JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
Om Mødet i Colding den 22de Decbr. i Anledning af Toldgrændsens Ophævelse og Consumtionens Afskaffelse læses følgende i Dannevirke: Antallet af de forsamlede Gjæster var saa stort, at intet Locolle, i den rummelige Gjæstgivergaard gav tilstrækkelig Plads, saa at Forsamlingen maatte tye til den store Raadhuussal, der velvilligen blev aabnet i dette Øiemeed. Mødet aabnedes om Eftermiddagen Kl. 2 ved en Tale, af Kammerraad og Stænderdeputeret Wolff af Rebel Mølle. Han skildrede i levende Farver det aldrig op hørende Smuglerie, og paaviste ved bestemte Kjendsgierninger den store Nødvendighed af Grændsetoldens Ophævelse. Ligeledes fremsatte han Mislighederne ved Consumtionen, og viste klart og tydeligt, hvor skadeligt, tidsvildende og ubehagelig denne Indretning var, og hvor store Bekostninger, der vare forbundne med Controlleringen af denne Skat, samt hvor mangfoldige Leiligheder den frembød til Defrandationer. der havde en demoraliserende Jndflydelse paa Befolkningen. Han fremstillede endelig Nødvendigheden af at petitionere directe til Kongen, da der ofte nok havde været begyndt paa dette Anliggende i den viborgske Stænderforsamling, uden at man var kommen til noget Resultat, idet stedse Hindringer vare traadte i Veien for Sagens Forhandling. - Derpaa tog Justitsraad og Stænderdeputeret With Ordet, og udviklede nærmere Muligheden af at realisere dette Anliggende. Han fremsatte trende Spørgsmaale: 1) Om man skulde petitionere directe til Kongen, 2) Om dette skulde skee i Forening med Slesvigerne, og 3) Om man skulde vælge den sædvanlige Vei gjennem Stænderne. Han anbefalede det første, fordi det lettest og snarest førte til Maalet – det andet, fordi det efter hans Anskuelse vilde fremme Sagen, det tredie der mod forhalede den. - Fuldmægtig Bergenhammer opponerede mod den paatænkte Fremgangsmaade. - Laurids Skau, som derpaa tog Ordet, yttrede, at han neppe kunde troe, at nogen redelig og ædeltænkende Slesviger vilde have det mindste imod, at Toldgrændsen blev ophævet. Men Hovedspørgsmaalet, meente han, var, hvorledes den Deficit i Statskassen, som ved Ophævelsen af Differentstolden og Consumtionen. vilde foraarsages, skulde dækkes; hvis man nu i Kongeriget ønskede at dække samme ved en Brændeviins skat, saa maatte denne naturligviis ogsaa indføres i Slesvig, men herimod maatte han paa det Bestemteste erklære sig, da Slesvigerne havde en afgjort Modbydelighed mod Brændeviinsskat, og overhovedet mod alle indirecte Skatter, der udfordrede Control fra Øvrighedens Side. - Efterat endnu flere Talere havde yttret sig angaaende det omhandlede Anliggende, og Forsamlingen havde besluttet, at en Petition skulde sættes i Circulation, hvori det udtrykkeligen maatte hedde, at Kongeriget alene maatte dække den i Statskassen, ved Grændsetoldens og Consumtionens Ophævelse opstaaede Deficit, saa at Slesvigerne, der ved directe Afgifter alligevel vare ligesaa høit beskattede som Kongerigets Beboere, bleve holdte fuldkommen skadesløse, hævedes Mødet med et "Længe leve Kongen", der ledsagedes med stormende Hurraraab. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
Ved Raadstuesamlingen i Gaar blev Kjøbmand, Nordentoft gjenvalgt som Borgerrepræsentant og Kjøbmand Werner valgt til Borgerrepræsentant istedenfor Skrædermester Møller, der efter Tour, udgik af Repræsentationen. - Til Revisor, istedenfor Hr. Toldcasserer Winchel, der efter Tour afgik, valgtes Hr. Kammerraad Aagaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
(Hamborg Cours var den 29de December paa London 13 Mk. 10 1/2 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Mk. Banco 200 Rbd. Hamborg C. 238, dansk grov Cour. 248. Schillinge 24 26 a 24 1/4 st v. C. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
Kjøbenhavns Børs den 21te December 1843. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 199 3/4 Species 200 solgtes til - R. - s.; Banco=Disconto 4 pC. norske Speciessedler pr. 100 Specier - a - Rd. Sedler; svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjæld 47 3/4 a 48 Rbs. Tegn,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
Kjøbenhavns Havnepriser den 21te Decbr. 1843. Hvede, sjællandsk 52-s a 18 sk. Rug, f. Provinds. 3 a 4 A-s alsk Dito, lollandsk . 6 - - . - s. a 8. - - sk. Dito, holsteensk . 5 - 4 8sas,85-s Døde. Kjøbenhavn: Carl Adolph Kronholm; Helene, Cathrine Otto; Enkemad. R. M. C. Buch, fød Geehl; Marie Lambersen. - Odense. Ane Kirstine Hegelund, fød Grundtvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
AVERTISSEMENTS. J Jnstitutets Locale paa Knakken ere 2de Værelser med eller uden Meubler strax tilleie, enten for unge Menneskeer fra Landet som maatte attraa Underviisning her i Byen eller og en eenlig Person, naar man henvender sig til Undertegnede. Sammesteds kunne unge Mennesker som ville øves i Skrivning, Tegning o. s. v. hver Aften erholde Underviisning naar de snarest muligt anmelde sig. Thisted, den 3die Januar 1844. P. B. Petersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-04
Rettelser. J Gaarsavisen stod paa 1ste S. 2den Sp. 2den L. f. o., plang, læs lange, paa 2den S. 2den Sp. 15 L. f. o. stod meget meget, læs meget mere."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Nr. 3. Aar 1844. Thisk Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis. og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 6te Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. C. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Udlandet. Frankerig. Den 27de December havde Kong Ludvig Philip med de sædvanlige Høitideligheder begivet sig til Kammernes Pallads, hvor han blev modtaget med megen Enthusiasme, H. Majestæt holdt derpaa med Fasthed og Kraft en Tale, hvoraf det Vigtigste er følgende: "Mine Herrer Pairer og Deputerede. Den lykkelige Overeensstemmelse, hvori samtlige Stadsmagtet handle, og den velvillige Understyttelse, de mine Herrer have ydet min Regjering, har baaret dens Frugter; i Skjødet af den ved Lovenes Magt opretholdte Orden, udvikles i Frankerig ved Tiltroe en frugtbringende Virksomhed. Stillingen i alle Classer af Befolkningen hæver og forbedrer sig. Virkningen af denne Tilstand tillader os i Finantsbudgettet, som ufortøvet vil blive Dem forelagt, at opretholde den med Rette forønskede Ligevægt mellem Statens Jndtægter og Udgifter. Vi kunne med Rolighed glæde os til Fredens Velsignelser, thi aldrig var den bedre sikkret. Vigtige Tildragelser ere indtraadte i Spanien og Grækerland. Dronning Jsabella bebyrdet med Zepterets Magt i en saa ung Alder, er Gjenstanden for min Omhue og min hjertelige Deeltagelse. Jeg haaber at Resultatet, disse Tildragelser, vil for begge disse Nationer, hvormed Frankerig staaer i venskabelig Forbindelse blive gunstig, og at saavel i Spanien, som i Grækerland vil Monarkiet forstærkes ved giensidig Agtelse for Thronens Rettigheder og for den offentlige Frihed. Det oprigtige Venskab, som binder mig til Dronningen af Storbrittanien, og den hjertelige Forstaaelse, som hersker mellem hendes og min Regiering, bestyrker mig i ovennævnte Tiltroe. Jeg har den Lykke at see min Familiekreds foroget med min Søn Prindsen af Jonvilles Giftermaal med Prindsesse Francisca af Brasilien; denne Forening i det det forstørrer min Søns Lykke, føier en ny Trøst til den Gud har forbeholdt mig. Vores Herredømme i Algier bliver snart almindeligt og roligt. Under Ledelsen af erfarne Anførere, blandt hvilke jeg med Stolthed seer en af mine Sønner, forene vore brave Soldater, Udholdenhed i Krigens Strabatser med Fredens Arbeider. Mine Herrer, jeg betragter med den inderligste Erkjendtlighed mod Forsynet denne Tilstand af ærefuld Fred og en daglig stigende Velstand, hvortil Fædrelandet glæder sig. Ledet af vores Troskab og Hengivenhed for Frankerig, have vi jeg og Mine, aldrig kjendt en anden Ærgjerrighed, end at tjene Fædrelandet. Det er den Bevidsthed, at kunne opfylde denne Pligt, som giver mig Styrke i mit Livs Prøvelser, og som til sammes sidste Øieblik, vil blive min Trøst og min fasteste Stytte!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Spanien. Beretninger fra Spanien af 20 December melde, at Dronningen denne Dag havde modtaget en Deputation fra Kammerne med Hr. Martiner de la Rosa i Spidsen. Et Brev fra Toledo af 17de, siger, at Hr. Olozaga maatte i dette Øieblik allerede være i Portugal, for 4 Dage siden var han ledsaget af 2 Betiente og nogle Contrebandiers reist gjennem Estramadura han havde lidt noget af den stærke Kulde, saa at da han var ankommen til Torrala, maatte han lade indgnide hele Legemet med Brændeviin. J Følge det engelske Blad Morning Cronicle hedder det, at Spanien igjen befinder sig i en Minister-Crisis, Hr. Gonzalles Bravo skal være afsat som Premierminister, og det hedder, at der er gjort et Forsøg paa at omdanne det nærværende Cabinet ved at beholde nogle Medlemmer og afstedige Andre, og saaledes siges der, at Hr. Carosco vil forblive som Krigsminister og Hr. Mazarado, som Finantsminister, men endnu har man intet Officielt desangaaende Amerika. Skibet Jndependance, der er ankommen fra Nework til Liverpool medbringer Efterretninger fra første Sted af 8de December, og meddeler Beretning om Kongressens Aabning den 3de December; i det af Præsidenten Tyler oplæste Budskab, gjennemgaaer han de forenede nordamerikanske Staters hele Historie, for at vise hvormeget den nordamerikanske Nation har Anledning til at takke Forsynet for de mange beviste Velgierninger. Den tydske Told- og Handelsforening hedder det deri, som siden Aaret 1833 er tiltaget i Magt, og som indbefatter mere end 20 tydske Stater, med en Befolkning af 27 Millioner Mennesker, er basseret paa mere liberale Grundsætninger, end nogensomhelst europæisk Magts Finantsystem; det er af stor Vigtighed for de forenede nordamerikanske Stater, disse den tydske Nations Jndustrie, Sædernes Reenhed og andre priselige Egenskaber ere bekjendte og agtede. Medens vores Bomuld blive afgiftsfrie indført og Afgiften paa Riis er betydelig nedsat, er den tydske Toldforening og saa under visse betingelser tilbøielig til at nedsætte Afgiften paa Tobak. Præsidenten gik nu over til Forholdene mellem Mexico og Texas, og gav temmelig tydelig at forstaae, at en Forening af sidste Stat med de forenede Stater, kunne ligge i begges Jnteresse. Mellem de indre Anliggender indtage Finantsstanden den over ste Plads, men denne sees ikke at være den heldigste, da Jndtægter i sidste Aar kun vare lidt over 18 Millioner; medens Udgifterne derimod beløber sig til 23 Millioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Engeland. Man begynder nu at tvivle om at Dronning Victoria kommer til Tydskland, til næste Sommer. Aachener-Tidenden vil vide at der paa den senere Tid skal være foruroligende Rygter og Hs. Majestæts Sundhed i Omløb, og at hun undertiden henfalder i en mørk Tungsindighed, som hverken hendes Omgivendes ømme Opmærksomhed eller Lægernes Konst er i Stand til at forjage. Det eneste Middel, af hvis Anvendelse Lægerne spaaede sig Held, var Luftforandring, og derfra skrev sig altsaa de mange Reiser, som Hs. Majestæt uafladelig har foretaget siden i Sommer. (Jfølge andre Beretninger befinder Dronning Victoria sig atter i forhaabningsfulde Omstændigheder.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Indenlands. Allerede nu er den i mange Forhold saa nyttige Bog: "Kongelig Dansk Hof= og Stats-Calender forAaret 1844. - udkommen. Den ombyggelige Redacteur af samme, Cancellieraad Trap, har ogsaa dennegang vidst at give den hensigtsmessige Udvidelser, ligesom man ogsaa, hvad der hidtil aldrig er paaagtet ved saadanne Samlinger, ved Bogens Slutning finder tilføiet ikke blot de Forandringer, der ere indtrufne under Skriftets Trykning, men endog de, som ere tilkomne imedens Skriftet blev indheftet. Dette er altsaa en Fuldstændighed, som gaaer lige til Udgangen af f. A. - Som Udvidelser, Samlingen har faaet, nævne vi: Liste over Officerer ved Bornholms Milits, Borgervæbningerne i Kjøbenhavn, Helsingør, Rendsborg og Altona, og Kjøbenhavns Brandcorps, fuldstændigere Efterretninger og Flaaden, om adskillige Embeders Lønninger m.v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Jfølge Bekjendtgjørelse fra den kgl. Generalpostdirection af 19de Decbr. ere Postamterne beordrede til at udelukke chemiske Fyrtøier og Stryg=Svovlstikker fra Postbefordring, derfor tilbagevise dem, naar de indleveres til Forsendelse med Posterne, og videre, naar de desuagtet hemmeligt forsendes, i Opdagelses tilfælde at confiskere dem. - Under f. D. bekjendtgjøres det ogsaa for nævnte Direction, at Breve til og fra Sverrig kunne forsendes enten aldeles ufrankeerte eller frankeerte lige directe til Bestemmelsesstedet, eller ogsaa, som hidtil, frankeerte til de resp. Grændsepostcontoirer i Helsingborg og Helsingør. Preetzer Ugbl. siger: Vi have tilstrækkelig Grund til at tvivle at det er Christian den Førstes Kiste, som er bleven forefunden i Roeskilde Domkirke, og haabe, med det første at see os istand til, herom at meddele andre authentiske Oplysninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
J "Fædrelandet læses følgende hartad utrolige Historie. For nogen Tid siden var der Bal i Borgerforeningen i Haderslev. Ved Bordet udbragte de allestedsnærværende Nordalbingier deres Lieblings-Toaster. En ung Mand fra Kjøbenhavn, der var bleven indført som Gjæst, saa ved Bordet i rolig Samtale med sin Dame, og troede ikke at være forpligtet til at tage Notits af disse Toaster. Efter Bordet kommer imidlertid en stor Skoledreng, som Faderen, en vis Herredsfoged og Ridder, havde bragt med paa Ballet, ind i Dandsefalen, og opfordrer den Fremmede til at følge med sig ud i Gaarden, hvilket ogsaa skeer. Ude i Gaarden erklærer Drengen, at han er Secundant for en polytechnisk Candidat B., som havde udbragt een af de nordalbingiske Toaster, og at den Fremmede maatte vexle Kugler med denne paa 10 Skridt næste Morgen, fordi han var bleven siddende, da B. udbragte sin Togst. Forbaufet over denne Anmodning, føres den Fremmede af den haabefulde nordalbinske Yngling tilbage til Huuset, ind i et afsides liggende Værelse. Her omringes han af en heel Flok, hvoriblandt nogle Baldirecteurer, Advocat S., Herredfoged K., B. og andre lignende Subjecter, under Skrig og Skraal saaledes, at han ikke kan slippe fra dem. Her overøstes den fremmede Gjæst med Uartigheder, fordi han ikke vil duellere paa Pistoler, med B. og venter hvert Øieblik at blive traadt under Fødder og mishandlet. Man henter endelig Viin, tvinger den Fremmede et Glas i Haanden, skriger Hurra for Schleswigholstein, Alle drikke, og derpaa erklæres der ham haanligt, at nu var han fri, nu kunde han gaae. Den Fremmede reiste næste Dag bort fra Haderslev, men da han forlod Byen, blev han endnu udskjeldt og forhaanet paa Gaden af bemeldte Herredsfogeds Søn og dennes Kammerater, da de kom af Latinskolen. Dr. M. var som Directeur paa Ballet, og yttrede sin Glæde over, at den udenlandske Gjæst saaledes blev tracteret. Det var jo efter nordalbinsk Talemaade, ein verfluchter Däne, som insulteredes, og Saadant kan tjene andre Subjecter af samme Classe til Advarsel om, ikke at vove sig paa noget nordalbinsk Bal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
J Berl. Tid, meldes fra Politiekammeret, at der den 27de Novbr. om Aftenen er ved det første Træ i Hovedalleen udenfor Østerport til Høire naar man kommer fra Ravelinen fundet et efter Skjønnende, halvaarigt levende Pigebarn, hvis Been ved Anklerne vare sammenbundne. Bemeldte Barn vare iført røde Strømper, Shertings Særk og Kappe, samt indsvøbt i et Stykke gammelt Linned. Det nye Stykke "Skinnet bedrager" er totalt faldet igjennem paa det kongelige Theater i Kbhvn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Fra dette Aars Begyndelse vil der til Transporten over Store Belt blive anvendt et Dampskib.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
J Stenderup og Bjerth Sogne, ved Colding, har man for kort siden opdaget en vidtforgrenet Tyvebande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Fem Personer ere allerede arresterede, og mange Andre have tilstaaet saadanne Kjendsgierninger, at man maa forbauses over denne Bandes Udstrækning med Hensyn til Hælerie og Omsætning, samt Tyvenes Frækhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Onsdagen den 20de f. M. om Morgenen Kl. 5, (samme Morgen havde man seet Jldebrand fra Nordsiden af Fjorden), beretter "Aalb. Av., opkom Jldløs hos Udflytteren fra Hallundby, i Hallund Sogn, Selveiergaardmand Anders Andersen, boende paa Hallundbjerg, hvorved Huusbygningen, tilligemed den hjembjergede Afgrøde, lagdes i Aske. Huusbygningen men ei videre, var assureret. Jntet Menneske komtil Skade. Af Jndbo og Besætning reddedes endeel ved tillende Menneskers Hjælp, især fra et Bryllup, som paa den Tid var i Hallundby, men en betydelig Deel blev Luernes Rov. Heste og Fæekreaturer bleve reddede, men Faar og Fjerkræ indebrændte. Aarsagen til Jldens Opkomst kjendes ikke, men sandsynligviis er den foranlediget ved mindre forsigtig Omgang med Lys. Den Brandlidtes Skjebne er saare at beklage, især ved den Aarstid, paa hvilken Uheldet var ramt ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Natten imellem den 8de og 9de Decbr., hedder det i Loll. Falst. -Avis, i den ualmindelige stærke Storm, som varierede mellem N. N. V. og N. O. med Snee, Lynild og Torden, maatte Dampskibet Caroline Amalia af Flensborg udholde den svære Søegang og Storm hele Natten udenfor Møen. - Skidet afgik den 8de Decbr. om Middagen Kl. 12 fra Kjøbenhavn, og kom om Aftenen til Ankers ved Ny ord paa Sandene, men for sildigt til at faae Lods og komme ind i Havn. Da Vinden om Natten omtrent Kl. 12 sprang om til N. O. med en svær Søe ind paa Land, maatte Ankeret lettes, og med Maskineriets halve Kraft holdt Skibet det gaaende hele Natten til Morgenen Kl. 8 a 9; men da ingen Lods kom udfra Nyord, maatte man uden om Møen, og Grønsund ind. En saadan Nat udfordrer et godt Skib og dygtige Sømænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Berl. Tid. har modtaget følgende Efterretning: Fredag Aften den 22de Decbr, under en stærk Taage og betydelig nordlig Storm, stødke Capt. Jacobsen af Lübeck, under Stevns ved Høierup Strand, med Skonnerten Courier, kommende fra Gribsvalde med en Ladning Hvede, bestemt til Guernsen. Uagtet han satte Lygte til og blæste i Valdhorn, blev han dog ikke opdaget fra Landet af, idet han tæt under Klinten paa en Distance af 15 a 20 Alen og fik saaledes ikke Hjælp for om Morgenen da det blev lyst. For om muligt at komme af, havde Capitainen om Natten udkastet 1 af Ladningen. Jmidlertid lykkedes det ved anstrengt Arbeide, under Øvrighedens Tilsyn at faae den smukke kobberforbudede Skonnert, der havde en Værdi af mere end 20,000 Rbd. af, alt om Løverdag Aften, og fortsatte Kapitainen sin Reise til sit Bestemmelsested om Søndagen den 24de Decbr., efter atter at have indtaget den Deel af Ladningen, som var losset. Capitainen fandt sig særdeles tilfreds med Bjergerne og Bjergelønnen, 320 Rbd. 450 Tdr. Hvede ere senere opfiskede af Havet og solgt til en Priis af 2 Rbd. til 2 Rbd. 2 Mk. pr. Tønde i vaad Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Den 15de Decbr., om Natten Kl. 2, er paa Hvideodde Rev, paa Knudsker Forstrand paa Bornholm, strandet en Dagen i Forveien fra Kjøbenhavn afgaaet, i Nexø hjemmehørende, af Lars Marker eiende Jagt, ført af Skpr. Grøndahl. Uagtet man fra Rønne, allerede omtr. Kl. 4 havde seet et Skib vise Lanterner, var det dog ikke muligt, derfra at komme de Forulykkede til Hjælp, førende man over Land havde transporteret en Fiskerbaad til Hvidendde, hvorfra 4 Fiskere, uagtet den høie Søe, med Livsfare reddede Besætningen og 2 Passagerer Om Skibet vil blive Vrag, eller kan tages af Grunden, (Bornh. Av.) endnu uafgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Lloyds Agent, Consul P. Nisson her af Thisted, melder under 24de Decbr., at der for nogle Dage siden her paa Kysten var ilanddreven en Skibsbaad, udvendig paamalet Navnet "GEE - HULL" og indvendig "John Johnsen, De hæftige Storme den 15de Decbr. og følgende Dage have ogsaa raset overordentligt stærkt paa de preussiske Kyster, navnlig ved Pillau og Königsberg, hvor Søen reiste sig til en frygtelig Høide. Flere Skibe, meest preussiske, ere total forliste, tildeels med Mand og Muus, og mange havde lidt betydeligt Ha(Hols. Td.) verie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Det preussiske Brigskib Figaro Capitain W. E. Moriz med en Ladning Tobak, Mahognie= og Cedertræe fra Manzanilla de Cuba bestemt til Bremen, er i Natten til 24de Decbr. strandet paa de eyerlandiske Udgrunde og løbet fuld af Vand. Mandskabel er reddet og indbragt til Texelen; en Deel af Ladningen. haabede man ogsaa, saafremt der vilde indtræde stille Veir, at kunne bjerge; men Skibet ansaaes for tabt, da Bunden sandsynligviis var indstødt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Skonnertbriggen "Aurora, Capitain Dick, af Kjøbenhavn, med en Ladning Kornvarer bestemt til London, er den 26de Decbr., efterat have stødt paa ved Læss, men være kommen af igjen og den 27de December dreven ind under den svenske Kyst ved Morup, den 28de af Dampskibet Prindsesse Wilhelmine bleven bugseret til Helsingøer og derfra til Kjøben(Hols. Td.) havn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
J Randers Avis Nr. 2 har Hr. Districtslæge J.E. Nyrop ladet indrykke følgende Svar paa Hr. Procurator Callundanns Jnserat (see. d. Bl. Nr. 156).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Mit Svar paa Hr. Procurator Calundanns frække og usandfærdige, svulstige og sentimentale Jnserat 5 Rd. Av. Nr. 203 troer jeg bedst at kunne afgive idet jeg med faa Ord, dog med ufortjent Skaansel, fortæller den sørgelige Roman, hvori den noksom bekjendte Procurator paa Mors spiller Hovedrollen, og hvori jeg i mit Emdede som Læge desværre er bleven nødt til at deeltage. - J Mai 1842 fik jeg Mad. Callundann under Behandling for en Øiensygdom med Blindhed, af en ondartet Natur. Uagtet Kuren i Begyndelsen gik saa heldig, at hun fuldkomment fik sit Syn igjen, faldt hun sidenefter tilbage, hvorfor jeg i Julii Maaned atter fik hende i Kuur og behandlede hende indtil sidst i September, da hendes Syn igjen var meget forbedret, men Kuren langtfra tilende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-01-06
Paa denne Tid var Apothekerregningen løbet noget op, og da Hr. Apotheker Begtrup af gode Grunde nødigen vilde udlevere flere Medicamenter paa Hr. Pro curatorens Regning, fandt Denne paa det beqvemme Raad at give sin stakkels Kone under Qvaksalveren. Lunds Hænder, da han saaledes kunde faae fri Kuur. Ganske imod sin Villie befandt Patientinden sig under homopathisk Behandling indtil Sommeren 1843. Efter hendes Udsagn til mig havde hun ingen Tro til Kuren, men lod sig blot overtale af sin Mand og dennes gode Ven, som begge indbildte hende at hun blev bedre, uagtet Dette ikke var Tilfældet. Da hun endelig fattede den fornuftige Beslutning at reise til Kjøbenhavn, bad hun mig at medgive hende en udførlig Beretning om hendes Sygdom, hvilket jeg lovede paa den Betingelse, at hun overlod mig Lunds Breve. Villig gav hun mig Tilladelse til at skrive til hendes Datter, og opgav mig Stedet, hvor Brevene laae, NB. i hendes egne Gjemmer. Hun befandt sig den Dag heri Byen, for næste Dag at reise til Kjøbenhavn. Saaledes kom jeg paa en aldeles lovlig Maade i Besiddelse af omtalte Breve, i den Hensigt at forfatte en Sygebistorie; men da jeg nu fandt flere Yttringer, hvormed den usle Qvaksalver angiver min Behandling som Grund til Patientens Øiensvaghed, erklærede jeg næste Dag for Madame Calundann, at jeg umuligt kunde taale denne beskyldning og havde isinde at oversende det kongelige Sundhedscollegium Brevene, hvorfor jeg ikke kunde tilbagelevere hende dem strax. Heri fandt Madame Calundann sig, skjøndt jeg maa tilstaae det, megen nødigen, da hun frygtede sin Mands Vrede. At jeg endnu ikke har tilbagegivet de blot laante Breve er af den gode Grund, at jeg endnu ei har faaet dem tilbage fra Sundbedscollegiet. Efterat Mad. Calundann var hjemkommen fra Kjøbenhavn, besøgte hun mig strax og takkede mig i de venligste Udtryk for min stedse beviste Omhu for hende og for min Kuur, om hvis Rigtighed hun nu var bleven overbeviist ved at tale med de berømteste Øienlæger i Kjøbenhavn. Tillige bad hun mig om Tilladelse til igjen at turde consulere mig, uagtet hun nok vidste, at hendes Mand hverken havde erlagt Lægehonorar, ei heller betalt mig for de mange Befordringer, jeg selv havde afgivet paa Reiser til hende.