JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Da jeg iøvrigt kun attraaer det Gode, og ved at opfylde mine Pligter ønsker at vinde Medborgeres Agtelse, saa maa altid ethvert velmeent Raad være mig kjerkomment. Jeg skal stedse gjøre mig en Fornøielse af at bringe ethvert Forslag i Udførelse, naar det lader sig udføre. Jeg haaber saaledes at retfærdiggjøre den gode Formening, Hr. Justitsraad Brens har yttret om mig. Ved denne min Bestræbelse troer jeg kun at følge Hr. Justitsraadens egen Attraa efter at gavne det Almindelige. d'Auchamp, Major og Ridder af Dannebrog, samt Directeur for Tugt-, Rasp og Forbedringshuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Spørgsmaal angaaende Forordningen af 18 Februarii om Flyttedagen. Følgende Spørgsmaale ønskes besvarede af en kyndig Jurist: I. Paaligger det den Leier, der udflytter næstkommende 26 Maji, at betale Leien fra 21 April til 26 Maji d. A. eller er det den nye Leier, som Eieren har at tilregne Leien for den Maaned, som den gamle Leier beboer Værelserne over den i Contracten bestemte Tid, 2. Er Forordningen ogsaa anvendelig paa Pakhuse, Paklofter, Pakkieldere, Staldrum, Vognremisser, som ofte ikkun leies for en meget kort Tid, 3. Hvorledes har man at forholde sig med Cautioner for Huusleie, Er Eieren forbunden til at antage en i Contracten kun for et halvt Aar gieldende Caution som fuldkommen Sikkerhed, for et heelt Aar, eller er han berettiget til at fordre enten Caution for et heelt Aars Leie eller forudbetaling for samme? 4. Hvorledes har Eieren at forholde sig naar den hos ham boende Leier er en uvederheftig Person, som ikke har betalt Leien fra sidste Mikkelsdag Flyttetid til næstkommende Paaskeflyttetid, men som Eieren, enten stolende paa hans Løvter eller af naturlig Eftergivenhed, ikke har opsagt til sidstnævnte Flyttedag og altsaa efter Forordningen endnu maa lade blive boende et Aar, Er Eieren berettiget til at fordre af en saadan Leier enten Caution for det halve Aar, han skal boe over den i Contracten bestemte Tid, eller Leien for et halvt Aar forudbetalt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Lovgivning. Kongelig Placat, som indeholder Begunstigelser for dem, der inden Udgangen af Aaret 1813 have paa de afbrændte eller øde Tomter i Kjøbenhavn opført Bygninger, indrettede for Familier af Middelstanden. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. Giøre vitterligt At Vi, for at opmuntre til Opførelsen af Bygninger paa de i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn nu for Tiden værende afbrændte eller øde Tomter, og derved at skaffe Huusrum for Familier af Middelelassen, til en billig Leie, allernaadigst ville have fastsat følgende Begunstigelser for dem, som inden Udgangen af Aaret 1813 maatte have opført saadanne Bygninger: 1) Bygningerne skulle, i 3 Aar fra deres Fuldførelse af, fritages for alle andre reelle Skatter og Afgivter, være sig til Vor eller Byens Kasse, end dem, som nu svares af Tomterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Efter de første 3 aldeles skattefrie Aars Udløb skulle Bygningerne endvidere i andre 3 Aar fritages for Qvadratskat og for den Jldstedskat, som Vi nærmere allernaadigst ville paabyde. 3) Naar Bygningerne ere fuldførte, skal Beløbet af de til saadanne Bygningers Opførelse anvendte Bygnings=Materialier taxeres af en Commission, da Vi derefter for disse Materialier ville tilstaae en passende Told-Godtgjørelse. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 17 Martii 1812. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik Re
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Placat, hvorved indenrigsk og mellemrigsk Forsendelse af Manufactur= og Fabrikvarer af engelsk Oprindelse samt de i Forordningen af 27 October 1810 nævnte Colonialvarer tilsøes forbydes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Giøre vitterligt: At Manufactur= og Fabrikvarer af engelsk Oprindelse samt de i Forordningen af 27de October 1810 uavngivne Colonialvarer maae herefter ikke forsendes søevært fra et indenrigsk eller mellemrigsk Sted til et andet, men hvert Skib eller Fartøi, som paa indenrigsk eller mellemrigsk Fart befindes at medføre saadanne Varer, skal underkastes Seqvester, og foruden Varernes Confiscation skal Vedkommende bøde Værdien i Mulct, samt for gjentagen Forbrydelse af denne Act lide corporlig Straf efter Sagens Beskaffenhed og Dommerens Kiendelse. Hvorefter Alle og Enhver kunne vide sig at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 31te Martii 1812. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Under samme Dato er for Hertugdommerne udstedt en ligelydende Placat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Placat, angaaende at den ved Forordningen af 20de Junii 1788 s. 26 bestemte Kiendelse til Landmilicefondet forhøies til Et Hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Hans Majestæt Kongen har under 27de d. M. allernaadigst befalet: "At den Kjendelse, som i Overeensstemmelse med Forordningen af 20de Junii 1788 s. 26 skal erlægges til Landmilicefondet, naar en Værnepligtig stiller en Mand i sit Sted, skal forhøies fra nu af til Et Hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Hvilken allerhøieste befaling herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie, d. 31 Martii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Under den 11 Martii er udkommen en Forordning, i Følge hvilken Coursen af Dansk Courant mod Toldspecies vedbliver at være 600 mod 100, undtagen for Varer, som clareres for Credit Oplagene, for hvilke Toldspecies blive at beregne til D. C. efter Speciesbankens seneste for Jndleveringsdagen noterede Cours med Rabat af 25 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Aalborg, d. 24 Martii. Den hidtil havte milde Vinter er nu, desværre, bleven afløst af et destrængere Foraar. J mere end 8 Dage har Vinden nu holdt sig nordlig og medført en saadan Kulde, at Liimfjorden har lagt sig til med Jis, og det saa stærkt, at man allerede er i Begreb med at passere den til Fods, hvilket neppe har væres Tilfældet den hele Vintertid over. Denne Bag vinter aabner ikke de bedste Udsigter, i nogen Henseende. Jsær falder det tungt for den mindre Formuende, at forskaffe sig Jldebrændsel og give 8 a 9 Rdlr. for et lille ubetydeligt Bondelæs Tørv; hvorved man ikke kan andet end tænke paa de store og herlige Tørvemoser i Omegnen, som blot synes at hvile saa roligt, for engang at komme til at gjøre sand og vigtig Tjeneste. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Blandede Efterretninger. Grev Kutusow er ikke, som man troede, reist til Litthauen men til Petersborg, hvor han tiltræder sin ny Post. - Da mange Familier i Wien strax efter Foraarets Komme ville tage paa Landet, saa ere alle Sommerværelser omkring denne Hovedstad allerede bortleiede og Leien beløber sig nu til ligesaa meget i Jndløsningsbeviser som i Fjor i Banksedler. - D. 8de er den Keis. Franske Gen. Rigsbar. v. Giuton, ankommen med sin Adjutant fra Hannover til Stuttgard. - Ved Auctionerne over de fra Magdeburg til Mayland ankomne Colonialvarer har Begierligheden efter at indkjøbe samme snarere tiltaget end aftaget. Ved de sidste Auctioner betaltes Sukker og Caffe 20 til 50 Centimer dyrere end ved de forrige. Caffeen gielder 9 til 10 Franker Kilogt. Ogsaa fra Mellem Jtalien komme mange Lysthavende. Cacao drives meget høit af Chocoladefabrikørerne. - J det russiske Rige ere i afvigte Aar 470,946 flere Mennesker fødte end døde. Blandt de Døde vare 350 øver 100 og blandt disse 2 henved 145 Aar gamle (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Kongen af Preussen har foræret Directeur Achard, som den, der først der opfandt at forfærdige Sukker af Runkelbeder og indførte det i de preussiske Stater, Godset Cannern i Schlesien, hvor adskillige unge Mennesker begive sig hen for at enyde practisk Underviisning heri. - Fyrsten af Hohenlohe Obringen, Kgl. Würtemb. Gener. Lieut.,er ankommen til Breslau og den Keis. franske Div. Gener. Eble fra Magdeburg til Berlin. De Berlinske Aviser indeholde en Forordning om Ankomsten af de Keiser, franske Tropper, under Fyrst. af Eckmuhl, og en anden, hvorved tillades fri Handel med Levnetsmidler, altsaa og med Fourage, i Henseende til de venskabelige Stater, der paa deres Side tillade Udførsel, men hvorved derimod forbydes Korns og Levnetsmidlers Udførsel til Søes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Alt. Merk.) 222
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Postefterretninger. Paris, den 23 Martii. J Gaar Søndagen modtog H. M. Keiseren og Kongen, omgiven af Prindserne, Ministerne, Storofficianterne og sit Huses Officianter, førend Messen i Thuilleriernes Pallads, i Thronsahlen Deputationen fra Valgollegierne for Departementerne Allier, Ardennerne, Jndre og Loire, Loire og Cher og Øvre Marne. Disse Deputationer bleve efter hverandre fremførte til Audience hos Hs. Maj. af Ceremoniemesteren, og Alde des Ceremonies, af H. E. Overceremoniemesteren introduceret og af H. D. Vicestorholderen forestillede. Paa Adressen fra Valgcollegiet for Dep. de l'Allier svarede Keiseren.: "Jeg takker Eder for det Sindelag, som J i Dep. de l'Alliers Valgollegiums Navn udtrykker mig. Mine Folkeslag ville stedse see mig beredt til at foretage alt hvad der kan befæste Rigets Skjebne paa urokkelige Grundvolde, og lade Frankrige triumphere, over Engellands Had. Jeg har den Tillid, at intet Offer vil synes Frankrige for vanskeligt, naar jeg til disse store Hensigters Opnaaelse finder det fornødent. - Paa Adressen fra Ardennes Departements Valgollegium. De Ønsker, J yttre angaaende Fremtiden, skulle blive opfyldte. Fremtiden maa befæste hvad der er stiftet ved de Franskes Tapperhed. Ardennes Depart, vil stedse vise sig af første Rang i sin Jver og gode Aand. Jeg takker Eder for det Sindelag, J i dets Navn udtrykke mig." Paa Adressen fra Valgcollegiet for Dep. Jndre og Loire: "Dalen Loire, endskiønt een af de skjønneste i Riget, lider ved Høstens Maadelighed. Ni Aars Overflødighed følge i Frankrige paa et maadeligt Aar. Mine Folkeslag kunne ikke bedre bevidne den Kierlighed, de bære til min Person, end ved at vise den Rolighed og Hengivelse, som Omstændighederne kræve. Jeg bifalder Eders Sindelag." Paa Adressen fra Valgcollegiet for Dep. Loir og Cher: "Det Sindelag, som mine Folkeslag tilkjendegive mig, ved de forskjellige Leiligheder, de kaldes til mig, er mit Hjerte dyrebart og nodvendigt. Regjeringen af det første Rige i Verden medfører Sorger, som eene de Franskes Kjerlighed kan forjage. Jeg bifalder Eders Sindelag." Paa Adressen fra Over-Marnes's Valgollegium: Jeg har tilbragt, mine første Aar midt iblandt Champagnes's Folkeslag. Jeg veed hvilken Godhed og hengivenhed de vise det, som er agtværdigt. Jeg bifalder Eders Ønsker for mig; de glæde mig; jeg veed at de ere oprigtige. (Hamb. Cor.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
J Aachen d. 18 Martii udbrød Jld i Gods eierens, den forhenværende Maire i Blatzheim, Canton Kerpen, Hr. H. Commers Lo. Jlden blev i Tide slukket. Mistanken om at den var paasat faldt paa hans Tienestepige, som siden blev bragt til den Bekjendelse, at hun havde gjort det, fordi hun, efterat han nylig havde fæstet hende paa et A, gjerne vilde slippe for at tjene ham. Hun meente, at naar hans Lo, Stalde og Gaard vare fortærede af Jlden, behøvede han ingen Tjenestepige mere. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Constantinopel d. 10 Febr. D. 4de d. M. har en til Bukarest ankommen Tartar, efter en lang Pause, bragt fra Porten Depecher, der have foranlediget adskillige overordentlige Raadsforsamlinger, men baade de førstes Jndhold og de sidstes Udfald er ubekiendt. De paa samme Tid fra Vallachiet indtrufne Efterretninger tale om den munstige Vending Kongressen har taget. - Storviziren er nu ogsaa for sin Person gaaet i Vinterleir, efterat han i Forveien har sat Rutschuck i den fornødne Forsvarstand. - Porten har nylig sendt ham til Tropperne 500 Punge. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Sevilland. 18 Febr. Balleysteros befinder sig i den vanskeligste Forfatning, da hans Tropper ere blevne slagne af et Detachement let Rytterie, under Capit. Pranaks Commando. Han har mistet Cheferne Santjago, Cortes og Gordillo, dermed 14 af deres Folk ere blevne dræbte. Derved er han bleven tvungen til, paa ny at tye hen under Gibralters Canoner. Men denne Fæstnings Porte ere lukkede for ham, og man giver ham kun faa Levnetsmidler. Derhos er han blogurret af de franske Tropper. Engellænderne have forsøgt at gjøre ham Luft ved at lade 4000. M. under Gener. Capons, støde til hans 5000 M. D. 9de vilde disse 9000 M. forcere de Franskes Stilling, men bleve paa alle Puncter slagne og maatte, efterat have mistet 100 Døde og ligesaa mange Saarede, trække sig tilbage. Nu ere Balleysteros's Tropper endelig blevne saa modløse, at Desertion daglig tager mere Overhaand iblandt dem. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Plauen, d. 21 Martii. J Morges er den under General de Roi staaende Division Kongel. Bayerske Tropper bleven indqvarteret her i Staden, og dens Omegn. - Berlin, d. 28 Martii. Den 25de marcherede det Brandenb. Kyrasseer og det nymarkske Dragoner Regiment saavel som den første Vestpreussiske Grenadeer-Bataillon herfra til Schlesien. J Forgaars marcherede Fussiler=Bataillonen af Garde-Regimentet til Fods herfra til Potsdam og Garde-Jæger-Bataillonen til Schlesien. - Vore Tidender indeholde følgende Bekjendtgjørelse: Da den forestaaende Gjennemmarsch af de franske Tropper, under Hr. Rigsmarch. Hert. af Regios Anførsel, er en Følge af den fuldkommeneste Enstemmighed med Frankrige, saa maa hine Tropper, som tilhørende en venskabelig Magt, optages og pleies med Agtelse og Omhu. J Betragtning af disse Forhold og med mueligste Skaansomhed mod de herværende Jndbyggere, vil Grundsætningerne for Jndqvarteringen og Forpleiningen saasnart som mueligt af vedkommende Authoriteter blive bekjendtgjorte. Jøvrigt har Hr. Marchallen givet den Forsikkring, at overalt den strængeste Mandstugt skal haandhæves. Berlin d. 28 Martii 1812. Hardenberg. - Ogsaa Forholdet af franske Maal og Vægt til indenlandske er blevet bekjendtgjort til Lettelse for Handelen med de Franske Tropper. - Det er Hs. Majestæts Hensigt, at de her sig opholdende Keiserl. Franske Tropper skulle optages af alle herværende Huuseiere og Leiere uden nogen Undtagelse, og Byrden i lige Forhold fordeeles. Jngen tør altsaa unddrage sig Servis-Commissionens Anordninger, men enhver, som vil undgaae strænge og øieblikkelige executive Forholdsregler, er pligtig strax at optage de franske Militair=Personer, der melde sig med en Qvarteer Billet, og anvise samme et til deres Rang passende Antal Værelser, samt sørge for deres Forpleining. Den 16de er Armeepostvæsenet passeret igjennem Frankfurt am Mayn til Hovedqvarteret i Fulda. Samme Dag ankom til Frankfurth det Polske Lantsedrager-Regiment og 3 Escadroner Chasseure af den Franske Garde. De fortsatte næste Dag deres Marsch til Würzburg. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
London, d. 18 Martii. Ministerialforandringerne ere endnu ikke fuldkommen tilendebragte. JGaar havde Lord Sidmouth en Sammenkomst med Skatkammer=Kantsleren. Som det nu hedder, ville de ny Udnævnelser først finde Sted efter Paaske. - J Følge de sidste Efterretninger fra St. Domingo har Christoph ladet Portrau-Prince bloquere og tvinger alle Nationers Skibe, Engellændernes selv ikke undtagne, nøie at lagttage Blocade Loven. - Matroserne søges nu saa meget, at Pressebetjenterne ikke tilstede mindste Undtagelse. Paa Grund af den Efterretning, at Miranda tager de franske Capere vel op, ere 16 Skibe af dette Slags stødte til dem, der allerede krydsede ved hiin Kyst. - De første Kjøbmænd og Manufacturister i Birmingham ville ansøge Regjeringen om, at det ostindiske Compagnies Frihedsbrevs Artikler, hvorved andre brittiske Undersaatter udelukkes af den ostindiske Handel, maatte blive ophævede. Morges blev William Gemmdeell og John Smith, to engelske Matroser, som man havde fundet i fransk Tieneste paa Isle de France, hængte og derpaa halshuggede. Efter at de havde hængt i Galgen henved 30 Minuter, tog Skarpretteren dem ned og huggede Hovedet af dem i det han raabte Det er Hovedet af en Forræder. Af de engelske Matroser, som man har truffet i fransk Tjeneste paa Isle de France, var 9 dømte fra Livet men 7 bleve af Regenten benaadede. - J Gaar havde endelig Wellesley Pole og Miss Sophie Tylney=Long Bryllup. Bruden havde et Halssmykke paa af Diamanter, 25,000 Pd. St. af Værdie. Hun har givet sine to yngste Søstre en god Deel af sin Formue og sin Moder betydelige Anviteter. Hun beholder desuagtet dog en aarlig Jndtægt af 80,000 Pd. St. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Bern d. 13 Martii. Fra Graubunden indløbe nye rædsomme Efterretninger om Lavinernes Mængde og Voldsomhed. Fra 15de til 17de faldt 9 af dem imellem Martinsbroen og Fenstermung. Fra Jlanz i Øvrebund erfares endnu skrækkeligere Efterretninger. En Lavine, næsten en halv Miil bred, væltede 80 Stalde med Hs og 250 Stykker Qvæg af hvert Slags bort med sig, og begravede ikke langt fra dette Sted en Veir og Saugmølle. Hurtig Hielp reddede de Ulykkelige; de bleve levende udgravne. Paa andre Steder have flere Mennesker tilsat Livet. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Wien d. 18 Martii. Alle Anstalter til Keiserens Reise til Prag ere føiede. Overkammerherre Greve v. Welaa vil blandt andre ledsage Hans Majestæt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Odense, d. 31 Martii. Medens Vinteren i det sydlige Europa i Aar har givet : der sjeldent stort Skuespil, have vi her i det nordlige underholdt os med idelige smaae Jntermezzes, og desværre, de vedvare endnu. D. 28de indfandt sig igjen S. S. V. Vind og bragte os fuldkommen Foraars Luft med mild Regn og 6 Sr. Varme, Endnu i Gaar med S. O. regnede det stærkt og man glædede sig over at dette vilde tætne Jorden, og rense Agerne; men mod Aften indfandt sig den gamle N. O. og i Dag, sidste Martii, sees atter et heelt Spor Snee og Thermometret ved Frusepunctet. De 9 Sommerdage, den gamle Bolkepractica lovede os i Martii, ere vi i Aar jammerligen skilte ved. Maaskee April torde blive desbedre, Men den Østen Vind ved denne Aarstid, vil gjerne vedligeholde sit Herredømme. (Jvers. Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Ved Auctionen i store Kongensgade 249 d. 3 April solgtes følgende islandske Varer. Platisk til 108 Rdlr. a 110 Rdlr. Skpd., Klipfisk 90 Rdlr. a 95 Rdlr. 3 Mk. Skpd., EnkeltbaandsStrømper, 3 Mk. 15 s. a 4 Mk. 3 s. Parret, 2 tomme Vanker 16 1/2 s. a 19 1/2 s. Parret, hvid Uld 321 Rdlr. a 333 Rdlr. Skpd., meleret dito 332 Rdlr. 3 Mk. a 337 Rdlr. 3 Mk. Skpd., Fuglefjær 20 Rdlr. 1 Mk. a 24 Rdlr. 1 Mk. Lpd., fiin brun Tran 164 Rdlr. a 169 Rdlr. 4 Mk. pr. 15 Virtl., Uldgarn 9 Mk. 1 s. a 10 Mk. 9 s. Pd., Havkalvstran 200 Rdlr. Tønden, fine Dobbeltbaands=Strømper 9 Mk. Parret, Nattrøier 20 Mk. 12 s. Stkt., reen Edderduun. 19 Rdlr. 4 Mk. Pd., alt med Told, Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 16 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststræde. No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. om Niende Aargang. No. 29. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 7 April 1812. Spilog Hvis jeg var født i Stærkodds Old, blandt dem, som greb med lige Kraft om Sværd og Harpe, blandt dem, hvis Blod nu flød til Kongens Hæder; hvis Qvad nu lød til Kongens Lyst og Priis, - da stod jeg ei ordfattig og daad fattig, du Æt af Skiold, nu for det høie Sæde! Saa staaer jeg, – Vel! – saa i mit Hierte brænde min Tak, dit Hecla ligt, i Frostens Lænker; en evig Baun i mines Bryst den tænde for Dig, der elskedes af mine Fædre, og skal af Børnebørn tilbedes end - min Konge! Danskeste blandt danske Mænd, Du Sønnesen af Dannerigets Titus, Du Søn af Daniens Mæcenas! TørTheones Lærling bringe dig sin Tak, Tør vel hans matte Ord mod Dig opstræbe, Veed han ei Svada troner paa din Læbe? O fyrsteligt jeg lønnet er af Dig; dog - herligst Løn, Du selv har hørt paa mig: Jeg, Danmarks ædle Folk til dig mig vender; for fire Vintre siden saaede jeg et Frokorn. - Frydeligt det spired op J Eders Bifalds Soelglands spired det. - Det voxte frem; det staaer i haabfuld Væxt. Ei nok, fra Scenen rakte Venskab mig en trofast Haand til dette Skud at pleie Ei nok, i Aften rakte ædel dristig en fast halvfremmed Vandrerinde, hiin Thalias Yndlingsdatter mig en Haand: Nei, kun J Eders bifalds Vaarsoel saaedes det ringe Frøe. J Eders bifalds Sommer det voxed! - Hvordan skal jeg takke her! Saa staae da, ringe Træ, som jeg har plantet; bliv stærk, bliv Stamme. – Brodfrugt har du blidt mig skiænket: mig og mine Lye og Læe i Tidens Storm. Ol loft, løft høit din Kron af bedre Gartner dyrket. – fra din Hvælving nedsynge alle Dannerigets Barder! Som Nordens Svaners Sang i Nordstorms Choret, som Morgenlærker nu i Dagbrudskyen, som Nattergale nu i stille Lund, som Biers Summen over Blomstermarker, saa tone høit og tidt fra Træets Lovkrands, Dig, ædle Folk, dit Sangerchor imode. Uranias Herver offver jeg in dybe Tak og Folkets Laurbærkrands, Dog ei saa taus kan jeg forlade Eder! Stor sidder du, o Skiald, paa Digterbierget: Du siger: Vorde Lys, og Lyset er Du kalder Verdener af Chaos frem! Son af Urania! Ja du er Skaber, Ei saa Theones Søn, han barnlig henrykt som i et camera obseura seer, og maler svagt, hvad Du almægtig skaber! Tilgiv mig da, hver ædel Danneskiald! om Eders Sange her ei fra mit Bryst, saa reent som først fra Eders Harper toned! Som Duer tumle sig i kiælen Flugt i Sommerluften, saa Theone hæver sit Vingeslag med Polyhymnias! Dig, Polyhymnias saa ædle Chor jeg broderlig mit Hiertes Tak da offrer! Men - Afskedstimen slaaer. - Farvel da hver, som huld og venlig mit Forsøg har yndet; forglem hvad muligt jeg mod Kunst har syndet; thi husk: jeg saadan meer ei synder her! Foerson.