JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-26
Generalpostdirectionen, den 19de April 1836.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-26
J Følge den høikongelige Generalpostdirections Skrivelser af 5te og 19de Dennes, bekjendtgjøres herved den af høisamme bestemte Jndleveringstid i Sommermaanederne til October Maaneds Udgang for de nu herefter og for første Gang den 30te April ugentlig afgaaende 3de Brevposter: a) For løse Breve: Løverdag Formiddag fra Kl. 10 til 2. Eftermiddag; Mandag Eftermiddag fra Kl. 3 1/2 til 6 1/4, og Onsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 9. b) For Pakkepostsager, som paa Forlangende kunne afsendes med Brevposten til 1 Pds. Vægt og passende til Jndlæg i Brevsækken, hver Mandag for Pakkeposten den paafølgende Onsdag afgaaer, fra Kl. 12 til 2 Eftermiddag, men ikke Mandagen efter at den er afgaaet. Den hver 14de Dag, eller hveranden Onsdag afgaaede Pakkepost er i samme Tid uforandret, og Jndleveringen dertil, som forhen bestemt Dagen iforveien fra Kl. 2 Eftermiddag til Kl. 10 Aften. Thisted Postcontoir, den 24de April 1836. Otto Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-26
Torsdagen den 28de April næstkommende og følgende Dage, kan ved Kortegaard Kalkbrænderie bekommes Steenkalk for 4 Mk. pr. Tønde. Skonsted, den 24de April 1836. Th. Overgaard. Hos Undertegnede, og hos Kjøbmand M. Møller faaes til kjøbs Wilstrups 2den Læsebog og Aftrykket af de indbyrdes Underviisningstabeller. Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
No. 5. Ao. 1836. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amlvavis og Avertissemvidende, eller: Den nordcimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 28de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund. Fudrelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
En Hr. Nielsen bekjendtgjør i Kjøbenhavns Adresseavis, at han nu i 5 Aar daglig har afbenyttet en af Jnstrumentmager Fleron i Kongensgade i Kjøbenhavn til ham forfærdiget mechanisk Træhaand, med dertil hørende Jnstrumenter af Staal, hvilken Haand baade ved Skrivning og mangfoldige andre Leiligheder har været ham til ubeskrivelig Nytte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
J disse Dage har atter en omreisende Handlende fra Kjøbenhavn i Helsingøer maattet efterlade sit daarlige Assortiment af Jsenkram til vedkommende Angiveres eller Andres Bytte, og desuden maattet bøde 4 Rbd. Sv. til Deling paa anordnet Maade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Marquis de la Valette, attacheret ved det franske Gesandtskab i Stockholm, reiste nylig igjennem Kbhvn, til Paris. J den svenske Statstidende erklæres det Rygte for ugrundet, at han er afgaaet med en Meddelelse fra det svenske Hof til Hoffet i Thuillerierne med Hensyn til en engelsk Flaades formodentlige Ankomst i Østersøen. (B. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Jmellem Hr. Professor Heiberg og Dagens Redacteur Hr. Th. Overskou føres i denne Tid en alvorlig Feide i Bladene Dagen og Flyveposten. Ved Landsoverretten i Viborg er i Løbet af denne Maaned blandt andre afsagt følgende Domme: Kjøbmand Niels Christian Andersen af Løgstøer (sigtet for at have udviist retstridigt Forhold imod Consumtionsvæsenet i Løgstøer, ved Anholdelsen af tvende ham tilhørende Sække Hvedemeel i Septbr. 1834) bør til Stedets Fattigkasse bøde 20 Rbd. Sv., samt udrede Actionens Omkostninger. Ved Hiemtinget var han frifundet for Actors videre Tiltale i denne Sag. - Ane Christiane Gromi af Randers Arrest (tiltalt for tredie Gang begaaet Tyverie) bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være; dog saaledes at hun udreder Actionens Omkostninger. Ved Hiemtinget var hun dømt til at hensættes til Tugt- og Forbedringshuusarbeide paa Livstid. - J Sagen: Gaardfæster Jens Jensen, Udflytter af Rødding, contra Proprietair Nissen til Spøttrup (angaaende Sidstes Paastand om, at Førstnævnte bør have det ham under 19de, Mai 1791 meddeelte Fæste forbrudt, fordi han har siddet et ham i Slutningen af Aaret 1834 af hans Huusbond, Proprietair Nissen, givet Paalæg om inden en bestemt Frist at drage Omsorg for, at hans Søn med Hustru og gifte Datter forlode Fæstegaarden, hvor de hidtil havde hagt Ophold, overhørig) er Gaardfæster Jens Jensen frifunden for Proprietair Nissens Tiltale, og Sidstnævnte tilfunden at betale Salairet til Fæsterens befalede Sagfører for Overretten. Ved Salling Herreders Ret var Jens Jensen den 27de Juli 1835 derimod dømt til at have sit Fæste(Vib. Saml.) forbrudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Fra Horsens skrives under 19de April: Efter at have givet en Række af 16 Forestillinger sluttede det Titchenske Selskab for denne finde disse i Søndags Aftes med En Hytte, og hans Hjerte" og "De Danske i Paris" i hvilket sidste Stykke Mad. Livini som Juliette og Madame Pødenphant som Ernest høstede den Løn at vorde fremkaldte. Frue Schmidt, som Mad. Dorothea i det førstnævnte Stykke tildrog sig ogsaa Publicums almindelige bifald, Selskabet afreiste i Morges til Aalborg. (Horf. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Strandbye og Farsøe Sognekald i Viborg Stift, 371 Rd. - Jyllinge og Gundsoemagle Sognekald i Sjælland, 400 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12 April er Byfoged og Skriver i Storeheddinge samt Herredsfoged og Skriver i Stevns og Farøe Herreder, Etatsraad C. A. Bluhme, deskikket til Borgemester, Byfoged, By= og Raadstueskriver i Nestved samt Herredsfoged og Skriver i Thybjerg Herred; Cand. theol. P.A. Raaschov til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hjørring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Under Departementet for de udenlandske Sager: Under 15de Marts er den kongl. Ministerresident ved de frie Hansestæder og Generalonsul i Hamborg, Geheime=Legationsraad W. Bokelmann, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra denne Post, og Kammerjunker Legationssecretair i London, C. H. Bille, udnævnt til ad interim at fungere som kgl. Charge d'affaires ved de frie Hansestæder Hamborg, Lübeck og Bremen og Generalconsul i Hamborg. Under 9de April, hidtilværende Legationssecretair i Paris, Kammerherre I. A. F. C. Koss, udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister hos de Franskes Konge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Døde. Kjøbenhavn: Fru Majorinde E, Preusser fød Palludan, 82 Aar. Forhenværende Thee= og Porcellainhandler Mogens Schouboe, 59 Aar. Forhenv. Brændeviinsbrænder Jens Michelsen Ørsted, 74 Aar. Jens Gotfred, Hummel, 28 Aar. Jfr. Maria Winterberg, 83 Aar. Præsteenken Birgitte Christine Bierregaard, f. Næsted, 59 Aar. Gjertrud Elisabeth Haslund. Sophie Grønbeck, f. Hansen, 56 Aar. - Ringsted, Gæstgiver L. C. Müller. - Klintholm: Forpagter Gustav Valentiner. - Skjelleeberg, Skole, Jfr. Johanne Marie Bachmann, 63 Aar. - Odense: Enke efter Professor, Rector Heiberg, Francisca Mathilde Hansen, 67 Aar. Ane Maria Faaborg, 54 Aar. Nyborg: J. P. Landmark. - Marstal Præstegaard: Gregorta Schaarup, f. Hvalsøe, 71 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
Hvad Forfatterens Slutningsanmærkning angaaer, at vi værede Herrer, ofte ikke ville sælge vore Tiender efter Capitelstaxt, da taler den snarere for os, end imod os, da den viser, at Capitelstaxten i slige Tilfælde ikke er den høieste Priis, man kan vente at obtinere, og at den altsaa idetmindste ikke dengang er ansat for høit. - Og nu min Slutningsbemærkning: - den er, at jeg helst havde tiet, naar en Anden havde talt, men, da dette ikke hidtil, mig vitterligt er skeet, meente jeg ikke at burde tie, at ikke Forfatteren skulde troe, at hans Correr var velgrundet, og at vi i Følelsen af vor Skyld og Brøde maatte nødes til i al Ydmyghed at putte den i Lommen. April 1836. Blichfeld, Sognepræst for Viisby og Heltborg i Thy.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede, og hos Kjøbmand M. Møller faaes til kjøbs Wilstrups 2den Læsebog og Aftrykket af de indbyrdes Underviisningstabeller. Joh. S. Lund. Additions=, Subtractions=, Multiplications= og Divisions=Taheller, faaes tilkjøbs for 4 s. paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
No. 51. Ao. 1836. TIIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissememvigende, eller: Den nordcimbriske Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 30te April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Politiske Nyheder. Frankerig. J. des Debats melder at Marskal Clauzel har ved hans Tilbagekomst til Afrika villet overbevise sig om, at Roligheden i hans Fraværelse ikke er bleven forstyrret. Til dette Øiemeed, har han foretaget en Reise af fredelig Tendents, kun Stammen Mon saa viste sig fiendtligsindet, den angreb den franske Armee den 30te Marts ved Foden af det af den beboede Bjerg, men tabte den 1ste April Bjerget Tenia, og den 2den og 3die Høiderne som beherske Sletterne ved Meden, Fienden havde ogsaa 700 Døde og Fangne, medens de Franskes Tab kun var 50 Døde og 110 Saarede, for det Meste Jndfødte. Den 1ste vendte General Desmichels sig til Meden, og overgav Beyen der 500 Gevæhrer. Den 5te og 6te forblev denne General med sin Brigade blandt Stammen Titteri. J den Tid havde det franske Jngenieurcorps aabnet en herlig Communication gjennem Bjerget Atlas fra Metejah til Meden, dette aflokkede Araberne saa stor Forundring, at de tilstode at for de Franske var der ingen Bjerge meere. Flere Stammer anmodede Marskal Clauzel om, at han ville tage dem med sig, naar det kom til Kamp mod Hadouterne. Den 13de bad Stammen Monzaja om Fred, Marskalken tilstod dem dette mod Udleveringen af Gisler. Efterat denne Excursion var tilendebragt, indskibede Marskalken sig den 13de til Toulon. Bladet Jmpertial melder, at 6000 Md. skulle hverves blandt de franske Regimenter, for at indlemmes blandt den algierske Fremmed=Legion i Spanien, de Officerer der lade sig hverve, loves at skulle beholde deres Rang i Armeen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Spanien. Fra Paris skrives under 20 April, at en Telegraph=Depesche melder at Lequeito er den 12te bleven indtaget af Carlisterne, og at 5 a 600 Md. vare blevne gjorte til Fange, men Dagen derpaa meldte et officielt engelsk Blad; at den 17de April vare 150 Engelændere med Trainheste blevne udskibede i Santander, og at Efterretningen om Lequeitos Jndtagelse skal have været for tidlig, da Stedet endnu den 14de skal have holdt sig, imidlertid meldes det dog ogsaa fra det carlistiske Hovedqvarteer. Brigadegeneral Evans en Broder af Chefen for Hielpelegionen, er ankommen til London, for at have Opsigt med Recruteringen for Legionen, han bringer Efterretning om, at denne var paa Veien til Santander, for at operere i Forening med den engelske Commandeur Hay. Man erfarer af en Correspondence mellem Generalerne Evans og Cordova, at Carlisterne kun have sparet 5 Musicantere af Legionen, som de havde taget til Fange, men 16 andre Legionairer, som de til forskjellige Tider havde faaet Fingre paa; vare blevne skudte. Den 18de ventede man den engelske Legion i Bilbao, en Deel af samme var bestemt til Forstærkning i St. Sebastian; General Cordova blev ventet i Pampeluna.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Engeland. Under 19de April skrives at Udrustningerne i Søehavnene bleve paa det ivrigste fortsatte, og Krigskibene blive førend man ventede det, seilfærdige, da Regjeringens opmuntrende Forholdsregler, have foranlediget et usædvanligt Tilløb af Matroser. J Pors mouth er igjen et Linieskib paa 84 Kanoner og en Fregat paa 46 Kanoner, blevne udrustede. Den 16de blev i de udenlandske Anliggender holdt et Cabinets-Conseil, som samtlige Ministre bivaanede. Strax derpaa begav Lord Palmerstone sig til en Audients hos Kongen. Man hører nu at de Torries Plan, skal være med Hensyn til den er irlandsk Municipal-Reform-Bill, at alle Municipaliteter i Jrland skulle afskaffes, og deres Functioner for Størstedelen, overgives til Kronens Betiente, en saadan Planer aldeles imod Ministrenes Princip, imidlertid er det kun de Ultra=Torries, der ønske dette; men Billens Skjebne ved tredie Forelæsning, er endnu ubestemt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Jndenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Provindsial-Stænderne i Wiborg: Ved Fortsættelse af Forhandlingerne den 19de April blev Justitsraad Nyegaards Proposition, om at alle Embedsmænd skulle sættes paa fast Gage forkastet, og det blev bestemt at ingen Committee i denne Anledning skulle nedsættes. J Forsamlingen den 20de April oplæste Kammerjunker Lüttichau et Forslag om den almindelige Enkekasse, hvori han indstillede til Forsamlingens Overveielse om den ikke kunne finde tilstrækkelig Anledning til at indgaae til Hs. M. Kongen. med et Andragende af følgende Indhold: 1) At det allernaadigst maatte behage Hs. Majestæt at forordne, at der aarligen af den almindelige Enkekasse bleve aflagt offentligt, ved Trykken bekjendtgjort, fuldstændigt Regnskab, hvoraf dens Jndtægter og Udgifter, Capita lers og Fonds Størrelser, samt hvor Capitalerne der ere udlaante, tydelig kunne sees. 2) At Hs. Majest. allern, vilde træffe saadanne Foranstaltninger, at Udslaanene af den almindelige Enkekasse bleve tilgængeligere for Alle, under de fastsættende Betingelser, som offentliggjordes tilligemed de Summers Størrelse der purde udlaanes." Til at prøve Forslaget udvalgtes en Committee bestaaende af Kammerjunker Lüttichau Stiftamtmand Rosenorn, og Kammerraad Aagaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Toldkasserer i Thorbrøgger forelæste derpaa et Andragende, som var ham tilstillet fra Organisterne i Aalborg, Thisted og Nyekjøbing paa Morsøe, i hvilket de anholde om Forbedring i deres Kaar; han tilkjendegav iøvrigt, at dette Andragende, efter hans Formening, ikke egner sig til Foretagelse i Forsamlingen, da det ikkun indeholder en attraaet Forbedring i de 4 Organisters Kaar, og ei udtaler sig om Organister i Almindelighed. Præsidenten yttrede sig ogsaa ligeledes, hvorpaa dette Andragende blev afvist. Endvidere forelæste Toldkasserer Thorbrygger et af ham indgivet Forslag, angaaende skjerpede Forholdsregler til Forebyggelse af Bissekramhandelen; i Jndstillingen desangaaende, anførte Proponenten det store Tab, som Toldkassen lider, ved Jndsmuglingen af stempelpligtige Vahre, den Skade, Bissekramhandelen gjør ved at udbrede Luxus og lokke Pengene af Lommen paa Tjenestethendet, at Kjøbmanden lider stort Tab derved, og maae betale Afgifter til Commune og Laug, medens Bissekræmmeren, saa at sige, er frie for enhver Afgift, og dristigen driver sin ulovlige Handel. Proponenten paastod at de fleste Herredsfogder gjøre ikke hvad de kunne, og derfor gjøre Bissekræmmerne hvad de ville, saameget mere, som Sognefogderne der kunne bidrage saameget til at standse Omloberhandelen, gjøre Jntet – deels af Frygt for Bissekræmmerne, deels maaskee for Fordelens Skyld; thi det lader sig bevise, at Kræmmerne jevnligen søge at erholde Tilhold hos Sognefogderne selv. Efterat have fremstilt det Skadelige ved Bissekræmmerhandelen, androg han paa 1) At Bissekræmmerne, foruden at forbryde Vahrene, tillige blive at ikiende en corporlig Straf 2) At Straffen for at huse en Bissekræmmer fordobles, om Logiet var afgivet af en Sognefoged, eller nogen uden for Bondestanden, 3) At naar en Bissekræmmer paagribes i en Bye, i hvilken der var en Sognefoged, af andre end denne selv, Sognefogden da blev at straffe for sin Mangel paa Aarvaagenhed, med en klækkelig Pengemalet. 4) At Herredsfogder og Politie=Øvrigheder i Almindelighed bemyndiges til at give Toldvæsenet og Andre Assistance, til Bissekræmmernes Paagribelse, uden Hensyn til Jurisdictionen, hvori Forretningen, skal skee 5) At den anbefalede aarlige Oplæsning af Anordningen indskjærpes, og Gjæstgivere, Værtshuus= og Kroholdere tilholdes under Mulct stedse at have en meddeelt Extrart, af Anordningen opslaaet paa et iøinefaldende Sted i deres respective Gjæste=Kieldere eller Kroestuer, og 6)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
At Bestemmelserne og Vareforsendelser i større Partier end passende til eget Brug, indskjerpedes saaledes: at Ingen deraf skulde tage Anledning til at give Bis brist og u Hals. sekræmmernes eller Commissionairers Omstakken Skin af lovlig Transport af Vahrer. En Committee af 2 Medlemmer ned attes til at tage Forslaget i Overveielse, bestaaende af Møller Wulff, Toldkasserer Thorbrogger, Justitsraad Fielstrup, Assessor With, Gaardeier Windfeldt, Justitsraad Estrup og Stiftamtmand Sponge. (Stænd. Td., Anordningen om en Jubelfests Holdelse i Aaret 1836 til Erindring om Reformationens Jndførelse i Danmark, dateret, den 30te Marts, giver følgende Bestemmelser, angaaende Høitidelighederne, som skulle begynde den 30te October og fortsættes de tvende følgende Dage: Søndagen for Festen, forkyndes fra alle Prædikestole den forestaaende Fest, og samme Dag, efter Høimessen, kundgjøre to Herolder i Kjøbenhavn Anordningen derom. Dagen for Festen, nemlig den 29de Octbr., ringes om Eftermiddagen fra Kl. 5 til 6 med alle Kirkernes Klokker. Umiddelbart derpaa udføres med Basuner nogle høitidelige Psalme-Melodier, i Kjøbenhavn fra Vor Frue Kirkes Taarn, og i Kjøbstæderne, hvor det kan finde Sted, fra Hovedkirkens Taarn, hvilket bliver at gjentage paa Festens tvende første Dage den 30te og 31te October, om Aftenen mellem Kl. 6 og 7. Ved Solens Opgang den 30te October skal i Kjøbenhavn og i alle Fæstninger Festens Jndtrædelse forkyndes ved Kanonernes Løsning tre Gange Volden rundt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Paa Festens første Dag, den 30te October, holdes i alle Kirker høitidelig Takkefest for den sevangeliske Kirkes Fornyelse i vort Fædreneland og Guds Varetægt derover i den forløbne Tid. Kirkerne prydes efter ethvert Steds Leilighed som til høitidelig Fest, og Kirkemusik foranstaltes, hvor den kan haves. Biskopperne skulle prædike til Høimesse hver i sin Cathedral-Dom eller Hovedkirke. Paa Festens anden Dag, den 31te October, holdes ingen Kirketieneste; derimod skal paa denne Dag ved Universitetet i Kjøbenhavn, ved Sorøe Academie og i samtlige lærde Skoler, efter foregaaende Jndbydelse ved Programmer i det danske Sprog, holdes Taler i samme Sprog, ved Universitetet af den første Professor i Theologien, ved Sorøe Academie af Sammes Director og i de lærde Skoler af vedkommende Rector. For og efter Talen afsynges Sange, det ved Universitetet og Sorø Academi ledsages med Musik. Ved samme Høitidelighed skulle ogsaa academiske Promotioner finde Sted ved Unive sitetet. J Landsbyskolerne skal en Underretning om den danske Kirkes Reformation, som vil blive foranstaltet trykt og uddeelt, forelæses om Formiddagen af Skolelæreren. Bornene af nederste Klasse skulle ikke derved være tilstede; men der gives de Ældre af Districtets Jndvaanere Adgang til at overvære denne Forelæsning, forsaavidt Rummet, tillader. Festens 3die Dag, Tirsdagen den 1ste November, skal atter holdes høitidelig i alle Kirker. Jngen offentlig Forlystelse, saasom Skuespil, Bal og deslige, maa tillades paa nogen af de tre Festdage eller Aftenen forud, og saavel paa den første som den sidste Festdag skulle alle Arbeidsysler hvile, saaledes som i Henseende til Feste og Helligdage er anordnet Jllumination finder ikke Sted paa nogen af Dagene. Ved Solens Nødgang den 1ste November forkyndes ved Kanonernes Løsning, paa samme Maade som for Morgenen de 30te October ee anordnet, at Festen er til kilde. (Dagen.)Hr. H. Agerbek, Sognepræst til Espe og Vartingei Fyen, har i nordisk Kirketiden, meddeeltet Par Ordom de opvakte Bønder, i Fyen, hvorved han stadfæster Hr. Mag. Lindbergs livlige og for deelagtige Skildring af disse Helliges Færd og gudelige Forsamlinger. Flere om dem udspredte Rygter, saasom at der i deres Forsamlinger skulde i Mørke bedrives Utugt, at Man ofte har seet Fanden i Skikkelse af en sort Hund løbe efter de Hellige, og at de i deres Forsamlinger skulle tee sig heel underligt og Allesammen hikke, gjendriver Hr. Pastoren som ganske ugrundede. Han fortæller ogsaa en Omvendelseshistorie med en Pige, som havde indfundet sig i Forsamlingen for at more sig over disse kostelige Løier; me forlod den ganske anderledes stemt, og har nu i flere Aar været blandt de Opvakte. Anledningen til Hikke=Rygtet forklarer han saaledes: Da Opvækkelsen begyndte i Fyen, bleve de Opvakte meget forfulgte (?), hvorover Mange gik i en bestandig Spænding, hvorved de lode sig forlede til at jage efter hæftige, krampagtige Folelser, som hos disse udannede Mennesker undertiden viste sig paa en plump Maade; men saasnart de bleve gjorte opmærksomme paa det Usommelige deri, ophørte dermed. (Rand. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
J Torsdags i forrige Uge, havde et Selskab, bestaaende af Viborg Byes Embedsmænd, Borgere og andre Honoratiores, i Forbindelse med den største Deel af de ved Provindsialstænderne sammesteds forsamlede Deputerede, foranstaltet en stor Diner til Ære for den kgl. Commissarius, Hr. Conferentsraad Ørsted, som dertil blev afhentet af tvende Afsendige, og ved Ankomsten mod tagen med en Velkomsttale af Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre, Grev Ahlefeldt. Spisesalens Baggrund var decoreret med Guirlandere af Granqviste, mellem hvilke den hæderværdige Gæsts Navnetræk var anbragt. Ved Bordet blev en af Hr. Rector Hasselbalch, til Ære for Ørsted, forfattet Sang afsjungen, og, under Kanonernes Torden, Skaaler udbragte for Kongen, Orsted, Handel og Agerdyrkning, Harmoni mellem de slesvigske og jydske Stænder, Viborg By, Stænderforsamlingens Præsident o. a. Fl. Om Aftenen fulgtes den almeen hædrede Gæst med Fakler til sin Bopæl, udenfor hvilken Faklerne kastedes sammen i et Baal, og de Tilstedeværende med et jublende Hurra toge Afskeed fra Kongens tro Tiener og Folkets sande Ven. (Vib. Saml.) Paa Grund af den betydelige Trang, som en stor Deel af Beboerne i den vestlige Deel af Viborg Amt have været og endnu ere underkastede, har Hs. Majestæt Kongen havt den Naade at anvise en Sum af 2400 Rbd. til Anskaffelse af Sæde= og Fødekorn for Amtet, hvoraf enhver trængende Beboer kan erholde et Laan af 10 Rbd. til Korns Jndkjøb, imod vedkommende Fattigcommissions Caution og Tilbagebetaling ved Erlæggelsen af October Qvartals Skatter 1836. Viborg Byes og Omegns Sparekasse har ogsaa anvendt en Sum af 700 Rbd., Kassen selv tilhørende, til Udlaan til Bønder, der have lidt ved Stormen den 11te August. Denne Capital er udlaant i Smaasummerpaa 25 Rbd. r. S., imod Selvskyldner-Caution og Tilbagebetaling i Decbr. 1836.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Den saakaldte Poet fra Viby Mark har, i Anledning af Provindsialstændernes Sammenkomst, i viborger Samler indrykket nogle Rim paa Stænder, og Hænder, og Stænderne" og Hænderne."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Den 12te Dennes fandt nogle Børn, som legede i Slotshaven i Kiel, en kun ganske lidet med Jord bedækket Æske, hvori laae et nyfødt dødt Barn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Den 22de De, døde Boghandler Fr. Brummer, i sit 74de Aar. Han var født i Kanneworff i Thuringen, men kom tidlig til Danmark, hvor han i Aaret 1797 nedsatte sig i Kjøbenhavn som Boghandler. Ved Duelighed og en sjelden Arbeidsomhed udvidede han snart betydeligt sin Virkekreds og gjorde, som Forlægger af flere omfattende Værker, sit til at fremme den (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
danske Literatur. Man siger, at der fra de nordlige Districter i Hertugdommet Slesvig vil indkomme flere Petitioner til Stænderforsamlingen i Slesvig, for at formaae den til at indgaae til Hs. Majestæt Kongen med en allerunderdanigst Forestilling om, at Embedsmændene i denne Deel af Landet herefter maatte blive paalagte at afholde Forhør, fore Protocoller &c. i det danske Sprog.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
(Hamb. Correspdbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
Den 11te De om Aftenen afbrændte tvende Udhuse af forrige Fæstegaardmand Anders Ottesens Gaard i Laagerup, paa Laaland, hvorved 6 Heste, 2 Køer, 1 Qvie, 1 Kalv, 3 Faar og 4 Grise indebrændte. Som en Mærkelighed anføres, at Ottesen næste Dag skulde have fraflyttet Gaarden, ifølge Forlig med Herskabet; at alt hans Jndbo blev reddet; at samtlige Creaturer med Undtagelse af en Ko og 1 Griis, tilhørte deels Herskabet, deels den tiltrædende nye Fæster, og at Ortesens Kone kort iforveien havde yttret sig om denne Sidste paa en ildesindet og hævnelysten Maade. J Aaret 1822 afbrændte Gaarden, i samme Fæsters Besiddelse, aldeles.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-30
(Loll. Falst. Stifts=Tid.)