JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Man kalder Ludvig den 14de den Store, hans Regjeringstid den franske Literaturs Guldalder. Men en Dame, der sædvanligen var ham nærmest, Hertuginden af Orleans, Elisabeth Charlotte, fortæller (s. hendes af Prof. Schuz udgivne Levnet og Characteer): "Kongen (Ludvig XIV.) og hans hele Race, paa min Søn (som siden blev Prindsregent) nær, hade Læsning. Det har gjort ham ignorant. Han skammer sig ofte selv derover. Man har intet lært den sal. Konge og Monsieur kunde neppe læse og skrive . . . Cardinal Mazarin vilde regjere. Havde han ladet de Kongel. Personer blive lærde, vilde man ikke agtet ham mere og brugt . . . Reine Moder fandt alting godt hvad Cardinalen gjorde, og det fulgte hendes Jnclination, at man skulde bruge Cardinalen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Hvad hans Oplysning angik, da siger Prindsessen endvidere. "Kongen havde ingen Superstition, undtagen i geistlige Sager, Mirakler a. Jngen i Verden kunde være enfoldigere i Religionen end Kongen var . . . Den gamle Frille (Maintenon) og Pater de la Chalse have persuaderet Kongen, at alle Synder, som Hs. Maj. havde begaaet med Montespan, vilde blive forladte, naar han plagede og bortjagede de Reformeerte - dette har den stakkels Konge troet paa, thi han havde aldrig i sit Liv læst et Ord i Bibelen og desformedelst begyndte den herværende Persecution af de Reformeerte. Han vidste ikke anderledes, end at Religionen bestod i det, hans Skriftefader sagde. De havde indbildt Kongen, at i Religionssager var det ikke tilladt at raisonnere, man maatte tage. Fornuften fangen, for at blive salig &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Kjøbenhavns Børs, d. 14 December. Cours. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 226. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 87 1/2 a 88. Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 Rbd. r. S. ell. 113 a 113 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97 3/4 a 98. Dito 4000 Bcomk. 97 3/4 a 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-14
Rettelse. J forrige Nr., P. 1672, Lin. 7, fortil denne dog læst til denne Dag Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-17
Videnskaber see maadeligen ud med Bogskriverie; thi det man før kaldte at kompilere, er nu anseet for et tilgiveligt literair Laan, Conversationsbladet selv vil ikke frifindes for Sligt. Naar man imidlertid nylig i dets saakaldte Mosaik, der vel ikke saa aldeles fortjener dette Konstnavn, seer omtalt "at en Reisende har berettet, at han i een af Jylland største Kjøbstæder (skal vel være Aalborg) saae, en Oehlenschlager og en Kotzebue, den Første en Sukkerbager (Conditor, den Sidste en Landmand fra Omegnen, samt hørte Janitskarmusik i Gaderne, fordi Stadshauptmandens Søn havde Bryllup, saa synes det en Smaahed, at fylde et Hovedstads Blad med Sligt, aldenstund den omtalte Glædesfest gjerne kunde sætte Musiken i Gang, som det og var rimeligt, at en virkelig Brodersøn af Kotzebue, kaldte sig med dette Navn. At den Aarhuus Avis har endeel Ryheder fra Kjøbenhavn, om Concerter og ypperlige Virtuoser, som og om dramatiske Sager og Byenyt, nægtes ikke. Men, da disse ikke ere Alle magt paaliggende, ville man vel tilgive de mange andre Avisudgivere, om de ikke derfor lønne en Correspondent i Kbhvn. Jndsenderen maa sluttelig erklære: At han ved disse Yttringer aldeles ikke har meent, at miskjende Hr. Capitain Bogtrykker Elmqvists Avises indre Værd. - Sligt taler overalt altid for sig selv. - Men, det vilde være ham kjert, om en Kjøbenhavnsk Selskabs avis, ville en anden Gang ikke strække sin kritiske Haand saa langt ud over Provindsialblade, som den maaskee ikke engang kjender uden af Navn. P. D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-17
J Begyndelsen af det nye Aar agter jeg at udgive en nøiagtig Beskrivelse over de Sygdomme, som kan forefalde hos Børn fra Fødselen indtil den modnere Alder, samt give Anviisning til Hielpemidler derimod. De Sygdomme, som skulle blive afhandlede, ere følgende: 1) Om Børnesygdomme i Almindelighed, dernæst til de specielle Sygdomme: 2) Colik, 3) Diarboe, 4) Blodgang, 5) Opkastning og Brækning, 6) Næsens Forstoppelse, 7) Feber, 8) Gulsot, 9) Melkskorpe, 10) Udlæring, 11) Hudløshed, 12) Orm, 13) Venerisk Sygdom, 14) Kighoste, 15) Slag, 16) Tilbagehold af Urinen, 17) Lændegrus- og Blæresteen, 18) Hoste, 19) Tilfælde, som kunne opstaae hos Børn for at faae Tænder, 20) Skurv, 21) den saakaldte Engelske Syge, 22) farlige Virkninger af fordærvet Melk, 23) Vaagen og Søvnløshed, 24) Afvigelse af Hjerneskallens Been hos Børn, 25) Halssygdomme, 26) Lusse Sygdom, 27) Fjerdedags Feber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-17
Subscriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere. Reitzel, store Kjøbmagergade No. 13, og Steen, paa Børsen No. 2 samt paa Hjørnet af Pilestrædet og Sværtegaden No. 121 i Stuen. Prisen vil blive 8 s. pr. Ark for et tilstrækkeligt Antal Subscribenter. Kjøbenhavn, den 17 December 1824. C. F. Simonsen. Skuepladsen. Mandag (d. 20de) Svend Grathe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-17
Kjøbenhavns Børs, d. 17 December. Cours. Hamb. 2 M. 220, a vista 223. Spec. 227. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. a 13 Rbmk. 10 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kgl. Obligat. (uden Renter) 88. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 1/2 Rbdl. r. S. ell. 114 Rbdlr. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16 1/2. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-17
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke har me Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
Bemærkninger over de undværlige stumme Bogstaver i vort Modersmal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
Jndenlandske Efterretninger. Den 14de d. M. døde i Kjøbenhavn Conferentsraad Conrad Hauser. Han har gjort sit Navn udødeligt ved den efter ham opkaldte Hausergade, hvis Bygninger han strax efter Hovedstadens Bombardement, med ikke liden Opoffrelse fra sin Side, lod opføre paa sin Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
Aalborg, d. 11 Decbr. J disse Dage er fra Hr. Uhrmager Levi her i Byen bortstiaalet 6 Stkr. Uhre af meer end 3000 Dalers Værdie. Dette betydelige Tyverie blev næste Dag opdaget. - Først i Novbr. bortdrev fra Hvu i en Storm tvende Fiskerkaage, den ene med 2 og den anden med 3 Mand, hvilke efter Rygtet forulykkedes. – Nu har Man Efterretning, at den ene Kaag er ilanddrevet paa den Svenske Kyst, efter at have holdt Søen i 3 Dage. De 2 af Folkene vare døde af Kulde og Anstrængelse, den 3die, Anders Madsen, over 60 Aar gammel, er bragt til Gothenborg og ventes snart til sit Hjemsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
J Viborger Samler No. 149, den 13de December d. A., læses følgende med Overskrift: (Forlangt Jndrykkelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
Under Artiklen Jndsendt, læses i Randers Avis No. 147 af 6te Decbr. en Anførsel af det Kjøbenhavnske Conversationsblad No. 12, d. A., der under Artiklen "Literatur anfører "at Capitain og Bogtrykker Elmquist i Aarhuus, fra 1811 af har udgivet Aarhuus Stifstidende, der skal have over 1500 Abonnenter, hvilken Avis almindeligen ansees for den bedste og meest velskrevne af alle danske Provindsialblade og at de fleste andre kun ere som et Echo af den hvilket sidste Udtryk Jndsenderen formener som ubeviisligt, burde være udeladt – da den ene Avis altid tager af den andens Anførsler m.m." - Hr. Jversen i Odense, der vel er den ældste Avisudgiver i Danmark, har forhen (No. 138, d. A.) omtalt denne synderlige Anførsel, og da han har havt Abonnenter i og uden Riget paa over 3500, kan han og tale med. - Han har for nogle Aar siden sagt meget træffende om Avisnyheder "De ligne Hanen; naar en Hane galer, saa gale de andre med. Der kunde iøvrigt siges meget om dette Argument i Conversationsbladet, ligesom Udgiveren vist med Tiden vil finde, naar han læser alle Provindsial bladene, at han har været for overilet i sin Dom og maae tilstaae, tidlig eller seent: at det Læserne kræve af en Avisudgiver, er saameget og af saa udstrakt Omfang, at han endog ved, efter Evne og Pligt, at benytte Kilden til samtlige Aviser, vil have Ondt nok ved at gjøre sine Læsere til Maade og holde Conversationen vedligge. At laane, vil og vorde bemeldte Conversations blads Skjebne, naar dens Kilder forstoppes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-18
Man seer endog i betydelige periodiske Skrifter, i denne Tid, at den ene laaner af den anden saa drøit, at deres Abonnenter endog risikere at læse det Samme to Gange og flere. Anckdotjægere have særdeles Privilegium paa alle de Vildbaner, hvor Anecdoter falde og findes. - Dersom slige Laan overalt ikke vare tilladelige, ville det i alle
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Hosten. (Frieste Efterligning.) Jeg forhen drevet har det sære Spil, At tale Sandhed paa satirisk Maade, Men at den Yndest som jeg beiled til Mig glipped – og jeg fik ei megen Baade. Nu tyktes mig, en bedre Syssel var, Om dit og dat jeg offentligen roste. Begyndt jeg mangen Hymne ogsaa har, Men færdig blev ei - for den slemme Hoste. Paa Pladsen saae jeg mangen Embedsmand, Som agted Videnskab og Konst hel ringe. Fra Vuggen og til Graven var istand Sit hele Liv foruden Sligt at bringe. Saa tænkte jeg, man vinde kan hans Gunst, Om, nok saa populært, man Herren roste, Jeg vilde laste Videnskab og Kunst, Men hindret blev af, at den slemme Hoste. En Kriger, hørte jeg fortælle selv Hvordan han stod og Fienden slog til Jorden, Hvorledes blot hans Navn var nok til: Skjælv, For hver som trodsede hans Lyn og Torden; Hvordan han vovede sin dyre Krop For Kræmmerflok - som blot, til Løn, ham skoste; Jeg vilde prise høit hans Mods Galop, Men hindret blev – af den fordømte Hoste. De Lærde - ja - see der var noget i: Høit over Mængden Alt de overstraalte, For alle Hensyn og Partiskhed fri, Med Sandheds strenge Blik hvert Arbeid maalte, Det skued jeg, og fandt de har fortjent Et Forsøg paa, skjøndt svagt, at jeg dem roste. Men at her bristede mit Sangtalent Og tabte sig i den fordømte Hoste. Jeg skuet har en Oversætterflok Med, blot lidt Tysk, at smøre i det Store, Som jadskede af Bøger hele Skok, For alskens Folk et Døgn maaske at more. Her noget est, som er Beundring værdt, Lidt Glands jeg fik, om slig en Daad jeg roste, Men at jeg tilstaaer, det er meget sært, At atter hindred mig - den slemme Hoste. En Mand jeg hørte stedse raabe paa: Sin Konst, og Konsttalent, og Konstnergave, Og evig Konst og Konst - men naar man faae Lidt nøie til – knap kunde rigtigt stave: Han lærte udenad - med god Sufflør Fremplapred Roller – led ei man ham skoste. Jeg fandt, at slig en Dont besynges bør, Men atter hindred mig - den slemme Hoste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Sproggrandskeren, den store Baggesen, J Kamp jeg saae for Sandheds Huld gudinde, Af Pennepialt, og navnskjult Ungersvend Bebæet blive paa sin Høiheds Tinde; Her, tænkte jeg her vindes hele Skok, Om det tolvhoved dumme Dyr jeg roste, Men, knap jeg tog til Hakkebrædtets Stok, Før næsten qvalte mig - den slemme Hoste. Mit Blik sig vendte til en sløv Pedant, En Skolefux, som muntre Ungdom holdte Det hele Døgn til Bogen, som udfandt: At Legemsøvelse kun Skade voldte Jeg fandt maaskee den Bogorm kan ha Ret: Hvad, om jeg frem for alle ham kun roste, Men at Begyndelsen var saare slet, Og Enden - hindred den fordømte Hoste. Jeg føler, at den Hæshed gaaer ei bort Ved Lovsang ei min Lykke vil fremspire. Endskjøndt jeg veed, man kommer tidt tilkort Med nok saa liden Levning af Satire. End et Forsøg her taales ingen Skjerts!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Hvad, om jeg selv mit eget Arbeid roste Jeg prøved at lovsynge disse Vers, Men hindret blev - af den fordømte Hoste. Randers, d. 6 Decbr. 1824. D. G. F. Bagge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
J Kjøbenhavns Skilderie No. 97, 99 og 100 læser man mange gode Grunde, som maa overtyde enhver Upartisk om, at det hverken er overeensstemmende med Landets eller det asiatiske Compagnies Actiehaveres Jnteresse, at gjøre en Expedition til China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Af nedenstaaende Beregning kan man end ydermere uddrage specielle Grunde imod, til en saadan Expedition at bruge Skibet Christianshavn, som er foreslaaet dertil af Directionen. Siden 1816 er her fra China directe indført: bruun Thee. grøn Thee. med Skibet. Antoinette (134 Læst.) 299,056 Pd. 6,500 Pd. Norden (179 Læst.) 357, 160 Christianshavn (455 1/2) 439,454 Kronprindsessen (334 1/2) 452,704 Tilsammen 1,548,374. 118,973 Pd. hvoraf i Septb. 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
endnu paa Lager 19,961 Pd. Altsaa solgt 1, 123,545. 99,012 Rd. I 8 Aar 1,222,557 Pd. gjør pr. Aar omtrent 152,800 Pd. Antoinette, et Skib af 134 Læsters Drægtighed, bragte mere end det dobbelte Qvantum, hvorfor da udruste et Skib paa 455 1/2 Commercelæst?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 16 Decbr. Det urolige Veir med haarde Stormbygger vedvarer endnu næsten hver Dag. Om de her hjemmehørende Skibe, som nu ere ude, har Man Efterretning, at Briggen Louise, Capt. Chr. Otzen, som afseilede fra Cronstad bestemt til Aalborg med Ballast, fem Dage for den ødelæggende Orkan hjemsøgte den Russiske Kyst, er velbeholden kommen til Sundet og har der clareret i forrige Uge. Jagten Birgitte, Capt. Kallsen, har paa Henreisen til England været inde i Arendal i forrige Maaned; Mette Margrethe, Capt. Hvass, ligeledes paa Hjemreisen. De fem Sødskende, Capt. Krohn, er paa Reisen, fra London til Kjøbenhavn kommen ind til NyHellesund med Forliis af Seil. De trende Brødre, Capt. Munk, er paa Udreisen til London kommen til Curhaven under et meget betydeligt Havari. - Capt. J. Christensen, af Drammen, som afseilede derfra først i November, bestemt hertil, er endnu ikke hjemkommen. Capt. B. Petterson, af og bestemt til Malm, som afseilede herfra den 19de November, er først paa den 19de Dag derefter kommen til Sundet. Capt. J. Elberg, af og bestemt herfra til Halmstad, er kommen til Bestemmelsesstedet, men har maattet kaste endeel af sin Ladning overbord. Capt. L. Petersen, af Kjøbenhavn, som i meget lang Tid har været underveis fra Rotterdam hertil, ligger i Norge for Modvind. - Efterretningen i denne Avis om to til Svendborg ankomme Skibe med Personer omborde, som vare smittede af Børnekopper, findes nu stadfæstet i Jversens Avis, med det Tillæg, at Een endog var død for Skibenes Ankomst. De Huse, hvori Skibsfolkene have havt Adgang, bleve, eller ere formodentligen, spærrede, ligesom Skibene, og derved Smitten (Borchs Aalb. Av.) forebygget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Randers. Blandt de Søemænd, som dette Aars frygtelige November=Storme have skilt ved Liv og Alt, maa man desværre ogsaa tælle Skibscapitain Thomas Holst, her af Byen, som med sin eiende Skonnert, Johanne Elisabeth, afgik herfra den 9de September for at gaae til London med 970 Tønder Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Efter mange udstandne Storme er Skibet omsider stødt paa et Klippe-Rev ved Helgoland, og total forliist. Kun en eneste Matros, hjemmehørende i Udbyhøi, er reddet. En Styrtesøe, havde taget Capitainen og alle Folkene overbord; men en anden Bølge igjen kastet denne ene Matros op paa Vraget, hvor han surrede sig fast til Ruffet. Efter hans eget Udsagn er han dreven 6 a 7 Dage og Nætter omkring i Søen paa et Stykke Vrag, indtil han endelig, i en sandsynligviis næsten bevidstløs Tilstand, blev opskyllet paa Føhr, hvor han nu ligger af Koldbrand i Hænder og Fødder. Ladningen var assureret; men Skibet ikke. Skuepladsen. Tirsdag d. 21de: De to Dage. Onsdag (istedetfor Fredag. d. 24de: Niels Ebbesen. - Torsdag: Den letsindige Løgner, og En Times Ægteskab. Jmellem Stykkerne: Et Divertissement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
J danske Blade har der i denne Tid været skrevet om de dobbelte Vocalers Undværlighed i tydske føres nu den modsatte Anke. Saaledes hedder det i Leipz. Journal f. Literat., Juli 1824, under Artiklen "Misbrug af at"Man udtaler hyppigen Fru Stael som Fru Stæl, ja Kotzebue har endog rimet hende saaledes. Denne Udtale er falsk. A. bliver i det Franske ikke udtalt som 2, men som a. Altsaa ikke Stæl, men Stael." - Det bør her anmærkes, at Feldtmarskal Georg Bogislaf Stael von Holstein, som døde 1764, var født i Jngermanland. Han blev fangen som Capitain ved Pultava 1709, og udnævntes i Holsteensk Tieneste til Geralmajor og Ridder af den preussiske Orden de la Genorisite. Ogsaa var han een af de Deputerede, der 1743 bleve sendte til Hertug Adolf Friedrich af Holsteen, for at notificere ham hans Ophøielse paa den svenske Trone. Af samme Familie var den noksom bekiendte Oberst Jacob von Stael-Holstein, der dræbte Tordenskjold i en Duel og døde i Stralsund 1730.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Hr. Baruell har nu ladet bekjendtgjøre en omstændelig Efterretning om den Undersøgelse, han har anstillet derover paa Stedet selv, og erklærer, at de Been-Fragmenter, han har faaet af dette Fossil, synes ganske at bestaae af Sandsteen, og at de, saavel efter deres Natur som Farve, ere forskjellige fra Klippen selv. Han troer, at denne Forsteenings Beliggenhed synes at bevise, at dens Oprindelse maa være ældre end den sidste Jordomvæltning, der har givet denne Egns Overflade sin nuværende Skikkelse. Han beretter ogsaa, at St. Clair skal have foretaget sig at give det i Paris sin forrige naturlige Form igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Engellænderne have i Fjor opdaget en ny Øe i Sydhavet. Den 20 Julii, om Aftenen Kl. 12, raabte man paa Skibet Donna Carmelita, ført af Capitain Hunter, ganske uformodet: Land! J Dagbrækningen faaes Øen meget tydeligen, og en Mængde Piroquer stødte fra samme til Skibet. Man underhandlede snart med de Vilde ganske fredeligen og venskabeligen, og fik af dem Sviin, Cocusnødder, Bananer o. s. v., mod Søm, hvide Cattuner og Jernsager. Af Farve lignede disse Folk Malaierne, men i deres Træk mere Europæerne; deres Piroguer vare meget nydeligen prydede med Muslinger og saae omtrent ud som Ceylonesernes Baade. Om Eftermiddagen var ogsaa Øens Behersker ankommen med sit følge, og satte sig paa Kysten ligeover for Chaloupen. Adskillige af hans Folk vare forsynede med Køller, andre bevæbnede med 20 til 30 Fod lange Picker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Skibslieutenanten forærede Kongen, saavelsom hans Broder, en hvid Skjorte og et Speil. Denne opvakte hos de Vilde en ualmindelig Forundring. Derpaa gav man ham ogsaa en Pennekniv. Kongen tog ved hver Ting, der blev ham foræret, en Muslingskal af Halsen, og rakte den Europæerne, som han desuden lod give Sviin &c. Paa alle de Vilde, saavel Mandfolk som Fruentimmer, var den lille Finger paa den venstre Haand afhuggen, adskillige af Fruentimmerne vare næsten overalt rødt tattoverede. De Fleste gik næsten nogne. Kun Dronningen var noget mere bedækket. Øebeboerne havde aldrig seet Europæer. Capitainen tog Øen, der ligger 15 31 sydlig Br. og 176. 11 østlig Længde fra Meridianen i Greenwich, i Kong Georg IV. Navn i Besiddelse, og kaldte den efter sig. Den Hunter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Paa Agro Romano ved Veien fra Monticelli har man nyligen opdaget to Gulve af hvidt og sort Mosaik. Een af dem forestiller en græsk Meander af skjøn Smag, den anden en Tritton, der er omgiven af adskillige Søuhyrer. Af Arbeidets Skjønhed lader sig formode, at de ere fra de Tider, da de skjønne Konster blomstrede meest i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Efter Hassels Statistischem Umris, 2ter Th., 1824, indbefatter det danske Monarkie 2,689 Qvadratmile med 1,990,000 Jndbyggere og 10,200,000 Fl. Jndkomster. - Efter samme Skrift er de forskjellige europæiske Staters Gield saaledes: Rusland 500 Mill., Storbritannien, 8,370 Mill. (det engelske ostindiske Compagnies uberegnet: 379 Mill.), Frankrig 3,460 Mill., Spanien (foruden Colonierne) -, Portugal (foruden Brasilien) 135 Mill., Nederlandene (med Colonierne) 1,420 Mill., det danske Monarkie 100 Mill., Sverrig og Norge 43 Mill., Sicilien 70 Mill., Sardinien 45 Mill. Øster riges og Preussens Gield er ikke angiven. Altsammen er beregnet i Fl. Laborde siger i sin Fremstilling af Spaniens financielle Forfatning, at dette Riges Gield beløber sig til over 30,500 Mill. Franker. Den bestaaer af to Dele, hvoraf den ene er uden Renter og den anden grundet paa en Tax af 5 PC. Den anden Gield udgjør omtrent 1/2 Dele af det Hele, og de Renter, der skulle svares deraf aarligen, henved 85 Mill. Spaniens Jndkomster kunde bringes til omtrent 100 Mill., men saa maatte først alle Spor af Krigen være udslettede, og Agerdyrkning og Konstflid have naaet sin tidligere Tilstand. Udgivtsbudgettet udgjorde i Marts 1822 det Dobbelte, uagtet Ministeren Cunga=Arguelles saae sig nødsaget til at nedsætte den til det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Naar en ung Nonne i Sicilien tager Sløret, saa finder Ceremonien derved sædvanligen Sted om Middagen. Paa den Tid indlades alle hendes Beslægtede og Bekiendte i Conventens Talesahl. Tis, Caffe og andre Forfriskninger deles omkring, medens Jomfruen lader sig see i en ganske moderne Dragt for Gittret og modtager Lykønskninger. Derpaa begiver hele Selskabet sig til Kirken, hvor den store Messe ved Høialteret læses, og imidlertid viser den viede Mør sig smilende i et aabent Vindue, nær Høialteret, ledsaget af Abbedissen og adskillige Ronner, som, efterat Biskoppen har uddeelt Sacramentet, afklæde hende den verdslige Dragt og afklippe hendes Haar kort, derpaa iføre hende paa en føje Tid og under fuld Musik, den hellige Novizes Gevandt. Naar efter et Aars Forløb Jomfruen ikke har forandret sine Tanker, bliver hun næsten med de samme Ceremonier optagen til virkelig Nonne, hvorved hun omskifter det brogede Slør, hun hidtil har baaret, med det sorte, og lægges under et Liglagen, medens Begravelsesmessen læses, da hun nu agtes som død for den jordiske Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
J Engelland gives 24 religiøse Selskaber, og Stiftelser, hvis frivillige Bidrag fra 1821 til 1822 var 370,505 Pd. St. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 December. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224. Spec. 228. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 87 a 87 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 3/4 a 100 3 Rbdl. r. S. ell. 114 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98 Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16 1/2. - Svenske Sedler 53. - Asiatiske Actier Afvigte Nat Kjøbenhavn, d. 21 Decbr. rasede her en overordentlig stærk Orcan. Tagstene blæste af Husene, Plankeværker bleve paa adskillige Steder omkastede, Kobberplader fløi ned af et Kirketaarn o. s. v. Man frygter for, at der er indtruffet store Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-21
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 103. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 December 1824. Tale, holden i en Forsamling af Jndeterminister og Spiritualister.