Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-02
Nyeste Post-Efterretninger. Vi have faaet nye Efterretninger fra Constantinopel og Grækenland; de første ere faae og forsagte, de sidste udførlige og seierrige. J Constantinopel er det roligt; men man er ikke beroliget førend den Russiske Gesandt ankommer og alle Misforstaaelser kunne blive bielagte. Lady Strangford var afreist derfra med sine Børn til Marseille; men dette staaer ikke i nogen Forbindelse med Politiken, Porten har i den sidste Tid begyndt at behandle Grækerne paa en mildere Maade, for om mueligt at vinde dette Folk med det Gode, som den begynder at indsee, at den ikke kan betvinge med Magten. Saaledes har Porten nylig udvalgt Grækeren Hr. Argyropulos til sin første Dragomann. – Forresten har man i Constantinopel ikke den mindste Seiers efterretning eller fordeelagtig Omstændighed at berette. Om Flaaden hedder det: at den synes at have fuldendet sin Expedition for dette Aar og den bliver dagligen forventet tilbage; men endeel af den er for nærværende Tid i Mitylene, og bliver der saa stemmelig blokeret af de Græske Skibe, Resten af Expeditionen skal være afseilet til Samos. Saavidt gaae de tyrkiske Efterretninger; men Breve fra Hydra af 2den Octbr. melde: at det er lykkedes Plarioterne at tilintetgiøre 4 Tyrkiske Krigskibe ved deres Brandere og at bemægtige sig en Brig og en Corvet og man formodede, at naar den Hydriotiske Eskadet ankommer, som blev forventet den næste Dag, saa vilde den give den Tyrkiske Flaade sit Banesaar. Man udgiver denne Efterretning for fuldkommen sikker og den synes ogsaa at blive bekræftet ved to Omstændiggeder; først ved den anførte Beretning fra Constantinopel, og for det andet ved den Efterretning man har faaet fra Algier at Regieringen der har faaet befaling til paa det allerhurtigste at udruste en Eskadre til Portens Disposition; hvilken Anmodning opvækker Forundring, da det er saa sildigt ud paa Aaret; men Bevæggrunden kan maaskee dertil være at frelse den Tyrkiske Flaade, som holdes indspærret af Grækerne; eller ogsaa Hensigten er at støde til den Tyrkiske Flaade for at forstærke dens Operationer, som skal have faaet Ordre til ikke strax at vende tilbage til Constantinopel. – Paschaen af Scutaris Armee, som bestaaer af Albanesiske Tropper, trak sig efter det Nederlag, som den havde lidt den 20de August om Natten, ved Overfaldet ved Carpenissi, tilbage i en stærk Stilling i Omegnen, hvor den for det første blev uvirksom. Da Mustapha Pascha af Scutari, som stod ved Aspropotamos i det vestlige Thessalien, fik Efterretning om dette Vanheld, saa rykkede han frem i Begyndelsen af September med de Tropper, hvorover han kunde disponere, og efter at han havde foreenet sig med denne Armee, saa overtog han Overkommanden over den. Den 18de Septbr. angreb han den Græske Anfører Contojannes, som forsvarede et af de Passer, som ført til Missolonghi men han blev med Tab dreven tilbage af ham. Den 20de vilde han bemægtige sig et andet Pas, som var besat af et Corps Sulioter; her blev Kampen overmaade haardnakken; men Mustapha Pascha blev dog nødt til med et stort Tab at trække sig tilbage. Jmidlertid syntes han, stolende paa sit større Antal af Tropper, at have sat sig for at ville trænge igiennem til Missolongi, det maatte saa koste hvad det vilde. Nu har man faaet sildigere Efterretninger, som berette: at der ere den 1ste, 2den og 3die October forefaldne heftige Træfninger ved Larpis imellem Tyrkerne og Grækere, men hvori Tyrkerne bleve aldeeles slagne og mistede 2000 Md. men Grækerne kun 200 Md. foruden 15 Fruentimmer; thi Fruentimmerne i det gamle Ætolien have oprettet Compagnier, som ikke give Mandfolkene noget efter i Tapperhed. Dog maae Grækerne beklage Tabet af een af deres tapperste Anførere, nemlig Sturnaris Tavellas, Photos Søn, som døde med Vaabnene i Hænderne. Man siger: at Paschaen af Scutari skal have trukket sig tilbage, fordi den Efterretning var ankommen, at Montenegrinerne vare faldne ind i Overalbanien. Dersom dette forholder sig saaledes, saa er da Feldtoget forbi for i Aar. – Den Efterretning som den Østerrigske Jagtager havde meddeelt, at Marcos Bozaris Hoved var bragt til Constantinopel. var usand; Helten levede endnu 4 Dage efter at han var bleven saaret og døde i Missolonghi midt imellem sine Venner. Man vil oprette et Mindesmærke for ham af Carrarisk Marmor, og 400 Venetianske Zechiner ere blevne afsendte til en Kiøbmand i Livorno for at bestille det. – Man frygter for at Grækerne ville tage Hævn over Garnisonen i Koron, som er nødt til at overgive sig; da Tyrkerne der ophængte i Aaret 1821, Biskoppen, de Geistlige og Primaterne. – Man formoder at de øvrige Tyrkiske Fæstninger i Grækenland ville capitulere i denne Vinter, da det falder den Tyrkiske Regiering for kostbart at lade dem proviantere, som ikke kan skee uden stort Tab og Opoffrelser. – Men den bedste Efterretning, som man denne Gang har faaet fra Grækenland er følgende Skrivelse fra Zante af 15de October, som læses i Journal des Debats: Alt hvad der er fortalt omUenighederne imellem Grækerne paa Morea bestaaer blot i, at den intrig ante Theodorus Negrier bleven forviist til Athen og Deelisanis fra Kalidene til Hydra. Ogsaa har man fundet det nodvendigt at rense Provinsen fra alle Holærister, hvilke have udbredet disse ufordeelagtige Efterretninger for Grækerne.