Berlingske Tidende, 1775-12-01
J Henseende til Toldsedlerne forbliver det ved Toldrullen: At det stemplede Papirs halve Beløb oppebæres af Tolderne. Consumtionssedler, som bruges uden for Portene, skal udstædes paa det nummererede Papir, som dertil er forordnet, hvilke Sedler Vedkommende uden Betaling leveres. Derimod skal det, som ansiges til Formaaling paa Consumtions eller Accise Contoirerne i Kiøbstæderne, skrives paa de tvende Sorter stemplet Papiir, nemlig 2 Tønder og derunder paa 1 Sk., over 2 Tønder paa 2 Sk. Papir. Accise Sedler skal udstædes paa lige Papir, som for Consumtions Sedler er anført. Veyer og Maaler=Sedler paa hvis som er 3 Tønder eller: Skippund og derunder, skrives paa 1 Sk. Papir, men hvad derover er paa 6 Skillings. Til Toldbøger bruges, hvor Tolden importerer under 1500 Rdlr., det første og sidste Ark hvert til 1 Rdlr., hvor Tolden, giør 1500 Rdlr. og derover det første og sidste Ark hvert til 2 Rdlr. De Documenter som angaae Landbruget, og ey til foregaaende Poster henhøre, skrives paa det til anden Classe bestemte Papir, og forholdes dermed saaledes: Alle Fæstebreve paa Tiender, Møller, Bøndergaarde, Gadehuse eller des- lige, udstædes in Duplo paa stemplet Papir, hvoraf den Fæ stende bekoster og beholder den ene Gienpart, og Proprietairen eller den, der bortfæster, den anden med den Fæstendes paategnede Revers; dog undtages H. M. eget forbeholdne Gods, saavelsom Kirkers, Skolers, Hospitalers og deslige til publique Brug henlagte Tiender eller Godser, for hvilke ikkun det ene Exemplar, som den Fæstende bekoster, skrives paa stemplet Papiir. Disse Fæstebreve skrives paa følgende Sorter Papir 1) Paa Tiender, være sig saavel Konge og Kirke som Præste Tiender, den aarlige Jndkomst eller Afgift: Hvor den er under 20 Rdlr., til 24 s. Hvor den er 20 Rdlr. indtil 50 Rdlr., til 1/2 Adlr. 50 Rdlr. indtil 100 Rdlr., til 1 Rdlr. 100 Rdlr. og derover, til 1 1/2 Rdlr. Ved ethvert Fæstebrevs Udstædelse indrettes for den Fæsten de en Qviteringsbog, forsynet med lige Stemplet Papir, som for Fæstebrevet anført er; i hvilken Qviteringsbog skal afskrives hvad aarlig svares i Skatter, Landgilde og andre Afgifter, og bekostet den Fæstende samme Qviteringsbog. 2) Paa Landgods, saasom: Møller, Bøndergaarde, Boel, Jorder, Huse og Fiskeleyer: Hvor Fæstet lyder paa Boel, Fiskeleye, og Jorder paa 1 Td. Hartkorn og derunder, til 12 s. Hvor det er over 1 Td. Hartkorn, samt Møller, til 24 s. Ved disse Fæstebreves Udfærdigelse skal ligeledes indrettes Qviteringsbøger, forsynet med samme stemplet Papiir, som til Fæstebrevet er foreskrevet. Enhver Proprietarius, Jorddrot eller Huusbonde, saa og de, som pro Officio ere benaadede med Tiender eller Jordegods, bestaaende af mere end 20 Tdr. Hartkorn, skal holde rigtige, indbundne, nummererede, igiennemdragne og forseglede Hoved eller Cassa Bøger, som med Bøndernes Skatte og Landgilde=Bøger bør komme overeens, til Forsikring for de Fæstende, om det maatte hændes, at en eller anden af dem mistede sin Qviterings=Bog; og skal det første og sidste Ark at disse Bøger bestaae af stemplet Papiir. For det Gods, som er over 20 indtil 200 Tdr. Hartkorn, hvert Ark til 1/2 Rdlr. 200 indtil 500 Tdr., til 1 Rdlr. 500 Tdr. og derover, til 2 Rdlr. Ligeledes skal hver Proprietarius og Beneficiarius, som eyer over 20 Tdr. Hartkorn, være forsynet saa vel med en Fæste Protocol, hvori indføres alle paa Godset udgivne FæsteBreve med deres Reverser, som en Skifte=Protocol, hvori alle paa Godset faldende Skifte=Forretninger vorde indførte; og i hver af disse Bøger skal indbindes 2 Ark stemplet Papiir til samme Taxt, som for Hoved eller Cassa=Bøger anført er. Hvad derimod saadanne Protocoller, ey allene for kongelig eget forbeholden Gods, menendog for Kirkets, Skolers, Fattiges, Hospitalers, eller andet til publiqve Brug henlagt Gods betræffer, da, ligesom de hidindtil uden stemplet Papir have været indrettede, skal det og fremdeles derved forblive. Og paa det enhver Landgods Eier og Bruger i Norge, hvor dette Gods ey er ansat for Hartkorn, men anslagen til anden Matriculskyld, kan have en vis Regel, hvorefter han sig kan vide at rette; saa fastsættes hermed: at den, ved Forordningen og Rostieneste Skatten der i Riget af 22 April 1682. for Matriculskyldens Beregning til Hartkorn antagne Bestemmelse skal heri tiene til Rettesnor. Jntet Skiøde paa Jordegods eller anden Eiendom, hvorom Kiøbe Contract imellem Sælger og Kiøber forud er oprettet, maa i nogen Ret antages til Læsning og Protocollering, med mindre Kiøbe=Contracten derhos forevises. Skulde derimod et eller andet Skiøde angives, uden foregaaende Kiøbede Contract at være udstædt, bor det, til Beviis om Forholdets Rigtighed, være forsynet med baade Kiøbers og Sælgers Paategning. Ligeledes maa ingen Obligation eller noget Pantebrev af Pantebøgerne ved nogen Ret udslettes, førend enten Opsigelsen, skreven paa behørig stemplet Papir (hvilken Creditor, naar Capitalen af ham er opsagt, skal være pligtig, imod samt me Capitals Betaling, til Debitor at levere) i Retten er produceret, eller og Hoved=Documentet af baade Creditor og Debitor, paa den Maade som Kiøbere og Sælgere i foranførte er foreskrevet, er forsynet med Forsikring: at ingen Opsigelse er skeet.