Ribe Stifts Adresseaviser, 1827-02-23
Udenlandske Efterretninger. J No. 30 af "Dagen" læses Følgende "til Geheimeconferentsraad Stemann, med Motto: II nechercha que la gloire. "Som Epaminondas henviste til Slaget ved Leuktra, der ikke alene vilde mindes efter ham, men være uforglemmeligt; saaledes kan Deres Excellence med Sandhed sige: det Embede jeg har forladt og Sorø skulle, som varige Minder bringe mit Navn med Berømmelse til Efterverdenen. Diærv i Fare, dygtig i Fred, har de været i Alt et Exempel for Enhver, som Fædrelandets Vel er den høieste Lov. Hvilken Amtmand kunde, ved Kongebudets Ankomst, lade Vognen komme og vise, at med Embedet var og Regnskabet sluttet, Hvilken Bestyrer af offentlig Gods kunde, skiøndt overordentligt Uheld mødte, efterlade samme, saaledes som det befindes, betydelig forøget, Orden og Fred har hersket fra Amtets ene Enden til den anden. Jo bedre Embedsmand, jo mere sørger han ved Deres Excellences Bortgang; men og jo mere glæder han sig ved den kongelige belønnende Naade. Lev længe og vær lykkelig i Deres høie Embeder. Gud velsigne Kongen, og give ham mange saadanne Mænd, trofaste hvor det gjælder, arbeisomme, aarvaagne og retskafne i Stand og Embede! In omnibus rebus singulari fult prudentia et industria. Severe præfuit potestati. Non mod nullum detrimentum existimationis fecit, sed virtutum lande crevit. Pastor C. F. Brorson, Oberst N. Michaelsen; Cancellieraad T. Møller og Etatsraad Fr. Thaarup ere Directeurer for det paa Hs Majestæt Kongens Fødselsdag sidst stiftede Samfund til den danske Literaturs Fremme og Forskjønnelse, og trængende, værdige, danske Videnskabs mænds Understøttelse. Naar Planen for Samme først har været det høikongelige Cancellie forelagt, vil den blive offentliggjort. Tøren har i sit Blad Hamborgerposten sat Blok. afdøde Commandeur Sølling følgende Mindeqvad. Du og ankrede i Fredens Havn, Dierve Sølling, med det varme Hjerte, Der saa kjærligt deelte Brødres Smerte, Som nu flynger Krandsen om Dit Navn! Gjennem Nordhavs dybe Bølgerøst, Kvædder Stormen evigt til Din Ære, Thi, betvungne, maa dens Svende bære Freisens Baad til Norges Klippekyst. Østerhavet bruser lydt Din Færd, Trindt Din Bombeborg, bag Axels Volde, Hvor Du skaffed Læ for Ægirs Bolde, Aflægs" strandende paa Alderens Skjær. Naar saa mangt et Navn er slættet ud, Som krøb ind i Smigers Sandsteensminder, End i tusind Hjerter Dit man finder; Thi, det skreves der af Frelstes Gud. Sød er Hvilen efter gavnlig Dag: Hvo vil da den Hvilende beklage, Som til Veldaad ofred sine Dage. - Hæder, Solling, om Dit strøgne Flag! Af den i Leipzig udkommende, i forrige Aar begyndte, Jesuitertidende: "Catholischer Literatur und KirchenCortespondent, von Carl Eduard Goldmand, der vistnok hører til Tidens mærkelige Tegn, anfører Recensenten i hallische Literatur=Leitung, December 1826, No. 313 følgende Dom over Professor Clausens Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus: "Vi ville ei beindle vort Blad med hans gudsbespottelige Yttringer; men undres maae vi, at et sligt, ligesaa aandløst (!), som fanatisk, antichristeligt Product har kunnet passere en christelig ceie.) Censur, ja at en saadan Skribent roligen og uforstyrret kan vedblive at være Lærer ved en christelig Høiskole!" Rec. lægger her til: "Hvor lemfældigt, hvi kan Man ei fornye den 30te Mai 1415 i Kostnitz." – J Anledning af dette Stykkes Optagelse i Randers Avis No. 15, læses nu i s. Av. No. 22 følgende Jndsendt: "Hvad der menes ved Fornyelse af den 30te Mai 1415 er ikke let at vide; efterdi denne Dag ikke, som mærkværdig, er anmærket i Historien. Det store kostnitzske Mode begyndte 1414 og varede i 3 Aar, og var det største af alle Moder; thi efter len fants Angivelse i Præf, ad Histor concilii, indfandt sig dertil; 30 Cardinaler, 4 Patriarker, 20 Erkebisper, 150 Bisper, 100 Abbeder, 150 Prælater, 200 Doctore, alle med deres Secretairer og Betjente; Keiser Sigismund selv, 4 Churfyrster og en stor Mængde andre Fyrster, Grever og Baroner. - Til disse Herrer at gaae tilhaande, vare tilstede ved Modets Begyndelse: 48 Guldsmede, 450 Kjøbmænd, 122 Skomagere, 300 Kroemænd, 70 Vexelerere, 65 Apothekere, 336 Barberere og 718, siger syv hundrede og atten, Skjøger. De vigtigste Forhandlinger i dette anseelige Mode vare: Balthasar Cozza, som, under Navn af Johannes den 23de, havde siddet paa den vavelige Stoel, blev ved Modets Kiendelse afsat fra sin Værdighed og dømt til Fængsel saalænge Modet, fandt for godt. Denne Dom blev ham forkyndet den 29de Mai 1415 af 5 dertil udnævnte Cardinaler, og strax exeqveret ved Arrestering, først paa Fæstningen Gotleden og siden paa Heidelberg. - Gregor den 12te, Antipave, bragtes ved dette Mode til Afstaaelse, og Benediet den 13de, en 3dte Pave (thi de vare tre paa een Gang, som naturligviis ikke kunne sidde paa een og samme Stoel), forenede sig og sit Partie med Modet. Den 23 Mai 1415 blev Hieronymus af Prag bragt fra sit Fængsel i Forhør og af Modet i Kostnitz overleveret til Erkebispen af Riga, Johan Vallenrod, som lod hans Hænder binde bag om hans Hals til en Pæl og lod ham staae i denne jammerfulde Stilling i 2de Dage. Hjeronymus blev dømt af Modet som Kjetter og brændt levende 1416. - Den 5te Juni 1415 var den bekjendte Jahan nes Hus første Gang i Forhør, for sine kjetteriske Meninger i Kostnitz, hvortil han blev bragt fra sit Fængsel i Gotleden; den 7de Juni anden Gang og Dagen efter tredie Gang; den 6te Juli 1415 afsagde Modet hans Dom, som Kjetter, og samme Dag ledsagedes han af 300 bevæbnede Mænd, iført San benito og Charaho, til Baalet, som, antændt, strax qvalte ham. - For Modets endelige Slutning reiste Keiser Sigismund i egen høie Person til Spanien, for at afvæbne Benedict den 3die Partie; men dette lykkedes ei, før efter Modets Slutning 1417. - Disse ere kortelig de vigtigste Begivenheder ved Modet i Kostnitz, af hvilke ingen er dattret 30te Mai 1415, men er end Datum feil, saa vil dog vist enhver god Christen for Fornyelse af nogen af disse Begivenheder bede: fri os kjære Herre Gud! Østervelling den 13de Febr. 1827. Thomas Ravn.