JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-17
Viborg d. 10 Oct. Priserne paa Korn og Fødevare ere nu, paa den Tid de ellers pleie at være lettest, opdrevne til en betydelig Høide. Saaledes har Sæderug, saavel paa Nibe Marked, som og paa Markedet i Skive i sidste Uge kostet 500 Rd. Tønden. J Dag kostede Rugen paa Viborg Torv 48 a 82 Rdlr. Tdn. Ligeledes ved Markedet i Holstebro. Kartoflerne vare i Dag stegne til 13 Rd. 32 s. Tdn. Æg 1 Rd. Snesen. Smør 1 Rd. Pd. Ulden kostede paa Biørnsholms Marked 16 Mk. Pdt. Som en Sjeldenhed anmærkes: at der endnu i denne Uge d. 6 Oct. er seet Havre høstes nærved Viborg, ligesom og andensteds Havren ikke endnu overalt er indbjerget. (Vib. Saml.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. Det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 16 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Escusse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Hos Mes Niende Aargang. No. 85. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 20 October 1812. Nogle sunde Financebemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Draad var 400 Rbd. I meer end en Snees Aar har jeg skrevet adskilligt i det occonomiske Fag, som Læseren vilde behage at eftersee i mine udkomne Skrifter. Siden den Tid har jeg lagt Mærke til adskilligt, som jeg tildeels har prøvet, og derfor troer at det kunde maaskee være myttigt nøiere at overveiel forpractiske Landmænd, saaledes vil jeg undertiden freinsætte nogle Erfaringer, af 2. Vognsmørelse er bleven saare kostbar. Man har foreslaaet adskilligt, men det er forbundemmed nogle Vanskeligheder. Jeg har læst, og forsøgt følgende: 1 Pot Tjære, 1/2 Pd. Tælle, 4 Skjeppe. kogte udtværede Kartofler; dette sammenrøres tilligemed 1/2 Snees stødte Æggeskaller, og er en god og slet ikke for kostbar Vognsmørelse. Candis At mure Vægge med raae Steen kan just ikke være bestandig paa den sædvanlige Maade, men ere Stenene strøgne og vel vindtørrede paa et Par Maaneder, og man da murer Vægge med dem, især naar Huset staaer i Fod, imellem hver Fuge slaaes smaae Fyrrepinde, og udrappes det Hele med Kalk og Gruus, kalker det siden, da det kan staae 8 til 10 Aar. Men disse smaae Pinde ere fornødne for at holde paa Kalkvurfen, der ellers affalder, naar Kalken staaes paa den blotte Muur. asse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Da Galæble nu er bleven saa dyr, saa kan man sætte ganske god Blæk af 2 Lod Smak, 1/2 Lod Vitriol, 2 Lod fiinskaaren Kirsebærbark. og 1 Pot kogende Vand, lade det staae i nogle Dage, og omryste det, oda man kan bruge det ligesaa godt som det ellers sædvanlige. Vil man komme noget godt fedt Øl ( Pægel) dertil, da fryser det ei, ligeledes og Brændeviin. Wedel, Præst i Ewerdrup i Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Skjøndt Moscan ligger 4 Bredegrader sydligere end Petersborg, saa er Kulden dog sammesteds næsten ligesaa følelig. Der gives Aar, hvor Reaumurs Thermometer staaer paa 30 til 32. Grader. "Cornelius le Brun, som i Aarene 1700 og 1708 er reist igjennem Moscau, anfører følgende om Dagenes og Nætternes Længde sammeteds. Jerndognet begynder d. 8 Sept. D. 24 er Dagen 11 Timer og Natten 13 Timer lang. D. 10 Oct., er Dagen 9 og Natten 15 Timer. D. 11 Nov. Dagen 8 og Natten 15 Timer. De 27de Dagen 7 og Natten 17 Timer. D. 12te Dec. begynder Dagen igjen at tage til. D. 1ste Januarii er Dagen 8 og Natten 16 Timer. D. 7de er Dagen 9 og Natten 15 Timer. D. 2den Febr. er Dagen 10 og Natten 14 Timer. Den 18de er Dagen 11 og Natten 13 Timer. Den 16de Martii gjør qumoxium vernum Dagen og Natten lige. D. 22de er Dagen 13 og Natten 1 Timer. D. 7de April Dagen 14 og Natten, 10 Timer. D. 23de Dagen 15 og Natten 9 Timer. D. 9de Maji Dagen 16 og Natten 8 Timer. D. 25de Dagen 17 og Natten 7 Timer. D. 12 Junii begynde Dagen igjen at tage af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
D. 6 Julii er Dagen 16 og Natten 8 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
D. 22de har Dagen 15 og Natten 9 Timer. D. 1ste Augusti har Dagen 14 og Natten 10 Timer. Den 23de har Dagen 13 og Natten 11 Timer. D. 8de Sept. er Jerndogn. Campeschetræ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Dette bekjendte Farvetræ, ogsaa bekjendt under Navn af Blaatræ, kommer af et Træ, (Harmatoxylum campechianum der er 16 til 20 Fod høit, vanskabt, sjelden tykkere end et Menneskebeen, og paa alle Sider besat med krumme tornede Grene, Bladene ere fierede, og have for det meste fire Par hjertedannede eller tandede Blade, som i to Rader ere paa langs føiede til en fælles Stilk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
De bleggule Blomster voxe i drueformede Klaser paa Grenenes yderste Spidse. Det voxer paa lave, sumpige Steder, deels vildt, deels i Plantager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
J tiende eller tolvte Aar er det alt tjenligt til Farvning. Dog vælger man til Hugst de ældste Træer, som have en sort Bark og lidet Splint, og som ogsaa er lettere at fælde og spalte. Splinten er hvid og sølvgraae, og Kjernen i Begyndelsen rød, men bliver sort, nogen Tid efter at det er fældet. Dette Træ voxer vel i mange Americanske Lande og Egne, men ingen Steds i større Mængde og af saadan Godhed og Beskaffenhed, som i Yukatan og Honduras, ved Bayen Campeche. Længe fældte Spanierne dette Træ ved den sydlige Side af Floden Campete, paa en høi, stenig Jordbund. De brugte dertil den Egns Jndianere, og dengang, kostede en Tønde til 2000 Pund, 660 Rd., thi Smagen for den Farve var for 200 Aar siden mere udbredt end nu, og forskaffede Spanierne en betydelig Afsætning, som de allene drog Fordeel af, indtil Engellænderne nedsatte sig paa Jamaica. Jblandt den Mængde Capere, som dagligen udløb fra den Øe, gik mange hen og krydsede i Campesch- og Honduras Bayen, for at bortsnappe de Skibe, som gik did. De borttoge mange Skibe, ladede med dette Træ, men kjendte saa lidet til Ladningens Værdie, at de ikke borttoge andet end Sømmene og det øvrige Jernværk i Skibene. Da engang en iblandt dem havde borttaget et stort Fartøi, som ikke var ladet med andet end dette Træ, bragte han det til Engelland, allene i den Henseende at udruste det til et Krydstog. Jmod Forventning solgte Captøren Træet, som han saa lidet havde agtet og som han havde paa hele Reisen brugt til Brændsel, meget dyrt. Siden den Opdagelse gik Caperne, naar de ikke kunde borttage noget paa Søen, til Floden Campete, hvor de stedse fandt Træstabler paa Strandbredden, færdige til Jndskibning, og som ikke kostede dem andet Umage, endat bringe det ombord. Endelig satte Spanierne vel stærk Vagt derved; men da Engellænderne nu engang kjendte dets Værd, saa søgte de Træet ved andre Kyster af denne Egn, og oprettede ved Søen Tniste og paa Oxe=Øen befæstede Colonier. Spanierne fordreve dem derfra, og de gik til Honduras Bayen. De leverede Træet til Jamaica, og fik derfor Maderaviin og andre stærke Drikke, Lærred, Klæde, Sauge, Øxer og alle Slags smaat Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Spanierne ansaae stedse Engellændernes Fæl ding og Handel for en uretmæssig Anmasselse, og i den mellem denne Regjering og Storbritanien sluttede Traktat af 18 Julii 1670, blev Engellænderne i den 8de Artikel forbudt al Handel i Spaniens vestindiske Besiddelser, desuden ogsaa deres Handel paa Honduras Bayen erklæret for en utilladelig Snighandel. Da de engelske Capere efter denne Fred ikke vidste hvad de skulde begynde paa, da de ikke meere kunde røve fra Spanierne, saa nedsatte en Deel sig i Campeche Bayen og lagde sig efter at fælde Træer, saa at Dampier i Aaret 1675 ved hans Landing fandt over 260, som beskjeftigede sig dermed og hemmelig leverede det til Engellænderne. Men da disse Skovhuggere bleve kjede af dette Arbeide, og overlod sig til Lediggang og Drukkenskab, og foretog Streiferier mod de indiske Landsbyer, saa var det ket for Spanierne at overfalde dem. De bragtes som Fangne til Mexico, hvor de endte deres Dage i Bjergværkerne. De der havde væddet sig ved Flugten, gik til Honduras Bayen, hvor Nordamericanske Landstrygere, gik i Ledtog med dem. Med Tiden voxte Hoben til 1500 Mand. Gode Forskandsninger sikrede deres Liv og Levnetsmidler, og de nøiedes med Frugten af deres Arbeide. De iagttoge dertil den Forsigtighed, at de aldrig gik dybt ind i Landet, uden at være vel bevæbnede. De høstede den største Fordeel af deres Arbeide. Vel faldt Prisen, paa Campeschetræer meget, men ved Mængden holdt man sig skadesløs i hvad de tabte ved Prisen. De engelske Plantager afhentede Træet og sendte det til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Denne Snighandel foranledigede stedse store Klager fra Spaniernes Side, og dog taltes ikke et Ord derom i Traktaterne af 1721 og 1739.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Ved de mellem Frankerig og Storbritanien i Aaret 1761 værende Fredsunderhandlinger, bleve ogsaa omtalte de af det spanske Hof over Træhugsten førte Klager. Men de engelske Miurstre afviste denne Jndblanding af de spanske Stridigheder, og de Tab Spanien leed i den siden med Engelland førte Krig, tvang til ved Freden i Versailles at tillade, at de engelske Undersaattere ikke paa nogen Maade maatte forstyrres i at fælde og udskibe Farvetræ, samt at de til det Øiemed maatte bygge Boeliger. Sjelden har Spanierne gjort et Offer, som faldt dem haardere, end det at tillade, at en drivtig, mægtig og ærgjerrig Nation maatte nedsætte sig midt i deres Besiddelser. Derfor søgte og fandt de og snart et Middel, til at forspilde Fordelene af denne Begunstigelse. Spanierne fældte deres Træ paa den vestlige Kyst af Yukatan, hvor Jorden var tør. Det derpaa voxende Træ overgik langt i Farvens Mængde og Godhed det, som Engellænderne dyrkede paa Marskland og i Honduras fugtige Jordbund. Jmidlertid brugtes dette hyppigere, da hiints Priis var steget saa stærkt. Spanierne indsaae dette, og eftergav alle Afgivter, som for meget trykkede denne Vare, og tilstode deres Undersaattere frie Jndførsel. Engellændernes Afsætning faldt herved, og Hoffet i Madrid saae sig befriet fra en Medbelling, som havde gjort unyttig for det Besiddelsen af to store Provindser. Jmidlertid begyndte Engellænderne at hente fra Honduras Bayen, foruden Farvetræ, en stor Mængde Mahagony-Træ. J Aaret 1769 havde de der 3 Contumer, og bragte derfra foruden Farvetræ og andre Vare, 800,000 Fod Mahagonitræ og 200,000 Pund Sassaparille til Jamaica. J Aaret 1776 blev der ansat en engelsk regelmæssig Regjering, og da den Nordamericanske Krig udbrød i 1776 bygte de ogsaa smaae Skandser og besatte Øen Ratai. J Martii 1782 bleve de fordrevne derfra af Spanierne, og alle deres Establissementer paa det faste Land i Honduras Bayen bleve indtagne og ødelagte. Ved Freden af 1783 blev det vel Engellænderne tilladt at fælde Campeschetræ, men blot i de Distrikter, som ligge mellem Floderne Wallis og Belige og Rio Hando, hvorved de bort fjernedes fra den gode Jordbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
J den Krig, som førtes mellem Spanien og Engelland imellem Aarene 1743 og 1748, var dette Træ blandt de Vare, hvormed mange Kjøbmænd speculerede, men ogsaa for en Deel ruinerede sig ved, da Prisen ved Freden til Aachen faldt fra 30 Fl. for 100 Pund til 10 og 7 Fl. Til Herr Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Anledning af mine Forelæsningers saa hædrende Anmeldelse i min Herres Blad udbeder jeg mig en Plads for den Erindring, at jeg over Fædrelandets Historie under Kong Christian den Syvende læser ikke blot om Søndagen, men og, ludtil videre, om Onsdagen fra Kl. 1 til 2. J. Kragh Høst. Forslag til at forbedre de aarlige Fortegnelser over Fødte og Søde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Da det nu stunder til, at de Fortegnelser over Døde og Fødte, som offentligen bekjendtgjøres i begge Riger, skulle forfattes, saa vover Anmelderen at foreslaae nogle væsentlige Forbedringer heri: 1) Maatte Kjønnet af alle dem, der der i hver Periode af Livet, anføres under Benævnelsen af: Drenge, gifte Mænd, Enkemænd, Ungkarle, og Piger, gifte Koner, Enker, Jomfruer. 2) Burde deri specificeres Tallet af hvert Kjøn, der døer af hver Sygdom i hver Maaned og i enhver Alder. - Disse Listers Udarbeidelse maatte være øverdraget til en egen Commission af Læger i enhver af Rigets Provindser, og ingen af dem burde offentligen bekjendtgjøres, førend den var bifaldt af en Commission. Saaledes som disse Fortegnelser hidtil ere blevne leverede, ere de kun til liden Nytte for det Almindelige, og kunne aldrig lede til de gavnlige Resultater, som de oprindelig ere bestemte til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Da Anordningerne, angaaende Bergvæsenet i Riget Norge, trængte til nøiere og efter Tiderne hensigtsmæssigere Bestemmelser, saa har det behaget Hs. Majestæt Kongen, under 7de September 1812, allernaadigst at ustede: Berganordning for Kongeriget Norge. Denne Berganordning er inddeelt i 18 Capitler og 140, og indeholder 1ste Cap. om Skjerpning, 2det Cap. om Findernes Rettigheder, 3die Cap. om Grundeiernes Rettigheder og Pligter, 4de Cap. om Muthunger, 5te Cap. om Gruders Udmaaling, 6te Cap. om Grubedrivt, og Stoller, 7de Cap. om Frister, 8de Cap. om Grubers og Stollers Jndstilling, 9de Cap. om Anlæg af Hytter, Marsovne og Hammere, 10de Cap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Hvorved nogle til at forekomme slet Jerns Til virkning sigtende Bestemmelser foreskrives, 11te Cap. om Jnteressentskaber i Gruber, Hytter og Hammere, 12te Cap. om Forlag, 13de Cap. om Circumference, 14de Cap. om Afgivter til Kongens Casse af Kobber, Blye- og Jernværker, 15de Cap. om Maal og Vægt ved Bergværker, 16de Cap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
om Bergværks=Arbeideres Rettigheder og Pligter, 17de Cap. om Forseelser og Forbrydelser, som af Bergværks=Arbeidere begaaes, og hvorledes de straffes, 18de Cap. om Bergværks=Jurisdictionerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
J Anledning af det i Skilderiet No. 81 fremsatte Spørgsmaal angaaende Tøfler med Træsaaler, tjener til Efterretning: at disse Tøfler, forsynede med Træsaaler til Brug uden for Huset, forfærdiges i Straffeanstalten paa Christianshavn. Men da de for Tiden kun forfærdiges for det militaire Varedepot, hvorfra de udleveres til Armeen, forat anstille Prøver dermed, saa kan man ikke offentlig avertere dem til Salg, førend det er bestemt, hvormange benævnte Depot vil forlange deraf Men, dersom Spørgeren vil opgive til hvilket Brug, de Tofler, der forlanges, ere bestemte, saa vis Straffeanstalten gjøre alt sit for at opfylde Vedkommendes Begjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Caffe, Sukker og Thee stige i denne Tid ganske overordentlig. Dog, det meste sælges og kjøbes paa tre Maaneders Credit, eller, som det i det nærværende Handelsprog hedder, paa Tid. Man kan kjøbe Varene for 30 PC. lettere, naar man betale samme contant. Paa Tid er der blevet betalt i disse Dage 6 Rdlr. for Caffe, 5 Rdlr. for Candis og 20 Rdlr. for Congo Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Mariboe, den 15de October. Udtog af en Skrivelse fra Nysted af 12 Oct. d. A. J Gaar var her Liv i Byen. Jkke mindre end 7 Priser vare under Opseiling. En ladet med Rakisker Hør, en med Tælle, Seilduger og Dreiler, en med Jern og Hamp. De 2de ere svære Smakker og den ene en svær Brig. Disse trende ere i Sikkerhed. Et svært tremastet Skib, ladet med Talg, maatte Caperen selv stikke Jld paa ved Nødsandet; men man formoder, at der kan reddes endeel af Ladningen. Et Fregatskib, ladet med Jern og Hamp, tog de Engelske tilbage igjen, efterat vi havde havt det i Besiddelse i 48 Timer. De Engelske have lettet og skudt den hele Eftermiddag i Gaar ind paa Gjedser. Endnu vides ikke, om de 2de Smakker ere i Behold eller om de ere tilbageerobrede. De ere ladede med Hør og Hamp. - Den 13de October hørtes her i Mariboe næsten hele Dagen en stærk Canonade. Ligeledes den 14de. Den 15de hørtes fra Morgenstunden af nogle enkelte svære Skud. Den 14de observeredes her fra Kirketaarnet en Flaade af omtrent 200 Seilere i Krammite Sund, der vare under Seil. – Stiftscontoiret er nu forlagt fra Christianssæde til Nykjøbing, paa Falster. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Ribe, den 16 Oct. Ogsaa her i Jylland, i Thisted Sogns Landsbyer i Aalborg Stift, er indgaaet den Forening, den 4 August 1812, i Overværelse af Sognecommissionen og den største Deel af Sognenes Beboere, at de ved Exempel og Overtalelse vilde bidrage til Tarvelighed og Huusflid, og antage i den Anledning følgende Vedtægter: 1) Ved Sammenkomster til Bryllupper maa ei indbydes eller møde mere end 30 Gjæster, unge og gamle, og ligesaa til Begravelser. 2) Til intet Barsel maae indbydes eller møde over 5 Personer. 3) Vedlingen af disse Sammenkomster maa fremsættes mere end 3 Retter Mad. Kage, Viin, fransk Brændeviin og Casse, maae hverken bydes eller nydes. 4) Jngen af disse Sammenkomster, maae have Sted mere end een Dag; anden Dags Bryllup er altsaa aldeles afskaffet, i det mindste maae ingen udenbyes Gjæst dertil indfinde sig. 5) De underkastede sig frivilligen en Mulct af 20 Rdlr. for enhver af disse Vedtægters Overtrædelse, og ønskede de at Stedets Amtmand ville stadfæste disse Vedtægter og bestemme en Mand af hver Bye, aarligen efter Omgang, som kunde have Opsyn tilligemed Sognepræsten med Overholdelsen og sørge for Mulcternes Jnddrivelse ved Udpantning uden Lov og Dom til Fordeel for Sognets Fattigkasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
(Af Riber Avis.) Viborg, d. 15 Oct. Da 1 Pd. simpel Congothee nu koster 14 Rd. i Kjøbenhavn, saa blive Mange vel nødte til at aflægge den kostbare Theeslabberas, eller betjene sig af indenlandske Planter dertil. Følgende Thee-Surrogat, som Udgiveren af dette Blad alt længe har brugt og befinder sig vel ved, synes derfor værd at anprise for dem, hvis Stilling i Livet eller Næring under nærværende Tids=Omstændigheder, ei tillade Brugen af den kostbare fremmede Thee: Man tager nemlig Ringen eller Skorpen af Rugbrød, 2 Stykker saa lange som en Finger og en Finger bred, rister disse vel over Jlden, bryder dem derefter over i mindre Deel og kommer dem paa Theepotten. Naar det har trukket noget, skjænker man og drikker denne Thee med Melk i; og den findes ligesaa velsmagende og bedre end den forfalskede ordinaire Thee, som nu almindelig kjøbes, og er langt bedre for Sundheden. (Randers Avis.) Mallagdemon¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
(Af Hamb. Corresp.) Berlin, den 13 Oct. Vor Hoftidende indeholder følgende: Den 9de om Aftenen overbragte den Kal. Apladjutant og Major v. Wrangel Hs. Maj. Kongen en Rapport fra Gener. Lieuten. v. York, dat. Mietaun d. 3 Oct. angaaende Resultatet af den Fægtning, som de under denne General staaende Preuss. Troppecorps har havt med Fienden, hvorved en vigtig Plan, fra Fiendens Side, der kunde blevet følelig i sine Følger, er tilintetgjort. Siden den 19 Sept. havde det Rygte udbredt, sig, at Garnisonen i Riga var bleven forstærket og at den vilde gjøre et almindeligt Angreb, hvorved Hovedcolonnen var bestemt mod Mictau. D. 27 Sept. begyndte Fienden sine Angreb med stor Overlegenhed. Vore Tropper frak sig med Forsæt tilbage og rømmede for et Øieblik Mietau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Den 29de havde Gener. v. Kleist en meget heftig Fægtning, i hvilken Fienden blev kastet og nødt til at trække sig tilbage over Aa med et Tab af 4 til 500 Mand Fanger. – Jndberetningen endes saaledes: Den 2 Oct, satte man efter Fienden, denne gik imidlertid tilbage indtil Riga, og man kunde ikke indhente af ham andet end endnu 20 Cosakker og nogle 100 Traineurs. Fienden har mistet i denne Fægtning 4 til 5000 Mand; man har tillige frataget ham 2500 Fanger og een Canon. Vort Tab beløber sig i det Høieste til 1000 Mand Saarede og Dræbte. - Hvor vigtig denne Preussernes Seir har været, sees deraf, at Gen. Gouverneur v. Essen allerede var kommen fra Riga tilMictan, for at organisere igjen den ny Regjerings indretning i denne Provinds, som han allerede ansaae for tilbageerobret, hvilket nu saa uventet blev tilintetgjort. - Gen. v. York har, for at forskaffe Tropperne efter saa store Strabadser, nogen Hvile, taget en Stilling ved Mietan, ved hvilken han forsikkrer sig Defilleerne ved Eckin og giver Leilighed til at rykke frem mod Riga. Ogsaa have Forposterne igjen indtaget de gamle Stillinger tæt ved Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Schwerin, den 13 Oct. Natten til den 11 Oct. har været ødelæggende for den fiendtlige Flaade. Af Reisende, der komme fra Stralsund erfare vi, at 14 engelske Coffardieskibe og en Krigebrig have sat til paa de nordøstlige Kyster af Øen Rügen. Adskillige med Folk opfyldte Chalouper vare saa lykkelige at naae Landet, hvor man gav den den Bistand som deres Forfatning krævede. Man kjender endnu ikke denne ulykkelige Begivenhed i sin hele Omfang. Skal man dømme efter de levende og vedvarende Nødsignaler, som strakte sig meget langt, saa vare de meget betydelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Paris d. 7 Oct. Storarmeens 21de Bulletin er dat. Moscan d. 20 Sept. Dens vigtigste Jndhold er allerede bekjendt af forhen meddeelte foreløbige Efterretninger. D. 19de og 20de hørte Jldebranden op. 3/4 Dele af Staden ere lagde i Aske. J det Høieste 3/4 Deel af Husene er bleven staaende. Medens Rostopschin lod bortføre Spriterne bleve 60,000 Flindte, 150 Canoner, over 100,000 Canonkugler og Bomber, 1 1/2 Mill. Patroner, 400,000 Pd. Krudt og 400,000 Pd. Salpeter, og Svovl levnede. Først d. 19de opdagede mande 400,000 Pd. Salpeter og Svovl i et skjønt Establissement, 1/2 Miil fra Staden. Dette er vigtigt. Vi ere derved blevne forsynede for 2 Feldttoge. - Dagligen finder man Kieldere fulde af Viin og Brandeviin. - Manufacturerne begyndte at blomstre i Moscan; de ere tilintetgjorte. - Veirliget synes at hælde til Regn. Den største Deel af Tropperne ere indlagte i Cassernerne. Newyork d. 17 Aug. Ved en fra Aleykommen Gentleman erfare vi, at der er sluttet en Vaabenstilstand imellem Gener. De forn og Gener. Adjut. Bagnes. Den skal vare saalange indtil begge Regjeringerne have havt Tid til at erholde gjensidige Efterretninger i Henseende til Gienkaldelsen af Cabinetsordrene og andre Tvistens Puncter. Ved Vaabenstilstandens Afslutning sendte Gener. Deaborn en Expresse til Washington og en anden til Gener. Hull i Detroit. Man veed ikke om den vil blive ratificeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Wien d. 4 Oct. Vort Theater har tabt den bekjendte Schikaneder i sit 60de Aar. Han var Stuespiller, Forfatter, Directeur og Theaterbestyrer. Han har forfattet Texten til Tryllefløiten. Han satte sin Formue med ligesaa megen Lerhed, overstyr som han havde erhvervet den. Tyve Gange var han rig og tyve Gange fattig. Han døde næsten i Fattigdom, almindelig beklaget for sit Talent, men ligesaa meget dadlet for sin Letsindighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
Wien d. 6 Oct. Vor Tidende indeholder paa Latin og Tydsk et K. Rescript, udstedt til samtlige Gespanschafter i Kongeriget Ungern, angaaende Pengeforholdene imellem Private. Rescriptet er vedføiet en Tabel, som fremstiller Banksedlernes periodiske Cours fra Begyndelsen af Aaret 1799 indtil Martii Maaned 1811, fra den ene Maaned til den anden, mod Værdien af Conventionsmynt, og som kan tjene til Rettesnor for de Betalinger, der skulle erlægges af Private til Private. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-20
J Podolien og Ukraine skal der endnu stærkt recruteres. Kosakkerne forstærkes ved Bønder, der tilligemed Heste og Vaaben maa stilles. De faae ingen Mondering, men kun en Kosakhue, og ere bevæbnede med Pigger, 2 Pistoler, og en Sabel eller Hakke. - Viceadmiral Tschitschagoff skal have befundet sig i Kamienice. (S. Bl.)