JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Mandagen den 18de Januar, om Formiddagen Kl. 10, II bliver ved offentlig Auction for Vedkommendes Regning, paa denne Byes Raadstue, fölgende bortsolgt : 191 Tdr. törret findsk Rug, 88 Tdr. sort Havre, 2 Tylter 6 Alens, 11 T. brede, 1 ½ T. tykke, svenske Bræder. 76 dito 6 10 - 1 1/2 - - dito, 47. dito 6 9 - 1 1 - - dito, 6 12 dito 5 - 10 - 1 1/2 - - dito, 2 dito 5 - 10 - - 1 1/2 - - dito, 8 ½, dito 5 - 9 - - 1 1 - - dito, 4 dito 3 - 10 - 1 1 - - dito, 10 dito 3 - 9 11 - - dito, 100 Tylter svenske Vahlbræder, 100 Skpd. fladt Jern, 200 Tdr. engelske Smedekul, 100 Stkr. Tommer af forskiellig længde, fra 22 til 13 Alen langt og fra 7 til 11 Tommer tykt, 4 Kasser, indeholder 150 Pd. Formelys. 20 Stkr. russiske valsede Jernplader. Præstöe, den 5te Januar 1830. H. Chr. Grönfod.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
skov-Auction paa Frederiksdal. Tordagen den 21de Januar 180, lader Lieren af Frederiksdal redeffentlig Auction, der afholdes i den derværende Kroe, bortsælge : endeel Bögetræer paa Roden i Frederiksdals Skove, hvoraf flere tienlige til Gavntömmer, taxeret til circa 50 Favne, endeel opskovet Bögebrænde saa og endeel Bunker Bögeqvas, mod Betaling til Undertegnede, paa hvis Boepæl i Frederiksborggaden No. 158 ; 159, trykte Fortegnelser, der vise Tarationen, 8te Dags forinden Auctionen vil være at erholde. Bjerg.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Fredagen den 22de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 6) 2 og 4, lader Grosserer J. A. Langes Enke ved offentlig Auction 1ste Gang opraabe til Bortsalg : Gaarden No. 401 B. i Dronningens Tvergade conditionerne og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne No. 102. aa Grund af den under Skiftet tagne Beslutning, bliver det Stervboets efter afgangne Jndvaaner Mikkel Houmann tilhørende Sted No. 213, beliggende i denne Byes Jngholmsgade, stillet til 3 Auctioner, der afholdes : Mandagen den 25de Januari Mandagen den 3de Februar og ) 1330, Mandagen den 22de Februar - hver Dags Formiddag Kl. 11. Den 1ste og 2den Auction afholdes paa Byen, Raadstue, men den 3die Auction i selve Stedet, der bestaar af 2 Etager Forhuus paa 3 Fag, Egebindingsværk, med Kielder og Gaardsplads, og i Brandkassen staaer forsikkret for 430 Rbd. Sølv. Forestaaende bekiendtgiøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne erfares ved første Auction. Horsens, den 16de December 1829. Ræder.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Efter Reqvisition af Procurator Olsen i Greenaae, paa den almindelige Enkekasses Vegne, som Udlægshaver, bliver den Hr. v. Rosenørn tilhørende Selveiergaard i Tolstrup, Weilbye Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til 3 offentlige Auctioner, af hvilke de 2de første holdes paa Ebeltoft Raadstue, men den 3die paa Gaarden selv Auctionerne holdes til følgende Tider : 1ste Auction Mandagen den 1ste Februar 2den dito Mandagen den 15de Februar 3die dito Løverdagen den 6te Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Ved 3die og sidste Auction bortsælges tillige Gaardens Jndboe, Udboe og Besætning; hvilket til Lysthavendes og Panthaveres, Efterretning bekiendtgiøres. Ebeltoft, den 12te December 1329. Seidelin, const. Nallinggaard, beliggende i Skandrup Sogn, Hjelmelev Herred, 1/2 Miil V. fra Skanderborg, ved Landeveien til Aarhuus, staaende for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. og Skovskyld 3 Fdkr. 12 Alb., med deraf indkiøbte Konge-Korntiende og Kirkens Anpart Korn- og Qvægtiende, samt Kongens og Præstens Anpart Qvægtiende af alle Skanderborg=Ladegaarde (med Undtagelse af den Gaard, Procurator Warthoe beboer, med dertil hørende Afbygger=Huse, samt af Sget Mølle med Afbygger=Huse, Saraberg og Rimmerhuset, tilligemed det paa Gaardens Mark opførste Teglværk og det derved liggende Huus, samt Træerne paa et Skovskifte ved den vestre Side af Randers Landevei paa Jens Thomsens Mark, bliver, ifølge tager Beslutning paa Skiftet efter Sammes sidste Eier, afdøde Proprietair Søren Jespersen, stillet til 3 Auctioner, som afholdes : Mandagen den 22de Februar, dito - 8de Marts og dito - 22de dito næstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og afgive beqvem Bopæl for enhver Stands Familie. Dens Jorder ere af god Bonitet, og kunne meget forbedres, da overflødig og godNergel haves i Marken. Den aarlige Udsæd har almindelig været: 24 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og Havlen 1500 til 200 Læs, hvilken Sæd og Avl, saavelsom Gaardens Sæd og Besætning, der for nærværende Tid er 3 Heste, 37 Køer, 5 Aaringskalde og 22 Faar, meget kunne forøges da Gaarden har et Areal af circa 200 Tdr. Land. Til Gaarden, der ligge omtrent midt i sin Mark, haves overflødig Tørveskiær og fornøden Skov samt iblandt flere Herligheder Springvand i Gaarden og i Bryggerhuset. Teglværket har givet et hidtil ikke ubetydeligt Udbytte, Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, hvor Conditionerne kunne erfares, og Eiendommen forevises af den Afdødes Enke. Ved 3die Auction, som holdes paa Mallinggaard, bortsælges tillige denGesatning, Ud- og Jndboe. Nærværende Publication stret, overeensstemmende med Placaten af 22de Arts 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 2den Januar 183. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Stevning. Søren Jbsen, Hs. Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad Byefoged og Skriver i Rødbye Kiøbstæd, samt Herredsfoged og Skriver i Fuglse Herred, endeel af Musse Herred og Mariboe Klosters Birk paa Lolland; giør vitterligt: at for mig haver andraget Huusmand Jacob Christensen Willer af Lundegaarde i Ringsebølle Sogn, hvorledes han efter allernaadigst meddeelt Bevilling af 20de Juni f. A. finder sig foranlediget til ved Stævning at indkalde vedkommende Jhændehaver af et af ham under 23de Februar 1814 for 416 Rbd. 4 Mk. Sedler og Tegn til forrige Forvalter ved Bremmersvold og Kierstrup, Procurator Kastrup udstædt og den 1ste Marts næstefter tinglæst Revers, der, efter senere, og navnlig sidste Gang den 31te December 1818 at være fornyet, i sin Tid er indfrier, men bortkommet; thi bliver paa Grund heraf og den mig foreviste allernaadigst Bevilling med Aar og Dags Varsel herved indstævnet den eller de, som maatte være i Besiddelse af ovennævnte Revers, at møde inden Fugle Herreds Ret, der holdes paa Rødbye Raadstue den første Tirsdag i Ma Maaned 1831, for lovlig Adkomst til samme at bevise, da det i Mangel heraf ved Dom vil blive mortificeret overeensstemmende med den fra Citanten Side fremmede Paastand. Lavdag og Forelæggelse er ved Forordningen la 3die Juni 1796 hævet. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl. Rødbye, den 21de December 1829. S. Jbsen. (L. S.) Porten Smith Schønheyder, Etatsraad, Borgemester, Byfoged og Ve Byeskriver i Nestved Kiøbsted, samt Herredsfoged og Skriver i ThybiergHerred, &c. &c. Giøre vitterligt: at ifølge Begjæring af Kiøbmand Hans Jacobsen i Nestved, grundet paa Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den December forrige Aar, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af Bager Christen Jacobsen i Nestved, til Gaardfæster Niels Jørgensen i Store=Rottinge under 13de Januar 1813 udstædt og den 18de samme Maaned inden Nestved Byeting tinglæst Obligation, stor 400 Rbd. Sølv, hvorved er givet første Prioritet i Gaarden No. 146 i bemeldte Nestved, at fremkomme med Obligationen, og godtgiøre sin lovlige Adkomst dertil, inden Nestved Byetingsret, som holdes paa Raadstuen i Nestved, den 3die Retsdag i April Maaned 1831, om Formiddagen Kl. 10, da Obligationen, saafremt Jngen til forbemeldte Tid og Sted dermed fremkommer og sin lovlige Adkomst dertil beviisliggiør, ved Dom vil blive mortificeret. Lavdag er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Nestved, den 4de Januar 1830. N. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
proclama. I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de forrige Maaned, som den 17de samme Maaned er læst ved vedkommende Underret og den 21de næstefter ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og er saa lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de I Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Kjøbmand Anders Rugaard af Slangerup, Frederiksborg Amt i Vort Land Sjelland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbmand Anders Rugaard af Slangerup ved Proclama, sub poena præclusi 6 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, enten i Almindelighed eller hidrørende fra Jnteressentskabet, som bestod imellem ham og Broder Kiøbmand Thoma Rugaard af Slangerup, fra 18de September 1818 til 5te Februar 1821, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Procurator Møller i Hillerød at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 22de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; boe skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnt offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 14de December Under Vort Kongelige Segl. H. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nonrad. Ørsted. Lassen. Kierulf. Hansen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Bevilling for Kiøbmand Anders Rugaard i Slangerup til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som formene af have Noget at fordre hos ham, enten i Almindelighed, eller hidrørende fra Jnteressentskabet som bestod imellem ham og Broder Kiøbmand Thomas Rugaard af Slangerup, fa 18de September 1818 til 5te Februar 1821. indkaldes herved, med det i Bevillingen nævnte Varsel, Alle og Enhver som formener paa mig at have nogen Fordring, af hvad Navn nævnes kan enten i Almindelighed, eller hidrørende fra Jnteressentskabet, som beste imellem mig og Broder Kiøbmand Thomas Rugaard af Slangerup, i 13de September 1818 til 5te Februar 1821, til sub poena præclusi & p. petui silentii, inden forbemeldte Tids Forløb for Procurator Møller Hillerød paa mine Vegne, at anmelde og beviisliggjøre deres paa mig i menende Fordringer. Slangerup, den 2den Januar 1830. A. Rugaard.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
Creditorer i Dødsboet efter Skolelærer Jens Nørgaard og Hustrue MetsAndersdatter i Weirum, indkaldes herved til inden 12 Ugers Forat anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie, Viborg, den 15de Decemb, Rod.
Berlingske Tidende, 1830-01-09
ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne B. Stervboet efter Jnformator Christian Schmidt af Andeskov, for Lærer ved Borgerskolen i Nyborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalte Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 3de Januar 1832. C. H. Lys.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Petersborg, den 12te December. Vore Kjøbmænd henvende nu deres Opmærksomhed paa de Provindser sydlig for Caucasus, som Rusland har tilvundet sig ved Fredsslutningerne med Persien og Tyrkiet. Disse Landes fordeelagtige Beliggenhed vil snart give vor Handel med Persien, en høi Grad af Vigtighed. Nogle af vore betydeligste Handelshuse agte at anlægge Factorier der, saasnart Freden har tilvejebragt Orden og Rolighed i disse Lande.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Den russiske Marine har hidtil maattet vælge Udlændinge til de høiere Officeerspladser. Admiral Greigh, der nu er den russiske Flaades Chef, er født i Skotland. H. M. Keiseren har nyelig sendt adskillige unge Søeofficerer til Nordamerica, for at lære Skibsbyggerkonsten og Søemandskab.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
London, den 26de December. Hs. Majestæts Helbred er nu det ønskeligste, men Høistsamme har ikke været ude, siden han, kort for Julen, kom til Slottet i Windsot. Den 24de December holdt Hs. Maj. der et overordentligt Geheimeconseil, der varede indtil Kl. 5 om Eftermiddagen, da Ninisterne vendte tilbage til London. Kort derefter ankom Biskoppen af Chichester til Slottet, og havde den Ære, ene at tilbringe hele Aftenen hos Hs. Majestæt. Første Juledag prædikede han i Windsor Slotskirke, og derefter anammede Kongen Sacramentet af hans Hænder.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Udgiveren af Morning-Journal er nu ogsaa i den fjerde Proces imod den, for at have pasqvilleret Hertugen af Wellington, af Jaryen dømt som skyldig. Ligeledes Udgiveren af The Atlas, for beskyldninger mod Lordcansleren. Men da dette sidste Blad er lig saa agtet som det første er foragtet, har Jurien indstillet Udgiveren af The Atlas til Hs. Majestæts Naade.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Vinteren er her saa overordentligen stræng, at man venter, at Themsen snart vil fryse til. Dette har i 17 Aar ikkun to Gange veret Tilfældet. (Nan venter ogsaa, at Seinen ved Paris vil fryse til.)
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Paris, den 30te December. Frankriges ny Kantsler, Marquis Pastoret er en Mand af personlig Værd. Han er en af de faa store Mænd, der efterat have spillet en hæderlig Rolle i den franske Revolutions tidligste Periode, siden næsten uafbrudt har været i Statens Tjeneste. Han er født i Marseille 1756, og udmærkede sig i Aaret 1790 ved sit Værk om Straffelovene. Han tog Teel i Revolutionens politiske Udvikling, indtil Uhyrene Danton, Marat, Robespierre og Consorter gjorde den foragtelig og forhadt. Efter deres Fald i optraadte han 1795 atter paa den politiske Skueplads, men blev, som saa mange andre indsigtsfulde og værdige Mænd, proskriberes i Efteraaret 1797, da Directoriet erholdt en temporær Triumph over den sande Friheds Venner. J stille Ensomhed levede han for Videnskaberne indtil 1804, da han kaldtes til at være Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Paris, et Embede der opfyldte hans beskedne Ønsker. Nogle Aar derefter blev han Medlem af Senatet, og, efter det Bourbonske Kongehuses Restauration, af Pairernes Kammer. Her tog han virksom og gavnlig Deel i mange legislative Commissioner. Enhver, som har læst hans Taler i de franske Kamre, maa beklage, at han først nu, i sit 74de Aar, tiltræder dette høie, vigtige og indflydelsesrige Embede.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Wien, den 1ste Januar. Den 29de f. M. døde H. K. H. Erkehertuginde Henriette (en født Prindsesse af Rassau Weilburg, H. K. H. Erkehertug, Carls Gemalinde, af Skarlagensfeber. Hun havde i fire Dage befundet sig ilde, men først den 28de December viiste farlige Symptomer sig.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
H. K. H. Hertuginde Marie Louise af Parma, der har været meget farligen syg, er nu i Bedring.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Constantinopel, den 27de November. Da de russiske Tropper marscherede bort fra Adrianopel, fulgte mange christelige Familier fra Tyrkiet med dem, der agte at bosætte sig i Rusland. Overhovedet har Frygt for Reactioner, udbredt sig over hele Rumelien; det er paafaldende, at selv de roeligste Undersaatter føje Foranstaltninger, der bebude en fortvivlet Mødværge, i det Tilfælde, at de tyrkiske Autoriteter, ved deres Tilbagekomst, skulde anvende deres gamle Forfølgelses= og Undertrykkelsesystem. Enhver søger nu sine skjulte Vaaben fren- og uddeler dem blandt sine Nærmeste, selv Oldinger, Qvinder og halvvoxne Drenge væbne sig med Dolk og Sværd. De vaabendygtige Mænd styres ganske af et hemmeligt Samfund. Denne farlige Stemning sætter de tyrkiske Autoriteter i stor Forlegenhed. Paschaen af Scutari, hvis Raahed almindeligen frygtes, har derfor faaet befaling til ufortøvet at forlade Philippopel og begive sig til Albanien, medens Alische Pascha er bestemt til at besætte Adrianopel med regulære Tropper. Han har faaet Ordre til at haandhæve den strængeste Disciplin blandt sine Soldater, og afholde sig fra ethvert vilkaarligt Skridt, der kunde opirre Folket. Man troer, og det ikke uden Føje, at FeldttmarskalDiebitsch har udvirket disse Forholdsregler hos Porten, thi han gav, inden sin Bortreise, Adrianopels meest anseete Jndvaanere den Forsikkring, at Paschaen af Scutari ikke skulde drage ind i Staden, og at de overhovedet ingen Forfølgelse havde af frygte, naar de opfyldte deres undersaatlige Pligter imod Sultanen, deres Herre. De Excesser, der ofte finde Sted ved en seierrig Hærs Bortmarsch, afværgede Feldtm. Diebitsch ved en Bekjendtgjørelse, hvori Enhver, der forstyrrede den offentlige Rolighed, truedes med Døden. Dette havde den heldigste Virkning, thi ved Troppernes Bortmarsch forefaldt end ikke den mindste Uorden. Antallet af de til de Syges Forpleining i Adrianopel tilbageblevne russiske Tropper er 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Der forsikkres, at Albaneserne, under Paschaen af Stutarie Commando, have i Bund og Grund ødelagt 60 Flækker og Landsbyer, i Nærheden af Philippopolis.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Stokholm, den 1ste Januar. Den 20de December holdt det Kongl. Svenske Videnskabernes Academie et høitideligt Møde, der bivaanedes af Corps diplomatique og mange andre Tilhørere, i Anledning af sin Stiftelsesdag. Academiets nuværende Directør Hs. Exc. Statsminister og Chef for det udenlandske Departement, Grev Wetterstedt, aabnede Mødet med en Tale, og tilkjendegav, at Academiet, med Hs. M., sin høje Beskytters, Samtykke udsatte følgende Priis. spørgsmaal for Aaret 1830. 1) En historisk-philosphisk Sammenligning imellem de svenske Konger Gustav 1 og Gustav In Adolph. 2) Sammenligning imellem den ældre og den nyere Tids ypperste Historieskrivere, i Henseende til deres Fortrin og Mangler. 3) Hvilke ere Hovedpocherne i det svenske Sprogs Uddannelse, og hvad har det vundet eller tabt ved de Forandringer, som det har undergaaet? 4) En historisk og æsthetisk Fremstil I lelse af den Aand og Charakter, som hersker i den nordiske d. . den svenske, danske og skotske, Nationalpoesie, sammenlignet med Troubadourernes og Minnesangernes i Provence og Schwaben. 5) En charakterisk Skildring af en vis Periode og de Udmærkede blandt dennes handlende Personer i Tidsrummet 1592. til 1660. - Som et Exempel foreslaaer Academiet en Skildring, af Sveriges Stilling og dets Forhold til fremmede Magter, fra Sveriges Deeltagelse i Trediveaars Krigen indtil Fredslutningerne i Kjøbenhavn, i Oliva og i Kardis. 6) En Sammenligning imellem den Plan til et Universalmonarchie, som man har tillag Keiser Carl den Femte og den, som man i samme Henseende har tillagt Kong Ludvig IV. 7) Hvilken Virkning har Car den Tolvtes Død og den derpaa følgende Statsforandring hav paa det svenske Folks Tankestemning og Dannelse? - Priisskriterne indsendes med en Devise og en forseglet Billet, der indeholder Forfatterens Navn, inden den 8de October (Æskningerne til No. 6 inden den 1ste December) til Academiets Medlem og p. t. Secretair, Dr. og Prof. Theol. F. M. Franzen, Sognepræst ved St. Clarakirken i Stokholm, R. af Nordst.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Rigsstænderne havde anlagt en Jnjurieproces imod Udgiveren af Nya Argus for nogle formeentlig fornærmelige Udtryk i dette Blad. Jurien har frikiendt ham.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Udenlandske Efterretninger. Frederikshavn, den 30te December. Ogsaa her er nu Havet, saa langt Øiet naaer, tillagt med Iis, hvilket dog nogle Timers vestlig Kuling er istand til at skaffe bort. Jndtil da er vistnok den Deel af Byens Jndvaanere, der befatter sig med Fiskeriet, at beklage.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Kjøbenhavn, den 11te Januar. Efter en langvarig Sygdom døde her i Staden den 8de dennes den Kongelige preussiske Kammerherre, overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister Hr. Greve v. Meuron. - Ligesom dette Tab vil blive smertelig følt af hans Konge og Fædreneland, saaledes efterlader han sig og her, i en talrig Vennekreds, et elsket og hædret Minde. Efter Grevens eget udtrykkelige Forlangende bliver hans jordiske Levninger i ald Stilhed bisat i St.Petri Kirkes Capel.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Ved Statstidendens Slutning Kl. 12 1/2 var Posten for i Dag endnu ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Efter det Kongelige Danske Cancellies allerunderdanigste Forstilling har Hs. Majestæt den 23de December f. A. Allernaadig resolveret saaledes : Vi bifalde allernaadigst, at Bestemmelsen i Placat af 12de December 1810, §. 118, om at Udgifterne til syge Tjenestefolk, Cuur, til Lægemidlerne og til den særdeles Pleie, som maatte behøves, skulle, forsaavidt Tjenestetyendet selv ei har Evne til at udrede samme, afholdes af Stedets Fattigkasse, bør forstaaes saaledes, at hine Udgifter, under bemeldte Forudsætning, skulle bære af den Fattig-Commune, hvor Tyendet tjener, uden at den kan fordre samme refunderede af det Steds Fattigvæsen, hvor Tiende i ellers er berettiget til Forsørgelse.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Da der i de 10 Aar, Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegsnart har bestaaet, er opsamlet en Administrationsfond af over 16,000 Rbd., hvilken Fonds Bibestemmelse er at dække muelig Tab ved Regningsfeil, Feiltællinger og deslige, men denne Fond der er opsamlet uden for de af Jnteressenterne indskudte Summe og de deraf controctmæssig beregnede Renter, snart vil vorde større end den nævnte Bestemmelse gjør fornøden, og det saaledes er magtpaaliggende, at Fonden sikkres en Anvendelse, der er almeennyttig og saavidt mueligt overeensstemmende med Stiftelsen, Hensigt, er det, i Overeensstemmelse med den af Bestyrerne for Sparekassen i denne Henseende tagne Beslutning, paa hvilken det have anholdt om Hs. Majestæts allerhøieste Sauction, ved allerhøieste Resolution af 16de December forrige Aar allernaadigst bifaldet, at det Overskud, som Jndtægterne af Sparekassens Administrationsfond, saaledes som den nu er og med den Tilværk som den i Fremtiden ved de den tilfaldende Jndtægter vil en holde, kan afgive, efterat det aarligen er udredet, der udfordre til Indretningens Bestyrelse og Vedligeholdelse, samt til den Foøgelse af Fonden, der maatte findes hensigtsmæssig, anvendes ukkende til Belønninger for troe Tjenestetyende af begge Kjøn, Aldes at de Tjenestetyende, som længst have havt deres opspade Penge indestaaende i Kassen, skulle have fortrinlig Adgang disse Belønninger. Ligeledes er det allernaadigst bifaldet, at de Sparekassen i Tiden skulde ophøre, denne hele Administrationsfond da skal henlægges under Bestyrelse af Stadens 32 Mænd, for at dens Jndtægter fremdeles kunne anvendes paa foranførte Maade til Bedste for værdige Tiende.
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Byefoged og ByeskriverEmidet i Bogense. Det er tillagt et fast aarligt Tilskud af død Rbd. Sølv af Justitsfonden. - Byefoged- og Byeskriver Embedet i Lemvig Kjøbstad, samt Herredsfoged- og Herredsskriver, bedet i Skodborg Vandfuld Herreder, under Ringkjøbing Amt Herredsskriver-Tjenesten i Gjørding, Malt og Skads Herreder, der Ribe Amt. - Sognekaldet til Trinitatis Kirke i Fredericia og til Anneret Veilbye i Ribe Stift, 630 Rbd. - Bredstrup, Sognekald i Ribe Stift, 170 Rbd. - Vibye og Tiset Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbdlr. (Summerne ere alle efter den forældede Angivelse til Embedsskat; Collegialtidenden indeholder efterhaanden, ved indtræffende Vacance, den nyere detaillerede Angivelse. Hvilket bemærkes i Anledning af de urigtige Slutninger af hine gamle Angivelser, der ere blevne gjorte i en udenlandske Blad.)
Berlingske Tidende, 1830-01-11
Løverdagen den 6te Februar 1830, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbechs Amts Sparekasse, sin Forsamling paa Svinninger Giestgiversted, hvor Jndskud modtages.