JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Ogsaa dette Riges Hovedstad har været hiemsøgt af Urolighed. Aftenen den 29de October, gjorde Garderegimentet Semenovsky Oprør, man siger af Misfornøielse med Kommandoren, Oberste v. Schwart; men ved General Wassiitschikows Mægling lykkedes det, at bringe det igien til Rolighed. Han gav befaling til at hele Regimentet skulde stille sig en Linit, og dømte det paa Stedet til, at begive sig paa Fæstningen. Henved 3000 i Tallet afmarscherede de dertil, uden mindste Knurren. Det er overladt til Keiseren selv, at bestemme deres Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Kongressen. Fra Dresden og Leipzig meldes under 22de Novbr. at Monarkkongressen i Troppau pludselig er bleven endt. Kongen af Preussen ventedes allerede igien den 25de i Berlin. Den engelske Ambassadeur, Lord Stevart, var atter fra Troppau kommen tilbage til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Neapel. Det begynder alt mere at graane paa Neapels Horisont. En Deel af Brandraktikorpset Wien har faaet Marschordre og de østerrigske Tropper forstærkes meget. Den engelske Eskadre paa Neapel Rhed skal være bestemt til i Nodsfald at tiene den Kongelige Familie til Beskyttelse. Fra London skrives den at det engelske Hof staaer i Underhandling med Frankrig, om vigtige Ting Nravel angaaende. Efter ofterrig ske Beretninger skal det giærende Anarkie i Staden Neapel være sit Udbrud nær. Talrige Hobe af Carbonari have villet aabne Fængslerne, ja have endog samlet sig udenfor Slottet og insulteret den Kongl. Familie. Vel havde den Kongl. Garde adspredt Mytterne, men man frygtede dog meget for de kommende Nætter, desaarsag der var givet Ordre til, at 3000 Nationalgader uopbørlig skulle være under Gevær, samt at der skulde plantes Kanoner udenfor Slottet og Fængslet Vicaria. Hvorvidt disse Efterretninger fra et fiendtligt Land ere sande, vil Tiden vise. Directe fra Nrapel selv fortælles, at Kongen havde været paa Fasanjagt, ledsaget af Danmarks Prinds Christian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Sicilien. Saasnart Efterretningen indtraf til Palemo at Regeringen i Napel vægrede sig ved at ralieere Tractaten, som General Pepe havde afsluttet med Sicilianerne, vendte det gamle Oprørssind igien tilbage, og man belavede sig til, for trediegang at skaffe sig af med Neapolitanerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Frankrige. Den fra Revolutionstiden saa bekiendte Tallien, der styrtede Robespierre, er ved Døden afgaaet i Paris. - Politiet har anstillet Undersøgelse i St. Denis, hvis Hensigt endnu er ubekiendt En Student L'Am i forfølges med Stikbreve, som skyldig i et Attentat mod Statens Sikkerhed. - J Diion har den været saadanne Urdligheder, at Militairet maatte fore skarpt, hvorved Adskillige mistede Livet. - Skræderen ved Jæger Garderegimentet har foræret Hertugen af Bordeaux en Stadsuniform en Miniature, forsynet med alle tilhørende Dekorationer, hvilken af hans Moder gunstigst er modtaget, og bestemt til Prindsens første Vaabendragt, som han skal anlægge om en tre Fierdingaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Portugal. J Lissabon vedbliver at herske den skiønneste Rolighed, og for at Personer som Greverne Palmela, Lienharas, Generalerne Achimbald, Campbell og Richard Blunt, samt nogle andre Store, det have vægret sig for at sværge den nye Forfatning Troskabsted, ikke skulle forstyrre den, ere de tilhøbe forviste Landet. St. Helena. Atter har man en Efterretning herfra af 20de Septbr. som fortæller, at Napoleon den 15de havde, ledsaget af General Bertrand og et Par Betiente, gjort en Spadseretour til Hest ti engelske Mile fra sin Vaaning. Ved et Veddeeløb, som Garnisonen havde anstillet, var Gouverneuren, Admiralen, General Montholon, Grevinde Bertrand, a. tilstæde, kun ikke Napoleon. St. Domingo. Hvilken Forkiærlighed den sorte Konge af Hayti har for Engellænderne, viser følgende: Paa Cap Francois var i Handelssager opkommen Uenig ved mellem nogle engelske og andre Kiøbmænd. Det komtil Proces. Retten dømte mod Engellænderne, disse appellerede og forlangte at Sagen skulde revideres. Da nu Engellænderne, efter foregaaende Stævning, indstillede i sig for Negerkongen, anviste han dem deres Plads, men i Dommerne bød han sætte sig lige under Vandledningshanerne, der i stærk Heede pleie at bruges til Værelsernes Afkisling. Neppe havde de her taget Plads, før de hidtil lukkede Kilder aabnedes paa Christophs Vink og udgiøde sig i stærke Strømme over de arme Dommere, der først da de vare ret giennemvaade afskedigedes med følgende Formaning: "Da De, mine Herrer, fældte Dommen mod nærværende engelske Kiøbmænd, synes Deres Hoveder at have været lidt forplumrede af Heeden. Jeg troede det derfor ikke afveien at afkiøle Dem en Smur. Gaaer nu bort og overlægger Sagen endnu engang. At Engellænderne nu vandt Processen, behøver vel neppe at tilføies. De Joniske Øer. Da Engellænderne ved deres Ankomst hertil vilde indføre Kartoffelavlen, fik Kornvugerne den græske Geistlighed til at modsætte sig dette nyttige Foretagende ved at udsprede, at Kartoflen var det Æble, hvormed Slangen forførste Adam og Eva- Skade, at det uvidende Folk ikke kunde giendrive disse skinnhellige Fædre med Bibelens egne Ord: at Træets Frugt var heel lystelig at see til;" thi vore første Forældre kunde dog vel ikke meere end vi see igiennem Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Engelland. Paa Dronningens Forlangende om en passende Vaaning har Liverpool svaret: at han, efter Kongens Befaling, skulde underrette Hs. M. om at det var ham umuligt at skaffe hende noget kongeligt, Pallads. - Londons offentlige Tidender omtale dette Svar som en nye grov Fornærmelse mod Dronningen, og siger: Hvem tilhører da vel egentlig Palladserne i Engelland? Hvorledes, Kongen kan ikke skaffe sin i 25 Aar forfulgte og fornærmede Gemalinde en passende Bo sal. Hvorfor kan han ikke det. Hun er jo dog Dronning, ligesaa god som han er Konge, og et Pallads til kommer hende fra Guds og Rettens Side, ja, hvem vilde vel forbyde hende, selv at tage Carltonbousen, (Kongens Residents, i Besiddelse. Morningchronie kalder hiint kongelige Svar et jammerligt Kunstgreb for paa ny at indskrænke Dronningens Rettigheder, men som det haaber, Landet vistnok ikke vil tie stille til. En deel Godseiere have allerede aabnet en Subskription til Opbyggelsen af et Pallads for Hs. Majestæt. Ved sin Kirkegang Søndagen den 19de Novbr. i Hammersmith var Dronningen klædt i en Robe af hvidt At Flask, et hvidt Slor over Ansigtet og derover etslags Turban. Efter at hun, tilligemed Lady Hamilton, der. i Keppel, Craven, Wood og Austin havde nydt Alterens Sakramente, gav hun Kour for den høi Adel. Samme Dag og Time bivaanede Kongen Gudstienesten i St. James Kapel. Ved St. Paulskirken skulde Hs. M. Onsdagen efter modtages af Lordmayoren og alle Korporationerne i fuld Stads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Hannover. Paa det Berleske Gods Bonaforte i Forpagter Gerke Eier af en Sieldenhed: Da de Franske 1812 flygtede fra Rusland, kom der til Gaarden en af Buonapartes Livheste, som var ham foræret af den persiske Schach. Det var en drægtig Hoppe. Hun fødte der et Hingstiøl, som de Franske ikke kunde føre med sig; men forærede Gerke det. Denne nu 8 Aars gamle Hingst er en Rødfux, med en næsten til Jorden hængende Mank og udmærket skiøn Hale; Dyret udmærker sig ved overordentlig Styrke og Behændighed. - Gerke skal fra Rusland være buden 34000 Rdlr. for den; men holder den Sverrig Norge. Den russiske Gesandts Forbøn for Journalisten Jmmelius bar ikke frugtet, og denne er alt ført til Fæstningen Vaxholm for at udholde sin 3 Maaneders Arrest, da Kongen troede at burde statuere et Exempel, for at ingen Tvedragtssæd skulde forstyrre Venskabsbaandet mellem saa gode Naboer, som Sverrig og I Rusland. - Et Samfund i Norge udsætter den Sum, 1020 Species, som Belønning for Den der kan give Oplysning om, hvem som har antændt den i forrige Aars Mai Maaned opkomne Jldebrand paa Vatterlands Bord tomter i Christiania, eller den sidstleden 23de Octbr. udbrudte Jldsvaade paa Kranen sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Fædrelandet. Efterat Hs. Majestæt under 15de d. M., efter Ansøgning fra Geheimekonferentsraad Carl Emil Greve af Moltke, Storkors af Dannebrog, i Naade har tilbagekaldet ham fra hans Post som Kongelig overordentlig Gesandt ved det Kongelig Nederlandske Hof, har Allerhøist samme under 22de d. M. til den saaledes vacante Gesandtskabs=Post allernaadigst udnævnt Kammerherre Ba tron Carl Selby, R. af D. Khvn. Dr. Dampe sidder arresteret i Kastellet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
En halv Snees andre urolige Hoveder ere ligeledes arresterede og alle øvrige satte i Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
- De formedelst en svigagtig Bankerot saasogte to unge Kiøbmænd ere nu dømte af Høiesteret til sex Maaneders Fængselsstraf. Ved Hof= og Stadsretten vare de tilkiendte et Aars Tugthuusstraf. Deres Sag forhandledes under et stort Tilløb af Nysgierrige. - Ved samme Ret har i denne Tid været ført en vigtig Sag. Universitetet kan, som Eier af Egidslevmaale Kirke, af et gammelt Dokument bevise: at den betydelige Hovedgaard Lyngbyegaard ved Skielskjør bestaaer af en med Kongel. allernaadigst Tilladelse nedlagt, Bondebye, der har svaret Tiende og fremdeles ifølge dette Dort ment skulde være pligtig at svare Tiende. Paa Grund heraf har Universitetet ved Lands Lov og Ret søgt at giøre sin Paastand paa Kirkens Part Tiende af Lyngbyegaard gieldende. Eieren, Hr. Etatsraad Neergaard, har derimod godtgjort, at der af bemeldte Gaard ingen Tiende har været svaret i over 100 Aar og at Gaarden, ved alle Skjøder imellem Mand og Mand i bemeldte Tidsrum, er overdraget som en i alle Maader fri Hovedgaard. Ved Høiesteret har Eieren ogsaa vundet Sagen. - Den Mening, som nogle lovkloge Jkkejurister nære: at Hævde ikke skulde være nogen lovlig Adkomst mod offentlige Stiftelser, er altsaa til Lykke for Eiendomsretten og dens Hellighed falsk Formodentligt har al dyrkbar Jord her i Landet engang været tiendepligtig J Khvn. er i disse Dage udkommet: Rigsbankens Regnskab eller Summarisk Rignskab over Rigsbanken Jndtægter og Udgivter fra dens Oprettelse indtil 31te Julii 1818, samt dens Statur sidstnævnte Dato. Skibet Berthe Sophia, Capt. J. H. Bronsgaard. bestemt fra Amsterdam til Kiøbenhavn, er kommen paa Grund ved Læsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Paa det sidste Marked i Mariboe blev af Hr. Forpagter Schouboe paa Knuthenborg solgt en usædvanlig stor og feed Sind til Slagtermester Svendsen fra Kiøbenhavn for 100 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Odense. Den ulykkelige Kone som sidst meldtes om at have druknet sig med sit spæde Barn her ved Odense. er nu først i disse Dage funden paa hiin Side af Aaen imellem Rørene, Barnet laae ved hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Ved Landsoverretsdom er en Børstenbinder i Aalborg. dømt til 4 Aars Fæstningsarbeide for at have skaaret Haar af Andres Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Til Aalborg ere ankomne to Løver, en Løve og en Løvinde, der ere tamme og velafrettede. De forevises for 2 og 1 Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Viborg. Fredagen den 24de November ordineredes der i Domkirken følgende Kandidater: Hr. Tetens til Sognepræst for Nibe og Vorlev. Hr. Bagger til Sognepræst for Ulstrup og Gundested. Hr. Brock til Capellan pro persona hos Amtsprovsten over Nørlyng med flere Herreder. - Hr. Tetens prædikede. Randers. Gierningsmanden til et Mord, som for 20 Aar siden blev begaaet paa en gammel Kone, Maren Bonde i Kastberg, er Herredsfogden, Hr. Krigsraad Schiøt i Mariager, i denne Tid paa Vei til at opdage, dog kan endnu Jntet Tilforladeligt desangaaende meddeles. Den for 20 Aar siden myrdede Kone, levede i Kastberg af at udskiænke Brændeviin og var i Rygte for at være meget formuende. Morderne, thi udentvivl har der været stere, bankede en Aftenstund sildig paa hendes Dør, og da hun lukkede dem op, dræbte de hende med en Steen, hvormed de havde banket hende saaledes i Hove, det, at hele Hierneskallen var knust. Saaledes fandtes hun næste Morgen liggende i sit Fremmers o. Forstue. Morderne havde imidlertid randsaget efter Pengene, men ingen funden; thi netop Dagen iforveien havde Konen, været i Randers og betalt sin Brændeviinsleverandeur et Par hundrede Daler. Dengang kunde, uagtet de anstillede Undersøgelser, Jntet opdages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Ved den 984 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: 17. 6. 43. 87. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Dødsfald. Urtekræmmer G. Sprunk i Khvn. Præsteenke Bruun i Slagelse; Secretair Nielsen paa Güldensteen; Hesteleverandeur Wædeles Enke i Rugaards Mølle, Mad. Schmidt jød Mørch i Nibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen; til Aftensang Hr. Pastor Jahusen; i Hospitalskirken, Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Herstedøster og Herstedviister Menigheder, J. C. Svitzer, beskikket til Sogn præst for Brøndbyrøster og Brøndbyevester Menigheder i Sielland; Sognepræsten for Glostrup Menighed i Sielland, N. Schouboe, til at være tillige Amtsprovst for Smørum og Sokkelund Herr der i bemeldte Amt; Cand. Theol. P. Tetens til Sognepræst for Nibe og Vorlev Menigheder i Viborg, Stift. Landvæsenscommissair H. B. Lang, Herredsfor ged og Skriver i Hads og Ning Herreder i Aarhuus Amt, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Bekiendtgiørelser. At vor gode, blide, taalmodige Søster og Svigerinde, Frøken Sopha Freder kade Bülow, Stifts dame i Walløe, efter flere Aars tiltagende Svaghed og tilsidst 3 Ugers haarde Lidelser, under sit Ophold i vort Huus - i Morges Kl. 1 omskiftede Tiden med Evigheden, i sit Alders 44 Aar, undlade vi ikke, paa egne, og hendes fraværende Sosters Vegne, herved, sørgeligst at tilkiendtgive Slægt og Venner, fuldkommen forvisset om vinlig Deeltagelse uden skrivtlig Bevidnelse : Julianelyst den 30te November 1820. J. M. Juli Rysensteen, O. H. Juel Rysensteen. fød Bülow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
At vores elskede Fader og Spigerfader Kammerraad og Amtsforvalter Anders Møllech Lund, ved en blid og rolig Død fuldendte sin jordiske Bane den 27de de M. i sit Alders 73 Aar; dette undlade vi ikke, efter brugelig Skik, sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, overbeviist og Enhvers hiertelige Deeltagelse der erkiendte den Afdødes Værd som om og kiærlig Fader, som trofast, i Sorg og Glæde deeltagende, Ven. Ja! mange Fattige og Hielpeløse vil med os velsigne Hans Minde, hvis Bortgang følge dybt af Hans eneste efterladte Datter og Svigerson, Skanderborg, den 29de November 1820. Elisa Beichmann. W. N. B. Beichmann, Ingenieur-Capitain fød Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Førstkommende Løverdag den 2den December om Eftermiddagen Kl 6 slet, bliver extra General Forsamling i Polphymnias Selskabelige Station og da Ting af Vigtighed bliver at afhandle, ønskes Møden, saa talrigt som mulig. Directionen. Den til Fredagen den 1ste December af mig anterede 3die Auction over den af Tiende-CommisseRasmus Rasmussen til Enkefrue Komp., udstænPante Obligation, stor 30000 Rbd. Sedler, v. der udsat indtil videre. Kiøbenhavn, den 28de November 1820. Schack.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Undertegnede har herved den Ære at bekjendtgiøat jeg af høie Stifts Øvrigheden er meddeelt Bestalling som Bardeer her i Byen, og har Tilladelse. holde Barbeerstue i min Bopæl No. 18 paa Skol gade, hvor enhver Person kan blive barberet, ligesojeg og til enhver Tid barberer i Byen hvor forlange, da jeg er forsynet med de fornødne Folk. Den hu tigste Expedition og billigste Betaling findes. Aarhuus den 16de November 1820. L. J. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Gode Klipfisk, ere at faae hos N. Foss, ved Besterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Hos Elias Møller paa Vestergade kan bekomme gode nye Hiemkomne Spegesild. Da Havre Prisen er nogenledes imod som før, for har jeg den Ære at recommandere mig og tillige de kiendtgiøre, at jeg nedsætter Prisen paa min Hør Kareth fra Dato til 1 Rbd. til Barnedaab og 1 Rbd. 3 Mk. til Bryllupper, for en Person til Baller 2 Mk. NB. naar der er 4 som har meldt sig eller ogsaa fo et Par paa et Sted 3 Mk. imod contant Betaling Jeg forsikkrer dem om god Befordring og hoslig OmgandHorsens den 28de November 1820. Jørgen Kjær, i nye SmedegaSkipper Kjerbye agter sig med sit førende Fartøi til Horsens, hvorfra han i næste Uge citourneter og med tager Fragtgods og Passagerer naar man melder sig hos Skipperen eller Hr. Rasmus Secher i Horsen. intaKours den 28de Novbr. - 25. - Sori15 Rbmk. 6 1/2 s. a 15 Rbmk. 7 s. Oblig 67. 167 1/2. Norske Sedler 16 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
Aar 1820. No. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes :med Brevposterne. Loverdagen - den 2den December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
Blandinger. Ved Dronningen af Engellands Kirkegang i Hammersmith, havde Præsten valgt til Text for sin Prædiker, følgende Ord af Propheten Esaias's 59de Capitel: "See, Herrens Haand er ikke forkortet, at den ikke kunde frelse. Men Eders Misgierninger giøre Skilsmisse imellem Eder og imellem Eders Gud, thi Eders Hænder ere besmittede med Blod, og Eders Fingre med Misgierning; Eders Læber tale Løgn, Eders Tunge sige Uret. De udlægge Vasiliskes Æg og næve Spindelvæv; deres Gierninger ere uretfærdige Gierninger og der er fortrædeligt Arbeide i deres Hænder. Deres Fødder løbe til det Onde der er Ødelæggelse og Forstyrrelse paa deres Veie. De kiende ikke Fredens Vei, og der er ingen Ret i deres Gange. Derfor er Retten langt fra os, og Retfærdighed naaede ikke til os. Vi brumle allesammen som Biørnene, og kurre ideligen som Duerne; vi bie efter Retten, og den er der ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
Ved den londonske Pøbels Udsvævelse i deres overvættes Fryd over Dronningens Seier fik en agtværdig Kone Næsen bortskudt paa Gaden, flere Personer misted, Arme og Been, især ved de 7 Kanoners Afforring, som Tumultuanterne havde faaet fat paa, ja det gik saavidt, at de bandt en Fakkel fast ved Halen paa en Kat, og kaffede den ned i en Bødkers Huus, som blev aldeles opbrændt. Følgende Tildragelse har i disse Dage moret hele Paris. Da Provindstaltheatrine paa denne Tid af Aaret lukkes. strømme Kunstnerne til Paris, for der at søge Engaden ments, der dog saare finden er at finde. En Actil kommer saaledes ogsaa til Hovedstaden, løber fra den ene Directeur til den anden - ingen Employ Da samler hun selv nogle Theaterpersoner af begge Kiøn og anmelder en Forestilling i en lille Bye nær ved Paris. Billetterne have en rivende Afsætning; Alting lover en glimrende Jndtægt. Med sine Kolleger sætter Directricen sig tilbord; man spiser, drikker tæt - drikker formeget Verten skiælver for Betalingen, thi Helte og Heltinder, ligge allerede under Bordet. Der meldes, at Huset er propfuldt, et andet Bud melder Publikums Utaalmodighed og bringer tillige Mairens Ordre, at Skuespillet skal begynde. Forgiæves prøver den ulykkelige Directrice at vække Soverne - Jngen rører sig. J denne Forlegenhed, styver hun paa Scenen og tiltaler Tilskuerne: "Mine Herrer og Damer, Vi have anmeldt Mahomet, men Skuespilleren, som skal spille Propheten, har syndet mod et vist Bud i Koranen, og er ikke istand til at træde frem. Tager derfor til Takke med den smukke Soverske i Lunden." Publikum giver sig til frees. Nu lod Directricen sine Kunstfæller bære paa Scenen i den dybeste Søvn og, Hver med Ansigtet med Tilskuerne, sætte i en Lænestol. Dækket befaler hun først at trække op efter ti Minuters Forløb. Jmidlertid var hun saa beldig at finde en Vogn, der bragte hende tilbage til Paris. Publikum amuserer sig med Skrigen og Liben, Mairen giør sin Autoritæt gieldende, Dækket gaaer op- og - man kan tænke sig den almindelige Forundring, da, efter lang Venten, Jngen af de Spillende giver mindste Livstegn fra sig. Endelig bliver Pudset bekiendt Publikum vil storme Scenen, men Mairen opløfter, en Rest og sige: Efter Sagnet, denne Vandeville, runder sig paa, sove Personerne der hundrede Aar. Ville mine Herrer og Damer derfor gaae dem i dette Millemrun, skal jeg give Dem Entreebilletter, som skulle gielde efter sammes Udløb." Man loe og Jngen forlangte Pengene tilbage. Disse anvendtes til Vettens Betaling, og hvad der blev tilovers, kiænkedes Byens Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
En gaarig Skiønhed i Paris lod sig af en gaarig Elsker bedaare til, at flygte med ham. Det havde nu Jngen i Verden ændset; men at de fra hendes Svoger, forhvem hun holdt Huus, medtog 8000 Franker, det voldte, at man satte efter det forlidte Par, indhentede dem i Orleans og bragte dem, samt Pengene, tilbage til Paris. Da hun allerede længe havde ladoreret af Distraction blev hun frikiendt; men den forrige Gamle blev dømt til 13 Maaneders Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
J Frankrig eristerer der for Tiden et hemmeligt Selskab, der opkiøber alle Nationalgodser det kan faae fa paa, og udsælger dem igien i smaae Parceller, efterat have ladet nedrive alt hvad som kaldes Slotte, Klostre eller Herresæder. Man troer, at dette Selskab har Deeltagere i flere Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
En Engellænder spadserede forleden Dag ved Bredder, af Themsen med en Spaniol. En Tiener kom og tilhviskede ham, at hans Herre og Frue havde hængt sig sidste Nat. Spanieren forfærdedes, Engellænderen hørte det med Ligegyldighed. "Det er umueligt - sagde Hiin i at et Menneske kan aflive sig selv, uden at vorde henreven til denne Afgrund af Sølten eller Fortvivlelse. O ne - svarte Engellænderen - en sand Britte giør det ofte uden mindste Aarsag, blot for Tidsfordriv Spanieren saade ham heftigt imod. "De kiender mig, dog tog Hiin Ordet - og veed, at jeg hverken laborerer af Spleen eller Desperation?" - Gud bevares, svarte Spaniolen, der ikke vidste, hvor han vilde hen i dermed. De veed at jeg har Formue, at jeg lever i lykkelig med min Familie?" - Det ved jeg, men hvor vil alt dette hen. Jeg siger Dem det blot, for at overende Dem om, at Britten ofte afliver sig selv, blot fordi han vil. Lev vel, min Ven?" Og med disse Or styrtede han sig i Themsen, uden at Spanieren saae ham mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
En gammel Skolemand i Sachsen, der i høieste Grad var hypokondrisk, troede fast og beklagede sig over hvorhan kom, at en hæslig Vægter huserede i hans Mave og mishandlede ham frygteligt med sin Morgenstierne, saa han hverken Dag eller Nat havde et roligt Øieblik, Ja, han paastod endogsaa, at man, naar man hørte nøie til, kunde høre Vægteren raabe i hans Jndvolde. Længe anvendte man forgiæves alle aandelige og legemlige Lægemidler, da en af hans Venner forleden kommer paa det 11 Jndfald, at forstyrre den falsomme, dobberodfæstede Jn bildning ved et ligesaa sælsomt Middel. En Aften færsler man vor Besatte i en selskabelig Cirkel, bibringer dai Punschen uformærkt et stærkt Brækmiddel, holder ha Nærheden af Vinduet, og har under dette truffet i nødvendige Foranstaltninger. - Klokken slaaer til Midlet virker - Vinduet er den eneste Udvei - og samme Øieblik raaber Vægteren rede paa Gaden, hvad Klokke er slagen. Lykønskende og jublende omringe Vennerne de indbildte Syge. Denne veed neppe at finde sig i sin Li telse, takker Himlen paa sine Knæe for sin lykkelige Forløsning, dog ikke uden høimælet at triumphere over, han dog havde havt Ret. Aldrig har han siden klag over saadan stærk Jndqvartering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
En Skoleholder Cole i Esser, der i 30 Aar hav været blind paa det ene Øie, fik, veed, med det sund Øie, at betragte Soelformørkelsen i September uvertet sit fulde Syn igien, og seer nu ligegodt med begge Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-12-02
En fattig Daglønner i den franske Bye St. Colomsom over 30 Aar har været Eier af en liden Kuffert, be flere Gange har faldbudt for en ringe Priis, opdagede nu lig, da han vilde udlufte den, at den havde en dobbed Bund og fandt 1000 Rigsdaler i Guld der.