JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-04-20
Efter de senere Jndberetninger ere Urolighederne i Syden temmelig dæmpede - Man har en Telegraf beretning fra Lyon dat. 1ste April som siger "Nu er det roligt der - J Forgaars fægtede en betydelig Deel Rebeller fra Syden ved Montelimart med 600 Nationalgardere. Rebellerne tabde og flyede. De Linietropper som vare med dem, ere atter gaaede til Bonapartes Ørn. Hertugen af Angouleme reddede sig og. Han var den 29de Marts i Montelimart - Ligesaa har Marseillergarnisonen og nogle Frivillige derfra, som vare komne til Gap, forenet sig med de Nationgardere, som bleve sendte imod dem. De omfavnede hinanden og de Frivillige flygtede - Der skeede ikke et Skud."J det forrige Vender er opstaaet en ny Charette. J Nærheden af Basel skal samles et fransk Korps. Henrich den 4des Støtte skal fuldføres og opreises paa Seierspladsen.
Viborger Samler, 1815-04-20
Den 22de Marts udstædte Maria Theresia, Hertuginde af Angouleme, Frankrigs Datter, en Proklamation til Jndvaanerne i Staden Bourdeaux og Girondedepartementet, hvori hun opfordrer dem til at vedblive deres Jver for Bourbonnernes Sag, men man seer af Efterfølgende, at disse Anstrængelser have været forgiæves; Vore Blade fortælle neml. Bourdeaux, d. 2den April. Den 31te Marts kom General Clauzel til St. Andre de Cubsac. Gensdarmerne, som vare sendte fra Bourdeaux for at bevogte Passagen, gik over til ham. Besætningen i Fortet St. Blaye stak den trefarvede Fane ud. Ved St. Vincents Brohoved paa høire Side af Floden stod nogle Frivillige og Nationalgardere, som flygtede, efterat have givet 2 Kanonskud. De trak sig tilbage til Bastide, gik over Gironne og posterede sig ved Bolværket i Bourdeaux, Hertuginden af Angouleme begav sig selv til Kasernerne, formanede, opmuntrede og bad grædende Tropperne og at forsvare sig imod Gener. Clauzel, der og Middagen kom til Bastide. Men da Linietropperne bestemt vægrede sig og nægtede at slaaes, begav Hertuginden sig i sin Harme til de Frivillige og lod dem give Jld paa Clauzel, som stod ligeoverfor. Han gjorde ingen Modværge. Endelig mærkede Hertuginden, at man overalt knurrede over denne Fyren og hun forsvandt. De Frivillige fyrede (ventelig af Forfippelse) paa hinanden og nogle bleve saarede. Hertuginden løste nu de Frivillige fra deres Eed, reiste fra Staden Kl. 8 om Aftenen (Hertugen skal være undkommen i Møllerdragt.) Hun indskibede sig ved Pouillac og næste Dag, 2den April, tog General Clauzel Staden i Besiddelse?" Paris, d. 5te April. Siden Gener. Clauzel har taget Bourdeaux i Besiddelse, erholde vi Efterretninger fra den 10de og 11te Militærdivision; den trefarvede Fahne vaier i Perpignau og langs den spanske Grændse.
Viborger Samler, 1815-04-20
General Grouchy er fra Lyon brudt op med sit Korps for at adsprede Jnsurgenterne der i Omegnen. Der organiseres 6 Armeekorps over hvilke Marskal Ney skal have Overbefaling.
Viborger Samler, 1815-04-20
Den 4de April gik adskillige Regimenter fra Paris over Fontainebleau. Med ovenstaaende stemmer ikke saa ganske følgende Lyon d. 31te Marts.
Viborger Samler, 1815-04-20
Vort Samqvem med det sydlige Frankrig er endnu afbrudt og strækker sig ikke over Pont St. d. Esprit. Royalisterne maae have gjort betydelige Fremskridt, da her i stor Hast sendes Tropper derhen. Man siger Royalisterne ere i Valence.
Viborger Samler, 1815-04-20
Gens 2den April. J det sydlige Frankrig finder Bonaparte en uventet Modstand. Fra Grenoble skrives 30te Marts at 13000 Marseillanere under General Merle ere fra Gap rykkede mod Grenoble, hvor der kun ligge 2 Batailloner Bonapartister. Stemninger, der er ham slet ikke gunstig. Et andet betydelig Royalistisk Korps gaaer mod Valence.
Viborger Samler, 1815-04-20
Wien 5te April. Efter Tidender fra Florentz, har Paven den 22de Marts forladt Rom og kom over Viterbo til Florenz den 25de f. M. Hs. Hellighed begarsig til Bologna.
Viborger Samler, 1815-04-20
Fra Jtalien skrives den 3die April "Paven, fortsætter sin Reise til Genua. Kongen og Dronningen af Sardinien, den spanske Kong Carl 4de og hans Datter Dronningen af Etrurien ere og flygtede fra Rom - Kong Murat har nu aflagt Masken og har i den saakaldte Konge af Roms Navn, taget Rom i Besiddelse. Ved Ferrara skal være forefaldet en Fægtning. Som en følge heraf ere de Østerrigske Tropper overalt i Bevægelse. Fra Livorno skrives d. 27 Marts "at Kong Joachim Marsch til Overitalien havde voldt dem nogen Bekymring; men de vare nu beroligede, da man har bragt den Tidende "at Østerrigerne med en betydelig Magt rykke frem og ere alt i Florent; Efter de nyeste Efterretninger stod Kong Murat Pesaro. Den 3die April er den østerrigske GrevNeipperg afgaaet herfra til Neapel med Keiserens endelige Beslutning. (Hvorledes den saakaldt officielle Nyhed, som d. 3die April kom til Wien, "At Kongen af Neapel har erklæret sig for de Allierede, som erkjende ham som Neapels Konge og lader 45000 Md. forene sig med dem mod Bonaparte, skal forstaaes, maae man overlade til de mere langtseende Politikere at udgrunde den sande Mening af.)
Viborger Samler, 1815-04-20
Prindsesse Pauline Borghese (Bonapartes Søster) er fra Jtalien af kommen til Wien og ført til Brünn.
Viborger Samler, 1815-04-20
Efter een hertil (man siger fra Würtemberg) hidkommen Coureer, ere adskillige Fremmede her arresterede, og nogle Statsembedsmænd kompromitterede. Selv i Fyrst Talleyrands Huus er skeet Undersøgelse, hvorom veed man ikke; men Politiet er siden meget strengt med Passers Udstædelse og Eftersyn.
Viborger Samler, 1815-04-20
Flere af de andre Magter have tiltraadt det nylig sluttede Forbund mell. de 4 Hovedmagter imod Frankrig. Danmark er tiltraadt under Betingelse af nye Forsikring om Kielertraktatens Opfyldelse. (Det hedder nemlig: at Sverig, paa flere store Magters Forestilling om at rømme Svenskpommern, skal have indvendt: at de Norge ikke blev overgivet, men erobret, kunde hiin Traktat ikke meere være anvendelig.) Danmark vil, efter Forlydende, stille 25000 Mk. naar man vil fritage Kongen for at underholde dem i Feldten, (J Danmark er derom endnu intet Officielt bekjendtgjort).
Viborger Samler, 1815-04-20
Til Rygter hører: at de Allierede have forlangt Bonaparte sig udleveret og Sikkerhed for Frankrigs rolige Forhold.
Viborger Samler, 1815-04-20
Kongressen er at ansee som sluttet og dens Beslutninger under Pennen. Den 20de April formodes de fremmede Monarker at ville afreise Kongen af Preussen og Fyrst Hardenberg ere allerede reisefærdige.
Viborger Samler, 1815-04-20
Brüssel d. 7de April. Lord Wellingtons Ankomst opliver end mere alle Forsvarsanstalterne og man kand haabe, at man ikke vil tøve med at angribe det terroristisk jakobinske Uhyre, inden det faaer Tid at samle Kræfter. Endnu har Bonaparte ingen Hære at opstille til Modstand, mod os; han mangler vel ikke Soldater, thi han har alle Gensdarmer, Douanerne og det gemeeneste Pa af Pøbel paa sin Side. Men Nationens stærke Stemme vil dog afryste Aaget, saa hastig muligt. Hans Hjelpemidler til Krig ere 3 a 4 Millioner; Banken finder han neppe 20 Millioner - Af Kavalleri vil hele Frankrig neppe stille 25000 Mk. imod de Allieredes saa talrige Rytteri. Denne Fordeel allene, hastig benyttet, vil gjøre det umuligt for Bonaparte at samle sig i nogen Mængde. Artillerierer endnu i maadelig Stand, Fæstningerne mangle meget af det Fornødne. Men, man lade sig ikke bedrage af Bonapartes tilsyneladende Rolighed. Han søger at vinde Tid for at ruste sig. Jndlader man sig i Underhandling med ham, inddrømmer han gjerne alt, for i Ro at forberede sig og Landet; er hans Skrækkesystem først indrettet; saa er ald Modstand, forgjeves. Han vil, som før, fare frem og nedtræde alt. Det er derfor desmere at ønske, at de Allierede ville tage hastige Forholdsregler. De Velsindede franske Borgere længes efter de Fremmedes Jndmarsch og ved den ringeste Fare for Paris, troer man tusende Arme væbne sig, for ved et heldigt Skud at afvende usigelig Ulykke fra Fædrelandet.
Viborger Samler, 1815-04-20
Berlin d. 11te April. J Gaar Morges er Hs. D. Feldmarskal Fyrst Blücher af Wahlstadt reist til Armeen. Dagen for havde han mangfoldige Visiter, selv de Kgl. Prindsesser besøgte ham. Om Aftenen bragte Militæren ham Vivat med Musik. Under Datum Wien 5te April, har Hs. M. Kongen af Preussen udstædt Patenter om Besiddelsestagen af Cleve, Berg, Geldern, Meurs, Verden og Essen, samt Storhertugd. Nederrhin. Til Armeen har han udstædt en fortreffelig Proklamation - Grev Bülow har faaet Kommando over det 4de Armeekorps. - Herfra modtages intet Brev med Posten til Frankrig - Hs. M. Kongen af Danmark ventes nu ikke paa sin Hjemreise over Berlin; men tager Veien over det nordlige Tydskland. Den her residerende danske Gesandt, Baron Eyben, vil i Magdeburg modtage sin Konges Befalinger.
Viborger Samler, 1815-04-20
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) 10,000 Md. Brunsvigske Tropper, bekjendte hvad Husarerne angaae, af deres sidste Aars roesværdige Forhold, ville tage Tjeneste med de Allierede under Hertugen af Wellington.
Viborger Samler, 1815-04-20
Man seer nu, at Østerrig og England ved en Traktat sluttet d. 29 Juni 1814, have forbundet sig til at holde 75000 Mk. paa Benene, indtil Kongressens Anliggender vare endte og Europas Rolighed sikret, alt i Forbindelse med de Tropper, som Rusland og Preussen havde forbundet sig til at stille i samme Øiemeed.
Viborger Samler, 1815-04-20
Kong Ludvig var endnu d. 3die April i Gent. Monsteur i Brüssel. De Bergisk=Preussiske Tropper, 120000 Md. under General Jagow, gik d. 9de April over Rhinen til Lüttich.
Viborger Samler, 1815-04-20
Lucian Bonaparte er kommen fra Rom til Gen.
Viborger Samler, 1815-04-20
Til den 5te April var intet Fjendtligt forefalder paa den franske Grændse. Ved Ath i Belgien staae 80000 Md. Englændere, Hollændere, Belgier, Hannoveranere og Brunsvigere. Den 7de Afpril skulle et Sachsisk Korps gaae fra Achen til Lüttich. 6000 Hesser gik d. 9de April til Coblenz. Dusseldorf 8 April. Postgangen til Frankrig er atter aabnet, men alle Brevene aabnes først paa Grændsen.
Viborger Samler, 1815-04-20
Man siger Marskal Mortier skulle være arresteret.
Viborger Samler, 1815-04-20
Marskal Ney lod baade i Lille og Givet Nationalgarden afvæbne og synge Te Deum.
Viborger Samler, 1815-04-20
Til Curhaven ved Hamborg kom d. 8 April en Ladning flygtende Franske fra Calais.
Viborger Samler, 1815-04-20
Man har fortalt meget om store Rustninger i Sverrig og Skjærflaadens Jstandsættelse. Man paastaaer nu at det ikke er saa; men at kun 20000 Mk. skulle kampere, samt at kun 3 Freg og 3 Brigger, skulle udrustes.
Viborger Samler, 1815-04-20
J Frankfurt vil Man nu vide, at Monarkernes Hovedqvarteer foreløbig kommer til Freiburg i Breisgau, og at Ludvig VIII, saasnart de ere afreiste fra Wien, ligeledes vil begive sig did. Det er efter de engelske Ministres eget Raad, at sidstmeldte Monark er forblevet paa Fastlandet.
Viborger Samler, 1815-04-20
De i fransk Tjeneste staaende 3000 Schweitzere skulle have opført sig meget roesværdig ved Bon partes Jndrykning i Paris, og hverken paasat den trefarvede Kokarde, eller raabt: leve Napoleon! De have nu sendt en Koureer til deres Regjering, for at indhente Forholdsregler.
Viborger Samler, 1815-04-20
London. J Underhuset har Hr. Whithbread paataget sig at dadle den Wiener Deklaration i nod Bonaparte, som han ønskede maatte være uægte, da neppe nogen brittisk Gesandt var anthoriseret til at anbefale Mord. Han foregav tillige, at have læst et Skrivt, som indeholdt en Retfærdiggjørelse for at myrde den "franske Keiser", ja endog foreslog en Person dertil. Kantsleren benægtede, at hiin Deklaration paa nogen Maade opmuntrede til Mord; men dens Jndhold var i Alt ærefuldt, loyalt og retfærdigt Engellænderen Skorsby agter at gjøre en Reise til Nordpolen, naar den engelske Regjering vil give ham den fornødne Understøttelse. Han har allerede adskillige Gange været paa Hvalfangst Norden for Spitsbergen; nu har han den Hensigt, at seile indtil de staaende Jisletter, og derfra at reise i en Slæde med Hunde for. Hans Slæde er saaledes indrettet, at den ogsaa kan bruges som en Baad, naar han paa sin Vei møder Vand, i hvilket Tilfælde han tager Hundene i Baaden, ligesom han igjen spænder dem for Slæden, naar han naaer fast Jis. Han er saa overbevist om at komme til Nordpolen, at han offentligen forsikkrer at ankomme den 20 Dage efterat han har forladt Skibet.
Viborger Samler, 1815-04-20
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-04-20
Kiøbenhavns Børs den 14de April. Cours. Hamb. 2 M. 660, a vista 670. Amsterdan2 M. 615. London 2 M. 22 1/2 Rbdl. a vista - Spec. 663. - Specier solgtes til 40 1/2 a 41 1/2 Rbmk. for Committeesedler blev givet 67 1/2 pr. 100; Oblig. 275.
Viborger Samler, 1815-04-20
J Weilbye nær ved Aarhuus, er nylig brændt 2 Selveiergaarde og et Huus. En Mand ville redde sin syge Kone, og har hende bort paa sin Ryg; men hun døde mens han bar hende. Sprøiterne fra Aarhuus bidroge meget til Jldens Standsning. J Skjørping mellem Hobroe og Aalborg er og i denne Tid afbrændt et Par Stæder.
Viborger Samler, 1815-04-20
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 15de April d. A., blev efter den alvise og naadige Guds Villie en glad Forløsningsdag for min bedste Mand Jens Christian Lund, i hans Alders 35te og vor Ægteskabs 10de Aar, fra de høist svære Lidelser, der nu paa tredie Aar havde saare nedbøiet hammen for mig og 2de Smaae, der endnu ei kunne skjønne deres store Tab, var denne Dag en sand Jammers Dag, da det sidste Glimt af Haab om at see denne min bedste Deel i Livet, engang igjen helbredet, gandske blev udslukt. - Enhver, der kjendte denne Retskafne i hans virksomme Dage, vil vist billige mine veemodige Taare over Tabet af den bedste Mand, den ømmeste Fader og stræbsomste Forsørger. Kuns den Overbeviisning: Herren er de Faderløses Fader og Enkers Forsvar, kan gode Trøst i mit nedbøiede Hjerte. Venners skrivtlige Deeltagelse i denne min dybe Sorg ville ikkun mangfoldiggjøre mine Taare, og end dybere nedsænke mit Hjert i Veemod over mit i ham tabte Gode, som Evigheden, ene kan gjenskjænke mig. Thiele Mølle, den 16de April 1815. Grethe Sal. Lund, født Wulff.
Viborger Samler, 1815-04-20
Mandskabet af det forrige Jydske Jæger=Korps Fod Afdeling, der haver Lønninger i Sølv tilgode, samt Af regningen for Aaret 1813 til 30te April 1814, ligesom og det Mandskab der frievilligen indgik, og som erholder Douceurpenge for den Tid, indkaldes herved til at møde selv, eller ved Fuldmagt at lade afhente det Tilgodehavende, her i Viborg hos Viborg, d. 1ste Aptil 1815. D. v. Voss. Capitain Tirsdagen d. 25de April. Kl. 2 Eftermiddag, foretages paa Byens Raadstue offentlig Auktion, til Bortleyelse paa 10 Aar, af følgende, Viborg Fattigvæsen tilhørende Jorder. 1) Ser Agre ved Langdam, holdende 37200 Qvadrat=Alen. 2) To Agre ved Jilkjer Vey, tæt ved Byen, paa 13600 Qvadrat-Alen. Viborg d. 14de April 1815. J Nyboe.
Viborger Samler, 1815-04-20
Den Gaard som er beliggende paa søndre Side af Vestergade her i Byen under No. 39, og som beboes for Tiden af Landvæsens-Commissair Hansen, er under haanden at faae tilkjøbs eller og til Leie. Lysthavende kunne derom behage at henvende sig til Hr. Raadmand Bager.
Viborger Samler, 1815-04-20
Auctions=Bekjendtgjørelse. Efter Amtets Reqvisition, grundet paa den Kongelige Direction for den almindelige Enke=Kasse, som Panthaver i Møldrupgaard, Høisammes Foranstaltning. bliver bemeldte Møldrupgaard i Roum Sogn, Rinds Herred, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til offentlig Auction til Panthavernes fyldestgjørelse og de, efter passerede Udlægsforretninger, resterende Kongelige Skatters Betaling. Den første Auction afholdes Fredagen d. 5te Mai, anden Auction Fredagen d. 12te Ditto, og endelig tredie og sidste Auction den paafølgende 16de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 11 slet i selve Møldrupgaard. Gaardens Hartkorn er med det Kongelige Rentekammers Tilladelse udstykket i Parceller, og derfore opraabes Eiendommene først separat eller Parcelviis med Bygninger, og derefter det fulde Hartkorn med derpaa værende Bygninger conjunctim; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet bliver bekjendtgjort, og forinden kan faaes til Eftersyn hos undertegnede Auctionsdirecteur. Hobroe, d. 12 April 1815. J. P. Rommedahl.
Viborger Samler, 1815-04-20
Da Sommerposttouren nu har taget sin Begyndelse, saa undlader jeg ikke at bekjendtgjøre til Vedkommendes Efterretning: at Jndleveringen af løse Breve med søndre Post Mandag og Torsdag ophører Kl. 5 Eftermiddag; hvorimod Jndleveringen af Penge og Pakkepostsager og Mandagen bliver uforandret den samme som hidtil. Ligeledes skeer Jndleveringen saavel af Penge som løse Breve til Skive Post, hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7. Viborg Postcontoir, d. 12 April 1815. Hansen. Til 100 Stkr. Stude, kan i anstundende Sommer faaes Græsning paa Allinggaard hos H. L. Paulsen. Af- og Tilgangs-Lister ved Sessioner, faaes paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1815-04-20
Rettelse. J Samleren Nr. 31, 3die Spalte, 14 Lin læs: mod for med Bonaparte. J Tillægget 3die Spalte, Kammerherre læs: Kammerraad Horn.
Viborger Samler, 1815-04-20
Følgende nye Bøger: Tegne og Brodeermøster for Ungdommen med 5 ilsluminerede og 5 sorte Blade heftede 13 Mk. Thiemes Godmand, eller den danske Børneven nyt Oplag, Bb. 3 Rbdlr. 48 s. Postkarethen, eller Enken Mildings Levnet og Tanker oversat af Professor Rahbek b. 13 Mk. Lodoiska, et Syngestykke, oversat af N. T. Bruun h. 5 Mk. Romancen et Syngestykke, og versat af samme, h. 68 s. Markedsdagen et originalt Syngestykke af samme, h. 8 Mk. Det hemmelige Ægteskab en Commedie, oversat af samme, 8 Mk. Schveiter-Familien et Syngespil oversat af Regimentsqvarteermester H. H. Schønberg, h. 72 s. Ines de Castrot er Digt af N. Fürst h. 40 s. Beretning og Justitsraadens Tilfælde. Sammes Sygdom og Hedenfart af Prof. T. C. Bruun, h. 2 Mk. Endvidere om bemeldte Justitsraad af samme, h. 28 s. Gjenganger-Justitsraadens sidste Beskeed af samme, h. 2 Mk. Napoleon Bonapartes Portrait 7 Mk. Raschs Anviisning til at forene den evangeliskerkristelig Psalmebog, samt den bibelske Historie med den forordnede Lærebog, indb. 80 s. Professor Olufsens Lærebog i den danske Landoeconomie, h. 4 Rbd. Venners Minde, eller udvalgt Samling af danske, tydske, engelske og svenske Stambogstykker af Abrahamson; Baggesen, M. C. Bruun, Evald, Faye, Frankenau, Guldberg, Gutfeldt, Haste Heber, P. A. Heiberg, J. K. Høst, Liebenberg, Oehlenslæger, Olsen, Pavels, Plum, Pram, Rabbek, Rein, Riber, Sagen, Sander, J. Smidth, Schach Staffeldt, Thorup, Tode=Trøyel, Tullin, Vessel o. fl. med 34 Kobbere, Vb. 6 Rbd. og illuminerede 8 Rbd. De pudseerlige Arvinger, h. 88 s.
Viborger Samler, 1815-04-20
Nyeste Visebog 1815 eller udvalgte danske og tydske Sange til bekjendte og yndede Melodier, tildeels fra de nyeste Syngestykker, Vb. 11 Mk. og heftet 9 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1815-04-20
Jlluminationen h. 3 Mk. Adrastra et Oppositionsblad, Litteraturen, Politiet og Theatret helliget 1ste Qvartal No. 1 - 11, 7 Mk. 8 s., faaes hos Just.
Viborger Samler, 1815-04-24
Udenlandske Tidender. (Af Alt. Merk og Hamb. Corresp.) Om Royalisterne i Frankrig. haves denne Postdag saadanne Tidender:
Viborger Samler, 1815-04-24
Fransk Grændse 8 April. Flere Personer, ere forviiste 40 Mile fra Paris, paa andre Kongeligsindedes Godser er lagt Beslag - Blant disse er Hertugen af Feltres Godser og Prindsens af Wagram (Berthier) Ved Armeen hersker stor Jnsubordination, som man dog ej vover at standse. Da der er Mangel paa Vaaben, saa ere alle Sværdfegere og Vaabenfabrikantere paalagde i Hast at levere Gevæhrer under Straf af 300 Fr. for hver Gevæhr der mangler i det befalede Antal. Marseille, Montpellier, Toulouse, Nismes, Avignon etc. have oprettet et Royalistisk Forbund med hinanden.
Viborger Samler, 1815-04-24
Borgerkrigen i det sydlige Frankrig tager immer mere Overhaand og har allerede kostet meget Blod, som sees endog af Pariser Aviser.
Viborger Samler, 1815-04-24
Hertugen af Termouille er igjen sat i Frihed. Lyon 4de April. Nationalaarden i Greneble og hele Departementet har grebet til Vaaben. Volontørerne fra Marseille vare paa Marschen. Staden Grenoble har skreven til Marseille for at fraraade dem dette gale Skridt. Jmidlertid er General Ernouf med 1500 Marseillanere og med 2 Linieregimenter under General Gardanne rykket frem til Sisteron. General Chabert kom med Nationalgarden fra Grenoble imod dem, talte med General Gardanne; de 2 Linieregimenter faldt fra Royalisterne og Marseillanerne toge Flugten. Medens dette skeete, rykkede en anden Colonne af lige Styrke, hvorved og var det 10de Linierregiment, under Hertugen af Augouleme frem til Montlimart. Jndbyggerne i Dromedepartementet ventede ikke deres Ankomst; man ringede med Stormklokker, ne og General Debelle rykkede med 600 National- gardere mod Royalisterne; disse sidste tabde i Fægtningen 30 døde og Saarede. Da man derefter stak den trefarvede Fahne ud og Nationalgarden nærmede sig for at omfavne Royalisterne, stak disse i en Hast den hvide Fahne ud og gav en Salve, hvorved nogle saaredes og Royalisterne vandt en øiebliklig Fordeel og rykkede ind i Valence. General Grouchy lod nu fra Lyon og andre Egne alle mulige Tropper marschere mod dem, hvorpaa Hertugen af Augouleme forlod Valence og trak sig til Montelimart, hvor han stærk forfulgtes. General Grouchy er nu selv paa Marschen og vil gaae lige til Marseille, for at dæmpe Opstanden. (Monitøren.
Viborger Samler, 1815-04-24
Paris, d. 7de April. De Kongeligsindede havde gjort sig megen Umage for at overtale Generallieutenant d'Arricau til at overlevere PerpignausCastel til uregelmæssige nyshvervede Tropper; men han afslog det og konserverede Perpignau og hele Departementet for Bonaparte. Uagtet ald den Umage Hertugen af Angouleme gjør sig, bestaaer Opstanden i Syden mere i Ord, end i Gierning. Royaltsterne sendte det 13de Regiment fra Nismes til Montpellier, da det var dem mistænkeligt; de andre Regimenter ere ligesaalidet Kongen troe og vente kun paa Leilighed til at falde fra ham. Generalinde d'Arrican reiste d. 30 Marts fra Perpignau.
Viborger Samler, 1815-04-24
J Toulouse var Hertugen af Angouleme d. 21 med en Hr. Damas. Hertugen gjorde sig megen forgiæves Umage for at samle Folk. I Departem. Oberalperne og Jsere er det ganske roligt. J Provence ere nogle enkelte Urostiftere, som man vil arrestere, om de ei gaae hjem. J de faa Fægtninger, som have havt Sted, have Royalisterne tabt 60 Md. men af Bonapartisterne ere kuns 4 Md. let saarede: Hertugen af Angouleme ventede Bistand af Stanierne.
Viborger Samler, 1815-04-24
Man har havt det Rygte her, at Marskal Maa seng havde plantet Bonapartes Fahne i Marseille; men det har ikke stadfæstet sig.
Viborger Samler, 1815-04-24
Fra Bourdeaux har man de 3die April en Gjentagelse af den Lykke det var, at General Clauzel med 200 Mk. og 2 Kanoner tog Staden i Besiddelse og fik de 2 Regimenter der paa Bonapartes Side. Disse Regimenter erklærede (som før er sagt, reent ud Hertuginden af Angouleme, at de ikke ville fyre paa deres Landsmænd og hendes Opmuntringer og Taare bevægede dem ikke til at tage anden Beslutning. Nogle af de Kongeligsindede Frivillige fyrede af Harme paa Captain Troplongs Compagnie og dræbte Captainen. Denne brave Bonapartist fulgtes til Graven af 10000 Personer.
Viborger Samler, 1815-04-24
Lyon, d. 6te April. J Gaar Aftes ere Royalisterne rykkede ind i Valence. Grenoble skal og være i deres Magt. Lyon er erklæret i Beleringsstand og om nogle Timer skal Broerne afbrydes.
Viborger Samler, 1815-04-24
Man udstæder idelig Proklamationer. Jngen Passe udstædes. Alt dette skeer fordi Royalisterne ere i Marsch hertil og kun 3 Mile herfra. Nogle sige de ere 7000 andre 14000 Md. stærke. Vi have neppe 2000 Md. her. Nogle Tropper ere sendte imod dem, og man haaber de afgjøre hvad Skjebne vi skulle faae.
Viborger Samler, 1815-04-24
J Toulouse udgives en Royalistisk Monitor, Genf 8 April. Royalisternes Armee i det jydlige Frankrig er voxet til 26000 Mk. som har deel sig i 2 Kolonner. Deres Forposter streife i Nærheden af Lyon.
Viborger Samler, 1815-04-24
Hertugen af Angouleme er i Grenoble.