Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-01
Indenlandske Efterretninger. J Søndags Eftermiddag Kl. 2 indtraf Orla Lehmann til Kjøbenhavn paa Dampskibet fra Kiel. Forud underrettet om hans Ankomst, indfandt sig ved Landstigningen en stor Mængde Mennesker, vist over 1000 Personer, for at byde ham Velkommen. Efterat en Deputation i en Baad havde ledsaget ham iland, blev han af Studenterforeningen hilset med en forig Sang. Da Sangen var afsungen, tolkede han sin Tak og yttrede til Slutning: "Jeg er Danmark og Skandinaviens trofaste Ven. Derpaa gav man ham et 6 dobbelt Hurra og siden underHjemkjørselen atter et Leve. (Duvk.)J det sidste udkomne Nr. af "Dansk Folkeblad er Trykkefrihedsselskabets Skriftcomitees Betænkning meddeelt, angaaende det undertrykte Nr. af Bladet, der indeholdt en Artikkel, betitlet den russiske Prindsesse og det skandinaviske Samfund. Vi ville anbefale denne Artikel til Læsernes Opmærksomhed som et Mønster paa en ligesaa frimodig som rolig og velbegrundet Opposition, der især tager sig godt ud ved Siden af den Artikel "Cancellieprocuratoren, der har fyldt flere Numere af Fædrelandet i forrige Uge, og som er rettet mod Forsvaret af A i Berlingske Tidende for det skandinaviske Samfunds Opløsning. Artiklen "Cancellieprocuratoren er vel skreven, og hvad der er sagt til og om Vedkommende, er Sandhed, paa eet Sted nær, men vi maae beklage, at denne Artikel, som saa mange andre af Oppositionspressens Artikler, hvad Sproget angaaer, bærer altformeget Præg af ungdommeligt Overmod. Der er Noget, som man kalder Pietets-Hensyn; vore Radicale ville ikke vide deraf at sige, men Natiionen har endnu ikke lagt dem ganske paa Hylden, og det var ikke godt, om den Tid nogensinde skulde komme. Naar en stor Mand har feilet, skal man ikke genere sig for at sige ham det; men det kan gjerne skee, uden at man behøver at slaae om sig med Kraftudtryk som "Borneerthed, "Characteerløshed o. s. v., der kun forbittre, men Jntet bevise. (O. Th. A.) Aftenbladet", redigeret og udgivet af en Hr. Botius og som synes at skulle træde i "Dagens Sted, indeholder følgende i en halv Regjeringstone, nedskrevne bemærkninger. - - "Vi knyttes ved Familieforbindelser nærmere til en mægtig og indflydelsesrig Stat; men dens Regjeringsform er ikke vor og dens Regjeringsprinciper er ikke vore, og blive det eiheller ved denne Forbindelse. Følgelig har Folket i denne Anledning Jntet med Rette at sige. De slesvig-holsteenske Forviklinger ville løses, naar Regjeringen vedbliver at følge en retfærdig, maadeholden og mild Politik, naar Hs. Majestæt faaer realiseret sit faderlige Øiemeed med Stændercommitteerne. Folket er mere og meere kommet tilbage fra Overbeviisningen om en fri Forfatnings Ønskelighed. Pressen har i den sidste Tid igjen paadraget sig nogle Beslaglæggelser og Actioner; men Pressen bør ogsaa holde sig inden Lovene, og vor Konge vil ikke for nogle Misbrugs Skyld indskrænke vor bestaaende Trykkefrihed, der er stor nok til at enhver oprigtig Patriot med sammelig Frimodighed kan yttre sine Tanker og hvad han mener trænger til Forandring eller Forbedring, som Etatsraad Bang vidner ligesom han og har yttret, at vore Finantser ei længer give Grund til alvorlig Bekymring. Vel har Justitscollegiet ophævet det skandinaviske Samfund; men Stifterne vare ogsaa yngre Mænd, der neppe have været sig deres Formaal klart bevidste, ligesom mange foregaaende og nærværende Omstændigheder kunne lade befrygte Uleiligheder, som det maaskee allermeest var i Stifternes egen velforstaaede Jnteresse at undgaae. Ogsaa turde det i vore Tider falde meget vanskeligt for slige Associationer at entholde sig fra Politiken; men at Regjeringen ei vel kan tillade noget privat Samfund at virke for udenlandske politiske og diplomatiske Forbindelser, er temmeligt indlysende. Den communale Frihed er endnu ei saa stor, som den senere vil vorde, men dog tilstrækkelig til at indgyde Borgerne Jnteresse for deres egne Anliggender, fremme deres Almeen=Aand og Selvstændighedsfølelse.