JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Som en fortrolig Ven af mig og det tyrkiske Sprog ikke mægtig, gjorde han mig det Forslag at ledsage ham, saavel for min egen Fornøielse, som for i forekommende Tilfælde at gjøre ham Nytte som Tolk. En Officeer af Serailet afhentede os til den bestemte Tid. J Tophana bestege vi hans Baad, og seilede nu rundt om Serailets Haver. Vi spadserede ganske mageligen igjennem de pragtfulde Orange- og Citron Alleer, som just stode i fuld Blomstren og rundtomkring udbredte en herlig Duft. De frie Pladse, imellem de talrige Alleer vare med megen Smag afbenyttede til Blomsterhed, som havde en Jndfatning af Myrther og blomstrende Roser. Jeg havde ofte hørt, at Serailets Haver vare anlagte i engelsk Smag; men jeg fandt, at naar i England disses velberegnede, elegante og rige Stiil kunde efterlignes, vilde man sikkert benævne dem efter en eller anden Tryllescene af de arabiske Eventyr. Vor videre Fremgang blev pludselig standset ved en Bostandschi (Have-Overopsynsmand), der kom løbende mod os og langtfra svingede sin Sabel, hvoraf strax vor fører syntes at have forstaaet Betydningen; thi han greb strax min Kammerat og mig ved Armen og løb, idet han trak os med sig, ud af Gangen bagved et Krat, hvor han næsten aandeløs gav os den Underretning, at Sultanen just kom gaaende paa den Gang, som vi havde forladt. Faa Minutter derefter saae vi ham ogsaa træde frem, ganske rolig og beskjæftiget med sig selv, med Hænderne paa Ryggen, og i disse efter østerlandsk Skik en Snor af ægte, eller af Perlemor eftergjorte Perler. Næsten 20 Minutter efterat han var kommen os af Syne, kom nogle Pager til vort Skjul, og betydede vor Fører, at vi nu, uden at komme i Fare for at møde Sultanen, kunde fortsætte vor Vei. Tilsidst kom vi til en Mængde af smaa Bygninger, som mere lignede en Gruppe af Sommervaaninger end et regelmæssigt Huus, hvor vi bleve overgivne til adskillige hvide Eunucher, og af disse førte igjennem 2 Forværelser til et rummeligt Gemak i den indre Deel, i hvis Midte de lode os staae, som om vi ret med Rolighed og i uforstyrret; Anskuen skulde betragte den os omgivende Pragt. (Fortsættes.) Ganske nylig døde i England i største Armod og i sit 69de Aar William Blake, en Mand af den frommeste og ædleste Sjæl, hvis Aand og Betydning som original tegnende Kunstner, var erkjendt af hans Nations første Kiendere, men aldrig almindeligen erkjendt, fordi hans Anskuelser af Verden og Kunsten næsten lignede en apokalyptisk Vision. Hundrede mærkelige store Tegninger til Dantes Digte udgjøre hans fornemste Efterladenskab, og man erfarer, at han endnu i sit 66de Aar lærte Jtaliensk, for at kunne læse Dante i dennes eget Sprog. Nærmere Efterretning om denne mærkværdige Mand findes i Vaterlandisches Museum, 7de Hefte, Hamburg. 1811. Jan. (hvormed dette Tidskrift ophørte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Den berømte chinesiske Muur strækker sig i en Længde af 1500 engelske Mile. Den er bleven opført 213 Aar før Christi Fødsel. Uagtet dens Ælde er den formedelst den Duelighed og Omhyggelighed, hvormed den er bygget, endnu saa langt fra Ødelæggelse, at den ligner en Steenvold, frembragt af Naturen selv, for at beskytte Chinas nordlige Statholderskaber mod Mongolernes Jndfald. Den er egentlig opført af to tyndere Mure, som have brede Udtakninger foroven; Mellemrummet er udfyldt med Jord og Grus, dens Grund er lagt med firkantede hugne Stene, og alt det øvrige med store brændte Teglstene. Fra Grunden til Mønningen har den 26 Fods Høide og holder oventil 14 i Tykkelsen. J Taarnene, som ere byggede næsten hvert hundrede Skridt, ligge hobeviis nogle hundrede Kanoner af støbt Jern. Man har beregnet, at samtlige engelske og skotske Huses Mure tilsammen ikke indeholde saa meget Material, som den chinesiske Muur, der indeholder saa Me(Timkowski's Reise).med man kunde omgive Jordkloden to Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Blomster-Udstilling i Wien. J Brüssel har der ogsaa nylig været en lignende Udstilling (og, som det synes, ikke den første, hvor Rosen endnu stedse bevarede sin Rang som Blomsternes Dronning, i det Prisen af Dommerne eenstemmigen tilkiendtes en Hr. Vanhalewick for hans Rose unique de Provence. En pragtfuld Plante, kaldet pæonia suffruticosa, udstillet under Dronningen af Nederlandenes Navn, opvakte ogsaa for sin udmærkede Skjønhed stor Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Vi have nylig i Skilderiet omtalt en get, at man deraf kunde opføre en Muur, hvor B. H.) udstædt i det 27 Aar af hans Regjering, reguleEt Edikt af den chinesiske Keiser Kang=Herer Forholdene af den Understøttelse, som skal gives Folk af de ringere Klasser, der ere over 70 Aar. Man finder, uagtet Fortegnelsen paa disse Gamle Species 224 Hamburg 2 M. kun een Gang ugentlig. 21 paa 100 Aar og derover. er ucomplet, i det Tallet paa dem fra 7080 Aar mangler for 7 Provindser, udkommer et Antaaf 194,086 paa 70 Aar og derover, 169,850 paa 80 og derover, 9,996 paa 90 og derover, og At Avislæsning i Colombien betydeligen tiltager, kan man slutte deraf, at der i denne unge Fristat i forrige Aar udkom 25 forskjellige Tidender. Af disse udkomme de 20 dog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Kjøbenhavns Børs, den 4 Septbr. 1827. a vista 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Norske Speciessedler. 162 1/2 163 Rbd. Sal. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 3/4 - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 60 160 1/2 i Sedler Dito Dito. . . . . . . . 76 3/476 i Banco. Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 72. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 September 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Den periodiske Presse i Storbritannien, og Jrland. (Fortsat, see No. 70.) Kap. 2. Jo meere deelt den offentlige Mening er, desto mindre udstrakte ville dens Grene rende at befrygte af den. Vare alle Dissentere i Storbritannien lænkede sammen ved een Tro og sammenknyttede ved een udeelt Jnteresse, saa vilde deres forenede Fiendtlighed imod den herskende Kirke være. imodstaaelig; men heldigviis styrer hver Sekt sin egen Cours, og bærer et ligesaa stærkt Fiendtskab til Nabosecten, som til Statens Kirke. De have ingen fælles Følelse, ingen broderlig Kjærlighed til hinanden, udenfor deres respective Ka lem dem uden ene deri, at de dissentere. Skulde det brittiske, skulde det franske Ministerium udholde Kampen mod den samlede Styrke af alle deres erklærede Modstandere, saa vilde Det er ligeledes med politiske Partier. ster, og der er ikke Spor til nogen Lighed imelvære, og desmindre Fare er der for den RegjePartiernes Intriger have et heldigere Udfald, parlamentariske Angreb vilde vorde hyppigere, og Veddestriden og Repræsentantvalget vilde oftere ende til Gunst for den, som just i Øieblikket var Mængdens Idool, hvor dybt man end senere kunde angre Valget. Jo mere offentlige Debatter derfor opmuntres, og jo meere de offentlige Meninger ere deelte, selv i de meest overgivne, eller meest rasende Øieblikke, desto mindre Styrke vil hvert Parti besidde, og desto let fjendtlige Partiers Lidenskaber. tere vil det være for Regjeringen at dæmpe de Men for at bevirke dette, maa den offentlige Presse være fri, og det fuldeste Rum gives Skribenten til at udvikle sine Anskuelser, og til Læseren, at øve sin Dommerret, som ham behager. Jngen kan paastaae, at en saadan Tingenes Stilling kunde medføre nogen Fare for den gode Regjerings Sikkerhed. Nei. Virkningen vil uforanderligen være den modsatte. Med det dybeste Had til alt Tyranni - det sidde nu paa Tronen, som en eneste, eller i Raadet som hundrede Personer ; med en glødende Hengivenhed for alle gode Regjeringer, ønske vidog, at Oppositionens Stemme, at opponerende Theoriers Røst overalt maatte gjenlyde; vi ønske, at Factionens Antipoder overalt maatte komme i Berørelse, vi ønske, at see den stolte Aristokrat og den galne Radicaler mødes paa den samme Kampplads, vi ønskede at see en Cobbetts og Lord Liverpools, Chateaubriands og Villeles, Gørres's og von Hallers Meninger ligge jævnsides paa det samme Ølhuses Borde. J ophøiede Styrere af Nationernes Velfærd, nedriver blot Skranken, der adskiller dem, lader dem blot mødes efter Hjertens Lyst, og J kunne være rolige for Virkningen af deres Meninger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Frankrig og de Forenede Stater i Nordamerika ere slaaende Exempler paa Rigtigheden, af vore Slutninger. Jntet har saa meget bidraget til at formilde Partiernes brændende Hede i begge disse Lande, som den overordentlige Udbredelse af offentlige Tidender og Pressens Frihed. Tidendernes ringe Priis i disse Lande forvolder deres Mangfoldighed, og denne Mangfoldighed har haft en Art af neutraliserende Virkning paa det politiske Legeme. Den voldsomste Demagogs Overdrivelser, eller den snedigste Ultra-Royalists Spidsfindigheder gjøre nu der kun liden Opsigt i de politiske Meningers Ocean; thi Strømmene i dette ere nu blevne saa mangfoldige, at Tallet paa de Partimænd, der seile ad een Strøm, kun er lidet, og deres Magt forholdsmæssigen svag. Vare Tidenderne i disse Lande færre, Discussionen mindre uindskrænket, saa vilde ikke blot Partiernes numeriske Styrke være mindre, men ethvert Jver og Fiendtlig lighed vilde ved Meningernes formindskede Qvantum og disse Meningers sectariske Natur blive stærkere og farligere for Nationernes Rolighed. "Let the press correct the press" var en af Albions største Statsmands - Pitts - første Grundsætninger; og sikkerlig, overalt vilde det være viist, at tillade Taabelighed og Misbrug, at blive neutraliserede ved deres egne Overdrivelser, og at de tabte deres Kraft og Braad ved een Skribents Satire, en andens harmfulde Deklamation, en tredies Foragt og Haan, og ethvert tavst eller neutralt Parties Had. Pressen, vi gjentage det, kan ene rette dens egne Misbrug, dens egen Frækhed. *)Men vi ville atter gribe vort Æmnes historiske Traad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Siden den franske Revolutions mærkværdige Æra var den brittiske Nation bleven et særdeles grandskende, undersøgende, tvivlende og læsende Folk. Vi ville ikke sige at de manglede denne Disposition for denne Periode, men blot at deres Følelser da modtoge en overordentlig Impuls. Den store Masse af Folket var da ikke mere end den nu er Aviskjøber - de læste, men kjøbte ikke. De læste i Klubber, Kroer, Vi kunne ikke afholde os fra at meddele til Sammenligning følgende Sted, som vi have fundet i et af de utallige Døgnskrifter, der i denne Tid see Lyset i Paris: "On ne saurait trop repeter nye virito - - La liberte de la presse porte are elle un remede aux blesaures quelle sait. U avait du vrai dans rette metaphore de la lanco d'Achille dont vos nobles et honorablen amis dautresois nous on tant rebattu les oreillos. - Bert, Momoire au Conseil charge de lu surveillance de la Censure. Kaffehuse, eller holdt Aviserne i Compagnie, 20 til 100, ja 200 Personer i Fælledskab. Fra disse Kilder alene hentede Kræmmere, Kunstnere, Haandværkere og Arbeidsfolk i England og Skotland deres Nyheder og indfugede deres Grundsætninger, eller, om man vil, deres Fordomme. - Men der var en anden Klasse af Mennesker, som ikke alene læste, men ogsaa kjøbte Aviserne. Denne bestod af Mennsker paa et høiere Stade i Livet end de forrige, Kjøbmanden, Bogholderen og deslige, som af Mangel paa Fritid eller af Lyst til at læse Tidenderne hjemme, holdt dem selv, og saaledes blev en umiddelbar Patron og Opmuntrer af de offentlige Dagblade. Over disse stod Grossereren, Præsten, Juristen, Lægen, de mindre, men uafhængig Proprietairer, Familier af et godt jævnt Udkomme, Sø- og Landofficeren, og Rangspersoner fra Baronetten opad. Disse vare regelmæsnentere.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Efter den store Pitts Død, under Percevals Bestyrelse, foresloges en Skat paa Tidenderne. Skatkammerets uhyre Deficit for at udholde Kampen mod den franske Keisers gigantiske Magt, og umoralske eller calumnisse Skrifters Undertrykkelse eller Jndskrænkning vare det Paaskud, under hvilket denne Forholdsregel bragtes for Parlamentet og gik igjennem; men at undertrykke heftige Angreb paa Ministeriet, og indskrænke den offentlige Dadel af dets Fremden egentlige og maaskee eneste Hensigt. Penny (4 s.) efter Penny paalagdes med Folkets voxende Tørst efter Kundskab, indtil færd til saa snæver en Kreds som muligt, var sige Kjøbere af Aviserne (eller hvad vi kalde Abooprindelige Priis. En, anden Forholdsregel paafulgte, hvis Hensigt var at give Oppositions=Skriveriet dets *) Stæmpel=Afgiften paa hvert enkelt Exemplar af et engelsk Dagblad paa et Ark udgjør 3 1/2 Pence (14 s.) for Arket. Lægges 1 1/2 Pence hertil for Papiret, saa koster det reene Ark, inden det leveres i Trykkeriet, Udgiveren en Sum af ikke mindre end 5 Pence (20 s.) 6 1/2 eller 7 Pence er den sædvanlige Priis paa hvert Nummer af et Heel=Arks=Dagblad, og herfra maa man drage i det mindste 12 til 15 pCt. til den Agent, seren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Medens de upolitiske Afgifter paa Tidenderne i Storbritannien saaledes aabenbart have været uretfærdige imod den Sag, de vare bestemte til at tjene, ved at indskrænke Middelstanden og de lavere Klasser til Læsningen af et eller to Dagblade, og disse naturligviis af Læsernes egen politiske Tro, have de virkelig gjort Folket mindre liberalt og meere haardnakket i dets Meninger; de have, i Forbindelse med Six Acts forøget Populariteten af de gamle lykkelige Oppositions=Tidender *), og saaledes sat disse i Stand til med desto større Tillids Beviis herpaa leverer, som sagt, Stæmpel-Comptoiret. Forholdet var (i det mindste for Cannings Ministerium, thi ved dette er der, som man veed, foregaaet en total Revolution i de engelske Blades Politik, i det de forrige Oppositionstidender nu ere ministerielle, og omvendt) - følgende: fuldhed at bevare deres Uafhængighed. Deres Popularitet opveier Skatterne, og de samle Styrke ved enhver Medbeilers Stranding. Disse Blade kunne ene byde Ministeriets Lænker Trods. Ethvert ringere Blad, som de strænge Love underkue, og enhver Udgiver, som ved sine pecuniære Resourcers begrændsede Natur er drevet fra Kamppladsen, ere ligesaa mange gunstige Begivenheder for de ældre Nyhedsælgeres Interesse. Og ligesom deres Lykke voxer, blive de naturligviis ogsaa mere og mere dristige. Mængden er deres Skjold. Selv en er officio Forfølgelse er en Velgierning, som man næsten skulde Londonske ministerielle Dagblade: Middeltal af trykte Exemplarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Courier. . . . . . . New Times & Ropresentative 2600 Sun . . . . . . . Star . . . . . . . . Londonske ministerielle Ugeblade. The guardian . . . . John Bull . . . . . .J alt 18,240, Oppositions-Dagblade. The Times . . . Morning Chronicle . . Globe and Traveller . Oppositions-Ugeblade. Observer . . . . . . News . . . . . . Sunday Times . . Examiner . . . . . .J alt 42,560 Af Provinsial-Bladene havde i det mindste to Trediedele antiministeriel Tendens. troe dem taknemmelige for, thi ved saadanne Lejligheder voxer Antallet paa deres Læsere og Avertissementer saaledes, at de, naar Proressen er forbi, (med Undtagelse af Arrest) altid ere de Vindende. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Overkrigskommissær Elmqvist i Aarhuus har nu ogsaa (i No. 123 a Aarhuus Stiftstidende) anmodet om Gaver til de ulykkelige Grækere. Han slutter sin Anmodning med følgende Ord: Danske Brødre, Vi kunne ikke bringe den hellige Krig et Skridt nærmere Maalet, vi kunne det ikke, uden i vore brændende Ønsker. Men de Arme, som i Kampen tabe deres Forsørgere, de forladte Qvinder og de faderløse Børn, kunne vi husvale, og vibør det, thi hver Skjerv, vi lægge paa dette Alter, er kun en fattig Rente af et stort Laan. Danmark er et lidet Land, men det har en stor Roes paa Jorden; det er fattigt paa Guld, men rigt paa Kjærlighed, og Kjærligheden var det jo altid forbeholden, under de tungeste Skjæbner at feire sine skjønneste Triumpher. Saa bringe da Enhver, hvad han, i dette Øiemed, vil betroe i mine Hænder! Og skulde det end kun lykkes mig, at indsamle Saameget, som der behøvedes, for at mildne een enestes Families Jammerslod, vilde jeg dog fryde mig, som om stor Lykke var mig selv vederfaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Doctor Parr, hvis Bibliothek, formedelst de mange sjældne Verker, det indeholder, er hæderligen bekjendt, samlede ogsaa med Omhu alle saadanne Verker, som enten i England eller i Udlandet have vundet den Udmærkelse, at blive offentligen brændte, og hans Anmærkninger til disse Verker vise, at han for det meste var af anden Mening end de Autoriteter, der havde dømt dem til Flammerne. J et saadant Verk findes følgende Anmærkning af Parr: "For et Aarhundrede siden fulgte Underhuset den Maxime af de gamle Filosofer: Omne per ignem excoquitur vitium (enhver Feil udslettes ved Jlden); nu har det antaget en anden, skjønt maaskee lige saa uklog Maade: det indspærrer den fordømte Forfatter af et Verk i Newgate, og overlader ham til Fiskalens bekiendte Barmhiertighed. J Katalogen paa hans Bibliothek findes ogsaa følgende mærkelige Titel: Et latinske Priisdigt i det græske Sprog (Dette er da endelig ikke mærkeligere end den græske FilosofAristoteless Verker, som i Følge en vis Professors Forsikkring ere skrevne deels paa Græsk, deels paa Latin, og deels paa begge Dele). J et andet Bind gjendriver Parr i en Anmærkning Humes Paastand, at Sir W. Raleigh skal have været en af de første Fritænkere i England. Derimod regner han Middleton (Forfattil denne Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Den i April d. A. afdøde berømte Profesfor Chladni fra Wittenberg har testamenteret Fattigkassen i Kemberg 600 Rthlr., og Staden, selv ligeledes 600 Rthlr., hvilke sidste skulle anvendes deels til Anskaffelsen af et nyt godt ningen. boede den afdøde Fyrst Berthier et Huus i Bologne, sur-Mer, hvorfra han fik Ordre at begive sig til Armeen i saadan Hast, at han glemte at sige op. Værten forbeholdt ham Boligen i hele 33 Maaneder, og indkom efter Fyrstens Død med en Fordring paa Arvingerne for Huusleien. vingerne maatte betale ham 11000 Franker. Han havde leiet en Fjaker timeviis, men forglemte, i det han pludselig tog den Beslutning at foretage en Reise i det indre Frankrig, at af bestille den. Kudsken, som ingen Dosmer var, skaffede sig paa behørig Maade Vidner paa at Noget lignende hændte, en engelsk Lord. i bemældte Tid. Det kom til Proces, og Ar Dyr Glemsomhed. J Aaret 1805 beTaarnuhr, deels til Forbedring af Brolægter til det berømte Verk "Ciceros Tidsalder overordentlige Træ er for ikke længe siden bragt Mylord havde befalet ham, at vente paa ham, og at han i 6 Maaneder havde blet paa ham et Værtshuus ligeover for hans Hotel. Englænderen blev, til Parisernes største Morskab, dømt til at betale alle Omkostninger for Mandens og Hestenes Pleie, samt Vognleyen. Talipot-Træet. Et Blad af dette over fra Ceilon til England, hvor det besiddes af en Hr. Fletcher i Hampstead. Bladet er vil bevaret, og maaler fulde elleve Fod i Længden, og sexten Fod hvor det er bredest, samt fra 38 til 40 Fod i Omkreds. Naar det udspændes som en Solskjerm, kan det beskytte et Parti af Species 223.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Hamburg 2 M. dette Brug. 6 spisende Personer fra Solens Straaler, og de Jndfødte paa Ceilon føre det om med sig til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Kjøbenhavns Børs, den 7 Septbr. 1827. a vista 220 Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 162 162 1/2 Rbd. Sdl. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. 48 1/2 48 3/4 Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. 76 1/276 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-08
4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. – i Banto. 4 pC. Dito nye . . . . .- i Banco. Asiatiske Comp. Actier, – i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 160 1/2 i Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Skilderie af Fireogtyvende Aargang. No. 73. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 September 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Kjøbenhavn. Nyeste Naturhistoriske Samlinger i Danmark. I. Det kongelige Museum for Naturvidenskaberne. En Kommission blev under 22de Mai 1796 anordnet og bemyndiget til at bestemme et saadant Jnstituts Høvedøjemed, at angive de Samlinger til Naturvidenskaben som allerede havdes, og i Fremtiden kunde benyttes af dette Jnstitut, og at tage under Overveielse, hvad ellers maatte fordres til Jndretningen af et Naturalmuseum, i Overensstemmelse med de Midler som dertil kunde anvendes, og med Hensyn til det Øjemed som derved tilsigtes. (ifr. Colleg. Tid. 1799 S. 2545.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Ved en sildigere Kongl. Resolution af 25de May 1804 (Colleg Tid. 1804 S. 440) blev Indretning af et Lokale for Museet bestemt at skulle være i en Sidebygning af Christiansborg, Slot; men heri er siden skeet Forandring; og det stiftede Museum kom derimod fra omtrent Aaret 1822 i Gaarden No. 187 i Stormgaden, (forhen det grevelige Holsteinske Palais, som først blev leiet, men 1827 er kjøbt for kongelig Regning til Museet). Fra den Tid de forskjellige adspredte Materialier bleve samlede i dette bria literata II. p. 598. linger, af hvilke det er sammensat, ere: Lokale er det først, at det kongelige naturhistoriske Museum kan betragtes som indrettet. De Hoveddele eller forrige særskilte Sam I. Det forrige saa kaldte kongl. Kunst kammers Samling af Naturalier. Mange af sammes vigtigste Stykker hidrøre fra Begyndelsen af det 17de Aarhundrede, fra Kong Christian den 4des Tider. Det var Tilfældet med den herlige Samling af Sølvstuffer fra Kongsberg, hvorom herefter, J Jacobæl museo reg og i de øvrige Skrifter om det forrige Konstkammer, læser man adskilligt om de ældre naturhistoriske Sager i Samlingen. Af det i sin Tid berømte Gottorfske Kunstkammer *) hidkom 2) Det var stiftet 1651, og den Mand, den lærde Adam Olearius, der i dets første Tider, som dets Forvalter, havde stor Deel i dets Anlæg, udgav derom et Skrift under Titel: Gottorfische Kunstkammer &c. Schlesvig 1666. 4 obl. - Andet Oplag, 1674. - 3die Oplag 1703. 4. See Molleri Cimi Aaret 1761 det Beste. (See Danske Atlas, VII S. 56567.) adskiltes fra Konstkamret, udgjorde Conchylierne sammes vigtigste Deel. Af dem blev fortrinsviis de manglende Arter, enkelte Pragtstykker og en Doubblet af hver Art udsøgt for Museet; det øvrige tilligemed andre for Museet ubrui August 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
De andre Samlinger have efterhaanden i Slutningen af 18de og Begyndelsen af 19de Aarhundrede været afkjøbte private Samlere, saasom: Naturhistorikeren Lor. Spengler's meget bekiendte Museum, som især var mærkelig ved en mageløs Samling af de sjeldneste og udsøgteste Conchylier, og fremviste desuden en udsøgt Samling af Koraller, saavelsom Mineralier, meest af nordiske, ogsaa mange Slags Sager af Dyreriget. (Haubers Kopenhagen, 3die Aufl. 1782. - Lærde Efter. 1804 S. 383.)De Mineralsamlinger, som Holmskjold, P. Chr. Abildgaard, Joh. S. Ludv. Manthey ejede, og den af Tønder-Lund og her neden for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Ved Naturhistorie-Selskabets Opløsning 1805 bleve dets Samlinger af Naturalier forærede til det kongelige Museum. Denne Samling var især riig paa Dyre=Arter opbevarede i Spiritus. (Selskabets engang fortreffei betydelig Forfald.)