JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Paa det de Søefarende kan kiende Lots=Baadene, saavel under Seil, som naar de roe, skal Lotserne paa deres Baade have den mitterste Dug i deres Storseil rød barked, og naar de roe, have en Stage opreist, hvorpaa er fæstet en hvid Lap. hvilke Lots=Tegn ingen uden Lotserne tillades at føre paa de es Baade, under Straf af et Aars Fæstnings=Arbeide. Og paa det de Seilende Nord fra, siden de komme i større Mængde, og ere større Farlighed underkastede, end de, som komme Sønden fra, kan blive indlotsede med mueligste Hastighed, og ikke faae Aarsag at klage over Lotsernes Forsømmelse eller Efterladenhed, skal det være tilladt, at Lotsningen Nordfra skeer og Kap, saa at den Lots som først kommer om Bord, skal lotse og tager Lots=Hyren; Men dersom de medkappende Lotser ere komne uden for Grundene, inden han har bragt Skibet inden for de grundeste Sand=Revler, skal han deele Lots=Pengene med dem. For saadan Lotsning Nord fra maae Lotserne nyde i Betaling 8 Mk. Danske, hvoraf den halve Deel erlægges til Lots=Cassen, og den anden halve Deel, nemlig 4 Mk., beholder Lotsen for sig selv, med mindre de medkappende Lotser ere komne saavidt, at han bør deele disse 5 Mk. med dem, som før er meldet. Men paa det ikke de Sønden fra kommende eller udgaaende Skibe skal forsømmes, naar alle Lotserne ville paapasse og kappes om at indlotse de Nord fra kommende Skibe, skal Lotsningen i Henseende til de Sønden fra kommende eller udgaaende Skibe skee efter Touren, paa det de, som staae for Børten, kan altid være hiemme for at oppasse samme.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Udi Lots=Pengene maae Lotserne oppebære: 1) For et udgaaende Fahrtøi 16 Skl. Danske af hver Fod hollandsk Maal, som Skibet stikker dybt med sin Ladning. 2) For et indgaaende Fahrtøi, som stikker fra 3 1/2 til 6 hollandske Fod dybt og derover, 8 Mk. Danske, Vinter og Sommer uden Forskiel; men skulle Løbene i Tiden blive dybere, saa at mere dybgaaende Fahrtøier kan passere over Grundene, skal dog Lotserne ei nyde meere Betaling for saadant et Fahrtøi, end bemeldte 8 Mk. Hvilke Lots=Penge alle Seilende, enten de vil brugLots eller ikke, uvægerlig skal betale, naar ikkun Lot sen erbyder sig at lotse. 3) For et Fahrtøi, som stikker mindre dybt end 3 1/2 Fod, naar det lotses, betales for Jndseilingen 4 Mk. Oppebærer nogen Lots mere i Lots Penge, eller fordrer mere end denne Taxt tillader, da skal han betale igien til Skipperen dobbelt saa meget, og desuden bøde 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Naar Oldermanden efter den 4de Artikul af hvert Fahrtøi, som ind- og udlotses, har faaet af de fortiente Lots=Penge 4 Skilling, siden han ikke selv bør lotse, for at altid være tilstæde og opagte Lotseriets Orden i Land, og hver af Biesidderne for at være ham behielpelig 1 Skilling, skal de øvrige af Lots=Pengene, som enhver Lots oppebærer for at lotse Sønden fra, samles i en Casse, som skal kaldes Lots=Cassen, og skal være under Oldermandens Forvaring og have 3de Laa see og Nøgler, hvoraf Oldermanden beholder den ene, Bie sidderne den anden, og en af Lotserne, som hvert Aar skiftet om, den 3die Nøgel, ligesom ved Skade=Cassen er anordnet, hvilke indsamlede Lots=Penge da kommer til ligge Deeling imellem Lotserne. Men af de 8 Mk., som Letsen fortiener, for at indlotse et Fahrtøi Norden fra, leverer han kun de 4re Mark i den fælles Casse, og beholder de 4re Mark for sig selv, og til Deeling med de medkappende Lotser, naar de ere komne uden for Grundene, førend han har bragt Fahrtøiet inden for de grundeste Sand=Refler, som før er meldet. Enhver Lots skal give Oldermanden og han igien Ober=Lot sen tilkiende, hvis Bygninger Træer med videre der ere som kan tiene til Mærke, paa det Ober=Lotsen kan reqvirere hos Øvrigheden, at de ville see samme fredede og vedligeholdte. Mærker Lots, at Grundene forandrer sig, skal han strax mælde det til Oldermanden, som og, saasnart mueligt er, giver Ober=Lotsen derom Efterretning, for derom at indhente og forvente den fornødne Foranstaltning fra Hs. Majestts. Admiralitets- og Commissariats=Collegio. Jngen Lots maae tilkiendegive nogen, enten Fremmed eller Jndenlandsk, som ikke hører til Lots=Selskabet eller som til Lots oplæres, Løbenes Beskaffenhed eller Dybde Grunde nes Leie og de til Lotsningen nødvendige Mærker. Hvilken Lots, som herimod beviislig handler, bør første Gang bøde 4 Rdlr., Halvdelen til Lotteriets Skade=Casse, og Halvdelen til de Fattige, anden Gang dobbelt, og 3die Gang være uværdig til længere at være eller blive Lots. Hvad Bøder efter denne Anordning er paalagt, eller ved indbyrdes Forening paalægges, optegner Oldermanden, og ved Uddeelingen korter den Skyldige, hvorefter samme at Oldermanden og Biesidderne deeles, Halvdelen til Skade Cassen, og Halvdelen til Øens Fattige; men om noget maatte tilfalde Qvæsthuset, giør Oldermanden derfor Rigtighed, til Ober=Lotsen.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Da Hs. Majestæt vil have Nyords Des Lotserie, ligesom Helsingøers og Dragøes, underlagt Hs. Majestæts OberLotses Opsyn og Bestyrelse, saa maae ingen Forandring derved foretages, uden Ober=Lotsens Forevidende og Samtykke; hvorfor og Lots=Oldermanden, saasnart denne Hs. Majestæts allernaadigste Anordning er ham bekiendtgjort, strax haver at indsende til Ober=Lotsen en af Biesidderne attesteret Liste over alle faste og Reserva Lotser, og om nogen ReservaLots er antagen for nogen Gaard eller Huus at letse, samt Tid efter anden melde ham, hvad Forandring ved Lotsvæsenet maatte forefalde. Lader nogen uberettiget bruge sig som Lots, da skal han er allene bøde til Stedets Lotser dobbelt saa meget, som han har fortient eller betinget sig, men endog bøde til Stedets Fattige 1 Rdlr., med mindre der er saa mange Seilere, at alle de faste Lotser ere i Brug; thi da kan Oldermanden tillade saamange af Reserva=Lotserne, som behøves, at antage hver sit Fahrtøi, og i Mangel af Reserva=Lotser tilsige dem, som han veed, der haver den fornødne Kundskab udi Lotsningen, hvilke i saa Fald maae beholde hvad de fortiener. Skipper, som kommer Norden fra og vil have Lots, skal en Miil uden for Lots=Fahrvandet hidse Flag fra Stortoppen, eller den Top, hvorfra det best kan sees, og skal gaae Lotsen, i Møde indtil paa 2 a 2 1/2 Favn Vand. Men den Skipper, som kommer Sønden fra, kan hidse Flaget, hvor han finder for got. Naar en Skipper kommer seilende, og har saaledes gjort Tegn efter Lots, skal han være pligtig at bruge al forsigtig Søemands Maneuvres med at brase op og mindske Seil, saa det kan blive Lotsen mueligt at borde, uden at sætte Liv og Fahrtøi i Vove; hvorfor Skipperen og betids skal give Lotsen behøvende og paalidelig Toug, da han ellers, i Fald Lotsen mister sin Baad eller tager Skade, skal erstatte ham den. Og om han ved sin uforsigtige Seilads kommer til Skade, forinden Lotsen kan komme om Bord til ham, da bliver Skaden for hans egen Regning, og Lotsen angerløs.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Naar Lotserne med Flag fra Mølle=Bakken har gjort Signal, at de formedelst Storm og Jisgang ikke kan komme udtil et Fahrtøi, bliver det Skipperens egen Sag, om han vil kaste Anker, siden Ankerbunden er god, og oppebie Lotsens Ankomst, eller paa hvad Maade han mener best at kunde bierge sit Fahrtøi; Vil Skipperen da selv haardere at anduve Fahrvandet, bliver den Skade, som han maatte paakomme, for hans egen Regning; Og i Fald han derimod bringer sit Fahrtøi ind over Grundene i Sikkerhed, har Lotserne i denne Begivenhed ingen Lots=Penge at fordre, men Skipperren bør være frie for samme at betale. Derimod skal Lotsen være forbunden at komme til Skipperen uden for San denne i seilbart Veir, i det seeneste 2 Timer, og med 3 revet Mærs=Seils Kuling med nordlige og østlige Vinde inden 4 Timer, efterat hans Flag fra Landet har været at see, samt for hver Time Skipperen derover maatte opholdes, een foralle, og alle for een, at betale ham for Ophold 8 Mark Danske. Skipper, som ikke vil oppedie Lots, men lade sig veilede af det foran indløbende Fahrtøi, eller løber Fahrvandet ind, uden at ville have Lots, naar Lotsen anbyder sig at lotse, skal lige fuldt betale Lots=Penge, og have sig selv at takke, for hvad Skade ham derover maatte paakomme.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Den 1ste Martii er Procurator Jens Dedes beskikket at være Byefoged og Byeskriver udi Moss. Cancellie=Assessor Niels Hansen ligesaa at være virkelig Cancellie=Raad. Proprietair Peter Gommesen Æreboe ligesaa at være CancellieRaad. Under samme Dato er Oberst=Lieutenanterne Sigtsmund Christian von Selmer af det 3die Trundhiemske Jnfanterie Regiment og Christian Ulrich von der Osten af det Danske Livregiment til Fods benaadet med Caracter som Oberster af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Den 6te Martii har Hs. Majestæt allern. udnævnt Marcus Høyer Todsen til Copiist i det andet Holsteenske Contoir, og Johan Gørsche til Copiist i Rentekammeret. Den 8de Martii er Hans Gierlef allern. confirmeret til Birke Birkeskriver ved Førslef, Harrested og Saltøe Birke=Retter i Sielland.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Under Dato Kiøbenhavns Raadstue den 15de Martii er udkommet en Plakat, hvorved bekiendtgiøres: At det har behaget Hs. Kongel. Majestæt, vores allernaadigste ArveHerre og Konge, ved Rescript til Magistraten af 27de Oct. forrige Aar, at anordne og befale, at Bekostningerne af de Trottoir, som ved Veiens nye Anlæg paa Broerne uden for denne Stads Porte vorde indrettede, saavelsom deres Ved ligeholdelse for Eftertiden, skal af vedkommende Huus=Eiere selv udreedes, for saavidt enhvers Huus eller Gaard strækket Under Dato Christiansborg Slot den 22de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: At som Hs. Majestæt med megen Mishag haver fornummet, at uagtet den i Aaret 1773 skeete Jndskrænkning med da værende Paket=Baade, der forre imellem Kiøbenhavn og Lybeck, denne Overfart endnu ved samme, og andre Fartøyer, vedbliver som forhen, til betydelig Afbræk for Hs. Majestæts Poster, og til Fornærmelse for Hs. Majestæts Undersaatter, i sær dem, som ved Befordringen, have deres Leve=Brød, da Hs. Majestæt dog have ladet indrette de agende Poster saaledes, at ikke alleene for de dermed forsendende Vahre betales mindre, og de gaae sikkere end forhen, men Fragten for de Reisende er og bleven lavere og Tiden til Befordringen kortere: Saa vil Hs. Majestæt og, fornemmelig i sidste Hensigt, lade Overfarten imellem Lolland og Holsteen sætte i en bedre og ordentligere Stand, end den hidtil har været, ligesom allerede skeet er med Posten til Falster og Lolland, saa at de Reisende kan have Valget, enten at tage denne Tour, eller den over Belterne til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Da Hs. Majestæt og allernaadigst have besluttet, at der skal indrettes Paket=Baade til ugentlig at fare imellem Hs. Majestæts Residentz=Stad og Staden Kiel til Beqvemmelighed for Handelen og de Reisende, som agte at betiene sig deraf; Saa vil og befaler Hs. Majestætat, enhver Reisende, som herefter med Skibs=Leilighed kommer her til Kiøbenhavn fra Lybeck eller gaaer herfra dertil, skal efter Stand, og Vilkaar erlægge en vis Afgift saaledes: 1) En Person, som ikkun fører en Vadsæk med sig, betaler . 2) En Person, der har en eller fleere Kofferter og Pakker, naar Reisen gaaer herfra til Lybeck, da ikkun 1 Rd. - .Men kommer den Reisende fra Lybeck og har en Koffert, betales ligeledes = 1 Rd. - .Men har han meere end en Koffert med sig, det være sig Kofferter, Pakker, Kasser eller andre Ting, da betales. = 2 Rd. - . 3) Naar en Mand haver Kone, Børn eller Tienestefolk med sig, og for sin Person har betalt som forommeldt, erlægges for hver af de andre ikkuns 4) For en Hest . 1 Rd. - . 5) For en Karet, Chalse eller anden fiirhiulet. Vogn 10 Rd. - 6) For en Vogn med tvende Hjul = 5 Rd. - . Børn under 12 Aar ere frie og Afgiften bliver eens, enten Reisen gaaer fra eller til Kiøbenhavn, uden for saavidt under 2den Post er nærmere bestemt. Fra hvilken Afgift dog fritages, ikke alleneste alle herfra reisende Fattige, men og de hertil ankommende Haandsværk Folk; dog bør saavel første som sidste med deres Passer og behørige Attester bevise, at de virkeligen ere saadanne, som de give sig ud for.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
De fra Lybeck ankommende Skippere skal være ansvarlige til de medførende Reisendes Betaling, og til den Ende have en Fortegnelse over deres Navne, Stand og hvad enhver medbringer, som paa Vagtskibet, eller andet vedkommende Sted forevises og paategnes; da efter saadant paategnet Beviis, Betalingen af ham erlægges paa det Lollandske og Helsingøerske Post-Contoir, og maae den derfor erholdende Qvittering afleres paa samme Sted, førend han der kan blive clareret; Ligeledes skulle de til Lybeck afgaaende Skippere, førend de blive clarerede, paa samme Sted forevise og aflevere Transport Beviserne, at Afgiften for medbringende Reisen. de paa Post-Contoiret er bleven betalt.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst udnævnt til Kammerherre Hr. General=Adjutant og Capitain von Rømmeling, med Anciennete fra 29de Jan. 1777.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Fra den 26de Febr. til den 1ste April ere her i Staden, copulerede 51 Par, fødde Drenge 132, Piger, 135, tilsammen 267, døde Mand 80, Qvinder 57, Drenge 51, Piger 44, tilsammen 232, ere altsaa 35 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 17, Apoplexie 2, Barselseng 6, Beenbrud 1, Blodgang 1, Brystsyge 18, Druknet 2 Durkløb 3. Dødfød 4, Feber 12, Forraadnelses=Feber 3, Forstoppelse 2, Gicht 5, bastig død 1, hidsig Feber 5, Hævelse 3, ihielslagne paa Jsen ved Skibets Springning 3. Jnflammation 7, Kighoste 6, Koldbrand 1, Koldfyr 1, Kopper 7, Kræft 3, Langvarig Sygdom 2, Pleuris 2, qvæst ved Skibets Springning 2, Slag 64, Stikflod 2, Svindsot 8, tærende Syge 20, uangivne Svagheder 13, Ulykkelig Hændelse 3, Vattersoet 6 Værk 1.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 26de Febr. til den 25de Martii af Patienter indkomne 108, udgaaet 116. døde 15, af Barselqvinder indkomne 35, udgaaet 33. døde 2, fødte 36. Molde, Molde, den 8de Febr. 1780.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Jen 29de Januarii sidstleden var det Romsdalske practiske Landhuusholdnings Selskab her forsamlet, og uddelede for adskillig Landforbedring og nyttige occonomiske Indretninger Præmier og Agtelses-Tegn til 26 Personer, Paa det Publikum kan see dette Selskabs Fremgang, og glæde sig ved dets tilvoxende Nytte for det almindelige Beste, bliver i Følge dets Grund=Regler her anført, at siden dets Begyndelse den 29de Januarii 1776, ere udi Romsdals Fogderie, formedelst uddeelte Præmier og Agtelses-Tegn bygt 13 Fæhuse eller Koestalde af Steen, opført 15 Skorstene i gamle Jldhuuse, isteden for de forhen værende og almindelige Gruvestene mit paa Gulvet, der ere særdeles farlig ge for Jldebrand, opsat 1500 Alen Torv Gierde, 1350 Alen Steengierde, ødelagt 262 Spurre, 93 Krager, 12 Ørne, 7 Biørne og 5 Ulve, fundet 2 Jern-Ertz Gange, bragt Potates=Avlen i Gang, betalt Præmium for BrygdeFiskerie og for Humle-Avl, opbrudt Nyeland til Ager 354271 Qvadrat Alen, deri optaget, og af den opbrudte Steen igjen sat 8277 Alen Grøfter, og derforuden bort kiørt 6670 Læs. En nye Plov, for at løse Myr og Massesteenfrie Mark, er udfunden og indrettet af Klokkeren til Bulsøe, Ole Bæchdal, som derfor blev belønnet med Værdien af den store Sølv=Medaille, hvormed det Danske Landhuusholdnings Selskab beærede General=Auditeur Koren, og han igien dens Værdie i contant offererede det Romsdalske Selskab.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Priismaterierne for dette Aar blev omtrent de samme som for det afvigte, med Tillæg af Præmie, for en af Selskabet samtykt bedre og beqvemmere Maade at indrette Baadenne til Stor=Egg=Fiskeriet, saa at Folket er sikrere og Fiske varene bedre end forhen conserveret; hvilket nærmere forklares i den under Trykken værende Præmie=Liste. Til Selskabets ordentlige Medlemmer bleve valgte Hr. Capitaine von Koefoed og Hr. Capitaine von Tønder, Kapellanen til Wedøe=Præstegield Hr. Bøving og Monsr. Abelset. Hvorefter Selskabets værdige Præses Hr. Justice=Raad og Amt. mand Hammer indbød, for at ære denne Hs. Majestæts Fødsels=Dag, og til Aftensmaaltid beværtede det gandske nærværende Selskab. P. F. Koren. Selskabets Secretaire.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Gryn Td. 5 Rd. - Mk. Malt Tønden 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Havre Td. 1 Rd. 1 a 2 Mk. 6. Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Boghvede Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Erter Td. . 2 Rd. - Mk. - s. Fede Vahre. Islands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 6 Mk. a Rd. 8 s.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Oste Fyenske Skpd. 1 Rd. Holsteenske Skpd. 11 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Smør Fyensk Td. 24 a 28 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Siellandsk Td. ra-Rd. Holsteensk Td. 30 a 34 Rd. Tælle Lispd. . 1 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk,
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Bergens Fisk Skpd. Rd. Graasey salted Td. tør Skpd. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Klipfisk Skpd. Norsk Torsk salted Td. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Jslandsk Td. 6 a 7 Rd. Jslandsk tør Fisk Skpd. 22 a 24 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. Høst=Sild Td. 6 Rd. Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. - Mk. Tran Tønden 16 a 17 Rdlr. Salt. Norsk Tønden 3 Rdlr. - Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Spansk Td. 3 Rd. 2 Mk. Engelsk 2 Rd. 4 Mk. Fransk = Viine. En Ahme Rhinsk Viin 55 a 60 Rdlr. uden Rigs 35 a 40 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin. 60 a 70 Rdlr. uden Rigs 40 a 50 Rdlr. 1. Et Oxehov. Fransk Viin. 40 a 44 Rdlr. uden Rigs 20 a 24 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 78 a 80 Rdlr. uden Rigs 38 a 40 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 45 a 46 Rdlr. Garleb 36 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens . Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. 1 Pommersk Fyr. 4 Rd. - Mk. Pommersk Bog 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Holsteensk Bøg 4 Rd. 2 Mk. jydskenkelt 4 Rd. 2 Mk. a Rd. Fyensk 2 Rd. - Mk. Elle - Rd. - Mk. Birk 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-03-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 9 Mk. - s. Et Læs Tørv 5 a 7 Mk. - s. Kul Tønden = 2 Mk. s. Forring. Høe et stort Læs 3 Rd. 2 Mk. Dito mindre 2 Rd. 1 Mk. Halm et Læs 1 Rd. a 25 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. - Mk. . - unge Parret 9 Mk. - s. i Capuner fæde et Par 9 Mk. - s. mavre et Par 3 Mk. - s. Høns gamle Parret 2 Mk. 8 s. 3 - unge Parret. 2 Mk. 8 s. i Kyllinger et Par Mk. - s. Ænder et Par 4 Mk. 8 s. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Bourdeaux, den 5te Februarii. Man melder fra Madrit, at der sammesteds er ankommen en overordentlig Coureer fra Commandanten i Leyren ved St. Roch med den Efterretning, at den Engelske Convoy er ankommen til Gibraltar, geleydet af 21 Skibe og mange Fregatter. Tillige heder det, at Engellænderne have sammesteds indbragt 4 Spanske Krigskibe, 1 Fregatte og adskillige erobrede Transportskibe. St. Justo og St. Genard, samt 2 Skibe af de 3, som førend Slaget havde skilt sig fra DonLangara, ere indløbne til Cadix. Altsaa mangler endnu Monarken. Den Barcelo, som laae ved Algeziras, har fundet for got at begive sig til Ceuta. - Don Gasion skal den 21de Januarii have passert Cap Finisterre.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Paris, den 11te Februarii. Den Spanske Ambassadeur har i Forgaars med en Coureer faaet den Efterretning, at man den 20de i forrige Maaned har ved Corunna seet Don Gaston, men ey med meere end 15 Linie Skibe, og at Den Lee de Cordova er den 19de gaaet i Søen fra Cadir med 9 Skibe. Man formoder, at de allerede have forenet sig med hinanden, for at hævne sig paa den Engelske Flode. Det er den 22de Jan. lykkedes disse sidste, at bringe en Mængde Transport Skibe ind til Gibraltar; men de øvrige vare samme Tid endnu i den Middellandske Søe. Tolv Skibe af Rodnens Escadre ere ligeledes efterhaanden løbne sammestæds ind, og have der opbragt 3 Skibe af DonLangaras Escadre. Det er vel alt for rimeligt, at Don Lan gara selv har været paa et af disse, og det i farlige Omstændigheder, eftersom han har faaet 3 haarde Saar. Man vil forsikre, at de Engelske Skibe er kunde blive længe i Havnen ved Gibraltar, eftersom den er udsat for Jlden af adskillige Spanske Batterier. Da vil deres Tilstand blive meere og meere critisk, naar Gastons og Cordovas Escadrer saa betimelig kunde foreene sig, at de kunde indsverre dem i denne Havn.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Paris, den 15de Februarii. J de Spanske Breve meldes, at den Engelske Estadre, med hvilken Hr. Langara har været i Trefning, har bestaaet af 11 Linie=Skibe, og blev commandert af Admiral Lockhardt Ross, men ey af Admiral Rodne, saasom denne med sin Division havde taget Veyen til Amerika. Nærmere Omstændigheder herved meldes en. Efter andre Beretninger er den forbemeldte Spanske Admiral, Hr. Langara, i Trefningen med Engellænderne bleven saaret paa Knæet, paa det ene Øre- og i Tindingen af Hovedet, og det sidste Saar holdes for meget farligt. - Endskiønt vi her ikke tage nogen umiddelbar Andeel i Gibraltars Skjæbne, saa vilde det dog naturligviis giøre osont, hvis Spanierne skulde blive nødte til at opgive dette Steds Beleyring. Jmidlertid siges der, (hvilket dog geraader os til nogen Trøst) at det aldrig havde været mueligt, ved Hunger at tvinge Fæstningen til at overgive sig, eftersom der, uagtet al Spaniernes Aarvaagenhed, dog fra Tild til anden indløbe adskillige Fahrtøier med Provisioner i Havnen. Vel skal det være vist, at Beleyrerne havde fuldendt deres Værker, og vare i Begreb med at demasquere deres Batterier, og lade dem spille mod Stedet; men det er dog altid uvist, om denne Skyden vilde have udvirket meere, end Anstalterne til en Udhuugring.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Lissabon, den 10de Januarii. Regieringen har anbefalet alle Kiøbmænd at iagttage den strængeste Neutralitet; og for desto sikrere at opnaae denne Hensigt, lader den alle Skibe og Fartøyer visitere, og paa det nøieste undersøge alle baade ind- og udgaaende Skibe. De Europæiske, Afrikanske og Amerikanske Kyster have været farligere for Skibene, end Krigen selv.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Corunna, den 20de Januarii. Den 16de huj. løb Fregatten Alliance, paa 28 Kanoner og 250 Mand, commandert af Poul Jones, ind i denne Havn. Han har i 10 Dage krydset i denne Egn, samt taget og sendt til Boston et Hollandsk Skib, som var bestemt til Gibraltar med Krigs=Munition og Levnets=Midler.