Viborger Samler, 1841-09-11
Ostindien og China. Paris, den 1ste Septbr. (Telegraphisk Depesche) "Marseille, den 31te Aug. Malta den 27de Aug. Den franske Consul paa Malta til Ministeren for det udenlandske Departement. Jgaar er "Great Liverpool indtruffet med den ostindiske Post fra Bombaaf 19de Juli. – Den 20de Mai var endnu Alt i samme Tilstand i China; Keiseren fast besluttet paa at gjøre Modstand, og at opstille imod Briterne en talrig Hær, der skulde commanderes af hans Broder. Admiral Parker og Sir H. Pottinger ere den 7de Juli afseilede paa et Dampskib til China. – Efter Bombay Times var den keiserlige Commissair Keschen ført i Lænker til Peking, hvor han skulde henrettes. Hans Familie skulde udryddes, og Landet lægges øde flere Mile omkring hans Fødested. Keschen søgte ved sin Ankomst til Peking at afvæbne den keiserlige Vrede ved en Pro Memoria hvori han godtgjorde Landets Mangel paa Ressoureer i Kampen imod den britiske Krigsmagt; men forøgede kun derved Keiserens Vrede. Keiseren overlod Keschen Valget imellem at hænges eller at skydes. Den Ulykkelige valgte Strikken. J et Edict udbryder den chinesiske Keiser, at den Frækhed og Synd, hvori Briterne ved at ødelægge Forterne i Bocca Tigris have gjort sig skyldige, ei vil kunne afvaskes ved alle det østlige Oceans Bølger, og han befaler sin yngre Broder og sin øverste Ministeskyndsomst at føre en 50,000 Md. stærk Hær til Canton for at forhindre, at endog kun et eneste britisk Skib kan finde Middel til at undkomme. Dette Edict afviser enhver Tanke og Fred. Lader de tvende Ord: "slutte Fred fra nu af aldrig finde Plads i Eders Hjerter, og giver dem ikke engang Form eller Skikkelse derved at J nedskrive dem." Tillige erklærede Keiseren, at har selv vil stille sig i Spidsen for en Hær, saafremt hans Broder skulde nøle; i den nordlige Deel af China vil har samle en Hær for i Bund og Grund at ødelægge Englændernes "Reder og Huler" i Jndien og England. Som en Følge af den den 20de Marts imellem Capitain Ellio- og de chinesiske Auctoriteter afsluttede Overeenskomst havde de britiske Kjøbmænd atter taget Factorierne i Besiddelse og erholdt en Sauvegarde af 50 Marinesoldater; men Handelen dreves kun til Fordeel for Chineserne, da de deels fordrede de høieste Priser, deels vægrede sig ved at modtage Betaling i britiske Varer, til hvor lave Priser, disse end tilbødes dem. Troppemasser samledes i Omegnen af Canton, saa at den nye chinesiske Gouverneur endog fandt sig foranlediget til under 16de April at udstede en Proclamation, hvori han erklærede de engelske Kjøbmænd, at de saalænge de forholdt sig rolige ikke havde Noget at befrygte. Som Svar erklærede nu Capt. Elliot i en Bekjendtgjørelse til de rolige og vindskibelige Jndvaanere af Canton, at ingen krigerske Operationer skulde foretages imod Canton, saalænge de chinesiske Auctoriteter opfyldte Betingelserne i Overeenskomsten af 20de Marts. - Men i de første Dage af Mai viste sig atter Symptomer paa de chinesiske Auctoriteters Underfundighed; de lagde Kjøbmændene enhver mulig Hindring i Veien; de forlangte Udleveringen af alle de af Englænderne besatte Puncter, og erklærede, at der ikke kunde tænkes paa Fred, saalænge Englænderne vare i Besiddelse af en eneste Fod Land. Til samme Tid bleve flere og flere Tropper sammentrukne i Cantons Omegn; ja stolende paa disses Beskyttelse, begyndte Chineserne endog at anlægge et nyt Fort ved Staden, hvilket syntes bestemt til at være Skibene og Factorierne til Besvær flere britiske Krigskibe erholdt derfor den 18de Mai Befaling til at seile op af Floden til Canton; Capt. Elliot, var i Spidsen, ombord paa Dampskibet "Nemesis, for om muligt – at bilægge Striden. Resultatet af disse Demonstrationer er ubekjendt, da Efterretningerne standse med den 20de Mai, paa hvilken Dag tvende engelske Krigskibe havde indtaget en Stilling foran Factorierne. - Den nye Krigsoperationsplan imod China er udkastet; det er under Tordenen af det 68pdge Skyts fra de engelske Dampskibe, at Sir H. Pottinger vil holde den første Conference med Keiseren i dennes Hovedstad Peking, Storbritannien og Jrland. London, den 3die Septbr. J Paladset Claremont holdtes idag et Statsraad, efterat følgende Medlemmer af det aftraadte Ministerium havde nedlagt deres Embedssegl i Dronningens Hænder. Lord Cottenham, Lord Normanby, Lord Pakmerston, Lord John Russell, Lord Clarendon, Sir F Baring, Sir G. Grey og Lord Minto. Geheimeraadet forsamledes Kl. 11 1/2 i Dronningens Overværelse. Prinds Albert, Sir Rob. Peel og Medlemmerne af det nye Ministerium (en Sammenkobling af conservative Whigs, egentlige Tories og Ultratories) vare tilstede, der, efterat have modtaget Embedsseglene af Dronningens Hænder, stededes til Haandkys. Det nye Ministerium Sir Robert Peel, første Skatkammerlord; Hertugen af Wellington Minister uden Portefenille; Lord Wharneliffe, Præsident for Geheimeraadet; Lord Lyndhurst, Lordcantsler; Hertugen af Buckingham, Geheimeseglbevarer; M. H. Goul burn, Skatkammercantsler; Sir James Graham, Minister for det Jndre; Lord Stanley, Colonialminister; Lord Aberdeen, Minister for de udenlandske Anliggender; Grev Haddington, første Admiralitetslord; Grev Ripon, Præsident for Handelsbureauet; Lord Ellenborough, Præsident, for det indiske Bureau; Sir Henry Hardinge, Krigsminister; Sir Edward Knatschbull, General=Krigs-Zahlcasserer. Disse Mænd udgjøre Cabinettet. Desuden ville følgende Personer uden at høre til Cabinettet deeltage i den nye Forvaltning: Grev de Grey som Lord-Lieutenant for Jrland; Lord Eliot som Statssecretair for Jrland; Lord Granville Sommerset som Cantsler for Hertugdømmet Lancaster; Grev Lincoln som Chef for Departementet for Skovene og Forsterne, Sir F. Pollock som Generalfiscal, Sir W. Follett som Generalprocurator, Lord Lowther som Generalpostmester; Gladstone som Vicepræsident for Handelsbureauet. Om Sammensætningen af den nye Hofstat vides endnu ei Noget med Vished. Efter endt Geheimeraad serveredes der i Palaiet med en Dejenner. De nye Ministre opholdt sig imidlertid ikke længe i Claremont, og vare allerede for Klokken 3 paa Tilbageveien til Staden.