JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-10-22
Holsteens Evret Smør i halve Tønder, Holsteens Honning og Miød i heele Tønder, og gode fiine Bankebyg, er i Commission indsat til Forhandling hos Andersen og Holk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Om de sidste besynderlige Aarsager, hvorfor Oraklerne kom paa Fald. (af Fontenelle.) Jraklernes Bedragerie var alt for grovt til, at samt me ikke endelig skulde blive aabenbaret, formedelst Tusinde forskiellige Tildragelser. Jeg tænker at man i Førstningen har med megen Begierlighed og Glæde antaget Oraklerne. Thi intet var mageligere, end altid at have Guder ved Haanden, som vare beredte til at svare paa det, som foraarsagede nogen Uroelighed eller Nysgierrighed; og at Oraklerne efter deres Beskaffenhed meget vel kunde have blevet fortsatte i Hedenskabet, det er en Sag, som jeg meget vel begriber, samt at man ikke uden Fortrydelse vilde skille sig af med denne Magelighed. Men endelig maatte man dog af saa mange Erfaringer nødvendig blive klogere; og Præsterne contribuerede meget dertil ved den yderste Forvovenhed, hvorved de misbrugte deres falske Prophetiske Embede. De holdt endelig for at Sagen stod paa saa god en Foed, at man ikke behøvede nogen Agtsomhed mere. Jeg taler her ikke om de lystige Svar, som de gave undertiden for Spøg. For Exempel: Et Menneske, som spurgte Orakelet hvad han skulde giøre for at blive rig, fik til Svar: Han skulde ikkun besidde alle de Landgods, som vare imellem Sicyon og Corinth.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Efter Athenæi Beretning skiemtede man endog undertiden med Guderne. Polemon sov i Æsculaps Tempel, for at lære et Middel af ham imod Jgt. Guden aabenbaredes for ham, og sagde: Han maatte holde sig fra at drikke koldt. Polemon svare de: Hvad vilde du da sige, min Ven, ifald du havde en Oxe at curere, Men dette var ikkun Præsternes Artigheder, som undertiden gjorde sig lystige, og med hvilke man og undertiden diverterede sig. Ved alt saadant var det fornemste vel dette, at Guderne aldrig efterlode at forelske sig i de smukke Fruentimmer. Man maatte lade dem tilbringe hele Nætter i Templerne efterat de af deres Mænd selv vare pyntede og smykkede paa det prægtigste, og forsynede med prægtige Foræringer, til et Slags Vederlag for Gudens Umage. Man lukte vel virkelig Templerne til for hele Verdens Øyen: Men hvo forsikrede Mændene, at der vare ingen underjordiske Gange til dem. Hvad mig angaaer, saa kand jeg vanskelig troedet, at saadan en Ting endogsaa ikkun en eeneste Gang kunde passere. Jmidlertid forsikrer Heredet os, at i den ottende og sidste Etage i det prægtige Taarn paa Bels Tempel i Babylon, fandtes en prægtig Seng, hvorudi der hver Nat maatte sove et Fruentimmer som var udvalgt af Guden. J Tiebe i Æ gypten skede det samme. Og naar Orakelets Præstinde i Patara i Lycien skulde spaae, saa maatte hun i Forveien gandske allene sove en Nat i Templen, hvorhen Apollo kom, for at give hende Geist. Alt dette havde man øvet i Hedenskabets tykkeste Mørke, paa en Tid, da de Hedenske Ceremonier ikke havde fornøden at være bange for nogen Modsigelse. Men endogsaa for de Christnes Øyne selv efterlod alligevel den Allexandrinske Saturnus ikke, hver Nat at lade komme et Fruentimmer i sit Tempel, som han lod udnævne dertil ved sin Præst Tyrannus. Mange Koner havde taget imod denne Ære med stor Respect, og de beklagede sig aldeles ikke over Saturnus, omendskiønt han var den ældste Hedenske Gud, og mindst for Galanterie. Endelig fandtes der en, som ogsaa sov i Templet, og havde anstillet den Betragtning hos sig selv, at der var just ikke hendet hende noget meer end menneskeligt, hvortil Præsten Tyrannus heller ikke skulde være nok i Stand. Hun gav hendes Mand Efterretning derom, som derover førte Tyrannus en Proces paa Halsen. Denne Ulyksalige tilstod alting, og man kand let forestille sig, hvilken Forargelse det har givet i Allexandrig. Præsternes Laster, deres Overmodighed adskillige Hændelser, som bragte deres Bedragerier for Lyset, Vankundigheden, og deres Svars Uvished og Falskhed, og andet meere, vilde altsaa tilsidst have bragt Oraklet i et slet Udraab, og gandske og aldeles ruineret dem, omendskiønt Hedenskabet ikke havde faaet Ende. Men til alt dette kom endda andre Aar contoirs Efterretninger.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
sager: J Førstningen store Secter Grædske Philosophi, som dreve Spot med Oraklerne, siden Rom merne, som ikke betiente sig af samme, og endelig de Christne, som ydermere havde Afskye for dem, og med Hedenskabet gandske afskaffede dem. En lovlig Sparsommeligheds sande Grændser. Min Herre! De forlanger af mig, at jeg skal give Dem en tydelig og bestemt Forklaring over Sparsommelighed; og jeg er færdig til at give Dem den. Jkke fordi jeg troer mig til at kunde fyldestgiøre Deres Forlangende, og fuldkommen udvikle det Dunkle i denne Sag. Ney, jeg veed alt for vel, hvor vidt min Jndsigt strekker sig, og kunde ikke engang drømme om at giøre sligt. Mendet Forhold hvorudi jeg staaer med Dem, og efter hvilket jeg anseer Deres Villie og Begiering, som den mest forpligtende befaling samt min Stand, og denne Dyds nøye Forbindelse med mine Medborgeres Lyksalighed, ere saadanne tilstrekkelige Grunde, som ene kand virke min Beredvillighed, saa vel som og retfærdiggiøre samme.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Hvo som vil tale tydelig og grundig om en Sag, maa begynde samme med en rigtig Forklaring. Jeg vil altsaa strax sige, hvad jeg forstaaer ved Sparsomhed. Jeg mener, at man gaaer sikkerst til Verks, naar man kalder samme: En Færdighed i at forvalte og forestaae sit jordiske Gods og udvortes Eiendom paa en retmessig Maade. Saa lidet som man kand nægte, at det timelige Gods i denne synlige Verden, kand befordre vor jordiske Lyksalighed: Lige saa lidet har vi Aarsag til at tvivle, at en fornuftig Omgang, med samme udgjør en af Menneskets væsentlige Pligter. Ved vor første Ankomst i Verden, lærer vi allerede at kiende sammes Nødvendighed. Vor første Graad er et Beviis paa vor Trang, og vor Forlængsel efter de Ting, som kand nære og klæde os. Ved vort Livs Fremdragelse kand ingen Dag uden samme bestaae. Og ikke førend vi forlader Verden igien, kand denne Nødtørft og denne Begierlighed fuldkommen ophøre. Hvor let er det altsaa ikke at bestemme de Pligter, som vi har at iagttage i Henseende til denne vor Eiendom. Nemlig: Man maa ved stittigt Arbeyde, og ved tilbørlig at oppasse sit udvortes Kald forhverve saa meget, som kand skee, uden at fornærme sine øvrige Pligter. Men vi maa ogsaa videre anvende det Forhvervede til vor besynderlige og den almindelige Nytte, og ydermere saaledes, som andres forskiellige Trang, og vor nærmere Forbindtlighed i Henseende til dem, enten udfordrer eller indskrænket det. Sparsomhed udkræver begge Deele, endskiønt det sidste besynderlig henhører dertil.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
(Slutningen følger.)
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Under 12te hujus har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at lade udgive en Placat, indeholdende en nærmere Ansøgning i Henseende til den ved Forordningen af 18 Mai anc. for de norske Kiøbmænd udlovede Præmium. Hvorudi den Post udi Forordningen af 18 Mai a. c. angaaende den til de norske Kiøbmænd udlovede Præmium af 5 Rixdaler for hver hundrede Rixdaler, som han beviser at have sig af indenlandske Fabriqvers Silke, Uldene eller Bomulds Vare tilkiøbt, saaledes nærmere til Vedkommende allerunderdanigste Efterretning bliver regleret og fastsadt At ingen Kiøbmand nogen saadan Præmium gotgiøres. førend han beviser, at de af hannem sig tilkiøbte Vare, virkelig til den Kiøbsted i Norge, hvorhen han dennem destineret haver, er ankommen, og behørigen efterseet, og paa det at Kiøbmanden sig med saadant Beviis beqvemmeligen kand forsyne, og ellers vide, hvorledes han sig herudinden nærmere haver at forholde, saa bli kant, som nogen af benævnte Vare til en norsk Kiøbmand solgt haver, skal samme i det almindelige Magazin indlevere, paa det naar de enten maatte være anskaarne eller ikke med Magazinets Stempel forsynede, de da behørig med bemeldte Stempel kand vorde betegnede, ved hvilke Vare Fabrikanten tillige skal lade følge en special Fortegnelse under hans Haand ved Dag og Datum saaledes indrettet, at den indeholder Kiøbmandens eller Commissionairens Navn, samt Stædet hvorhen Varene skal sendes samt at derudi bliver rigtig anført en hver Sort og Stykke ved Navn, Couleur og Alnemaal med Prisen derhos, og hvor meget det i Penge beløber, hvorefter den Kiøbende eller Commissionairen faaer tvende trykte Attester i Magazinet, som begge af Magazi nets Kræmmer blive undertegnede, udi hvilke saavel Skipperens Navn og det Sted, hvorhen Varene føres, som Varene selv ved deres behørig Navn og Alnemaal, ordentlig skal specificeres. Af disse Attester leverer Kiøbmanden eller Commissionairen den eene paa Kiøbenhavns Toldkammer, paa det Varene paa Skipperens Toldseddel kand anføres, og Udførselen behørigen at testeres, men den anden Attest skal Skipperen medgives, og paa behørig Toldsted anvises, og naar da Varene sammesteds ere efterseet, skal vedkommende Tolder og Told=Controlleur bemeldte Attest, i Henseende til Varenes rigtige Jndførsel, paategne, hvorefter den igien i det almindelige Magazin indsendes, og naar det er skeet, og Varenes virkelige Indførsel saaledes bevises, skal den udlovede Præmium, i Følge af Forordningen, Magazinets Directeurer blive anviist, og af dennem til den Kiøbende rigtig vorde gotgjort og udbetalt. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
J Onsdags blev Trækningen af det kongelige allene priviligerede Lotteries 5te Classe continueret, og udkom: No. 16105 med Gevinst 500 Rdlr. og No. 11277 med 1000 Rdlr. begge i Hr. Christian, Henrich Lunds Collection her i Staden. No. 4848 med 500 Rdlr. i Sr. Ursin Thombsets Collection, ligeledes her i Staden. No. 1626 med 500 Rdlr. i Hr. Toldskriver Kiærulfs Collection i Mos. Flere af de store Gevinster er i disse tre Dage ikke udkomne. Paa Mandag begyndes der videre.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Her til Staden ere ankomne: Det kongelige danske Krigs=Skib, Fyhn, fra Marseille er ankommen, havde om Bord en Ambassadeur ved Navn El Has Tamin Ben Aly Medun, fra Keiseren af Fey og Marocco til det kongelige danske Kiøbenhavns Adresse danske Hof, samme Ambassadeur kom i Land d. 23 hujus, og logerer hos Giesler, med hans med sig havende Secretair El Has Mahomet, Ben Ally Emback. Hr. Ridder af Mondavo fra Paris, logerer hos Gieslers. Hr. Kammer=Junker Armand de Sainct Saphorin fra Paris, logerer hos Gieslers. Hr. Græve af Reventlau fra Fyn. Hr. Conferenz=Raad Witzendorf. Hr. Capitain Gløersen fra Norge. Hr. Fendrik Carstenskjold og Hr. Lieuten. Waltersdorff. Hr. Fendrik Breuning fra Jylland.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Fra Staden ere bortreyste. Hr. Oberst Bielke til Kiel. Hr. Oberst Grollow til Norge. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Copulerede. Hr. Auditeur Matthias Stub og Jomfrue Schæffer. Hr. Andreas Schiøtt, Capelan til St. Nicolai Kirke her i Staden, og Mad. Anna Johanna Alrøe. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Dødsfald. Hr. Staldmester og Kammerherre, Adolph Frederich von Staffeldt, har omvexlet Tiden med Evigheden her i den Kongel. Residents=Stad den 24 hujus. Den salige Herre var fød d. 1 December Den 18 hujus er den berømte Forfattere af Lettres sule Dannemare, Hr. Roger som for kort Tid siden forlod denne Kongel. Residents=Stad, ved Døden afgangen udi Hamborg, i hans Alders 37te Aar. Mad. Eleonore Schade, Bogholder Jørgens Kiereste, ved Sukkerhuset i Vimmelskaftet. Hr. Cancellie=Raad Niels Gris Alstrup fra Norge, hvis Død vi anførte i forrige Numer, skal være død af Forkølelse. Han blev i Dag bisadt i Frue Kirkes Liig=Kammer; hans Alder var 43 Aar. Hr. Hans Christian Lassen Mahler, Sognepræst for Ols og Allinge Menigheder paa Bordingholm. Paa Christianshavn er død Mand og Kone, den ene 98 og den anden 99 Aar gammel.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Udi afvigte Uge fra den 14 til d. 20 Octob. begge inclusive er udi det Kongel. Friderichs Hospital, Jndkommen 23. Udgaaen 19. Døde 2.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Skifte=Lysninger. Efter Auditeur Jens Holm. foretages Skiftet paa Gaarden Lille Hammer i Guldbrandsdalen. i Aggershuus Stift i Norge den 14 Jun Joh. Nicolay Frøichen og Hustrue Margarether Sophie Røbel. foretages Skiftet paa Kiøbenhavns Raadhuus inden 12 Uger efter Proclamationen af 4 Sept. 1759. = =Postmester Ulrich H. Møller. foretages i Rudkiøbing paa Langeland den 20 Dec. 1759. = Christian Tventz, forrige Understyrmand ved det Asiatiske Comp. foretages paa Kiøbenhs. Raadstue 12 Uger efter Proclamationen af 28 Aug. 1759. Claus Lucht. foretages i Meeldorf 12 Uger efter Dato 9 September 1759. i Georg Helt. foret. Sk. i Wandsbech 12 Uger, efter Dato 8 Sept. 1759.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Michael Karmarks Enke afg. Catharine Hans Datter. foret. Sk. paa Kiøbenhs Raadhuus 12 Uger efter Proclamationen af 4, Septembr. 1759.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Capitain Jven. foret. Sk. i Crempe Aar og Dag a dato hujus proclamatis d. 1 Sept. = = David Falkenberg. foret. Sk. paa Kiøbenhs. Raadhuus 12 Uger efter Proclamationen. af 4 Sept. 1759. Marcus Brodersens Hustrue, Christine Stub. foret. Sk. i Rudkiøbing paa Langeland den 21 Dec. 1759. = =Prem. Lieutenant Carl Frederich von Mehren, af det Siæll. National-Regiment, tilligemed hans Frue Sophia Margaretha Mahler. foret. Skifte paa Svendstrup Gaard. den 28 Nov. 1759. =Studiosus Ole H. Rasmusen, foret. Sk. i Aal Præstegaard, Vrads Herred, Aarhuus Stift den 25 Febr. 1760.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 26 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 15 1/2 a 15 1/4 pro Cento. Hamborger Banco 12 3/4 a 12 1/2 pro Cento. Og 3 HI.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Priser paa Jndenlands her til Staden, komne Producter, har været i denne Uge. Holst. Sæl. Jydsk, Loll. og Fynsk. Mrk. Mrk. Mrk. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Rug = Hveede =
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Malt = Byg = Havre = Rug Meel = Boghv. Gryn 140 m. 134 m. 6 Rdl.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
de Byg Gryn = 5 Rdlr. 2 mk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Havre=Gryn = Bankebyg = 23 mk. Erter . Smør E. 131 R. 32 R. 28 R. 29 a 30 Rdlr. Salt Oxekiød dito Lammekiød 1. Kommen =- 9. 29 mk. Miød = 18 R. 10 R. 110 a 11 Rdlr. Oste = Faare=Oste Præste=Oste, 2 Røget Flesk lomrk. 7 mk. Grønsaltet dito 5 mk. 8 s. Tælle = 10 9 Jm. 9 1/2. 10 mk.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Gaase=Fiær, Honning 14 1/4. 4 mk. 1 Fierd. salte Aal 1 Lpd. røget dito III.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Tvende Skibe fra Jsland, for Hans Majestæts Regning, er pa Rehden lykkelig ankommen, og har inde Kiød, Fisk, samt adskillige andre Vare. Det ene ved Navn Frue Siciliea, førende af Skipper Michel Aalmand, har været i Steckelsholm og Grunne Fiorder a. og det andet St. Johannes i Røde Fiord &c.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Capitain Clamer Eberhard Uthof, af Bergen, fra Petersborg med en Ladning Jugter Caviare &c. distinered til Kysten Guiuca, er i Østersøen bleven lek, maa indlegge til Repatation.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Skipper Christopher Lyster, af Wolgast, fra St. Ubes til Stokholm med Salt, haver forliist Ankere og Tou i Norge, er her paa Rehden ankommen for at sætte sig i Stand. XIV.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Til Helsingøers Sund ere følgende Skippere ankomne: den 18 October. Christ. Vogt, af Apenrade, fra Kiøbenhavn til Motz. med Baglast. Hans Jacobsen, af Flensborg, fra Kiøbenhavn til Amsterdam, med Ost. Vare. Jørgen Jversen, af Apenrade, fra Nevcastle til Apenr. med Kul. Jacob Rønne, af Kiøbenh. fra Strat Savid til Kh. med Spæk. Thys Jansen Deutscher, af Kh. fra St. Thomas til Kh. med Sukker. den 20 October. Poul Hansen, af Kh. fra Bourdeaux til Rostok, med Viin. O. Rasmusen, af Kh. fra Trundhiem til Kh. med Sild.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Jndkomne Skippere. den 20 October. Læster, P. Poulsen fra Aalb. 134 T. Sild og andre Fedev. 7 1/2 H. Madsen fra Randers, 250 Td. Magazin=Rug 11 H. Jensen fra Svendborg, 26 Favne Brænde 13 H. Winther fra Præstøe, 16 F. Br. 20 Læst. Baand, 10 1/2 3 Baade fra Helsingborg med 18 Favne Brænde, 3 J. Petersen fra Sønderb. 17000 Muur= og Tagst. 10 C. Gotlender fra ibidem, 16000 dito 12 1/2 H. Rasmusen fra Randers, adskill. Sorter Fedev. 4 Jørgen Brag fra Sønderborg, 9000 Muur= og Tagsteen, og endeel Frugt og Fedevare 10 VI.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Udgaaende. den 20 October. J. Lund til Ebeltoft. C. Johansen til Femmern. N. Stolt til Stege. H. Wegerslef til Christiania. L. Petersen til Grenaa. J. Agerup til Aarhuus. S. Pe S. Petersen til Aabenr. Capt. Horing til Kysten af Guinea. J. D. Møller til Eiernførde. R. Gomesen til Svendborg. C. Knudsen til Kolding. R. Nielsen til Morstals. J. Zihn til Femmern. Johan Groth til Bandholm. Hans Andersen til Rørvig. Poul Dangel til Naschou. Jan Jansen til Hadsund. A. Abrahamsen til Aalborg. XVII. Skippere, som ligger Seylfærdige. Friderich Numsten til Amsterdam, under MækklerWilders Expedition. M. Hak til Stokholm, ved det Jslandske Pakhuus. Gerhardt Hall til Femmern, ved Knippels Broe. Hans Bendsen til Lybek, ved Børsen. Peter Krempin til Rostok, ved Knippels Broe. Jørgen Deign til Laugeland, ved Børsen. Jørgen Hansen til Horsens, ved dito. Jens Christensen til Samsøe, ved dito. H. Christensen til Odense, ved Justits=R. Thygesens Plads, Knud Nielsen til ibidem, ved Knippels Broe. Anders Rasmusen til Danzig, ved Handels Compagniet. Rasmus Jepsen til Colding, ved Børsen. VIII. Til de fornemste Handels=Steder ere følgende Skippere ankomne: Til Amsterdam den 12 October. Henrich Cort fra Suriname. P. D. Leeu fra Smirna. C. Krabbendom fra Livorne. Fedden Melles fra St. Ubes. J. Knip fra St. Senatico skal til Rotterdam være bleven siddende ved Quidwall. den 14 October. Claus Reynderts fra Mallago. J. Doelsen fra Bajonne. Reinh. Tierds fra Leyth. Leonhardt Kauv fra Lissabon. Til Smirna. J. Ketel, Andreas Andreasen, Dirk Frost og Ef Hellesen fra Amsterdam. Adrian Mallaga og J. Haakfra Rotterdam. Til Suriamen. H. Pens, Corn. Lindberg og Th. Kragt fra Amsterd. Til Canarien. Th. Gebhard fra Hamborg. Til Mallaga. Claus Piehl fra Hamborg. Jan Frederich Breslak fra Cadix. H. O. Arboe fra Gibralter. Til Lissabon. P. Zuidevint fra Amsterdam. Til Nantes. J. Leest fra Amsterdam. cirs Efterretnincont Til Diepen. Jacob Meyes fra Amsterdam. Til Rochelle. Jmke Hissels fra Amsterdam. Gerritz Homes fra St. Valer. Til Bourdeaux. Ole Smit fra Trondhiem. Til St. Valer. Atse Drooge, og til Dublin, Fr. Hansen Pieters begge fra Danzig. Til Guernsen. Corn. Tromp fra Port a Port. Til London. Dirk Tidemann fra Amsterdam. Til Bremen. Henrich Ates, Schelte Arians, Conrad Erfman og J. J. Beurtman alle fra Amsterdam. Henrich Pieper fra Bristol. Arp Volmers fra Waterford. A. Rasch fra Rostok. J. Tecklenburg og H. Bresteman fra Archangel. Til Trondhiem. Hans Ulrich Storch fra Archangel.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Anmeldelser. Da en heel Deel Laqvayer, Tienere, Kudsker, Rideknegter, Gaardskarle &c. haver mældet sig, ville de, som maatte behøve af slige Tienstsøgende, behagelig betiene dem heraf, da de strax efter Forlangende kand blive med skikkelige Folk forsynede.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Da den ved Haraldskiær ved Weyle anlagte Fabriqve. til næstkommende Paaske, kand faaes udi Forpagtning, saa bliver samme herved bekiendtgjort til den Ende, at de som agter derudi at entrere, ville anmelde sig hos Eieren af samme Fabriqve, Velbaarne Hr. Linde til Engelsholm, da den enten paa visse Aar eller Livs Tid er at bekomme. Og mældes til behagelig Efterretning, at bemeldte Fabriqve er af nye anlagt og opbygt, beliggende ved en stærk flydende Aae, saa der ikke kand fattes Vand og drives ved samme følgende Værker: 1) Kobber=Fabriqven, som er vel indretted, og har alle de Reqvisita, som til sammes Drift behøves. 2) Et Høe=Lee og Skiær=Kniv Fabriqve, der ligeledes er af nye, og vel forsynet med behøvende Verktøy og øvrige Reqvisita. Desuden 3) findes et Verksted med alle behøvende Redskaber til Søm, hvoraf der alle Sorter forarbeydes. 4) Er og et Kobber=Verksted med alt til en Kobbersmed behøvende Redskaber, alt sammen af nye og i god Stand. J øvrigt findes gode og beqvemme Værelser for Fabriqveuren, og de til samme Verker behøvende. høvende Folk, item beliggende ved Fabriqven endeel Jord og Engbond, som med Grøfte er indhegnet, hvorpaa kand haves om Sommeren fire Kiøer, ti Faar, to Bæster, og samme kand og af Afgrøden forres omVinteren.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
Nogle faa chinesiske og ostindiske Vare, af en god Thode Bohe 1 pd. 4 mk. tages 10 pd. a 3 mk. 14 s., extra god dito a 4 mk. 4 s., en god Congo Thee 1 pd. 5 til 6 a 7 til 8 mk., Pecco=The 1 pd. 6 a 8 til 9 mk., Ziong=ion 1 pd. 12 mk., extra god Patri=Biong=iong 1 pd. 14 mk., god grøn Ziongloethe 1 pd. 6 a 6 mk. 8 s., Høysanskin 1 pd. 7 mk., extra god, skienker grøn 1 pd. 8 mk., Keyser=The 1 pd. 6, 7 til 8 mk., af beste grønne HøysanThe 1 pd. 12 mk., gode og velsmagende Caffebønner 1 pd. 22, 24 til 28 s. a 2 mk. til 2 mk. 4 s., sylten Jngefær 1 pd. 2 mk. 4 s., extra god dito 1 pd. 2 mk. 12 s. tages 10 pd. a 2 mk. 8 s., Peber 1 pd. 28 s., tages 10 pd. a 26 s., extra god Soja 1 Pot i Bouteille 2 mk. 12 s., Lemon Asia af beste 1 pd. 2 mk. 8 s., Rabarbra extra god 1 pd. 8, 10 til 12 mk., dito ey saa godt a 5 til 6 mk., Stiern=Annis 1 pd. 5 mk., tages 10 pd. a 4 mk. 8 s., Borax 1 pd. 6 mk., extra god 1 pd. 7 mk.; 1 pd. af beste Cardemomme 14 mk. tages 1 Lod 8 s.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
gule og hvide Voxlys og Voxstabler, engelske Kager a : til 10 s., Hoved=Vand et Glas 7 s., et dobbelt 11 s. Enu de Lavande et Glas 12 s. et dobbelt 24 s., Perlemoers Perler en Rad 4 til 10 sk., dito Slentringer af 2 til 4 s., dito Skaller 1 pd. 3 mk., chinesiske Blomster a 3 til 4 s., tages 100 da 9 mk., dito Bochet. Blomster, Knaster=Tobak 1 pd. 24 s. a 2 mk., dito a 3 til 4 mk., Tusk sort og couleurt a 4, 6 til 8 s., Silke Stykke= og Knæbaand a 20 til 24 s., laqverede Bakker med Guld tegnet a 3, 4, 5 til 6 mk., Røer til Skiørter a pd. 1 mk., dito af længste at pd. 24 s., Norsk brillant Skriver-Sand 1 pd. 12 s.; samt adskillige smukke Porcelainer af Theekopper brune og blaa a 13 til 14 s., tages 50 til 100 Par a 12 s., dito blaa og hvide a 14, 15 til 16 s., tages 100 Par a 13 s. dito brune amailerede og med Guld tegnet a 15, 16 til 18 sk. tages 100 Par a 14 s., dito hvide amailerede og med Guld a 16, 18 til 20 sk., Caffekopper brune og blaa a 17 til 18 s., tages 100 Par a 16 s., dito blaa og J Morgen falder de Hamborg age hvide a 20, 22 til 24 s., tages 50 Par a 18 s., dito brune amailerede og med Guld a 20, 22 til 24 s., dito hvide amailerede og med Guld a 24 s., tages 50 Par a 23 s., Theepotter adskillige smaa og store a 2 mk. 4 s. til 3 mk. 4 mk. til 4 mk. 8 s., Melkekander blaa at 2 mk. 8 s., Spølkummer adskillige Sorter a 10, 12, 16 til 20 s., dito med Fad a 2, 3 til 4 mk., Smør daaser smaa og store a 16, 24 s. til 2 mk., dito med Fad a 5 til 6 mk., Porcelains Saltfirkener dybe blaa 10 til 12 s., Tallerkener flade og dybe, adskillige store og smaa Terriner med Fade, Suppefade dybe, Sauseskaaler, store og smaa Spottepotter, blaa og hvide Kruse store og smaa, smukke Theestel og Olie= og Ædike Sæt, smukke Skabe=Stel Stykkeknappe og adskillige Dukker, samt adskillige ostindiske Vare af Zirser, hvide Cattuner, Forklæder, stribede, ruderede og slette Nettelduger, Zirsakker, extra fine og grove, adskillige Sorter af Tørklæder, gule, grønne, røde og blaaNanqvins, med videre for billig Kiøb er nu at bekomme hos Sr. Edelberg i store Færgestrædet. Capitaler, som er at faae, hvorom nærmere Efterretning gives paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-26
En Capital paa 7000 Rdlr. kand bekommes til 11 December. En dito paa 100 Rdlr. imod 5 pro Cent i Huus pandt til 11 December. En dito paa 2500 Rdlr. nu strax eller til 11 December i Huuspandt. En dito paa 1100 a 1200 Rdlr. ligeledes i Huus pandt til 11 December. En dito paa 14000 Rdlr. i Jordegods til 11 December. Et Partie af 50 Tønder meget god Malt, er beliggende paa et Fartøy ved Børsen, Prøve deraf en indlagt paa Adresse=Contoiret, hvor og Prisen kand accorderes. Flamske Sild af en særdeles extraordinair Fedhed, og Størrelse, er nyelig ankommen, og faaes tilkiøbs pr. 6 Skilling Stykket udi Viinkiælderen under Comoediehuset. de Posters Tour tillige til Jylland.