Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-12
Frankerig. D. 1ste December aabnedes Deputeert Kammerets Møder. En stor Mængde Tilhørere havde indfundet sig, og man bemærkede mellem disse Lord Brougham. Af de Deputerede havde kun 250 indfundet sig. Efterat Adskilligt, angaaende Kammerets indre Anliggender, var afgjort, fremkom Hr. Persil med et Lovforslag om Ministrenes og andre offentlige Embedsmænds Ansvarlighed, hvoraf Hovedsummen synes at være, at Ministrene ikkun skulle kunne drages til Ansvar for ond Hensigt (dolus) ikke for Forseelse (cul Pa.) Derefter optraadte Hr. Thiers og forlangte 360000 Fr. til Opbygning af en ny Sal for Pairskammeret, hvilken Udgift Processen imod Deeltagerne i Aprilurolighederne formedelst den uhyre Mængde Anklagede, Forsvarere og Vidner, gjorde nødvendig. Ved samme Leilighed udviklede Ministeren de Grunde, som efter Ministeriets Mening gjorde en Amnesti umulig for Øieblikket, og beklagede at Forskjellighed i Anskuelsen af denne Sag havde tvunget Ministrene til at bringe et smærteligt Offer, nemlig det, at skilles fra en høitæret Collega (Marskal Gerard). Endelig betraadte Admiral Rigny Talerstolen, og, efterat have beklaget, at hævdet Sædvane ikke tillod at aabne Kammerets Møder med en ny Trontale, erklærede han, at Ministeriet desuagtet vilde give Kammeret Leilighed til uforbeholdent at udtale sig om Regjeringens System, og at det til den Ende var beredvilligt til at indlade sig paa en Drøftning af enhver Materie, som Kammeret maatte finde passende at bringe paa Bane. Den Dag fremførtes imidlertid intet Saadant; men efter nogle for Ministeriet mindre behagelige Yttringer af Hr. Etienne og Berryer hævede Præsidenten Mødet og anviste Kammeret at begive sig til Bureauerne, for at udvælge disses Præsidenter og Secretærer. Dagen efter fremstod derimod den uafhængige Deputerede, Hr. Janvier, og forlangte, ifølge Ministrenes egen Opfordring, Svar paa følgende Spørgsmaal: "Hvorledes gik det til, at den agtværdige Marskal Gerard udtraadte af Ministeriet? Hvorved bleve de øvrige Ministre siden uenige, saaat ogsaa disse forlangte deres Afsked? Hvad var Hensigten med Ministeriet af 10de Novbr. (det bassandske); Hvorledes kom det, at de 5 fratraadte Ministre pludselig bleve anderledes tilsinds, Hvilket System ville disse fremdeles følge, enten det tidligere, eller et ganske nyt, et saadant nemlig, hvis Grundtræk Deputeertkammerets Addresse har antydet?" Ministeren Hr. Thiers forlangte Udsættelse til d. 8de; men paa Hr. Passes Indvending derimod, besluttede Kammeret at høre Ministrenes Erklæringer d. 5te. Næste Post vil altsaa formodentlig bringe Efterretninger om den begyndte Kamp, som ventelig bliver hed; at "det tredie Parti vilde giøre fælles Sag med Oppositionen ansaae man i Paris for en afgjort Sag; over 40 Courerer vare øieblikkelig udsendte i alle Retninger, for at bringe de endnu ikke ankomne ministerielle Deputerede til at skynde sig; Hoffet saae Kampen imøde med Ængstelighed, og det hedte, at en ny Ministerliste allerede var færdig, til hvilken man, i Tilfælde af et Nederlag, vilde tage sin Tilflugt, og paa hvilken Navnene Gerard, Molle, Passy. Sauzet og Peler de la Lozere befandt sig. Journal des Debats indeholder en Artikel, der kan ansees som Ministeriets Program. Man seer deraf, at ingen Amnesti, heller ingen Udvidelse af Valgretten kan forventes; men, hvad der er det Vigtigste, Artiklen indeholder den bestemte Erklæring, at en væbt net Jntervention i de spanske Anliggender vil finde Sted, saasnart Dronning Jsabelles Sag maatte komme i Fare, og Seieren helde sig til D. Carlos's Side.