hertugen af Wellington til Valenciennes, og de to høie Venner, Alexander og Frederik Wilhelm, om Morgenen den 20de. Keiser Franz derimod forbliver imidlertid saalænge i Aachen, for ikke ved at begive sig til Nederlandene, at opvække de fordums Følelser hos sine forrige Undersaatter; desuden staae hans Tropper i det sydlige Frankerig og kunne ikke deeltage i den store Maneuvre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Kongen af Frankerige afsender General Lieutenant Marqvien af Autichamp, Gouverneur i Louvre, og General Lieutenant Marqvis Desolles, Pair af Frankerige, til Valenciennes, for at complimentere Monarkerne; de Russiske Tropper gjøre deres Tilbagemarsch igiennem Franken og Sachsen, og Bayerne gaae over Rhinen ved Mannheim. Men ville vi spørge, hvilke ere de politiske Forhandlinger, som blive foretagne i Aachen, saa finder man Svaret tilhyllet af et diplomatisk Mørke, som først Fremtidens Soel kan opklare; der tales om at en nye defensiv og offensiv Alliance er afsluttet imellem Rusland og Frankerige; der fortælles at dette ikke er saaledes, men at Frankerige er optaget i en Qvintuple-Aliance, som er sluttet imellem de fem store Magter; der siges, at Lord Castlereagh har overleveret til Congressen et Forslag af Sir Joseph Banks, til at befrie Europa fra Barbareskernes Voldsomhed og til at civilisere Nordafrikas Kyster; men der angives blot offentligt, at Congressens Hensigter ere at grundfæste Freden og at knytte Venskadets Baand tættere imellem Europas civiliserede Nationer og Christendommens Bekiendtere. Forhandlingernes Vigtighed kunne imidlertid erkiendes af Congressens Langvarighed; Hertugen af Wellington, har før sin Afreise til Valenciennes, paa nye leiet en Loge i Skuespilhuset paa 4 Uger, i den Østerrigske Keisers Hotel er alt contraheret til den 20de November, og Kongen af Preussen har ladet sine Sønner, Kronprindsen og Prinds Wilhelm komme til Aachen, de ere den 26de Octbr. afreiste fra Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Man bemærker at den Russiske Statsminister og Hertugen af Richelien have kun sielden bivaanet Assembleerne hos Lady Castlereagh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Efter Monarkerne og de diplomatiske Personer, er Mad. Catalani den Person, som giør den meeste Opsigt i Aachen, i hvor dyr at Adgangen til hendes Concert end var, saa afsatte hun dog 500 Billetter; af Monarkerne var blot Kongen af Preussen tilstæde; Jublen var utroelig da hun henrykkede Hierterne med sine fortryllende Toner; hun istemmede en Sang til Kongens Hæder; den henrev som fordum en Pindarisk Hymne, naar Sapho sang den for Grækenlands Nationer ved de Olympiske Leege. De øvrige Konstnere og Personer, som have til Formaal at moere Publikum kunne ikke gjøre sig Haab om at erholde en Fortieneste, som kan lignes med Mad. Catalonis, undtagen det skulde være Hazardspillerne; til Fornøielsesgienstændene maae regnes det Dysseldorfer Theater=Selskab; Panoramaerne, som forestille Amsterdam og Vaterlod, og Luftballonerne. Spadseertourerne omkring Byen ere delige. Beværtningen i Giæstgivergaardene er billig, men Logiet er dyrt og 10 Franker fordres daglig for et Værelse, som synes at være en almindelig Aftale imellem Borgerne. Mange havde hellere seet at et Fransk Skuespillerselskab var kommet istedet for de Engelske Slagsbrødre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Der skrives fra London under 17de October: Fra vor Nordpol-Expedition have vi flere private Breve indtil den 25de Juli, Skibene havde havt at kjæmpe med Jisbierge, Taage og mangehaande Besværligheder. Ved Øen Disko forefandt man en Dansk Fiskerie-Directeur som kom ombord, han erklærede, at Aarstiden havde været meget stræng og at man neppe kunde giøre sig Haab om Expeditionen, vilde lyktes. Paa Kysten af Grønland kom Baade med Jndvaanere til de Engelske Skibe, som, da man lod opføre Musik, begyndte at dandse dertil og om Aftenen vendte meget fornøiede tilbage til deres Hiem. Efter Undersøgelser og Beregninger, som man har anstillet ere Kaartene, som man hidindtil har havt om disse Nordiske Egne meget feilfulde; der bliver angivet Land paa dem hvor der ikke er andet end Vand og Jis og omvendt. Det var umueligt at trænge frem imellem Grønland og Spitsbergen, og man troer at en Deel af Expeditionen vil snart vende tilbage med uforrettet Sag til Deptford eller en anden Engelsk Havn. (Der er et Virvar i denne Efterretning og begge Expeditionerne ere sammenblandede af en Brevskriver, som ikke besidder Sagkundskab; Øen Disco ligger paa Grønlands Vestkyst, og alt hvad denne fortæller vedkommer Capitain Ros Expedition, som beseiler Bafsinsbugten; de nyeste Efterretninger fra denne lyde ikke saa ugunstige, den var ankommen til den 75 N. Br. og 60 Længde, og havde fundet Havet mindre bedækket med Jis, men man havde seet Land i en Afstand i Nordvest; den mislykkede Expedition er derimod Capitain Buchhans, som først forgiæves forsøgte paa at komme igiennem imellem Østgrønland og Spitsbergen; og derpaa søgde at seile mod Norden, paa den østlige Side af Spitsbergen; men den kunde ikke komme længere end til 800 30 N. B. og 10 østlig Længde, hvor den stødte paa en uigiennemtrængelig Jisvold, saa at det gik nu Captain Buchhan, saaledes som det var gaaet Captain Phips i 1773. Efterretningen er sikker thi Hr. Fischer, Officeer paa Dorothea har bragt den til England. Geographerne komme saaledes til at slaae denne Tand ud for Fremtiden, rimelig ligger der fast Land omkring ved Polen af den Kant. Redakteuren har i No. 52 af dette Blad. Side 22 tilladt sig at yttre den Formodning, at denne Deel af Nordpols-Expeditionen vilde mislykkes og anført Grundene derfor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
(Jndsendt.) Kiøbenhavn den 27de October. Søndagen den 25de October blev et Stykke Jordsmon, som var indtaget til at udvide Holmens Sogns Kirkegaard uden for Østerport høitidelig indviet. Talen som i den Anledning blev holden var af Pastor Holm, og et Choral, som blev afsiunget ved denne Høitidelighed var forfattet af Pastor Michelsen. Folkemængden var meget betydelig, til de fornemste Øvrighedspersoner vare Stole hensatte og Talerens forhøiede Plads var beklædt med Fløiel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Beltpassage. Fra den 25de til den 28de October ere udreiste. Til Sielland. Gen. Krigscommiss. Søbøkker, med 2 Døttre, Jfr. og Tjener; J. A. Søborker; Ritmester v. Schiøller; Bergmester C. S. Mynster; Jfr. M. Kaarup; Oberstlieut. F. v. Holck-Winterfeldt; Doctor Philos. N. Faber; Handelsbetj. Holst, Demoiselle M. J. Rouche; Mad. F. Huon; GroffMunderloh; Kammerjunker v. Lewetzau, Fuldm. Jeppesen; Advocat Brodersen; Pro, rietair F. Juul; Mad. Nyborg; Postfuldm. Asmussen. Til Fyen, Kjøbmand Schmeltz; Kammerjunker v. Schøllert; Pastor Andresen; Jfr. Gjersing; Student Scheel; Mad. Andreasen; Simon Hertz med Kone og Datter; Planter Christ Mac Evoy; Student H. Aalbye, Kjøbmændene H. Bücher, F. Benecke, M. M. Meyer, N. Franckel og Jacobsen; Cand. Theol. Lütken med Søster, Madamerne Hansen og Schmanck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 26de October. Den 26de October indkom Fregatten Nymphen, som commanderes af Capt. og Kammerherre Hoppe, fra Middelhavet, og Briggen Møen, som commanderes af Capitain Seidelin, fra Altona. (Statst.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Skroget af den mellem Anholt og Aarhuus forliste Jagt Anne Margrethe, er indbragt til Grenaae. Ogsaa Prædikestolen til Anholts Kirke tilligemed nogle ander Sager er kastet i Land der(Skild.) i Nærheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Skibet, som er i Begreb med at afgaae til Ostindien for det asiatiske Compagniets Regning, hedder Kronprindsessen (ikke Christiansborg), Capitainen, som skal føre det, Hr. Ørgaard (ikke Ørmberg.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Bølling og Sedding Menigheder i Ribe Stift, H. K. Vinding, til Sognepræst for Aale og Tørring Menigheder i Aarhuus Stift: Sognepræst for Bindslev Menighed i Aalborg Stift, H. F. Gad, til Sognepræst for Visbye og Heltborg Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Øster=Nykirke og Give Menigheder i Ribe Sift, M. A. F. Berg, til Sognepræst for Besteraabye og Aastrup Menigheder i Fyen; residerende Capellan for Thiersted, Schiørringe og Veilebye Menigheder i Lolland, V. Thanning, til Sognepræst for Vesterulslev Menighed i bemeldte Lolland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
J Jversens Avis af 14de October læses følgende: "J Skilderiet No. 70 er man saare misfornøiet med den af en Forpagter i Slagelse Avis foreslagne Løn for en Karl, nemlig: mellem 30 til 32 Rigsbankdaler rede Sølv, og formener, at denne Løn kan medgaae til Fodtøi allene. J denne Anledning finder en anden Stemme sig beføiet til at spørge: a) Hvorledes, efter rigtig Regning, denne et heelt Aars Løn kan medgaae til Fodtøi, allene, og b) hvorledes noget Tyende kan have Aarsag til grundet Misnøie, naar det kan faae den Løn i rede Sølv, som det forhen fik, i Forhold til den nedsatte Myntfod, og som den, derer mere end en Arbeidskarl, Embedsmanden, maa nøies med. Er denne Misnøie grundet, og er vel den Fordring, at ville have 31 til 32 Rbd. rede Sølv til Fodtøi allene, ikke et Beviis paa den Uforskammenhed og det Overmod, som man i den senere Tid har bebreidet denne Klasse i Borgersamfundet, der, saa agtværdig som den ellers er, naar den med Troskab og Redelighed opfylder sin Bestemmelse, saa aldeles nedsætter sig under alle Retskafnes Agtelse, naar den gjør slige Fordringer, og ikke, som andre Samfundets-Lemmer, vil rette sig efter det, som Kongen har foranstaltet, og anseet nødvendigt til det Heles Vel, nemlig at Rigsbankpenge skulle gaae og gielde som dansk Courant, og alle Ting derefter føies og ordnes, og viser kun, at Trælleaand og ikke Borger find er hos den at vente, og at derfor Tvang og Øvrighedens Bestemmelse er nødvendig i Henseende til deres Løn. Mangen Embedsmand har ikke, naar fratages Kost og Logis, til Klæder og Fodtøi det, som denne Karl fordrer til Fodtøi allene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
J tredive Aar har Anmelderen af dette havt landlig Huusholdning. J Aarene fra 1788 og indtil 1800 gav han en Anden Karl 16 til 18 Rigsdaler, en Første Karl 20 til 24 Rigsdaler. Jndtil Krigen steeg Lønnen for den første til 24 og for den sidste 30 til 32 Rigsdlr. Men da havde Tjenestekarlene ikke store Sølvbeslagne Meerskums pibehoveder, Sølvuhre og Sølvkjeder, ungerske blanke Støvler. Chenillier eller Klædes Klæder, bortødslede heller ikke deres Løn ved hyppige Sammenkomster til Gilder og Lystigheder hver Søn og Helligdag. Man røg da sjeldent Tobak, gik med Træskoe til daglig Brug, fik kun et ParMarkedsstøvler hver andet eller tredie Aar, og klædte sig i Vadmel; kort, man var nøisommere og tarveligere. Lad disse Tider komme tilbage, lad denne Stand lære at være Tienere og ikke Herrer, ikke blot fortærende men arbeidende Lemmer i Samfundet, og at finde sig, som alle Andre, i Jndskrænkning, der er nødvendig til eget og Statens Vel, da er Forslaget i Slagelse-Avisen og Folke=Lønning paa Landet meget rimeligt og rigtigt, og denne Stand skal have et langt sorgfriere Liv end nogen anden i Borgersamfundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Onsdagen den 6te dennes blev i Jnstitutet for Metalarbeidere Elevernes Arbeide for 1816 og 1817 foreviist Jnstitutets Overbestyrer, Hs. Ex. Hr. Overhofmarskal von Hauch, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrog, Dannebrogsmand o. s. v., og det blev befunden, at følgende Elever have viist meest Fremgang i disse 2de Aar. A. Elever fra Jsland, som det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab har betalt for til Jnstitutets Fond: 1) John Thorlaxen, viist antagelig Færdighed i Trædreining; 2) Thordstien Thorsteinsen og Thorder Danielsen, viist nogen Færdighed i Trædreining. B. Jnstitutets andre Eie ver: 1) Kobbersmedsvend Hans Bertin Winther, viist Færdighed i Drivning; 2) Guldsmedsvendene Abraham Ernst Lind og Peter Schrender, viist antagelig Færdighed i Drivning og Gravering; 3) Guldsmedsvend Bendix Malling, viist antagelig Færdighed i Skrivtgravering; 4) Naalemagersvend Johan Frederik Bekker, viist antagelig Færdighed i Trædreining og nogen Færdighed i Drivning; 5) Lærling i Stempelskjærerkonsten Hans Frederik Alsing, viist antagelig Færdighed i Dreining; 6)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Kleinsmedsvend Christian Christensen og Kobbersmedsvend Hans Wringstæd, viist nogen Færdighed i Dreining; 7) Guldsmedsvendene Wilhelm Holm og Christian Frederik Høg, viist nogen Færdighed i Drivning og Gravering; 8) Guldsmed lærlingerne Anthon Ludvig Babtist Stunder og Christian Holm, viist nogen Færdighed i Skrivegravering. - Ved denne Leilighed foreviste tillige adskillige andre Metalarbeidere fortrinlig Arbeide, og da nogle af Foreviserne have tilforn været Elever af Jnstitutet, saa er det behageligt at erfare, at disse nu med Held anvende, hvad de have lært i Jnstitutet, paa deres Arbeide. Jblandt dette er Kobbersmedmester Hr. D. P. Adrians Mesterstykke, som han har forfærdiget i Aaret 1816, og hvorfor det Kgl. Academie for de skjønne Kunster har meddeelt ham Vidnesbyrd, at det er et udmærket godt Mesterstykke. - Endvidere forevist Elev i Uhrmagerkonsten Jacob Schive, en Søn af Oldermanden for Uhrmagerlauget Hr. Schive, en af ham opfunden og forfærdiget Passer, hvormed Cirkel slag kan slaaes nærmere Contrum, end ellers kan skee med andre Passere. – Foruden de ovenfor anmeldte Arbeider, har Jndsenderen fornøjet sig over et Stempel af Alsing, Lærling hos Hofmedailleur Conradsen; det er med ophøiede Bogstaver og nemt til at mærke Linned med. Ligeledes et meget net Guldsignet af Schrøder med drevet Arbeide. Et Laag til en Theekjedel, hvor Knapener drevet op af samme Stykke, som det ellers ziirlige Laag selv. – J denne Uge er Jnstitutets Locale, Elevernes Arbeide, og desuden noget særdeles godt Metatarbeide til offentlig Skue hver Aften Kl. 79 paa store Kjøbmagergade, ligefor Silkegaden, i Capt. Conrads Gaard. (Skild.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
(Coursen er denne Postdag uforandret.) Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstieneste i Slagelse St. Michels Kirke for St. Peders Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Trykfeil i No. 103. Side 862, Lime 44, næsten Trøien, læs: Trøien. 22, seile, læs: seire. ESSE
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
AVERTISSEMENTS. De, som ville konfirmeres af mig til næstkommende Paaske, ville behage at lade sig tegne hos mig, fra Mandagen den 2den November til Onsdagen den 4de. Slagelse den 30te October 1818. P. Riis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Paa Slagelse Kiøbstæds Gader er optaget: en mørkebruun Hest, en trent 9 Qvart. høi, 5 Aar, gl., og uden Aftegning med 2de Forskoe, samt en gammel hvid Hoppe, som ligeledes har 2de Forskoe Eierne til disse Kreature ville snarest muelig melde sig med behørig Legitimation hos Stabell. Slagelse den 30te October 1818.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Løverdagen den 7de November og Formiddagen Kl. 11, vorder paa Nordruplund Hovedgaard efter Frue Kammerherinde Juels Forlangende, ved offentlig Auction bortsolgt 7 Stkr. Heste, 40 Stkr. Faar, 30 Stkr. et Aars Sviin og 5 store Buller; hvilket herved bekiendtgiøres. Stagelse den 26de October 1818. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
uagtet det ikke formodes, at min afdøde Mand, Kammerherre og forhen Major af Kavalleriet, Hans Rudolph Grabov Juel, har efterladt sig nogen mig ubekiendt Giæld, saa anmodes dog enhver, som maatte have nogen lovlig Fordring til Boet, de som have tinglæste Panteforskrivninger undtagne, behagelig inden 6 Uger fra Dato at ville anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Byefoged Stabell i Slagelse. Nordruplund den 24de October 1818. Francista Heronima Juel, for Schaffalitzky de Muckadel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret i Kiøbenhavn og ved Hiemtinget og som har været indrykket i den danske Statstidende, ere samtlige Creditorer og Debitorer i afgangne Pastor Herschends og forhen afdøde Huustroes Marthalinas, fød Bugge, Dødsboe indkaldte, med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde hos undertegnede Skifteforvalter; de første for at legitimere deres Fordringer og sidste for at betale det de til Boet ere skyldige; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Løve Herreds-Contoir i Tjørnlunde den 22de October Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret i Kiøbenhavn og ved Hiemtinget samt tillige har været bekiendtgjort i den danske Statstidende, ere samtlige Creditorer og Debitorer i afgangne Pastor Elias Gruners og forhen afdøde Huustroes Charlotte Elisabeths Dødsboe, indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Fordringer og de sidste for at betale det de til Boet ere skyldige; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres." Løve Herreds-Contoir i Tiernlunde den 22de October Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Følgende Taxter for Forarbeidelsen af det Uldog Garn som indsendes paa Slagelse Fattigvæsens Arbeids-Anstalt bekiendtgiøres herved: For at spinde 1 Pd. grovt Uldgarn indtil 1 1/2 Str. af Pundet. Rbdlr. 1 Mk. - s. Fiint Dito fra 1 1/2 Str. og derover af Pundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
For et Pund Uldgarn som ikke bliver vævet paa Arbeidsanstalten betales 8 s. mere. For at væve et Sty. raadt Klæde br. 35 Traade . – 1 – . – 33 dito = 2 – 1 – 4 – 15 dito - 2 - 1 – 8 – 3 dito For 1 Pot Olie til Forbrug ved Uldens Forarbeidelse betales 1 Rbdlr. og for 1 Pd. Liim 3 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
For at væve en Alen Hørlærred af almindelig Bredde betales 8 s. og for 1 Al. Blaarlærred 6 s. Uld bliver modtaget paa Fattigvæsenets Arbeidsanstalt til at spinde og væve og uldent og linned Garn til at væve for de anførte Priser; det bliver forarbeidet i den Orden, som det bliver indleveret. Slagelse den 24de October 1818. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Undertegnede agter ved offentlig Auktion, som foretages paa Enighedsgaarden i Skeebye, Mandagen den 16de November om Formiddagen Kl. 11, at bortsælge en Deel af de mig tilhørende Jorder paa Skeebyes Marker, henhørende under det kongelige Kjøbenhavns Universitets Arvefæste-Gods. De til Afhændelse bestemte Jorder ere inddeelte i større og mindre Lodder, deriblandt en Hovedlod, stor 32 Td. Land geom. Maal, iøvrigt Lodder fra 3 til 15 Tdr. – Alle gode dyrkede Jorder, enten nyelig gjødede eller flere Aar hvilede, af fortrinlig Bonitet. De fleste Lodder have Andeel i tilstødende Tørvemoser. – Conditionerne erfares hos mig Undertegnede, der selv anviser de til Salg bestemte Jordlodder. Enighedsgaard i Haraldsted Sogn ved Ringsted, den 11te October 1818. J. Kornbeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-31
Fra Undertegnedes Mark, er Natten imellem den 24de og 25de October bortkommet en sort Hoppe, 4 Aar gl., over Qvarteer høi og forskoet, den er brændt med Mærket 8 paa begge Forbovene og et paa det nærmer Baglaar. For Tilveiebringelsen, betales 2 1/2 Rbdlr. rede Sølv, foruden paagaaende Omkostninger, af Hans Larsen Præsteforpagter i Eggersløvmagle. 16 Stkr. Faar og Vædere med Ulden paa og af forskiellig Mærkning, hvoriblandt 3de fortegraae med hvid Dusk i Panden, er optagen paa Liselund ved Antvortskov den 27de October og Eftermiddagen. Liselund den 30te October 1818. W. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-11-03
Siællandske Avis, Vest den eller Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (4de Aarg.) Tirsdagen, den 3. November 1818. No. 105 (4de Aarg. Tirsdagen, den 3. November 1818. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-11-03
Politik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-11-03
Bladet Times indeholder følgende Skildring af Tingenes Stilling, og af Mahrattefyrsternes Skiebne i Ostindien. Peischwas Lande blive indlemmede i Præsidentskaberne Bombay og Madras; Sattarahfloden skal adskille de Deele, som tilfalde enhver af dem, Rajaden beholder blot Hovedstaden, Pung og dens Distrikt, og skal føre Titelen deraf. Dowlet Rad Scindigh, Fyrste af Udgein, bliver i Besiddelse af sine altid store Stater, fordi han i den sidste Krig forblev neutral, men hans Krigsmagt er svækket. Mulhar-Raa=Holkar, den mindreaarige Fyrste af Jndur, har vundet for sin egen Person ved Tilintetgiørelsen af Mabratternes Armee, som i hans Navn plyndrede hans Stater og hans egne Domainer. Han hæver sine Jndkomster med større Sikkerhed end tilforn, men har ingen politisk Magt mere. Compagniet skaaner Holkars Dynastie, formedelst dens Jndflydelse paa de Jndfødtes Stemming. Fyrsten af Berar, som kaldes Bhounsla, og som residerede i Nag pur, er afsat og fangen. Naboben af Bhopal, Rajaherne af Kottah (forhen Vasal af Rajahen af Mysore) af Chitore, af Joudpur (forhen Mahrattefyrsten Scindighs Vasaller), ere blevne deres Forbund med Compagniet troe, og have derfore beholdt deres Lande. Begge sidste, hvoraf den ene er omgiven af en oprørisk Adel og den anden er bleven afsindig, formedelst de Ødelæggelser som Krigen bragte med sig i hans Land, vil Gouverneur Hastings tage under sin særdeles Beskyttelse. Ameer Khan, en mahomedansk Biergfyrste, har sluttet Fred, og man roser ham for at han holder sine Traktater, Pindareerne, disse Tartariske Hindostammer ere ganske adspredte. Jndvaanerne ere glade ved at de ere blevne skildte ved disse uafbedelige Tributherrer, og de giøre selv Jagd paa dem, som trække omkring i Landet. Cheetoos Bande er den betydeligste, men uden noget fast Hiem.