Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-19
Fra Halvøen berettes i en Skrivelse fra Hertugeaf Aldusera, dat. Hovedg. San=Felipe d. 7 Dcbr. 1812, vorledes Jnsurgenterne havde søgt ved List at overrumple bemeldte Fæstning. omtrent 7000 Mand, under Herdingen Villamiis Aftørsel, iførte det 5te italienske Jnfanterieregiments Monderinger, der for et Aar siden bleve gjorte til Fanger ved Figueras, ankom udenfor Fortet, og besvarede paa Fransk Tilraabet: quivive; først ved Portene blev de kiindte, men det saa dieret modtagne af en Kardetschalve, der drev dem tilbage med et betydeligt Tab, J Engelland giørt de offentlige Blade allehaande bemærkninger over Napoleons Tildagerre. Den var os til stor Ærgrelse, hedder det; man solgte Huden, førend man havde skudt Biørnen," o. s. v. - Hvis Storbritannien og Rusland ere enige - hedder det videre - kunne de nu, da Øieblikket er gunstigt, baade skaffe sig selv, Spanien, Portugal, og alle de af Frankerig uafhængige Magter en varig Fred; men forlange de mere end de endnu bestaaende Magters Sikkethed, da lægge de sig uovervindelige Hindringer i Veien. Holland, Hamborg, Toskana, Rom, Neapel, kunne da ligesaa lidet giengives deres Uafhængighed, som de kunne sætte Boncronerne paa den franske Trone. De anti franske Blade ere vel af den Formening, at man ikke bør lade Napoleon beholde Alt, hvad han havde ved dette Feldttogs Begyndelse; men ved saaledes at berøve den franske Nation Frugterne af 20 Aars Seire og Opoftelser, ville vi kun paa nye vække hiin Aand, som har bevirket alle hine Undere, og lade Napoleon end større fornye sin giørende Løbebane. Man giør sig store Forhaabninger af Walpoles Sendelse til Wien, o. s. v. - Moniteuren siger hertil intet videre, end anbefalet de engelske Ministre det lille Ord: Maadehold. af samme Blade leverer Moniteuren følgende Artikel, dateret Gothenborg den 18de December: Fra Kiøbenhavn meldes, at den danske Regiering, skulde have i Sinde at slutte Fred med Engelland. Ogsaa hedder det, at Deputerede fra de engelske, russiske og svenske Admiraliteter skulle vurdere de danske Krigsskibes Værd som ere gaaet tabte, og at Resten skal tilbagegives Danmark, der ligeledes for det ved Khavns Bombardement lidte Tab skulde erholde Erstatning. Derimod skal den danske Regiering, hedder det endvidere, lade støde 50,000 Mand til de russiske og svenske Arnaments, for at angribe den franske Armee paa dens Tilbagetog giennem Tydskland. (1) - Fra London er i disse Dage Skibet Antelope afgaaet til Lissabon med 100,000 Pd. Sterl. i Guldstænger, for at betale Troppernes Lønninger paa Halvøen. (?) Saasnart Soult med sin Armee giør en Tilbagebevægelse af Frankrige, vil Mæqvis Wellington sikkert indskibe sig i Lissabon til Engeland, og overgive Armeens Overkommando til General Hill. (?) Moniteurens Anmærkninger hertil: 1) Danmark vil adrig slutte Fred med eder. Den Skiendselsdaad, midt i Freden, at stikke dets Hovedstad i Bund og røve dets Flaade, er ingen af hine Fornæmelser, som man kan erstatte med Penge. 2) Over i 7 Maaneder har eders Armee i Portugal ikkeværet lønnet, saa at disse 100,000 Pd. Sterl. ikke vil række langt. 2) Hertugen, af Dalmatiens Armee er tvertimod at giøre nogen Tilbagebevægese, bleven forstærket med en betydelige Deel nye Tropper. Sammesteds vil man have erholdt Breve fra de saarre Kyster, med Efterretning, at Keiser Napoleon, skulle være farlig syg, og at Koureervexlingen mellem Paris og Wien skulde være meget levende. - Den 3die og 5te Januar skal meer end 60,000 Unzer af Guld og Sølv i Stænger og myntet fremmed Guld være bleven afsendt fra London til de under Napoleons Herredømme værende forskellige Deele af Kontinentet.