Københavns Adresseavis, 1780-03-24
Fortegnelse. paa de Premier og Belønninger, som det kongelige Landhuusholdnings=Selskab, til Erindring. af Hans Majestæts Fødselsdag, i sin høye, Patrons, Kronprindsens, Overværelse, endelig tilkiendte og tildeels uddeelte, velfortjente Borgere til Agt og Ære, i sit offentlige Møde den 16 Martii, sidstafvigte, nemlig: I. For theoretiske Materier. 1. For et Skrift under Titel, Beskrivelse over Sættersdahlen i Christiansands Stift i Norge, med Devise: Per aspera ad astra, hvori denne Landstræknings physiske og oeconomiske Beskaffenhed paa en ordentlig og temmelig fuldstændig Maade bliver beskreven, tilkjendes Forfatteren, Hr. Reierus Giellebøll, Sognepræst til Walle Præstegield i Sættersdahlen, Selskabets mindre Guld=Medalje som et Agtelses=Tegn. 2 For en Afhandling om de opmuntringsværdigste Natur Produkter af Plante= og Dyre=Riget for Jsland, med Devise, Quanquam sumus pauperculi, eft domi quod edimus, som indeholder mange nyttige Jagttagelser og Betragtninger, tilligemed endeel gode Forslag til Forbedring af Jslændernes Oeconomie, tilkjendes Forfatteren, Hr. Kammer=Secretair Olavins, en Belønning af Selskabets større Sølv=Medalje og desuden i Penge 20 Rdlr. 3. For en kort Afhandling om Hingsters alt for almindelige Brug, især i Christiansands Stift, i Norge, med Devise, Gammel Vane er ond at vænne, hvilken Afhandling Selskabet har fundet at besvare det Spørsmaal, som det i den Henseende havde udsat, tilkjendes Forfatteren Hr. Peder Mortensen Bredsdorff, Forvalter ved Eidsfoss Jernværk i Jarlsberg Grevskab, en Præmie af Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. 4. For en Beregning uden anførste Exempler, indsendt under Devise, Plus vident oculi quam oculus, hvorved man vil vise Humlens meget fordeelagtige Dyrkning i Ligning mod Korn Avl paa lige Stykker Land, og 3 Aar i Rad at regne, tillægger Selskabet Forfatteren Sogne Degnen Jacob Dauw, til Sørup Degnebolig ved Svendborg, en Belønning af den mindre Sølv=Medalje paa Vilkaar, at han nærmere ved egnel eller andres Forsøg og virkelige Erfaringer gotgiør hans Beregnings Rigtighed. De øvrige uden Navn indsendte Materier, haver Selskabet fundet af følgende Beskaffenhed; a. Det indsendte Skrift om Faareavlens Forbedring i Norge, med Devise: Bene pascere in re samiliarii expedit, har Selskabet med Fornøyelse modtaget og der fundet mange gode Regler; men da det endnu ingen Premie for denne Materie har udsat, saa har Forfatteren derfor heller ingen kundet vinde. Derimod bliver det ham uformeent, om han finder det for got, at omarbeide sit Skrift, og til sin Tid at konkurrere til den Premie, som Selskabet i næste Premie=Liste for en Qvægavls=Katekismus, agter at udsætte. b. Den Afhandling om Maltgiøren, Bryggen og Bagen paa Landet, med Devise. Jo nyttigere des bedre, har Selskabet med Fornøyelse gjennemlæst. Det hele Anlæg vidner om Forfatterens Gaver og skjønne Jndsigter. Men Planen er alt for stor og bekostelig for en Bondebye. Finder Forfatteren, derimod for got at omarbeide Skriftet efter en for Land=Almuen bedre passende Plan, vil Selskabet. gjøre sig en Fornøielse af paa nye at tage det under Bedømmelse. c. Den indsendte Agerdyrknings Katekismus med Devise : Le bonheur de la Patrie et men souhait &mon envie, har ikke kundet komme i Betragtning til Premie, efterdi Selskabet allerede i Fjor efter sit Øjemerke blev forsynet med en Agerdyrknings=Katekismus, og Prismaterien altsaa derfor udgik af Listen, Men desuden har man fundet bemeldte Skriffor ufuldstændig til det, at Forfatteren derfor kunde erholde nogen Belønning. a. Den tydske Afhandling om konstige Gjødningers Tilveyebringelse, med Devise: Prufet alles undWahlet das Beste, har Selskabet taget i Overveielse; men det kan ikke tilkjende Forfatteren, nogen Belønning derfor, med mindre det først ved visse og paa forskjellige Steder igjentagne Forsøg blev forsikkret om, at den anpriste, og tildeels tilforn bekjendte Gjødnings=Maade, lønnede Bekostningen og Umagen saa rigeligen, som det i Skriftet er foregivet. c. Afhandlingen om et Stykke Jords Anvendelse og Indretning til en Tobaks=Plantage, om Kartoflers bedre Brug og Malings=Maade, om en Vandmølles nye og bedre Opfindelse, om de danske Kiøbstæders Tilstand m.v. med Devise: Amor Patriæ & regis, er ikke af den beskaffenhed, at Selskabet. derfor har kundet tilkjende Forfatteren nogen Belønning. Følgende Afhandlinger og enkelte Ark, besvarer enten ikke de om disse Materier udsatte Priis=Spørsmaal fuldstændig nok, eller mangler paa anden Maade at fyldestgiøre Selskabets Ønsker, De tvende Afhandlinger og Rødning, den ene med Devise, Jch hab mein Schiff in Port gebracht a. Og den anden med Devise: Tvang og Ære. Et Ark om Kraprodens Dyrkning med Opskrift: Deux ponts. Et Document om den beste Maade at høste, tørre, og bevare Humle, med Devise, Fædernelandet. Et Skrift om Skoves Opelskning og Vedligeholdelse med Underskrift: J. F. G. Et Ark om Træe=Skolers Anlæg med Devise Laaland. En Afhandling om de beqvemmeste Midler til Vands Afledning fra Moser, Myre eller andre sumpige Steder i Norge, med Devise, J Sandhed. En anden over samme Materie i Almindelighed, med Devise. Ogn arte per vile che sia ha sui principi &c. Et Ark om Hingster m.v., med Devise: Haabet bliver. Et lidet Skrift om norske vilde Bærs Brug og Anvendelse, med Devise, Erfarenhed. Forsøg til en Korn=Rensnings Maskine, med Devise, Nune animum adhibe veram ad fra tionem Et Ark om den beste Maade at giøre Malt, med Devise, Fornødenhed. Et andet om at brygge got Øll, med Devise, Arbeide, og Et og Brødbagning, med Devise: Brød.