JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Svar paa de i Aarhuus Avis No. 52 indrykkede Spørgsmaale: Til 1ste. Da det unægtelig paalægger de Eligerede at vaage over og medvirke til alt hvad der angaaer Byens Vel i Almindelighed; saa synes det ogsaa heel billigt og rimeligt: At enhver der skatter til Byens Kasse, maae - som Borger i Staten og Jndvaaner i Byen (naar han selv vil) have Ret til at afgive sin Stemme ved Valg : af en Eligeret, og at den Formalitet: At han ikke har vundet Borgerskab, ikke kan berøve ham denne Ret. Til 2det. Vognmændene ere ikke ved nogen Lov frie tagne; men da deres Stilling er saa temmelig lige med en Søefarende Skipper; saa tilsiger Rimelighed og Billighed at de, ligesaavel som disse bør være ganske frie: thi a) de kan ikke bruges som borgerlige Militaire til Ordens Vedligeholdelse i Jldebrands Tilfælde, fordi de da skal kiøre Vand, og bortføre de for endeel brændte Materialier. b) De kan ikke være med at parabere naar et Kongelig Herskab ankommer til Byen, fordi de da skal forrette Befordring, og c) kan det jo møde, og møder vist nok ofte, at naar de staae under de sædvanlige Vaaben Øvelser, vorde de strax afhentede derfra igien, for efter Tilsigelse at forrette Befordring. Lægges nu hertil: At Antallet af Vognmænd, i enhver af Jyllands Kiøbstæder er ubetydelig, saa synes deres Frietagelse end mere billig, og at være uden trykkende Følger for deres Medborgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Til 3die Sædvanlig haves i Stæderne 2de Slags Lauge d) de der have Kongelige Laugs Artikler og holde Svende og Drenge; og b) de som blot forene sig for at udgiøre et Laug eller Jnterressentskab af et saa stort Antal, at de kan borthære de af Jnterressenterne, som ved Døden afgaaer, til deres Hvilested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
J de første indlemmes sædvanlig ingen uden at han er formaliter Borger; i de sidste skeer dette derimod ikke sielden, fordi dette Reqvisikum af Jnterressentskabet rimmeligviis ansees unødvendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
J den 729de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 15. 23. 29. 58. 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Bekiendtgiørelser. En meubleret Stue til Gaden, i Nærheden af Byg es Torve, er udi forestaaende Olufs Marked at faae til Leie. Adresse Contoiret giver nærmere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
En Dreng af skikkelig Familie som har Lyst at lære Bagerprofession kan strax blive antagen hos Chr. Sperling. Sadelmager Friderich Sønnenborg og Hustrues fradøde Eiendoms Gaard paa Horsens Kiøbstæds Nørregade bestaaende af: 10 Fag Huus til Gaden, Siden til Gaden Grundmuur, det øvrige Bindingsværk, 2 Loft høi med Kielder under 6 Fag. 4 Fag Sidehuus i Gaarden 2 Loft hvi Bindingsværk. 9 Fag tvert i Gaarden 1 Loft høi. Fag Halvtag i Gaarden. 8 Fag Baghuus tvert i Gaarden 2 Loft høi. 4 Fag Halvtag. 8 Fag Dito. 12 Fag Sidehuus 2 Loft høi. 2 Fag Halvtag, asseureret i Brandkassen for 3320 Rdr., med Gaardens tilligende Gaardsrum og anseelige Haugeplads, bliver ved en eeneste offentlig Auction absolut bortsolgt Mandagen den 1ste Augustii førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Auctionen holdes i Stervboegaarden, og denne sælges med Condition at den af Kiøberen modtages og tiltrædes Michaeli rette Flyttetid 1803. Horsens den 4de Julii Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
En Person navnlig Casper Johansen fra Jylland, som i en deel Aar, af og til, har opholdt sig som Qvægdriver og Dagleier her i Byen, er den 5te Juni, sidst her ved Døden afgaaet, og hans ringe Efterladenskaber, som neppe ere tilstrækkelige til hans Begravelses Bekostning, taget under lovlig Skiftebehandling. Om hans Arvinger haves ingen anden Oplysning, end at han for endeel Aar iden skal have været gift og boesiddende Huusmand i Nærheden af Aarhuus, hvor hans Kone, hvis Navn ikke vides, skal være undvigt fra ham. Thi bliver dette Dødsfald herved 3de Gange bekiendtgjort, i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, og Aarhuus Stifts Addresse=Contoirs Tidender, og derved indkaldet ei allene forbemeldte afdødes Arvinger, men endog Credi= og Debitorer, ifølge Placaten af 26de October 1792, til at melde sig hos mig, som SkifteForvalter, inden 12 Uger fra undertegnede Dato, da Endver efter Stervboets Tilstand kan vente den Ret ham tilkommer. Callundborg den 9de Julii 1803. J. P. Rommedahl, Borgmester og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
J anerunderdanigst Følge af efterfølgende Kongelige allernaadigste Bevilling, saa lydende: " Cytimus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi efter Jørgen Mørch Sechers, i Brændstrup Bye, Thiust Sogn, Aarhuus Amt, i Vort Land Nørre Jestand herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Jørgen Mørch Secher, paa egne og øvrige Arvingers Vegne, efter afdøde Proprietair Ancher Jørgen Secher og Hustrue Ane Marie Mørch til Kierbyegaard, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemældte Afdøde med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forled for ovennævnte Jørgen Mørch Secher i Brændstrup at anmelde og beviisliggiøre. og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 16de Mai 1803. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Knudsen, Schwartsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Bevilling for Jørgen Mørch Secher i Brændstrup til ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer, efter afgangne Proprietair Ancher Jørgen Secher og Hustrue Ane Marie Mørch til Kierbyegaard. Allerunderdanigst læst inden Hasle, Westerliisberg, Framlev og Sabrøe Herreders Ting, Onsdagen, den 18de Mai 1803 og derefter Ord til andet i Rettens Pante= og Skiødeprotocol indført under Folio 36 og 37 tilstaaer. Petersen. Allerunderdanigst læst i Nørre Jyllands Landsting, den 25de Junii 1803 under No. 51. Gierulf. Fønss. Krabbe. protocolleret, Houch. Kliver herved med Aar og Dags Varsel, fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, indkaldede alle de som formene sig at have noget at fordre i nu afgangne Proprietair Ancher Jørgen Secher, til Kierbyegaard og ligeledes for længst afdøde Hustrue Ane Marie Mørch deres Fælleds efterladte Boe af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme inden fornævnte Tids Forløb og samme beviisliggiøre, under det res Fordringers Fortabelse. Brændstrup Bye, i Tilsk Sogn Aarhuus Amt, den 6te Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Paa egne og øvrige Arvingers Vegne, Jørgen Mørch Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Udenlandsk. Adskillige Almuesmænd i Leirdahls Præstegield i nordre Bergenhuus Amt, ere for deres opsæt sige og formastelige Fremgangsmaade i at hindre de kongelige befalingers Fuldbyrdelse i Henseende til Udskrivning af det unge Mandskab, Lægders Jnddeeling og Troeskabs-Edens Aflæggelse bemeldte Præstegiæld dømte ved Høiesteret til forskiellige Straffe. Formanden, som den der meest ophidsede Almuen til at modsætte sig Kongens Bud, er ved bemeldte Ret dømt, til at miste Ære, Liv og Gods, rørende og uførendes; den næst efter ham meest skyldige, er dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid, og nogle til Fæstningsarbeide paa 6 Aar, hvilken Dom Hs. Majest, har stadfæstet; derimod ere nogle saa af de mindst skyldige frietagne. J alt 12 Personer vare som Hovedmænd i større eller mindre Grad indviklede i denne Sag. Blaataarn i Kiøbenhavn der tilforn, som Arresthuus var tilfælleds for Hof=Etaten, Amagerland og Kiøbenhavns Birk skal ifølge et kongl. Rescript udvides og indrettes saaledes at Kbhvns Birketing tillige deri kan holdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Brand=Corpsets Officerer i Kiøbenhavn skal til Stads Uniform bære hvid Kiole med sort Fløiels Krave, Opslag og Rabatter, hvid Vest og Pantalous, til daglig Uniform lys graae Kiole med samme Slags Krave &c., hvid Vest og blaae Pantalons, samt til begge Uniformer hvid Hattefiær med Huul Top.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
4re Matroser paa Postjagten, som gaaer imellem Corsøer og Nyborg, have til Belønning for at have reddet 2de Fiskere som ved deres egen Uforsigtighed bleve overseilede af Pos agten d. 4de Maji d. A., faaet hver 10 Rd. Værdien af disses ædle Handling forhøies derved at de har bestemt den Belønning, de kunde vente, til de Reddede, som en Erstatning for deres Tab paa Baad og Fisk. En stor Mængde Skibe fra Østersøen, meest engelske, ere nyelig passerede Sundet, tildeels uden Convoi. Dog laae endnu den 3de d. M. over 200 Skibe ved Helsingøer, der ventede at blive convoierede af en engelsk Fregat, som den 6te f. M. seilede forbi med saadan en Fart at ingen Baad kunde naae den for at see Skibets Navn. Vinden N. W. Men rimeligviis har det været den Fregat som sees at være kommen til Kiøbenhavn samme Dag d. 6te og har medbragt Hr. Liston, som skal være engelsk Minister ved det danske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
J de kiøbenhavnske Aviser siges: At Hs. K. H. Kronprindsen har holdt saavel speciel som general Revne over de ved Rendsborg samlede Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Deto ved Glückstadt beliggende Krigskibe skal af Hs. K. H. Kronprindsen have faaet Ordre til at krydse afvexlende paa Elden imellem Glückstadt og Brunsbuttel, for at hindre Udførselen af Høe og Halm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Saasnart Nogen af den franske Hanoverarmee deserterer til de danske Tropper, bliver der strax, efter Kronprindsens Ordre, holt Forhør over ham, hvorefter han igien sendes tilbage tilligemed Forhøret til den franske Armee, da det skal være Hs. Kgl. Høihed saa meget om at giøre alt mueligt til Neutralitetens Vedligeholdelse. En blind Bondekarl i en Bye ved Roeskilde, 20 Aar gl. har efter at han med Magt havde voldtaget Smedens Kone 52 Aar gl., imod hendes Villie, taget en Jld tang og pryglet hende dermed saalænge, indtil han kunde mærke, at der ingen Livstegn meer var hos hende; hvorpra han slæbte hende ud i en Forstue. Da Kassens Forældre, kom hjem fandt de den myrdede Kone der iggende, og Mistanken faldt strax paa den blinde Søn, hvis Klæder vare endnu blodige. Han bekiendte alt, som det var tilgaaet, og at Frygt for, at hun skulle røbe han, var Aarsagen til hans Grusomhed. Han sidder nu arresteret i Kiøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Den Person, som i Fior myrdede Fue v. Chrenkrone, paa Godset Grumbye i Holsteen, er bleven henrettet med Øxe. Hans Majestæt benaadede hans Dom dertil, isteden for Radbrækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Aarhuus. Sidste Løverdag den 9de skal Tordenen have slaaet ned paa Støvringaard ved Randers i Hovedbygningen, just som man stod fra Bordet. En Tiener i samme Værelse faldt om, og laae en Tidlang, som halv død inden han igien kom til sin Samling. Med en rædsom Allarm skal Lynilden have faret omkring over alt, dog uden at tænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Her ved Aarhuus trak samme Dags Eftermiddag et stærk Tordenveir op fra Sydvest, og trak ud over Havet i Nordost, ledsaget af stærk Regn. Lynene havde en usædvanlig stærk Rødme. Luften har siden den Tid været meget kiølig. Kierbyegaard og tilliggende Gods, her i Nærheden, er nyelig solgt til Student M. P. Secher for 142000 Rd., Fra den 9de til i Dag ere herfra Havnen afseilede følgende Skippere: Jens Sabroe til Norge, Rasmus Hamborg til Kiøbenhavn, Michel Carlsen til Norge, H. C. Sørensen til Riga. Jndkommen. J. Alrøe, og Madsen fra Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Udpasserede. Den 10de og 12te Julii, Garversvend Lars Lødsted, Snedkersvend J. F. Badh, Jom frue C. Soede, Ane Pedersdatter, Stud. J. Biødstrup, Brændevinsbrænder S. Saabye, R. P. Fischer, Landværnscapitain v. Gorm, Skoemager Jacobsen med Koner, og Søsterdatter K. M. Stabye, Mad. Hybendahl, Baron Rosenkantz. Den 10de blev med Skipper Hansens, Smakke afsendt Køer tilhørende Georg Ogelvie, den 12 blev med Skipper Jessen afsendt Sinde tilhørende Chr. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. Theol. L. D. Schmith. Fruekirke Student Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Prædikanterne paa 6te Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Stud. Svaneberg. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Udenlandsk. Frankrig. Den 28de Junii var Senatet forsam set under Forsædet af Consul Cambaceres, Foræringerne snæ Departementerne og Stæderne til Krigsudrustningerne bliver alt betydeligere. Departementet SeineOise har givet 800,000 og Departementet Manche 750,000 Franker. Stæderne Cherbourg, St. Lo, Contances og Bajonne lader flere fladbundede Fahrtøier bygge og udruste. Dyledepartementet lader i Bryssel, Løwen og Diest bygge 9 saadanne Skibe. I Udførelsen af Consularbeslutningen, hvorefter alle Engelændere i Frankrig skulle giøres til Krigsfanger, er nu gjort følgende Undtagelser. 1) De engelske Konstnere og Arbeidere i de franske Manufacturer, som Mesteren for samme forlanger, maae blive der. 2) De Engelskmænd som har anlagt Fabriqver eller Handelshuse i franske Byer, kan naar de melder dem hos Officeren i nærmeste Stad og forblive der, og 3) de Engelændere som før Krigserklæringen have ønsket at blive fransk Borger, ere ogsaa frie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Fra Boulogne haves Efterretning at Engelænderne har i Canalen borttaget 14 franske Fiskerfartøier. Derimod skal mange assecurerede Bordeauxer Skibe, lykkelig være indløben i spanske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Den 10de Julii skulle den første Consul indtreffe til Brüssel, hvor der er bestilt Qvarterer til 10,000 Fremmede; der vil og de nærmere Forholdsregler blive aftalte til det nu fastbesluttede Landgangsforsøg paa Engeland. Fra Ostende, Blankenberg og andre Belgiske Havne har de engelske Krydsere ligeledes og bortført forskiellige Fiskefartøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Efter Moniteuren er den franske Armee under erneral St. Cyr i fuld Marsch til de Neapolitanske Havde. Skrivelse fra Lüneborg. Da Forventningen om Udfaldet af de Hanoverske Troppers Skjebne var spendt paa det høieste, er endelig den 5te Julii om Eftermiddagen Kl. 2 sluttet en nye Convention paa Elvstrømmen mellem Feldtmarschal Walmodæn og den franske Overgeneral Mortier, der er anstændig og ærefuld for de brave Hanoveranere. Dens Jndhold er vel ikke endnu officiel bekiendt, men Hovedpuncterne skal dog bestaae i. De Hanoverske Tropper erholder foreløbig Tilladelse at reise hver til deres forhen havte Garnisonspladser, beholder deres Sidegevæhrer, og maae ikke tiene imod Frankrig. Alle Kanoner og andre Vaaben bliver afleveret i Ratzeburg, hvor det forbliver i Forvaring og hvor 2 Batailloner Franskmænd og 2 Batailloner Hanoveranere skal udgiøre Besætningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Alt den 6te Julii skal omtrent 2000 Mand franske Tropper være rykket ind i det Lauenborgske og den 7de skal flere hansverske Dragoner af det 6te Regiment være kommen over til det Lüneborgske og gaaet hver til deres Hiem. Den flydende Broe, som Franskmændene havde bygget paa 2 Hamborger Færger, og laae ved den Hop ter Skandse, er den 7de Julii ved 9 Heste bragt op af Strømmen til Lauenborg. 2 andre Hamborger Færger er den 6te tilbageleveret den Hamborske Toldforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Da Conferencen den 5te skulle begynde paa Elven, var ved en uheldig Jrring næsten alt tilintetgjort. Da Obergeneral Mortiers Skib med hans Følge og en Garde gik fra Land, affyrede en Hanoversk Artillerie Officeer, som ei var underret om Sagen, en Kanon imod det franske Skib, hvorved dog lykkeligviis kun Masten og Seilene tog Skade. Ved at udstikke hvid Flag holdt han inde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Til den 6te Julii har Franskmændene erholdt 2 en halv Million Franker i Penge til at bestride de nødvendige Fornødenheder med. Armeen skal nu og udmonderes paa nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Foruden de til Hanover ankomne franske Skovbetiente, ere nu og franske Bergverksforvaltere underveis dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Lands=Deputationen i Hanover har nu og bevilget Leverancen af 2000 Remontheste for det franske Cavallerie, og gjort de nødvendige Foranstaltninger dertil. De fri Godseiere maae nu og tage Deel i Jndqvarterings- og Krigsbyrderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Engeland. Ved Debatterne over Reservearmeen i Underhuset, den 20de Junii, har Grev Moira især talt meget ivrig, for de eftertrykkeligste Forholdsregler. Han sagde blant andet: Her maae ikke tages blotte Forholdsregler, vi maae treffe vor Fiende andre Steder end i vort eget Land. Jeg afskyer et Defensivsystem, vi maae antage et andet Operationsystem, Staae op, staae op mit Fædreland, eller du maae gaae under. Omsonst vil vi see os om efter Østerrig og Rusland; nei, vor Berømmelse beroer paa vort eget Mod, og vor Sikkerhed paa vor egen Kraft. Vi maae ei alene modsætte os vor Fiende, vi maae tilintetgiøre ham, eller vi gaaer selv til Grunde. En fransk Brig paa 20 Kanoner og den franske Corvette Colombe paa 16 Kanoner og 60 Mand, som begge ere komne fra Martiniqve, ere opbragte til Plyemouth. Den sidste havde først den 18de Junii forladt en fra Vestindien hiemmehørende Flaade, som bestod af et Skib paa 74 Kanoner, 2 Fregatter og 60 Koffardieskibe. Dragonen, et af de Skibe, som tog Colombe, skal Morgenen derpaa være stødt til Kanalfloden, der strax, efterat have faaet denne Efterretning, skal have taget de fornødne Forholdregler. Antallet paa de opbragte Skibe skal alt beløbe sig til 300de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Da Regieringen har faaer hemmelig Efterretning om at Øerne Jersey og Guernsen bliver truet med et Angreb, har den hastigst afsendt 4 Fregatter dertil. Admiralitetet har Efterretning om, at et fransk Krigskib paa 74 Kanoner og en Kutter krydser i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Man vil vide i London, at der ligger 23 udtaklede Linieskibe samt flere Kanoneer= og andre flade Baade seilfærdige i Brest. J St. Maloer 150 Kanonbaade paa Stabelen, og 24 seilfærdige. J Cherbourg bliver en Mængde Kanonbaade udrustede, hvoraf hver skal føre 150 Mand og en 24 pundig Kanon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Adskilligt. Den bataviske Regiering har sendt Briggen Aar under Stilstandsflag til Engeland, med Forestilling om de borttagne 28 Schevenninger Fiskerfahrtøier, og tillige at foreslaae giensidig frie Fiskerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Den i Cronstad liggende forenede russiske Flaade skal bestaae af 26 Linieskibe og Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Den 7de Julii om Aftenen kom den franske Overgeneral Mortier, og General Berthier med Gemahlinde, ledsaget af flere Adjutanter i et Besøg til Hamborg, hvor den første stod af i Hotellet den romerske Keiser og den sidste i Stadt Petersborg. Tuskhandelen i den russiske Stad Kjækta, som ligger paa Grændsen af det chinesiske Tartarie, har blot i Februarii Maaned i Aar, beløbet sig til over 1 Million Rubler. De chinesiske Vahre bestod for største Deels i Thee, Silke= og Bomuldstøi. De russiske i Læder, Pelsværk og Klæde. Det endnu i Magasinerne i Behold havende Forraad af russiske og fremmede Transitvahre, beløb sig til halvanden Million Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Capitain Hofmann førende Skibet Haabet, fra Rotterdam, blev den 11te Julii taget af den engelske Kaper Union, og fik 6 engelske Matroser og Bord. Disse gav han saa fulde i Punsch og Brændeviin, at han igienbemæstrede sig Skibet, og løb ind dermed til Brest. Capitain Flynn, som førte den engelske Paketbaad, Kong George, der blev holdt tilbage i Helvoetslups, har der bemægtiget sig en aaben Baad og er med sine 6 Skibsfolk afgaaet derfra og lykkelig kommen forbie 2 franske Fregatter en Schoner og 2 Skildvagter som stode paa Batteriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Bekiendtgiørelser. Da Rygtet har sagt, at jeg har solgt min Gaard, saa erklæres saadant for Usandhed, men jeg agter at sælge den naar jeg finder en nogenledes rimmelig Kiøber. Aarhuus den 12te Julii 1803. L. Jørgensen. Vaaningen No. 117, beliggende paa Volden, som er indrettet til Jnqvartering for 12 Mand, og kan indrettes til en smuk Boepæel, er underhaanden at faae tilkiøbs. Liebhaberne ville behage at henvende dem til Peder Willadsen. Aarhuus, den 12te Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
For et ungt Menneske som har Lyst at lære Handelen anvises en Plads af Kiøbmand Christen Kiellerup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Over Kiøbmand sal. Jens Anthonisens Stervboes faste Eiendomme her i Byen, der ere: a) StervboeVaaningen paa Studsgade, No. 190, b) 3de Leievaaninger der næst ved No. 189, 188, 187, c) og en trediedeel Part i Baraqven paa Hiørnet af Badstue gade beliggende, bliver 3die og sidste Gang foretaget og holdet offentlig Auction, Torsdagen den 21de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. Samme Tid bliver da bortsolgt bemeldte Stervboes Jnd at Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kodder, Messing, Malm, Jern og Træefang, Kakkelovne, Borde, Stole, Chatoller og Dragkister, Sengeklæder og Sengestæder, Linned, Mandsklæder m. v., hvilket herved til de Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 13de Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Paa den Auction, som den 21de hujus holdes efter afdøde Jens Anthonisen, bliver ligeledes bortsolgt Procurator Peter Schiønnings Efterladenskaber. Over afgangne Søe=Krigscommissair Kocks Stervboes Gaard beliggende i Møllestien her i Byen under No. 86, bliver foretaget og holdet offentlig Auction udi bemeldte Gaard, første Gang Mandagen den 1ste August, anden Gang Mandagen den 3de ejusdem samt 3de og sidste Gang Torsdagen den 11te dito førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2. Sidstmeldte Dag naar Auctionen over Gaarden er tilende, bliver ligeledes stillet til Auction samme Stervboes Jndboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Malm og Jernfang, Sengesteder og Sengeklæder, Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, m. m. hvilket herved til Liebhabernes Efterretninbekiendtgiøres. Aarhuus, den 13de Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Paa Veien imellem Clausholm og Worrup Bye, ved Randers, er sidstafvigte 3de Julii, tabt et lidet kort halset, men nye og smuk beslagen Mehrskums Pibehoved, med elastisk Rør og lyseblaae filke Lisse. Naar Finderen behager at aflevere samme enten til Vertshuus manden i Ølstvad, eller paa Adresse-Contoiret i Aarhuus, betales derfor en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Paa Frysendahls Hovedgaards Mark staaer til Salg 70 Stkr. svære og feede Stude, hvorom kan handles med Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
En liden Dreng 9 et halv Aar gammel, ved Navn Johan Ludvig Fluigen, som Kleinsmedmæster Peder Jelling paa Fiskergade, havde taget til sig, er bleven borte. Drengens bekymrede Fader, som nu logerer hos Hr. Wennemoes paa Broberg der i Aarhuus, beder indstændigst enhver som denne Dreng maatte forekomme, at de vil give ham Underretning om hvor hans Fader er at finde. Fluigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
En meubleret Stue til Gaden, i Nærheden af Byens Torve, er udi forestaaende Olufs Marked at faae til Leie. Adresse Contoiret giver nærmere Efterretning.