JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
Om Kunstacademierne. Skrevet, og tilegnet Hr. Etatsraad og Professor Gottsche Hans Olsen, som ved sine Forelæsninger over de skiønne Kunsters Theorie og Historie, med en Nissen, en Steenstrup og flere udmærkede Lærde, saa meget bidrog til den Sorøiske Høiskoles Flor og Velstand, Torkel Baden, Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
(Jndsendt.)¬ J Anledning af det i Kjøbenhavns Skilderie, No. 23 indsendte Stykke angaaende Adressecomptoirets Efterretninger, bør det bemærkes, at af en Avis, hvoraf der trykkes over 5000 Exemplarer, letteligen endeel Aftryk kunne blive mindre tydelige, uden at Aarsagen er at søge i forslidte Typer eller slet Farve, især naar Arbeidet, som er Tilfældet med Adresseavisen, maa skee om Natten, uafbrudt, og fuldendes i Løbet af 12 Timer, og at Nødvendigheden af saa tidligt som det hvergang er mueligt, at bringe Bladet i Circulation, gjør en Omtrykning af de mindre gode Exemplarer umuelig, skjøndt stedse flere eller færre af de mindst gode Aftryk blive casserede. Forresten vare nye Typer alerede ankomne og arrangerede, førend noget derom yttredes. See Skilderiet No. 24. Med Hensyn til det ligeledes paaankede Papir, da synes det at være af tilstrækkelig Godhed for en Adresseavis, og ved Sammenligning med det Papir, hvorpaa den Hamburgske Correspondent eller den Altonaiske Mercur, der dog begge ere politiske Blade, trykkes, vil man finde, at Forskjellen af Papirets Bonitet her ikke er stor. Jøvrigt synes Adressecomptoiret saavel ved Jndførelsen af nye, forbedrede Presser, som ved i andre Henseender at efterkomme Publikums billige Ønsker, med Grund at kunne vente, at de Anker, der mueligen endnu kunde være Anledning til, i det mindste bleve fremsatte med den fornødne billighed og med Hensyn til de Vanskeligheder, der ere forbundne ved et Blad af den Natur, der dagligen skal ordnes og trykkes med saa megen Hurtighed, og hvis udvortes Godhed er afhængig af et betydeligt Antal Personers forenede og stedse ligestore Grad af Nøiagtighed og Flid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
Blandede Efterretninger. Capudan Pascha, det tyrkiske Riges Overadmiral, beklæder den 3die Plads i denne Stat. Den er een af de vigtigste Poster. Til Søes har han ligesaa stor en Magt, som Storviziren til Lands. Alle Søeetatens og Arsenalernes Embedsmænd staae under ham, og saasnart han med Flaaden befinder sig udenfor Dardanellernes Havbugt, er han uindskrænket Herre over alle sine Undergivnes Liv og Formue. Hans Følge ligner et talrigt Hof, hans Jndkomster ere overordentlig store og bestaae i Afgivter, der ere ham anviste paa den græske Archipelagus's Øer og paa Kysterne af Lilleasien. Desuden faaer han endnu den femte Deel af alle Priserne, og da Bortgivelsen af Pladserne i Søeetaten, beroer paa ham, saa kan man let forestille sig, at han kan erhverve sig store Rigdomme. Naar Flaaden, vil løbe ud fra Constantinopel, saa begiver Storvizieren sig til Tersnach, og Capudan Pascha befinder sig paa den Hængetrappe, han skal stige i Land paa. Han holder i Haanden, et Rør, som han overgiver den første Minister, saa snart han sætter sin Fod i Land, og Storvizieren fører ham ind i et Værelse, i det han gaaer foran ham. Ved denne Høitidelighed indfinde adskillige høie Embedsmænd sig; man lader komme Marinens Skatmester, hvem Sultanen gjør følgende Spørgsmaal: Har man overleveret Skibscapitainerne Alt, hvad den keiserlige Flaade behøver, Strax efter at Svaret er givet, rækker man Søeofficianterne Kaftanen. Giver Sultanen befaling til Capudan Pascha's Jndskibning, saa opstille alle ved Flaaden ansatte Personer sig paa begge Sider, lade Storvizieren, passere igjennem, og hilse ham. Han holder bestandig Røret i Haanden, ligesom Reiseffendi (Ministeren for de udenlandske Anliggender) og adskillige andre høie Embedsmænd, og de bestige den første Gallei, som man kalder Batarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
Capudan Pascha bliver staaende ved Siden af Flaget og hilser alle dem, der seile forbi. Naar Flaaden er ankommen lige for den Port, man kalder Kheridse-Capu, saa sætter Storvizieren, Capudan Pascha og andre Embedsmænd sig i deres Fartøier og seile til et Belvedere, som staaer ved Pynten af Seraillet, og hvori Sultanen befinder sig, for at see Flaaden seile forbi. Han er omgiven af sin Livvagt, Kronens høie Embedsmænd, Rigets Store og sin Hofetat. Audiencen varer ikke længe. Admiralen indhenter Sultanens Samtykke og videre befalinger, hvorpaa han iføres en prægtig Kaftan. Derpaa indlades Flaadens fornemste Officerer; de træde nogle Skridt frem, og naar de have bevidnet deres Ærefrygt, saa faae de ligeledes Kaftaner, hvis Pragt svarer til deres Post, deres Navn og den Yndest, hvori de staae. Strax derpaa begiver Capudan Pascha sig bort, støttende sig paa hver Side paa een af sine Folk, efter de østerlandske Stores Skik ved høitidelige Leiligheder. Han tager derpaa hen til den Barke, der venter ham ved Strandbredden; den har 24 Roer, er meget lang, aldeles forgyldt og mere prydet med Prunk end med Smag. Baschyktasch, hvor Skibene sædvanligen oppebie god Vind, indbyder Capudan Pascha alle de høie Embedsmænd, der have ledsaget ham, til sit Taffel. - Capudan Pascha er iøvrigt en Mand, der ofte aldeles intet forstaaer af Søevæsenet, og som Gunst eller Tilfældet har forskaffet denne vigtige Post. J Kampen med Grækerne have disse Overadmiraler altid været meget uheldige. Den ene sprængtes af Hellenerne i Luften, de andre bleve, efter Sultanens Befaling, halshuggede eller forviste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Martii, 1825. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 217. Spec. 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongel. Obligationer (uden Renter) 93 1/2 a 93 3/4. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 a 102 1/2 Rbdl. r. S. ell. 111 Rbdl. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 18 1/8 a 18 1/4. - Svenske Sedler 52 1/2. - Asiatiske Actier . . Underviisning i det italienske Sprog af en indfødt Jtaliener gives mod en billig Betaling. De, som ønske hans Veiledning, ombedes at aflægge deres Adresse hos Hr. Conditor Pedrin, Nytorv Nr. 89. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Nummere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 26. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 Marti 1826. Hans Peter Kofods og Hustrues Legat til trængende Kjøbenhavnske Søemænd, samt disses Enker og Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Dette Legat er bestemt ved et Gavebrev af 14 Februari 1812 med Kongelig Confirmation af 25de f. M. Legatets veldædige Stiftere, skienkede i den Hensigt en Kapital af 100,000 Rdl. dansk Courant, og det væsentlige Jndhold af Gavebrevets Bestemmelser er: at Legatet skulde være til Understyttelse for trængende Søemænd, af Coffardie-Etaten, som have faret fra Kjøbenhavn, og sammesteds ere boesiddende, naar Understyttelsen tilstaaes, og saadannes Enker, og Børn under 15 Aar, saaledes, at Renterne af Kapitalen aarligen uddeles med 50 til 100 Rdl. til hver Søemand, eller hans Enke, eller efterladte Børn, dog at de sidste tilsammen ingensinde kunne faae mere end een af fornævnte Portioner, samt kun til Barnets femtende Aars Ende. Gaven bortfalder, naar de gjøre sig skyldige i nogen offentlig Forbrydelse, samt naar de erfares at have ved Arv eller Gave erholdt saa stor Kapital, at nærværende Legats Bestyrere skjønne dem ei længere at være trængende; i Henseende til Enkerne ved nyt Egteskab. Uddelingen skeer til hver 11te Juni og 11te December Termin, naar Renterne ere indkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Bestyrelsen af dette Legat er overdraget en Kommittee, der bestaar af Justitiarius i Søe retten i Kjøbenhavn, Oldermanden og Vaterskouten ved Skipperlauget, som stadige Medlemmer, samt tre andre Søemænd, hvis Valg naar nogen afgaaer, skeer af den hele Kommittee. Justitiarius er for sit Arbeide tillagt 100 Rdlr. aarlig, og en Skriver 40 Rdlr. aarlig, i hvilken Henseende, foruden Hovedcapitalen blev givet 3500 Rdlr. d. C., af hvis Renter disse aarlige Udgivter kunne bestrides. J en Protokol, hvori Kommitteens Forhandlinger indføres, skal og Regnskabet, der een Gang aarligen opgjøres, indføres, og en Gjenpart deraf indsendes til det Kongel. danske Cancellie. Det overlades Kommitteen at vælge den retteste Maade, hvorpaa denne Gave kunde komme til offentlig Kundskab, og de Trængende derefter kunne fremkomme med deres Andragende om at faae Understyttelse. Gavebrevet er indført i Coll. Tid. 1812, No. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
(Man seer og aarlige Bekjendtgjørelser i Addresseaviserne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Nu læser man i sidstudkomne Colleg. Tid. No. 14 Extrakter af de til Cancelliet fra Kommitteen indsendte to halvaarlige General-Regnskaber for 1824. Man erfarer deraf, at Legatet eiede den 11 Dec. 1824 i Statspapirer, Kongl. Obligationer a. en Sum af 103,795 Rbd. 90 s. Sølv, hvis aarlige Rente er 4151 Rbd. 78 s. Desuden en contant Beholdning den 11 Decbr. 1824 af 134 Rbd. 79 s. Foruden det, der af Legatet er betalt, som er tillagt Justitiarius og Skriveren, har været uddeelt: til 57 Portioner hver aarlig 50 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
De fire første Blade af No. 11 i Literaturtidenden kunne vi, som have læst Bøgerne, gjerne gaae forbi, da de ikkun ere et Udtog af Forf. ældre og nye Methode. Først i No. 12 P. 179 begynder den egentlige Kritik. Rec. har her en underlig lidet menneskekierlig Jdee, nemlig at Stavemethoden ikkun skulde fortrænges ved Undervisningen af Børn af de dannede Klasser. Dersom Stavemethoden er til Hinder i at lære at læse rigtigt og forstaae det, II som læses, saa synes jeg den burde just ønskes fortrængt af Almueklassen, da det er at befrygte, at slige Børn ellers ikke naae fuldkommen Færdighed i at læse med Forstand, hvorover ogsaa Præster har klaget, naar de have modtaget Skolebørn for at forberede dem til Confirmationen. Ogsaa mener Rec., at en duelig Lærer ikke vil lade sine Børn blive ved at stave længere, end det behøves; men jeg synes, det er saare vanskeligt at bestemme, naar Børn kunne ophøre med at stave; thi jo længere de have stavet, desto heller vil de blive ved dermed, rimeligviis fordi det ved Vanen er blevet dem saa let at stave, ja, endog naar man forbyder dem at stave længere, gribe de dog til Staven ved enhver Leilighed, ikke allene ved Ord, der ere vanskelige, men endog ved ethvert Ord, der er dem fremmed, om det end er nok saa let at læse. B. Men Rec. fortæller jo, Pag. 180, i en tydsk Pigeskole at have hørt 60 Børn, som læste det Tydske overmaade godt, og i en Maaned vare komne til denne Færdighed ved at stave ikke med de enkelte Bogstaver, men med Samlinger af Bogstaver, betragtede som Elementer. Det er Skade, Rec. ei har nævnet Skolen eller Læreren, som har udrettet saa store Ting. Er nu Samlinger af Bogstaver, betragtede som Elementer, det samme som Stavelser, saa kunne vi kalde denne Actus Sammenlægning istedenfor Staven, og saa maa De tilstaae mig, at denne Lærers Methode er den samme som Prof. Gs.; det er da ingen nye Opfindelse, hvad denne paa en hertillands usædvanlig Maade er kommet frem med, men en Nemhed, som en duelig Lærer af sig selv kommer til, hvor den med Held kan anvendes, uden at en Prof. behøver at lære ham det. A. Men naar nu alligevel Ingen har fundet, end mindre offentliggjort denne Nemhed i flere Secler, saa synes jeg, vi skylde Prof. G. og Hr. Suell Tak, fordi de lære alle Skolelærere, hvorledes de lettest kunne lære Børn at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Blandede Efterretninger. De engelske Fabriker arbeide nu især for America og Asien, og deres Flid og Opfindelses aand have derfor fortrinligen hine Landes Smag, og Mode til Formaal. De tydske Cattunfabrikanter have af denne Aarsag større Afsætning end de engelske. De Wiener Shawlfabrikaaner have bragt det saa vidt, at hverken de Franske eller Engellænderne kunne concurrere med dem, da Wienerne levere overordentlig skjønne Vare, efter de nyeste orientalske Mønstre, og 60 pC. billigere end hine. At de wienske Fabrikanter, see sig istand til stedse at bringe de nyeste persiske Desseins til Leipziger Messe, dette skal man især have den østerrigske Keiserindes Godhed at takke for. Hver Gang hun faaer et nyt persisk Shawl, sender hun det til de wienske Fabrikanter til Efterligning. Paa det Spørgsmaal, som gjordes een af disse Fabrikanter, om ikke deres Mønstertegnere ogsaa kunde forfærdige saadanne Mønstere, svarede han: "ja, men den orientalske gloende Indbildningskraft mangler dog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Efter Helmes Beretning udgjør Productionen af Guldminerne i Chili 8 Millioner Gylden, og er i det Hele større end Sølvproductionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-29
Kjøbenhavns Børs, d. 29 Martii, 1825. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 216. Spec. 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 92 3/4 a 93. Banco 86. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 a 102 1/2 Rbdl. r. S. ell. 111 Rbdl. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2 a 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 20 a 20 1/2. - Svenske Sedler 52 1/2. Asiatiske Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 27. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 April 1825. Rationalismen (Fornuft-Tro) Supernaturalismen Aabenbarings Tro), en Samtale mellem Øiet og Solen. (Af det Tydske. - Meddeelt.) Gjer. "Jeg – jeg er Legemets Lys!" Derfor har Kristendommens guddommelige Stifter erklæret mig 2). Formedelst mig erkjender Mennesket Tingenes Farve og Skikkelse. Kun ved mig finder Han Veien og Stien til Maalet. Uden mig vilde Han samle om i bælmørk Nat og trænge til en Veileder, for ej at fare vild. Med mig og ved mig gav Skaberen, Mennesket Kraft og Evne til rigtig Iagttagelse. Solen. Der er megen Sandhed i din Tale. Kun er, langt fra ikke Alt sandt. Hvad vilde Du*) Matth. 6, 22. været, med al Din Synskraft, hvilken Skaberen, gav Dig, uden Mig, Ogsaa Mig skabte Hantil Held for Mennesket og Dig til Hjelp. Vilde Du vel være Legemets Lys, hvis Han ikke havde oplyst for Dig ved Mig? En Stemme fra Himlen. Forliges indbyrdes! Eder Begge gar den naadige Skaber Menneskene til Held, og Mennesket kan, uden Skade, ei undvære Nogen af Eder. For at see behøver den Dødeliges Øie Solen. Men heller ikke Solen kunde erkjendes, uden Øiet. Derfor kives ikke længer, Og Du, Øie, Vær ikke stolt og selvtillidsfuld, men ydmyg Dig herover, og ihukom det himmelske Ord: "Hvad har Du, som Du jo har imodtaget? Men har Dumodtaget det, hviroser Dudig da, som om Duei havde modtaget det?" *) - Eller som om Du ene formaaede Alt ved Dig Selv, *) I Cor. 4, 7. hvad Du nu, formedelst den himmelske Soel, formaaer, Dr. J. W. Grimm, General=Superintendent og Geheime Consistorialraad - Emeritus 72 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Oversvømmelsen. J Midnats tagefyldte Regloner, I fæle Gromers tunge Element; Der Ariman, det Ondes Ophav, throner, For evig bort fra Naadens Himmel vendt; Betjent af Uheld stiftende Dæmoner, Til Rædslers Hielp af Dybene udsendt; Der ruger han blandt Mørkets skumle Sphærer, Som fødte ham, og al hans Afkom nærer. Han jubler naar forladte Uskyld lider, Naar mugne Fængsler spotter Dydens Bøn, Naar Sværdets Od i tappre Hjerter bider, Naar røde Flammer sluger Flidens Løn. J evig Kamp han uden Ophør strider Med Oromasdes, Lysets rene Søn. Snart maa den Ene, snart den Anden vige, Og søge Tilflugt i sit eget Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
J nogen Tid han manglet har sin Føde, Skjøndt efter Rov paa Iagt han stedse gaaer. Hans lyse Fiende mægter at afbøde Saa mangt et Hug hans mørke Glavind slaaer. Og naar han bringer Hjerter til at bløde, Huldt Oromasdes lægger Smærtens Saar. Da føler han sit Septers Magt aftage, Og rasende fremhyler han sin Klage. "Nu seer jeg grandt min Fiendes Magt at stige, "Jeg faaer at væbne mig til Ufreds Daad Der er især et gammelt nordisk Rige, "Som trodser mig og mine skjulte Raad. For snilde Kløgt maa mine Vaaben vige, Der saarer jeg mig tidt med egen Braad. "Hvor Fyrsten Folkets Tro og Hjerte eier: Der maa jeg svarlig kjempe for min Seier Ei længer Krigscartovens Torden skræmmer Fredsomme Borger fra sit Arnested. Ei længer Blod og sønderskudte Lemmer, "Nu gjøder Jorden med Dødskampens Sveed; Da Klippen midt i Oceanet gjemmer Erobreren og al hans Fredløshed. "Den samme Haand hans Daad og Jdræt vejer, "Som grov hans Grav og fordum gav ham Seier. Jeg jubled høit dengang da jeg beredte "Mit mørke Riges Børn en blodig Høst; Jmens jeg Tvedragts fule Sæd udspredte Ved Hellesponten, i Europas Øst. Dog, skarpe Glavind selv jeg Leie redte, "Ak! i saa mangt et mig hengivent Bryst. Og frodig spirer af min Frugtes Kierne, Et Frihedstræ, som Hellas Sønner værne. "Mit Tribunal paa Vestens Halvøe vender Sit Fakkelblus mod eget Tempeltag. Ved Baalets sidste Glød en Engel tænder Sit Stierneskjer og skaber Nat til Dag. "Oplysningen det er. – jeg vel den kjender: "Min Fiende indtil Hjertets sidste Slag. J lønligt Raad vel Munkehevnen hviner Omsonst, mit Tempel synker i Ruiner. "Dog mægter jeg mit Zepter end at svinge, Liig Tordenkilen fra Udsvangre Sky. End mægter blodig Graad jeg at fremtvinge, "Og paa mit Vink skal Fred og Glæde flye Jeg Døden vil et gavmildt Offer bringe, "Henfarne Seclers Qval vil jeg fornye. "Min Tilflugt maa jeg til et Middel tage, Som alt har været brugt i fordums Dage. Træd frem, og Storm, af dine fjerne Huller Og holtre dig paa Vinger askegraae. J Kildevæld, som Jordens Skorpe skjuler, Bryd dunkle Fængsel, til til Bølgen blaa, Da, mens Orkanen vild mod Stranden kuller, Skal eders Ryg mod Himlens Skyer naae. Og lystig skal J tumle jer paa Landet, "Og slæbe kostbart Bytte ud i Vandet. Skaan Snekken ei, som Seilene udspiler, "Med bange Higen efter fjerne Havn. Skaan Moderhjertet ei, som vildsomt iler, "Og kalder høit de Elskede ved Navn. Skaan Vuggen ei, hvori den Spæde hviler, Men slyng dem ud i Havets aabne Havn. "Lad Hjerter knuses tifold for de briste! Lad Borg og Hytte lige Skjebne friste!" Da ruster Mørkets Magter sig mod Freden, Og moderlig Naturen vaander sig. J Jordens Jndvold færdes travlt derneden, Den lumske Gnome er utrættelig. Den vilde Jæger farer over Heden, Med høit Hallo og fæle Varselskrig. Useete Væsner pibe, hvine, tude, Naturens store Sørgespil bebude. Da styrter frem af fjerne Polers Gjemme, Den stærke Stormgud med de viltre Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Det stygge Chor udgjør en Kjempestemme, J Samklang Ugle, Vibe, Ravn og Ørn. En længe savnet Frihed de fornemme, Og aabne Gabet som en sulten Bjørn, Og rasende mod Himlen, Havet, Jorden, Kuldkaste de Naturens skjønne Orden. Den Havmand puster op de tykke Kjever, Og brøler Dødens hæse Vuggesang. Huult gjennem hans crystalne Slot den hæver, Dog ei til Elverpigens Harpeklang. Nei, Torden lig, den sig fra Dybet hæver, Jmens Tritoner smykke sig med Tang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Indenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet: Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1ste August 1822 til 31te Julii 1824, tilligemed vedføiet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31te Julii. Heraf udmærkes følgende Hovedresultater: Bankhæftelsens Beløb til 31 Julii 1824. er for Danmark 16,826,572 Rbdlr. 51 s., og for Hertudommene til samme Tid 12, 178,020 Rbdlr. 6 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Den nuværende paa Banken hvilende Seddelgield udgjør 21,325, 719 Rbdlr. 49 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Bankens ved Octroyen paalagte Obligationgield udgjør 5,739,540 Rbdlr. Sølv. - PaaFinancernes Reservefond i uopsigelige Obligationer resterer nu 5,929,545 Rbdlr. 5 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
J Sølveier Banken eller har tilgode: 5,279,999 Rbdlr. 79 s., og skylder: 1978,885 Rbdlr. 29 s.; Saldo som bestaaer i Bco. Mk. 1,707, 456. 13. 6 - 1, 138,304 Rbd. 54 s. Sølv, og Sølv 2, 162, 809 Rbdlr. 92 s. J Obligationer eier Banken: 4000 Rbdlr. Sølv, og skylder: 5,903,600 Rbdlr. Sølv, hvoraf 5,622,500 Rbdlr., udstædte for Laanet efter Indbydelsen af 4 Febr. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
J Sedler og Tegn eier Banken: 5,269, 193 Rbdlr. 36 s., og skylder: 3,050,099 Rbdlr. 51 s. (hvoraf 1,990, 188 Rbdlr. 84 s. for Jndlaan; Saldo 2,219,093 Rbdlr. 81 s., hvorfra bliver at drage Bankens Overskud i Sedler for dette Aar. 89,551 Rbdlr. 63 s., hvorefter Bankens Capital-Conto i Sedler bliver 2, 129,542. Rbdlr. 18 s. 1823 eiede Banken i Sølv 2,437,710 Rbd. 9 s., og i Sedler 2,001,615 Rbdlr. 71 s. 1824 eier Banken i Sølv 2,683,733 Rbd. 91 s., og i Sedler 2, 129,542 Rbdlr. 18 s. Forøget i Sølv 246,023 Rbdlr. 82 s., og i Sedler 127,926 Rbdlr. 43 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Endnu har Banken følgende Restancer, i Danmark for 1818. 8,420 Rbdlr. 30 s., for 1819: 6,425 Rbdlr. 41 s., for 1820. 27,666, Rbdlr. 19 s., for 1821: 38,597 Rbdlr. 30 s., for 1822: 76,702 Rbdlr. 69 s., for 1823. 210,781 Rbdlr. 37 s.; - i Hertugdom merne: for 1818. 143,756 Rbdlr. 44 s., for 1819 og 20: 42,690 Rbdlr. 67 s., for 1821 til 23. 44,075 Rbdlr. 70 s. - alt Sølv. Blandt Bankens Udgivter for dette Bank aar er: Omkostninger ved Seddel=Fabricationen, bestaaende af Papirets Jndkjøb, Trykning, Stempling og Lønninger til Nummeranter og Underskrivere 20,002 Rbdlr. 56 s. Sølv; Godtgjørelse for falske Sedler 1,995 Rbdlr.; Omkostninger ved Bankens Administration, nemlig Lønninger til Directionen, Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge til Rigsbankens Direction og Administration 49, 100 Rbdlr. Sølv, samt 104,200 Rbdlr. Sølv, som ifølge derom gjort Begjering ere udbetalte for at indfrie de efter den fra Bankens Side gjorte Opsigelse af Obligationerne for Laanet af 4 Febr. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Afvigte Onsdag (d. 30 Martii) aabnedes Udstillingen ved Konstacademiet. De udstillede Konstværkers Tal beløber sig ialt til 177. J Malerkonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Af Professor C. A. Lorentzen: 1) Udsigt af det danske Establissement i Nærheden af Patna ved Gangesfloden i Ostindien; 2) Udsigt af Reden, ved Christiansstæd paa St. Croix i Vestindien; 3) en Grønlandsk Fisker og Fiskerinde; 4) Sjællandske Fiskere; 5) en fransk Bivouac; 69 Scener af Holbergs Comoedier: Philosophen i egen Indbildning, Republiken eller det gemeene Bedste, det arabiske Pulver og Comoediens Ligbegængelse. Af Professor C. W. Eckersberg: 10-14) 2 Portraiter, 2 Landskaber (Prospecter i Rom, og et Søestykke. Af Professor J. L. Lund. 15-19) 2 Portraiter, et Hoved, Maria som Barn, og Maria med Jesus-Barnet. Af Blomstermaler C. D. Fritzsch. 20-22. En Krands af forskjellige Frugter, og 2 Chrystal Karafler med Blomster. Af Portraitmaler H. Hansen, 2325) Copie efter Gerard Douw, og 2 Portraiter. Af Landskabsmaler J. P. Møller: 2631) Udsigt over Sundet, med Kronborg Slot og Helsingøer; et Partie af Klipperne paa den nordostlige Kyst af Bornholm; Udsigt til Christiansholm ved Dyrehaugen; Solens Nedgang; en Mølle i Schweitz, og et Skovpartie ved Hirschholm. Af Dyrmaler C. D. Gebauer: 3235) Kielskov ved Fredensborg; en Landsbye i Nærheden af Christiansfeldt, Morgenen ved Amtmandshuset, efter Knigges Reise til Brunsvig; Aftenen. Af Blomstermaler J. L. Camradt: 36 og 7) En Kurv med Blomster; adskillige Urter og Rødder paa et Kjøkkenbord, samt en Torvekurv, med Krebs. Af Portraitmaler C. A. Jensen: 3840)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-02
Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Wilhelmines Portrait, 2 Portraiter. Af Blomstermaler J. L. Jensen: 4143) 2 Blomsterstykker og et Frugtstykke.