Berlingske Tidende, 1831-10-17
Brüssel, den 2den October. Det er ikke den regjerende Hering af Sachsen-Coburg, med hans anden Broder, Hertug Ferdinand, der opholder sig i Slottet, Lacken med hans Moder, Enkehertuginde Augusta. Begge anvende - saa siger i det mindste det almindelige Rygte - deres hel Indflydelse paa at formaae deres høje Slægtning til atter at stige ned af den Belgiske Throne, hvorpaa han vel aldrig vil komme til at sidde beqvemt og at ombytte Krigsministerens Hr. de Brouckeres og dennes Venners just ikke behagelige Selskab med det yndige Landliv i Claremont. Ligeledes skal Hertuginden af kent have opmuntret sin Broder, som hun ugjerne saae forlade England, til at vende tilbage. Kong Leopold derimod, hvem en allene Ultra=Torverne, men ogsaa nogle af hans Venner af Wighpartiet, beskyldte for Svaghed, da han tilbagegav den kun halvt modtagne Græske Krone, maa nu langt meer frygte for en lignende Bebreidelse, og vil Sandsynligviis derfor uagtet hans Slægtninges Opmuntringer, ja maaskee endog tvertimod hans egen Følelse, - stræbe conseqvent at holde sig i den Stilling i Europa, som han engang har taget. J England vilde hverken Torverne eller Wigherne gjerne see hans Tilbagekomst; de sidste ville troe deres Værk, hvorfor de ansee den Belgiske Throne, tilintetgjort, og de første kun ugjerne see en indflydelsesrig Raadgiver igjen i Nærheden af Hertuginden af Kent, Kongerigets præsumtive Regentinde; begge Partier ville være enige i deres Klager over, at England ikke kunde spare de skjønne 30,000 Pd. Sterling, som Belgiernes Konge afslog. Kong Leopold har unægteligen allerede opoffret en stor Deel af sin Privatformue ; overalt sættes hans fyrstelige Chatolkasse i Reqvisition, medens vore Financers Tilstand og vore Deputeredes occonomiske Stemning neppe lader vente en Civilliste, der kan være tilstrækkelig til det Nødvendige. Naar Repræsentanternes Kammer har endt sine Discussioner og Reglementet, vil Raden vel komme til Budgettet, hvorved det vist ikke vil mangle paa interessante Oplysninger om de hidtil skeete Udgifter. - Jfølge Efterretninger, som i Dag ere indløbne fra Antwerpen, er man der særdeles bekymret for en muelig Fornyelse af Fjendtlighederne. Der er kommet befaling, ufortøvet igjen at begynde med Besætnings- og Forsvars Arbeiderne, ei allene udenfor, men ogsaa inde i Staden. Dette har atter indsaget Skræk og Angest; Obligationerne af det Belgiske tvungne Laan ere paa nyt faldne betydeligt paa Børsen. Her er man af den Mening, at, dersom Fjendtlighederne snart skulde begynde igjen saa ville de Belgiske Regimenter, formedelst deres sløve Stemning og den Uvillie, som de ganske aabenlyst tilkjendegive over, at saa mange Franske Officerer ere stukne ind iblandt dem, Skareviis gaae over til Prindsen af Oranien. Modbydeligheden mod de Franske Officerer gaaer saavidt, at man imellemstunder hører yttre, at disse det første Slag ville naae Enden paa deres Bane. Vist no sørgelige Varsler, som just ikke røbe synderlig Følelse for Moralitet. Har Hæren end tilsyneladende vundet i udvortes Disciplin, saa er dens Stemning dog i intet Tilfælde bleven forædlet. - De Franske Tropper have endnu ikke aldeles forladt det Belgiske Gebeet; for nogle Dage stod Hertugen af Nemours Uhlanregiment endnu i Enghien, og den forrige Commandant i Namur var endog vendt tilbage med sin Stab, efterat han allerede havde forladt denne Fæstning, for at begive sig til Frankrige. I dette Øjeblik organiseres det andet Belgiske Curasseer, regiment af afskedigede Franskmænd. - Vor Finantsminister, Hr. Coghen, har i London villet negociere et Laan paa to Millioner Pd. Sterl., men ikke, som man forsikkrer, blandt de derværende Banquiers fundet nogen, som havde den fornødne Tillid til den Belgiske Stat.