JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Onsdagen den 2den November næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, paa Aalborg Byetingsstue, afholdt offentlig Auction til Bortforpagtning af Vaaddrætstedet Elbek, beliggende imellem Rødsleths Eiendomme og Egholm, paa 10 Aar, fra 1ste Jan. 1832 at regne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de October 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Det Baadfører Simon Hansen Aalborg forhen tilhørende Sted, Nr. 323 i Brandstrupgaden, som er udlagt Fattigvæsenet for den deri indestaaende Prioritets Gield, bliver herved stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Fredagen den 21de October næstk. 2den - - - 28de 3die - 4de Novbr. - hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner, afholdes paa Stadens Raadstue og 3die Auction i Steder selv. Auctions-Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 10de October 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Det Tømmermester Michael Tomras Enke forhen tilhørende Sted Nr. 511, beliggende paa Hjørnet af Møllergaden og Hjelmerstald, som er udlagt Stervboet efter forhenværende Handelsbetjent Jens Berthelsen Mørch, for den der indestaaende Prioritets Gield, opraabes til Bortsalg ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Fredagen den 14de October næstkommende. 2den - - - 28de 3die - .- 11te November hver Dag om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner, afholdes paa Stadens Raadstue og 3die Auction i Stedet selv. Auctions Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 12te September 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Forslaget og Pairværdigheden er endelig den 18de Octbr. bleven antaget af de Deputeredes Kammer med 286 Stemmer imod 40, dog ikke uden et Nederlag for Ministrene. Efterat nemlig Forslagets forskjellige Artikler og deriblandt § 24: "Pairværdigheden tildeeles paa Livstid og kan ikke overdrages ved Arv, vare antagne med større eller mindre Majoritet, den sidste næsten enstemmig, kom man endelig til den sidste Artikel, der lod saaledes: "Nærværende Lov kan i Fremtiden modificeres, dog kan intet hertil sigtende Forslag forelægges noget Kammer til Drøftelse, naar ikke denne Drøftelse er bleven det anbefalet af det forrige." Conseilets Præsident stod selv frem for at forsvare denne Artikel. Han henviste de Deputerede til den store Reformebatte i England, som et Exempel paa, at Spørgsmaal af denne Art ikke maae ansees som uigjenkaldelig afgjorte for alle Tider. Ogsaa havde Kammeret selv antaget Revisionsprinciper, idet samme tillader tilkommende Modificationer med Hensyn til Bestemmelserne om hvem der kan udnævnes til Pairs. Han anbefalede derfor Artiklens Antagelse fornemmelig i et Øieblik, da Regjeringen havde faaet de meest beroligende Forsikkringer fra Udlandet, da en almindelig Afvæbnelse i Europa var sandsynligere, end nogensinde før. - Efter ham fremstod Hr. Salverti, som bestred Artiklen, fordi ingen Grundlov maa være provisorisk. Ministeren havde ikke valgt sit Exempel heldigt, thi i England var den parlamentariske Magt en almindelig erkjendt Grundsætning, hvilket endnu ikke var Tilfældet i Frankrig. Den almindelige Afvæbning syntes ham mere ønskelig end sandsynlig; den kom desuden ikke denne Sag ved; thi udenlandske Anliggender havde intet at gjøre med nærværende Debatte. Nu reiste Præsidenten i Conseilet sig op og forlod Salen, formodentlig fordi han forudsaae Sagens Udfald, thi da det kom til Stemning var kun 20 Stemmer for denne Artikel, hele det øvrige Kammet imod samme. At Ministrene ved denne Artikel egentlig har havt til Hensigt at have Leiligheden parat til tidligen eller sildigen at faae Arveligheden indført, bestyrkes ei blot ved en Skrivelse fra Paris, hvori der paastaaes, at de 3 store Continentalmagter have tilkjendegivet den franske Regjering at de meget ugjerne saae Afskaffelsen af Pairværdighedens Arvelighed, men ogsaa hiin ovenanførte Yttring af Pertier selv om Sandsynlighed af en almindelig Afvæbning og de beroligende Forsikringer fra de fremmede Magter, som et Motiv til bemeldte Artikels Antagelse. Det er ikke usandsynligt, at hine Magter have givet den franske Regjering at forstaae, at de vilde betragte Antagelsen af en arvelig Adel som et Beviis paa Fastheden ved Tingenes nærværende Orden i Frankrig og at den franske Regjering er tilbøielig til at dele denne Anskuelse. Planen er imidlertid nu, som man seer, strandet paa de Franskes almindelige Modbydelighed for arvelig Adel og Tiden først kan tilgavns lære, om de franske Deputerede heri have handlet viist eller taabeligt; tvivlsomt vil det altid blive, om et saa stort Land som Frankrig og med saa urolige Gemytter kan undvære en Arveadeel uden bestandig at vakle mellem Anarchie og Despotisme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Blandt de Amendements, der bleve foreslagne i Anledning af hiint Lovudkast, var ogsaa et af en Protestant, Hr. Meynard, som gik ud paa, at saavel de catholske Ærkebiskopper og Biskopper, som de protestantiske Consistorialpræsidenter skulle have Adgang til Pair værdigheden. Hr. Meynard udviklede de Fortjenester, som adskillige franske Geistlige, f. Ex. Richelien og Fleury, havde indlagt sig som Statsmænd, og glædede sig over, at han, der nedstammede fra en i 3 Aarhundreder formedelst sin Protestantisme forfulgt Familie, nu kunde give et Beviis paa Tolerants. Disse historiske Grunde kunde imidlertid ikke bevæge de franske Deputerede; nogle raabte: Saa maa vi have Rabbinerne med! (man loe); andre: og St. Simons Pavel (man loe endnu stærkere; St. Simon er nemlig Stifteren af et temmelig fanatisk Religionspartie, der er opstaaet i Frankrig siden den sidste Revolution.) Efterat Amendementet saaledes først var bleven attaqueret med Persislagens lette Tropper, rykkede dhrr. Gram mont og Dupin frem med det grovere Skyts: Grunde. Jnteresse, at de Geistlige ikke bleve Statsmænd, alle Religioner skulde nyde Beskyttelse, men ingen Begunstigelse af Lovene. Hr. Dupin udviklede ligeledes dette Forslags Skadelighed for Religionen, og godtgjorde, at den Forfølgelse, som vistes mod Religionen under den sidste Revolution, tildeels havde sin Grund deri, at Geistligheden dengang ikke alene havde Religionen, men ogsaa sine store statsborgerlige Prærogativer at forsvare.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Forslaget blev nu lagt tilside og den høie franske Geistlighed slap for at komme i den Klemme, i hvilken de engelske Biskopper for Øieblikket ere, saavelsom for den dobbelte Fare, at enten Statsmanden skal opsluge Biskoppen, som Richelien og Talleyrand, eller Biskoppen, Statsmanden, som saa ofte var Tilfældet i Middelalderen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Kongen har benaadet 3 formedelst Rebellion dødsdømte Vendeer. Den ene er benaadet med Fængsel paa Livstid; de tvende andre skulle i 10 Aar staae under Politiets Opsigt. Nylig skulde en Henrettelse have havt Sted paa Grevepladsen, men den fandt ikke Sted formedelst Folkets Stemning; der hersker nemlig en Modbydelighed for denne Straf siden de sidste Ministre bleve pardonerede. En af disse (Pepronnet) har i sit Fangenskab udarbeidet et Skrift med Titel: Parliamentariske Jurisdictionsspørgsmaal, eller: juridisk Prøvelse af Anklagen imod og Dommen over Carl den 10des sidste Ministre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Parliamentet er prorogeret til den 22de November. Kongen holdt selv (den 19de Octbr.) den ved saadan Leilighed sædvanlige Tale, hvis Slutning lød saaledes: "My lords og Herrer, J den Hviletid, som nu bliver Dem til Deel, er jeg vis paa, at det er overflødigt at anbefale Dem den største Omhu for Rolighedens Vedligeholdelse i Deres forskjellige Grevskaber. Den Jver, som mit Folk saa almindelig har yttret for Tilveiebringelsen af en constitutionel Reform i Underhuset vil - saa haaber jeg - holdes i Tømme ved den skyldige Følelse af Ordens og Maadeholds Nødvendighed. Til at overveie denne vigtige Gienstand vil Parliamentet atter blive opfordret ved næste Sessions Begyndelse og De kan være forsikkret om mit vedvarende Ønske at befordre sammes Afgjørelse ved saadanne Forbedringer i Repræsentationen, som maatte findes nødvendige for at sikkre mit Folk den fulde Nydelse af de Rettigheder, der i Forbindelse med de andre Classers udgjøre vor frie Forfatnings væsentlige Støtter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Blandede Efterretninger. J Berlin vare af Cholera indtil 18de Dennes Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 19de 39. 7. 22.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Den 20de 62. 21. 36, For Sangere og Skuespillere. For at faae Stemmen fuldkommen klar og klokkereen, saaog for at faae den 1 a 2 Toner høiere, dertil skal være det fortrinligste Middel at indaande Suurstofgas. Den berømte engelske Skuespillerinde Siddons pleiede altid førend hun skulde træde frem at indaande 8 Qventin heraf, fortyndet med 12 Qvent. atmosphærisk Luft, og hendes dybe Toner kunde forstaaes tydeligt i det hele store Theater. Andre skulle have kunne stige med Stemmen 2 Toner, høiere end sædvanligt. Flere engelske Prædicanter betjene sig nu af dette Middel for at gjøre deres Stemme ret klar og klangrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Blandede Efterretninger. En Jslænder Jon Sigurson, Forligelses=Commissair, har skjænket 1/4 Deel af sine Midler til Oprettelsen af en Fattigkasse for Jslands Nord= og Øster-Amt. Gaven træder først i Kraft efter hans Død, og maa den ikke være ringere end 1580 Rbd. r. S., men vel høiere naar hans Formue erholder Tilvæxt. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst confirmeret Gavebrevet, dog med den Clausul, at det Bortgivne, saafremt Giveren skulde efterlade Livsarvinger, i intet Tilfælde maa strække sig til mere end hans halve Hovedlod. (Det maa bemærkes, at Gavebrevet indeholder den Clausul, at Gaven forlods skal udlægges af hans Bo i de sikkreste, beboe ligste og bedste Jorder, og det som muligen kan mange le i Capitalen, skal udlægges af Løsørets Auctionssum., Hs. Majestæt Kongen har benaadet Giveren med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Den færsiske Dialekt er en Afart af det gamle Nordiske, og tjener som saadan til at kaste Lys paa vore Forfædres Tungemaal, saavelsom paa vort nærværende Sprog og de Dialecter deraf, som tales af Almuen paa adskillige Steder i Danmark og Norge. Jmidlertid har man hidtil ikke havt nogen fuldstændig eller tilfredsstillende Skildring deraf, en indfødt Færøbo, Revisor J. Nolsøe, har nu foretaget sig at samle og udarbeide en saadan, der vil udkomme i Kjøbenhavn. (Priis 6 a 7 Mk.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Hoflægermester Brun paa Kraagerup pr. Helsingøer, bekjendtgjør for Eiere af Schæserier, at da de Faare kopper, som herske paa mange Steder i Sjælland, ere ondartede og meget sjeldent afsondre Materie, som synes tjenlig til Podning, saa anseer han det for gavnligt at bekjendtgjøre, at han har inokuleret flere hundrede Faar med Blodet af koppesyge Faar, og at fuldkommen godartede, tegelmæssige Kopper have været Følgen deraf, da derimod Jnokulationen med Materie har virket voldsommere og meget mindre regelmæssigen, samt givet Anledning til endeel, tildeels dødelige Tilsælde af Koldfyr. følgende 3 Priisopgaver: 1) en Fremstilling af den Anvendelse, man i andre Lande har gjort, eller endnu giør af Tørv eller Tørvekul til Jernudsmeltning; 2) en Angivelse af de vigtigste Lag af Myremalm heri Landet, tilligemed deres Mægtighed, Udstrækning, Malmens Bestanddele og øvrige geognostiske Forhold, og 3) en Historie af Liimfjordens Fiskeri, fra Begyndelsen af dette Aarhundrede. Præmierne er for hver 100 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Det Beckerste Skuespillerselskab giver i denne Uge de sidste Forestillinger for denne Gang i Randers. A. C. Boye vil med det første udgive Holbergs Fabler (omtr. 10 Ark.) De ældre Udgaver ere aldeles ikke mere at faae. Disse Fabler ere skrevne af den berømte Forfatter i hans høie Alder og yde en lærerig, munter og forlystende Læsning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Prof. C. Molbech har begyndt med at udgive "Forelæsninger over den nyere danske Poesie" isærdeleshed efter Evalds, Baggesens og Ochlenschlagers Værker. Forf. mener, at først henimod Midten af det 18de Aarh. er lagt Grundvolden for den danske Digtekonst. Forf. siger: at de tre udmærkede Digtere (de ovenfor nævnte, have virket saa meget og saa vidt og varigt i Livet og Literaturen, fordi de hver paa sin Viis, besad en afgjort Nationalitet; fordi de med dybt Slægtskab have sluttet sig til Nationens eiendommelige Karakteer, og saaledes anvendt deres Aandskræfter, ikke paa at omplandte en fremmed Konst paa den danske Jordbund, men paa at opelske den indfødte, hvorved Danmark er kommet i Besiddelse af en egen og selvstændig poetisk Literatur.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Blandt de større Partier Uld som have været indsendte til det Kgl. Landhuush. Selskab, fra 77 Schaferier, har Grev Lerches Uld været den meest forrædlede, og Grevinde Danneskjold Samses den bedste vaskede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Priisværdig baade i Hamborg og Altona er den Velgiørenhed, hvormed Fattigfolk imodekommes under nærværende Omstændigheder. Varmt Mad, bestaaende af Suppe, det allerbedste Oxekjød, Flæsk, Ærter m. m., hvoraf hver Portion veier to Pund uddeles daglig. Et Selskab, kaldet det patriotiske, uddeler daglig 16000 Portioner og hvortil en Privatmand giver 16000 Stkr. Hvedebrød a 1/2 s. Cour. daglig. Utallige Privatmænd give fra 100 til 3000 Mk. Cour. maanedlig, foruden at mange af disse endnu give Brød in natura. Fra Altona, hvor Dødeligheden, Gud skee Tak, er ubetylig, og som tilskrives den frie Luft, der ved Stadens høie Beliggenhed over Elben, er herskende der, meddeles herved følgende Privatbrev, om hvis tilforladeligste Paalidelighed vi kunne give Forsikring, og hvoraf det Ovenanførte ligeledes er taget. Naar den Syge faaer Diarhee eller Væmmelser, Svimmel, Mathed, kolde Fødder og Hænder, maa ker fyldte med hedt Vand, de kolde Dele af Legemet uafladelig gnides med uldne Stykker, dyppede i varm Spiritus eller varm Brændeviin, og Senopsplaster lagt paa Brystet og Underlivet. Nu maa den Syge drikke heed Camille- og Hylde-Thee, hver 10de Minut en Koppe, saa han kommer til at svede dygtig. For denne Cour, der tilvisse er aldeles probat, og især naar Lægen kaldes strax, har endnu ingen bukket under. For at forebygge Sygdommen er Maadehold i Spise og Drikke ikke noksom tilraadeligt. Kaal, Roer, Salat bør ikke nydes og hvad selv den Sundeste maa vogte sig for, er enhver Slags Syre, saasom Øl, fyrlig Viin, men fremfor Alt Edike og Brændeviin. Hvor meget man endvidere maa vogte sit Legeme for enhver forkjølelse, maa ethvert tænkende Menneske letteligen indsee. Jkkun naar Sygdommen naaer en temmelig betænkelig Grad, giver Lægen egentlig Medicin, og da retter han sig efter Patientens Beskaffenhed; der gives da 100 Midler, om hvilke Lægen selv ikke kan sige hvilket der er det bedste men den ovenfor beskrevne Cour er sikkerligen probat. En agtet Læge har talt (til Brevskriveren)
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
om Brugen af destileret Sennop, som bliver saa uhyre skarp, at hvis det har lagt i 4 a 5 Minuter paa Brystet, gjør det mere Virkning end det stærkeste Spanskslue=Plaster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
En C. Bang, Eier af en Oliemølle i Aarhuus, gjendriver i et kbhvnsk. Blad Kammerjunker Ravert, der havde skrevet, at Placaten af 14de April d. A. ikke skader Oliemøllerne. Bang paastaaer, ligesom Kammerraad Drevsen, Skadeligheden og udvikler derfor sine Grunde. Digt:
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Digteren Professor Jngemann har skrevet følgende Til Digteren C. Hauch, efterat have læst hans Carl den Femtes Død. Lad Døden i sin Kæmpehaand, Den halve Verden knuge! Lad steenkold Sphiur med Gaadehaand, Omsnoe den fangne Tidens Aand Og over Graven ruge! Dybt under Verdens store Grav, Der rører sig, liig Strøm i Hav, Et Liv, som trodser Døden:
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Det lever i hver Digters Bryst, Det priser med prophetisk Røst J Gravnat - Morgenrøden. Forstummet syntes fast hiin Klang, Fra Aandens Løndomskammer; Da lød den atter i din Sang Fra Storhedsgravens dybe Gang, Hvor Digtningslampen flammer. Forgiæves juble Dværgeskrig: "See, Poesien ligger Liig! Hvor klart hiin Lampe skinner. Forstenet Sphin paa Verdens Grav Skal styrte knuust i Tidens Hav, Naar Aanden Seier vinder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Bekjendtgjørelser. I Dag Morges Klokken 7 1/2 hjemkaldte Forsynet ved en blid og rolig Död, efter 9 Timers Sygdom i apoplectisk Tilfælde, vor kjere Rade og Svigerfader Justitsraad, Forligelses-Commissair og Kjöbmand Facob Kjellerup, Eier af Visborggaard, 71 ½ Aar gammel. - Med dyb Vemod bekjendtgjöres for Slægt og Venner denne gode trofaste Raders, og ved utrættelig Virksomhed og Retskaffenhed udmærkede Borgers, Bortgang. Aalborg, den 29de October 1831. Niels P. Kjellerup. C. J. Strøyberg, født Kjellerup. Cicilia E. Kjellerup. Caja Kjellerup, født Kruse. C. Strøyberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
J det jeg herved giver mig den Frihed at bekjendtgjøre mit Establissement som Handelsgartner, anbefaler jeg mig med alle til Havevæsenet hørende Artikler, saavel af Træer, Buske, Planter og Frøe, som alle Sorter Kjøkkenurter. Reel, billig og prompte Behandling vil altid kunne findes hos J. P. M. Beck, ved Gammel-Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
En fiin Harehaarshat, af Hattemager Daggers Arbeide, er bleven forbyttet paa Commedien iaftes imod en anden. Oplysning herom kan faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Undertegnedes Møllesteens=Oplag er i Dag blevet complete ret med et Partie udmærket gode Pillestene. Aalborg, den 21de October 1831. Sophie Berlin, sal. H. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Tre a fire umeublerede Værelser paa en reel Gade ønskes til Leie. Den Søgende anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Kjøber til en stor Bilægger-Kakkelovn anviser AdresseContoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
De af Byens Jndvaanere, der ikke endnu til Skatteindcassator have indbetalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal d. A., erindres herved om sammes Betaling inden November Maaneds Udgang; men Fattigskatten for 4de Qvartal maatte behageligen indbetales inden 14 Dage fra Dato, da der ellers bliver indhentet Approbation til Restancernes Jnddrivelse ved Udvantning. Aalborg Raadstue, den 29de October 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Store engelske Huusholdnings=Kul, faaes hos L. C. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Proclama. Creditorerne i Boet efter afgangne Niels Nielsen Wrangdrup og Hustrue Else Christensdatter, af Jngstrup Bye i Hvetboe Herrred, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. De Afdødes Arvinger gives ligeledes herved anordnet Varsel. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 21de October 1831. Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Jfølge Reqvisition af Vedkommende Udlægshaver bliver den Møller Christen Westergaard tilhørende og i Hvidberg Sogn, Sønder Herred, Thisted Amt beliggende Vandmølle, Søndermølle kaldet, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr., med tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Skpe. 3 Fdkr. 1 Alb., samt de derpaa staaende Bygninger med der: værende Mølleværk og Jnventarium, ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, Løverdagen, den 3die December næstefter, ved samme Klokkeslet, samt Mandagen den 19de December, om Middagen Kl. 12, opraabt til absolut Bortsælgelse. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Byen, og den 3die og sidste paa den sælgende Eiendom. Conditionerne, saavelsom Adkomstdocumenterne, ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, samt blive paa Auctionsstedet bekjendtgjorte, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nykjøbing paa Morss, den 21de October 1831. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Jfølge Amtets befaling, bliver, Torsdagen den 10de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tingstedet heri Byen, afholdt offentlig nye Auction over Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar af den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i følgende Sogne i Gislum Herred, nemlig: Foulum Sogn, Farsøe Sogn, med Undtagelse af Hvanstrup ufrie Hovedgaards Jorder; Vognsild Sogn, med Undtagelse af Svoldrup, Veistrup og Morum Byers, samt Øster- og Vester=Aarup, Meilstrup og Østrup Gaardes Marker; Thisted Sogn, Durup Sogn, med Undtagelse af den udparcellerede Nøragergaards frie Hovedgaardstaxts Jorder; Steenild Sogn, Store RørbeSogn, med Undtagelse af Rørbekhovgaards ufrie Jorder; Grynderup Sogn og Gislum Sogn; - hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 25de October 1831. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-31
Fredagen den 4de November næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver, paa Aalborg Raadstue, afholdt offentlig Auction over efterfølgende i Kjøbmand Ahron Jacobsens Stervboe forefundne Sager, nemlig: a) Boet tilhørende: En Sepher-Thora, som har været afbenyttet i den hervarende Synagoge. En Seddel paa 100 Rd. og 3de Ditto enhver paa 500 Rd. udstædte af den forrige Rigsbank, som er nægtet omvexlet at Nationalbanken. 6 Actier i det her værende dramatiske Selskab, enhver især lydende paa 25 Rbd. Sedler. b) Pantsatte Sager: 1 Sølv-Lommeuhr i 2 Kasser med vedhængende Baand og Mæssing Signet. 4 Alen blaat Klæde. Nogle Barattes og uldne Baand. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmældte Tid og Sted. Aalborg, den 25de October 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-02
Belgien. Den af Conferentsen foreslagne Fredstractat imellem Belgien og Holland er nu bekjendtgjort fuldstændig og i alt Væsentligt overeensstemmende med det allerede anførte. Den belgiske Minister for de udenlandske Anliggender bekjendtgjorde samme for Repræsentanternes Kammer i dets Møde den 21de Octbr. og yttrede sig desangaaende saaledes: Til enhver anden Tid vilde Regjeringen have raadet til Forslagets Forkastelse, men efter de nyeste Begivenheder og fornemmelig efter Polens Fald kunde man ei bruge dette Sprog. Belgien blev af Nødvendigheden tvungen til et sørgeligt Offer og maatte trøste sig med, at dets Skjæbne ikke beroede paa det selv alene. Spørgsmaalet er ikke om Landets Jnteresse og Følelse tillade et saadant Offer, men om vi skal være til eller ikke. Han haabede, at selv de fra Belgien adskilte Belgier hellere ville underkaste sig deres Skjæbne, end foranledige den belgiske Nations Undergang. Efter denne Jndledning forelagde han Kammeret følgende Lovforslag: J Betragtning af, at de 5 store Magters til en Conferents i London sammentraadte Ministre ved deres Acter af 15de October have fastsat Grundbestemmelserne for Hollands og Belgiens Adskillelse - at fremdeles den Belgien og Holland paalagte Tractat efter Ministrenes udtrykkelige Erklæring indeholder endelige og uigjenkaldelige Betingelser - med Hensyn endelig til Constitutionens 68de Artikel har Vi i Overeensstemmelse med Kammeret decretteret følgende eneste Artikel: Kongen er bemyndiget til at afslutte og underskrive den definitive Tractat i Anledning af Belgiens og Hollands Adskillelse, som den 15de October 1831 er bleven affattet af Conferentsen i London med saadanne Clausuler, Betingelser og Forbeholdenhed, som Hs. Majestæt anseer nødvendige eller nyttige for Landets Jnteresse. Den Deputerede Rodenbach bemærkede i Anledning heraf: "Det er en Lov i Universet, at den Svage maa give efter. Vare vi stærke, saa vilde jeg sige: Lad os forkaste Forslaget; men nu ere vi svage, derfor siger jeg: Lad os vinde Tid." Lovforslaget blev nu henviist til Sectionerne; Kammeret prorogerede sig selv den 22de paa ubestemt Tid, og endnu er altsaa intet afgjort. Jmidlertid mener man dog, at saavel Holland som Belgien vil antage Tractaten; men hvad vil der blive af, dersom Sagen ikke er afgjort inden den 25de Octbr., da, som bekjendt, Vaabenstilstanden udløb?
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-02
Frankrig.