JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Grev Stroganof, som fornyelig er ankommen til Petersborg fra sine Salt og Kobber værker i Silberien, har i hiine Egne funden et besynderlig Slags Mennesker, der hverken bekiende sig til den Christelige, Tyrkiske eller Hedenske Religion, og kaldes Wodyacks. De dyrke en Gud uden at have noget Begreb om ham, have ingen Præster, men leve dog i afdeelte Menigheder, hvis Overhoved forrette Præstembedet, naar de aarlig ofre Jordens første Frugter, hvilket ogsaa er den eneste Gudstieneste man har mærket hos dem. Navnet Adam have de i deres Sprog og veed at de nedstamme fra ham. Deres Begravelses Ceremonier bestaae deri, at de foresætte det døde Legeme et Maaltid, og efter en dyb Tanshed sige de: Eftersom du hverken vil spise elle drikke meere, saa mærke vi at din Forviisning er nær, Vend alsaa til bage, hvor fra du er kommen, og efterlad din Familie sine Dyder. Derpaa begrave de Liger, og fortære selv Maaltidet. Disse Folk leve ellers i en fuldkommen Lighed iblandt hinanden, og til blot de Graaehærdede allene give Hovederne for deres Familier, Forrangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Rom d. 24de Febr. Fra Peking melder Missionen os dette ubehagelige: Ved en grusom Forfølgelse, som her i er udøvet imod de Christne, er Missioner Ar to, en værdig Mand, endelig arresteret tillige med 3 andre brave Missioners og bragte hertil; Efter at Acto paa Transporten har maat ter udholde de største Grusomheder af sine Lesagere, blev han ved Ankomsten her kastet med de andre i Fængsel, belagte med Lænker, og lod dem saaledes døe - af Sult.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
London d. 20de Febr. J Philladelphia begynde Americanerne nu ogsaa Reformationerne i Kierker og Skoler. - og den Engelske Kierke skal kaldes Episkopal=Kirken; af de 39 Artikler skal udelades 19, og ligesaa de Ord: - Nedfor til Helvede af den Apostoliske Troesbekiendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Franfurt den 13de Martii. En reformeert theologisk Candidat som for nogen Tid siden ved sin Exammen blev tilspurt, hvilke der vare de fornemmeste Pligter imod Gud, svarede: at spise, drikke og ære Gud, Han blev vel dengang afviist; men er desuagtet nu Rector og fornyelig foreslaaet til et Præstekald, hvori han da maaskee vist vil være sin Sætning troe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
London den 2den Martii. J Shelbred, et gammelt Priorie i Grevskabet Susser, har man opdaget en ganske besynderlig Levning fra de gamle Munkes Tider, som forestiller et Malerie, hvorpaa adskillige Dyr ved deres Stemme forkynde Christi Fødsel Øverst paa Stykket staaer en Hane, som har et Stykke Papiir i Nebet med de Ord: Christus natus eft (Christus er født Længere ned en And og spørger: Quando, quando (Naar, naar En Ravn svarer, In hoe nocte, (J denne Nat ). En Koe spørger atter: Ubi, ubi, (Hvor, hvor 2) og et Faar svarer brægende: Bethlehem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Wien, d. 7de Martii. Paven har den 24de Febr. ladet Keiseren og verlevere en meget lang Skrivelse, hvori han beder: at Hs. Majestæt, med al muelig Eftertryk vilde vaage over den hellige Stoels gamle Rettigheder og Bisiddelsesstand, ved de bekiendte Tydske Erkebiskoppers Jndgribelse i samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Af en Skrivelse fra Coln d. 20de Martii. En fattig Bonde navnlig Mathion, som i det Churcolmske handlede med Pialter og Jern; og forstod tillige at forfærdige nogle metalliske Compositioner, hvoraf de nærværende Mode vahre, Spænder, Knappe o. s. forfærdigges; havde ved denne Handel, Flid og Sparsomhed erhvervet sig en anseelig Formue. Han svarte engang spøgende; da noglespurgte ham, hvorfra han havde den meget store Formue, han forstod got at giøre Guld af gamle Pialter og Jern. Dette kom for Guldmagernes Øren, som ikke toge Sandheden deraf i Tvil; oppassede derfor Bonden da han passerte igiennem en Skov, og vilde skyde ham i Bennene for at fange ham og faae ham til at opdage dem hans kostelige Hemmelighed, men den stakkels Bonde maatte for dette Skud bøde Livet. De bemægtigede sig der paa den ulykkelige Søn og 19 aarige Datter, hvilke de pinede paa en græsselig Maade for at faae dem til at udlevere deres Faders Recept til at giøre Guld. Pigen blev længe ført omkring paa Landet i en Chalse med tilbundne Øine og skulde til sidst have være ombragt i en Skov, naar hnu ikke var bleven redet ved de dertil bestemte Morderes Medlidenhed. Sønnen, et Menneske paa 29 Aar, satte de i et underjordisk Hul, under et Vertshuus i Cöln og paa mange Maader martrede ham saaledes, at han ogsaa maatte have omkommet, naar han ikke havde fundet Leilighed at udbryde af Fængslet; men er og bliver fin øvrige Tid en Krøbling. Politiet i Cöln har nu faaet en heel Deel af disse Umenneskeer i Forvaring og har opdaget mange flere som just ikke ere af Pøbelslagset, der have havt hemmelig Deel i dette smukke Selskab. En Doctor Juris er undløbet. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
J disse Dage, meldes i en Skrivelse fra Rom, at der paa Pasgins Støtte fandtes følgende Jndfald. I de Østerrigske Nederland er ingen Havn for Kirkens Skib. - Hvad Nyt fra Brussel, Paven svarer: Jeg veed Jntet, jeg har ingen Nuntius -Pius den 6te er Martyr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Jndsdagen den 11de April bliver i afgangne Frø- ken von Donops Sterfboe holdet offentlig Auction over endeel Guld, Sølv, Tin, Kaabber, Porcelain, Steentøy, Jern v. Trævahre. Jmellem Snoghøi og Fridericia er for nogle dage J siden tabt en Sæk at en Vogn, hvori var 1 Staaltraads Ring i par Støvler og 3 Støvleblokke, Finderen ombedes imod en convenabel Douceur at indlevere samme paa Adresse=Cantoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Om Bønder og Herregaarders Opkomst udi Dannemark, Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien m.v. Landmilitien betreffende. 1664 den 4de Julii blev befalet: at en Soldat skulle Leveres af 60 Tønder Hartkorn, Men hafte mange Forhindringer til 1670 den 4de April, da der ligeledes af 800 Tønder Hartkorn blev udskreven en LandSoldat. 1672 den 2den Martii blev udtaget endeel af Leggene til Krigen og ligeledes 1676 den 15de Decbr af 140 Tønder Hartkorn leveret en Land=Soldat, ligeledes blev og 1678 af 140 Tønder, Hartkorn udtaget en Soldat. 1761 den 22de Febr blev af 20 Tønder Hartkorn en Soldat udskrevet og 1701 den 31de Decbr. blev Land=Dragonerne indrettede paa Kongens Gods, ligesom de og fik 1704 Dragon Heste og Mundering; - hvad Tienest disse Folk gjorde i Krigen, sees af Historien, saa at de beviiste Prøverne af den Danske bekiendte gamle Tapperhed. 1713 blev udskrevet og leveret en Soldat af hver 80 Tønder Hartkorn. 1724 den 8de Febr anordnedes en Soldat af hver 60 Tønder Hartkorn, isteden for tilforn af hver 20 Tønder. 1730 den 30de Actbr. blev Landmilitien ophæver, Men igien. 1733 den 4de Febr. opretetet af 60 Tønder Hartkorn, og at levere en Soldat. 1742 den 20de Martii blev, Landmilitien svesterket med Reseven, saa at 49 Tønder, Hartkorn leverede en Soldat. 1764 den 13de April blev Landmilitien forandret, saa at 38 Tønder Hartkorn, skulle levere en Land=Soldat, og Proprietairrernes Ret til Mandskabet regnes fra 4de Aar. 1767 den 21de August blev befalet, at af 300 Tønder Hartkorn skal leveres allig en Karl, til de gevorbene Regimenter. 1774 den 14 Marii blev den nye Landmilitie indrettet af at hver 22 Tønder, Hartkorn skulde levere en Karl til Soldat og Rytter. 1776 den 1 Sepbr. blev befalet at en Karl, af hver 400 Tønder Hartkorn blev leveret til Recrut ved de gevorbne som skal tiene i 10 Aar. 1777 den 20de Jan. udkom Forordning om Landmilitiens Levering og nøiere bestemt 1785 den 13 Maji blev adskillige Poster om Landmilitien forandret. dito dato at af 532 Tønder Hartkorn skal leveres en Recrut til de gevorbne Regementer som skal tiene 1 Aar og saaledes hver Aar i 8 Aaar en leveres af bemelte Hartkorn. 1786 den 25 Novbr. at der med dem som ved de gevordne i to Aar som Recrut har tient skal giøres Afregning med tilkommende Aar, ved Sessioen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Kiøbenhavn, T. Martfelt, den 3die April 1787. Selskabets Sekretær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Literarisk. Jena den 4de Martii I dets Academies Protocoller findes fra 1558 til 1768 90899 academisk Borgere indskreven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Wien den 30de Febr. For at forekomme, at de for fattige Studentere bestemte Stipender ei skal misbruges til unødlidende, skal Stipendianterne herefter bære en Messing Medallie med denne Opskrift: Stipendiat af 300 eller 200 Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Leipzig den 4de Martii. Boghandler Vendler Forlægger af Gellerts Skrifter, har fortient derved saa meget, at han lader opbygge et Opdragelses Huus for 60 fattige Børn, og skienker dertil 10000dl., som skal kaldes det Gellerske Opdragelses Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Paris den 20de Febr. J Frankkerige allene har meere en 8000 Subscribentere tegnet sig for den høisalige Konge af Preussens efterladte Skrifter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Berlin den 2den Martii. Professor Herscheel i Løndon har tilskrevet Professor Bode i Berlin at have opdaget 2 Drabantere om den nye Planet Uranus og ved Hielp af sit nye 40 Fods Telescop forventede at bestemme deres Løbebare. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Paa Pasquius Ærestytte i Rom fandt man her fornyelig, følgende. Gud et Papa? – Est Monarcha Monarcharum, Epseopus Episcoporum, summes Pontiser - Et propter nimiumest, Dominus Papa hil est.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Den berømte Doctor Franklin faldt paa det Jndfald at prøve i 6 Uger at leve allene af Vand og Brød, for erfare, ihvorvildt Mennesket kunde leve derned. - Hans Venner, som vare herover bekymret, spurgte hans Moden hvad der hafte vel anlediget dette. Jeg veed ikke Aarsagen, uden at jeg har seet ham læse i nogle Bøger, som han roser meget, og husker jeg ret, ere af ham kaldet en Philosophus en vist Plutarcus, Men det maa være en Nar, og jeg tænker Min Søn kiedes nok snarest ved at læsse i ham og i saadanne Narriske Bøger. Fornylig Falerede en Kiømand i Vien, og som han haffte Staden Vien til Skildt, over sin Kramboe, har dette anlediget det spøgende Jndfald: - at Staden Vien hafte spillet Banqueret. - En Kiøbmand tilmelder det en anden i Amsterdam og denne forestiller dette igjen med saadan Forundring paa Børsen, at samme anledigede hos nogle en opmærksom Forundring paa nye og hos andre en Latter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Bekiendtgiørelser. N.B. S. hos Genneral Krigs Commissær von ) Villerad kan bekommes beste Slags Sæderhavre og Byg. Treis Mølle, beliggende en halv Miil nær Weyle i Jylland, af nye anseelig opbygt, deri en god og velindrettet Rugqværn, tilligemed Gruber og Boghvedeværker, samt et Stampeværk, god Næring, i en fornøelig Egn, omgivet med Skov, god Fiskerie, overflødig Vand, endeel Ager og Eng staaende for Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., agter jeg underskrevne, enten underhaanden eller ved offenlig Auction at bortsælge førstkommende 25de Apriil, Eftermiddag Kl. 3, hvilken Tid og Sted de Lysthavende ville behage at melde sig, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Greis Mølle Johan Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
mellem Snoghøi og Fridericia er for nogle dage J siden tabt en Sæk af en Vogn, hvori var 1 Staaltraads Ring i par Støvler og 3 Stedleblokke, Finderen ombedes imod en convenabel Douceur at indlevere samme paa Adresse=Cantoiret. Girsdagen den 17de April og følgende Dage bliver 2 foretaget Auction i Proustinde Clodes i boende Gaard i Dannemarks Gade over en Deel Bøger, samt Huusgeraad, Tin, Kobber, Messing, Træboeskab en Thasse en Koe m.v. som paa Auction Stædet bliver bekiendt gjort. Fridericia den 13 April 178 Clausen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
J Tirsdags Formiddag er en liden Stok, Med T. Elfenbeensknappaa, og paa midten lidet beskadiget strax uden for Kryvelye bleven tabt, skulle samme Stok være kommen i nogens Hænder saa ombedes at levere den herpaa Adresse=Contoirret i Fridricia mod en den Duceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Om Bønder og Farereder opkomst vi dommener, Hertømmer, Celeie, Landmilitien m.v. Angaaende Cavalleriet. 1666 den 1ste Julii blev af 3000 Tønder Hartkorn udskrevet en Rytter med fuld Rust ning og Hest. 1671. den 72de Julii blev Rytteriet inqvarterede paa Kongens Bøndergods, og 1672 den 2den Martii udkom et Reglement, hvorledes dermed skulle forholdes. 1678 fik Rytteriet Carabiner. 1680 den 5te Julii maatte af 400 Tønder Hartkorn leveres en Rytter, som Hartkornet, skulle underholde, og den 25de Julii s. a. blev befalet, hvorledes han skulle forflegges. 1684 den 15 Decbr. blev Rytterne fordeelte paa Kongens Strø=Gods, samt at 8 Tønder Hartkorn skulle forskaffe en Karl og en Hest med sammes Underholdning. 1685 den 6 Junst udkom Anordning om Jnsolencers Afskaffelse ved Rytteriet. 1686 den 15de Junii fik Rytteriet en Casse og Magazin. 1695 den 10de August udkom en nye Anordning om Rytteriets Quarter paa Bøndergaardene, samt Casse, Magazin og Mundering. 1704 den 29de August. udkom Anordning om Rytteriets Heste og Mundering; ligeledes reluerede Kongen endeel Herregaarder med Godser, og lod deraf indrette Rytter districter, som efterhaanden kom i Stand til 1720, ligesom endeel af Kongens Strøegods, som laae ubeleiligt til Ryttersdistrictsne, blev solgt. 1729 den 22de Julii fik Cavalleriet Tille, delse nogle Aar at besaae Rytter=Kaablerne 1740 den 23de Junii blev Cavalleriet inquarteret i Kiøbstæderne om Vinteren, men græsset om Som meren paa Kaablerne, og Høet ført til Heste=Fouragen i Kiøbstæderne, - der varede til Cavalleriet drog til Holsten i Aaret 175, Men da de kom tilbage til Kiøbstæderne, bleve 1763 den 3die August anordnet at Catavalleriet blev tillagt i Steden for Havre og Fourage, 33 Rdlr. aarlig i Penge for en Hest, hvorimod Rytter=Godset og Herregaarderne med Kaablerne bleve ved Auction bortsolgt, med den halve Capitals forbeholdne Henstand i Godset og dets Tiender. 1769 den 12 Novbr. blev anornet at holde Curaserer, og Dragoner Heste i Dannemark i Beredskab. 1774 den 14 Sebr. udkom Fororning, om den nye Landmilitie Indretning og Rytter Hestes anskaffelse, nemlig af 22 Tønder=Hartkorn, at svares en Karl enten til Rytter eller, Land, Soldat og at tiene i 12 Aar. Dernest at den som har fri Hovedgaars Taxt, 50 Tønder leverer en Rytter=Hest og de fra 59 Tønder til 100 Tønder=Hartkorn 2de og de derover le rere 3, og enhver Sognepræst paa Landet at levere en Rytter=Hest imod Gotgiørelse. 1785 den 13 Maji blev en nye Indretning gjort, at i steden for 5 Esqvadroner, blev 4 med den ene Esqvadron forstærket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Ædle Handlingger. Ganette de France fortællet følgende tilforladelig Begivenhed, For 14ten Dage siden forulykkedes et Fartøi paa Maasfloden ved Bierget. Dun i Clermontois med 40 Personer, hvoriblandt vare 11 frugtsommelige Koner. En Bønde, hvis Kone befandt sig iblandt disse Ulykkelige, erfarede neppedenne Jammer, førend han svingede sig paa en frisk Hest, ilede til Floden, styrtede sig der med sin Hest fra en Høide af 20 Fod, sank under og kom igien i Veiret og saaledes nermede sig de ulykkelige Mennesker, der undertiden kom frem over Vandet, greb 8 Koner, en efter en anden i Haaret, indtil han fandt sin egen derimellem. Hende bragte han lykkelig til Strandbredden og har bhinde paa sine Skuldre til næste Vertshuus hvor hun endnu gav nogle Livstegn fra sig. dette kritiske Øieblik frembragte Naturen er Revolution som var tilstrækkelig til Fødselen; men i samme Øieblik døde ogsaa baade Moderen og Barnet. Den utrøstelige Mand overlevede dem ikkun een Dag og en Kiste indslutte disse 3 sørgelige Liig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Man fortæller følgende ædle Træk af den nuværende Ungerske Hofkanzler, Grev Palfy. Keiseren befalede ham, ikke at lade en fra Pesthidkaldet, Embedsmand komme, siden den ledige Plads nu var bestemt for en anden, og denne tilføiede Keiseren, er Deres Søn. Saa rørt denne værdige Minister end var over sin Keisers Naade, frabad han sig dog dette Embede for sin Søn, siden han selv havde forseet ham med tilstrækkelige Midler, og han desuden endnu var for ung til at staae en fortient Mand med en talriig Familie i Veien; dog vilde han lade sin Søn antage Betieningen, men Lønnen, skulde tilhøre den dertil bestemte Embedsmand. Keiseren klappede ham paa Skulderen med disse Ord: Gode Mand, Deres Villie skal skee, men derfor, skal Deres Søn ikke arbeide for intet ; han skal skal ligeledes faae samme beholdning (2000 Gylden.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Juridisk. Stiftamtmand With i Christianssand indberettede til Cancellie. Knud Kundsen, tillige med sin afdøde Kones Syster Jnger Torlaksdatter, med hvilken han havde bedrævet Leiermaal, var 1704 og 1705 arresteret og dømt til Døde, paa hvilken Tid Manden var henved 81 og hun omtrent 30 til 40 Aar gammel. De saae endelig begge To Leilighed til, at undflye deres Fængsel, og begav sig hen i en meget stor Skov der i Stiftet, hvor de opholdt sig 31 Aar uden Omgængelse med andre Mennesker. Deres Spise var imidlertid Græs og Høe, og lidet Vildt, som Manden undertiden fange de. Af denne Spise og det kolde Vand trivedes de saa vel, at de i al den Tid neppe vidste af nogen Svaghed at sige. Da nu de 31 Aar. vare tilende, fik de, efter deres eget Sigende, saadan Længsel efter Naadens Midler og GudsOrd, at de udvalgte heller at vende til Folk og udstaae endog den allerhaardeste Straf endgaae længere saaledes; begave sig derfore til en af de næst omliggende Kirker, hvor Præsten just havde Tieneste. Tiden tillod ham ikke den Gang at tale noget med dem, men lovede dem, at naar han kom der igien, som skeete om 14 Dage, saa vilde han videre sige dem Beskeden. Jmidlertid angav Pæsten det for den verdslige Øvrighed, som da ved sine Betientere lod dem ommeldte Tid paagribe og sette fast. Den gamle Mand; døde strax derpaa 111 Aar gammel, troligst af Forskrekkelse, og blev efter Kongelig benaading begraven i Kierkegaarden; og hun blev efter foregaaende aabenbare Skriftemaal aldeles frikiendt for al videre Straf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
London den 28de Febr. Følgende Tildragelse, som mødte en Herre, ved Pontesract i Voretshire, fortiener at an merkes, Han reed en Hoppe, som var hissig, forbi en Hingst, som ved Lugten der af, forfulgte ham, og uagtet at han gav Hoppen af Sporene, saa indhentede Hingsten den, og med fuld Hidsighed besprang den førend Rytteren, endnu kunde rede sig fra denne farlige Omfavnnelse om hans Liv, klemte sig med Tænderne indi hans Ryk hvor af han, saavelsom af Klæderne, ved Løsladelsen udrev nogle Stykker, saa at Saaret var 6 tome langt, og bredt; strax der paa fulgte de samme bedrøvelige Tidender, som ved Biden af en gal Hund; Han blev melang kolisk og afsindig, og endelig paa fulgte en Frygt for Vand, hvorved hans Hals og Gane saaledes ophovnede, at han ved alle anvendte Midler maatte døe. Den Læge om var hos ham, vil vod denne særdeles Begivenhed udgive en trykt Afhandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
London den 24de Martii. Den Pytagoriske Philosoph, Doctor Gra tham som for et par Aar siden gjorde saa megen Opsigt med sin saa kaldte Sundhedstempel, troer nu at have fundet et almindeligt Lægemiddel i Jord Bad; - Curen bestaaer i at staae nedgravet nogle visse Timer i Jorden til Hagen; dette finder bifald, som noget Nyt, og Man seer med Fornøielse, hvorledes begge Kiøn stige ned i og op af Jorden fra Kl. 11 til 4. det anmerkes allene derved at han anseer det maaskee for det beste Rednings middel i sine Omstændigheder at Leve under Jorden, siden han tør her ei leve over Jorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Frankfurt den 11 Martii. Prossessor Medeisin har udgivet et Skrif om 11 Mennisker, som i Aaret 1782 vare bidte af en gal Hund, og efter 3 Ugers Forløb fulkommen, helbredede ved at brændes med et gloende Jern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
En Bonde har eftergiort dette meget lykkelig, og derved tildraget sig megen Opmersomhed. Celsus har allerede tilraadt dette. Hannan den 12 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
En Medicus har her ved adskillige nye igien tagne Forsøg fundet, at Bomollie i sær er et virksomt Middel i Vattersot, blot ved at gnie Underlivet ofte med samme, og han agter med første at udgive en Afhandling derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Opfindelser. Brunsvig den 3die April En Lieutnant her ved Navn Wilmerdie har bekientgjort den Matheematisk Militairisk Opfindelse ved Micrometes Brug i Feldten, saa at en dermed forsynet ordinair Kikkert kan oprette den saa længe manglende Coup) døil, man har gjort adskillige Forsøg derved og funden Angivelsen rigtig; Hertugen af Brunsvig har foræret Opfinderen en Gulddaasse med sit Portrait udi til en Opmuntring og Belønning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Wien den 8 April. Girardonivedbliver endnu fremdeles Forsøgene med sin opfundne Vindbøsse; Han kan skyde 50 gange effer hinanden, uden at pompes paa nye, og driver de første 200 Skud med saadan Heftighed, at de paa 500 Skrit gennembører tykke Bræder. Han vil nu og forsøge, om saa dant kan lade sig giøre med Canoner. 3de Døttre af Qverappellations Raad Wyllik, i Zelle, have opfunden den Kunst at udstikke med Haar ligesom med Silke, det seer ud i nogen Frastand som radeerte Kaaberstikblade; de har udarbeidet et Stykke og sendt Dronningen af Engeland, dette er antaget meget Naadig og af Alle Konstner anseet som et Mæster Stykke; Dronnigen har derfore igien sendt Dem en anseelig Foræring. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Paa Pasqvins Støtte i Rom fandtes nylig et Kaaberstykke opslaaet, som giør der megen Opsyn. - Paven forestilles at fiske med et Garn, og i det han trækker det til sig, faaer Garnet et Huul, hvoraf 3 Geistlige med Chur hatte krybe frem og raabe. Dispensemus af retibus tuis. Paven svarer, Utinam hos disspensassem a captura med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Overforvalteren Medener i Wien laae paa sit yderste lod han Præsten hente, og betroede ham, at han ei kunde døe med en god Samvittighed, og aflegge Regnskab for Gud, uden give Keiseren 20000 Gylden, af sin Formue; - thi lagde han til: - de tilhøre ham, - og dette paalægger jeg Dem at sige Keiseren og mine Arvinger, og besørge forlods betalte. – Præsten efterkom og samme, og da han indberettede Keiseren det, bortgav Keiseren denne Capital til 6 fattige dydige Piger, hvortil han befalede Præsten at giøre Forslagene, med Ordre alle en Dag at have Bryllup og ham anmeldes for selv bievaane, samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
J Pensylvanien, skrives derfra, hersker en saa dyr Tid paa Manbare Piger, at der neppe findes i den heele Stat en, som jo ikke alt er forsynet, endog de, som for længe siden have tabt Haabet nogen Tiid at see deres Ungdoms Ønsker opfyldte, er stegne i Coursen ved de mange Mandlige Europæiske Emigranter dertil; dette ønskes derfore bekientgjort, ombedes tillige, for derved opmuntre det smukke Kiøn, som ei kan see sin Empløie i Europa, at flytte maaskee herover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
J den Politiske J sterdamer Hiulbør læses: den Publicerede Pardons Termin var endelig den 13de ude for de flygtede Borger, og endnu fattes mange, som leve af Patriot=Cassen; Man maa enten, troe at der neten maae gives fornyet Pardon for disse Patriotisk Daarer, eller blive et Inventarium for Patriot Cassen, eller Patriot=Cassen maae forvandles til en Daarekiste for disse Helte. Hundene ere ei hellere længere sikkere for Tyvene; skriver den samme, thi det er nu en nye Nærings Vei, og Man fant forleden 42 Hande Skind hos en Patriot, og Man glæder og trøster sig dog ved, at det dog ei er nednukommet saa vildt, at Man finder Patrioter de i denne Skikkelse eller trækker Huden af dem. Barommatre du Jour a aris. Le Peuple an tres sec. Le Roi au, beau sige, La France an variable. Le Parlement à la pluie, Le Clerge à la temple Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Af St. Michaelis Menigheds Ungdom, blev i vacancen efter afgangne Hr. Provst Bergendahl. af Hr. Provst Clausen, i Trinitatis Kirke comfirmeret 13 Drenge og 9 Piger foruden 6 Drenge og 8 Piger af dansk Sogn næstafvigte Søndag den 15de April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Dødsfald. Den 16de April Madam Johanne Risoms afgangne Stads Feldskier Risoms Enke 85 Aar og nogle Maaneder.