JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Conventen, der første Gang har giennemgaaet de Elleves Forslag, sysselsætter sig nu med dets Revision. Menneskerettighedernes og Menneskepligternes Erklæring, er efter en ny hæftig Debat antagen. Da Talot og andre, i Anledning af en urepublikansk Addresse fra Sectionen Bonnenouvelle, drev paa, at de parisiske Sectionsforsamlinger skulde ophæves, fik Boissy d'Anglas dette udsat, indtil Constitutionen var antaget og sat i Virksomhed, hvilket der – efter hans Erklæring - kun var 4 eller 6 Uger til. Gamond har foreslaaet, at den Dag, Constitutionen antoges, skulde helligholdes ved en Almeen forsoningsfest for alle Franske; hvilket Forslag er tilsendt Almeenunderviisningscommitteen. Adskillige Puncter af de Elleves Forslag synes ved Revisionen at vilde bortfalde, saaledes har man alt hævet den Artikel, som paalagde Lemmerne af de 500 at være Gifte eller Enkemænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Kiøbenhavn, den 31 August. Det Kongelige chirurgiske Academie har under 30te Julii forrige Aar valgt Hr. Johann Heinrich Wilhelm Giesemann, Regiments-Chirurg ved Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Regiment til Fods, og under 29de forrige Maaned Hr. Nicolai Beausin, Regiments-Chirurg ved det Oldenborgske Jnfanterie-Regiment, til Medlemmer af Academiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Den 25de Julii har det philosophiske Facultet i Göttingen ereeret Hr. Odin Wolf, Decanus ved det Kongel. Communitet, til Doctor i Philosophien, i Anledning af hans til Academiet der indgivne physiske Dissertation og andre literaire Arbeider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Den 31te Julii er Conrector Masius Johan Feldt mann ved det Altonaiske Gymnasium, udnævnt til Professor, og Underrets-Procurator Gottfried Gabriel Reimer Rahtgen til Advocat ved den geistlige og verdslige Overret sammesteds. Den 4de August er Candidatus Juris Johan Joachim Eitzen beskikket til Overrets-Advocat i Hertugdømmerne. Den 7de er Sognepræsten ved St. Laurentii Kirke i Jtzehoe, Peter Buedorff, tillige udnævne til Kirkeprovst ved det Munsterdorfske Consistorium, og Underrets-Advocat Frederich Geitler til Cancellie, og anden Surnumerair=Secretair ved den Gottorf ske Overret. Den 14de er den Deputerte Borger Johan Henrich Bielenberg udnævnt til Raadmand i Friderichstadt, og den hidtil værende Præst til Morsum paa Sylt, Philip Andreas Rehhoff, confirmeret til Archi diaconus ved Stadskirken i Tøndern. Den 15de er Candidatus Juris Martin Conrad Schetelig beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdømmerne, og den 21de den hidtil værende Pastor, Nicolay Lorenzen i Neumünster, til Præst i Thumbye og Struxdorff i Amtet Gottorf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-31
Vinden. 24 August. Varme. N. N. O.S. V. S. V. S. O. N. V. N. V. Predigt uber die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolsten Sontage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker, Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Kiøbenhavns Aar. No. Paslahl, un nu Post-Tidender. mynligst. fun Fredagen, den 4 September. Her af udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
London, den 18de August. Den Ansøgning, de saa kaldte Fredens og Reformens Venner i Sheffield ville overgive Kongen, lyder saaledes: Sire, Vi, Deres Majestæts troe hengivne Undersaatter, nærme os Deres Trone med al den høytidelige Ærbødighed, der tilkommer den brittiske Nations Fader. Til samme Tid føle vi os, ved en vedbørlig Følelse af Retfærdigheden af vor Fordring paa Deres Opmærksomhed, dristigere til at ansøge paa det alvorligste og eftertrykkeligste Deres Majestæt, naadigst at anvende Deres Forrettigheder til, igien at skaffe Deres Undersaatter Fredens og Overflødighedens foreenede og uadskillelige Velsignelser. Giv os Fred, Sire, og Overflod vil følge, men tilstedes den nærværende ødelæggende Krig længere Varighed, da zittre vi af Frygt, at ogsaa Hungersnøden vil komme til de utallige Elendigheder, som ved Krigen ere dragne over vore Hoveder. Disse Ulykker have vi følet, og føle dem endnu, men vi haabe, ved Deres Majestæts milde Bestræbelser, snart ikke at føle dem længere. Vor Handel er tilintetgjort, vor Arbeidsløn formindsket, vore Familier omkomne af Sult. Vi ere derfor nu nødsagede at see op til Tronen, som til vort sidste Haab, for at søge Hielp, bede om Fred, og æske Brød. Tillad ikke, at vor Bøn overvældes ved Krigens Torden, og at Folkets Fader, naar vi bede om Brød, giver os en Steen At Naadens og Fredens Gud vil lede Ders Majestæt, at bønhøre vor underdanigste Bøn, og at samme Gud vil bevare Deres Majestæt med høye Huus, er, Sire, vor oprigtigste Bøn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
J Burney, nær ved Cork i Jrland, opreiste Folket nylig et Friehedstræe, men blev forjaget af Milicen. I Dublin blev nylig en vis Maguire, og en anden, ved Navn Grimes, hængte for et begaaet Mord. Maguire paastod indtil sin Død, at han ingen Deel havde i det begangne Mord. Grimes paa stod det samme, men forsikkrede, at han ligefuldt havde fortient Døden saavel ved adskillige Røverier, som og fordi han ved de sidste Statsprocesser var i Drogheda opstaaet som falsk Vidne mod dem, der anklagedes for Høyforræderie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Jtalien, den 11te August. Den store Mængde som Medskyldige af den i Neapolis opdagede Sammenrottelse mistænkte Personer har der udbredt almindelig Frygt, og man frygter meer end nogensinde en nye Opstand. Spionerne forøges og betales vel, mellem dem skulle findes adskillige, der putte den første den bedste ærlige Mand et oprørisk Blad i Lommen, og derpaa lade ham hæfte. Alle Kanoneerbarker ere under Convoy af nogle engelske Skibe seilede fra Neapel til Vado.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Genua, den 6te August. Efter de fra Riviera indløbne Efterretninger have de foreenede Østerriger og Sardinier frugtesløst angrebet de Franske paa alle Puncter af deres Linie, og ere drevne tilbage med Tab. Neapolitanerne skulle ligeledes paa Saluzzosiden være slagne af de Franske; i det mindste ere mange Vogne med Qvæstede ankomne til Alessandria. En Officeer hos General Colci skriver under 31te Julii, at denne General har med nogle Tropper forsøgt at bemestre sig en Skandse, som Fienden havde i den saa kaldte Steendal; men han havde fundet saa levende en Modstand, at han havde seet sig nødsaget, med et betydeligt Tab at drage sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Mayland, den 6te August. J Henseende til vore Hæres Operationer og Positioner have vi her faaet følgende Efterretninger. Saluzzo, den 27de Julii. Den Leir, der er bleven slaaet paa Engene ved Tropiano, skal have til Hensigt at forbyde et stort Corps franske Tropper, der fra Dauphinee af rykke hid, Giennemmarschen. Men andre paastaae, de Franske kom ikke her til Egnen; men vilde angribe Østerrigerne i Dalene, og forbyde den Overgangen over Varo til Nizza, den ovenomtalte Linie bestod af 500 Mand Ryttere og 1000 Mand Fodfolk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Loano, den 1ste August. J Gaar gjorde Østerrigerne et falskt Angreb paa de Franske, der 600 Mand stærke befinde sig ved Borghetto, for at sysselsætte disse, medens man hidbragte svært Skyds, som og kom temmelig lykkelig til sit Sted. Med det første, hedder det, vil de tre foreenede Generaler, de Vins, Colet, og Argentenu med tre stærke Colonner giøre et afgiørende Angreb paa Fienden til Lands, og dette til Søes understøttes af 4 engelske Krigskibe. Alba, den 4de August. Den 1ste og 2den har men her hørt en stærk Kanonade fra Egnen ved Riviera, uden at man hidtil endnu har erfaret Aarsagen. J Dag har man her faaet Efterretning, at den østerrigsk sardiniske Leyr paa Sletten ved Saluzzo pludselig er brudt op, og Rytteriet rykket til Cunco. Slige Anstalter lade formode, at der er forefaldet noget, og at de Franske ere sindede, ved deres Centrum at foretage et vigtigt og afgiørende Slag. Hertil hører maaskee, at General Kellerman, som man i Paris længe har erklæret mistænkelig, nu, de seeneste Fordeele uagtet, har faaet den i Spanien prøvede Ceneral Scherer til Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Achen, den 13de August. J Fredstractaten med Spanien skal ved en hemmelig Artikel være afgjort, at den spanske Søemagt under visse Omstændigheder skulde forene sig med Frankerigs og Hollands mod Engellands. Paris, den 18de August. Man omspreder her med megen Jvrighed det Rygte, at de Engelske have gjort en Landgang ved St. Gills i det forhen værende Potou, ikke langt fra Sables d'Olonne, og at de true Øen Oleron, dersom den ikke alt er i deres Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Denne Tidende bragte pludselig de mærkelig siunkne Levnetsmidler, samt Guld og Sølv til at stige, og ansees med Føye for et Opfund af Agioteurer, for at frembringe denne Virkning. (Ogsaa anmærker meget rigtigen den altonaiske Tidende under Artiklen Nederelven, den 27de August), at troeværdige Breve, som man fra Paris har faaet i Amsterdam, kalde dette Rygte aldeles i Tvivl, og ansee det for et Agioteuropspind, da endnu den 16de i Conventen derom intet er meldt, samt tilføye, at man i vore Egne saameget mere har Grund at kalde det i Tvivl, da Efterretningen herom alt den 16de var i Paris, Landgangen altsaa maatte være skeet den 10de eller 11te, og følgelig vist være bekiendt i London den 18de, af hvilket Datum man derfra har Breve, som saa lidet melde derom, at de tvertimod ikke engang nævne, at der er udløbet noget engelsk Armement til Landing).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Saameget er imidlertid vist, at de Engelske endnu have Øen Marcoufinde, og ville anlægge en Fæstning derpaa; samt at deres seirende Søemagt idelig foruroeliger, om end ikke angriber Frankerigs Kyster. Ogsaa har det sin Rigtighed, at de Engelske den tiende med fem Fregatter og to Cuttere have gjort et Forsøg, at stikke Jld paa Arsenalerne og Verfterne i Havre, de kom om Nattetider, og de Landsatte svarte Skildvagten, der raabte dem an: Borgere, men Skildvagten bragde desuagtet Vagterne i Allarm, og Mordbrænderne gik ombord igien. De Brandere, de havde taget med til Land, for at iværksette denne Heltegierning, og ikke fik ud med igien, bleve fundne næste Morgen; men til Ulykke var ingen af Vedkommende derpaa, ikke engang Sir Sidney Smith, der her vilde fornye sin toulonske Hæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Almeenvelscommitteen har ladet tilstille en americansk Skibscapitain, navnlig Williams, en deilig Kaarde med Paaskrift til Williams, anden Capitain paa Skibet Astraa, den franske Republik af Taknemmelighed. Det americanske Skib Astræa, der med 10000 Centner Korn var bestemt til Frankerig, blev nemlig i Junii af en engelsk Kaper opbragt til Dower, medens nu Skibscapitainen gik i Land at verificere sine Documenter, fandt Williams, at den sikkerste Maade at skaffe Skibet frit, var at gaae bort med det; kappede derfor hurtig Anker, og kom med Skib og Ladning lykkelig til Havre. Bemeldte Kaarde er i den amerikanske Consuls Nærværelse af Havnecommandanten i Havre blevet ham leveret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Privatberetninger fra Paris have meldet til Leyden, at den 17de August den sidste Oplæsning af Constitutionsacten var fuldbragt i Conventen, og var sluttet under almeent Samraab: leve Republiken, og at Dannouhavde for næste Dag fra Ellevecommissionen anmeldt en Jndberetning om Midlerne, at bringe Revolutionen til Ende. Repræsentanten Rewbel, Medlem af Almeenvelscommitteen, er reist til Basel, som man troer, for at fremskynde Fredsslutningen med Riget, hvilken man snart bebuder os nær, snart igien aldeles afbrudt; ligesom man og begynder at lade den beroe paa den saa ofte anmeldte, tilbageholdte, og omsnakkede Overgang over Rhinen, som man nu atter melder os, at skulde skee paa en Maade, der skal sætte hele Europa i Forundring, ligesom og Østerrigerne, efter saa længe selv at have truet med at gaae over, nu indskrænke sig til at berede den eftertrykkeligste Modstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Fra Marseille er til 9de Thermiders Høytid indkommen en Forestilling med 60000 Underskrifter, hvori man meget indstændig anholder hos Conventen om Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Af de 9 sidst til Arrest decreterede Deputeret have de 8 gjort sig usynlige, og den eneste Lefiot er haftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Repræsentanterne Tallien og Blad have meget alvorligen fralagt dem det løbende Rygte, at Emigranterne skulle have erholdt nogen Capitulation, forresten siges saavel Sombreuil, som biskoppen af Dol, og flere af de dømte og henrettede Emigranter, at være gangne Døden meget heeltemodig imøde, og angiver leidenske Tidende de Henrettede til 16 Capitainer, 38 Lieutenanter, 34 Secondlieutenanter, 30 Commandeersergeanter, 14 Sergeanter, og 10 Musketerer, de fleste unge Mennesker i deres Alders Vaar, og Kiernen af Bretagnes forhenværende Adel. Sombreuil skal bitterlig have beklaget sig over Piusaye, der skal have lovet ham, at mange Departementer skulde vise sig, for at tage deres Partie, ogsaa skal han have faaet Tilladelse at skrive til Engelland, for at anklage ham. Af fangne Chouans havde man i Vannes 1500, og dem skulde Militair-Commissionen nu til at holde Standret over, da den, efter at have ladet 188 henrette, den 3die blev færdig med Emigranterne. Foruden de fangne Chouans, skal de Engelgelske have sendt 14 til 1500 tilbage, der med Koner og Børn vare flygtede paa deres Skibe. J Egnen ved Nantes ere Chouannerne stærke, og giøre denne Stad megen Afbræk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Haag, den 22de August. De franske Troppers Antal formindske her daglig, hvorved man fra fransk Side tillige giør os meget Haab, at Preussen skal erkiende vor Constitution, hvilket Patrioterne især paastod i Tirsdags, da en anseet Fremmed, som man her udgav for en Preusser, efter tre Dages Ophold reiste herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Man siger, de Franske ere saaledes enige med Preusserne, at de kunne drage deres Tropper bort, uden at befrygte nogen Contrarevolution. J Grøningen har man ved Ugens Begyndelse hørt en Kanonade, som man uden Grund tog for et engelsk Angreb paa vore Kyster. Vor udsendte Flode har for Waalen opdaget 2 engelske Eskadrer, og i Dunerne en russisk. Den 18de ere 12 af vore udsendte Skibe komne for Anker i Cat. (Midlertid ville nylig til Helsingøer ankomne Skippere have hørt en Kanonade, hvoraf de bebudede et Søeslag). Overmorgen træde de Deputerte eller Deelegerte fra alle Klubber i hele Provindsen Holland her sammen, for at raadslaae om Midlerne til at fremskynde en batavisk National-Convents Sammenkaldelse, som mange her holde for unødvendig og skadelig. J Haager=Klubben skede i disse Dage det heftige Forslag, at forvise de til Osnabrück rømte Personers Familier Landet; men fandt stærk Modsigelse, og blev ikke antaget. Allerede den 11te blev af Generalitetets Deputeret en Generalstaternes Resolution, i Anledning af den hidtilværende hollandske Admiral Kinsbergens Ansættelse i dansk Tieneste, bragt i Deliberation, og sendt den almeene Opsynscommittee til Betænkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Det Brandenborgske den 25de August. Fiskus har ladet et i forrige Aar hos Wierring i Berlin udkommet, hidtil offentlig solgt, og af Præsten Eck i Lausiz forfattet Skrift, confiskere. Det har til Titel. Forsøg at forklare N. T. Mirakelhistorie af naturlige Aarsager, eller: Beviiset af Miraklerne i sin sande Gestalt. Den geistlige ExaminationsCommission fandt Jndholdet anstødeligt og farligt, og har altsaa - paa det Bogen kunde blive meere kiendt og læst – faaet den confiskeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Kiøbenhavn, den 4 September. Under Dato den 31te August er udgaaet en Placat, angaaende nogle nærmere Bestemmelser i Henseende til Kiøbenhavns Brandforsikkrings Annuitets=Beviser efter Anordningen af 17de Julii 1795.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
En fra Provindserne, der ei har villet være sit Navn bekiendt, har tilsendt mig 100 Rdlr. med saadan Anmodning: "Jndlagte 100 Rdlr. vilde Secretair Hele Wadum udsætte som en Præmie for den, der skriver den bedste Afhandling: a) om det er gavnligt for det Almindelige, at oprette et Waysenhuus i sin forrige Skikkelse, eller ei, b) hvad den egentligste og vigtigste Hovedhensigt har været med den Capital, som Kong Frederik den Fierde i sin Tid henlagde til et Waysenhuses Oprettelse, c. om man holder det ret og forsvarligt, at forandre Kong Frederik den Fierdes Fundats, i Overeensstemmelse med vor Tidsalder, naar Hovedhensigten, ei tabes af Sigte, hvilket med nøiagtig oplysende Med og Modgrunde maatte fremsættes; med Tillæg, om ikke Fundatsen selv Pag. 15 §. 13 synes at give Vink til Forandring efter Omstændighederne, og d) i Tilfælde, at det ei fandtes tienligt at oprette et Waysenhuus, hvorledes da størst og bedst Gavn til Stifterens Ære og Almeenvel kunde fremvirkes med den anseelige Capital, som det afbrændte Waysenhuus eiede, Afhandlingerne maatte indsendes til Dem forinden næste Nytaar, og vilde De selv, tillige med 4 andre, som De dertil kunde formaae, hvoriblant maatte være een af Waysenhuus=Directionen, bedømme de indsendende Afhandlinger, samt dernæst lade den, der vorder tilkiendt Præmien, ved Trykken, offentlig bekiendtgiøre. Denne foranførte Anmodning vorder da saaledes herved fremstillet af Christen Hee Wadum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
J Tallotteriets 545 Trækning i Wandsbeck, den 1ste September, udkom følgende Nummere: Predigt ader die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolften Sontage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Heste af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C. og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Friderich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aurora Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-04
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom, Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Kiøbenhavns Aar. No. huus. kantine. Post-Tidender samme ling. til Mandagen, den 7 September. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
London, den 21de August. At den Kongelige Familie er i Weymouth, og bruger Søebad, vilde i nærværende Avis ikke blive afskrevet, naar det ikke var, for at tilføye, Menneskeligheden til Trøst, at Sir Sidney, Smith er hiemkaldet at krydse der udenfor Havnen, saalænge Familien opholder sig der – og altsaa ingen Mordbrand øver saa længe. Denne Forsigtighed skal være saameget meere fornøden, da det uden dette Værn ikke vilde være vanskeligt at lande der paa Kysten. Ogsaa har for faa Dage siden en fransk Kaper, fem Mile fra NorwichsKyst, taget en Chalouppe, og forfulgt et andet Skib. Nu melder man igien, at Grev Moras Tog ikke gielder Vestindien, men at Emigranterne ved deres uafladelige Forestillinger om den store Magt, de i Frankerig skulde finde til Understøttelse – en Drøm, hvoraf dog Sombreuils Skjæbne fynes at maatte have vækket dem – have forledet Ministrene til, at forsøge een Landgang endnu. 4000 Mand ere allerede indskibede i Southampton, og med dem skal, efter Sigende, General Doyle i Selskab med Greven af Artois forsøge at erobre Øen Normoutier. Lord Moira skal derpaa komme efter med den anden Division, ledsaget af Grevens Søn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
J London har man og indpakket en stor Deel røde Uniformer med guult Foder, og Lilier i Knappene, hvoraf man kan slutte, at det brittiske Ministerium endnu har nogle Emigranter tilovers. Med alt det forsikkre Ministerialtidenderne, at Gouvernementet – meget viselig - har opgivet Krigens forrige Hensigter, siden det, forsaget af sine Medfore nede, ikke kan udføre disse, og nu blot fortsætter Krigen, for at faae Skadesløsholdelse for det Forbigangne og Sikkerhed for Fremtiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Paa Loyds Kaffehuus har man i Gaar faaet den Efterretning, at den liden væbnede Chalouppe, the Spider, den femtende er stødt paa den hollandske Flode, og blevet forfulgt af den. Strax skulle sex Linieskibe være beordrede at løbe ud, for at opsøge Hollænderne. Andre sige: dette Ærende skulde være Russerne overdraget; hvorhos dog er at anmærke, at, hvorvel der forsikkredes, at den russiske Flode var hidkommet, forsynet med alle Fornødenheder, har dog den engelske Regiering for nogle Dage siden sluttet Contracter, for at forsyne den med Levnetsmidler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Efter Breve fra Holland skal den ovenomtalte hollandske Eskadre være bestemt til Texelen, der at foreene sig med den øvrige hollandske Flode, som da kommer til at bestaae af 20 Linieskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Efter Breve fra America skal man især i Maryland, og Carolina ikke være nær saavel tilfreds med Handels tractaten med Engelland, som i Begyndelsen sagdes. Man har derover holdet almindelige Borgerforsamlinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Eskadren til Vestindien skal være færdig i næste Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
J Jrland er man i Uroelighed over de saa kaldte Defenders, af hvilke der blot i een eneste Transport Misdædere, der nylig transporteredes fra, skal have været 70; ogsaa er der fra de catholske Kirkestole i Dublin læst meget alvorlige Varseler, ikke at indlade sig med Defenders, og de Uvidende forklaret: at en Defenders gjort Eed ikke binder, at Nadveren nægtes enhver, der ikke siger sig løs derfra; og at ham ingen Begravelse i christen Jord skal tilstaaes. Ligeledes er i Ath begyndt Proces mod sex for Landsforræderie anklagede Personer, der beskyldes for at have samlet et Partie Defenders til at staae de Franske bi, naar de landede i Jrland; at de have holdt Sammenkomster i denne Anledning; at de have opmuntret en Soldat at forbinde sig med dem; og at de have hvervet for Desenders.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Haag, den 25de August. Da adskillige Jndvaanere af Provindsen Holland endnu ikke have betalt deres Deel af det tvungne Pengelaan paa sex Procent, er den første Termin af denne Negotiation bleven forlænget til den 31te, ved hvilken Leilighed Hollands Repræsentante have paalagt Municipaliteterne, at have et vaaget Øye med dem, der vægre sig at undertegne de did Hel hørende Collæringer, samt optegne disse, for i sin Tid nærmere at undersøge deres Omstændigheder. Samme Repræsentante have ogsaa nu affattet en Jnstruction for den Commission, der skal undersøge Provincialfinantsernes Tilstand. Denne Commission har ikke blot den Forretning, at opgive Tilstanden af Provindsens Gield, som den nu befinder sig, men tillige at undersøge, hvorledes Provindsens Finantser vare beskafne, da den afdøde Raadspensionair von Bleswyk nedlade sin Post, og van Spiegel fulgte ham, samt angive, hvilke Summer af den 25de, og siden to Gange den hundrede Penge, saa og ved Negotiationerne ere flydte i Landets Casse, og hvad Brug man har gjort saavel af disse overordentlige som de ordentlige Jndtægter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
J Vliessingen udrustes tre Kapere.