Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 24de Augusti. J den senere Tid har Veiret været særdeles gunstigt for Tørvebjergningen og Rughøsten. Paa den saakaldte Mariboe=Skov er i Aar avlet saa megen Rug, som man i Mands Minde ei kan erindre sig. - En Kjøbmand har paa 15 Skjepper Land gl. Maal. avlet 61 Traver Rug, og en anden paa 2 Tønder Land 54 Traver. Af hver Trave forventes omtrent 1 Tønde Rng. Saadant et Lander Lolland paa sine Steder, naar Vind og Veir vil føie. Enkelte have allerede begyndt at mele Byg. (Mariboe Av.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fort sat; see No. 68.) Fjeldboenæringen. Skovdrivt, Fædrivt og lidt Jagt, yder her, som overalt, sine Dyrkere Velstand og lykkelig Tilværelse, skjøndt kun ved stræng Møie og under en af Nødvendigheden foreskreven ligesaa stræng Sparsomhed. Samtlige de paa det faste Land beliggende Præstegielde, Strand, Hjelmeland, Jelsøe, Soledal og Vigedal ere beboede fornemmelig af Fjeldbønder, eller Mennesker, som tage deres Behov især af de hidhørende Næringsveie, endskjøndt de ogsaa tilhobe civalene ere Agerdyrkere, men avle godt af det lidet Jord de have at dyrke til Ager; ogsaa Nærstrand og Skjold nære sig for en Deel som Fjeldbønder. – Samtlige disse Egne, især Suledal, have gode Skove, men Oplandet er lidet, i Forhold mod det, der leverer Skovprodukt til de østlandske Tømmerhandelspladse, derfor bliver Udførselen i Stavanger ubetydelig i Sammenligning med hvad densler der. Her er desuden den skovløse Kyst Jedderen, og alle Øerne, som lidet have til Brændsel, slet intet til Huus bygning, at forsyne. Her bygges vel ingen nye Skibe, dog tage Haverieværfterne en Deel Tømmer, og her bygges den store Mængde aabne Baade, som der vrimler af i alle Sunde og Fjorde. Forholdsmæssigen levere denne Egns Skove en ikke ubetydelig Mængde Træe, Her er intet stort Tømmer, men det her er, skal være af særdeles god Art. Skovbonden i disse Egne roses for klog Omgang med sine Skove. Her hugges ingen Smaalast. Det der udføres er for det meste Planker og Bræder til Frankrig og noget til Skotland, nogle faa Bielkeladninger til Holland. Uden Tvivl endnu mere finder Afsætning her hjemme. - Skovene bestaae af Fyr, paa den vestre Side af Fjeldryggen voxer ingen Granskov. Træerne afgive almindeligen en Tifods og to Ottefods Stokke. De betales med 3 Rdlr. Tylten. Savene tilhøre Stavangers Kjøbmænd. Her voxer foruden Mængde Birk, El, Asp og ringere Løvtræer, en Deel Eeg, hvoraf ogsaa noget leveres Verfterne, saavel til Planker, som til Krumtømmer; dog ingensteds i nogen Mængde. Barkhandelen er her ikke i Gang, i det mindste ubetydeligen; der flaaes ingen voxende Træer, Klagerne mod Barkflaaningen naae ikke engang hid. Man benytter Barken af de Træer, som alligevel skulde fældes; og deraf gaaer maaskee noget til Stuvning udenlands. J Vigedal, i Jmselands Annex gives store Almindings Skove, som strække sig op til Noldalen. – J Fjeldene gives stor Mængde Farvemos, som især paa den nordre Side af Stavangerbugten endnu aldrig er sanket. Man kjender ei her paa Nordsiden dens Til beredning til Farveboller, uagtet de holdes fal i Kramboderne i Stavanger, hvor de leveres af Bønder paa Helleland og Jedderen. Den islandske Moss Brug kjender man her slet ikke, ligesaalidet Fjeldenes Farveurter, Fægre og Jemne. Fjeld bær, Multer, Tyttebær a., gives i Mængde, men sankes ikke. Derimod leveres ofte betydelige Qvanta Nødder til Stavanger, hvor de betales med 1 Rdlr. Skjeppen. - Af vilde Dyr seer man her sjelden Bjørne, skyder dem endnu sjeldnere og spiser dem, som man gjør paa Østlandet, slet ikke. Ulvesees og her saa godt som ikke. Man har nogle røde Ræve, hvis Skind betales med 10 Mk.; men Krydsrævens Skind gjelder, 46 Rdlr. Oddere ere her, men sjeldne. Bævere i de sildigere Tider ikke mere. - Her er i Skjolds og Tysværs Sogne endnu nogle store Hjorte, dog i ringe Antal, Harerne ere ogsaa her en talrigere. De betales med 2432 s.