JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
50 Dampvogne ere allerede bestilte i Birmingham Ogsaa i London havde man paa Aarets sidste Dag havt en af de heftigste, med Styrteregn ledsaget Orkanstorm som man kan mindes. Ved Middagstid var Veiret saa frygteligt, at de ellers med Mennesker opfyldte Gader næsten vare aldeles øde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Paa Themsen skal være skeet mange Ulykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Lloyds-Assurandeurerne skulle ikke i de sidste 30 Aar have lidt saa stort Tab som det, der er foraarsaget dem ved denne Vinters voldsomme Storme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Fra Libau meldes, at Godseierne i Kurland have sluttet Contract med den russiske Regjering om i Vinterens Løb at levere den 400,000 Tschetwert Korn, meest Rug og Byg, for 16 1/2 Rubl. pr. T. Rug, og 12 R. pr. T. Byg. Leverancen skal skee i Libau, Windau og Riga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Fra alle Kanter af Tydskland lyde Jammerklager over de Ulykker som den orkanagtige Storm paa Aarets sidste Nat har anrettet, og hvis Lige selv de ældste Folk ei kunne mindes. Den største Deel af Østfriesland staaer under Vand, og Vintersæden er for det meste ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Den nylig paa sine Godser i Bøhmen, efter et Beens Amputation, afdøde Fyrst Joseph af Schwarzenberg, var Enkemand efter den ulykkelige Fyrstinde Pauline, der for at frelse sin Datter indebrændte ved det bekjendte Bal i Anledning af Napoleons andet Bryllup. Ved sit Testamente har han paalagt sin Arving: at lade alle hans Embedsmænd og Tienere beholde deres Lønninger og Pensioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
J München taler man i disse Dage ikke om Andet end Mariane Birnhaum, det Uhyre, der for 2 Aar siden, ved mangehaande Piinsler og omsider ved Hunger, tog Livet af Postofficianten Untersteins lille Datter. Overrettens Dødsdom skal være bleven stadfæstet ved Appellations=Retten i Lands hut, og Henrettelsen nu med det første gaae for sig. Efter over hundrede Vidners Udsagn og Forbryder, skens egen Tilstaaelse havde hun, som Huusholderske for Unterstein, der hang sig to Dage efter at Mariane Birnbaum var arresteret, tilføiet den lille Elise frygtelige Qvaler. Untersteins Kone lever endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Ved den nu i Kraft trædende tydske Handels- og Toldforening befrygter man, at 100,000 Schweizere ville blive brødløse, da deres Manufacturer, formedelst den høie Jndførselstold, ikke meere ville kunne finde Afsætning i Tydskland. Af Silke vare allene er Tolden 10 PC., og af Bomuldstøier, det Tredobbelte, saa at Schweizer=Fabrikkerne umuligt længere vil kunne koncurrere med de tydske. Det eneste Redningsmiddel er, at Schweiz ogsaa lader sig optage i den tydske Toldforening. – Det engelske Blad Times seer i denne, som det kalder samme: "store Handels=Revolution i Tydskland et Forbund af endnu høiere Vigtighed end det bestaaende politiske; med et Ord: det skildrer dette Værk af preussisk Politik, som et nyt Continental-System, der truer at blive fordærveligt for Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
En Curart med det virkelige Magnetstaal, nærmest beregnet paa Syn og Hørelse, har i nogle Maaneder været anvendt i Dresden af en ung engelsk Læge, Dr. Smith. Hans Bopæl er næsten aldrig tom for Folk som søge hans Hielp, og man har allerede havt de heldigste Prøver om denne Lægemethodes Nytte. Blandt flere nævner man en, sin Hørelse næsten aldeles berøvet Dame, som har faaet den tilbage igjen derved. Allerede ved det allerførste Forsøg kan han sige Patienten om der er Haab om Helbredelse, thi i saa Fald fornemmer den strax en smertelig Følelse i det syge Lem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Jfølge det stockholmske Blad "Aftontidningen" skal der i Lund findes en fanatisk Sekt, som har bemægtiget sig Børneunderviisningen blandt de lavere Klasser, og, under Paaskud af at drive den gamle Adam ud af Børnenes Kjød, udøver de skrækkeligste Grumheder imod disse uskyldige Væsener, ved f. Ex at pidske dem paa Ryggen og derefter indgnide Saarene med Salt, ved hvilken Fremfærd endog et Barn, skal være død. Aftontidningens Red, opfordrer til Sagens strenge Undersøgelse, opgiver Sted og Omstændigheder, og tilbyder sig at bevise hvert Ord derer sagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Fra Fahlun meldes, at den smukke Dalkulla, der en Tidlang har henrykt Stockholms unge Herrer, snart ikke længer vil nyde den Lykke ene at vinde Beundring for sin Skjønhed, da tvende ualmindelig velskabte Piger fra Mahlunas Sogn i Dalarne, den ene 16, den anden 17 Aar gammel, agte at foretage en Spekulationsreise til Stockholm, ikke for at søge Arbeide eller Tjeneste, men for at søge Hjerter. Kjendere, der have havt Leilighed til at anstille en Sammenligning mellem den høitpriste Kulla i Stockholm og disse to Skjønheder i Mahlung, paastaae, at den Første i alle Henseender er de sidstnævnte underlegen, og at hun, ved Siden af dem skal have et heelt borgerligt Udseende, ihvorvel hun har henrevet alle dem, der ikke have havt Leilighed til at see nogen Smukkere. "Mariestads Weckoblad meddeler Beretning om 2de i Bjørsater Sogn ved Mariestad nylig afdøde Personer, der Begge ansaaes for Betlere, men som hver have efterladt sig imellem 40 og 50,000 Rd. Bco. Den Ene heed Hakan Reiman, og havde tillige været Bruks=Læge; han var 69 Aar; Vand var hans eneste Drik, og Melk og Brød hans Spise. Hans efterladte Klæder vare ikke mange Rdlr. værd; men i hans gamle Hverdagsskjole laae dog 1000 Rd. Bco., og hans øvrige Penge, deels i Reverser, deels i Contanter, laae skjulte mellem en stor Mængde Klude og Pjalter i en gammel Vadsæk. Den Anden var en forhenværende Bruks=Jnspecteur, der gik ligesaa usselt klædt "Sjelden eller aldrig, hedder det om ham: gik han med Underklæder; han nøiedes med en gammel Frakke, hvilken han, for ei at slide den, meget omhyggeligt smøgede op om sig, naar han satte sig; paa sine Spadseretoure var han meget til Besvær for undseelige Folk, der mødte ham, eftersom Blæsten stundom morede sig ved at lege med hans gamle Frakke og slog Skjøderne mere tilside end anstændigt, var. Han havde for nogle Skilling om Dagen indqvarteret sig hos en fattig Huusmand, med hvem han var beslægtet, og hos hvem han blev syg, under Sygdommen tilbød man at skaffe ham Medikammenter og Forfriskninger, men han afslog det, af Frygt for at det skulde koste ham noget; af samme Grund unddrog han sig ogsaa fra al Oppasning, og fandtes en Morgen liggende død i sit lille Kammer, omgiven af sine i Pjalter gjemte Penge og Reverser."J Norge haabes nu Cholerasygdommen at være forbi. Kun 3 Patienter vare den 31te Decbr. tilbage i Christiania, og samtlige Lazarether derfor tomme paa eet nær. J de sidste Dage af Aaret havde man ved Christiania havt et meget stort Sneefald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Det Hamborgske Sundhedsraad har offentligen advaret imod den hyppige Nydelse af de olierrige brasilianske Nødder, som under Navn af Paranødder og ostindiske Nødder, ogsaa faldbydes paa Altonas Gader, med den bemærkning: at allerede flere Sygdomstilfælde ere fulgte derefter. J et Hamborgsk Blad ("Woch. gemeinn. Nachr." No. 6, af 7de ds.) føres, i en Skrivelse fra Kiel, Anke over et paafaldende, stærkt i Svang gaaende Misbrug ved det medicinske Fakultet i Kiel, idet dette Fakultet tildeeler enhver medicinsk Candidat, der er sluppen igjennem Exammen, om endog kun med sletteste Caracteer, Doctorværdigheden, naar han bloforlanger den og betaler Promotions-Omkostningerne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Medens det theologiske Fakultet i Kiel uddeler sine Doctordiplomer med saa sparsom Haand, at der icke i begge Hertugdømmerne findes een eneste af samme creeret Doctor, det juridiske kun i Hertugdømmerne har creeret 14 og det philosophiske 24 Doctorer, findes der i Slesvig og Holsteen ikke færre end 160 af det medicinske Fakultet i Kiel promoverede Doctorer (Khvnsp.) i Medicinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Hamborgerbladet: "der Freischutz, indeholder en udførlig Artikel om Jfrue Jda Fonsecas og Østergaards Concert i Hamborg d. 28de f. M. Efterat have forudskikket den bemærkning om det Tilfældige og Ydre ved denne Concert, at "Concertsalen var tom og øde", søger Rec. Grunden hertil i den høie Entreepriis (1 Thl. pr. Billet, som afholder den anden Rang, d. v. s. den dannede og velhavende Middelstand, fra at besøge saadanne Concerter. Han raader enhver Kunstner, der ikke selv hører til første Rang, at holde sig til den anden, og, hvad Hamborg angaaer, at lade en Entreepriis af 2 Mk. gjelde som Normalpriis. Om selve Concerten yttrer han Følgende: "Hr. Prof. Siboni, engang Sange af første Rang, nu udmærket Sanglærer, er berømt de to Damer, som have den Lykke at være hans Elever, skulle først blive det: derfor var Prisen sat for høit, Concerten aabnedes med Kuhlaus vakkre Overture til "Luln." Damerne begyndte med en Duet af Tancred. Jfr. Østergaards Stemme har en klar, glasartet, velklingende, ungdommelig frisk Høide. Men paa de lavere Trin af Scalen er Tonen svag ja næsten klangløs. Jntonationen er for størstedelen nøiagtig. Foredraget røber stræng Skole; dog har det endnu ikke opnaaet den Uddannelsesgrad, der lader Reglen fremtræde med al Frihed og uden just at erindre om den. Jfr. Fonseca er allerede skredet videre frem i kunstnerisk Uddannelse, og derfor i Stand til at lade sin skjønne Mellem Sopran virke med større Frihed. Begge Damers Fioriturer fattes endnu Runding og Lethed. Den nævnte Duet, i hvilken de Begge bragte os meget Godt for Øre, optoges med Bifald, hvilket overhovedet ledsagede Alt hvad de udførte. Arien af Bellinis "Pirat har en altfor markeret Dybde for Jfr. Ostergaards Sopran. - J Concertens anden Deel sang Jfr. Fonseca særdeles bravt en Arie af Operaen "Rosaa biancae Rosa rossit af den gamle ærværdige Simon Mayer. Concerten sluttedes med den bekjendte fortræffelige Duet af Rossinis "Semiramide", for Sopran og Alt; de udførtes af begge Damer med stor Præcision, i ægte Stil og med roesværdig Samstemmen, saa at den bedste Virkning og rigeligt bifald ikke udebleve. – Gamle Mester Siboni dirigerede ved Klaveret med megen Omhu; men til at fremkalde Discretion ved Accompagnements=Figurerne - navnlig hos Stryge-Jnstrumenterne - dertil var hans Aandedræt for svagt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Ved Christiansøe har man fundet en Skibsmast, tilligemed adskillige Vragstumper og Varer. Af nogle ligeledes opfiskede Papirer og Dokumenter er det at formode, at det her forulykkede Skib har været Sluppen "Carl Johan af Stockholm, og at den er sat til Natten imellem 25de og 26de Decbr. i Sneefog og Storm af Nr. Tvende mandlige Liig, klædte som Søfolk, ere ogsaa fundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Forlangt Jndrykkelse. J Aarhuus Stiftstidende af 14de dennes No. 8 tillod jeg mig, vist ikke ubeskedent, at fremsætte det af Mange yttrede Ønske: at der maatte vorde foranstaltet en hensigtsmæssig Belysning ved Mindebroen i mørke Nætter, og dette Ønske grundede sig paa en ulykkelig Tildragelse, som min Annonce i Korthed forklarte. J denne Anledning har en Anonym ladet indrykke et Stykke i Gaars-Avisen, der skal modbevise mit Fremførte, idet han med Anstrængelse søger at gjøre det indlysende for det ærede Publicum, at den Belysning som Lygterne ved Brændeviinsbrænder Thomsens paa den nordre og Amtsforvalter Sørensens paa den søndre Side afgiver, er tilstrækkelig nok for de der ere opmærksomme og ville følge den lige Vei. Jeg maae imidlertid fremdeles være af den modsatte Mening, og vedbliver at yttre Ønske om en hensigtsmæssig Belysning, og skulde det gjøres fornødent, da vil jeg med 100 og atter 100 agtværdige Mænds Vidnesbyrd overtyde Vedkommende hvor ønskeligt og nødvendigt det er for de mange Beboere og Forretningsmænd, der saare ofte maae passere denne Vei, saavelsom for fremmede Reisende, der som oftest ankomme til saadanne Tider med Smakken, og der kan desforuden føres Beviis for, at flere Mennesker ere i Mørke snublede over Bolværket i Aaen og druknede, ja selve tæt ved Mindebroen; og bør der derfor ikke drages Omsorg for, ved tænksomme Midler, at forebygge slige Ulykker,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Sikkerlig vil det være en kjær Pligt for høie Vedkommende, at foranstalte det Fornødne, hvorved de Vandrende, saavel ved Broen som ved Havnen, i de mørke Nætter kunne betrygges for lignende sørgelige Skjæbne, der saavel traf Fries som en fiin ung Søemand, der faa Dage iforveien snublede over et Landtoug, og derved tilsatte Livet i Aaen. Spørg De Hr. Anonymus, hvem De end og monne være, enhver Borger og Forretningsmand, hvis Sysler byde ham ofte at gaae over Broen, endog i stormfuldt Mørke, og De vil erfare at Alle istemme det fremsatte høist billige Ønske; men hører De derimod efter saadanne Folks Omdømme, der om Aftenen sidde i Kakkelovnskrogen og drøfte Byens Nyheder, eller naar de endelig skulle ud i Mørke, ledsages af en Karl eller Pige med Lygte, da vil jeg indrømme Dem, at De faaer Medhold. Ad ultimum, Hr. Contradicent; Hvorfor holder De Dem ikke allene til Belysningen, men gaaer over til en in juris Yttring mod den Afdøde, idet De siger: at han kom ud fra Værtshuset. (Værtshuus og Klub har vel omtrent eens Betydning?) Vilde De dermed besmykke Deres Belysnings Forsvar, saa er det ilde tænkt, og Jngen kan vidst nægte mig, at man jo maae slutte, at Deres Hensigt med denne Fortælling tilsigter at vildlede Publicum til at troe, at den Afdøde havde været beskjænket og saaledes kommet af Dage Hvi lod De ikke den Afdøde hvile paa sit Straaleie, uden i fjerneste Maade at give offentlig Anledning til ufordeelagtige Tanker og den Ulykkeliges Hændelse? Hvorfor vild, De krænke den Afdødes agtede Familie med falske Hentydninger, Vel var jeg ikke i Familie med den Afdøde, eller i fjerneste Maade ham forbunden, men, skjøndt uvant med et Arbeide som dette, tilsiger mig dog Menneskekjærlighed at gjendrive Deres inhumane Vildledelse, saameget mere, da min Annonce har givet Dem Anledning til Gjenmæle, og viid derfor, at der haves troeværdige Vidner, der have tilbudet med Eed at bekræfte, at Secretair Fries ikke var i saadan Tilstand, som Deres Annonce giver Anledning til at formode, men at han var ved sine fuldkomne Sandser, da Ulykken hændte sig. Jeg haaber derfor, at det ærede Publicum gunstigst ville dømme hans sidste Tilværelse, som han det fortjente, og saa lad Anonymus snakke saameget han m. m. k. t. lyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Bekiendtgjørelser. Med blødende Hjerte staaer jeg ved en dyrebar Mands Liig, og begræder Tabet af min trofaste Ven Christen Rasmussen, som efter 3 Dages Sygdom, i sit 55de Aar forlod mig og det Jordiske den 14de dennes, efterat han i 8 Aar havde været min venne huldeste Ledsager; men som i en længere Række af Aar havde givet mig de dyrebareste Beviser paa ædelt Venskab. 33 Aar tilbragte han i Kjøbenhavn, da han, entlediget med Pension formedelst Svaghed, higede efter et roligt Opholdsted iblandt kjære Slægtninge heri Byen, men hvor vi kun 1/2 Aar nøde den Lykke, vi attraaede, og kun kort glædede os ved at see ud i Fremtiden, der behageligen skulde henglide under fællede Bistand og i Venners Kreds. Men Alviisdommen vilde det anderledes. Guds Tanker vare ikke vore Tanker Og saaledes blev det mig nægtet i Svaghed og Alderdom at finde Trøst og Lindring ved en elsket Mands Hielp og Pleie. Dog, mine Taarer kalde ham ei tilbage. Min Vei gaaer derhen, hvor han er. J de Saliges Boliger skal jeg finde ham. Faa ere Skilsmissens Dage. Dette er min bedste Trøst, som det ogsaa er mig en Lindring at vide, at min dybe Sorg finder om Deeltagelse hos vore fælleds Venner, af hvilke hanvar kjendt og elsket som den redelige og veltænkende Mand. Grenaae, Kirstine Rasmussen, den 15de Januar 1834. fød Schou. De som er tilbage med deres Renter, samt Contingent, til Skipper=Fattigkassen for 1833, bedes at betale samme inden 8 Dage fra Dato til Aarhuus, den 18de Januar 1834. Søren M. Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Da det ved Auction den 23de Decbr. sidstl. over Skrædermester Chr. Rudkjøbings Sted No. 898 paa Volden, gjorte Bud er forkastet, saa bliver ifølge Stifts øvrighedens Begjæring og Eierens Samtykke, foretaget en ny Auction over bemeldte Sted Mandagen den 27de Januar førstk. om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 18de Jan. 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Efter Begjæring af Hr. Oberst v. Gahler foretages Auction i hans Bopæl paa Studsgade Torsdagen den 30te Januar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt Divaner og Divanborde, Spilleborde, Komoder, Speile, et stort Spisebord, et Taffeluhr, et Hjørneskab, en Servietpresse, Sengesteder, et Porcell. Service, m.v. Endvidere, en holsteensk Vogn med en saagodt som ny, Calesche paa Fjedre, Seletøi til 2 Heste, nogle Sadler og Ridetøier, en Slæde, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de Januar 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Onsdagen den 22de d. M. foretages Auction i Fulden og Fløistrup Skove over Bøge og Ege paa Roden, hvoraf en stor Deel ville være tjenlige til Hjul og Bødkertræe o. a. d. Lysthavende vilde møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 16, ved Skofogedhuset i Hophaven. Wilhelmsborg Birkekontoir den 18de Januar 1834. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver følgende hos N. Clausen til Sjørupgaard efter foregaaet Forlig ved Executionsforretning, udlagte Eiendomme, nemlig: a) Bemeldte Sjørupgaard i Rimtoft Sogn, NørreHerred, Randers Amt, med tilliggende Eiendomme, Avl og Afgrøde og tilhørende Bygninger, som alle for 2 Aar siden af nye ere opførte og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 1 Skp. 1 Alb. og Skovskyld 1 Td. 3 Fkr. 1 1/2 Alb. Ved Gaarden kan fodres og græsses aarlig 8 Heste, 30 Fæekreature og 50 Faarkreature. b) Af Søren Pedersens forrige Gaard i Thostrup Bye og Sogn 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Ager og Engs Hartkorn og Skovskyld 1 Fkr. 1 Alb. med tilhørende Eiendomme, som er underlagt fornævnte Sjørupgaard, og hvorpaa er opført 3de Huse der ere bortfæstede til Søren Pedersen, Hans Andreasen og Søren Knudsen, som deraf forrette Ugedage og Reiser; og c) en Eng-Parcel paa Koed Mark, Koed Sogn, Sønderhald Herred, Randers Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. stillet til Bortsalg ved offentlig Auction: Mandagen den 3die Februar 1834, Formiddag Kl. 11. den 17de – Tiirsdagen den 24de Marts -De 2de første Auctioner afholdes paa Grenaae Byes Raadhuus, hvorimod 3die Auction holdes paa Sjørupgaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og vedkommende Panthaveres Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 8de Jan. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Jfølge den af Creditorerne tagne Bestemmelse blive følgende Marschandiser Søren Andersen Kokborg Opbudsboe tilhørende faste Eiendomme her i Byen, bortsolgt ved 3 Auctioner, nemlig: 1) Gaarden No. 191 Litra A. paa Hjørnet af Fugholmsgaden og Aaen, i Brandkassen forsikkret for 1240 Rbd. Sølv, og bestaaende af et Forhuus paa 8 Fag tager og af et dito paa 3 Fag 1 Etage Alt Egebindingsværk. 2) Det i afvigte Sommer paa Grønland af nyt opbygte Sted No. 509, bestaaende af 7 1/2 Fag 1 Etage Egebindingsværk med grundmuret Gavl, Brandkassen forsikkret for 910 Rbd. Sølv og indrettet til 3 Leievaaninger. Til Stedet hører en Haveplads. Auctionerne afholdes: Onsdagen den 19de Februar. den 5te Marts og den 19de – næstkommende hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, men den 3die Auction i Gaarden No. 191 Litr. A. Conditionerne erfares ved 1ste Auction. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for alle Vedkommende. Horsens, den 13de Januar 1834. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Paa Grund af vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver Commissionair og Ølbrygger Peder Lax sens paa Horsens Byes Søndergade under No. 12 beliggende Gaard, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 10de Februar dito den 24de f. M. og Onsdagen den 12te Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men 3die Auction i selve Gaarden. Denne, der er i bedste Stand og ligger særdeles fordeelagtig for Næring, og hvori et complet Bryggerie er indrettet, er i Brandkassen forsikkret for 5350 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 8 Fag med grundmuret Forside og Kjælder, af et Sidehuus paa 12 Fag med Kjælder, og af et Tverhuus paa 8 Fag, Alt 2 Etager og Egebindingsværk, fremdeles af et grundmuret Sidehuus paa 4 Fag med Maltkjølle, og endelig af et Halvtag paa 8 Fag 1 Etage af Ege- og Fyrretømmer, m. m. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for Pantehaverne og andre Vedkommende. Conditionerne kunne erfares hos Procurator Horn her i Horsens. Horsens, den 23de Decbr. 1833. Ræder. David Niels Dorph Seidelin, virkelig Justitsraad, Doctor juris utr., samt Herredsfoged og Skriver i Hasle, Westerliisberg, Framlev og Sabro Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Niels Christensen Braad af Sandbye paa Grevskabet Frysenborg, grundet paa en dertil erhvervet allernaadigst Bevilling af 22de October 1833, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem som maatte være i Besiddelse af een til Citanten af Niels Pedersen Langballe paa GrundforMark, i Juni Termin 1823, for 300 Rbd. Sedler, med 2den Priorites Panteret i Debitors Gaard af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr., udstædt, men fra Citanten bortkommen Obligation, til at møde inden Hasle, Vesterilsberg, Framlev og Sabroe Herreders Ret paa Raadhuset i Aarhuus den første Onsdag eller ordinaire Retsdag i Julii Maaned 1835, for der og da med ovenmeldte Beviis at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald vil paastaae og forvente tilmeldte Obligation ved Dom mortificeret. Frdn. 3die Juni 1796 har hævet Landag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Seidelin. Aarhuus, (L. S.) den 17de Januar 1834. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, Borgemester og Byfoged i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-18
Gjørvitterligt: At efter Begjæring af Overkrigscommissair og Bogtrykker A. F. Elmguist, heri Byen, og i Kraft af en Denne under 12te November 1833 meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af et af afgangne Søe- og Landkrigscommissair Oberst B. D. A. v. Scholten i Aarhuus til Citanten for 200 Rbd. Sedler i sin Tid udstædt Beviis, for hvilken Fordring af Debitors Boe er udlagt 2 Rbd. 11 1/2 s. rede Sølv og 132 Rbd. 9 s. Sedler, og Tegn, til at møde inden Aarhuus Byetingsret, som holdes paa Raadhuset sammesteds, den første Torsdaeller ordmaire Retsdag i May Maaned 1835, for den og da med ovenmeldte bortkomne Beviis at fremkomme, og sin lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, i Overeensstemmelse med den paaberaabte allernaadigste Bevilling, vil paastaae og forvente erhvervet Mortificationsdom paa samme. Fr. 3die Juni 1796 har hævet Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fleischer. Aarhuus, (L. S.) den 28de Decbr. 1833. Johannes Gortschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev=OnsilHerreder,