Viborger Samler, 1847-01-09
Nyeste Postefterretninger. De nordamericanske Fristater. Præsidentens Budskab begynder med den Forsikkring, at Forholdene til de andre Stater ere overordentlig venskabelige, og at det ikke er Fristaternes Skyld, at Krigsforhold finder Sted med Hensyn til Fristaten Mexico. Præsidenten anfører derefter flere Exempler paa den mexicanske Regjerings Uvillie imod Fristaterne, – en Uvillie, hvorpaa man allerede havde flere Beviser i Præsidenterne Jacksons og v. Burens Embedstid. Angaaende Texas erklærer Budskabet, at, naar man paastaaer, at Fristaterne have ved Jndlemmelsen af Texas i Unionen, givet Anledning til Krigens Udbrud, saa var denne Paastand ligesaa intetsigende, som ubillig. Texas, saa beretter Budskabet, udgjorde en Deel af Louisiana, som i Aaret 1803 blev afstaaet af Frankerig til Fristaterne. J Aaret 1819 aftraadte de forenede Stater ved Floridatractaten den Deel af Louisiana, der laae indenfor de nuværende Grændser af Texas, til Spanien, og, da Mexico erklærede sig uafhængigt, gik Eiendomsretten ogsaa for denne Deel af Moderlandets Besiddelser over til den unge Fristat. J Aaret 1824 indførtes i Mexico en Foederalforfatning, ifølge hvilken de forskjellige Provindser skulde som uafhængige Fristater staae ved Siden af hverandre, og kun være forenede til det fælleds Formaal. Texas og Coahula dannede een af disse Stater, og de fordeelagtige Bestemmelser i Coloniseringslovene lokkede mange Udvandrere fra Fristaterne til disse Egne. J Aaret 1835 styrtedes Foederalforfatningen i Mexico; en Militair=Dictator kom i Spidsen for Regjeringen. Ved et Pennestrøg tilintetgjordes de enkelte Staters Forfatninger, og Teras erklæredes for et Departement af Mexico. Teras vilde ikke finde sig i denne Voldsomhed; det greb til Vaaben, udvalgte et eget Nationalconvent, og dette erklærede i Aaret 1836, at det ansaae enhver Forbindelse med Mexico for ophørt. Conventet constituerede Texas som en fuldkommen uafhængig Stat. Ved Vaabenmagt vilde nu Dictator St. Anna tvinge Texas; men den 21de April 1836 led han et ty talt Nederlag, og han blev tagen tilfange. En Maaned derefter erklærede han paa den høitideligste Maade i en med Auctoriteterne i Texas afsluttet Tractat denne Stats fuldkomne Uafhængighed; den mexicanske Hær forlod Texas. De senere Begivenheder ere i frisk Minde. Budskabet omtaler nu de americanske Vaabens seierrige Resultater, og Fristaternes sidste Fredstilbud. Mexico har begyndt Kampen, og denne maa seierrigt fortsættes, indtil en hæderfuld Fred kan tilkæmpes. Denne Fred maa tillige garantere Godtgjørelsen for Krigsomkostningerne og for de tidligere, endnu ikke liqviderede Tab, som de americanske Borgere have lidt. Jmidlertid skal der indrettes en temporair Regjering for de erobrede Landstrækninger indtil Freden afgjør disses fremtidige Skjebne. - At denne Regjeringsbeslutning ikke har Hensyn til Californien og Ny-Mexico, sees deraf, at Præsidenten foreslaaer Kongressen at bevilge de fornødne Summer til Opførelsen af Fæstningsværker m. m. og til at sikkre disse sidstnævnte Erobringer. Tillige gjentager Præsidenten Andragendet fra den forrige Session om at der maatte bevilges ham en Sum af to Millioner Dollars til Fredsunderhandlinger med Mexico, – et Andragende, der, som bekjendt, strandede paa Oppositionens Klippe i den forrige Kongres derved, at Oppositionen trængte samme i Baggrunden til Sessionens Slutning. Fremdeles omtaler Præsidenten ogsaa de med den interimistiske mexicanske Præsidents (General Salas) Underskrift forsynede, til Cuba sendte Kaper= og Naturalisationsbreve, og stadfæster den af den spanske Ministerresident i Washington givne Meddelelse om at Spanien, har lovet strengt at overholde Tractaten af 1795, ifølge hvilken spanske Undersaatter, der tjene ombord paa Kapere, der optage americanske Skibe, skulle straffes som Sørøvere. Jøvrigt har Præsidenten Jntet at indvende imod Kaperbreve; men han dadler kun, at de udstedes in blanco til Jkke=Mexicanere. Paa Grund heraf opfordrer han Kongressen at bemyndige Fristaternes Regjering til at udstede Kaperbreve til americanske Borgere imod mexicansk Eiendom.