JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1822-05-15
Arvingerne saavelsom Credi= og Debitorerne efter nu afdøde, forhenværende Thiele Møller, Germand Mortensen af Vammen Skovhuus, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, til at møde for mig som Skifteforvalter, de Første for at legitimere deres Arveret, og de Sidste for at godtgjøre deres Krav, samt betale deres Skyld. Fients Nørlyng Herredsfogderie den 11te May 1822. Rod Efter Begjær af Skifte Commissairerne i Generalkrigscommissair Schuchardts Stervboe, bliver, Onsdagen den 29de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 11 foretaget 4de Auction over Riis Bye under Grønbek Sogn, Lysgaard Herred, bestaaende af 1 Gaard, i Boelsted, og 2de Huse, tilsammen Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Tde. 2 Skpr. hvilke i sin Tid have henhørt under Allinggaarde Gods, og hvis Beboere endnu ere Fæstere. Dette Gods opraabes til Bortsalg deels samlet og deels separat. Auctionen holdes paa Stederne selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og forinden paa Lysgaard og Hirs Herreders Contoir. Jblandt Conditionerne ere, at Kjøbesummerne for den største Deel indtil videre kan blive staaende i Stederne, og et nogenlunde antageligt Bud, vil kunne vente Approbation strax. Lysgaard og Hies Herreders Contoir d. 13de Mai 1822. Holstein. Efter Begjering af Prøveprokurator Naskou i Nibe paa den Kongelige Enkekasse Directions Vegne, og i Følge passeret Forlig og Udlæg, bliver den Niels Jensen, med Tilnavn Byrialsen, tilhørende Gaard i Sjøstrup, i Aars Sogn og Herred, med sammes paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn 4 Tdr. 5 Skp. 1 Alb., stillet til offentlig Auction : 1ste Gang Onsdagen den 12te Juni 2den Gang Onsdagen den 26de Juni ) førstkom3die Gang Fredagen den 12te Juli ) for, om antageligt Bud gjøres, at bortsælges til Eiendom for den Høistbydende. Eiendommen kan strax tiltrædes, og af Kjøbesummen kan de 3/3 Dele, indtil 548 Rbd. Sølv, blive deri indestaaende. De 2 første Auctioner holdes paa Aars og Sleth Herreders Tingstad i Løgstør, men den Sidste paa Eiendommen selv, hver Dags Formiddag Kl. 10. Løgstøer den 5te Mai 1822. J. Scharling.
Viborger Samler, 1822-05-15
Hos Undertegnede saaes: Tidsskrift for Naturvidenskaberne. Udgivet af Profes forerne Ørsted, Hornemann og Reinhardt, 1ste Aar gangs 1ste Hæfte, 1 Rbd. Midlothians Hierte eller Fængslet i Edinburgh. En Fortælling af Walter Scott. Oversat ved C. J. Boye, 4re Dele, 2 Rbd. Fortællinger tildeels efter Criminal=Acter af Kruk2det Bind, 10 Mk. 8 s. Første Bind 15 Mk. 8 s. Grundrids af den danske Lovhistorie, af Kolderup, No. senvinge, h. 7 Rbmk. Haandbog over den danske og norske Lovkyndighed; med stadigt Hensyn til Hr. Etatsraad og Professor vurtigkarls Læredog. Af Etatsraad Ørsted, b. 3 Rbd. 1 Mk.
Viborger Samler, 1822-05-15
Bidrag til en Skildring af Guinea Kysten og denne Indbyggere, og til en Beskrivelse over de danske Colonier paa denne Kyst, af Pastor H. C. Monrad, b., 3 Rbd. Koldsted & Kone
Viborger Samler, 1822-05-18
Udenlandske Efterretninger. London.
Viborger Samler, 1822-05-18
Hr. Canning har formodentlig gjort Begyndelsen til en Forandring, der vil have vigtige Følger: saameget mere, som man derved muligt kan gjenvinde Rolighed i Jrland. Han har nemlig i Parlamentet foreslaaet og med Veltalenhed gotgjort, at de Jrlandske og andre katholske Pairer, der siden Carl den 2dens Tid vare berøvede deres Rettigheder og ingen Sæde maatte have i Parlamentet, nu maatte faa dem igjen - Forslaget gik igjennem med 249 Stemmer imod 240.
Viborger Samler, 1822-05-18
Avisen Times melder: at dens Stempelafgifter de sidste 6 Aar har indbragt Statens Kasse 300 58, Pd. St. eller halvanden Million Rbd. Sedler og alene i det Aar Dronningens Proces gjorde saamegen Opsigt, 55000 Pd.
Viborger Samler, 1822-05-18
Blant flere Søskader under Jrlands Kysten den 21de April forgik aldeles Krigsluppen Confiance paa 18 Kanoner.
Viborger Samler, 1822-05-18
Endeel Bønder i Jrland afgive nu godbillig deres Vaaben af Sult, da Kartoflerne ifior sloge feil, som er deres eneste Næring. (Ja, uden Øl og Mad er Helten Jngenting.)
Viborger Samler, 1822-05-18
Lord Russels Forslag i Parlamentet til en Patlamentsreform beviiste denne talentfulde Taler at være grundet i Nødvendighed og en Følge af opgivne Data. Hertil regnede han og Oplysningen at være henhørende. Han anførte til Beviis for den stigende Dannelse, at der i London gives en Boghandling, som sælget aarlig 5 Millioner Bøger, holdet 66 Betjente og giver mere end 150 Bogbindere Arbeide, i afvigte Aar er der solgt i England 23 Millioner, 600,000 Aviser. Denne Læsning er nu saa almeenyndet, at der 1782 udkom kun 79 Aviser i Riget, 1790 udgaves 146, men 1821 vare deres Tal 284.) Som Hovedgrund for en Reform i Parlamentet anførte han, at Ministrenes fleste Stemmer hentedes fra de mindre Byer og Flekker. Disse meente han burde tabe deres Valgret, naar de ikke havde et tilstrækkeligt Antal Borgere. For at bevise dette, optegnede Lorden Stemningen i Dronningens Sag, i 1820, hvoraf saaes: af 33 Flekker med mindre end 1000 Jndvaanere stemte 44 for Ministrene (altsaa imod Dronningen) og kun 12 imod dem; 35 Flekker med mindre end 2000 Jndbyggere hver, gave 55 for og 15 mod Ministrene. 76 med mindre end 5000 Jndbyggere gave 93 for og 48 imod dem. Deti mod gave 25 Byer med 5 til 10000 Jndbyggere 2, for og 22 imod og 31 som havde hver over 10000 Indbyg gave 21 for og 38 imod Ministrene. Ved andre vigtige Stemninger viiste han Forholdet at være lig dette og paastod: at de folkerige Byer Birmingham, Manchester, Leeds, (der som nyanlagte ingen Valgtet have, skulle have den de Smaabyet, fratagne. Men som bekjendt vare 164 Stemmer for men 269 imod Forslaget.
Viborger Samler, 1822-05-18
Blandede Efterretninger. Fra Lissabon meldes, at Brasilien har erklæret sig uafhængig og udraabt Kronprindsen til Keiser. - Brasilien indeholder 100000 Qvadratmile og er altsaa stort nok til et Keiserdom.
Viborger Samler, 1822-05-18
J Egnen af Toulouse hersker en saadan Vandmangel, at Man den 14de April har begyndt at anstille 80 Timers Bønner og Regn. J Overitalien og Piemont har Man siden den 1ste April havt nordlige Vinde og stærk Kulde, hvorved Viin, stokkene, Frugt og Morbær-Træerne have lidt med get. Silkehøsten vil altsaa falde slet ud iaar.
Viborger Samler, 1822-05-18
J Souilly, i Maat-Departementet, har Mar nylig seet et mærkeligt Exempel paa det heftige Jndtryk, et hæsligt Syn kan giøre paa en frugtsom melig Kone. Under hendes Svangerskab havde hun en lang Tid levende beskjæftiget sig med en Carticatur som hang i en Boutique ligeover for hende, Ved Barnets Fødsel søgte Fødselshielperen forgiæves efter Barnets Hoved, og Man fik snart at see, at det slet intet Hoved havde. Det hele Ansigt, selv med Ørene paa Siden, befandtes foran paa Brystet. Det døde under Fødselen. Menneskehedens Fløimand. J Bondstreet i London foreviser Man nu, under Navn af Kæmpen fra Frankrig, Een der passelig kunde kaldet Menneskehedens Fløimand, og tilvisse skal være værd at see paa. Han er født i Saarburg, i MeurtheDepartementet, og var fra Ungdommen af langbenet, dog meget kraftig og skikket til at udholde Strabadser. Hans Fader der ogsaa var en stærk, men kun 5 Fod og 10 Tommer høi Mand, var Opsynsmand over de til Staden hørende Skove, hans Moder var meget lille Dog har han endnu en Søster, der alt holder sine 6 Fod, omendskjøndt hun først er 16 Aar gammel. Han spiser ikke meget, han er blid af Gemyt og meget beskeden Hans Stemme er en mild Bas. Naar han kan, tager han sig gjerne noget for og er meget trav og behændig derved. Som Franskmand er han naturligviis meget attig mod Damer, og ualmindeligen taknemmelig imod dem, der underholde sig venlig med ham. Han hedder le Comte og hans virkelige Høide er 7 Fod og 4 Tommer. Hans Ansigt er munter og behageligt. Hans Hænder ere især store og ligne derfor mere Hænderne paa en colossalsk Statue end et Menneskes. Over Skuldren er hans Væxt næsten altfor smal, ellers vilde hans Styrke ogsaa være endnu overordentligere. Fødder og Been ere ikke slette, omendskiøndt noget plumpt dannede, og to smaae Børn kunne omtrent have Rum i hans Støvler.
Viborger Samler, 1822-05-18
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs Cours den 14de Mar Hamborg 2 M. 250, a vista 253. Specier 254. - Specier solgtes til 15 Mk. 4 s. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 75 1/2 a 76.
Viborger Samler, 1822-05-18
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 98 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. Sølv. Disconto 6 pCt.
Viborger Samler, 1822-05-18
Hans Høihed Prinds Christians nuværende Ophold i Paris bringer Kong Christian den Syvendes Besøg i denne Stad for 54 Aar siden i Erindring, Dette var saa meget mere mærkværdigt, som der netop i den Tidspunkt tre nordiske Konger befandt sig Paris. Mercier siger i den Anledning i Tablean de Paris, T. 2, S. 423, under Artikken les trois Rois, "Paris har nyligen været besøgt af tre nordiske Souverainer: af Kongen af Danmark, som Manhar givet glimrende og kostbare Fester; af Kongen af Sverrig, der ved sin Ankomst kun var Kronprinds men vendte tilbage som Konge; af Keiseren, der, for at være saa meget friere, boede i et Leiehotel, og som har taget Hovedstaden vel i Øiesyn, enog indtil den mindste Gienstand.
Viborger Samler, 1822-05-18
Ved Placat af 1ste Mai 1822 fastsættes Følgende: 1) Ved samtlige Gjesteretter udenfor Kjøbenhavn bør, uagtet Sagen afgjøres ved Forlig, erlægges Jnkaminationsgebyhr efter Spottelreglemen. tet af 22de Marts 1814, hvorimod det ved Søe- og Gjesteretten i Kjøbenhavn skal i denne Henseende, have sit Forblivende ved de hidtil gieldende Regler. 2) For Beskrivelsen af de ved Retterne indgaaede Forlig, saavel i Kjøbenhavn, som paa andre Steder skal betales Gebyhr efter bemeldte Sportelreglement. 3) Til Udskrifter af deslige Forlig skal bruges det samme stemplede Papir som det, der til andre Udskrifter ved samme Retter er anordnet, men iøvrigt bliver der med Hensyn til de ved Retterne indgaaede Forlig, at forholde efter Forordningen omdet stemplede Papir af 25de Mai 1804, §. 15 4 Gebyhrerne for private Politisager udenfor Kjøbenhavn skulle herefter betales saaledes: a) for at modtage en Klage, og dereftet udstæde fornøden Jndkaldelse til Dommeren 32 s. Sølv foruden anordnet Gebyhr til Varselsmændene; b) ved Sagens Anhængiggjørelse, til Dommeren 32 s. Sølv, og til Skriveren 32 s. Sølv, hvilket Gebyhr erlægges, endskjøndt Sagen afgjøres ved Forlig; c) naar Vidner føres, til Dommeren for ethvert Vidne 24 sk. Sølv; d) for Dommen at afsige ved Sagens Optagelse til Doms 1 Rbd.; e) i Skriverløn for hvert Ark, der gives beskreven, 24 s. Sølv. Alt foruden den i Sportelreglementets §. 156 befalede Forhøielses-Afgivt. Dog bliver den særlige Bestemmelse bemeldte Reglements §. 32 indeholder om et nedsat Gebyhr i visse Politisager, fremdeles i Kraft.
Viborger Samler, 1822-05-18
Den høieste Gevinst i Klasselotteriets anden Klasse, 4000 Rbd., udkom dennegang paa Amben 17 217, hos Hr. Kontrolleur Kastrup i Kjøbenhavn, og af de to næste, hver paa 1500 Rbd., den første paa Amben (4217) hos Hr. Jacobsen i Helsingøer, den anden paa Amben (17 - 61) hos Hr. Kasse ter Kleekamp i Kiel. Det er paa faldende, at af den Mængde Sukkerrafine, derier, som for 3 til 4 Aar siden vare i Kiøbenhavn, drives nu kun meget faa, hvilke endda holde sig ved Aktiehavere, der nok snarere sætte til end vinde ved dem.
Viborger Samler, 1822-05-18
Handelstidenden vedbliver at levere gavnlige Notizer til Oplysning og særegne Omstændigheder og Farligheder ved Hvalfiskeriet.
Viborger Samler, 1822-05-18
Samme Blad meddeler en Anviisning til at uddrage et olieagtigt Fedt, brugeligt til Vognsmørelse, af Oldenborrer, som skulde samles i Potter og ved underlagt Jld langsom steges tildøde. Den forsikres, at Man i Tydskland af 8 Kander Olden borter har udbragt 3 Kander Olie, om Nogen her skulde have Lyst at drive Oekonomien saa vidt.
Viborger Samler, 1822-05-18
J Statsvennen læses en Berigtigelse til Prof. Wendts Gjenmæle, af Dr. Gustav Ludvig Baden, som hvad det Historiske i hans tidligere Paastand angaaer erklærer, at han deri ingen Autoritet erkjender; "thi, tilføiet han, saa vidt ere vi nu i Fædrenelandets Historie at Man kan sige, deri er, siden Abraham Kalls Død, ingen Auteritet."
Viborger Samler, 1822-05-18
Dr. J. K. Høst har nu begyndt et nyt historisk Maanedskrift under Titel af Chronos, der, som en Fortsættelse af Politik og Historie, vorder tilbragt Subskribenterne herpaa, og især vil levere Bidrag til den nordiske Historie.
Viborger Samler, 1822-05-18
J Ribe Avis ønsker Man hiin Toldbetjents Navn opgivet, som forleden viste sig saa myndig i Hjerting, saa at der ikke skal hvile en uforskyldt Mistanke paa hans øvrige Kolleger.
Viborger Samler, 1822-05-18
Paa Gaarden Karenslyst ved Nakskov, tilhørende Proprietær Soels Opbudsboe, blev nylig ved Auction kun budet 1200 Rbd. Sedl., hvorfor Kammerherre Oppen, som anden Prioritetshaver, forlangte sig den udlagt for sin Kapital, stor 25,000 Rbd. Der indestod i samme en 60,000 Rbd., hvoraf de fleste saaledes ere fløiten.
Viborger Samler, 1822-05-18
Til Mariboe Bynyt hører, at et hundrede Asparges sælges der i Aar for 1 a 2 Mk.
Viborger Samler, 1822-05-18
Det er ikke længe siden, at man uden for Aalborg anlagde en Lystskov til Ziir for Staden og et moerende Spadserested. (En saa veldædig Handling, at man maatte ønske enhver dansk Kjøbstad, der er berøvet Fortidens Skove, slige Prydelser). Til Jndtægt for dette Anlæg opførte man den 12te Mar paa Byens Privattheater Jslands Komoedie Adolf og og Lovise; Billetten kostede 1 Rbd.
Viborger Samler, 1822-05-18
Et chemisk Væsen, der kalder sig Ripamuntii fra Mayland og hvis Pulvere og Composito bleve udbasunde og solgte for nogle Aar siden i Viborg, Snapsting, har nu atter beæret Aalborgenserne med sin Nærværelse, for at erfare, om der endnu fornemmes Lyst i Lommerne til at aabne sig for hans vidunderlige Ruskumsnusk.
Viborger Samler, 1822-05-18
Ved Tallotteriets 1057 Trækning i Altona den 14de Mai udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1822-05-18
Domme, afsagte i den Kongel. Landsoverret i Viborg. Mandagen den 1ste April.
Viborger Samler, 1822-05-18
I Sagen No. 1. Nyboe, for Landvæsens-Commissair Thygesen til Randrup, contra: Møller, for Proprietair J. Jørgensen i Aarhuus. (Angaaende Contraappellantens Fordring, stor 1000 Rbd. Sedler med Renter, grundet paa en Slut sæddel oprettet imellem Landvæsenscommissair Aagaard til Baggersvogn og Hovedappellanten.) Dom : "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Udi Sagens Omkostninger for Landsoverretten betaler Appellanten Landvæsensc. Thygesen til Contraapp. Proprietair I. Jørgensen 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger &c.
Viborger Samler, 1822-05-18
Ved Hellum Hindsted Herreders Ret er af den constituerede Herredsfoged, Landvæscom., Prokurator Haalum den 5te Juni 1821 dømt saaledes: "Jndstevnte Landvæsensc. Thygesen til Randrup bør at betale til Citanten, Proprietair Jørgensen i Aarhuus de, efter den mellem Jndstevnte og Landvæsense. Aagaard til Baggers vogn under 16de Mai 1820 indgangne og den 24de Man næstefter til Citanten transporterede Stutseddel om 46 Stykker Stude, skyldige 1000 Rbd. Sedler med Renter 4 pCent pro Anno fra 13de Novbr. 1820 indtil Betaling. fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Kon skeer; men iøvrigt for Citantens Tiltale i denne Sag Citanten fremlagte, mellem Landvæsensc. Thygesen og gens Kasses Ret forbeholdes i Anledning af, at den af Aagaard under 17de Mai 1820 indgangne og til Citanten den 24de Mai næstefter transporterede Stutseddel og den af Jndstevnte i Gienpart fremlagte mellem fornævnte Thyggesen og Aagaard den 16 Mai 1820 indgangne Convention, ikke er skreven paa stemplet Papiir. Det idømte at efterkommes inden 15 Dage a."J Sagen No. 267. Møller for Slagtermester Niels Møller i Holstebroe, contra :N. Lykke befalet for Kiøbmand Hans Lassen i Skjelskjør(Betræffende Førstnævntes Part som Angiver af de i Lodshuset ved Skjelskjør i Novbr. 1814 anholdte og confiskerede Vahrer.)at Prokurator Erichsen tillægges 16 Rbd. Sølv i Sala Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande, dog rium, hvilke udredes af det Offentlige. I Salarium til Jndstevntes befalede Sagfører Landsoverrpk. N. Lykke efterkommes inden 8 Uger a hæves Processens Omkostninger ved Landsoverretten. At betaler Appellanten 12 Rbd. Sølv, men for øvrigt op Herredsfoged Skonau den 12te Novbr. 1819 dømt saale Ved Lemvig Byetingsret er af Justitsraad, Bye- og berettiget til nogen Andeel af den Fordeel der er tildes: "Contracitanten Slagter Niels Møller bør være falden Hovedeitanten Kiøbmand Hans Lassen i Skjel mistede i Stormen den 14de Marts 15 Skibe (ventelig af de Lemlæstelser det græske Skyts havde givet den) og de andre 19 Skibe vare i saa maadelig Forfatning, at de behøvede 3 Maaneder for at kureres.
Viborger Samler, 1822-05-18
Augsburgerr Avisen allgem. Zeitung af 3die Maj paastaaer af Breve fra Salonichi, Seres og Monastetion, at have vigtige Tidender fra det nordlige Thessalien og Macedonien - Disse Landes Beboer modige og krigsdygtige Folk fremfor de øvrige Græker, have hidtil holdt sig tolige og ikke deeltaget deres Landsmænds Opstand endskjøndt de asiatiske Tyrker der skulle forstærke Churschids Hær begi store Udsvævelser i deres Lande; endeel Aarsag dertil var vel og det, at de manglede Vaaben - Jkidestomindre havde og Storherten besluttet deres Undergang og Pasken af Salonich prøvede flere Gange paa, at liste deres Vaaben fra dem, for desbodre siden at slagte dem; men da Grækerne faae af Stæderne Salonichis og Kassandras bedrøvelige Exempel (hvor troløse Præster overtalede dem til at aflevere deres Vaaben) at Tyrkerne derefter ombragt Jndvaanerne og afbrændte Byerne, spiddede Mæn denne hundredviis og solgte Qvinderne som Slavinder, saa lætte de tilfulde at kjende Værdien af den tyrkiske Tilgivelse for Vaabenløse, og toge Deel med i Krigen, efter at have forbundet sig med det regjerende Senat i Peloponnes og derfra faaet Krigsfornødenheder. De have nu et Korps paa 7000 Mk. af Grækenlands bedste Skarpskytter; de have 3 er farne Chefer, Tassos, Diamanthes og Saphirakes - De have allerede forsikkret sig betydelige Passer, Kyster og Strækninger og besat Staden Beroea, efterat Tyrkerne vare fordrevne. Paskaen sendte vel et Korps mod dem; men Anføreren blev haardt saaret og hans Folk slagne - Salonichs Paska vil nu selv drage imod dem, men om han faaer større Held, vil Tiden vise. Beroea indtoges den 24de Marts.
Viborger Samler, 1822-05-18
Forresten hører man endnu bebude Grækernes sidste Søeseir den 5te og 6te Marts. En af de 3 græske Admiraler Nicolaus Apostoli af Psara der fortiden bloketer Patras hvis Kaste Tyrkerne have inde, har skrevet til sin Ven i Jtalien saaledes. "Jeg vil sige Dig, at den hele græske Flaade traf den tyrkiske, der bestod af 35 Krigskibe og 31 Førselskibe - Vi havde 60 Seilere Tyrkerne havde 8 Fregatter, hvoraf 4 a første Rang, 12 Corvetter og 16 Brigger, desuagtet gjennembrød vi, med vore mindre Skibe deres Linie og tilredte ilde Barbarernes Flaade; 10 til 12 af vore Skibe vare blot i Træfningen, Tyrkerne flygtede først til Zakyntas og om Natten derfra videre."
Viborger Samler, 1822-05-18
Odessa den 18de April. Endnu har Divaner, ikke befindet sig paa at besvare Lord StrongfordsNøte af 30te Marts hvori han saa trængende søgte at formaae Storherten til at tage sin forrige Beslutning tilbage; Senere, den 8de April har han og Grev Lützow givet Reis-Effendi en ny Note: men derpaa er heller intet svaret. Da der egentlig ikke kan skee noget Afgiørende, førend hele Divanet samles og det endda vist nok bliver ved det For tige ifølge Storherrens Princip ikke at eftergive noget af sin Paastand, der giør ham til en stor Regent i Folkets Øine; saa venter man ikke, at Gesandternes Omhu nytter noget - Overalt nærer Storherren Nationalkarakteren og Fanatismen saare meget.
Viborger Samler, 1822-05-18
Østerrig den 4de May. Man paastaaer fra troeværdig Haand, at vide følgende om v. TatischeffÆrende i Wien "Han skulle aabenhjertet erklære.
Viborger Samler, 1822-05-18
at Hs. M. Keiser Alexander ikke havde Erobring til Hensigt men ønskede at vedligeholde Freden, saalænge Hans Ære det tillod; men i Fald han ikke kunne undgaae Kampen, saa ønskede Han dog at handle i Overeenstemmelse med de andre Magter - og Han ønskede derfor at vide Østerrigs ren Sa tydelige Mening." Efter en saadan Erklæt lenetille v. Tatischeff høre Fyrst Metternichs Svar og personlig berette sin Keiser det - Dette Svar skal v. Tatischeff have udladt sig med at være saaledes "Østerrig søger, saalænge muligt og ved Mægling i Forening med England, at paastaae Tyrkerne bør opfylde de sluttede Traktater; kan det ikke bevirkes, saa vel Østerrig gjøre fælleds Sag med Rusland og kalde sin Minister Grev Lützow fra Tyrkehoffet. Kommer det til Krig, saa er Planen den: at give Moldau, Wallakiet og Servien arvelige Fyrster. Den tyrkiske Residents skal fremdeles forblive i Konstantinopel; thi man agter ikke at fordrive Tyrkerne fra Europa men at paasee at de holde de lovgrundede Forpligtelser. Grækernes Sag vil man paa een eller anden Maade søge at jævne, meer eller mindre efter de Europæiske Folkeslags Forventninger. Jfald Grækerne ere heldigst, blive der en Republik af Morea og Øerne. Man forudsætter og haaber, at England bifalder denne Plan. Man formoder og, at Divaanet villigen vil række Haanden til fredeligt Forhold med Rusland; men man frygter, at det ikke er Herre over Armeen og Folket, saa at Riget bliver trukket indi Krigen ved deres Paastande; men - i dette Tilfælde vil de Europæiske forbundne Magter understøtte Storherren i hans allerede gamle Plan Par opløse det urolige Janitskarkorps." Den Østerrig faaer at kræve for Krigsrustninger - Ved næste Hovedpunkt bliver den Erstatning Rusland og at berøre denne Punkt, der er saa riig paa giensidige Paastande og langttrukne Forhandlinger, hvis Udfald dog intet Menneskes Klogskab forudseer, maae man haabe baade paa mulige Tilfælde, samt: at den altstyrende Kraft lader Ting hændes, som bringer alle menneskelige Planer til at falde. Saameget er vist: at begge Keiserhofferne ere enige og behandle Sagen med nøiagtig Overlæg - Heller ikke bør man tvivle paa, at jo Grækerne, enten ved militære eller diplommatiske Kampe, ville vinde en bedre Forfatning.
Viborger Samler, 1822-05-18
Grækernes Seire til Lands, som nylig ere anmeldte ere: 1, General Colokothron har angre det og med Storm indtaget den forskandsede Lei ved Patras, hvori de landsatte Tyrker vare og, efter at have anrettet et grueligt Blodbad, taget 40 Kanoner fra dem. Kastellet skal derpaa have forlangt at underhandle om Overgave. 2) Ved Termoplerne er Paskan af Larissa aldeles slaaet af General Odyssens - Dette Korps der bestod af 4000 tyrkiske Ryttere, 8000 Fodfolk og 800 Artilleristet. skulle, gjennem Livadien, trænge ind i Attika og Morea. Men de fandt Bjergpassene besadt af Agraphiotet og, da Odssens undfatte dem, tadde Tyrkerne 5000 Mand og 9 Kanoner - Paskaen faldt, Resten toge Flugten til Zeitun og indsluttes af Grækerne. 3) Den græske Kongresses Præsident Maurocordato har bekjendtgjort "At den tyrkiske Flaade, som den 4de Marts blev slaaet af Grækerne og tog Flugten, atter den 9de Marts ved Patras blev angrebet af Grækerne; af de 24 tyrkiske Skibe søgte nogle at redde sig under Kastellerne ved Lepanto; men Resten ankrede 1/2 Miil derfra og bleve af Grækerne opbrændte.
Viborger Samler, 1822-05-18
Blandede Efterretninger. Paris. Hs. H. Prinds Christian har forladt Paris og reiser over London til Danmark - Hs. M. Kongen gjør smaae Kjøretoure - Mordbrænderier, ne i Departementet Seine og Dise ere endnu Gang - Trudselsbreve opslaaes nogle Dage for Branden og, med Mishag seer man i dem saae uærbodige Udtrykke mod den franske Konge. Endskjøndt man modsiger, at den Spanske Gesandt er givet at forstaae, at han kunde reise, saa ere dog Tropperne i saadan Mængde samlede paa de spanske Grændser ligesom de Spanske og maae opstille lignende Stykke, at det volder Opmærksomhed.
Viborger Samler, 1822-05-18
Spanien. Det er her tilsyneladende meget roligere end før, da det maadeholdne Parti faaet Overhaand og de Communeros ere blottede. Dhrr. Arguelles, Valdes (Præsident for Cortes) handle i Overeensstemmelse med Minister la Rosaa. Med Kongens Helbred bedrer det sig - Man forudseer dog mangen haard Kamp, førend de Maadeholdne vinde Seir over Fantasterne i Politiken.