Københavns Adresseavis, 1791-03-18
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Aaret 1791. (See Nr. 56.) 11. For den beste Afhandling om de fordeelagtigste Maader at formere Giødningen paa, udsættes en Premie af den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingen maatte omstændeligen forklare Maaderne, hvorpaa Giødningen med største Nytte kunde formeres, og tillige ved et paa Erfaringer grundet Overslag oplyse den sande og varige Fordeel deraf. Afhandlingen indsendes inden November Maaneds Begyndelse 1791. 12. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Giødningen i Møddingstedet for Veirliget skadelige Indflydelser, uden at betage samme dens fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1 October 1791. 13. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekiendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betiene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Det er noksom bekiendt, at disse Jordarter kiendes derpaa, at de bruse eller skumme med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maa følge, Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed med Efterretning, om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ei, om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Eier m. m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1 November 1791. 14. Hostpløiningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge. Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tiligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tilligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Nattefrost, som saa ofte tilintetgiør den norske Landmands beste Haab, m. v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet ligeledes formene, at den maatte være gavnlig Søndenfields, og for derom at erholde Viehed, udsætter følgende Premier, For den, som ved de paalideligste Erfaringer Søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløiet og ikke høstpløiet Agerland med tilføiet omstændelig Beretning om Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jndavlen, og Høstpløiningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikre og vel bevidnede Forsøg, udloves den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For de nestbeste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Premierne æskes inden 1ste November 1791. 15. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Ham pens hele og beste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøiagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl, florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden, og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Om det er best, og i Hensigt til Veierliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om der er fornødent og tienligt at tørre den i Tørrehuse eller i Ovne, J sidste Tilfælde hvor stærk Varmen skal være, Hvorlænge Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at mærke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuus eller en Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scalg, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1 October 1791. Dersom nogen Forfatter maatte behage alene at udarbeide den Materie og Tørrehusets eller Hør=Ovnens beste Anlæg. da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 16. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Kraprodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Maling og Jndpakning m.v., udsætter Selskabet en Premie af 50 Rdlr., eller den anden Guld=Medaille. J Fald Forfatteren har gjort sig bekiendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn, skrevne Afhandlinger f. Ex, de af du Hammel, d'Ambournai og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkommere anseet. Afhandlinger indsendes inden 1 October 1791. 17. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet atter sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1 October 1791. 18. For en Beregning, grundet paa Erfølenhed i de danske Stater, som nøiagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgiør en eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Van, Safran, m.v. deres fordeelagtige Dyrkning, imod een eller flere Kornsorter, Hvede, Rug, Byg eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Almuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For næstbeste Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1 Oktøber 1791. 19, For den Beregning, som viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hiemmevoxende) eller konstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg, Avlen, i Ligning med den sædvanlige Kornavl. F. Ex. Fordeelen, af Qvægavlen, af Kiør, Faar og Heste, tillagte ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græsarter, som her i Landet sædvanlig voxer, eller af fremmedes: Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festuea ovina) m. v., sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Kornsorterne indbringer, udsætter Selskabet følgende Premier, For den beste af slige Beregninger Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næst derefter, dens anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Til flige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturernes Vinter=Forring. F. Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Brassica rapa), Kaal rødder, m.m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke giøres i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betiene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og flige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, LandAlmuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregning og det som vedskrives, samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bønden. Premie=Æstningen indsendes inden 1 October 1791. 20. For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at fødde Heste og Qvæg, samt smaa Kreature og tamme Fugle, udsætter Selskabet atter sin anden Medaille i Guld. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. FoerArternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturernes Føde. De Natur=Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikkre systematiske og tillige med deres nationale Navne, naar disse ere bekiendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortieneste belønne gode Afhandlinlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed, ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekiendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Prisskrifterne indsendes inden 1ste October 21. For en paalidelig og efter Land=Almuens Begreb, og Fornødenhed indrettet Underviisning om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Giæs, Ænder, Kalkuner, m.v. som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt og er passende for Dannemark, udsættes den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne og Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt øverflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøie at bestemme et eller andet, finde fornøden at bruge Konst=Ord, af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gierne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikkre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kiender med bestemt Vished alene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme, Planen og Jndretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriver i Spørgsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunne læses og have fuld Mening, om man end gaaer Spørgsmaalene forbi. Disse Skrifter, maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for sine Reglers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmærkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaa Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tienlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølvmedailler, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som een eller anden maatte behage at indsende inden den 1ste October 1791. 22. Da Tyeboe=Ostes Egenskaber ere særdeles forskiellige fra alle andre danske Ostes, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels giør dem begierligere end andre indenlandske, og Oplysningen berom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte: saa giver Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet og Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningen, eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføiet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste eller ikke. J Tilfælde Aarsagen ligger i visse Planter eller Græs Sorter, ønsker man dem enten nævnte med linnæiske Navne eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe indsendte. Dersom Aarsagen er Konstens, maatte Middelet; nøie beskrives af sin Tilberednings=Maade, m.v. J Fald Efterretningen oplyser tillige om denne Ostes hele Tilvirkningsmaade, den Mængde, som deraf paa visse Steder, eller i Almindelighed giøres, om Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøiere at kiende denne Omkreds, m. m., saa vil samme ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen indkommer til Oktober Maaneds Udgang 1791. 23. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om norske vildvoxende Bær, saasom Berberisser, Tranebær, Hindbær, Tyttebær, Multebær m.v., deres beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ekonomisk eller medecinsk Brug, udsætter Selskabet. sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen indsendes inden 1ste October 1791. Enkelte Afhandlinger om en vis Sort af slige Bær vil Selskabet ogsaa modtage, og efter deres Værd, belønne. 24. Da man ei paatvivler, at jo endeel i Field Egnevildvoxende Planter kan tiene endog Mennesket til Føde, saa udsætter Selskabet. Sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. for den beste Afhandling om de i Norge især til fields voxende Planter, hvis Rødder, Stengel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket og i Stedet for de almindelige Kiøkken=Urter, som i de Enge ikke trives, grundet paa igientagne Forsøg og Erfaringer. Selskabet søger ikke en blot Kompilation eller Jndsamling af hvad Botanisterne tilforn om flige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse, og den norske Almues enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æskendes egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøve, som Forfatteren selv maae have paafundet. Tillige maatte gives Efterretning om den beste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spiisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de best samles, tilberebes og til fornøden Brug bevares. Afhandlingernes Jnd sendelse maatte skee til 1ste November 1791. Velskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger og enkelte vild voxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne. 35. For den nøiagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tiener til at afværge den fede Jords Bortskyling, og til at befordre Marsk Landets Tilvext, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen. ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1ste October 1791. 26. For den beste Afhandling om de saa kaldede Vei lers Jnddigning udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller 100 Rdlr. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortiener en Inddigning, saa bør Forfatteren til saadanen Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Inddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Digtet skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme, under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trækkes nærmere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Slikgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Profil efter de forskiellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde giøres vandtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig=Arbeides Beskrivelse bør være geleidet med nøiagtige udførste Plan= og Profil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord Eieren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at lagttage ved at opgrave Jorden, og ved at rense samme, hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saa og deres Kiendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det hele anføre specialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning alt i Overeensstemmelse med de forskiellige indtræffende OmstændigFedrii. J Henseende til Digers Vedligeholdelse bør Forsatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hielpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første Gang, som derefter, stedse befries af det ind lukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende høiere Enge nedtrængende Vand. Det hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Inddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskiellige Steders Dag=Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholde noget merkeligt godt, vil Selskabet særskilt belønne, skiønt de ikke fortiener den fulde Værd. Afhandlingerne kan indsendes til October Maaneds Udgang 1791. 27. Hvilke ere til Føde, Klæde, Farvning, Forring. eller anden Brug nyttige Planter og Sæde=Arter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig best kan taale de Afvexlinger i Veierligt, som ere egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikkre Erfaringer, saavel i Henseende til Jordens Behandlingsmaade, som videre Omgang ved Saaningen under Vexten og ved Høsten. For den beste Afhandling til Besvaring af dette Spørgsmaal, udsætter Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst beste den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1 October 1791. 28. For en paa egne nølagtige og i nogle Aar igientagne Erfaringer grundet Efterretning, som tilstrækkelige beviser, hvorvidt det i Dannemark er mueligt og nyttigt, kun engang om Aaret at klippe Faarene, naar Begyndelsen skeer med dem fra Lam af. Det maatte tillige for Aares, hvad Forandringer der, i saa Fald vare fornødne i Hensigt til den nærværende Faare=Rygt, samt til Faarestaldene m.v. For den beste Efterretning herom giver Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr., og for den næste 200 Rdlr. eller den første Sølvmedaille. Premientæskes inden 1 October 1791. 29. For den betydeligste Samling af gode Landhuusholdnings Raad og Haandgreb, samt Forsigtigheds=Regler i Landbruget, som ved Erfaring ere befundne at have deres Nytte, det være sig i hvad Green af Landvæsenet, det vil, naar de alene kan være Landmanden til Tieneste og Fordeel, udsættes en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Til dette Slags Samlinger kan blandt andet henregnes korte Anviisninger til praktiske Haandgreb i Landbruget, der befinder at indbringe større Fordeeltend de ellers almindelige; simple og ved Erfaring bekræftede gode Raad mod Creaturernes Sygdomme; Preservativer og særdeles gode Midler, for at forekomme, Uheld og Mislykke i Qvægavl, og Opdræt; besynderlig vigtige og tillige mindst bekostelige Hielpemidler til at bevare og vel overgiemme forskiellige Slags Landprodulter: kort, alle Slags nyttige Landhuusholdnings=Raad, hvis heldige Brug, enten ned egne eller andres treværdige, faring er bekræftet. Premien æskes inden hvert Aars November Maaneds Begyndelse. 30, For at erholde endnu nøiere Besvaring paa følgende Spørgsmaal, end allerede givet; spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Danmark og Norge ifær bør opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives, Hvilke ere de Hindringer, som hidtil har været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de, For den beste Afhandling herom, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For at give enhver Leilighed efter sin Jndsigt og Erfarenhed at meddele Selskabet oplysende Efterretninger og Fiskerier i Særdeleshed, modtagen Selskabet desuden og belønner specielle Afhandlinger og særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiske=Redskaber. end de sædvanlige, beqvemmere Fiskningsmaader, samt Fiskens vissere og nøiagtigere Tilberedning, især efter Af satsens Hensigt, end hidindtil brugeligt, om Fiskens Gang, Fiskenes Legetid og den deraf følgende beqvemmeste Tid til at begynde og holde op med Fiskerierne, m.v. Selskabet vil tillige imodtage Efterretninger og Fiskeriernes Mangler paa et eller andet Sted i Særdeleshed, og efter Fortieneste særskilt belønne slige locale OplysningerÆskningerne maatte indleveres inden October MannedsUdgang 1791. 31. For den nøiagtigste og paa beste Erfaringer grundede Efterretning og Hummer Fangstens Jndflydelse paa andre Fiskerier med Oplysning om paa hvad Maade samme Fangst beqvemmeligen indrettes og bestemmes til Fordeel for andre Fiskeriers des større Lykke, udsættes Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den tydeligste og mest grundede Efterretning derefter, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Jo mere det indsendte er grundet paa lokne Exempler i Norge, eller i det danske nordlige Lande, naar Resten i øvrigt er lige, jo mere vil samme fortiene Selskabets Agt. Besvaringen heraf kan indkomme 1ste November 1791. 32. For den eller de, som paa de danske eller norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkiendegiver nogen hidindtil ubekiendt, eller længe ubrugt, betydeligt Fiskebanke eller andre særdeles fiskerige Steder, Selskabets anden Guldmedaille, eller 500 Rdlr., som skal vorde tilkiendt den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jv nøiere og meere de Efterretninger, som meddeles, ere grundede paa Erfaringer, jo mere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger et tilforladeligt og efterretteligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved Premiens eller Belønningens Tilkiendelse blive paaseet. Den som angiver det dernest meest betydelige Fiskested af forbemeldte Beskaffenhed, Selskabets første Sølvmedaille eller 200 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. den, som til Havsiskeriets Fremme igjen dernest paa samme Maade opdagen det nyttigste Det skiønnes letteligen, at det indberettede udkræver nølagt tigste Efterretninger, saavel som og de tilforladeligste Attester eller Beviis, grundede paa igientagne Erfaringer, at de anmeldte Fisksteders Fordeelagtighed er upaatvivlelig. For disse tvende Materier indseer enhver lettelige, at man og kan aske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland og Færøerne. Premiem æskes inden sidste October 33. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Moser og andre sumpige Steder, i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Land=Almuen, udsætter Selskabet. sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Selskabet ønsker, at Forfatteren til saadan en Afhandling, maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: 1) Hvorledes Landmanden paa den korteste og letteste Maade kan erfare to eller flere Steders relative Høide, for at bedømme derefter til hvilken Side Vandet paa den mindste bekostelige og virksomste Maade kan afledes, som bor forklares ved Profil=Tegning af Grundens Stigende og Faldende. 2) Hvorledes saavel Aflednings= eller Hoved grøfterne, som Bigrøfterne efter Vandets Mængde, i Henseende til Brede og Dybde bør indrettes. 3) Hvorledes Hovedgrøften best forfærdiges uden at behøve alt for til Rensning, og hvorledes den især paa forderlagtigste Maade giøres tæt og fast, naar den føres igiennem svamp agtig eller løs Jord. 4) Hvorledes best forekommes, at deromkringliggende Marke eller Enge i tørre Aaringer ikke mangle den fornødne Fugtighed, som de forhen havde afde tilgrændsende sumpige Steder. 5.) Om og hvorledes disse Grøfter med den derudaf opkastede Jord kunde tillige anvendes til Agrenes og Engenes Jndhegning. 6) Hvorledes man paa korteste Maade giør Overslag over de til en Vandlednings Anlæg udforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et sumpigt Sted antrufne Jordarts Beskaffenhed, for derefter at kunne giøre Sammenligning imellem, Omkostningerne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den førster bleven forvandlet til brugbar Jord. 7) Hvorledes de skiulte Vandledninger til Jordbundens Besvarelse, beste kunde anvendes J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres større Fortrin fremfor aabne Grøfter. Afhandlingerne indsendes inden Oktober Maaned 1791. 34. Ligeledes udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. for en tydelig og paa sikkre Erfaringer grundet Afhandling om, hvorledes en udgravet Mose eller et sumptigt Sted best, hastigst og med mindst Bekostning kan forvandles til nyttigt Brug, og indbringe, sin Eier den største Fordeel. Ved de til den Ende foreSlagne Midler maatte haves Hensigt til Beliggenheden og til de i Moserne antrukne Jordarters, Planters og Mød ders Forskiellighed, som kan giøre sammes Forbedring, mere eller mindre vanskelig, og altsaa maatte den hele og beste Behandlingsmaade i ethvert Tilfælde nøie bestemmes; ligesom og hvilke Sæde=Græs= eller Træe=Arter eller andre Planter der med største Fordeel efter de forskiellige mødende Omstændigheder, og i hvilken Orden de beste kunde dyrkes og opelskes. Stilen ønskede man saa fattelig, at denne Afhandling kunde tiene Land=Almuen til sikker Veiledning. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 179. 35, For en nøiagtig Beskrivelse over en beqvem, virksom og lidet bekostelige Maskine til at rense de forskiellige Korn=Arter paa Loen, strax efter at de ere udtærskede, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Da Selskabets Hensigt med denne Priismaterie er at give Landmanden i Almindelighed et Verktøi i Hænderne, hvorved Arbeide og Tidspilde besvares, og i det mindste samme Hensigt vindes, som den sædvanlige Rensning forskaffer, saa maae Forfatterne have de af disse Omstændigheder, flydende Bestemmelser for Øine. J øvrigt anmoder Selskabet Forfatterne, enten, om muligt, at indsende de Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, eller og geleide deres Beskrivelser med fuldstændige ArbeidsTøgninger, hvorefter det kan lade forfærdige Maskinen, for dermed virkeligen at kunne giøre Prøve. Afhandlingerne eller Maskinerne med deres Beskrivelse indsendes, inden October Maaneds Udgang 1791. 36. For den fuldstændigste og tydeligste Anviisning til den mindst bekostelige Behandlingsmaade at giøre det beste Malt til Ølbrygning, passende paa Landmandens og især Bondens Vilkaar, Selskabets første Sølvmedaille eller 200 Rdlr. J Afhandlingen beskrives de fornødne Indretninger til at behandle Malt og især til at tørre det, hvorved Brændsels Besparing og Bygningens Sikkerhed kommer i Betragtning, Men især forlanges en omstændelig Beskrivelse om alt det, som under Maltets hele Behandling bør lagttages, for at erholde det beste Malt til Øtbrygning mueligt. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1791. Om nogen skulde finde for got at skrive over en af Delene og ikke over den anden, enten over Køllens Indretning eller om Maltgiøreriet alene, bliver saadant og særskilt modtaget og efter Omstændighederne belønnet. 37. For den grundigste og beste Anviisning til at brygge, Ølliden Huusholdning paa Landet eller i smaae Kiøbsteder saaledes, at derved erholdes det meste og beste Øl afde dertil anvendte Kornvare, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Foruden en kort Beskrivelse over de meest ekonomiske Indretninger til Ølbrygning forlanger, Selskabet omstændelig Forklaring af alle de Forsigtigheder, og Haandgreb, som den skal anvende, der paa foranførte Maaden søger at frembringe det meste og beste Øl af den samme Mængde Sæd. Premien æskes inden Oktøber Maaneds Udgang 1791. Skulde nogen hellere vilde beskrive en af Delene, Brygningen, f. Ex, og ikke Bryggeriets Jndretning, eller tvertimod vil saadant og paa den Maade blive imodtaget til Belønning. 38. For den fuldstændigste og paa physiske Sandheder, grundet Afhandling om Ølbrygning i sin fulde Udstrækning, udsættes Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Enhver Forfatter indseer lettelig, at heri intet væsentlig maae forbigaaes. Bryghusets beste Beliggenhed og beqvemmeste Indretning med tilhørende Kiedler og Kar til største Fuldkommenhed for Øllet, og mindste Forbrug af Brændsel, maae beskrives og aftegnes. Maltgiøringen maa fra først til sidst omstændelige forklares, saavel naar Tørringen skal skee af Luften som ved Varmen: herved bliver Køllen med sin Ovn ved tydelige Tegninger at opgive. Kiendemerkerne paa godt og slet Malt: det beste, vel tienlige, men og ubrugbare Vand vil nøie angives og udsættes fra hinanden. Giæringen, denne særdeles vig tige Sag, men i Almindelighed saa meget tilflumpede, maae bestemmes ved Thermometret, og Anviisning dertil gives, for med Vished til alle Aarets Tider at kunne brygge et og samme Slags Øl. Øllets Afkiøling, dets Fadning, Midlerne til dets Klarhed, hvorledes det for fødes uden Skade for Helbreden, naar det ved Smagen findes vreden eller fyrligt, maa (saavidt dette kan være giørlige) alt omstændeligen forklares : ikke heller maae forglemmes hvad Indflydelse Fadenes Rensning har paa Øllet, m.v. Forfatteren anvises, som en vigtig Veileder hertil, i Særdeleshed Combrunes Theory and Practice ofBrewing. London 1762. Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1791. 39. For den mest underrettende og tydeligste Anviisning til Brødbagning i Huusholdinger paa Landet, Selskabets første Sølvmedaille eller 200 Rdlr. Næst efter Beskrivelsen af den fordeelagtigste Bagerovn og øvrige derhen hørende Indretninger, maatte Forfatteren til saadan en Afhandling især være omstændeligen i at anføre alle endog de mindste Omstændigheder, som kommer i Betragtning ved Melets Behandling fra dets første Tilstand, af, indtil det gaaer over til sundt og velbagt Brød, dog alt efter Landmandens Vilkaar, paa det at den eller de, som følger denne Anviisning, derved erholder den meste og sundeste Føde af det dertil anvendte Meel. Afhandlingerne indsendes til sidste October 1791. Maatte nogen, finde for got alene at skrive om den egentlige Behandlingsmaade med Bagning, uden at indlade sig i at beskrive Indretningen af Ovnen m.v., da vil Selskabet. ogsaa modtage saadanne Afhandlinger og efter deres Værd belønne dem, ligesom i Fald nogen vilde skrive om Ovnens Indretning uden at berøre noget angaaende Bagningen. Ligeledes vil Selskabet endnu med Fornøielse til nylig meldte Tid modtage hvad Forslag nogen maatte behage at meddele det, enten til en beqvem og ei for bekostelig Bagerovns Indretning for en heel Landsbye eller Egn paa Landet, eller for en god Plan til Kølle for samme Hensigt, eller for en Indretning til Maltgiøren, Brygning og Bagning tillige, og efter Omstændighederne belønne samme i Forhold til den Nytte, det almindelige, saaledes som meldt, maatte kunne drage af samme. 40. Bogen (Bøgetræets Frugt) er saa riig paa god og velsmagende Olie, at den i adskillige fremmede Lande presses og bruges, endog i Stædet for Oliven= og Mandel=Olie. Adskillige lykkelige Forsøg med dens Presning ere og gjorte her i Landet; især har en af Selskabets værdige Medlemmer nyeligen foreviist det meget gode Prøver af Bog=Olie, og tillige ved en Beretning om de gjorte Forsøg *) viist, med hvad Fordeel den kunde presses, samt tildeels besvaret de Jndvendinger, som mueligen derimod af en og anden kunde giøres. Da Oliens Mængde og Godhed imidlertid meget kommer an paa en rigtig Behandlingsmaade og vel indrettede Presser; saa udsætter Selskabet. Sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for en Beskrivelse med tilhørende Model af en beqvem Oliepresse eller Stampe, med Beregning over hvad den kan koste, og Anviisning til dens rette Brug. Selskabet har især Hensigt til Oliepresser for smaae Huusholdninger; men skulde nogen finde for got at indkomme med Beskrivelser og Modeller af Presser for Oliepresning i det store, saa vil Selskabet med Fornøielse modtage dem, og da efter Omstændighederne forhøie Premien. Besvarelsen heraf indsendes inden 1ste November 41. Ligeledes udsætter Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den fuldstændigste paa Erfaring grundede Underretning om den fordeelagtigste Maade at presse Olie paa i det Smaae, saavel i Hensigt til den beste Olie, som til den største Qvantitet deraf. Underretningen maatte indsendes inden 1ste November 1791. 42. For den nøiagtigste og fuldstændigste Sammenligning imellem Fremmedes (Engelskes og Franskes især) uldne Manufaktur Vare og de i Danmark og Norge eller de tydske Provindser fabrikerede, i Henseende til Varenes udvendige Anseelse, Materier, Forfærdigelse, Appretering, Længde, hvor nødig giøres, Brede, Kolører og Jndpakningsmaade, tilligemed Priserne for Fabrikerne selv, o. s. v. udsættes Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Enhver Forfatter indseer selv lettelig, at de allernøieste Beskriv ninger over Manufakturvare kan ikke blive saa oplysende, som naar af de i saadan en Afhandling omtalte Vare medfølger Prøver, hvorom Selskabet derfor anmoder, da det haver foresat sig at samle Prøver fra de beste udenlandske Manufakturer, hvoraf enhver enten Fabrikant eller Handlende kan øiensynligen om Forskiellen blive underrettet. Selskabet modtager og belønner Prøver fra enkelte udenlandske Fabriker med tilhørende Underretninger; thi det 2) Denne Beretning findes nu trykt i det 5te Hæfte af Samleren for Landboen. indseer, at det vil blive besværligt for nogen at indsamtPrøver og Underretning fra alle. Prøverne maae være at fuld Brede, og af den Længde fornødent, for at kunne se Mynsteret. De Bekostninger, som maatte ved saadan Leilighed forvoldes, vil Selskabet, naar de ere billige, desuden med Fornøielse gotgiøre. Selskabet modtager og belønner ogsaa Afhandlinger og enkelte Slags Vare, saasom Klæde især m. v. Underretningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1791. 43. Hvilken Hovednæring passer sig i Særdeleshed for en eller anden Kiøbstæd i Danmark frem for hos adskillige andre, hvor den nu drives: ved hvilken Hovednæring, eller om det var flere end een, skulde en eller anden Kiøbstæd snarest kunde ophielpes, naar dens naturlige Beqvemhed og muelige Sammenhæng med Landet, indenrigske Stæder og fremmede Lande derved nøie toges i Betragtning: hvorledes kan en saadan Næring nemmest og lempeligst ledes til saadant et Sted uden strax merkeligen at svække de Stæders Næringer, som bruger samme, eller derfor at betage nogen Borger, som driver dem, sin Ret dertil, og hvilke ere de Næringer, som især behøver den lokale Bestemmelse, for ret at kunne komme i Veiret, og Stæderne, med deres Borgerskab til en des vissere Flor, Velstand, og Styrke ved Næringernes statsfuldkomneste Drift og Anviisning til Stæderne. For den beste Afhandling herom, giver Selskabet sin tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For næst beste den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Samme Premier udsætter Selskabet for dette Spørgsmaals Besvaring, paa lige Vilkaar, i Henseende til de norske Kiøbstæder. Skulde en Afhandling i denne betydelige Sag være af besynderlig Vigtighed, vil Selskabet. forhøie Premien. Ved Hovednæringer forstaaer Selskabet. saadanne Næringer i Konster, Fiskerier og Handel, som giør at andre Binæringer, som kan fortiene ved dem, indtil Skrædere og Skoemagere, sætter sig need paa eet Sted, især mechaniske Konstnere, som udfordrer for deres Mateterialier og arbeidede Vare let Transport, overflødige, rindende og gode Vande, endog Vandfald, let Jldebrændsel m. v.; som arbeider paa Speculation og i det store, og afsætter deres Vare og saaledes; som derfor behøver stort Forlag, lang Tid til Arbeidets Udførelse, des vissere Søgning, og følgelig vil anlegges med saa meget større Overlæg, som dem maae ønskes Bestandighed i Anlægget for at kunne efterlade en Rod af Kundskab i en til samme Næring vel opdragen Ungdom. F. Ex. Silke=, Klæde=, Tøje,