JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Marschal Davoust har forladt Dresden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Warschau den 6te Martii. Jnfanteriegen. Barclay de Kolly er den 14de Februar ankommen til Bromberg, for, i Admiral schitschagows Sted, at overtage Over commanden over den forenede tredie Vest- og Donauarmee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Jnfanteriegeneral Grev Langeron har faaet Ordre at indslutte Thorn, efterat Gouverneuren, Jngenieur general Maureillon, havde vægret sig ved at overgive den den 8de Februarii, paa Generallieutenant Tichaplitzes Opfordring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
J den ved Warschau liggende Fæstning Modlin fører den franske General Dandels Commanden over en talrig Besætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
J Dresden er d. 15 f. M. bleven bekjendtgjort, at alle Communicationer i Egnen af den høire Elb bredde er indtil videre Ordre ophævet, og mindst skal nogen vove sig ned ad til Forposterne, for ikke at ansees som Fiende. Kun de, der have Forretninger i Neustadt kan begive sig did. Jøvrigt maa enhver Jndvaaner ved det første Canonskud paa høire Elbbred forføie sig hjem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Petersborg den 16de Febr. Overprocureuren ved den hellige Synod, Fyrst Galizin, har forelagt H.M. Keiseren en Rapport fra Civilgouverneuren i Pskov om det hjertelige Ønske af Archimandriten i det Pskowopeticherkiske Kloster Benedict, at bygge vor Frue et Tempel paa et passende Sted der i Klosteret, og der at oprette en Marmor Obelisk til Ære for den tappre General Grev Witgenstein, der har beskiermer de Pskowiske Grændser mod Fiendernes Jndfald. H. M. Keiseren har, efter at have modtaget denne Rapport i Frederikshof, bevilget denne Plan, og tillige befalet at overdrage Tegningerne til en god Architect, og siden have Tilsyn med Bygningen. Smolensk den 11te Febr. Vor Stad tæller, efter at Fienden er borte herfra, henved 4000 Jndvaanere, der efterhaanden have indfundet sig. Af Huse er der i alt blevet tilovers fra Jldebranden 459 i beboelig Stand, og 317, som først maae sættes i Stand dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Berlin den 27de Martii. Den 22de om Aftenen ankom H. M. Kongen her fra Breslau. Ved Kongens høitidelige Modtagelse paraderede det Kongelige Preussiske og Keis. Russiske Militair i følgende Orden: et russisk Husarregiment, den russiske Landmilits, to Regimenter russisk Jnfanterie, den Deel af det Yorkske Corps, som endnu befinder sig her, hvortil de her uniformerede Jægere saavel til Hest som til Fods sluttede sig. J Hs. Majestæts Følge var Kronprindsen, Prinds Henrich, Prindsen af Oranien og hele det russiske og Preussiske Generalitet. Om Aftenen var Staden frivillig illumineret, og det talrige igjennem Gaderne vandrende Folks Jubel varede til langt ud paa Natten. - Her er bekiendtgjort et Edict, i Følge hvilket alle paa Fastlandsystemet grundede Jndskrænkninger ophæves, og alle venskabelige og neutrale Nationers Skibe og Vare tilstedes Adgang i alle Preuss. Havne og Lande, uden nogen Undtagelse eller Forskjel. Derimod forbydes ikke allene Forbrugen, men ogsaa Gjennemgangen af alle Franske Producter og Fabricata i Kongens og de af hans Armeer besatte Lande. Den faakaldte Continental-Jmpost er ligeledes ophævet. – Den 23de har General Wittenstein udstedt en Proclamation til Sachserne og en anden til Tydske Ynglinge og Mænd. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Den Russ. General Czernitscheff er afgaaet til Armee corpset og den Preuss. Generallieutenant v. Kleist til Treuenbritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Den altonaiske Mercur og den hamborgske Correspondent indeholder et nu alt temmelig længe fortsat Kjævleri mellem de to Sæt Udgivere af politisk Journal, hvoraf hver paastaaer at være den ene ægte og rigtige. Krigsurolighederne og den Jver, hvormed en Mængde unge Preussere ere ilede under Fædrelandets Faner, uagtet, har dog atter det berlinske Universitet for sit Sommerhalvaar udstædet en stor og anseelig Catalogus Lectionum; ogsaa Kunst academiet har udgivet sin høist interessante Forelæsningsfortegnelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
J Altonaer Merkur læses følgende Tillæg til de her derfra meddeelte Efterretninger om Tilstanden paa den Deel af Den Domingo, der staaer under Christophs Herredom. Alt hvad man hører om den der forefaldne Revolution opfylder med Gysen. De Blanke bleve samtligen myrdede uden Skaansel; kun meget saa undgik. De bleve drevne sammen paa en vild Plads, og ubarmhiertig myrdede. De, som skjulte sig i deres Huse, bleve opsøgte og opdagede; de Flygtende forfulgtes med Køller, og ihjelslagne paa Flugten. Der er ikke en Plet i Landet som jo var betegnet med Revolutionsoffernes Blod. Ogsaa endeel af Capstaden ligger fra den Lid af endnu i Gruus. Endog det engelske Handelshuus d'Arge, d'Arcey og Comp. kunde blot redde sig ved at opofre størstedelen af sin Formue, men er siden igjen kommet op til sin forrige Storhed, og beboer det Huus, der forhen tilhørte Mad. Christoph Negernes Lidenskaber ere meget hæftige, og Sædernes Fordærv har paa hele Den naaet en ubeskrivelig Grad. Da alle Mandfolk ere Soldater, skee der næsten aldeles ingen Ægteskaber. De leve som vilde Dyr, og deres Forlystelser, især deres Sange og Dandse, ere meget tørreløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
J Følge den af Christoph indførte Constitution skal vel den christelige Religion herske, men de fleste Re gre have slet ingen Tro; de bivaane Prædiken ved høindelige Leiligheder, men forstaae ikke et Ord deraf. Deres Andagt bestaaer i, at de i Kirken kaste sig paa Knæ, og paa Ansigtet, og saaledes blive ubevægelige. Ogsaa pleie Langfredag en afdød Re gers Paarørende at lægge sig paa hans Grov, og tilbringe hele Dagen der. Døer en Neger, lade hans Paarørende læse en Sielemesse, paa det han ikke skal komme igien og gjøre dem Uro Regieringen er Constitutionen uagtet, aldeles vilkaarlig og grusom, Den offentlige Velstand har taget meget af siden Revolutionen. Paa det flade Land, der er meget skjøndt og rigelig velsignet af Naturen, hersker den grueligste Elendighed. De der dommes fra Livet, hænges op ved Tæerne, og udsættes saaledes for langvarige Lidelser. Ubestands og Fordærvelsens Spire er allevegne mærkelig i denne nye Stat
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Mariboe den 5te April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Af Udgiveren.) Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn- og Fedevarer i afvigte Martii Maaned her følgende: 1 Tønde Hvede 16 Rbd. 1 Tønde Rug 13 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde Byg 8 Rbd. 1 Tønde Havre 5 Rbd. 1 Tønde graae Ærter 13 Rbd. 2 Mk. 1 Tønde hvide Ærter 15 Rbd. 1 Tønde Bønner 6 Rbd. 4 Mk. 1 Tønde Kartofler 2 Rbd. 4 Mk. 1 Pund røget Flesk 1 Mk. 8 s. 1 Pund fersk Flesk, 1 Mk. 1 Pd. Kjød 10 1/2 s. 1 Pund Smør 2 Mk. 1 Pund Ost 8 s. 1 Pd. Talg 2 Mk. 1 Slagtenød 33 a 40 Rbd. 1 Faar 4 Rbd. 1 Sviin 20 a 22 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Nysted den 30te Martii. Efter indhentede Efterretninger ere Priserne paa Korn- og Fedevarer samt Kreature, saaledes for Martii Maaned, her blevne opgivne, nemlig: 1 Tde. Hvede 100 Rd. 1 Tde. Rug 80 Rd. 1 Tde. Byg 45 Rd. 1 Tde Havre 32 Rd. 1 Tde. Ærter 100 Rd. 1 Lpd. fersk Flesk 26 Rd. 1 Lpd. Kjød 10 Rd. 4 Mk. 1 Lpd. Smør 48 Rd. 1 Lpd. Talg 20 Rd. 1 Stud 150 a 180 Rd. 1 Sviin 70 a 100 Rd. 1 Faar 25 a 30 Rd. D. C. (Af Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
J de sidste to Dage ere 16 Skibe fra Lolland og Jylland ankomne hertil under Børsen med Hvede, Rug, Byg, Havre, salt Sild; 2 dito fra Coppel med Gryn, Smør, Ost, Spegepølser, holsteenske Sild der ligge ved Gammelstrand og desuden 1 Skib fra Fyen med Smør, Rug, Gryn, Flesk, ligger ved Slotspladsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Helsingøer den 30te Martii. J Formiddags kom Nord fra en engelsk Fregat og 2 Kutterbrigger, som gik lyd efter. – Saavel fra Fæstningen, som Kanonbaadene der vare gangne ud, vexledes en Deel Kugler og vil man have seet fra Fæstningen, at en gik igjennem Fregattens Seil, denne vendte derpaa Siden til og gav det glatte Lag; dens Kugler faldt vel ikke langt fra Kanonbaadene, men ingen kom til Skade. – En Flaade af 4 til 500 Skibe, som ligge paa Malme Rhed ventes daglig til Sundet. Hersted Øster Præstegaard i Sielland afbrændte af hidtil uopdagede Aarsager Natten mellem den 20de og 21de Martii. Sognepræsten Hr. J. C. Svitzers betydelige Bogsamling, tilligemed Præstegaardens Ind- og Udboe, Sæde- og Fødekorn bleve alt et Rov for Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Bekjendtgjørelser. At det behagede det alvise Forsyn Onsdagen den 31te Martii d. A. at bortkalde til et bedre Liv vor uforglemmelige Moder Ursula Elisabeth sal. Ancher, fød Wodroff i sit 65de Aar, efter nogle Maaneders tiltagende Svaghed og en Uges Sygeleie, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Forvissede om disses oprigtige Deeltagelse i vor Sor over saa sielden en Moders Tab, frabede vi os al skriftlig Bevidnelse. Stokkemarke den 2den April 1813. Paa egne og Søsters Vegne. Kofved Ancher."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
De som ikke endnu have betalt mig resterende Renter til 11te December sidst, af deres til Stiftet geistlige Enkekasse udstedte Obligationer, ville behageligen, uden Ophold, indbetale samme, paa det Obligationerne derefter kan blive omskrevne til Rigsbank, i Følge Forordningen af 5te Januarii d. A. Olsen. Vesterborg den 29de Martii 1813.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Hvem som maatte være mig Undertegnede nogen Boggjeld skyldig for bekomne Vahre, med videre, paamindes herved at betale samme til mig, inden 4 Uger fra Dato i Mangel heraf bliver samme at omskrive efter Forordningen af 5te Januarii. Stubbekjøbing den 3die April 1813. Dittloff Scheel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Hvor der kan og vil paatage sig at fordrive Rotter, loves en god Douceur. Nærmere Underretning kan erholdes paa Addresse-Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Auction. Onsdagen den 21de April dette Aar, lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel Creature, Heste, Plouge, Vogne, m. m.; thi ville de Lysthavende bemeldte Dag indfinde dem, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekjendtgjorte. Brandstolpe Capellangaard den 6te April 1813. H. A. Søndermann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Tirsdagen den 20de April lader Degnen Hr. Theisen i Slemminge, formedelst Forandring af Boepæl ved Auction bortsælge Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Dragkiste, Skabe, en 2 Etages Vindovn med Fod, Rør og Tromle, Plouge, Harve, endeel Huusbygnings-Tømmer, 4 gode Køer, m. m.; thi vilde de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne bliver at erfare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Samme Dag, Tid og Sted vorder bortsolgt, om antageligt Bud skeer, 6 Tønder Eiendoms Land med derpaa Jorden opførte 7 Fag nye Huus. Jorden er saaet med 2 Tønder 1 Skjeppe Vintersæd, som efter Aarets Tid staaer i frodig Vext, Torsdagen den 27de April, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Gaabense Færgegaard, paa Falster, formedelst Boepæls Forandring, foretaget offentlig Auction over endeel Meubler og Effer ter, Linnet og Sengeklæder, Meierieredskaber, m.v. Endeel Arbeidsbester, Plagge og Føl, nogle meget gode Køer, Qvier og Kalve, Faar, Lam og Sviin, item Vogne og Avlingsredskaber, samt adskillige Skibs=Materialier, m.m. Til hvilken Tid og Sted, Liebhaberne behagelig ville indfinde sig. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Under Lollands og Falsters Stiftamtmandskab er anmeldt, som løs af Havet inddreven: En Fyrbaad 8 Alen lang og 2 Alen bred med 4re Omgangsplanker hvoraf een paa hver Side, er af Eeg, funden og opbjerget under Lungholm Gaards Forstrand i Lolland. En Baad 6 Alen lang 2 Alen 3 Tommer bred med 2de sorte og hvide tværstribede Aarer; indvendig i den høire Side af Baaden er skaaren IXIIII, inddreven under Tunnerup Skov paa det classenske Fideicommis paa Falster. Eieren indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at melde sig og beviisliggjøre disses Eiendomsret for Undertegnede. Nyekjøbing i Lollands og Falsters Stiftamtmandskab den 27de Martii 1813. Cederfeld de Simonsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Capital, som anbydes. 500 Rigsbankdaler Umyndiges Midler kan til 11de Junii førstkommende bekommes til Laans imod at stille Sikkerhed eller første Forrettighed i en fast Eiendom. Nærmere Anviisning gives hos Kjøbmand Marqueprang i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Formedelst Alder og Svaghed agter jeg underhaanden at bortsælge min paa Den Lang ved Rødbye, under Christianssædes Gods beliggende og af 12 Tdr. Hartkorn, der er anslaaet for 63 Tønder Land Ager og Eng bestaaende Arvefæstegaard imod en passende Undertægt til mig og Kone og mod behørig Jnventarium til Gaardens Avlings Drift samt fornøden Besætning af Bæster, Føde og Sædekorn; hvorom accorderes med Eieren. Den Lang den 7de April 1813. Niels Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Bortkommen. Natten imellem den 1ste og 2den April er fra Undertegnede, der tjener paa Apotheket i Mariboe, ved at slaae en Rude ind og at opløfte Vindues-Hasper ne, bortstiaalen en Tegnebog, hvorudi var omtrent 5. Rd. Hvor der om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, loves en passende Douceur. Mariboe den 2den April 1813. Hans Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-06
Funden. Paa Alleen mellem Høibyegaard og Bursøe er funden et Plovskiær, og kan afhentes hos Undertegnede imod dette Avertissements Betaling og en billig Douceur til Finderen. Mariboe den 5te April 1813. P. Christensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 29. Kongelig privilegerede. a. Efterretninger, Adresse-Contoir som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 9de April 1813. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris den 17de Martii. Følgende er en nøiagtig Skildring af Vore Armeers Stilling i det nordlige Europa den 10de Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Pillau. General Castella holdt Fortet Pillau besat med 1200 Mand Franske. Han capitulerede den 26de Januarii. Denne Capitulation er en Overeenskomst, ifølge hvilken de franske Tropper drage ud med Vaaben og Bagage, for at vende tilbage til Frankrig En Undersøgelses-Commission skal bedømme General Castellas Fremgangsmaade, der har overgivet den Fæstning hvori han commanderede, uden først at udholde en Beleiring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Danzig. General Rapp, som har under sin Commando Divisionsgeneralerne Hendelet og Grandjegn, Cavalleriegeneralen Cavaignac, General Compredon, Commandant af Jngenieurerne og GeneralLepin, Commandant over Artilleriet, har i Fæstningen Danzig en Besætning af over 30,000 Mand, og en Proviant af Brød for 820 Dage, af Kjød og andre Fornødenheder for et Aar. J de sidste Dage af Januarii Maaned, da den russiske Armee nærmede sig Danzig, gik han dem imøde, kastede Avantgarden og gjorde 800 Fanger. Midt i Februari drog han ud i Spidsen af 15,000 Mand og 1500 Heste tog 3 Redouter, som Fienden havde ladet opkaste, og fratog ham 6 Kanoner, samt 1800 Mand. Han drev Fienden tre Timers Vei tilbage. Russerne havde gjort sig Haab om, i Februar Maaned at kunne gaae over Jsen og angribe Holmen; men Gouverneuren havde ladt Jsen bryde. Man lod Fienden rykke frem, og da han var paa Skudvide, fyrede man paa ham med Kartætsker; mange Saarede og Døde bleve liggende under Fæstningsværkerne. DeToveiret begyndte i de første Dage af Martii foranstaltedes Oversvømmelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Thorn. Jngenieurgeneralen Poitevin commandeter i Thorn; Besætningen bestaar af 4000 Bayrer og 1500 Franske. Den russiske Armee forsøgte i Løbet af Februarii Maaned at tage Lunetterne foran Fæstningen, men blev tilbagedreven, og dens Tab udgjorde ikke mindre end 8 til 900 Mand af Døde og Saarede. Thorn har Levnetsmidler, af Brød for mere end to Aar, af Kjød og andre Levnetsmidler for mere end 9 Maaneder. Modlin. Divisionsgeneral Daendels commanderer i Modlin. Dens Besætning bestaaer af 1000 Sachsere, 1000 Franske og 6000 Polakker, Pladsen var forsynet med Brød for flere Aar, med Kjød og andre Levnetsmidler for 9 Maaneder. Disse store Forsyninger af Brød i Fæstningerne ved Weichselen komme fra de store Armeemagaziner som der fandtes. Zamose har en Garnison paa 4000 Polakker; Czenstochau en Garnison paa 900 Polakker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Fyrsten af Schwarzenberg tog den 12te Februarii Stilling ved Pilizo. Et nyt østerrigsk Observations corps samles paa Grændserne af Bøhmen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
General Regnier har med det 7de Corps begivet sig over Petrikau og Rama til Kalisch. Den 13de Febr. blev hans Cavallerie der angrebet af et russisk Troppecorps, som var gaaet over Weichsel paa Jsen mellem Thorn og Modlin i Egnen af Plock. General Regnier kastede dette Angreb tilbage i Staden Kalisch selv. En sachsisk Brigadegeneral blev med sin Brigade afskaaret af Fienderne, men trak sig tilbage til Prinds Poniatowskys Corps, som har forenet sig med det østerrigske Corps, og staaer imellem Krokau- og Piliza. General Regnier er gaaet tilbage over Oder og har taget Stilling foran Dresden. – Saavidt hvad Polen angaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Vicekongen havde i de første Dage af Februarii. ladet det 11te Corps rykke frem fra Berlin til Oder. Dette Corps ankom til Frankfurt just da Vicekongen fik at vide at Warschau var bleven forladt, og indsaae at hans Stilling ved Posen vilde være planløs, Han trak sig derfor rolig bag Oder. Den 18de Febr. satte et Corps paa 1500 Mand russisk let Rytterie paa Jsen over Nederoder. Marschal Hertugen af Castiglione beordrede General Poinsont at rykke mod det med to Batailloner Jnfanterie og 100 Ryttere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Paa en Recognoscering nogle Mile fra Berlin dræbte denne General 60 Mand, blandt hvilke en preussisk Adelsmand, kaldet Greven af Schwerin. Om Natten omgik de fiendtlige Ryttere Berlin. De overrumplede den Post der bevogtede Oranien borger=Porten, og 3 til 400 Mand trængte ind i Staden; dette var om Morgenen den 20de Febr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Hertugen af Castiglione lod skyde nogle Kanonskud paa dem, og lod dem drive tilbage af Jnfanteriet. Berlins Almue vilde benytte denne Leilighed til at afstedkomme nogle Bevægelser, men Borgergarden, der bestod af alle Borgerne, holdt Orden, og saaledes var Roligheden snart tilveiebragt. Efter denne Affaire forsvandt de fiendtlige lette Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Den 22de Febr. ankom Vicekongen til Berlin med 500 Ryttere af Garden, og tog strax Position i Köpenick med alle sine Folk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Oberstlieutenant Ciceron holdt med sin Bataillon, Broen i Fürstenwald over Spree besat. Han lod sig forlede af 600 russiske Ryttere, som fik ham til at troe, at de havde Artillerie og Jnfanterie med sig. Han var derpaa saa enfoldig godvillig at forlade denne Post, som han skulde forsvare, og trak sig med sin Bataillon tilbage til Armeen. Der er givet Ordre til at hefte denne Officier, der skal vorde straffet efter de militaire Loves hele Stænghed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Vicekongen havde to Ting at vælge imellem, enten at lade det 1ste og 2det Corpses Cavallerie, som han havde reorganiseret sig paa den venstre Elbbred, komme, for dermed at holde Landet mellem Elben og Oder tyddelig, eller at marschere henimod den anden Armee og nærme sig Elben. Men dette Cavallerie var endnu ikke ganske reorganiseret, og saamange gamle Soldater, en saa kostbar Hjelpekilde, vilde derved blive indviklede i en fortidlig Kamp. Desuden havde General Bülow, Chef for et preussisk Corps ved Oder, ladet Fiendernes lette Cavallerie sætte over denne Flod. Vicekongen fattede den Beslutning, at trække sig tilbage over Elben i god Orden. Han efterlod Oder besat paa følgende Maade: General Grandjean med en Besætning paa 9000 Mand og Levnetsmidler for 8 Maaneder commanderer i Stettin. Brigadegeneral Dufresse er Næstcommanderende. General Chamberthar commanderer Jngenieurvæsenet. General Fornier d'Albe bevogter, Fæstningen Custrin med 3000 Mand. General La plane og Jngenieurgeneral Døde ere med 6000 Md. i Glogau; Spandau besættes af 3000 Mand under General Bruny. Alle disse Fæstninger bleve for 9 Maaneder siden provianterede for et Aar. Den 4de vilde 1200 Mand russisk let Cavallerie angribe Vicerekongens Arriergarde mellem Berlin og Wittenberg. En Bataillon af 6te Jnfanterieregiment tog imod dem i Pistolskuds Afstand, og dræbte henved 100 af dem. Siden er det russiske Cavallerie forsvunden og man har ikke seet det mere. Heraf seer man vor Stilling i Polen og ved Oder, nu til Clben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
General Laurision med fem nye Divisioner, som ere dannede af gamle fra Frankrig dragne Tropper, og en talrig Artillericeqvipage med en dobbelt Proviantering, med det westphalske Corps og det første Cavalleriecorps, holder Magdeborg besat, og forener paa denne Punct en stor Militairmagt. Fyrsten af Emühl med det 1ste, og Hertugen af Bellund med det 2det Corps af den store Armee, staae langs med Elbbredden. General Grenier stod med det 11te Corps for Wittenberg. Denne Plads var bevæbner og sat i Forsvarstand. Den sachsiske Generallieutenant Thielemann var med 6000 Mand i Garnison i Torgau, en Fæstning, som Kongen har ladet anlægge ved Elben siden 1809, og hvorpaa Arbeiderne bleve drevne med saa stor Drivtighed, at den nu befinder sig i den bedste Forsvarssland. Den er besat med 200 Stykker Skyts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
General Regnier var med det sachsiske Corps og Divisionen Durutte for Dresden, og havde en bayersk Division paa den venstre Fløi. Dette Armeecorps forstærkes med 10000 Mand, som ankomme fra de sachsiske Depoter. For at kunne have Øje med alle disse Puncter blev Hovedqvarteret forlagt til Leipzig. J denne Tingenes Stilling holdt Kongen af Sachsen, for at komme længere bort fra Krigsskuepladsen, det for raadeligt at begive sig til Plouen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Da Kongen af Westphalen vilde have sine Garder og sine Tropper til sin frie Disposition, for at begive sig hvorhen Omstændighederne maatte byde det, saa ønskede han at Dronningen maatte begive sig til Frankrig. Denne Prindsesse maa idag ankomme til Compiegne. Jmidlertid havde General Laurision med Grund trukket alle Tropperne af den 32 Militairdivision tilbage, for at concentrere dem i Magdeborg. Gener. Vandammes, af 50 Batailloner bestaaende, Corps, der allerede har begyndt at rykke frem fra Wesel, for at besætte den 32te Militairdivision kommer først did mod Enden af Martii Hamborg var derfor kun bevogtet af saare svage Stridskræfter. Pøbelen vilde benytte sig heraf, den 24de Februarii forhaande den Douanerne; man skjød paa de meest Oprøriske, og den sammenflokkede Mængde adspredte sig. Borgerskabet i Hamborg var saa fornuftigt, at indsee Nødvendigheden af at holde Pøbelen i Tømme; det dannede Nationalgarden og bragte Orden tilbage. Adskillige danske Cavalleriepiqueter have bidraget til at haandhæve Orden i Hamborg. En russisk Spion blev arresteret og skudt. Sex Urostiftere bleve ligeledes skudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
Den 12te i denne Maaned fandt General Cerra Saint-Cyr det rigtigst at gaae over paa den venstre Bredde af Elben, og at forlægge den 32te Militair divisions Hovedqvarteer til Artlenborg. Det første af Rhin-Observationscorpserne, bestaaende af Storarmeens 8, 9, 10, 11, 29, 38, og 30te Division, trækker sig sammen ved Main. Fyrsten af Moskma, der commanderer det, har for nærværende Tid sit Hovedqvarteer i Hanau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-04-09
General von Wrede har med en bayersk Division taget sit Hovedqvarteer i Bamberg. Den würtembergske, den hessiske og den badenske Division foren sig i Würzburg.