JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Jordegods-Salg. Hovedgaarden Vesterbyegaard, med tilliggende Jordegods og Skove, under hvilket Gods hører Beks Krotillefuglede og Jordløse Kirker med deres Tiender, samt Jordløse Sogns Kongetiende, som Alt er beliggende i Holbeks Amt, Arts og Skippinge Herreder, 2 Miil fra Kallundborg, agtes bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Onsdagen den 8de Juni førstkommende, om Middagen Kl. 12. Denne velbekjendte gode Eiendom staaer for følgende Hartkorn, a) fri Hovedgaardstaxt, 64 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. b) dito Skovskyld. 5 – c) ufrit Hartkorn..... 224 – . – . - 1 d) matriculeret KongeTiende. 15 – 4 – . – c) dito Kirke-Tiende .... 45 – . – . –f) Konge-Tiendeydende Hartkorn. 128 – 3 – 1 – 2 g) Kirketiendeydende dito 357 – . - - - 2 Hovedgaardens Jorder er 504 Tdr. Land Ager og Eng foruden 35 Tdr. Land der ere udlagte til Huuslodder, og hvorpaa befindes 17 Huse, samt Saltofte Jorder, circa 250 Tdr. Land; Skovene circa 100 Tdr. Land, følger i Sa Besætning af 10 hvid, 4 S. Haag. 500 Sub Faar og Beder af spansk Race, 20 Stkr. Sviin, Gaards og Avls-Redskaber med betydeligt mere Jnventarium, samt Fødesæd for indeværende Sommer. Til Eiendommen er udmærket god Jagt og Ferstvænds-Fiskerie. Gaardens Bygninger bestaae af: 2) En Stuebygning af Ege-Bindingsværk med Tegltag, b) 3de grundmurede Udlængder og en dito af EgeBindingsværk, med Straatag. c) En Smedie af Ege Bindingsværk med Straaetag, Størstedelen af disse Bygninger ere af nye opførte i Aaret 1818. Conditionerne for Salget ligge fra 24de Mai af til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Landsoverrets Procurator Klein, boende paa Hjørnet af Frederiksholms Canal Nr. 182, og i Hotel d'Angleterre, i Roeskilde i Prindsen, i Slagelse og Kallundborg paa Postgaardene, samt hos Godsforvalter Erichsen paa Birchendegaard, der paa Forlangende paaviser og meddeler fornøden Oplysning Eiendommen betræffende. Naar antageligt Bud skeer vil Approbation blive meddeelt inden 24 Timer efter Hammerslaget og Eiendommen strax at tiltræde. Af Kjøbesummen kan 100,000 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. Onsdagen den 1ste Juni d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved een Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, bortsolgt endeel af Storehedinge Kjøbstads saakaldte gamle Torv, stor 1846 – Alen, der afgiver en fordeelagtigt beliggende Bygge- og Haveplads. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Storehedinge Byefogedcontoir, den 17de Mai 1836. Rützouconst.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Heste-Auction. Løverdagen den 21de Mai om Formiddagen Kl. 11, bliver, ved Auction som afholdes paa Tøihuset, bortsolgt 18 Stykker Cavalleri Udsætterheste.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Bog=Auction. Mandagen den 6te Juni førstkommende, fra Kl. 5 Formiddag, bortsælges ved Auctionen i Gaarden Nr. 61, i Kristalgade, det afg. Capitain og Hofboghandler Jacob Marcus Stadthagens Stervboe tilhørende Leje bibliothek, bestaaende af en Samling af danske og tydske Bøger, af æsthetisk historisk Jndhold, saasom: Romaner, historiske Bøger, Reisebeskrivelser, Levnetsbeskrivelser og Digte, samt en stor Deel danske og tydske Comoedier, ligesom og sælges nogle Bogreoler; imod Betaling til Procurator Petersen, boende i Compagni strædet Nr. 70, 2den Sal, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 8 s. Stykket, og bemærkes derhos, at hele Biblioheket opraabes under eet, men i Mangel af antageligt Bud separeres og sælges efter Fortegnelsen. Kjøbenhavn, den 9de Mai 1836.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Licitation.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Licitation over Kjørsel. Den ved Jngenieur-Corpsets Bygningsarbeider m.v. forefaldende Kjørsel ved Kjøbenhavns og Christianshavns Fæstning samt i Citadellet Frederikshavn i 3 Aar, ved Kjøbenhavns og Christianshavns Fæstning fra 1ste Juli 1828 til 30te Juni 1839 og ved Citadellet fra 1ste October 1836 til 30te Septem der 1839, sættes herved til Licitation efter de Conditioner, som ere henlagte til Eftersyn hos Krigsraad Carlsen, boende ved Frederiksholms Canal Nr. 246.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
De der maatte attraae at overtage denne Kjørsel ville behage, forinden den 9de Juni d. A., at indlevere paa bemeldte Sted deres Bud i en forseglet Billet, mrkt. Kjørsel.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Proclamata. Enhver som maatte have Noget at fordre efter afdøde Ejestgiver Johan Peter Landmark, anmodes inden 12 Uger for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indvarsles den Afdødes Arvinger inden lovbefalet Tid at møde eller møde lade, for at lagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Nyborg, den 13de Mai 1836. Hierfreund.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Ellen Kirstine Rasmusdatter, Gaardmand Mads Pedersens Enke i Bagsværd Bye, Gladsare Sogn paa Kjødenhavns Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavns Amtstue, den 17de Mai 1836. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Ved Proclama, der vil blive læst ved Nestved Byeting og vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Billardholder af Nestved Kjøbstad Svend Nordborg og efterlevende EnkeGriche, født Lund, indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde saadant deres havende Krav for undertegnede ordinaire Skifteret i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefoged-Contoiret i Nestved, den 17de Mai 1836. C. A. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardkone Jnger Hansdatter af Tjerebye Bye i Tersløv Sogn, Sorøe Amt, eller efter hendes tidligere afdøde Mand, Gaardmand gl. Niels Hansen sammested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Bregentved, Statafgaard pr. Ringsted, den 8de Mai 1836. A. R. Bertelsen.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlinge Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ved Stiften. allandsFalster. alstænderne for Sjællands, ven i Færderne. samt for Jslan, Fredagen den 20de No Fortsættelse af Sagen betræffende, Udkastet til en Anordning om ToldSkibsafgifterne i Danmark. See denne Tidende Nr. 172-173.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Naar i den udenlandske Handel Kapitalen, aldrig omsættes mere end een Gang i selve Landet og i det mindste een Gang i Udlandet, omsættes den ved den indenlandske Han altid begge Gangene i Landet. Mande ved denne Leilighed talt om at befrie beHandelsredskaberne fra de dem paahvilende Byrder, men hvilke Redskaber skulde vel mere egne sig til en saadan Lettelse, end de in ste Skibe, der for Samfærselen i vort bestaaer af Øer, er det samme, hvognene i England, For Landbrugerne, blandt hvilke denne Forsamling taler saa mange hæderlige Medlemmer, maa enhver Lettelse, der forundes den indenlandske Skibsfart, være af største Vigtighed, da den tjener til at befordre Omførselen og taledes ogsaa Afsætningen af deres Producter. Men for disse er ogsaa Exporthandel len af største Vigtighed, og for denne Green af Handelen frembyder heller ikke det fremsatte Forslag den ringeste Lettelse, skjøndt det er denne Handelsgreen, hvorved Importhandelen egentligen skal befordres, thi det er med vore Produkter vi skulle betale de Varer, vi have at kjøbe, og naar vi Jntet udføre, kunne vi ei heller indføre Noget. Skjøndt Taleren vistnok maatte indrømme, at den udenlandske Handel i Kjøbenhavn betydeligen var aftaget, hvoraf neppe Nogen mere følte Følgerne end han, er dog denne Handel ingenlunde i den fortvivlede Tilstand, som Forsamlingen, efter den nylig derom givne Beskrivelse, kunde fristes til at antage. En af Hovedgrundene, hvorfor Hovedstadens Handel er aftaget, ligger deri, at hele Landets Handel nu er meere ligeligen end forhen bleven fordeelt paa samtlige Kjøbstæder i Kongeriget, og dette kan dog neppe antages at være til Skade for Statssamfundet. Desuden kommer det saameget an paa, med hvilken Periode man sammenligner Tingenes nuværende Tilstand, og da maatte Taleren vel advare Enhver imod, at anstille denne Sammenligning med hiint glimrende Tidspunkt, fra 1792 til 1807, da den danske Handel, og navnligen Handelen i Kjøbenhavn, befandt sig i en unaturlig Tilstand, som enhver opmærksom Jagttager maatte forudsee ingenlunde at kunne vedblive.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Med Hensyn til Lettelse i Skibsafgifterne har England vistnok foregaaet det øvrige Europa med et i høi Grad følgeværdigt Exempel, idet aldeles ingen anden Afgift der hviler paa Skibsfarten, end den, som tjener til Erstatning for og Vedligeholdelse af de til Skibsfartens Fremme høist fornødne Jndretninger, saasom Fyrafgifter, Lodspenge o.s. v. Men idet det engelske Parlament tilstod Skibsfarten denne Lettelse, kastede det ikke Byrden over paa andre Gjenstande, men det foretog først denne Reform, da Finantsernes Tilstand tillod Nedsættelse af Afgifterne i Almindelighed, og naar denne Tidspunkt hos os er indtruffen, som enhver god Borger maa ønske ei at være fjern, bør vistnok Provindsialstændernes Forsamling fortrinligen. henlede Regjeringens Opmærksomhed paa Lastepengenes Afskaffelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Forsaavidt Grosserer Knudtzon har anført, at de Tillæg til enkelte Toldsatser, hvilke han har foreslaaet som Erstatning for de udenlandske Lastepenge, vilde udgjøre omtrent 50,000 Rbd., maatte Taleren gjøre opmærksom paa, at heri er indbefattet en Told forøgelse af 25,000 Rbd. for Viin, hvilken da Committeen, for at gjøre andre Nedsættelser udførlige, har taget sit i denne Henseende fremsatte Amendement tilbage – nu maa bortfalde.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Committeens Medlem, Etatsraad Trechow yttrede, at hvormeget han end ønsker, at Hovedstadens Handel maatte kunne ophielpes, finder han det dog ikke billigt, at denne skulde forskaanes for en Byrde, som de mindre Kjøbstæder have. Men da Laste pengenes Beløb ei for nærværende Tid kan undvære, og da det efter hans Skjønnende vilde medføre en Uretfærdighed at tage Viinhandler Hansens Amendement til Følge, meente han, at man maatte oppebie den Tid, da Finantserne vilde kunne taale dette Skaar i deres Jndtægter. Han vilde iøvrigt ikke nodsige, at Kjøbenhavns Transithandel kan ophielpes, men holdt dog for, at man i denne Henseende overlader sig til altfor overdrevne Forventninger om den Jndflydelse, som Lettelse i Skibsafgifterne vil kunne have, og formeente, at saalænge Hovedstaden ei besid er Handlende, der have Evne til selv at ylde Pakhusene, er det ikke at vente, at Handelen i nogen mærkelig Grad vil kunne udvide. Agent Vogt bemærkede, at det vist vilde være fordeelagtigt for alle danske Skibsreddere. saaledes ogsaa for ham, om de udenrigske Lastepenge ophævedes, men han havde desuagtet ei vovet i Committeen at understøtte dette Forslag, da Finantserne ei kunne undvære Jndtægten, thi at dække det derved opstaaende Deficit ved at paaligne et Tillæg af 3 pCt. over hele Jndførselstolden, fandt han altfor betænkeligt, da Toldsatserne ere høie nok og enhver Forøgelse vist vil foranledige en endnu større Defraudation. Han antager vel, at Ophævelsen af Lastepenge for Skibe fra Udlandet vil være en særdeles Opmuntring for fremmede Skibe til at søge Danmark og især Kjøbenhavn. For Provinds-Søfarten derimod vilde Ophævelsen, være til mindre Fordeel, da næsten alle Skibe til Udlandet derfra udklarere med Ladninger, men indkomme baglastede, og Lastepengene for Udgaaende saaledes næsten i alle Tilfælde vilde blive at betale. For Handelens og Søfartens Flor i Kjøbenhavn lod sig vistnok fordeelagtigt Resultat beregne, et sikkert og naar de Handlende, som have unddraget deres Kapitaler den mercantille Virksomhed, vilde anlægge dem i Skibe og Varer.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Grosserer Knudtzon maatte gjentagende understøtte det af Committeens Referent gjorte Forslag, som det mest passende til at oplive Skibsfarten. Uagtet de øvrige Medlemmer, af Committeen ikke havde været enige med Referenten heri, havde de dog eenstemmigen i deres Betænkning yttret, hvor gavnligt det vilde være, om Lastepengene kunde ophæves, og det var saaledes kun finantsielle Hensyn, som havde forhindret dem fra, herom at gjøre Forslag. Men paa den af Referenten foreslaaede Maade vilde Staten aldeles Jntet tabe i dens Jndtægter. Herimod havde man vel anført, at en saadan Omsætning af Afgiften neppe vilde være retfærdig, fordi den for største Deelen vilde falde den udenlandske Handel til Last, men heri kunde han ei være enig; thi det maatte ikke tabes af Sigte, at en stor Deel af de indkommende Varer bleve afsendte for selve Skibsredernes Regning, og naar Lastepengene bleve ophævede, vilde jo dette desuden ogsaa komme den udenlandske Handel til Gode. Forsaavidt Forsamlingen skulde foretrække, at Tolden paa enkelte Artikler blev forhøiet, havde han nævnet et Par saadanne Vareartikler, og maatte blot tilføie, at den Jndtægt af 10,000 Rbd., som vilde indkomme derved at Forsamlingen har ført endeel Artikler tilAnhanget i Tarifen, ogsaa vilde kunne erstatte en Deel af Tabet ved Lastepengenes Ophævelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
J Tilfælde af at Forsamlingen ikke skulde finde, at Referentens Forslag fortjente at antages, maatte han understøtte Grev Holsteins Amendement, hvorved han dog bemærkede, at da Lastepengene for den indenlandske Fart vare mindre trykkende, troede han, at Øiemedet bedre vilde opnaaes ved Referentens Forslag. Men skulde Forsamlingen heller ikke skjenke dette Amendement sit Bifald, vilde han tillade sig at foreslaae følgende Amendement til Udkastets § 58. At Lastepengene af Skibe, kommende fra fremmede Steder, fordeles efter det gieldende Bestuvnings=Forhold pr. Commercelæst paa de indførte Varer i rundt Tal pr. Vægt og Maal, ifølge en Tabel, som nærmere maatte blive at forfatte. For de saaledes beregnede Lastepenge maatte Toldvæsenet give Credit, ligesom nu skeer med Tolden; de maatte, ligesom denne, følge Oplagstagelsen. For hvad der af Oplaget udførtes, beregnedes ingen Lastepenge, ligesaa lidet som Transittold, hvorimod ved hver enkelt Fortoldning til Forblivelse her i Landet,
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Lastepengene maatte tilføies Jndførselstolden. Paa denne Maade vilde Lastepengene falde paa selve Varerne, som indførtes med de Skibe, der fritoges for Lastepengene, hvorved saaledes en Lettelse vilde finde Sted for Jmporteuren, hvilket vilde være en Opfordring tilat tilføre Varer, uden hvilket al Lettelse ved Udførsel intet kan hjelpe. Han fandt, at det vilde være en Ubetydelighed, som Varerne herved fordyredes for Consumenterne, og da derved for Statskassen ei vilde opstaae noget Tab, kom det ikkun an paa, om der fra Administrationens Side kunde været noget til Hinder herfor, i hvilken Henseende han anmodede den Kongelige Tilforordnede, ved at yttre sig om dette Forslag, tillige at meddele Forsamlingen Oplysning herom.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Jndtægt af Lastepengene i denne Fart skulde tilveiebringes ved en Forhøielse af Jndførselstolden, der jo umiddelbart bæres af Consumenterne, ville heller ikke disse have nogen Fordeel af en saadan Afgifts Regulering, og ved Betydenheden og Ubesvigeligheden af Lastepengene som Statsindtægt maatte Tariscommissionen ansee det meget betænkeligt at foreslaae deres Ophævelse eller Convertering med en Vareafgift. Anderledes forholder det sig med Transithandelen, der skal concurrere med Varernes directe Forsendelse fra det fremmede Productions til det fremmede Consumtionssted, og som allerede ved Ud- og indskibning, Lagring. og Provision her i Landet har flere Udgifter at bære. For denne Handel ansaae Tarif commissionen det af særdeles Vigtighed af kunne tilveiebringe den muligste Afgiftsfrihed, og da denne ved den i Udkastet foreslaaede, om ogsaa noget complicerede, Fremgangsmaade opnaaedes uden videre Opofrelse for Staten end de paa denne Handel hvilende Afgifter, saa kunde bemeldte Commission ei finde sig foranlediget til videre at vedrøre de øvrige Lastepenge, hvis Beløb saa langt overstiger det, som erlægges af Transithandelen, da dette for Tiden ikke kan calculeres høiere end til circa 5000 Rbd., imedens de øvrige Lastepenge udgjøre rundeligen 125,000 Rbd. aarligen. At det fornemmelig er Kjøbenhavns Handlende, der ville høste Godt af de Bestemmelser, der sigte til Lettelse for Transithandelen, fremlyser iøvrigt deraf, at af de 24,000 Rbd., som Transithandelen i de seneste Aar har afkastet, ere, som allerede bemærket, de 18,000 Rbd. erlagte i Kjøbenhavn og de 4000 i Helsingøer, saa at ikkun 2000 Rbd. falde paa alle de øvrige danske Toldsteder. Professor Bang yttrede, at det er almindeligen erkjendt, at Lastepengene ere de aller skadeligste af alle Skibsafgifter, og at Forsamlingen derfor upaatvivleligen bør fortrinligen henvende sin Opmærksomhed paa alle udler, hvorved denne Byrde kan vorde hævet eller lettet. At de 130,000 Rbd., som denne Afgift udgjorde, ikke kunde indbringes Forhøielse af Toldsatserne, var indlysende, ved men det var dog muligt, at Totalbeløbet af Jndførselstolden deels ved gunstige Omstændeels ved de Forandringer, der her digheder. ve foreslaaede, kunde overstige den Sum, hvortil det var calculeret, og han skulde i ne Tilfælde meget ønske, at Overskudet tre kunne anvendes til Nedsættelse, deels Udførselstolden af Uld, deels af Lastepengene, hvilke tvende Gjenstande han ansaae for dem, der allerførst burde komme i Betragtning. Han tillod sig derfor at foreslaae det æg til disse 88. At naar Toldintraderne i Tiden maatte give Overskud over den calculerede Sum, dette Overskud da først og fremmest maa anvendes til at nedsætte og tilsidst ophæve Lastepengene, dog at Udførselstolden af Uld heri maa agtes lige med kastepengene.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Ved den derefter foretagne Afstemning blev den af Committeens Referent, Viinhandler Hansen fremsatte Jndstilling forkastet med 31 Stemmer mod 26, hvorved det første af Grosserer Knudtzon fremsatte Amendement, bortfaldt. Grev Holsteins Amendement blev forkastet med 44 Stemmer mod 15.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Professor Bangs Amendement blev antaget med 48 Stemmer mod 11.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Grosserer Knudtzons andet Amendement, lev antaget med 30. Stemmer mod 29.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Committeens Jndstilling: at til Fritagelse for Lastepenge foreslaaes Fartøier paa 5 Commercelæster, og derunder, naar disse bruges til Fart, paa forskjellige Steder i en og samme Provindblev antagen med 58 Stemmer mod 1. Ad § 66.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Til Fritagelse for Fyrafgiften var at Committeen, i Lighed med hvad den havde indstillet i Henseende til Lastepenge, blevet foreslaaet: Fartøier paa 5 Commercelæster og derunder, naar disse bruges til Fart paa forskjellige Steder i een og samme Pro ds. vind og ved Slutningen af Paragraphen havde Committeen foreslaaet følgende Tillæg. Desuden godtgjøres de Skibe, som efterat have clareret i Helsingøer, Nyborg eller Fredericia, og, uden derefter at passere noget dansk Fyr, anløbe et andet dansk Sted, eller som udgaae fra et dansk til et fremmed Sted, og derefter passere Helsingøer, Nyborg eller Fredericia, uden i dette Mellemrum at passere noget dansk Fyr, og som paa Ankomst, eller Afgangstedet betale Fyr afgift efter Skibets udmaalte Drægtighed, de Fyrpenge, som de ved Clare ringen i Helsingøer, Nyborg eller Fredericia have erlagt eller skulle erlægge.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Den Tilforordnede maatte, i Anledning af dette Forslag til Sund-Fyrpengenes Godtgjørelse under visse Betingelser, henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at efter af 3 i Forordningen 24de November 1802 ere de Fyrpenge, som erlægges i Sundet og Belterne, ei indbefattede under den almindelige ved denne Anordning paabudne Fyrafgift, men skulle fremdeles, som hidtil, for sig erlægges. Den foreslaaede Bestemmelse, som for Kjøbenhavn vel vilde have nogen, skjøndt neppe betydelig, men for Provindstæderne næsten ingen, Virkning, vilde af fremmede Nationer rimeligviis blive betragtet som en betingelsesviis Fritagelse for danske Skibe at fremmede Skibe paahvilende erlægge de, tractatmæssige Fyrpenge i Sundet, med Hensyn til hvilke de i enhver Henseende, skulle behandles lige med de indenlandske Skibe. Den Tilforordnede maatte derhos erklære, at han ikke saae sig istand til at fremsætte nogen bestemt Yttring om, hvorvidt det efter Danmark tractatmæssige Forpligtelser til fremmede Nationer kunde ansees betænkeligt, om ogsaa ikkun i enkelte Tilfælde, at bevilge danske Skibe en Godtgjørelse af de i Sundet erlagte Fyrpenge, for hvilke fremmede Skibe ikke erholdt Godtgjørelse. Det maatte derfor vel ansees betænkeligt uden en reellere vægtig Opfordring, at foreslaae en Forandring i de nu bestaaende Forhold, især da der ved de i Udkastet indeholdte Bestemmelser er tilstaaet den kjøbenhavnske Transit handel, som dog egentlig kun er den, for hvilken den her omhandlede Lettelse kan være af Vigtighed, langt betydeligere Nedsættelse i de paa samme hvilende Skibsafgifter. Det maatte derfor bemærkes, at det ved alle Transitvarer, vilde complicere Godtgjørelsesberegningerne, da det, hvis Forslaget antoges, ei bleve de fulde erlagte Skibsafgifter, men disses Beløb efter Fradrag af Sund-Fyrpengene, som skulde godtgiøres.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Vicepræsidenten kunde i denne Anledning ikke tilbageholde nogle faa bemærkninger. Han maatte saaledes gjøre Forsamlingen opmærksom paa, at samtlige Skibe, der clarere i Sundet, være sig danske eller fremmede, der maae erlægge Fyrpenge, som vel, paa Grund af forskjellige Tractater, ere noget forskjellige, men som dog for det Meste omtrentligen udgjøre for et Skib under 200 Commerce=Læster 1 Specie, fra 20 til 30 Commerce=Læster 2 Specier, og over 30 Commerce=Læster 4 Specier. Efterat nu de til danske Steder bestemte Skibe have enten i Helsingør eller i Nyborg eller i Fredericia erlagt denne Afgift, maae de ved deres Ankomst til det danske Bestemmelsested betale fulde Fyrpenge uden noget Afdrag, og dette uagtet de paa Veien fra Helsingør, Nyborg, eller Fredericia til Bestemmelsestedet ei passere noget dansk Fyr. At dette er billigt og retfærdigt, og at saadanne Skibe ikke foren Deel maae to Gange betale en og samme Afgift, herom er det et muligt at overbevise de paagjældende Skibsførere, som, især de fremmede, høit hæve deres me derimod.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Den Betænkelighed ved en Forandring, som den Kongelige Tilforordnede har fundet i Tractaterne med de fremmede Magter om Forholdene i Sundet, der ikke tilstede Regjeringen at begunstige Statens eget Flag, synes ham at have sin Grund i den Misforstaaelse, at Committeens Forslag indskrænkede sig til danske Skibe, hvilket dog ikke er Tilfældet, efterdi Forslaget angaaer ethvert Skib under vilket somhelst Flag, der befinder sig i den af Committeen angivne Cathegorie.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Ved den over disse 2 Amendements foretagne Afstemning bleve begge af Forsamlingen antagne, det ene eenstemmigen med 59 Stemmer, det andet med 58 Stemmer imod 1. Ad §. 71. J den ved Paragraphen Slutning anførte Periode havde Committeen foreslaaet følgende Forandringer: