JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Kjøbenhavns Børs, den 26de November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 246 Amsterdam 2 M. 234. London 2 M. 11 1/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. a 15 Rbmk. 1/2 s. Oblig (med Rente fra 11te Juni 1822) 81 a 81 1/2. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 101 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto. 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Ved Tallotteriets 1199 Trækning i Kjøbenhavn, udkom følgende Rummere: 3216. 83 3 Prædikanterne, paa 12 Søndag i Advent til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Tr. Claudi, Aftensang tirke Her Stiftsprovst Schierup, Aftensang derr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Bekjendtgjørelser. Fra Mandagen den 2den December bliver Priserne paa Øllet fra Sundbye forandret saaledes: No. 1. . pr. Tønde . . 10 Rbd. - 2 . . . Dito . . 6 - 4 Mk. - 3 . . . Dito . . 4 - 4 -- 4 . .. Dito . . 3 -- 5 . . . Dito . . 2 - 2 -- 6 . . . Dito . . 1 - 5 - Foustagerne faaes som hidtil tillaans, og Øllet leverer jeg frit i Huus. Aalborg, den 30te November 1822. And. Herskind.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Fra mit Ølbryggerie leveres Øllet fra Mandagen den 2den December til følgende forandrede Priser: No. 1. eller dobbelt Øl . 10 Rbd. - Td. - . . - godt Dito . 6 - 4 Mk. -- 3 . - Hhn. Dito . 4 - 4 - -- 4 . - Skibs-Dito . 3 - . - -- . . - daglig Dito. 2 - - hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 30te November 1822. D. Duysen. I Aftes imellem Kl. 7 og 8, blev bortstiaalet af en Gaard paa Algaden følgende Klædningsstykker: et Par blaae Buxer og en dito Trøie med gule Knapper, et Par hvide Lærredsbuxer med bred Klappe, en guul Vest med Perlemors Knapper og i den ene Lomme laae en sølv Kapsel til et Lommeuhr, et blommet Halstørklæde og tvende Kraver uden Krøs, en nye Uldhat med Hattemagermester Fagernes: Stempel. Hvem der kan give nogen Oplysning om bemeldte Tøi, loves en passende Douceur af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Grækernes Frihedskamp. Et Diet af Søren Møller, faaes for 24 s. hos Vogelius. En mig tilhørende liden sort Pudel-Pund, ikke fuldvoxen) er sidste Mandag bortløben, for hvis Tilbagebringelse loves en passende Doucer. Carl Attermann.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Fredagen den 13de December næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa mit Contoir her i Byen, holdet en Skiftesamling i forrige Proprietær Bangs paa Dronning, gaard opgivne Boe, hvorved Verkommende ville give Møde, da Boet samme Dag agtes optaget til Slutning. Sæbye, den 27de November 1822. Boeck. Feed Melk, saavel sod som stammet, samt Fløde fares daglig hos Lars Bøggild. Hvor en Kakkelovn, der enten kan bruges som Vindoveller Bilægger kan faaes tilleie, derom giver BogtrykkeWandall Underretning.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Auctioner. At 3die Auction over Lars Christiansunds Eiendomme i Beistrup Sogn, som var bestemt til Afholdelse de 16de December næstkommende, formedelst indtrufne Forhindringer først vil vorde afholdt paa selve Eiendommene, Mandagen den 23de næstefter, om Formiddagen Kl. 11, bekiendtgjøres herver til de Lysthavendes behagelige Efterretning. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 25de No. vember 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Da ved 3die Auction ikke skeede noget Bud paa Hovedgaarden Rønnousholm, tilhørende afdøde Proprietær Lychegaards Boe, saa bliver efter vedkommende Panthaveres Begjæring, en 4de Auction afholdet Fredagen den 10de Januar i næstkommende Aar, Formiddag Kl. 10, hvor, om antageligt Bud skeer, den absolut bortsælges. Og anmærkes herdes at denne Gaard med 7 Afbyggerhuse, beliggende i Vreilev Sogn, Børglum Perred, Hjøring Amt staaer ialt for 25 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. Hartkorn, og at med samme følger 4 Huse i Guldager, som tilsammer skylde 1 Stk. 1 Fdk. 2 Alb., og 2de Huse i Hæstrup, som begge skyldt 4 Skp. 1 Alb. Af disse Pue forrettes Ugedagsarbeide til Gaarden, hvorpaa er nedlagt Vintersæd af 24 Tdr. Rug, og kan faaer 20 Tdr. Byg og 30 a 40 Tdr. gavre, samt aarlig græsses og fodres 100 Køer og Stude, foruden 30 a 40 Faar og de fornødne Heste. Den henhører forresten, saavel med Hensyn til Græsning som Kornaal iblandt Landets gode Jordeiendomme, og ligger ikkun en Miil fra Amtsstaden Hjøring, Conditionerne, hvoriblandt at den kan tiltrædes strax efter hammerslag, og at den Kongelige Casses Priorit 7245 Rbd. Sølv, kan fremdeles blive staaende imod at betale de fra Juni Ternin 1820 resterende Renter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Skifteforvalter. Auctionen afholdes paa Gaarden. Sæbye, den 23de November 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Bekjendtgjørelser. 1) Felt- og Garnisonstjenesten, til Brug forRekrutten af Jnfanteriet, indbunden 10 sk. 2) En kort Anviisning til Tovato, plantning, af J. S. Becke, heftet 12 s. 3) Kort historisk Samling af danske Konger fra de ældste til vore nuværende Tider, et Tidsfølge af 1900 Aar. udgivet af P. Obel i Lemvig, heftet 5 Mk. 4) Historiebog for Børn, indeholdende lærerige Optrinondet daglige Liv, ved Kammerraad A. F. Just, indbunden 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1822-11-30
Rettelse. J sidste Avis er ved en Feiltagelse, paa 1ste Colonne, 1ste Spalte, 16de Linie franeden, fra Ordet imedens, kommet under Rubrikken Tyrkiet; men som hører til Slutningen af Efterretningerne fra Spanien.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Allerika.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Fædrelandet. En Amtsprovst har, i Anledning af Forordningen af 24de Juli sidstleden, hos Cancelliet forespurgt: 1) Om i de Tilfælde, hvor flere Sogne ere forenede under eet Pastorat, de Tjenestefolk, eller andre der flytte fra eet af disse Sogne til et andet, skulle indføres i Ministerialbogens Af- og Tilgangslister, og forsyne sig med Præstens Paategning paa deres Skudsmaale. 2) Om de, der afgaae eller tilkomme, ogsaa ere pligtige at melde sig hos Degnen eller Kirkefangeren, 3) Om den ved Placaten af 26de Mai 1779. 83. tilstaaede Fritagelse for Brugen af Stempler Papiir, til Skudsmaal i det Tilfælde, naar et Tyende vel flytter fra et Sogn til et andet, men dog forbliver paa det samme Gods, endnu er gjeldende, og 4) Om gifte eller boesiddende Folk, der efter Anardningerne ikke skulle have Skudsmaal, men vel Præsteattest eller Aftergangsseddel, naar de flytte fra et Pastorat til et andet, ikke, saafremt de ei Fortiden have ordentlig Skudsmaal, kunne meddeles en saadan Attest paa stemplet Papiir til 6 s.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Efterat Cancelliet, forsaavidt de 2de sidste Spørgsmaale betræffer, havde corresponderet med det Kongelige Rentekammer, er Vedkommende meddeelt følgende Svar paa fornævnte Spørgsmaale: 1) J det nævnte Tilfælde er Skudsmaal ej fornødent. Foruden at de Grunde, hvorved Lovens 3.19-8 og 10, saavelsom ovenmeldte Forordning ere fremkaldte, medføre, at hvad der sammesteds anordnes for dem, der begive sig til et andet Sogn, kun kan forstaaes med Hensyn til det Tilfælde, at dette staaer under en anden Sognepræst, bestyrkes denne Mening og ved Udtrykkene: "naar nogen Fremmed ankommer til et Sogn paa Landet", naar nogen tager fast Tjeneste eller stadigt Ophold i et fremmed Sogn, samt ved Bestemmelsen i Forordningens §. 7, at Præsten haver i det Skudsmaal, han meddeler, at oplyse, naar Personen er født, døbt, varcineret og confirmeret, forsaavidt dette er skeet i Sognet, samt at han haver at bevidne, hvad der er ham bekjendt om Personens Vandel og Forhold i Sognet. Det er og ellers i Anordningerne ikke usædvanligt, at der nævnes Sogn, hvor der mennes hele Pastoratet. See, til Exempel, Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet af 5te Juli 1803, 88. 27. 33 og 46. Derimod vil det, hvor særskilt Ministerialbog er indført for hver Kirke, være nødvendigt, at Personen, i forommeldte Tilfælde, føres paa Af og Tilgangslisterne. 2) Den omspurgte Forpligtelse kan ei antages at paahvile de til eller frafløttende. 3) Den 3die 8 i Placaten af 26de Mai 1779, der staaer i Forbindelse med de øvrige ved samme Placat givne Bestemmelser, hvorved særdeles Hensyn er taget til Bondestandens daværende bundne Forhold til Godserne, maa ansees bortfolden ved Forordningen af 20de Juni 1788, og alle Skudsmaal blive saaledes efter Forordningen af 25de Mai 1804, 8 13 og Skole=Anordningerne af 29de Juli 1814, at skrive paa behørigt stemplet Papiir. 4) De omspurgte Præsteattester eller Altergangs sedler bør efter Forordningen af 25de Mai 1804, 8. 13, ligesom andre Præsteattester skrives paa stemplet Papiir No. 2 af anden Klasse.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Under 16de f. M. er fra Cancelliet udfærdiget et Circutære til samtlige Amtmænd samt Søe og LandKrigscommissærer i Danmark, saa lydende: "Det er for Cancelliet andraget, at enkelte Tistricter, paa Grund af Forordningen af 20de Juni 1788, dens 42 s., tillade Mandskabet ved Sessionerne at bytte, saaledes at den, der bliver Soldattilforhandler sig en andens Frilod, imod derfor at give en Godtgjørelse, som Vedkommende indbyrdes forenes om. Den Frihed, som bemeldte Forordnings S. 42 giver en Landtetrut til at stille en anden tjenstdygtig Mand fra Landet i sit Sted, uden at være underkastet de, i Forordningens 26de 8 befalede Forpligtelser, hvilken Frihed endog finder Sted, efterat Landrecrutten har staaet nogen Tid i Tjenesten, er aldeles ikke anvendelig efter Armeens nærværende Forfatning, hvorefter Forskjellen mellem de forhen saakaldte Landretrutter og Landsoldater er ophørt, og Tienesten er bleven gjort lige for alle, som udskrives til Soldater. Dersom den gjaldt endnu, saa bortfaldt aldeles den Fiendelse, som Forordningens §. 26. har tillagt Landmilicefønden, hvilken dog, ved senere Anordninger, er erkjendt og fornyet. Den Grund der bevægede Lovgiveren til for Landrectutten at gjøre en Undtagelse fra bemeldte §. 26, nemlig der langt større Besværlighed, der var forbunden med den Tjeneste, som paalaae dem, det ved Lodtrækning: vare udskrevne til Landrecrutter, fremfor de øvrige nationale Soldater, bortfalder ogsaa nu, da alles Kaar ere blevne lige, og skjønt den nuværende Tjeneste kommer overeens med den, som forhen paalaae Landrecrutter, saa var det dog kun tildeels, nemlig i de første to Aar. Paa Grund heraf er den paa enkelte Steder stedfindende Bytten ulovlig, hvad enten den foretages mod eller uden Betaling; men den Udskrevne er pligtig til at tjene selv, eller hvis han vil stille for sig, at erlægge den befalede Kiendelse til Landmiliefonden.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Under 2den October 1822 er udkommen følgende: Kongelig Resolution, hvorved det: 1) I Henseende til de under Kjøbenhavns Amts Rytterdistricts samt Taarnbye Sogns Overformynderie, deels Mandspersoner over 18 Aar, deels givte Fruentimmer tilhørende Capitaler, der burde være udgaaede af Overformynderiet, tillades, at de Os igationer, som Fædre eller Mødre meddele deres mindreaarige eller myndige Børn for deres hos dem indestaaende Arvemidler, maa skrives paa Stemplet Papiir af anden Klasse efter Summers Størrelse. 2) At dette ligeledes maa være tilladt i de Tilfælde, hvor et Stervboes Eiendomme ere overdragne til en af Medarvingerne, imod en af ham til Overformynderiet udstædt Obligation for samtlige de i Eiendommen indestaaende Arvemidler, der ere hans umyndige Sødskende tilhørende, naar en mindreaarig Broder eller gift Søsters Mand tillader ham at beholde den dem tilhørende Arv indestaaende i Eiendommen. 3) At den samme Moderation i lige Tilfælde, naar i der nemlig er Spørgsmaal om Capitaler, der i den forbigangne Tid burde være udgaaede af Overformynderiet, maa være anvendelig i hele Riget, og Cancelliet allernaadigst bemyndiget til paa Forestilling fra Vedkommende at tillade saadant.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
I Kjøbenhavns Aftenblad findes nu indført et moersomt i Aaret 1708 af Georg Greftlinger, kronet (hvem der har kronet ham, tales ikke om). Poet og Norar. pahl. udgivet Skrift kaldet Ethica Complimentoria, det er: Complimenteerbog, hvorudi indeholdes en rigtig Maneer hvorledes man saavel med høje som med nedrige Standspersoner ved Selskab og Fruentimmer, efter Hofvi=Skik ziirligen tale og omgaaes skall. Bladets Udgiver siger i Fortalen til Læseren: "Det skulde synes noget underligt, sige vi, nu at ville give Folk Levemaadens Regler at rette sig efter, som for hundrede Aar siden ere gangne af Brug; dog, det synes ikkun saa ved første Øjetost. Thi kommer ikke netop nuomstunder Det i Brug igjen, som den nærmeste Generation har forkastet? Som f. Ex. Manchetter, store Kryds, Toupeer, Parykker, Possementmager-Arbeid, og fremfor alt Snørliv, der nu endog ere langt mere udbredte end fordum, saa at det er at haabe, Pochernes Gjenkomst ikke er synderlig langt borte og at de om kortere eller længere Tid vil opnaae samme glimrende Periode paa nye som Snørlivene. Disse bruges nu ikke blot af Fruentimmer, men ogsaa af Mandfolk; Pocherne ville sikkert naae samme Ære, og det, hvorover Folk nu vilde lee Maverne itu, nemlig at see nogle velsnørte Mandfolk i Pocher, over hvilke de vide Buxer hang i mange Folder, vil om e nogle Aar blive et ganske almindeligt Syn, som ingen ændser.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Samme Blad fornyer nu den Historie man for nogle Aar siden læste i Aviserne om en hollandsk Skipper der om Natten i Søen stødte paa et nordamerikansk Skib. Man veed de hollandske Skippere, føre gjerne deres Famile med sig. Denne havde sin 3 unge nysgifte Kone ombord. Ved det Bulder og den i Allarm, der opstod paa Dækket, da begge Skibe tørtinede sammen, foer Konen forskrækket op af sin Køje i Kabytten, og da man raabte vi synker, sprang hun i bar Særk op paa Dækket. Her var var man paa begge Sider sysselsat med at faae Skibene klarede fra hinanden, men de Frygtsomste ombord paa Hollænderen raabte ideligen paa, at man gjorde bedst i at redde sig øjeblikkeligen over paa det nordamerikanske Skib, der var større og havde ligt mindste ved Stødet. Skipperkonen springer da, uden at lændse sin dybe Realigee, i Forskrækkelsen derover, men strax efter komme Skibene klar af hinanden.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Americaneren fortsætter for fulde Seil sin Cours: ombord hos Hollænderen, som ei har faaet jynderN. Skade og som derfor ogsaa fortsætter sin Reise, savner man ikke Konen før noget efter, og da mindes en Matros at have seet hende springe ombord til Americaneren, der alt er ude af Sigte paa Veien maaske til Nordamerika. Hollænderen kommer til Kjøbenhavn, hans Bestemmelsested, høibedrøver over sin unge Hustrue, der, næsten blottet for Alt, pludselig var geraadet midt imellem Vildfremmede. - Men om, og hvorledes, han har faaet Konen igjen veed endnu ingen bes.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Nu er det da kommet saavidt i Kjøbenhavn at en Bogtrykker virkelig indbyder til Subskription paa et Kjævlerieblad, som skal hedde Eris eller Strids bladet - Den der grasserende Kjævle=Post faaer altsaa sit eget Sygehuus eller Daarekiste, hvilket man nu vil kalde det. Patienterne blive gratis indtagne. Huset vil altsaa ikke fattes Søgning.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Ligesom Herr Justitsraad og Ridder af Dannebrogen S. Bruun for nogle Maaneder udgav Mile og statistifte Tabeller for Nørrejylland og Hertug, dommet Slesvig, saaledes er nu Forsættelse No. 2 for Fyen, Langeland, Lolland, Falster og Ærøe udkommen. Denne Tabel faaes ligesom den foregaaende hos Herr Schubothee paa Børsen i Kjøbenhavn, for 16 s. Exemplaret.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Fra den 25de til den 30te November 1822, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Jndkomne. Den 25de Novbr., A. H. Staarup fra Kjøbenhavn med Stykgods. N. Hansen fra Helsingør med Ballast. L. Strømberg fra Gothenborg med Dito. Den 26de, L. O. Moe fra Tønsberg med Trælast. Den 27de, F. C. Ballauff fra Kjøbenhavn med Stykgods. Den 28de, J. Clausen fra Dito med Dito. H. M. Hansen fra Dito med Salt og Dito.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Udgaaede. Den 25de, W. M. Dahl til Holland med Kornvarer. S. P. Hansen til Norge med Dito. Den 26de, L. Strømberg til Gothenborg med ferske Sild. N. Madsen til Aarhuus med saltet Sild. H. C. Krohn til Altona med Uld og Hus der. Den 27de, J Teilmann til Kjøbenhavn med saltet Sild. J. Christensen til Norge med Kornvarer. Den 28de, N. Hansen til Helsingør med Dito. H. A. Staarup til Kjøbenhavn med saltet Sild. B. Geniske til Dito med Dito. Den 29de, H. N. Serresleff til Flensborg med Kornvarer,
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 7de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, vorder Skiftet efter afdøde Raadmand og Stiftsrevisor Asmus Larsen Nyborg, foretaget i undertegnede Procurator Brix's Boepæl, og da samme da agtes optaget til Slutning, saa ville Enhver, som maatte have noget i Boet at erindre, være betænkt paa til saadan Tid dermed at fremkomme. Da en Herr Røie, som jeg ikke har den Ære at kjende, uden at opgive sin Stand eller Boepæl, i een af den Kongelige General-Postdirection authoriseret Dagbog ved Færgehuset heri Byen, har klaget over Færgevæsenet, og jeg ikke, uden at kjende hans Opholdsted, seer mig i Stand, til at erholde de nærmere Oplysninger af ham, som ere fornødne til Sagens Bedømmelse, der paaligger mig som Embedspligt, saa beder jeg at Herr Boje, saasnart mueligt, ville behage at underrette mig om hans Opholdsted. Nørre-Sundbye, den 29de November 1822. Spies. Cancellieraa og Politiemester.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
Da Tiden allerede er forløde, til vottten denne Byes skat et pligtige Jndvaanere skulle have betalt deres til 21 Octbr. sidst forfaldne Skatter for 3die og 4d Qvartal d. A., saa ville de som endnu maatte staae til Rest for bemeldte 3die og 4de Qvartals Skatter, nemlig: By ningsafgift og Røn se til Rigsbanken til 1ste Octbr., Landskat, Brandcontingent, Veiskat, Broelægningsskat, Vægterpenge, Skole= og Fattinskat, samt Dito af i undtart m.v., til Aarets Udgang, behagelig betale samme til Skattecasserer A. Nørgaard inden 14de December i seneste; tyr i manglende tald bliver Restanclisterne udfærdigede og indsendt til Apcobation til Udvantning, da Vedkommende derom ei kan ente videre Paamindelse. Aalborg, den 30te November 1822. Magistraten. Al anvendt Flid uagtet, endog at opraste flere hundrede Favne Søvt, har man ei kundet forebygge ulovlig og skadelig Kjørsel over Torvets og Wadums Eiendomme i Wadum Sogn, desaarsag forbydes verved al uberettiget Færsel over disse Byers Eiendomme i Fremtiden. Fra de vedkommende Beboere i Wadum og Torpet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
At jeg er flyttet fra Memhaugs Gaard paa Allgaden og boer nu i Maren Turrisgade hos Herr Kjøbmand Standt, hvor jeg i min Mands Fraværelse forfærdiger Brokbaand og Buxerseler, reparerer Gamle, forfærdiger Kaabe=Garnering og at Slags pandskemagerarbeide, samt vadsker og farver Handsker m. m.; Alt til billigste Priser. C. Beck. M. et gode Tænelys med Bomuldsvæger til 6 a 8 Stkr. pr. Pd., er at bekomme for 20 sk. Pundet og 3 Rbd. Lis undet hos Slagter Cohn. boende hos Mad. Helverskau.
Jyske Efterretninger, 1822-12-02
I Aftes imellem Kl. 7 og 8, blev bortstiaalet af en Gaard paa Algaden følgende Klædningsstykker: et Par blaae Buxer og en dito Trøie med gule Knapper, et Par hvide Lærredsbuxer med bred Klappe, en guul Vest med Perlemors Knapper og i den ene Lamme laae en sølv Kapsel til et Lommeuhr, et blom net Halstørklæde og tvende Kraver uden Krøs, er nye Uldhat med Hattemagermester Fagernes's Stempel. Hvem der kan give nogen Oplysning om bemeldte Tøi, loves en passende Douceur af Bogtrykker Wandall. Een mig tilhørende liden sort Pudere pund, ikke fuldvoxen) er sidste Mandag bortløben, for hvis Tilbagebringelse oves en passende Doucer. Carl Attermann.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Svanien. Efterhaanden som Mina rykker nærmere frem imod Grændsen, tiltager Antallet af de Spansk Fygtninger, som søge Tilhold i Frankrig, iblandt hviteman især tæller en overordentlig stor Mængde Munke og Præster. Ming har udstedt et Opraab til Troensbæren, hvori han for sidste Gang tilbyder dem Amnestie, som uden Ophold vende tilbage til Pligien og stille sig under hans Faner. Dette har virket godt, og Royalisterne løbe skareviis over til ham. J London vilde man allerede vide, at hele Catalonien nu igjen hylder Constitutionen. Roylistchefen Romanillo er bleven uklar med sin Overgeneral Eroles, har undsagt ham, ja end trukket sin Kaarde imod ham, men han er ders kastet i Fængsel og sidder i Jern i et mørkt Hul ud et gammelt Fangetaarn, under Tiltale som Landsforræder. - J Navarra er Carlos O'Donne ankommen fra Frankrig og har overtaget Commandoen over Royalisterne, som dog kuns nu ere gansk saa efter de gjentagne Nederlag, som ere dem tilføiede af Espinosa, Jaureguia. Queseda er reis til Paris. Eguia her af vedkommende Franske Øvrigheder faaet befaling at forlade Bayonne og begive sig længere ind i Landet, men ved at gjøre sig sog har han endnu paa nogen Tid kunne forlænge sit Ophold der. - J det Jndre af Spanien organseres en Legion af lutter Overløbere fra Frankrigs saakaldte Observationsarmee. Den bestaaer allerede af 2000 Mand. I Henseende til Forholdet med andre Magter fortælles, at de fom store Staters Ministre i Vexoneskulle have udfærdiget en Note til den Spanske Regering, hvori denne faaer Tilsaan om Fred, naar det nu herskende demokratiske Parti bortfjernes, Statsforfatningen omstøbes efter Fransk Form, Kongen og Prindserne tilbørligen respecteres, og Spanien afholder sig fra ved hemmelige Agentet at ud strør Revolutions=Sæd i andre Riger. Men skulle dette ikke vorde antaget, vil man vide, at Frankligs Observationsarmee stal rykke ind i Spanien, hvorimod de høje Allierede skulle have i Sinde at opstille en tilstrækkelig Reservearmee i Frankrig for der at opretholde Roligheden. Det lader ellers som og Frankrig skulle være i en Forlegenhed med Valg, f Anfører for sin Armee imod Spanien, dersom det vittelig kommer til Krig; tri vil er Hertugen af Ang uleme nu dens Chef og Hertugen af Bordeaux hans Generalmajor, men den Første har ikke den Erfarenhed og Øvelse i at føre en Hær, som de gam te Marskaller fra Keiserdømmers Tid, og den Sidste er endnu for ung til at gaae i Krig. Af Marskellerne ansees i Almindelighed Hertugen af Albufera (Suchet) for den meest skikkede til at føre Krig i Spanien, hvor han tilforn har tilkæmet sig uforvisnelige Laurbær, men en Bourbonsk Regering maa i en saa kriisk Tid, som nu, have megen Betænkelighed ved at betroe en saa stor Command i en Bonapartisk Marskals Hænder.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Blandede Efterretninger. Man siger at den Engelske General Sir Robert Wilson stal, i Tilfælde af en Krigs Udbrud, have faaet Tilbud om en stor Commando i Portugals Armee, ved hvilken han tjente med Berømmelse i forrige Krig.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Da den forrige Portugisiske Minister ved det Franske Hof, Herr Oliveira, nu Medlem af Rigsstænderne i Lissabon, forleden indskibede sig i Havre, til sin Hjemreise, bleve hans Sager meget strengt gjennemsøgte og mange af hans Brevskaber bleve ham fratagne.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Den i Frankrig anholdte Londonske Kjøbmand Bowring, som førte utilladelige Breve med sig, er nu sat i Frihed.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Den ultraliberale Franskmand Benjamin Confrant er for en Klage imod Generalfiskalen, derunder en anden Sag beskyldte ham for Oprørssind, dømt til Fængsel i en Maaned og Omkostninger.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Ved Døden er afgaaet K. K. Generalfeltmarskal lieutenant von London, en Brodersøn af den fra Syvaarskrigen berømte General London.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Den Norske Regeringsadvocat Hjelm er af Kongen fra sine Embeder suspenderet, som Hans Majestæts Tillid uværdig, og tillige sat under Justitsens Tiltale, fordi han under en Trykkefriheds=Sag imod hans Broder Boghandler Hjelm, Udgiver af det Norske Nationalblad, har formaaet en Slave paa Aggerhuus Fæstning ved Navn Kreidal til at udgive sig for at være Forfatter til de Stykker i bemeldte Blad, hvorfor Boghandler Hjelm var tiltalt og skulde have været landsforviist. - Høiesterets=Advocat Aars forretter midlertidigen Regerings=Advocat Embedet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Man erfarer af den Engelske Consul TullysReise, at den nærværende Dey i Tripolis, SidiUsef, er en stor Forbryder, thi for at komme til Regeringen, myrdede han sin ældre Broder, Sidi Hamet, ved en fredelig Sammenkomst i sin Moders, Lilla Hallumas, Overværelse, og hvorved hun selv blev saaret.
Jyske Efterretninger, 1822-12-05
Fædrelandet.