JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Pesto, den 1ste September. Man veed her saare lidet og Grækernes Stilling. Tyrkernes Overlegenhed i Makedoniu skal have nødet Oversel therren, Ogsseus, til at drage sig tilbage imellem Biergene. Den Græske Flaade synes at have opgivet Blokkaden af Havnen ved Thessaloch.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Malaga, den 22de August. Et nylig fra Barctiona ankommen Skib har medbragt en Sygdom, som bliver holdt for den gule Feber. Den angreb her forskellige Søefolk, og en Eng, Capitain døde i Dag deraf. Fem eller sex Skibe ere i denne Anledning beordrede til Mahon.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Kalamata, den 3die August. Tripolitza, vor Hovedstad, har endelig overgivet sig. Grækerne havde i Midten af Juli trukket sig sammen om den, og Angribet begyndte den Dag, da Demetrius Ypstlant og Kantakuzen ankom : den første fik Overbefalingen, og den sidste commanderede Aristeriet. Spartanerne trængte først i Breschen, de øvrige fulgte. Tyrkerne værgede sig tappert; men maatte dog tilsidst bukke under. Nu er Armeen draget mod Patra. - Ogsaa Fortet Monen basia er overvunden, og Grækerne have frygtelig hævnet sig paa Tyrkerne, som havde myrdet deres Gidsler. Navarcherne i Hydra have udgivet en Beretning over Søseieren, ved Samos over den Tyrkiske Flaade. Ved Hielp af som Branders opbrændte man otte Tyrkiske Skibe, erobrede sex, og borede flere i Sænk. Dette skeete den 24de Julii, og den Tyrkiske Hovedslaade undkom til Kos.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Corfu, den 18de August. Det Græske Skib, som i Marseille indtog den forrige Hospodars, Fyrst Karadschias, Neven, Alex: Maurocordato og flere Franske Officerer, er den 3die dennes indløbet til Mesolongi, Det er vist, at Chorschied=Pascha og Pascha Bei har faaet nogen Forstærkning af Albaneserne fra Arlona og Eldassan. Alligevel blev den sidste tapper slaaet i et Angreb af Sulioterne paa Rau i pita; ogsaa fordreves han af Jndvaanerne i Kalarites og Syrakusa, som han nogle Dage havde besat. Udfaldet af det Græske Søforetagende, imod den lige for os liggende Tyrkiske Flaade, vente vi med Længsel. Overbefalingen over Tropperne i Epiros fra Sulioternes Side, fører Photo Zavella, og den borgerlige Perabi, forhen Oberst i Russisk Tieneste, denne har ogsaa skrevet en mærkværdig, forie om Epiros.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Den Tyrkiske Hær under Chorschid Pascha ligger endnu bestan", dig for Janina; dog bliver dens Stilling daglig besværligere ved at Klepternes og selv Albanesernes Streiferier, i Særdeleshed da man ingen Levnetsmidler sender ham fra Dalene. Derfor sælge Le vort Forraad meget dyrt til Tyrkerne i Prevesa, som vide at skaffe det til Armeen. Vor Regiering behandler Mortoterne og deres talrige Joniske Tilhængere med Strænghed. Et med Munition fra Livorne, le til Moreg ladet Cephalonisk Skib under Engelsk Flag, maatte for Storm løbe ind til Zante, og blev constsert. Hellenerne reclamerede strax Ladningen, men uden Virtning. 28 i Morea saarede Jonier, som vilde helbredes i deres Hjem, bleve sendte tilbage o. s. v. Derfor førte Grækerne og Jonierne de bittreste Klager. Senatet for Peloponnes har fra Kalamata udstædt en Skrivelse fuld af de haanligste Beberiddelser til den Brittiske Consul i Patra, Hr. Green, hvori hans Opførsel - i Sammenligning med den Franske General Consuls, Hr. Pousqueviste - skildres som umenneskelig. Green oppeblede ikke Virkningen af denne Yttring, men gikbort med sin Familie. Modvind tvang ham til at løbe ind ved Mana.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Skrivelse fra Donanegnen, den 7de September. Ali Pascha har endelig sluttet en definitiv Fred med Grækerne, overgivet dem Casteller ved Janina, og derhos betalt dem 2 Millioner Piastre. Sulioterne have derimod til Siengield overladt 7000 Mand til hans Sikkerhed. Flere tusinde Albanesere, som skildte dem fra ham efter hans ulykkelige Feldttog i forrige Sommer, have igien forenet dem med ham. Af disse Vagabonder har man ladet 12000 Mand beholde deres Vaaben. De andre bleve som Krigsfanger overleverede til Grækerne.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Wien, den 28de Juli. Bortsættelse af de i den Østerrigske Jagttager givne Udtog af den Østerlandske Tilskuer.) Paa dette Resultat maatte man være fattet. Det vil komme igien, hvergang Staten er i Fare, og Fortiden har leveret os meere end eet Exempel derpaa. Tyrkiet besidder uhyre Hjælpekilder; dette vide Grækerne bedst, og just de handlede sandelig ikke viseligere, da de lode det komme an paa en Prøve, og begyndte paa Revolutionen, uden at kunne regne paa nogen Bisland. Hvorledes kunde de i haabe, at bemægtige sig de Europæiske Provindser, da de kun ere adskildte fra de Asiatiske ved smalle Kanaler. Oprettelsen af et Græsk Rige, eller endogsaa en Græsk Republik, imellem de store Europæiske Monarkier, er et Hiernespind. Europa maae endnu ikke have nok af de Valkaner, som true dets Jnderste, for at byde Haanden til et saadant Project. En paa Tyrkiets Ruiner bygget Græsk Stat vilde i kort Tid blive Skuepladsen for de frygteligste Stridigheder, og uden Tvivl synke ned i et eller andet af disse store Monarkier. Der behøves kun nogen Eftertanke, for at overbevise sig om, at den ved Jnsurrectionen forstyrrede hidtilværende Tilstand i disse Lande forenede alle Fordeele og al Jnterresse. Langt fra at blive Tyranniets Forsvarer, vilde vi have gjort de varmeste Ønsker for Grækernes Befrielse, dersom vi havde seet dem i en virkelig Undertrykkelse; men deres Stilling var intet mindre end ulykkelig. De betalte meget smaae Skatter, ikke en tredie Deel af hvad man giver i Engelland og Frankrig. De bleve ikke allene behandlede med Skaansel; men endogsaa med Agtelse. Man kan med Sandhed, sige, at deres Stilling er bedre end Tyrkernes. Hvis de bleve trykkede i visse Provindser, f. Ex. i Moldau og Wallachiet, saa havde de deres egne Fyrster og Herrer at takke derfor, da der, som bekiendt, ikke var en eneste Muselmand ved Regieringen i disse Lande. Øerne nøde megen Frihed; de dannede i visse Maader, smaae Republikker, som under Sultanens Overherredømme bleve regierede af Tyrkiske Chefer. Een Gang om Aaret kom den Tyrkiske Flaade, for at hæve Tribut; dersom der ved denne Leilighed forefaldt Uordener, saa var det mindre Regieringens Skyld, end enkelte Forbryderes, som sielden bleve ustraffede.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Vi have iagttaget Grækernes Skjæbne i mere end en Provinds af det Tyrkiske Rige, saavelsom i Hovedstaden ; her i Særdeleshed nøde de i flere Aar en udmærket Gunst, som daglig blev synligere. J alle deres Forretninger, i alle deres Stridigheder med Frankerne, hialp Røgieringen dem med den samme Jver, som vi Europærre kunne vente af vore Hoffers Ministre. Deres Credit tog vedvarende til, at Uforstyrret i Udøvelsen af deres Religion, kraftig beskyttede i deres T. Forretninger og Kunster, berigede ved Handelen, som de udelukkende havde draget til dem, næsten overmodige ved deres Velstand, med fuld Frihed, at bo i Landet eller reise omkring og komme tilbage igien, som det behagede dem - hvad havde de endnu at ønske, intet, uden selv at føre Scepteret. Strax ved den første Opflammen af den nuværende Brand, have vi overbeviist os om, at den vilde fortære alt. Hvor havde vil kunnet glæde os over dette Foretagende ; vi, som ledede af nogle Menneske= og Local=Kundskaber, ikke kunde give Rum for noget andet, end for den dybeste Medlidenhedsfølelse, og som i denne ubetænksomme Revolution ikke saae andet, end unyttig Udgydelse af Blodstrømme, Tilintetgjørelsen af Grækernes Velstand, og Belygyndelsen til deres selv foraarsaaede Fordærvelse. De Begyndte til Lands og Vands afskyelige Myrderier, med hiin Grusomhed, og som sædvanlig er Svaghedens, Stolthedens, Uvidenhedens og Fanatismens Ledsagerinde. Reactionen maatte være skrækkelig.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Alle Landene i Levanten, som hidtil havde Fred, ere nu hiemsøgte O af de frygteligste Rystelser. Ulykken svæver nu over alle derværen, de de Nationer. Fremtiden er lige frygtelig for alle. Ville de Europælske Magter i en saa ødelæggende og blodig Revolution ikke i det no mindste holde deres egen Jnterresse opret, kunne de see rolig til at oprørske Jnsulaneres Flag ustraffet hiemsøger disse have, paa hvilke der altid kun blev taalt retmæssige Regieringers Flag, Omstændighederne blive daglig værre, og Hjælpen maae snart komme, hvis ikke alle Levantens Kyster og Havne skulle forvandles til øde Pladser. Den 6te September. Vort allige Osservationscorps talle de kuns 60,000 Mand; men det vilde formodentlig blive bragt til den dobbelte Styrke, dersom Krigen skulde bryde ud; selv om Østerrig ikke kom til at tage Deel i den.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Man regner, at der i Aaret 1814 var 18,000 Grækere i Russi Tieneste, og deraf i det mindste 12,000 i Hæren fra Underlieutenanter til Generalmajorer; og flere end 4000 i civil Tieneste som Ministre, Consuler, Forvaltere a. Under Russisk Flag seilede 9 Handelskibe fra Hydra, 58 fra Spezza, 4 fra Paros og 29 fra Para. Flere end 150,000 Personer levede i Tyrkiet under Ruslands Beskyttelse. Kanimar Sama havde trukket 150 Hetærister til sig, under det Løfte, at udvirke dem Amnestie hos Seraskieren af Jbrail. Menved hans Indtog i Bucharest, efterat Tyrkerne havde lovet han fuldkommen Amnestie og Sikkerhed, overlod han disse Ulykkelige til Tyrkerne, som deels skiøde, deels speddede dem. Sama blev i Begyndelsen vel modtaget af Seraskieren, og hans Arnauter godt 1, indqvarterede; men da han den 19de kom til Seraskierens Boelig efter foregaaende Indbydelse, blev han strax skudt. Hans Arnaut gjorde vel nogen Modstand; men de Huse, hvori de søgte at forsvare dem, bleve stukne i Brand af Tyrkerne, og de flere omkom i Flammerne. Ved denne Leilighed trængte Tyrkerne ind i den Østerrigske Consulatbygning, hvor de ventede at finde Grækere. Den Russiske Agentbolig blev ogsaa forstyrret og opbrændt. Antallet af de Tropper, som havde vildet benytte den belovede Amnestie, beløb sig til henimod 2000. Kuns faae af disse undgik ved Flugten den Snare, som Tyrkerne havde lagt for dem. Saaledes har Seratkieren nu begyndt at udføre den forkyndte Storherlige Amnestie, og det kommer an paa, om Brækerne ikke have nok deraf. Sama havde fortient sin Skjæbne; men han var dog paa Troe og Love kommet til Bucharest, og hans Død bliver altsaa dog et nyt Exempel paa Tyrkisk Troeløshed. Capitain Diamanti, som af Salva blev overleveret til Seras i kieren, blev ført til Silistria.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 24de September 1821. Hamborg, 260 Procent. 2 Md. Dato. Species 261. 263 - a vista Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Kiøbenhavn, den 21de September. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen under 18 f. M. at tillade Justitsraad og Toldforvalter Gartner i Eckernførde at anlægge og bære Æreslegions Ordenen; ligesom og under Alde næstefter at udnævne Vice-Vagtmester Andreas Sørum at Livregimentets Curiasserer til Dannebrogsmand; samt under 2den September at tillade Oberst v. Saiffarth Ridder af Dannebrogen, at anlægge og bære Æreslegions Ordenens Ridder=Decoration. -
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Under 5te næstefter har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Sognefoged Niels Andersen Møller til Dannebrogsmand; under 6te f. M. benaadet Commandeur Rothe i Søe=Etaten, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, med Dannebrogordenens Commandeur kors; samt under 10de dennes tilladt Oberstlieutenant Baron Listiencrone, Ridder af Dannebrogen, at maatte anlægge og bære Æres legions Ordenen.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Hs. Majestæt Kongens, vor elskede Landsfaders Fødselsdag, blev ogsaa paa en særdeles passende Maade høitideligholdt i det langt fraliggende Frederiksnagere. Stedens saa særdeles elskede og agtværdige Gouverneur, Hr. Oberste Krefting, gav et elegant Dine, hvortil samtlige Stedets Embedsmænd og fornemste Jndvaanere saavelsom en stor Deel Engelske Anthoriteter og Standspersoner fra Calentia og Raboe=Egnen vare indbudne. Hs. Majestæts og den hele Kongelige Families Bølgaaende blev proponeret af Hr. Gouverneuren, tilligemed endeel andre Toaft, passende paa Dagens Høitidelighed. Efter Maaltidet var et Fyrværkerie, og Festiviteten endtes med et Bal, som vedvarede indtil om Morgenen, hvor Selskabet skildtes glas og fornøiet med de bedste Ønsker for den elskede Gouverneurs Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
J Følge sikkre og tilforladelige Efterretninger, var vor reisende Landsmand, Hr. Professor og Underbibliothekar Rasmus Rask, lykkeligen ankommen til Sindeas Hovedstad i Februar Maaned sidstleden, og vilde fortsætte Reisen over Land igjennem Benares og Aara til Serampore og Calcutta. Hr. Professoren havde tilskrevet Gouverneuren i Serampere, Hr. Oberstlieutenant von Krefting, og meldte hans Ankomst til Sinden, tilligemed flere Omstændigheder, og vil uden Tvivl mødes med al Understøttelse hos denne værdige Embedsmand, for at opnaae hans Reises vigtige Øiemed, som i Særdeleshed gaaer ud paa at sammenligne de nordiske Sprog med de asiatiske.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
De som for modtagne Laan i Banken staae tilbage med Rentet for et halvt Aar eller derover, advares herved om, inden denne Maaneds Udgang at indbetale disse Renter, da der i modsat Fald, med de for Laanene stillede Panter, forholdes efter Bankens OctroiNationalbanken i Kiøbenhavn, den 6te September 1821.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Af de Obligationer, den forrige Rigsbank har udstædt for Jn laan i Sedler og Tegn, og som nu bære 5 p. C. Renter, opsiges herved til Udbetaling til næste 11te December Termin, alle de Obligationer i Sedler og Tegn, som ere betegnede med No. 1 til 170, lacius, hvoraf følger, at Renterne for bemeldte opsagte Obligationer ophøre fra næste 11te December Termin. Skulde imidlertid foranførte Obligationers Ihændehavere, istedetfor at modtage deres Capitaler til 11te December, hellere ønske at lade samme fremdeles indestaae i Banken, saa er Banken ei uvillige til at lade disse opsagte Capitaler forblive i samme, dog kun til 4 p. C. aarlig Rente. De Ihændehavere af foranførste Obligationer, som bestemme sig til, ei at ville have dem udbetalte, men ville lade Pengene fremdeles indestaae i Banken til 4 p. C., maae inden Udgangen af September Maaned, skriftlig til Banken anmælde de Obligationers Nummere og paalydende Sum, som fremdeles saaledes skulle forblive indestaaende i Banken til 4 p. C. Directionen for Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 7de August praniepleining.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Om Præmiepløining, som Landhuusholdningsselskabet i dette Efteraar foranstalter, er berammet at foretages Fredagen den 28de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, paa lykkensgade ved Roeskilde Kroe, paa en Mark, som Eieren, Hr. Capitain v. Hammer, dertil har overladt. Følgende Bestemmelser ere herved tagne : 1) Enhver Bonde og Bondekarl, saavelsom den, der driver i Bondejord, gives Adgang. 2) Enhver, der vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov 3) Kun Plove uden Hjul eller Stylte maae bruges. 4) Ved Lodtrækning bestemmes, hvilket Stykke Land Enhver skal pløie. 5) Man indlader sig ikke i at bedømme Plovene, og mindre godt Arbeide finder ikke Undskyldning i en mindre god Plov. 6) Arbeidet bedømmes af 3de kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgiøres Sagen ved Oversyn af dertil valgte Mænd. 7) Da det er tænkeligt, at To eller flere kunne pløie saa een godt, at Dommerne forblive i Uvished om, hvem af dem burde belønnes, saa er der sørget for, at nogle Agre af en Skieppe Lands Størrelse, foruden dem, hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, at saadanne Pløiere kunne herpaa giøre nye Forsøg, der kunne lede til endelig Bestemmelse. 6) Jo mere Furen nærmer sig Retlinien, jo nøiagtigere de 8 til 9 Tommer brede og 4 til 5 Tommer dybe Pløiestrimler ere afskaarne i Bredde og Dydde, jo fuldkomnere de ere vendte og eens henlagte, jo bedre ansees Arbeidet, og jo større Adkomst giver det til Præmie. 9) Fem Præmier uddeles, nemlig paa : 3, 25, 20, 15 og 10 Rbd. Sedler. De, der vinde disse Præmier, faae tillige et trykt Beviis for deres udviste Duelighed. De, som ved de forrige Præmiepløininger erholdt 1ste eller 2den Præmie, tillades ikke oftere Adgang, derimod ere ikke de udelukte, som have erholdt ringere Præmier. 1) Hvo der vil indfinde sig ned Prøverne, maa ufortøvet melde det, enten for Kammerraad Drewsen paa Strandmøllen, eller for Slotsgartner Petersen paa Frederiksberg. 1) For Pløiningen begynder, oplæses nogle nærmere Bestemmelser, sigtende til god Orden under Proverne, hvilke Bestemmelser man haaber, at enhver Tilstædeværende villigen vil underkaste sig. 2) For at gjøre denne Sammenkomst saa behagelig og nyttig, som Tid og Sted tillade, indbydes Enhver, der har et nyt eller usædvanligt Agerdyrkningsredskab, at medtage samme, og vise dets Anvendelse og Virkning. 3) Man agter ved denne Samling, ligesom forhen er skeet, at lade omgaae et Circulaire, for at indsamle Bidrag til fortsatte Forsøg af denne Art.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 14de September i Efter de ved Trækningen af det 68de Kongelige Kiøbenhavnske asselotteries 4de Klasse 1ste Dag udtrukne, og i No. 75 af denne og dende forhen bekiendtgjorte 75 Rummere, bliver Fordelingen a 6 vinsterne for de Amber, som have vundet 50 Rbd. og derover, 6 ereensstemmende ved Planen saaledes : ste Ambe (118 - 213) 10000 Rbdlr. hos Hr. Postmester Witte i 6 Nestved. den Ambe (170 - 213) 2000 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder i Scheel. die Amde (118 - 170) 2000 Rbdlr. hos Jfr. Olrick i Helsingøer. 6 de Ambe (116 - 213) 600 Rbdlr. hos Hr. Lenck witz. te Ambe (116 - 118) 600 Rbdlr. hos Hr. Friberg. te Ambe (116 - 170) 600 Rbdlr. hos Hr. Hartvig. de Ambe (104 - 213, 200 Rbdlr. hos Hr. Bertheimer & Elias i Seglberg. de Ambe (104 - 118, 200 Rbd. hos Jfr. Bendixen i Slesvig. de Ambe (104 - 170) 200 Rbd. hos Hr. Goos i Slesvig. de Ambe (104 - 116, 200 Rbd. hos Jfr. Bendixen i Slesvig de Amb. (137-213) 200 Rbd. hos Hr. Major og Ridder, Scheel. Ambe (18 - 137, 200 Rbd. hos Hr. Joelson i Helsingøer. di 13de Ambe (18. - 170 es 14de Ambe (116 - 137. lig 15de Ambe (104 - 137. . 16de Ambe ( 17-213, Bettauch i Slag. 1de Ambe (17-118. Ringsted. at 18de Ambe ( 17 - 170 sig 19de Ambe ( 17 - 116 til 20de Ambe ( 17 - 104 kiøbing i Siellar. en 21de Ambe ( 17 - 137 Ringsted. de 22de Ambe (21 -213 Scheel. 23de Ame (21118 sit 24de Ambe (21170 Scheel. 25de Ambe (2-116 26de Ambe (21 - 101) i 2de Ambe ( 21 -157 Scheel. a 28de Ambe ( 17 21) s. 29de Ambe (138-213) 30te Ambe (118-138) 31te Ambe (138- 170, 32te Ambe (116 - 138) 33te Ambe (104 - 138) 34te Ambe (137 - 138) 35te Ambe ( 17 - 138, Ringsted. 36te Ambe (2-138 Scherl. 31te Ambe (16 -213) 38te Ambe (118-186) Nestved. 30te Ambe (170 - 186 Scheel. i 4de Anbe (116 -186) 4de Ambe (104 - 186) i Søeberg. 22de Ambe (137-186 Scheel. 43de Ambe (17-186 i Roeskilde. 44de Ambe ( 21 -186 Scheei. 4de Ambe (138-186. 46de Ambe (213-255) 47de Ambe (18 - 255) 48de Ambe (170 - 255) 49de Ambe (116 - 255) 50de Ambe (101255) derborg. 31de Ambe (137-255, Scheel. 32de Ambe (17-255, Bertauch i Slaget. 53de Amb (21255, Scheel. 54de Ambe (138-255) 55de Ambe (186 -255) Scheel. 56de Ambe (85-213) de Ambe ( 85 - 118) 58de Ambe ( 85 - 170, 59de Ambe ( 85- 116) 60de Ambe, 85 - 104) ) 61de Anbe ( 85 - 137) 62de Ambe ( 17- 85) Nestved. 63de Ambe ( 21 85) kiøbing. 64de Ambe ( 85 - 138, 65de Ambe ( 85 - 186, ) 66de Ambe ( 85-255, )De øvrige ved de paa denne bestemte 2709 Alder, erholde en Gevinst paa 25 Rbd. - Denerede Tal ikkun det ene findes Udkomne 75 Nummere erholdt 1ste Klasse.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Ved Tallotteriets 98 Wand. No. 74. = 200 Rbd. hos Hr. Juhl. 20 Rbd. hos Hr. Hartvig. 200 Rbd. hos Hr. Goos i Slesvig. 100 Rbdlr. hos Hr. Kammerjunker v. agelse. 100 Rbdlr. hos Hr. Thorsteinson i 100 Rbd. hos dito. 100 Rbd. hos dito. 100 Rbd. hos Hr. Brummerstedt i Nyeland. 100 Rbdlr. hos Hr. Thorsteinson i 100 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 100 Rbd. hos Madame Schiønning. 100 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 100 Rbd. hos Madame Schiønning. 100 Rbd. hos dito. 100 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder. 100 Rbd. hos dito. 50 Rbd. hos Hr. Borch. 50 Rbd. hos Hr. Joelsen i Helsingøer. 50 Rbd. hos Hr. Linckewitz. 50 Rbd. hos Hr. Hartvig. 50 Rbd. hos Hr. Gods i Slesvig. 50 Rbd. hos Hr. Hartvig. 500 Rbdlr. hos Hr. Thorsteinson i 500 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder 50 Rbd. hos Hr. Controlleur Kastrup. 50 Rbd. hos Hr. Postmester Witte i 500 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 50 Rbd. hos Hr. Hartvig. 50 Rbd. hos Hr. Wertheimer & Elias, 50 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder 50 Rbd. hos Hr. Fuldmægtig Huusum. 50 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 5 Rbd. hos Hr. Lenckewitz. 50 Rbd. hos Hr. Fuldmægtig Winding. 50 Rbd. hos Hr. Giesengack i Mariboe. 50 Rbd. hos Hr. Eichel. 50 Rbd. hos Hr. Prine. 30 Rbdlr. hos Hr. Kundsen i Søn 500 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 50 Rbdlr. hos Hr. Kammerjunker v. gelse. 50 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder, 50 Rbd. hos Hr. Peine. 50 Rbdlr. hos Hr. Major og Ridder. 50 Rbd. hos Jfr. B. & C. Bie. 50 Rbd. hos Hr. Secretair Brünnich. 50 Rbd. hos Jfr. B. & C. Bie. 50 Rbd. hos Hr. Secretair Brünnich. 50 Rbd. hos dito. 50 Rbd. hos Jfr. B. & C. Bie. 500 Rbdlr. hos Hr. Postmester Witte i 50 Rbd. hos Hr. Klestrup i Ærøes, 50 Rbd. hos Jfr. B. & C. Bie. 50 Rbd. hos Jfr. B & C. Bie. 50 Rbd. hos Hr. Cruusberg i Holbech. ne Trækningsdag udtrukne 75 Nummere. de overeensstemmende med Planen hver de 12350 Lodder, af hvis 2de combises imellem de i denne Dags Trækning. de hvert et Frilod til det 69de Lotteries Literatur. Bladet Telcarander. begyndte den 5te September et nyt Qvartal; i Følge de fleste Subscribenters Vaske leveres hver Onsdag et heelt Ark mod en ubetydelig Forhøielse af 3 Mk. Tegn hvert Fierdingaar. En af vore fortrinligste Forfattere har beæret Bladet med Tilind at indtræde som Medarbeider. Det indeholder : Smaae Afhandlinger om interessante, tildeels stalfortensmiske Æmmer, Udsigter over Dagens Historie, sat siske og litteraire Nolicer, Smaadigte, Theaternyt m.m., og tildringes Subscribenterne, for hvem Prisen er i alt 8 Mk. Tegn Qvartalet. Enkelte Nr. kaste 1 Mk. Man tegner sig i Klosterstræde No. 71 og 72 i Stuen og i Pilestræde No. 79, 1ste Sal. At jeg til Oversættelse for mine Læsefrugter atter at benytte: Lemberts A Federproben, Reinbecks Abendunterhaltungen og Reinhards kleineRomane, anmeldes herved for at forebyese Collision. A. s. Almanis.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Psalmebøger paa Skrivpapiir i røde, sort og grønt Saffian, faaes hos Bogbinder Falck, lille Kiøbmagergade No. 81.
Berlingske Tidende, 1821-09-21
Følgende interessante Romaner, faaes hos undertegnede Forlægger : 1) Dr. Smøllets Roderich Randoms Begivenheder, 2 Dele, 5 Rbd. 3 Mk. 2) Sammes Humodi Clinkers Retser, og Bedrifter, 2 Dele, 5 Rbd. 3 Mk. 3) Baron v. Vilderdes Arnen i den em somme Dal, 4 Dele, 25 Mk. 4) Søiels de 12 sovende Jomfruer, 3 Dele, 4 Rbd. 5) Sammes de 12 sovende Ynglinge, 2 Dele, 10 Mk. 8 s. 6. Sammes Jacob v. Buchensteins Levnet og Echrister, 3 Dele, 4 Rbd. 56 sk. 7) Den slesse i Virden omkringvandrende Jøde, med Tittelkobber, 3 Mk. 3, Ertos Altar, en Samling af Fortællinger, 10 Mk. 8 s. 4) Bremenselderne, en dansk originel Roman, 4 Dele, 6 Rbd. 10) Spanieren med Mandolinen, 2 De, 10 Mk. 8 s. 11) Schillies Aug. v. Zørendorf, 6 Mk. 8 s. 12, Rouseans Drømmerier, 8 Mk. 13) Heltinders Birgraphier, 2 Dele, 3 Rbd. 2 Mk., m. fl.; indbunden 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. mere J. M StadthaaenHoldighandle, Vimmelskaft i No. 139.