JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Følgende er en kort Fremstilling af de krigførende Magters Statskræfter, Frankrige. Dets 112 Departem. Befolkning regnes for 36,060, 104 Mennesker. Landmagten beløb sig 1805 effectiv til 607,671 Mand. Efter et Budget af 1805 beløb Statsindkomsterne sig til 256,500,000 Gylden. Franske Skytsstater: Det Rhinske Forbund, Jndbyggerne i disse forbundne Førsters Lande regnes til 7,008, 122 Mennesker, og den Krigsmagt, som Keiseren har at byde over, til 80,000 Mand. Disse Landes Jndtægter beløbe sig til 44,574,000 Fl. Frankriges confoedererede Stater, Kongeriget Jtalien har 5, 419,555 Jnds. Landmagten beløber sig til 60,000 Mand, og Jndkomsterne til 60 Mill. Fl. - Kongeriget Neapel, hvis Organisation endnu er i Værk, og som altsaa ikke kan tage nogen effective Deel i Krigen mod Rusland, kan ikke regnes her. - Kongeriget Holland har en Befolkning af 1,881, 88. Mennesker. Landmagten bestaaer af 18,057 Mand, og Statsindkomsterne ere 50 Mill. Fl. - De Stats kræfter, som paa Fransk Side kunne modsættes Rusland, bestaae altsaa af en Folkemængde af 50, 369, 661. Mennesker, som frembyde en Militairmagt af 765,728 Mand og 411,074,000 Fl. Jndkomster. Alt dette kan Rusland modsætte i Statskræfter en Befolkning af 40, 800,000 Mennesker, og omtrent 100 Mill. Fl. Jndkomster. Landmagten bestod 1803 af 522,870 Mand; men den er i de senere Aar bleven betydelig forøget. - Som Bundsforvandt af Rusland, kan i dette Øieblik kun Sverrig betragtes som en Magt, der er istand til virkelig at deeltage; det har 3,270,000 Jndb. Landmagten bestaaer af 50, 421 Mand. Jndkomsterne regnedes for 11 Mill. Fl. Da Engelland, med sin Landmagt kun kan gjøre en ringe Diversion i Calabrien eller paa en Fransk og Hollands Kyst, saa kan denne Ruslands Bundsforvandt heller ikke komme her i Betragtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
J Paris præges nu 2 Solstykker med en Sølvpunct paa to Linier i Midten. Ved denne yderst simple Myntemaade spares deels Udgivten for Legeringen, deels beholder Mynten sit Værdie i fiint Sølv og deels faaer den formedelst Kobberranden den tilbørlige Størrelse, hvorved den hverken saalet kan tabes eller slides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
J Moniteuren findes to opsnappede Breve fra Hr. Duben i Wien til Kongen af Sverrig, hvori der meddeles Kongen Efterretninger angaaende Slaget ved Jena. - Moniteuren indeholder ligeledes en vidtløftig Efterretning om Berlin, hvori det hedder, at denne Stads Velstand kun er indbildt, at Omegnen er ufrugtbar, Handelen ubetydelig, Adelen, som udgjør den største Deel af Stadens Befolkning, fattig, og Fruentimmerne yppige og meget for at gjøre Stads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
De i Gaar ankomne Engelske Tidender, som gaae til d. 2den Januarii, bekræfte Dessalines Død. De indeholde en vidtløftig Efterretning om hvorledes han er bleven dræbt den 16de October f. A., ledsaget af Christophs Proclamationer. Dessalines havde omtrent samme Skjebne som Robespierre. Han havde udkaaret en heel Deel Offere for sit Tyrannie, men man forekom hans Plan, dannede et Contrapartie, og dræbte ham, da han overmandet vilde tage Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Marchal Duroe er paa Reisen til Kutnovæltet med Vognen, og blevet stærkt saaret i Skulderen. Men han er uden for al Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Telegraphen af 4 Jan, siger, at Russerne, i Følge Depecher fra Stockoksom d. 26 Dec. ere blevne afskaarne og slagne, at deres Equipage og Artillerie ere blevne tagne, at der hvert Øieblik gjøres Krigsfanger, og at den Franske Armee forfølger dem, uden at forunde dem nogen Hvile. Denne Efterrerretning trænger imidlertid til nærmere Stadfæstelse, thi i Kjøbenhavn haves endnu ingen officiel Efterretning desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
De sidste Tydske Aviser melde, efter en Skibs efterretning, at Engellænderne igjen skulle have mistet Buenos Ayras, men de sidste Engelske Tidender af 2 Januarii tale intet derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
J Berlin er der udkommet et lidet Skrive under Titel af: Was var nach der Schlacht von Jena zur Rettung des Preussischen Staats zuthun, Det er forfattet af en forhenværende Preussisk Lieutenant J. v. Votz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Fra d. 9 til 11 Jan. er ankommen: Grosserer v. Cappelen f. Drammen, Engelsk Major Pomer f. Hull, Lieuten. v. Bentzen, Lieuten. Tersling f. Falster, Lieuten. Schow f. Rendsborg, Svensk Charge d'Affaires Baron Tabe f. Roeskilde, Lieutn. Harboe og Anker f. Kiel. Afreist, Capit. v. Tüxen t. Helsingøer, Doct. Neergaard, Styrmand Brykmann t. Hamborg, Amtsforvalter Kleiberg t. Jtzebo, Lieuten. Paulsen t. Middelfart, Lieut. v. Vos t. Slesvig, Kjøbm. Rohr t. Flensborg, Byschard, t. Kolding, Fuldmægt. Holm t. Hadersleben, Stilftsamtmand Thygesen t. Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Chronologisk Tabel. (Fortsat.) Julii. 1. Augsburgs ny Organisation. - De Wienske Bancosedler nedsættes fra deres Nominalværd til deres Commercialværd. - Treforbevisernes Jndførelse i de Preuss. Stater (Forordningen desangaaende udkom d. 4 Febr.). 3. Buenos Ayras i Sydamerica erobres, efter en svag Modstand, af den Engelske Admiral Popham. 4. Livegenskabets Ophævelse i Svensk=Pommern. Julii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
12. Rhinforbundets Stiftelse i Paris. - Forbunds acten undertegnes af Frankriges, Bayern, Wirtemberg, Churerkekantslerens, Badens, Berg, HessenDarmstadts, Nassau-Usingens og Weilburg, Hohenzollern, Hechingens og Sigmaringens, Jsenburgs, Birsteins, Hertugen af Arembergs og Greve v. Leyens Befuldmægtigede. 18. Fæstningen Gaeta capitulerer efter en tapper Modstand. 20. Fredsslutning mellem den Russiske Befuldmægtigede v. Oubril og den Franske General Clarke. 21. Würsburg besættes af Franske Tropper, som trække sig til de Sachsiske Grændser. 22. Franske Tropper tage endeel af det Østerrigske Friaul, nemlig Grevskabet Gör, og Fæstningen Gradiska, med væbnet Haand i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
23. En Coureer fra Marquis Luechestni i Paris overbringer i Berlin Rhinforbundets Conventionsact. 24. Kongen af Wirtemberg protesterer mod Tuttlingens Afstaaelse. 26. De Jødiske Deputerede aabne deres Kongres i Paris. - Hertug Joachim antager Titel af Storhertug af Berg, og lader de Lande, som sikkres ham ved Rhinforbundet, tage i Besiddelse. 27. J München udvexles Ratificationsdocumenterne angaaende Rhinforbundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
29. Keiser Napoleon lægger Fæstningen Wesel under Roerdepartementet. 31. Begge Calabrier erklæres af Kong Joseph i Krigsstand, og alle Civil= og Militairdepartementer sættes under Overgeneral og Marchal Massenas Befaling. - Førsten af Nassau-Ussingen antager Titel af Hertug af Nassau og tager (tilligemed Weilburg) de Lande i Besiddelse, som i Rhinforbundsacten over drages ham. Anm. Mod Enden af denne Maaned trække de Franske Tropper sig til de Sachsiske Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
De Franske Troppers Forblivelse i Tydskland, Underhandlinger i Paris med de Tydske Rigstænders Deputerede, den Tydske Rigsdags Uvirksomhed, den Stilhed, som pleier at gaae foran for en stor Omvæltning - alt dette bebuder det Stød, som den 1 Aug. rammer den Tydske Rigsforfatning. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Rettelse. J nogle faa Aftryk af forrige No. S. 44. L. 10, staaer, Tausens og P. C. Undals Portraiter, læs. P. C. Undals Portrait.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-13
Med dette Numer begynder fjerde Aargangs andet Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, og tilbringes Subskribenterne mod 6 Mk. qvartaliter. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Høeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. for hersker Fjerde Aargang. No. 28. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 17 Januarii, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Fragmenter af en Reise til Kjøbenhavn i Aaret 1837. II. Bres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Det ny Skuespilhuus er en herlig, smagfuld Bygning, næsten dobbelt saa stort som det gamle. Over Theatret staaer med store Bogstaver Livets Speil, Naturens Tolk og virkelig svarer det til sit Navn, thi hvad Speilet er for Legemet, er dette Theater for Sjelen. Der gives kun faa Caracterer, som ikke et Par Gange om Aaret kunne finde deres veltrufne Malerie her. De fleste Stykker, som opføres, ere Danske Originaler; Directionen gjør Alt for at opmuntre indenlandske Forfattere, selv dem, hvis Arbeider den ikke finder passende til Opførsel, men som dog røbe Genie, søger den paa andre Maader at holde skadesløse ved forbindtlige og opmuntrende Svar &c. Tilskuerne ere meget billige mod Originalforfattere, de bære over med deres Feil, og krone deres heldige Arbeider med lydeligt bifald. Jngen nædel Partieaand besjeller Parterret, ingen ubeføiet Dommer vover offentlig at tilkjendegive sine umodne Meninger og Stykker og deres Udførsel; man betragter Skuespillerne og Skuespillerinderne som Sædelighedens practiske Lærere, og behandler dem ved alle Leiligheder med Agtelse. Men disse Thalias og Melpomenes Præster og Præstinder gjøre sig ogsaa ved deres Vandel denne Agtelse værdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Alle Tydske og Franske Carricatur=Stykker ere bandlyste fra det ny Theater. Den, som imidlertid ønsker at mores med Farcer og Bagateller, han kan faae sin Lyst tilfulde styret paa det gamle, hvor der næsten ikke opføres andet end saadanne Ubetydeligheder for de lavere Folkeclasser. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Udenlandske Efterretninger. Ved Frøken Bolette Charlotte Balles Jordefærd, den 15de Januarii 1807, blev, da hendes Liig var nedsat foran Graven, følgende Sang, forfattet af Etatsraad Blicher Olsen, ved 16 af hendes bedste Veninder, under Liigkistens Bekrandsning, afsjunget: En Taare føle vi fra Øiet rinde, Væmodig sukkende: Det skulde skee Vi uskyld, Ungdom, Ynde see forsvinde, Og uden Taarer hvo kan dette see Her til Din Hvile Dig med Sorg ledsager En talrig Flok af Dig hengivne Møer, Som trøstesløs sin Yndlings Tab beklager, Og uskylds Krandse paa Dit Leie strøer, En anden venter Dig i hine Egne, Med aabne Arme, længselfulde Blik: Saasnart den Dig paa Jorden saae at blegne, I Himlene den Dig imøde gik, Der for Dig, Sallige, Din lille Bolig, Omsmillet af en lys og svig Vaar, Som Du den ynded her, pæn, blid og rolig, Udpyntet af Veninder, rede staaer, Nyd der Gud Faders Fred, Du gode Pige, Med Lysets Engle der lev, syng og beed! Og naar da vore Suk op til Dig stige, Send Du til Giengield os et Smiil herned! Derpaa blev Jord paakastet og Liget bragt til Graven. Hendes Fader stillede sig ved Hovedet, lagde sin Haand paa Kisten og sagde: Mit velsignede Barn, min hjerteligst kjere Bolette Charlotte, hvor inderligen det smerter mig, at skilles fra det Støv, Taarekilden er udrundet; trykkende og stum Væmod bliver tilbage; men "Du har vundet – Jesus vandt - Himlens Sallighed Du eier. Ved Din Troe, Dit Haab, Du fandt Trøst og Fryd, og herlig Seier. Jalle Visees igjen, min Bedste, Gud vort Ønske selv stadfæste, Amen. Da Ligkisten derpaa var nedsænket i Graven, istemte Seminaristerne fra Skolelærer Seminariet paa Blaagaard følgende Stropher: Ol vi mødes vist i Fædres Hjem vor Ungdom, mens vi sammen vandre, vor Manddom, fra hverandre, Gaae vi mod det Bedre frem. Sov da roligt, Du, der alt er friDe, som her for Dig med Veemod græde Møde Dig eengang med Glæde. Fryd Dig, snart det er forbi, Ved Kirkegaarden modtoges Liget med Psalme af tilhørende Skole, som ligeledes afsang Psalme ved følgets Bortgang fra Graven. Alt foregik med Høitidelighed Stilhed og Orden. - Paa Pladen stod følgende af Kammerherre Lindencrone forfattede Jndskrivt: Her hviler det Jordiske Frøken 301 Tor Bre en værdig Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Herr Biskop Nicolay Edinger Balle Frue Bispinde Johanne Friderica Balle, föd Harboe, föd d. 20 Januarii 1786 ded d. 10 Januarii 1807. Midt i Dine Dages Vaar svandt Dit Liv Dn ædle Pige, Vemodsfulde begræde vi Dit Savn, thi i Dit aabne blide Öie laae Vidnet om Din Siels Godhed og Redelighed. Ved Din Ende og Tække, Fromhed og Beskedenhed, vandt Du Forældres, Din Slægt, og alle Retskafnes Kierlighed og Agtelse. Fryd med Din Aand, Fred med Dit Støy, Dette Minde sattes den unge Pige. af Oldingen. hvis sørgelige Lod det blev at ihukomme saa mangen for ham henfaren, kier Ven og Veninde! Dine Veie Herre ere morlige De lede til Salighed og Fred, Fra Pressen er udkommen: Svar til Baggesen paa hans Brev Noureddin til Aladdin fra Adam Øehlenschlæger. - Det faaes heftet for 16 s. hos A. C. S. Soldin paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 236.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Ved den Danske Veterinairskole er i Sommer blevet opført en ny Bygning, hvori der findes et stort og rummeligt Smedeværksted, Bopæl for Beslagmestere og de Lærlinger, som skulle øve sig i Grovsmederiet. Veterinairskolen seer sig derved istand til at forsyne Landet saavel med Dyrlæger som duelige Grovsmede. Denne Indretning er af ikke mindre Vigtighed for dem, som oplæres til Dyrlæger, da Erfaringen viser, at de ikke kunne leve af deres Praxis, naar de ikke ere Smede tillige Fra Chateau paa Den Oleron meldes, at det Danske Skib Mekriler, Capit. Monk, er Natten fra d. 23 til 24 Dec. strandet ved Kysten og som det lader blevet søndersplittet paa en Klippe, Mandskabet er reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Udenlandske Efterretninger. Stokholm d. 30 Dec. Den 20 Dec., det Svenske Academies Høitidsdag, var og Formiddagen Gudstjeneste i Slotscapellet; Hofpræsten Hedren, holdt en Tale, og om Eftermiddagen havde Academiet en offentlig Sammenkomst, der aabnedes med en Tale af Directeuren Friherre v. Fleming, som derefter tilkjendegav, hvilke Prisafhandlinger der var indkommen. Som Priisskrivter i Veltalenhed vare 7 forskjellige Lovtaler over Rigskantsler A. Oxenstjerna indkomne, men ingen af dem fandt Academiet værdig til den udsatte Belønning. Skialdekonsten *) havde Academiet ladet Concourenterne beholde frit Valg af Æmne, men dog bestemt dertil valgte Steder af Virgilii Ænes, Hvidii Metamorphoser og Horatii Epistler. Tyve Skrivter vare blevne indsendte; ingen af dem kunde Academiet tilkiende den store Medaille, men to en Oversættelse af Episoden i Virgilii Ænes, Kl. Bog om Pallas Begravning og Evanders Sorg, og en metrisk Oversættelse af Fabelen om Orpheus og Euridice, i Ovidii Metamorphoser, belønnedes med den anden Præmie. Oversætteren af det første er Hosprædikant, Mag. M. Steenhammer, og af det sidste Joh. Traner, Magister Docens i Upsala. - J Aar opgives i Veltalenheden: Æreminde over Rigskantsler A. Oxenstjerna. Belønningen ere to Guldmedailler af 26 Ducaters Vægt hver. J Skialdekonsten lades de Concourerende frit Valg af Æmne, men Academiet modtager tillige Oversættelser af følgende af Latinske Digtere, valgte Steder, Episoden om Aristæus og Opheusi 4de Bog af Virgils Georgica fra det 315de Vers til 536de - Beskrivelse over Stormen i 1 Bog af Virgilii Æneis, fra 16de til 214de Vers Beskrivelse over Æste Skjold i 8de Bog af Æneden fra og med 608de Vers til Slutningen af denne Bog. - Fablen om Dencalion og Pyrrha i Ovidii Metamorphoser, 1 Bog fra 125 Vers til 415. - Belønningen er en Guldmedaille af 7) Det er ubegribeligt at man i vort Sprog har optaget det halvtydske Ord Digte eller Digterkonst istedet for det ægte nordiske Skialdekonst, thi at Skiald er ældre end Digter tvivler dog neppe nogen om ga 26 Ducaters Værd. - Skrivterne indsendes inden d. 28 Oct. 1807. - Paa den ene Side af den Medaille, Academiet i Aar har ladet præge, sees Commerceraad og Commandeur for Nordstjerneordenen, Crist. Polhems Brystbillede, paa den anden Side sees mekanisk Verktøi, med Overskrivt: Opera inter talia primus, og betegner Polhems Færdighed i mekaniske Sysler. Paa Reversen læses, InventisMechanicis de patria optime mexitus, ved mekaniske Opfindelser af Fædrenelandet høist fortjent. Polhems Levned, forfattet af Biskop Nordin, oplæstes. - J Slutningen af Bekjendtgjørelsen nævner Academiet de vigtigste historiske Kilder til Oxenstjernas Lovtale, en Regel, som man med Føie burde ønske, at Selskabet for de skjønne Videnskaber i Kjøbenhavn maatte følge, naar det udsætter Belønninger for historiske Arbeider som Griffenfelds Levned &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Fra det Brandenborgske d. 10 Jan. J Berlin ventes 6000 Russiske Krigsfanger, som sendes til Frankrige. Det hedder at Keiser Napoleon, kommer til Berlin og vil opholde sig der nogen Tid. - Statsministeren v. Hardenberg er afreist med alle Kongen af Preussens Casser og Archiver, til Memel. - Der tales atter og Fredsunderhandling. Oberstlieutenant v. Krusemark er under Caracteer af General=Major atter afreist til St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Petersborg. Breve fra Wien sige, een af de mange Formodninger, hvorfor den Franske Oberst Montes quio er ankommen her, er, at Østerrige skal besætte Moldau og Wallachiet, hvortil Keiser Napoleon, vil forlange Portens Samtykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Det hedder, at den Russiske Keiser har ladet sin Broder Constantin udraabe til Konge af Polen. Fra Madrid meldes Buenos Ayras Gjenerobring ved Spanierne for sikker. Der tilføies at Engellænderne have lidt et betydeligt Forliis ved denne Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Storhertugen af Berg er syg af Feber. Men han er i Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Efter Breve fra Riga er der i Rusland under d. 23 d. M. udstædt en befaling, at al Forbindelse med Frankrige, Jtalien, Neapel, Genua, Holland og Landene paa den venstre Rhindredde skal ophøre, og at alle enkelte Personer af disse Nationer inden 10 Dage skulle forlade det Russiske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Kongen af Preussen har udstædt en Anordning, dateret Ortelburg (i Preussen) d. 1 Dec. som bestemmer Straffene for slet militair Opførsel, og i denne opregnes de forskjellige Preussiske Commandanter, som deels er blevne aftakkede uden Afsked, deels casserede, deels dømte til at skydes; det hedder endog at Ministeren Haugewitz har faaet sin Afsked fordi han tilraadte Kongen Vaabenstilstanden, og Østerriges Meditation, hvilket paa Russisk Side misbilligedes. - Krigslykken synes allevegne at være de Preussiske Tropper imod; da Marchal Mortier erfarede, at Garnisonen i Colberg gjorde Streifetog indtil den høire Bredde af Oder, befalede han to Regimenter at besætte Øerne Wollin og Usedom, formedelst høit Vand kunde kun 250 Mand, ankomme i Wollin, men efter en hidsig Affaire med 1000 Mand Preussiske Tropper, ankom de øvrige Franske to Timer derpaa, og Øen er nu i de Franskes Hænder. Det hedder fra Berlin, at Porten og Persien have for net sig mod Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Man forsikkrer nu, at det store Sanhedrin i Paris bestemt skal aabnes d. 1 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Det fortjener at anmærkes, at Bayern og Würtemberg nu anden Gang fremtræder i Schlesien, som Preussens Fiende. Første Gang skede det 1757. Udtog af et Brev fra Berlin af 21 Dec. (Af Moniteuren.) Formedelst Keiserens Afreise til Warshow have vi i adskillige Dage manglet Nyheder. Jeg benytter mig af denne Standsning til at give dem nogle omstændelige Efterretninger og Berlins nærværende Forfatning. - Denne Hovedstad er et paafaldende Beviis paa, at en stor Mands Genie i et Land, hvor Naturen er saa sparsom med sine Gaver, kan for en kort Tid frembringe overordentlige Ting; der kan opvække Verdens Beundring, i det det tvinger Naturen til at frembringe Underværker i en taknemmelig Jordbund, som er en Fiende af hvert Slags Jndustrie; men siden han har ophørt at være til, har den samme raae og vilde Natur atter begyndt at herske. Den qvæler de fremmede Planter, man engang tvang 7) Staden Wollin er bygt paa samme Sted som det gamle berømte Julin, der i Aaret 1170 blev ødelagt af Waldemar den Store, 1715 indtaget af Preussen, 1720 overladt til det og 1756 erobret af de Svenske. til at blomstre i dens Jordbund, og dette tilintetgjorde meget snart Alt hvad der gav den et Skin af Liv og Lyksalighed. - Dersom intet beviser bedre den store Frederiks Genie end det, han har gjort for Berlin, saa beviser heller intet mere at Alt var fremtvunget, og at efter hans Tid Alting er udartet. Berlin er bygt i et Slags Ørk Egnen omkring det er intet uden tørt Sand. Desuagtet har denne Stad dog et stort Antal smukke Bygninger, lange, brede, snorlige Gader, prydede med smukke Huse. Ved Spreen, hvis talrige Arme oplive alle Qvarterer, ere en Mængde skjønne og solide Bygninger. Berlin besidder desuden meget blomstrende Fabriquer og Manufacturer. Selv de skjønne Konster udmærke sig her, og have fremstillet her alle deres Productioner. Jmidlertid beviser Alting nuomstunder, at disse Rigdomme ere fremkonstlede; de vise Jagttageren megen Glands og udvortes Skin, men det er kun lidet bevendt med dem i Virkeligheden. De ligne Døgnblomster, som glimre et Øieblik i Solens Straale, med som ere for svage til at modstaae den første Storm. - Adelen, som udgjør en stor Deel af Berlins Befolkning, er i Almindelighed fattig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Naar man undtager nogle enkelte Familier og Banquierer, findes der kun maadelig rige Folk. Jmidlertid ere Fruentimmerne dog overordentlig meget for Stad, og øde store Summer derpaa. - Jngen offentlig Plads er prydet med noget smukt Springvand; men Vandpomper findes i alle Gader i visse Afstand fra hinanden, paa høire og venstre Side. - Gaderne have i Almindelighed Fortoge for Fodgjængere, men disse Fortoge ere afskaarne ved hver Afdeling af Huset, og ofte endnu mere ved smaa dybe og lodret gravede Rendestene, som tjene til Vandets Afløb, og da de støde til de store Opgangstrapper, som findes ved hvert Huus, ere de om Aftenen, endog naar Lygterne ere tændte, meget farlige for Fodgjængere. Disse Gader ere meget urene og Vinteren; Gadeskarnet skaffes kun sjelden bort; man lader sig nøie med at samle det i Dynger, i visse Afstande fra hinanden. Der er kun et Skuespilhuus i Berlin; dets Bygningsmaade er meget smuk, og det Jndvendige behageligt. Man spiller der Tydske Lystspil, comiske Operaer, hvortil Musiquen er meget god. Dette Skuespilhuus ligger for sig selv ligesom det Pariser Odeon; det er bygt i et af de skjønneste Qvaterer i Staden, og ligger imellem to smukke Kirker, hvoraf den ene er for Catholikerne og den anden for Protestanterne. Operahuset, som er en særskilt Bygning, bruges kun til offentlige Fester og Maskerader i Carnevalstiden. De Franske have indrettet der Værksteder for Armeen. - Omkredsen, af Berlin er meget stor. Jndbyggerne paastaae, at det har 6 Franske Mile i Omfang; men adskillige af Forstæderne ligne snarere Sletterne ved Grenelle, end en Deel af en stor Stad; der gives ligeledes i det indre Berlin forskjellige Gader, som ikke ere brolagte. - Levnedsmidlerne og Livets første Fornødenheder ere meget dyre; Brændeveddet koster ligesaa meget som i Paris. - Blandt de Konster, som blomstre i Berlin, udmærker man Uhrmagerkonsten. Man finder der adskillige fortræffelig udarbeidede mekaniske Penduler; paa Charlottenburg findes et, som frembringer tyrkisk Musik, hvori man fuldkommen kan skjelne de forskjellige Toner af Valdhorn, Clairenetter, Panker, 2. - Staden Potsdam forekommer Reisende som tage derigjennem meget skjøn; men naar man undersøger den i sine enkelte Deele, finder man til sin Forundring, at den ikke er andet end et Korthuus Bygningerne have smukke Facader og et stolt Udvortes; men det Jndvendige svarer aldeles ikke dertil, næsten hvert andet Skridt seer man i Vinduet af et Palais et pialtet Fruentimmer. Frederik den Store, som har ladet næsten alle disse Bygninger opføre, har kunnet give dem en imponerende Architecture, men det stod ikke i hans Magt at skaffe dem Beboere, hvis Rigdomme og Udkomme svarede til deres Vaaningers Pragt. - Kort sagt, Berlin og dets Omegn bestaaer af en meget fattig Landstrækning, hvis Jordbund er sandet og ufrugtbar; Landet har ingen Handel, som er passende for det, og kan ikke have den, fordi det intet frembringer. som kan være andre nyttigt, og det tvertimod er nødsaget til at kjøbe hos andre alle sine Fornødenheder.