Berlingske Tidende, 1810-02-26
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, til den 15de Februar. Da Engellænderne have ladet sig see paa Kysten af Bretagne og hist og her have landsat enkelte Detaschements, saa ere Tropper blevne beordrede til denne Egn. General Delaborde har opslaaet sit Hovedqvarteer i St. Malo. Hertugen af Dalmatien har tilskrevet Prindsen af Neuschatel under 25de Januar saaledes: "Jeg har den Ære at melde Deres Høihed at Hs. Majestæts K. og Kongens Tropper ere indrykkede i Cordova og Jaen. Beboerne af disse Stæder have modtaget vore Tropper med Glæde og Tilfredshed, og sendt Deputationer dem imøde. J Jaen, hvor Jnsurgenterne havde gjort Anstalter til at forsvare sig, toge vi 46 Kanoner og meget Munition og Provision, men Fortegnelsen derpaa har jeg endnu ikke. Alle Andalusiens Jndvaanere synes at være stemte ligesom Jndbyggerne i Cordova og Jaen. Af Mancha=Armeen er ikke mere end 4000 Mand tilbage, som Arrezaga har ført med sig til Grenada, og Cavalleriet søger at naae Sevilla. Desaarsag har Kongen fattet den Beslutning at marschere paa Seville i Forening med Hertugerne af Bellund og Treviso. General Sebastiani marscherer til Grenada. Efter hvad vi har kunnet faae at vide har Folket i Sevilla modsat sig Juntaens Bortgang; man forsikkrer endog at denne Junta i største Hast har kaldet Albuquerque Divisionen, der var i Estremadura, og Hertugen af Del Parques Castilianske Armee til Hielp. J disse Omstændigheder har Kongen fundet for godt at befale det andet Korps at gaae til Truxillo og derfra af at sende Partier til Medellin og MeridaDet skal ogsaa have Øie med Dalen ved Tajor, og fornemmelig med Veien til Placentia, og sætte sig i Forbindelse med Taledo, hvor General Arnaulds Brigade har Ordre at blive, dog skal Genral Houdelen først giøre sine Bevægelser, naar han er vis paa at den castillianske Arme er marscheret til Sevilla, og Engellænderne slet ikke melde sig. Kongen gaaer i Morgen tidlig til Cordova." Efterretninger fra Ma derd af 1ste Februar melde at Kongen var i Exia den 28de og at Her ingen af Bellund var indrykket i Sevilla. Det synes at Jndvaaner en af Cadix har nægtet Juntaen at komme ind i deres Stad. General Sebastiani er indrykket i Grenada, og har modtaget en Deputation fra Murnia. Det 3de og 9de Korps er ankommen til Burgos og Valladolid, og har forenet sig med det 6te for at rykke ind i Portugal. General O Faril har skrevet et langt Brev til fine gamle Cammerader i den spanske Tieneste, for at opmuntre og opfordre dem til Lydighed mod Landets gode og vise Konge Den 27de ankom Kongen til Cordova. Han har udstædt følgende Proklamation : "Spanier, det Øieblik er kommet, da det kan frugte at jeg fremsiger de Sandheder som Jeg er skyldig at sige Eder. Forstandige Folk vide at det er mere end et Aarhundrede siden Skjæbnen vilde at Spanien skulde være Frankrigs Ven og Bundsforvandte. Da en overordentlig Revolution stødte det regierende Huus fra Thronen i Frankrig, skulde den spanske Linie have understøttet samme og ikke nedlagt Vaabnene førend det igien havde faaet samme indsat, eller ogsaa maatte det vente at det selv engang vilde komme til at stige ned fra Spaniens Throne. Til at fatte en saa afgiørende Beslutning udfordredes Heltens Mod; men man vilde vente af Tiden, hvad man ikke vovede at sætte igiennem med væbnet Haand. Cabinettet i Madrid troede at det kunde aabenbare sine Hemmeligheder, ved at ruste sig imod Frankrig, som den Gang var indviklet i en fiern Krig. Paa Seyren ved Jena strandede dets Projekter. Omsonst forsøgte det igjen at antage sit Forstillelses=System og sammenspinde Underhandlinger. Europas Seiervinder lod sig ikke føre bag Lyset. Prindserne af det spanske Huus, som vare bange for at slaaes, gave Slip paa deres Krone og lode sig nøie med at stipulere deres egen private Jnteresse. Spaniens Store, Generalerne, de Fornemste af Nationen, ere overtydede om disse Sandheder. Jeg har taget imod deres Eed i Madrid. Tildragelsen i Baylen forvirrede alle Hoveder, Fryg bemægtigede sig de Frygtsomste; de meest oplyste og de som havde rolig Samvittighed bleve mig troe. En nye Krig paa Fastlandet og Engellands Hielp have forlænget en ulige Kamp, hvis Rædsler Nationen føler. Udfaldet af samme var aldrig uvis, Vaabnene have i Dag bestemt det. Hvis ei indvortes Fred umiddelbar vorder gienoprettet, hvo formaaer da at forudsee Følgerne af en saa blind Haardnakkenhed? Det er Frankrigs Jnteresse at lade Spanien blive uddeelt og uafhængig, saasnart det i samme har en Bundsforvandt og en Ven; men naar det bliver dets Fiende, saa maat Frankrig søge at svække der, udstykke det, og tilintetgiøre det. Gud, som læser i Menneskenes Hierter, veed hvad for en Jnteresse der beste ler mig, i det jeg saaledes taler til Eder. Spaniere! den uforanderlige Skjæbne har endnu ikke afgjort alt ; lader Eder dog ei længere henrive af Lidenskaber, som den fælleds Fiende opvækker ; bruger Eders Fornuft og den skal i de franske Soldater vise Eder Venner, der staae færdige til Eders Forsvar. Endnu er det Tid, forener Eder med mig maatte med denne Dag den Epoke for Spanien fremtræde, med hvilken dets Hæder og Lykke skal begynde." (Givet i Cordova den 27de Januari 1810. Jeg Kongen.) - Hertugen af Dalmatien har tilskrevet Prindsen af Neuschatel fra Cordova af 27de Januar saaledes : "Endnu fattes jeg hiin Fortegnelse. Jeg veed blot at vi i Jgen fandt 46 Kanoner og 6000 Flinter. Ogsaa i Cordovafandt vi 6000 Flinter, og et Arsenal, der vil komme os til megen Nytte. Fienden har rømt Castille og Bacar. Paa Biergveien har han ladet 6 Kanoner i Stikken. Siden Passagen igiennem Sierra Morena have vi saa omtrent taget 80 Kanoner. J Dag gaaer General Sebastiani fra Jaen til Grenada. General Latour Moubourgs Division er i Dag i Leye. J Morgen skal det hele første Corps være paa Veien til Sevilla. Det 5te Korps skal samles i Morgen i Exija hvor Kongen vil have sit Hovedqvarteer. Man haaber at Jndvaanerne i Sevilla ingen Modstand skulle giøre, og at vi skulle forekomme Albuquerques og deel Parques Tropper. Skeer dette saa er det sandsynligt at Cadix vil falde strax efter Sevilla, og paa denne Maade ville vi kunne tage den spanske Eskadre i Besiddelse. Man paastaaer at den største Deel at Juntaens Medlemmer ville indskibe sig til Amerika. Den skal ogsaa være tilbøielig til Underhandling og Capitulation. Nogle sige den er heftet. Det Sande vil om faa Dage vorde opklaret. Fra Madrikstadfæstes endvidere hiin Efterretning at Sevilla er indtaget. Fra det nordlige Spanien haves paa nye en Deel Efterretninger om Partiegiængertog og deres sædvanlige Udfald. Stæder vorde ødelagte og Mennesker ombragte og de Franske giøre Bytte. Dog indseer imidlertid den ene Stad efter den anden hvor vigtig Fred og Lan derover, og sende Deputerte til de franske Hærførere, for at udbede sig deres Venskab og Beskyttelse, ja tilbyde dem endog Hielp imod deres slette Landsmænd, der ikkun giøre andre tilligemed sig selv ulykke lige. Arragonierne have saaledes selv grebet til Vaaben imod disse Oprørere, og oprettet Compagnier imellem sig, saa de snart ville være istand til at kunne agere. De meddele de Franske Efterretninger, og efter disse rette de sig i deres Bevægelser. Alkaderne have udleveret over 30 Partiegiengere. - En Deputation fra AlfardAqvilor, Cerrera, Haro og flere Steder indfandt sig hos Kongen, men han opholdt sig i Almagro, for at ansøge hos Hs. Majestæt og Befrielse fra den overordentlige militairisk paalagt Contribution. Hs. Majestæt har strax med megen Huld bevilget deres Begiering, og i sit Svar givet dem den Forsikkring at de snart skulde kunne beboe deres Hjem med Roe, og at Fred og Uafhængighed snart skulde vorde hele Spaniens lyksalige Lod.