Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-04
Nationalgardekapitain Sant-Amand er udnævnt til Kommandant i Tuillerierne. Det souveraine Folk erklærer i en Proklamation, at det, da den forrige Regjering har forbrudt sit Mandat atter er indtraadt i Souverainitetens fulde Udøvelse; det dekreterer: "Pairskammeret der kun repræsenterer Aristokratiets Jnteresser, er afskaffet. Deputeredekammeret, der er Privilegiets, Monopolets og Bestikkelsens Udtryk og hvis Majoritet har sluttet sig til Regjeringens utilgivelige Forbrydelse, er og forbliver opløst. Nationen konstituerer sig som Republik. Alle Borgere maae blive bevæbnede og forsvare deres Barrikader indtil de have opnaaet Nydelsen af alle deres Rettigheder som Borgere og Arbeidere. Hver myndig Borger er National gardist; hver Borger er vælger. Absolut Tanke= og Pressefrihed; Ret til politisk og industriel Association for Alle. Da Fremtidens Regjering kun kan være Udtrykket af Alles Ønsker og Jnteresser, maae alle Franskmænd i deres resp. Kommuner gruppere sig i Forsamlinger til at raadslaae om Valget af nye og sande Mandatarier for Landet. Jndtil Landet formelig har udtalt sig om denne Gjenstand, maa hvert Forsøg paa at gjen indføre de gamle Regjeringsmagter betragtes som Usurpation, hvilken det er hver Borgers Pligt at modsætte sig med Magt. Brødre, vor Holdning være værdig, rolig, som Rettens, som Magtens, i Frihedens, Lighedens og det menneskelige Broderskabs Navn!" J en anden Proklamation af den provisoriske Regjering erklæres, at Fædrelandet skylder Nationalgarden Tak Regjeringen stoler fremdeles paa dens ivrige Understøttelse til en rolig Løsning af den vanskelige Opgave, Folket har overdraget den. Den mobile Nationalgarde skal i fornødent Fald marschere til Grændsen. Bagerne ere pligtige at tilbageholde den femte Deel af deres Brødforraad til Nationalgarden og de bevæbnede Borgere; de betales med Beviser, der indløses paa Raadhuset. Blandt de den 23de ved Hotellet Guizot Saarede skal være en Neven af den østerrigske Gesandt, der med en Mængde Nysgjerrige gik igjennem Gaderne for at see paa Jlluminationen. De mindste Gader ere barrikaderede; paa Boulevarderne ere Træerne omhuggede. Den i Gaarsaavisen omtalte Pariser Korrespondent i "Köln. Zeit." skriver under 25de: "Det er ikke igaar, at Ludvig Philip er bleven beseiret, han har selv ved sin List revet en Steen efter den anden ud af det stærke Fundament, hvorpaa han stod i 1830, saa at det tilsidst kunde falde sammen ved det første tilfældige Stød. Efter den ulykkelige Begivenhed ved Hoteller Guizot gik det fra Mund til Mund: "Man har forraadt os, Man har ved forstilt Eftergivenhed lokket os i et Baghold for at lade os nedskyde." Og det uendelige Fleertal troede denne utrolige beskyldning; det troede den, fordi det havde seet, hvorledes den kloge og fine Politiker havde bedraget hele Verden lige siden Laffitte og Lafayette, indtil endelig selv det kloge og sine Engelland var narret. J denne Tro ligger Aarsagen, hvorfor Dynastiet i faa Timer leed et saa fuldkomment og uhæderligt Nederlag. Ludvig Philip faldt i den Snare, han saa ofte havde lagt for Andre - han var for klog. Hans Fald indeholder en alvorlig Moral for Politiken. Den Tid vil komme, da Man endelig vil lære at indsee, at en Smule Ærlighed, selv i Politiken, er mere værd end al Verdens List. Vi ville ønske, at vi med samme Freidighed kunde see ind i Fremtiden, som vi ere enige med den Dom, Gaarsdagen udtaler over Ludvig Philip. Luften truer med Uveir, men Førerne have en god Villie, Folket er ædelt og høimodigt. Himmelen forbyde, at en Deel af Folket ved Mistanke mod den anden fremkalder to modsatte Leire! Det er Dagens Fare. Vi haabe, at den afvendes!" - Antallet af de paa begge Sider Faldne kan naturligviis endnu ikke bestemmes, dog anslaaes det til idetmindste 2000. Eleverne af den polytechniske Skole toge virksom Deel i Begivenhederne. J Palladset Luxembourg skal billedgalleriet være blevet plyndret. I Almindelighed vilde Folket ikke gjøre Kongen og den kgl. Familie Fortræd; Man raabte høit: Vi ville ikke, at Ondt skal tilføies denne ulykkelige Olding; lad ham gaae i Fred!" Jfølge National, skal et Detaschement Nationalgarde den 23de have raabt: "Ned med Ministrene, Vi ville ligesaa lidet Tyve i broderede Klæder som i Palter!" Folket har paasat den overfor Tuillerierne staaende Støtte af den romerske Slaveanfører Spartacus en rød Hue, syet af Tøi fra Ludvig Philips Trone.