Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
om det var mueligt at faae Brændevins Brænding dertil henlagt. C. Dette har jeg og hørt. Men hvem skulde hertil svare og efter Fornødenhed, contribuere, R. Den hele Bye, Borger-Standen, og enhver, som har tilforn svaret Fattig Penge, bliver incorporered. C. Skulde man sætte Borgen til Hans Majestæt for Manufactur Huset og den derfra erholdte Capital med Renter; R. Ufeilbar. C. Saa blev jo enhver indvikled, at Skifterne neppe kunde sluttes førend Tilstanden med Manufactur-Huus Væsenet var afgjort. R. Det blev en deraf flydende Omstændighed. a. Naar Manufactur-Husets udi faste Eiendomme udlaante Capitaler skulde opsiges og incasseres bleve nok alt for mange oprykkede i disse knappe Penge-Tider. R. Det kand aldrig feile. C. Manufactur-Husets Capital vilde vel neppe forslaae, om Anlægget med store Lønninger blev betydeligt og i en Hast overdrevet. R. Naar de Rige og Klogeste har underskrevet Planen, følger vel de mindre formuende og læge bag efter. Siden kand det gaae løs paa Jndskudder og Ligning. OMen da kunde Rim-Frosten snart igien paakomme. R. Thi, naar Planen er først indgaaet og confirmeret, kand et Mus og Musk Veir fordrive Rim og stærkere Frøst. Paa saadan Maade kand dog vel en stor Capital af mange Tusinde Rigsdaler indsamles. R. Det bliver vel besværligt, men ikke nemmeligt. O. Hvem skulde forvalte Tingene, staae for Penge-Jndkomsterne og Distribueringen, R. Den bedste Styrer kand med Ralson ikke forskydes som Formand. Og ligesom almindelig Dutillering er kommet i Brug, saa er der ingen Vanskelighed med Cap sens gode Forvaring og Pengenes Distribuering. O. Jeg holder dog for, at Brændevins Brænding, naar den blev tilladt, var mest nyttig og importable. R. Herudi bler jeg aldrig enig, Thi naar saadant Brug bevilges, kunde mange Familier have Leve-Brød deraf, og jeg frygter for, at om Manufactur-Huset med dets Jndretninger og Forlag ikke stod Fare, for at springe i Luften kunde dog Lemmerne anstikkes af Drik og Fylderie, som føder af sig Forsømmelse og mange Laster, saa at hvad som blev vunden med den ene Haand, blev af den anden forøded, ligesom Manus Manum Lavat. O Men, naar derikke blev Vunden hverken paa det ene eller andet, hvor skulde det komme fra, som alle de Fattige under eet Navn skulde underholdes af, R. Spørg, ikke herom. Det sees jo af det store Raad udi Planen, at hvad som Jndretningen ikke kand yde af sig og alt det, som derpaa kom til kort, skulde lignes paa den gandske Byens Jndvaanere. d. Derved vilde vist nok Borgerskabet, som tilforn, blive misfornøied og indvikles udi vidtløftige uendelige Regenskaber, som et arvelig Appendix, R. Hvad andet. Men Reguskaberne kunde omsider ved Rettens Tvang paafordres. O. Jeg kand dog ikke overvinde mig til, at negte Planens Med Underskrivelse, Thi den beraaber sig paa Indretning til de Fattiges Bedste. R. Sandt nok, giør det ikke. Men udvælg det Gode, saa blive vi og flere, som kand have nogen Formue og god Hensigt, enige. O. Hvad skal man ansee for godt og nyttigt udi Planen til Hensigt, at de Fattiges Antal land, til Publier Lettelse, formindskes, og de Almisse-Værdige Lemmer dog ingen Nødlide, R. Dette er Kiernen og et Qvint-Essents, hvortil behøves gode Raadgivere, som kand assistere med Hjælp og Besvarelse. Dog vil jeg sige hvad jeg mener og ikke være med de sidste, nemlig: En Seigldugs- og Lærreds Fabrik udi denne Bye, hvor flige Varer kand afsættes til Skibes, Nordlandenes og Beboernes eget Brug for en aarlig anseelig Summa, maa virkelig holdes nyttig ved de kloge de og sparsommeligste Indretninger, som alle uge Anlæg udfordret. Men udi denne Entreprise og Fabru at incorporere alle de Jndvaanere over den gandske Bye, som nu svarer Fattig-Penge, er tilforn vist at vil blive en uendelig Jndvikling, som maaske af sig selv bort falder. Derimod var det mindre vanskeligt, adalene de fleste af Byens Formuende, 50 til 200 udi Tallet, og saa mange, som selv anbød sig, kunde godvillig entrepremere og tegne sig for 1, 2 eller flere Lodder, hvert Lod til 40 Rdlr. eller lidt mere beregned. Et saadant Jnteressentskab kunde allerbedst sætte Borgen og ansøge om Manufactur-Husets Overdragelse og saavidt af dets Jndkomster, som med Beqvemhed kunde modtages samt fer sig med de fornødne Privileger forsyned, og efter en anden Plan alternere aarlig saavel med Opsyn, Rertion, og den gandske Jndretning, indsætte og afsætte Formænd, Regenskabs Fører, Mæstere og Arbeidere, ligesom Jnteressentskabets alternative Direction det eragtede og vilde forsvare 6. s. v. O. Det er noget, som jeg med Opmærksomhed har anhørt, og seer allerede, at herved enten kunde være Vinden eller Taben, og om ingen af Delene, saa dog stoppeligt for et formuende Jnteressentskab. Men jeg længes inderlig efter, om Publicum kunde herved lettes og de Fattige hjælpes. R. Denne Instance paakom mig noget hastig. Dog, siden en uidkiær Patriot har fornagle Dage begieret Gienlyd, maa det heller ikke negtes, altskiønt her efter Haanden kand siges mere. Men for det første burde Jnteressentskabet forundes Frihed til at erholde en Liste paa alle de Antegnede, som til denne Tid har nydt Fattig Penge af Byen, og derefter have Magt til at udsøge saa mange friske og beqvemme, som kunde emploieres med Spinding, Væving og detslige, udi Manufactur-Huset, hvilket herefter, for Anseelse, og for ci at afskrække nogen at det var TugtHuus, kunde kaldes Bergens Byes Fabrik Huus. Der kunde Mand- og Qvinde-Kiønnet, gives Arbeide mod ugentlig Penge eller par Accord ligesom de arbeidede til. Og for ei at betynge Huset med store Tilbygninger, formedelst alt for mange indlogerede (undtagen Frabrikanter, Svenne og Drenge, som dertil kand findes Rum) maatte de ligesom tilforn boe og indlogere sig omkring i Byen som de kunde. Saa mange, som undslog sig herfra, maatte aldeles udsættes af de Almisse værdiges Antal. Thi saaledes kunde ufeilbar de, som nutage Fattig Penge, paa 2de Maader formindskes. De som søge efter Arbeide, kunde vide Sted at henvende sig og Dovenhed vises i Landflygtighed. Allersidst vilde Publicum ikke betynges med stort Paalæg af Fattig-Penge. Fortsættelsen følger.