Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
den 12 Aug. tog de Christne Posto ved Vand-Staden, oc forferdigede Batterier, som Fienden ved et Udfald søgte at forhindre, men de blef igien tilbage drefne. Den 13 gjorde Fienden et andet Udfald imod Hofvet-Posten, som som dennem dog ey lyckedis. Den 14 hafver mand sterck canoneret oc kast Bomber i Festningen. Den 15 giorde Fienden et sterckt Udfald, men da hand fandt vores Vogne, drog hand tilbage. Den 16 faldt de ogsaa ud, dog uden nogen Succes. Den 17 var Fienden stille, men canonerede umanderligen. Voris avancerede sterck med Approcher, oc gjorde en Redoute. Den 18 oc 19 var mand ickun 10 Skrit, fra Grafven. Den 20 blef Tørckerne af en Tørckiske Moskee eller Kircke, nest ved Grafven, bortdrefvit. Samme Dag faldt en Fiendtlig Bombe, imellem Officererne neder, hvoraPrintzen af Commerey oc Grefve Martelliblefve saarede. Den 21 hafver mand Arbeydet i Approcherne sterck continueret: Den Dag kom en Tørckisk Chiaus til Chur-Førsten med et Bref fra Straskieren, Jenadien Osinan Bassa, dateret i Nissa, udi hvilket hand om et Pass for den store Tørckiske Ambassade hafver anholdet. Samme Chians berettede at Seraskierens Armee bestod ickun af nogle 1000 Mand. Den 22 anlangede det store Artillerie fra Offen, oc blef den Tørckiske Chiaus med et Pas afferdiget, at Ambassaden i Læyret maatte komme, hvorfra de til Tittul skulde blifve convoyeret, der at forvente Kæyserens Resolution. Den 23 oc 24 haf er mand arbeydet paa 3 nye Batterier. Den 25 om Natten kom voris med mange Skibe Festningen forbi faren, af hvilcke blef slagen en Skib Broe neden for Belgrad. Den 26 hafver mand af de nye Batterier et Taarn oc Muuren paa brage Sider nedskudt at Fienden paa samme Side ingen Stycker meere kunde bruge. Den 27 begyndte de at kaste Bomber af de store Mortiern. Voris Minerer vare ickun 13 Skrit fra Muuren. Fienden gjorde ved Moskeen et sterckt Udfald, paa hegge Sider, men blef nød til at retirere sig. Den 28 hafver mand indtil Grafven Approcheret Den 29 skickte Thur-Førsten en Troslager i Festningen, begiærendis at de den skulde ofvergive, hvis icke, skulde de alle blifve nedhugne. Men Commendanten svarede, at hand Chur-Førsten vilde Hilse. Den 30 hafver ten bekiendte Franciscaner Pater Gabriel med hans Fyrverck Fiendens Pallisatter i Grafven afbrændt. Den 31 blef den eene Post ved Grafven attaqveret oc erobret, oc dermed besluttet at storme den 4 eller 5 Septem br.; Hvorfor mand, den 1 2, oc 3 alle nødvendige Præparatoria forferdigde oc Brecherne forviddede, hvilcke vare saa store, at paa den høyre Side af det nedskudte Taarn 500 Mand oc paa den venstre 40 i Fronten kunde indgaa. Fiendens Contrascarper vare muret, saavelsom Grafven, under hvilke 2 Miner blef lagt, for at kaste Muren i Grafven, den dermed at opfylde. Men om Natten imellem den 4 oc 5 nedfaldt i Moschen en Fiendlige Bombe paa nogle Tønder Krud hvoraf Moscheen spranck i Lufften; Obrist Grefve Guido af Stahrenberg blef ilde derved forbrændt, oc indgangen af Minen tillugt med Jord, Hvorfor de den 5 med Minerms reparation har tilbragt, hvilken om Natten blef sprengt med god effect. Samme Nat har Fienden sat Pallisater paa Brecherne som dog ved Dagens begyndelse af voris Stocker blef nedskudt. J lid lertid hafver Chur-Førsten giort Anstalten til Stormen og begge Feldtmerskalck-Leutenanter Scherffenberg oc Stein zu Stormens Anføring med 2500 Mand anbetroet. Oc for at giøre Fienden Afbræck, paa adskillige Stæder hafver Chur-Førsten Festningen ved Donau- oc Sau Strømmen, saa oc Vand-Staden til Skibs med Barckerne ladet angribe. Stormen blef alle vegne paa engang begyndet. voris Jnfanterie posterede sig i Grafven, hvor Fienden dennem med u-sigelig Tapperhed imodstod, dog kom de til Brechen hvilcken dem iligemaade sterck af Fienden blef disputeret, General Scherffenberg blef paa Brechen ihielskudt, oc Obriste Grefve Auersberg ilde saaret, hvorfor Obrist Grefve Emanuel af Førstenberg i hans Stæd blef commanderet. Tørckerne Disputerede os hvert Skrit, oc begyndte voris at tabe Moder, samme Tid blef ocsaa Obriste Førstenberg. Chur-Førsten som saa denne store Modstand af Tørckerne, begaf sig self i Grafven oc animerede de Stormende baade med gode Ord oc Tru Py 2 Truseler, hvor hand af en Pil blef lidet saaret. Efter at Brecherne vare occuperede, fandt de endnu en, Graf for dennem som paa begge Sider var mu re; der voris det saae, begyndte de strax at forskantze sig paa bemelte Bresche. Chur-Førsten, som icke gerne vilde den Dag lade forbi gaae, foruden fuldkommelig Victorie, commanderede endnu nogle Regimenter paa Brecherne, ved deris Ankomst lod General Sereni oc Steinau stærck chargere paa Tørckerne som hafde posteret sig udi Grafven, at de dem maatte retirere; Det Gamle Stahrenbergiske Regiment sprang i Grafven, begge Generalerne begaf sig iligemaade der neder og tvang Tørckerne til at forlade den, oc retirere sig udi deres Retrenchementer, hvor oc voris med indkom, som der oc spillede Mester. Paa de andre Attaqver hafver en hver giort sit beste, General Arco oc Rabatin forte dem tapper an, oc bemægtiged sig en Port. Jligemaade de som vare til Skibs, der de fornam Confusionen i Byen, landede de ocsaa strax; Paa samme maade blefve de oc Mester inden 2 Timer. De kunde vel ogsaa hafve indtrængt sig i Casteelet, men da Fienden hvide Fahner udstack, oc bad om Qvarteer, blefve de vardonerede. Commendanten oc Janitskarernis Aga gaf sig med 1200 andre Fangen, Resten blef nedhugget. J Byen oc Castellet fantis 77 Canoner, 6 Mortierer oc 3 Haubitzer, med en stor Qvantitet Munition. Ofven bemelte Scherffenberg og Ferstenberg ere blefne, saa oc 3 Majorer, 8 Capitainer, 11 Leutenanter, 2 Fendricker og ved 1000 Gemeene.