JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
J Paris er nylig begaaet et Mord, som, selv i denne store By, har vakt almindelig Opsigt. Offeret var en Mand, over hvem der i visse Maader hvilede et hemmelighedsfuldt Slør. Han boede allerede i flere Aar Paris, men kom hverken paa private eller offentlige Steder, undtagen i Spillehusene, hvor Man kaldte ham Advocaten, til hvilken Stand han engang skal have yttret at henhøre. Han var en kold, tans, mistroisk og haardnakket Spiller; men gik frem efter Grundsætninger, og antoges at have ved sit Spil samlet sig en Formue af 300,000 Franes. En stor Deel af Dagen tilbragte han ved Spillebordet, hvor han syntes fordybet i Beregninger; men saasnart han mærkede, at nogen Anden fulgte hans Spillemethode, reiste han sig fortrædeligt, og gik hen i et andet Spillehuus. De Folk, som hyppigst saae ham, kjendte aldeles intet til hans Levemaade, kun faa Meget vidste Man, at han boede i et godt Huus i et af Stadens folkerigeste Qvarterer. Morderen, som sandsynligviis havde bemærket, at han altid bar en 50,000 Fr. hos sig, som han behøvede til Spillet, havde passet ham op en Aften, da han gik hjem, og bibragt ham et dødeligt Dolkestik, men, foruroliget ved den Ulykkeliges Skrig om Hjælp, havde han ikke faaet Tid til at opnaae sin anden Hensigt: Plyndringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
J Theatret i Marseille er nylig bleven anholdt et Par vestindiske Sørøvere, Spaniere af Fødsel, som en tilstædeværende fransk Marine-Officier gjenkjendte. Blandt Andet havde disse Uslinger bemægtiget sig et fransk Coffardiskib med 400,000 Franes i Contanter ombord, og myrdet hele Besætningen, hvoriblandt 4 Fruentimmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Et femte Fruentimmer, der havde et Barn ved Brystet, havde de udsat paa en øde Ø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Efterstaaende Begivenhed skal for kort Tid siden have vakt overordentlig Opsigt i den fornemme Verden i London. En Lord havde en eneste Søn paa 20 Aar, et vakkert, men noget melancholsk ungt Menneske, der var saa undseelig, at han omhyggeligt undveeg alle Dame selskaber. Forældrene, som af denne deres Søns Utilbøielighed for det andet Kjøn befrygtede at see deres Stammetræ uddøe med ham, toge deres Tilflugt til en List, for at vække den slumrende Følelse hos den unge Lord. En ung, overmaade nydelig Pige, af simpel Stand, blev formaaet til at paatage sig Hovedrollen i den Commedie, Man vilde spille med Fruentimmerhaderen. En Morgen, da den unge Mand gjor sin sædvanlige Prommenade i Parken, hører han et ængsteligt Skrig, iler til og finder et underskjønt ungt Fruentimmer, som tvende Karle ere i Færd med at binde til et Træ Saasnart Karlene faae Øie paa Lorden, tage de forskrækkede Flugten; vor Fruentimmerhader løser nu den Skjønne og fører hende, i en halv afmægtig Tilstand, op paa Slottet, hvor der strax sendes Bud efter en i Commedien indviet Læge, der naturligviis finder en betænkelig Feber hos Patientinden. Den unge Mand ødsler den største Omsorg og Opmærksomhed paa den frelste Dame, og denne spiller den Taknemmeliges Rolle saa fortræffeligt imod sin Redningsmand, at han om føie Tid erklærer for sine Forældre, han vil ægte Pigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Denne Udvikling af Dramaet laae imidlertid ikke i de høiadelige Forældres Plan, Pigebarnet blev nu, efter en 8 Dages Forløb, atter sendt bort; men Kjærligheden havde allerede slaaet for dybe Rødder i Sønnens Bryst; han henfaldt nu i en saa dyb Melancholi og Tæring, at Forældrene, naar de vilde have Stamme træet vedligeholdt, vare nødsagede til at give deres Samtykke til et Givtermaal, hvorved en Sypige i denne Tid er bleven en af Englands fornemste Damer. En Bonde i Canton Glarus, i Schweitz, har myrdet Kone og tre Børn kort efter at han havde modtaget Budskabet om, at der var tilfalden ham en Arv paa 4 Millioner Francs. Tilsidst skilte han sig ogsaa selv ved Livet. Et Brev, som han havde skrevet, oplyser: at Attraa efter at frelse sin Familie fra den Ulykke, at besidde en stor Formue, havde bevæget ham til denne Rædselsdaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Den landsforviste svenske Baron v. Vegesack er ankommen til Lübeck, og agter der at opslaae sin fremtidige Bopæl. Den svenske norske Consul sammesteds har paa Regjeringens Vegne strax udbetalt ham 20 Frederiksdorer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Hos en Urtekræmmer i Hamborg opkom den 2den ds. Jldebrand, og i faa Øieblikke stod hele Huser i Lue. Beboeren af første Etage tog sit lille Barn paa Ryggen, og steeg ud i et foran Huset staaende Træ, ned af hvilket han, holdende Barnet med den ene Haand, lykkeligen frelste den kjære Byrde. Moderen reddede sig paa samme Maade. J tredie Etage boede et Ægtepar og en ung Pige. Ved et dristigt Spring reddede denSidste sig, ved Hjælp af en lang Stang, ned paa Altanen, uden betydelig Beskadigelse. Her lod hun Sengeklæder bringe hid, paa hvilke Manden og Konen sprang ned. Urtekræmmerens Dreng blev et Offer for de rasende Luer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Jndenlandsk. Glædeligt overraskedes Aarhuus Jndvaanere den 27de Mai, om Aftenen, ved Hs. kgl. Høih. Prinds Frederik Carl Christians høie Ankomst dertil med Orlogsskonnerten "Delphinen." Da Skibet løb ind i Havnen blev Hs. kgl. Høih, saluteret fra Havnebatteriet, og hilset med Velkomstraab af den paa begge Sider af Jndløbet talrigt forsamlede Folkemængde. Prindsen behagede kort efter at stige i Land, og naadigst at modtage Logis hos Hr. Ritmester, Ridder v. Juel, hos hvem Hs. kgl. Høih, samt høie Gemalinde ogsaa logerede i Fjor, under Hs. Maj. Kongens allerhøieste Nær(Aarh. Av.) værelse der i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Hs. kgl. Høih. Prinds Ferdinand med Gemalinde og Suite indtraf til Slagelse fra Callundborg den 28de Mai, om Formiddagen Kl. 9 1/2, og afgik til Corsøer Kl. 10, for med Postjagten at gaae over Beltet til Nyborg, og derfra til Aarhuus. Aarsagen til denne pludseligen forandrede Reiseroute var, at omtrent 2 Mile fra Callundborg gik den store Jernholdt i Maskineriet paa Dampskibet "Mercurius tværs over, hvilket nødte de høie Herskaber til at gaae tilbage til Callund(Slagelse Av.) borg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Et Selskab af kongelige Skuespillere og Skuespillerinder har bestemt sig til i Sommer at gjæste Fyen og Jydland. Det vil komme til at bestaae af Damerne: Frue Heiberg, Jomfruerne Jørgensen og Julie Fonseca, og de Herrer Rosenkilde, Foersom, Hansen og Parges, der, ledsagede af Professor Heiberg, i disse Dage siges at ville tiltræde Reisen til Odense, Svendborg o. s. v., og længere hen i Somme(Veile Av.)ren besøge flere jydske Byer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Nylig er paa en af Kjøbenhavns Nørreports Bastioner begaaet et eget Tyveri, nemlig af - Jord. Gjerningsmændene ere dragne for Retten. (S. B.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Et mærkeligt Naturphænomem paa Egnen ved Odense er en Mængde Orme, som have afædt alt Græsset lige indtil Roden paa en stor, østlig for Canalen liggende Eng, der tilhører Østergaard, hvorpaa sædvanlig avledes over 100 Læs Hs. Efter at disse graadige Jnserter saaledes have fortæret Alt, seer Man dem crepere Millionviis. Hvorvidt denne Plage har udbredt sig, er ikke bekjendt; men efter Forlydende skulle de være sporede lige til Munkebo. (Hemp. Av.) Ogsaa Mærsk Engene i Ribe Stift frembyde i Aaret sørgeligt Skue, i det hele Strækninger ere ødelagte af en Mængde, rigelig en Tomme lange, graaeagtige Larver. Den forleden indtrufne Kulde skal have virket ødelæggende paa disse skadelige Smaadyr, skjøndt ikke ganske udryddet dem. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Den 19de Mai, om Aftenen Kl. omtr. 10, udbrød Jld i Kjøbmand Salomon Simonsens Sted i Sæby. med saadan Voldsomhed, at inden Sprøiterne kom til Brandstedet stod hele Bygningen i lys Lue, og kort derpaa blev Skomager Mads Kroghs Sted angrebet, hvilket ved Brandcorpsets raske og utrættelige Bestræbelser dog adskillige Gange blev dæmpet; men med Eet udbrod Jlden paa ny i Kjøbmand H. Schioldans Ladebygning, og, da der ikke i dette Øieblik syntes nogen Fare meere for Kroghs Sted, blev Corpset commanderet derhen, men her var ikke Redning at bevirke, da Laden var halv fuld af Straa, ved hvilket Branden formerede sig til Feldbereder Wetterboms og derfra til Berthel Jensen Knudens Sted, der begge afbrændte til Grunden. Til Lykke kom Jngen til Skade ved Branden, og Alle fik deres Jndbo paa Lidet nær reddet fra Luerne, naar undtages Kjøbmand Simonsen, der næstet intet fik reddet af Jndboet og aldeles ingen af sine Kjøbmandsvarer, saavelsom Feldbereder Wetterbom, der var fraværende, og mistede en betydelig Deel af sit Bohave; men til Lykke for disse to Mænd var deres Bohave og Varelager assureret. Da nu ikke meere kunde udrettes ved de trende sidste Steder, bleve Sprøiterne atter flyttede op til Kroghs Sted, der nu igjen var angrebet, men nu var ingen Redning mere mulig, thi Jlden havde taget saa voldsomt om sig, at al Anstrængelse var forgiæves. Et lille Sted, tilhørende Peder Langtved, blev og angrebet; men her maatte Jlden bøie sig for Magten, da nogle raske Mænd uforfærdet steeg og paa Huset og nedrev en Deel Tag, som Luerne havde angrebet. Alle de afbrændte Bygninger vare straatægte. Kl. omtrent (Aalb. Av.) 3 næste Morgen var Faren forbi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Sprøiterne fra Odense vare atter ude den 25de Mai, om Morgenen, da en stærk Rog skulde være seet henefter Ubbernd; men endnu har Man ikke hørt videre derom. (Hemp. Av.)J Hennstedt, nær ved Ulzburg, afbrændte for nogle Uger siden 7 Huse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
(Børsenhalle.) Paa det den 22de f. M. i Skanderborg afholdte Hestemarked befandt sig en Franskmand og en Velgier, der opkjøbte en stor Deel Heste, som de betalte med høie Priser. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Bekjendtgjørelser. Da en Fattig-Arbeids-Anstalt ere her i Byen er sat i Gang, saa indbydes herved Enhver, der har Noget at lade spinde, bestaaende af Hør, Blaar, Hamp og Uld, at indlevere samme til Lærerinden ved Stiftelsen, som for Modtagelsen giver Qvittering og tillige foreviser Prøver, hvorefter Enhver kan faae sit Spind saa fiint som de ønske; ligeledes modtages Linnedsyening og Strikkearbeide. Ved Stiftelsen antages honnette Folks Børn til Underviisning i Spindning, Syning og Strikning, uden Erstatning, og disse erholde endog det Forarbeidede betalt. Man henvender sig desangaaende til en af Bestyrerne. - Stiftelsen ønsker et Parti sorteret Uld tilkjøbs. Nykjøbing, den 29de Mai 1833. Paa Fattigcommissionens Vegne som Bestyrere: Neess. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
At min Kone og jeg agte at bereise Som J. N.V mer-Markederne paa Lolland med et Parti Sommer=Hatte, saavel af Toi som af Straa, og tillige med et Assortiment af sorte og hvide Halsbind, bekjendtgjøres herved. Nakskov, den 30te Mai 1833. L. Rehne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Auctioner. Torsdagen den 20de d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Falster Birks Tinghuus opraabt til Bortsælgelse den Stervboet efter afdøde Gaardmand Anders Mortensen Ludvig og Hustrue tilhørende: a) Kongetiende af Gaarden No. 25 i Nørre Vedbye, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Skpr. 23 3/5 Alb., samt b) en Græsningplads af Areal circa 2 Tdr. Land, beliggende vesten for Nørre Vedbye imellen Stranden og Guldborg Veien, efter de Conditioner, som forinden Auctionen kunne erfares her paa Contoiret. Hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, den 1ste Juni 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
J Følge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Niels Olsen Rougs Enke, Grethe Jørgensdatter, paa Feis, bliver det Stervboet tilhørende Huus med Vænge i Vesterby paa Feis bortsolgt ved 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 21de Juni) Fredagen den 28de Juni d. A., Efterm. Kl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Fredagen den 5te Juli) De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres. saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Petersen. Feis, den 29de Mai 1833. Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Ved Proclama, som inden vedkommende Retter læses, ere Creditorerne i afgangne Arvefæstegaardmand i Ulslev, under Nykjøbings Hospitelsgods, Ditlev Pedersens og Hustrue Bodil Pedersdatters fælleds Stervbo med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbings Hospital, den 15de Mai 1833. Th. Gjerding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Creditorerne i Dagleier Jørgen Rams og Hustrue Christiane Jacobsdatters, samt Dagleier Vin zens Eriksens Stervboer heri Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. S. Jbsen. Rødbye den 30te Mai 1833. udtog
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Ved Stævning af 23de dennes, som findes indført i denne Tidende No. 44, er Jhændehaveren af en af min afdøde Fader Avlsmand Otto Rasmussen til afdøde Gaardmand Peder Jørgensen Lang i Bukkehauge, under 7de Januari 1798 udstædt og ved Rødbye Byetigsret den 8de f. M. tinglæst Obligation stor 125 Rd. d. C., hvorved er givet første Prioritets Panteret i en Gaard i Rødbye Kjøbstæds Vestergade, indstævnet at møde for Rødbye Byetingsret paa Raadstuen sammestæds den første Retsdag i September Maaned 1834 om Formiddagen Klokken 10, for at bevise sin lovlige Adkomst dertil, da den ellers ved Dom vil blive mortificeret: hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye d. 30te Mai 1833. Rasmus Ottesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Til Leie. Tvende Værelser, samt Kjøkken og Spisekammer, ere at bekomme til Leie til næste October Flyttetid. Man henvender sig til Bogbinder Uldall i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Christiania Anchiovis, extra gode Nakskov. Bergens Dito i Omle og Stykketal, røget Lax, ny Citroner og Appelsiner, Figener, samt Spiritus Vini og Politur til Meubler, udsælges bestandig til de billigste Priser af Kjøbmand Fogh. Samme Sted kjøbes Uld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Fremlysning. Løverdagen den 1ste Juni er paa Mariebo Gade tabt af en Vogn en sort Mandfolke-Hat i Fouteral, som Eieren kan lade afhente hos Undertegnede, imod dette Avertissements Bekostning. Mariebo, den 2den Juni 1833. Horup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-04
Ved Tallotteriets 1249de Trækning i Altona udkom No. 13. 3. 54. 16. 24.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sybogtyvende Aargang. Nummer 46. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Udenlandsk. Hollandsk-belgiske Anliggender. Den fra London til Haag afsendte Præliminair-Tractat er Mandagen den 27de f. M. ratificeret af Hs. Maj. Kongen af Holland, og derpaa strax sendt tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Tyrkisk-ægyptiske Anliggender. Disse ansees nu, i Følge Skrivelse fra Constantinopel af 7de og St. Petersborg af 23de f. M., for tilendebragte, da Sultanen den 4de Mai har ratificeret den under fransk Jndflydelse i Alexandrien afsluttede Convention, og altsaa afstaaet Adang til Mehemed Alli. Sultanen bevægedes især til Eftergivenhed ved fra Fyrst Milosch, der er Regent i Servien, at modtage en foruroligende Beretning over Gjæringen i Bosnien og Albanien. Hvad Grev Orlow, som ankom til Constantinopel den 5te, har sagt hertil, vides ikke. Jmidlertid er det vist, at de russiske Tropper skulle blive i Scutari, indtil Freden difinitivt er sluttet og Jbrahim har tiltraadt sin Tilbagemarsch. Den franske Admiral Roussin, som er meget fornøiet over denne Tingenes Vending, feirer en diplomatisk Seir, og Man kan heller ikke nægte at han jo har forskaffet Jbrahim Adang og Sultanen Freden; men det tyrkiske Rige vil for Fremtiden kun under Afhængighed af Rusland eller Ægypten kunne friste Livet, thi begge disse Riger ville udvide deres Jndflydelse, især deres Handel, paa den svagere Naboes Bekostning. Ogsaa for den europæiske Ligevægt er Porten tabt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Portugal. Opstandens Aarsdag, den 16de Mai, blev feiret i Oporto. Migueliterne forstyrrede Festen, ved at beskyde Staden stærkt, over 100 Borgere bleve deels saarede, deels dræbte. Foruden en allerede ankommen Forstærkning fra Frankrig paa 500 Mand, var General Romarino ventende til Oporto med 400 Md., tildeels Polakker, og Man vil vide, at ogsaa den polske General Bem skal have tilbudet Don Pedro 1500 Md. af sine Landsmænd i Tjeneste. Admiral Sartorius's Flaade laa den 16de Mai i seilfærdig Stand ved Oporto, Fredagen den Juni 1833. hvorimod Don Miguels er i saa maadelige Omstændigdigheder, at den ikke kan løbe ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Polen. Den russiske Regjering skal fra Paris være bleven advaret om, at der i Polen er en Sammensværgelse i Værk, for atter at begynde en Revolution. Fra Berlin skrives under 14de Mai, at i nogle Breve, som ere opsnappede, findes Spor af et Anslag imod den russiske Keisers Liv. Dette trænger dog stærkt til Bekræftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Spanien. J Følge Hs. Maj. Kongens Beslutning er den 20de Juni bestemt til den Dag, da der skal aflægges høitidelig Hyldingseed til hans ældste Datter, som Tronarving i Mangel af mandlige Arvinger. Frankrig. Grev Hector Luechest Palli er ankommen til Paris. Han er 35 Aar gl., men har ikke noget smukt Udvortes. Han har aflagt et Besøg hos Hertugen af Broglie og Grev Appony. Hos den Sidste modtog han et Brev fra Carl den Tiende. Derefter har han havt en meget varm Samtale med Kongen, for hvem han besværede sig over, at Hertugindens Erklæring var bekjendtgjort. J de sidste Dage af Mai afreiste Greven til Blaye, hvor hans Gemalinde befinder sig vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Fyrst Talleyrands Befindende er meget foruroligende. Hans Been blive dagligen svagere, og for at slige op ad en Trappe maa han støtte sig ved to Betiente. Enngland. En Ret af Eedsvorne have erklæret det paa Politiofficiant Cully under Tumulten den 13de Mai begaaede Drab for undskyldeligt, paa Grund af: 1) at der ikke var oplæst nogen Oprørsact eller nogen Bekjendtgjørelse om, at Folket skulde gaae fra hverandre, og 2) at Regjeringen havde grebet upassende Forholdsregler og Politiet været raar og brutalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Den 20de Mai holdtes paa Newhall-Hill, i Nærheden af Birmingham, atter en Folkeforsamling, der bestod af omtrent 70 til 80,000 Mennesker. Foreningerne indtraf fra forskjellige Puncter med Musik, flyvende Faner og Bannere af alle Slags. Der faaes forskjellige mærkelige Symboler, f. Ex. et kjæmpestort Brød, af Træ og derhos et virkeligt bagt lille Brød (en allegorisk Fremstilling af Kornlovenes Virksomhed. Paa Bannerne faaes lænkebundne Negere, Polakker o. s. v. Paa Forsamlingspladsen holdtes flere Taler. Hr. Attwood bebreidede Ministrene deres Færd imod Jrland og foreslog Petitioner angaaende Afskaffelse af Kornlovene, de meest forhadte paa denne Side af Helvede, af Malt Huus- og Vindue-Skatterne, samt endelig en Addresse til Kongen om at afskedige Ministrene. Hr. O'Connelkaldte Ministrene brutale og blodbegjærlige, ja skjældte endog Lord Brougham ud for en stor Kieltring, Hr. Hadle foreslog et Vivat for O'Connel og Polakkerne og et tredobbelt Pereat for Keiser Nicolaus, som Hoben brølende istemmede. Den endelige Addresse skal overleveres Kongen ved Lord Fitzwilliam. – Mængden skiltes ad i den største Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Tydskland. J Rhinpreussen vedbliver Politiet at være meget strængt. Flere reisende Handelsbetjente ere arresterede fordi de, i Stedet for Pas, kun havde Beviser for Forretningsreiser, som hidtil vare tilstrækkelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Den 20de Mai modtog Politiet i Frankfurt Ordre til, ikke i de første 14 Dage at udstæde noget Pas til Rhin bayern, fordi der befrygtes en Gjentagelse af Hambacherfesten. Der skal ogsaa være sendt Tropper derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Jndenlandsk. Den 30te Mai, om Morgenen Kl. 3, afseilede Hs. kgl. Høih. Prinds Frederik Carl Christian igjen fra Aarhuus med Orlogsskonnerten, der styredes Sø 1/4 S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Samme Dags Eftermiddag Kl. 3 indtraf Deres kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde, Prindsesse Caroline, i høistønskeligt Velbefindende dertil, efter at have tilbragt den foregaaende Nat i Veile. Høistsamme havde naadigst frabedet sig alle Æresbeviisninger. Saasnart Deres kgl. Høiheder vare aftraadte i Høistsammes Logis, i Hr. Agent Meulengrachts Gaard paa Torvet, indfandt sig Regimentets Officiercorps, at byde dets høie Chef velkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-07
Den 31te, om Middagen, behagede det naadigst Deres kgl. Høiheder at give Cour for Byens Embedsmænd og (Aarh. Av.) Honoratiores. Ligesom forrige Aar, blev Erindringsfesten om Forordningen af 28de Mai 1831, om Provindsialstænders Jndførelse i Danmark, i Aar paa denne Dag afholdt paa den kongelige Skydebane, hvor et dobbelt saa talrigt Antal Deeltagende af alle Stænder under et Festmaaltid lagde deres Taknemlighed for denne store Velgierning for Dagen paa en Maade, der ligemeget vidnede om de Forhaabninger, der knytte sig til denne Jnstitution, og om den Kjærlighed til Kongen, som hiint allerhøieste Tilsagn maatte befæste. Af de, til at have Forsædet ved Festen, ved Fleerstemmighed valgte Deeltagere, nemlig Dhrr. Justitsraad Salicath, Professor David og Etatsraad, Ridder Hvidt, udbragte den Første Hs. Maj. Kongens Skaal, efter at have mindet om, hvad Fædrelandet i et halvt Sekel skyldte ham, om hans ædle Egenskaber og Personlighed, og om der skjønne Tilnavn af Folkets Ven, som det forrige Aarhundrede allerede havde givet ham paa Æremindet om en ligesaa velgjørende Lov, og hvilket ved en Række af Velgierninger, men især ved den omhandlede Jnstitution, der skjænkede Folket en Stemme ved Lovgivningen, til enhver Tid havde været en Sandhed. Paa det Ønske, at Landets Velstand maatte kappes med Folkets Kjærlighed om fremdeles at gjøre hans Dage hædrede og lykkelige, istemmede Forsamlingen et længe leve Kongen med 3de Gange gientaget Hurra, under Kanonernes Løsning. Professor David udbragte derpaa "Dagens Skaal, der blev indledet med nogle Ordom Jnstitutionens velgjørende Tendents, at knytte Baandet mellem Kongen og Folket endnu fastere og oplive Almeenaanden, samt om den Jnteresse, hvormed isærden oplyste Deel af Nationen havde modtaget denne Velgierning af Kongen. Derpaa foresloges Hs. kongel. Høihed Prinds Christian Frederiks Skaal af Hr. Etatsraad Hvidt, som paa Høistsammes varme Følelse for hvad der er Ædelt og Godt og paa hans Velgierning mod Broderfolket byggede de Forhaabninger, Fremtiden bør have til Tronarvingen. Derefter udbragtes af forskjellige Tilstædeværende Ønsker for det elskede Fædreland; for Jntelligentsens Udvikling, som Hovedbetingelsen for de materielle Jnteressers Fremskriden; for en blot mod Misbrug betrygget Pressefrihed; for de fire vigtigste Erhvervkilder. Agerbrug, Kunstflid, Handel og Søfart, samt disses højstmulige Lettelse; for de nationale Dyder, der betrygge og befæste Jnstitutionen, nemlig Besindighed, Samdrægtighed, Frimodighed og utrættelig Jver for Sandhed og Ret, for den almeenelskede og høitagtede Anders Sands Ørsted, for de Forfattere, som have skrevet og Stændersagen; for Andr. P. Bernstorffs Minde, for de forskjellige Stænders Enighed og Samvirken til Landets Vel, og for Høiskelerne i Danmark og Holsteen; hvilke samtlige Ønsker mødte en levende Erkjendelse og Understøttelse af Selskabet, hvis Borgersind var besjælet af Glæde og Munterhed. Festen sluttedes med en Sang, der modtoges med overordentligt bifald, og som fremkaldte gjentage Hurra for den elskede Konge og for de Forhaabninger Jnstitutionen vækker. (Dagen.)