Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-08-01
De skudte Brecher vare nu temmelig ud viede, hvorfore en stor deel StormStier bleff forfærdiget. De Beleyrede forsvarede sig imidlertid Mandeligen, saa det ey kand beskrifvis; Samme Dag er en Dansk Volonteur, kaldis Baron Boineburg, blefven Den 23. lod de Brandenburgiske 2 Miner springe, hvilket icke vel lyckede sig; Fienden giorde et sterck Udfald, hvorved de Sachsiske Folck kom i Confusion, og vandt Tyrckerne den Tid der ved, at de 3 Bayriske Stycker oc 1 Fyr-Mørse fornaglede, men blef igien ved Herr Margraf Louis af Badens Hielp tilbage drefne; Udi denne Trefning er henved 100 Gemeene, oc nogle Officerer blefven Saarede; hvoriblant Oberst-Lieutenant Lebel af de Sachsiske sig befinder. Den Tid dette var forbi, har mand uformodendis hørt et usigelig Skrald, hvorved den gandske Leyr rystede, som nu Røgen sagtede sig, saae mand at Fiendens største Krud-Taarn udi Staden var i Luften opsprungen. Mand bekom og vis Kundskab, at Store Vezieren med Succursen var i Anmarch, oc hafde Ordre fra den store Solyman, at hvis hand ey Staden undsatte, skulle hans Hals være forbrudt. Jligemaade fornam mand oc at Teckely sig hos den Tyrckiske Armee befinder. Den 24 har mand bekommet Efterretning, at en aff de Bayriske indkastede Carcasse, var falden paa forbenefnte Krud-Taarn dend Tid Tyrckerne var der inde, og skulle udbære noget Krud, hvilcke bleffve derofver saa bestyrtede, at de lode Krud-Seckene falde, oc løb der fra, imidlertid begyndte, Carcassen at gifve Slag fra sig, oc Krudet antændte, hvorved Jlden kom i Krud-Taarnet, oc er over 1000 Tønder Krud, samt nogle 1000 Granater oc Bomber i Luften opganget, oc er ved 1500 Siæle derved omkomne. Strax derefter lode de Keyserlige ved General Adjoutanten Staden opfodre, men bekom til Svar, at Penge hialp dem til for2 Aar siden at de Stæden forsvarede, oc blef de nu haardelig straffede, om de sig af Nød skulle ofvergiffve. Den 24. 25. 26. har mand begyndt at giøre sig færdig til at Storme, hvilcken den 7 om Afftenen paa 3 Stæder bleff anfanget; De Keyserlige gjorde Anfaldet paa den høyre Side af Rundeelen, de Brandenburgiske paa den venstre; og de Chur-Bayriske ved Slottet, hvilcket paa alle Sider ifrig og med Flid bleff forrettet, eftersom det første Anfald meget vel lyckede sig, thi de som Stormede maatte krybe op til Pallisaterne med største Besværlighed oc Modstand, men som de Keyserlige var udi det beste Haab, har Fienden en Mine ladet springe, hvorved samme Folck igien ere nedfaldne, dette u actet gick de igien løs der paa, oc bemægtigede sig Rundeelen, oc den gandske Courtine, hvilcket oc de Brandenburgiske paa deris Stæd gjorde; Fienden gjorde en uudsigelig Modstand, oc lod 5 Miner springe, det forgrafvede Krud gjorde os oc imidlertid stor Skade; De Bayriske har oc iligemaade sig Rundeelen ved Slottet bemæctiget, saa at Fienden blef af alle tvungen, sig udi sine i Staden fa ske Afsnitte at retirere. Paa de Keyserliges Side er General Adjoutant d'AsthyHauptmænd, oc 4 Lieutenanter blefven. Af de Chur-Brandenborgiske er Grefven af Donau, Obriste Vactmester Morowitz, samt 2 Hauptmænd, oc ofver 2000 Gemeene blefne, derforuden er mange Officerer og Soldater saarede. Denne Storm er med 15000 Mand anfanget; De Ungerer hafver imidlertid Stormen varede, gjort en falsk Attaqve ved Vand-Siden. Den 28 erfarede mand, at den Fiendtlige Succurs over Essecker-Broen var ganget, hvorfore det ved Stuhl-Weissenburg staaende Rytterie til at marchere til Leyren bleff beordret. Den 28. 29. 30. har mand sig i de erobrede Run deeler indgrafvet, oc igien Miner ved den inderste Muur anlagt, saa oc begyndt den dybe Graf at udfylde; Samme Dag har mand fornummet, at General Schultz, i Croaten, er af en hidsig Kaaldesiuge ved Døden afganget. Den 30. bleff Staden igien opfodret, men Commandanten gaf til Svar, at hand saadan en Stad, som var Nøgelen for Tyrckiet, ey saa lettelig kunde ofvergifve, men om de 2 andre Festninger derfore vilde antage, hafde hand Ordre dette, med dennem at indgaae. Hvorpaa mand igien 3 Miner lod springe, hvilcke dog ickun saare liden Virkning gjorde, uden at de noget af Muren i Grafven nedkastede. Samme Dag er Herr FeldtMarskal en Finger bleffven affskudt. Den 31 har mand begyndt en Circumvalations-Linie, formedelst Fiendens Ankomst at giøre, oc sig om Leyren at forskandse. Den 1 Augusti blef igien giort Anstalt til en Storm at forsøge, hvilcken den 1 dito om Afftenen ved 4 Slet skulle hafve begyndt, dersom Minerne hafde. gjordt deris fulde Effect, men det gick med dennem, som med de forrige. Jmidlertid begyndte de Beyriske paa deris Attaqve, oc de Keyserlige iligemaade at Storme, hvilcke dog med 200 Mands forliis for samme Aarsage skyld maatte vige tilbage, dog ere de 20 Schrit dermed nærmere avanceret: Obriste Vact mester af det Tyngiske Regiment er i denne Action bleffven. Herr Feld Marskal af Stahrenberg har sig formedelst hans bekomne Skade til Wien be gifvet. Den 3. 4. 5. har mand paa Circumvalations-Linien igien med Flid arbeydet. Den 6 har voris en Skibbroe, lidet fra Staden ladet forfærdige, at de Passagen derved fri over Donau kand hafve. Den 7 har Herr General Caraffa som med nogle Regimenter stod ved Bolnock, sig efter Ordre til HofverArmeen forføyet. Den 8. oc 9. har Fienden sig med nogle smaa Parthier ladet see. Den 10. oc 11. bleff igien 3. Miner forfærdiget, oc begyndte mand sig bedre at forskandse. Den 12. har mand Minerne ladet springe, hvilcke gjorde nogen Skade paa voris Folck, saaat endeel derved ere i Luften opfløyne, hvoriblant var Oberste Lieutenant La dron, oc 1 Lieutenant. En af Stadens Bomber er paa voris Batterie nedfaldet, oc det gandske ruinerede. En anden har 1000 Granater antændt, hvilcken dog paa Folck ingen Skade gjorde. Den Chur-Brandenburgiske General Major Strauss, er af sit Saar som hand i sidste Storm bekom, død. Den 13 har en Ofverløbere berettet, at Fienden samme Dag vilde giøre et Anfald, hvilcket sig oc i Sandhed forholdt, thi hand med den største deel af Armeen paa slet Mark imod voris sig satte, dog torde hand intet begynde, men vendte tilbage igien; Dagen der efter som var den 14 er Fienden atter med Armeen ankommen, oc od en deel af Hæren bag nogle der liggende Bierge marchere, paa det hand sig i en hast vilde slaae igiennem, oc saa mange Folck som mueligt var i Staden indkaste; hvicket dog Hans Durchl. Hertugen af Lotthringen bleff i Tide vaer, oc befalede Caprara Taf, Palfy Neuburg, de Schulz under General Dynewalds Commando, Fienden bag Biergene at opsøge oc angribe; Jmidlertid satte, Gross-Vezieren med dend fulde Hær sig paa nogle der omliggende smaa Høye, fra Donau af indtil Biergene, hvor den Churførstlige høyre Flygel var ansluttet; Noget dereffter hørde mand at voris Folck med Fienden imellem Biergene, sterck skermydserede, oc om General Dynewalds, det Ladroniske oc Hausleriske Regiment hafde været der hos tilstæde, da hafde de med skamme maat taget Flucten, oc deris Stycker, forlade. Hans Durchl. Hertugen aff Lotthringen var self der hos tilstedde, oc blef vel af Fienden 3000 nedsablede, samt 200 Fanger til Leyren indført, oc er saa aldeelis icke en Mand til Succurs i Ofen indkommet, og gandske faae aff dennem igien tilbage til Leyren ankommen. Udi samme Action er en af voris Obrist-Lieutenanter, oc en Oberste Vactmester, samt 100 Gemeene blefven døde oc Saarede. Hos hver af de døde oc fangne er 2 eller 3 Haand-Granater bleffven fundet; Oc udsiger de fangne, Tyrcker at Gross-Vezieren til en hver som holdt sig vel, 4 Ducater hafde udlofvet. Den 15 har mand seet, at Fienden med Hæren opbrød, oc er fire Mile tilbage marcheret. Den 16 oc 17 var alting stille. Den 18 er 2 Miner blefven antændt, hvilcke icke en gang kunde naae Fiendens Pallisater. Den 19 om Morgenen, som voris Folck meente sig gandske sicker, er Fienden med 2000 Janitskarer uformodendis igiennembrødt, oc omendskiønt mand dennem lidet fra Staden angreb, kunde mand dog ey forhindre, at jo 100 af dennem kom ind i Staden; som nu disse Folck ere indkomne, har Fienden af sine groffveste Stycker 3 gange gifvet Salve, oc 4 røde Fahner udstucket.