JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Da det naturlige Legem af vor i Live dyrebare, nu hos Gud salige Veninde, Mad. Maria Gottschalck, fød Mule, blev, i Haabet om at opstaae et aandeligt Legem, saaet i Jorden den 21de Februarii 1780. Engle=Liige! Du blev ikke seet, Førend Du blev elsket. Af min kjære anden ieg og mig. Vi lovede os, og fik i Dig En troe Veninde. Vi spaaede os mange føde Frugter af Din angenemme Fortroelighed. Men Tiden Var, i at gjemme dem for os, meer end utroe. Pludseligen fløi paa Rygtets Vinger Den Kummer=Lyd os i Møde, At vi havde seet Dig. Vi tvivlede, vi haabede; Men Ach. Alt for vist, og alt for tidlig var Du flytted fra os. Kiærest var Dig Din Forløser; Det vide vi; Ham at behage Din største Omhue; Det saae vi Men derfor var Du og i Live, Min gamle og dyrkede Gamaliel en Indling; Din retskafne Fader en Ære, Min billigen nedbøiede Ven, Din nu til Siælen anden Gang saarede Ægte=Ven, En Læge, en Trøst et Liv; Dine og Hans Børn en kiælen Kiærlighed og Glæde, Sødskende og Venner en behagelig Liv=Lyst. Du var det alt. -At skildre Dit yndige Billede, tilkommer os ikke, At træffe det livagtig nok, tiltroe vi os ikke. Men Tindrede ikke derudi disse usmukede Træk Mildhed og Fromhed, Admyghed og Sagtmodighed, Ol en lignende Discipelinde. Af vor Guddommelige Ven og Lærer, Hvilken uhældig Vind brækkede Dit, Saa mange Sødheder uddunstende, Blomster, I Din Alders Foraar Dog nei, Du hældig omplantedes kun. - Dine, ikke faa, især Dit Huuses Sørgende See i Troen til Deres Trøst, Det ærefulde Sted, Hvor Du blev rodsat, i hiin himmelske Paradtis=Hauge. Længselfulde, haabefulde. Kige De og vi ud til den Lyksaligheds Egn, Did Du med en Seraphs Flugt iilede, For at deele dine Glæder med Dig. Kan da Dit og kjære Støv mistyde det, At vi, Ved den mørke Forstue af Din oplyste Brude=Sal, Strøe disse faa Dorthee=Lilier, (Tiden og Evnen ville ei forsyne os med andre, Vi ville kun derved sige Verden: At vi have elsket, At vi blive ved at elske Dig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Japhet Kehlet. Præst i Steenløse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Tanker. Anledning Hr. Mag. Gottschalcks Sal. Hustrue, Madame Maria Mule, Hendes Dødsfald. den 14de Februarii 1780. Du var af ærlig Rod; Du var en ærlig Siæl; Forældre, Mand og Børn, og hver, dig undte vel Den Allerhøieste, han undte dig end bedre, Derfor med Ærens Krands han dig nu vilde hædre. Saa vist som der er Død, saa vist Opstandelse. Det er Guds Børn i Nød til sand Forlystelse, Naar de paa Troens Vei i Kiærlighed fremtræde, At Gud dem hos sig da i Evighed vil glæde. Til Lykke salig Siæl, din Nød og Død er endt, Og din uventet Graad til beste Glæde vendt. Gud trøste Mand og Børn, og hver som for dig sørger, Gid ei uønsket Død saa hastig nogen spørger, J Anledning Salig Madame Gottsehaler. hendes hastige Dødsfald, den 14 Febr. 1780. Hvad skeet er vel Gud kaldet har en Siæl til Ærens Rige, Men store Gud, hvorfor i Hast vil Du til Døden sige, Og byde ham, at fælde og en Præstes troefast Mage, Som her i Verden (dog kuns kort) har havt fornøyet Dage, Hvorfor og Gud, skal atter Saar hos Manden sig indfinde Da neppe nok det første Saar er kommen ham af Minde, Hvorfor O Gud, skal Moderløs en Søn her gaae tilbage, Og aldrig meer paa denne Jord hen til sin Moder drage. Men hvor tør Støv og Aske sig mod Skaberen opsette, Og i den Sag sig understaae med Ham at gaae i Rette? Han eier Himmel, Jord og Alt er i hans Haand og Eie, Udsporlig da vi sige maae er alle Herrens Veye. Alt hvad Han giør, det tienligt er, det haver vist sin Nytte, Skiøndt vi ey her begriber det i Vores fordisk Hytte. Men hisset naar vi komme hiem til Evighedens Fader, Da vor Forstand, den store Gud for os Han der oplader, Han tydelig Hans Gierninger os der skal aabenbare, Saa tilstaae Ham, Hans Gierninger de alle gode vare. Gud hastig her en Siæl tar bort forkorter Hendes Dage, Af Hendes Død, som hastig skeer, hvad Lærdom skal vi tage. Vi tænke maa Gud Hende kjær har haft ret overmaade, Hun funden har hos Himlens Gud hans megen store Naade. Han Siælen derfor tager bort hen til sit evig Giemme Og vil ey meer Hun have skal paa vores Jord sit Hiemme. Ved Hendes Død, som hastig skeer vi dette og maae lære, Da vi ey veed hvor lang en Tiid vi skal i Verden være, At hver en Dag vi leve her vor Død har udi Minde, Vi veed dens Bud kan vente at, en salig Ende finde Ved Mad. Gottschales Død. O! hvor er du fæl at skue, Grumme Død, ja man vel kan, Udi Hiertet for dig grue, Da du synes mangen Gang At bortrive Himlens Planter, Som i Hiertet Himlen bær, Og hvis Hiert, i alle Kanter, Efter Himlen dannet er. Men det er saa Verdens Skiæbne, Engle har her intet Sted, Og hvor vi os end bevæbne, Kan vi intet dog dermed. Tilden faae vi saa at slide, Tiiden slider os igien, Ja vi faae i Tiiden lide Til vi Tiiden har slidt hen. F. R. En Dag=Reise. Med sidste Morgenrøde opstod jeg, glad ved Tanken omden forestaaende Dag=Reise, styrket ved Hvile, helliget ved Bøn, og støttende mig ved Flittigheds Stav, begav jeg mig strax paa Veien. Jeg besteg modigen de steile Høie, og Byerne, som jeg saae langt borte, syntes selv at haste min ilende Fod i Møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Befordringer. Den 24de Jan. h. a. har Hs. Majestæt allern, beskikket Dæmmings=Fogden i Amtet Tøndern, Claus Nissen til Lehnsfoged i Riesum Sogn, Bøcking Herred, i bemeldte Amt. Nyeheder. Spen. Som en Sieldenhed i Natur=Riget berettes, at i denne Vinter er den 14de Febr. om Morgenen tidlig af Smeden i Hierup i Kierte Sogn fanget en graae spettet Stær i Smeden i det han lukkede Døren op, var formodentlig kommet ned af Skorstenen; samme Fugl blev foræret til Billesschow, hvor den endnu er at see.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Kiøbenhavn, den 18de Februarii. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens og Hs. Kongelige Høyheds Kronprindsens høye Fødsels=Fæst, har nogle faa af de fornemste Familier i Sorøe taget Deel med Borgerskabet i et Ball, og saaledes udmærket deres inderlige Glæde, og under Pocalers Udtømmelse af følende Hierter udraabt Millioner Velsignelsers Ønske over Kongen og det gandske Kongelige Huus, hvorved hver Gang hørtes Kanoners Løsning, samt Paukker og Trompeters Lyd. Ved Selskabets Samling blev af Stedets Byefoged saavel gjort Erindring om Dagens Høitidelighed, som den af Hs. Majestæt imod denne Bye udviiste særdeles Kongelige Naade, hvilket af Selskabet blev besvaret med det oprigtige Ønske Kongen leve, Gud velsigne Kongen. Til Klokken 7 om Morgenen vedvarede denne enige og kiærlige Samling, da enhver med taknemmelige og glade Hierter gik hiem til sit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Constantinopel, den 3die Februarii. Vi fornemme her allerede Vinterens Tiid, eftersom det dagligen har faldet nogen Snee fra den 1ste Januarii, dog fornemmes ingen stræng Kulde. Vi ønskede nok noget meere Snee, som det eneste Middel til at formilde Pesten, der formedelst det langvarige milde Veirligt, har yttret sig paa mange Steder i denne Hoved=Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Østerrig, den 18de Januarii. Man har for nogen Tiid siden overleveret Hoffet et Project om at anlægge 3. nye Fæstninger, paa de Stæder af de Bøhmiske Grændser, som meest ere udsatte for fiendtlig Anfald, nemlig i Postelberg imellem Grævskabet Glatz og Kønigsgratz; i Leitmeritz, som er den vigtigste Post imellem Prag og Dresden; og i Schumitz, hvor man af foranførste Aarsag skal kiøbe et Gods, som tilhører Fyrsten af Paar. Disse 3 Fæstningers Bygning vil nok koste henimod 20 Millioner, og man forhaaber at blive færdig med samme og 5 a 6 Aar, samt at de skal kunde romme 150 Kanoner, og 60 Mørsere, tillige med en Besætning af 5 a 6000 Mand. Denne Planter alt overgivet en militaire Commission til Undersøgelse, udi hvilken Feldtmarschallerne Lasey, Haddick, og Laudon præsidere, og heele Sagens Udfald skal komme an paa deres Bedømmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Petersborg, den 25de Jan. Da hendes Keiserlige Majestæt vil giøre videre Opdagelser til Søes, saa har Høistsamme befalet, at for Eftertiden aarlig skal afgaae 3 Skibe fra Kamtschatka til det nordlige nye Archipelago, 3 til Amerika, ligesaa mange til Ochotakog og 1 til de Kuriliske Øer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Leipzig, den 9de Februarii. Udi Preussisk Schlesien var Aar 1777 Jndvaanernes Antal over 1400000 Mennesker. Siden 1756 er samme voxet til 241000 Siæle. Fremmede som komme aarlig til Landet var omtrent 2000. De indførende Vahre udgjorte 6765000 Dalers Værdie, hvoraf dog igien bliver udført for 1777000 Daler; de udgaaende Vahre regnes til 6 og en halv Million, følge liv vinder Landet aarlig 1 og en halv Million Daler. J blandt de udgaaende Vahre har alene indenlandsk og Bøhmisk Lærret indbragt 5379000 Daler. 23200 Væver Stole er i Landet, og i alle Preusiske Stater vandtes forige Aar paa Silke 120 Centner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Dødsfald. Odense, den 19de Februarii afgangne Peder Justesen, Hattemagers Datter, Kirstine Justesens, 91 Aar. Samme Dato, Christian Peter Holst, 74 Aar. Samme Dotoafgangne Povel Pedersen Skoemagers Enke, Elisabeth Pedersens, 82 Aar. Den 21de dito Knud Thimsen Skræder, 77 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Assens, den 20de Februarii Kammerraad Bertelsens yngste Søn 14 Uger gammel. En Faders Svar til hans Datter, da hun den 20de Februarii sidstleden, lod ham vide at hendes liden Søn var død. Kiære Datter Jeg hør, din lille Søn ved Døden er hensovet, Den Tidende var god, Gud være derfor lovet; Som han, i ald hans Tid, var svag og skrøbelig, Saa er det vel at Gud har taget ham til sig. Sørg altsaa nu ey meer, men giv Gud heller Ære, Som Jobs, da han leed Tab, din Takke Sang lad være: Gud gav og tog igien, ham lov derfore skee, Unøysomhed dermed du ey bør lade see. Min Bøn til Gud jeg vil imidlertid saa giøre, Ey tviflende han jo mig Naadig vil bønhøre: De tre du har igien, gid de opvoxe maa, Og udi Gunst hos Gud og Mennesken maa staar F. T. J Kiøbenhavn, den 12te Febr. Mad. Sanne Ottes Datter, Sporemager=Mester Sr. Fehlaus Hustrue, 54, dinand Anthon Fischer, Casserer ved den militaire Enke Aar; den 15de c. Hr. Regiments=Qvarteermester Fer og Krigs Hospitals Casse, 59 Aar; Hr. Amund Nielsen Holtzroed, forhen Foged i Norge, 60 Aar; Mester Maler Sr. Christian Peter Rønnow, 38 Aar; den 16de ef Brændeviinsbrænder Sr. Brunses Hustrue, Mad. Elisabeth Kirstine Diksen, 48 Aar; den 17de Febr. Madame Sophie Kiøpke, 58 Aar; den 18de ei Søe=Artillerie Lieutenant Jørgensens Frue, Sophie Margrethe Schrøder, 36 Aar; Hr. Christen Nielsen Gierning, 51 Aar; Kieldermand Sr. Jens Bygum, 54 Aar; den 20de ef Frue Etatsraadinde Martha Sophie Müller, fød Gar bow, 35 Aar. I Tronhiem, den 4de Febr. Hr. Over=Veyer og Maaler Josias Fisenz og Sr. Jørgen Lehman. Paa Schey i Sundefiord den 7de Jan. Michael Christian Tønder von blickfeldt, Premier=Lieutenant ved det 1ste Bergenhusiske Nationale Infanterie=Regiment, 34 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Bekiendtgiørelser. Nye Stats=Kalender er nu at bekomme, T.M.. hos Bogbinder MiloJersom et skikkelig Fruentimmer behøver Logie, enten med eller uden Meubler, samt Kost, kan samme anvises herpaa Contoiret, og det enten strax eller til Paaske. Grykte Blangqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, kan ligeledes faaes her paa Adresse=Contoiret. Trykte Blanketter til Attester for de BrændeviinsBrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Odense Adresse=Contoir, enten Ark eller Bogviis, og enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Til Kiøbs faldbydes. Tormedelst Employe, agter Eieren Niels Kastrup, som logerer ) ved Sr. Niels Langhoff i Odense paa Vester Gade, under Haanden at bortsælge sin Gaard Hielmdrup beliggende udi Coldinghuus Amt, Egtved Sogn, een og en halv Miil fra Colding 2 Miille fra Weile og 3 Miile fra Fridericia, den i Jylland noksom bekiendte beste Egn. Bemelte Gaard, der har ald sin Jord for sig selv indhegnet, og ligger midt i dens Eiendom, staaer for Hartkorn nye Martricul Ager og Eng 5 Tønder 7 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skpr. 3 Fkr. Til Gaarden kan der aarlig faaes 100 Tønder Korn af alle Sorter, og er for i Aar lagt 30 Tønder Rug, avles Aarlig 100 Læshøe og derover, og kan ved udvidelse og dertil allerede begyndte forbedringer, baade ved Korn og Hocauling blive langt større; Græsses og Foeres ved Gaarden 50 Stkr. Kiør, 20 a 30 Stkr. Ungqvæg 12 a 14 Stkr. Bester samt 100 Stkr. Faar. Gaarden er som bekiendt for nyelig af nye Opsat og Stuhuset indrettet til en honet Familie, og er til Gaarden overflødig Skov, af Eg og Bøg, beste og overflødigste Tørveskiær som i Jylland kan befindes. Og skulde der ey findes Liebhabere til Gaarden at kiøbe, agter Eieren at bortforpagte samme til førstkommende Maii Dag. Og om første og sidste kan med Eieren selv, saavel som med Selveier Sr. Ebbe paa Landrupgaard i forberørte Amt, og Eierens Kone som beboer Gaarden Hielmdrup accorderes. Capitaler som faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
Hos Byeskriver Jantzen i Svendborg er til førstkommende 11te Junii Termin, 3500 Rdlr. at bekomme til Laans paa Jordegods Pant og anordnet Rente, hvem samme maatte behøve, ville derom i tide sig til ham adressere, der har saadant i Commission. Ligeledes kan en Capital af 1000 a 1200 Rdlr. til 11te Junii & førstkommende imod lovlig Rente og antagelig Pant, anvises herfra Odense Adresse=Contor. Imod lovlige Renter og tilstrækkelig Forsikring ere Børne Penge 106 Rdlr. 4 Mk. at bekomme hos Professor og Rector Anchersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-25
di de Odense Adresse Contoirs Efterretninger af 7de, 14de 1 og 21de Januarii Ann. cur, har indsneget sig den Trykfeil, at i stæden for en 41 Rdlr. Renter af en Capital, der tilhører Hans Waddel ved det Finmarkiske Handels Compagnie i Norge, eller hans Arvinger, er bleven indført: Renter af en Capital paa 41 Rdlr., der er urigtig; thi bliver atter averteret, at disse 41. Rdlr., enten straxen, eller til 11te Martii eller 11te Junii, iverende Aar, er, mod gangbar Rente og lovlig Forsikring, at bekomme hos Provsten her i Fyens Skamherred, som bekiendtgiøres 3de Gange i ovenmelte Efterretninger. Hvor 5 a 6000 Rdlr., er at bekomme til Laans til førstkommende 11te Junii Termin, imod suffisant Pant i Jordegods og 4 Procento Rente, kan vedkommende faae Efterretning om hos Hans Dreier i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Træesse,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Tanker. Anledning. Sal. Madame Gottsehaler. Dødsfald. Du hviller født og sover vel vor elskelige Søster, Det i vor Sorrig glæder os, ja inderligen trøster, Vi veed din Siæl den er hos Gud, Du vandt nu Livsens Krone, Med Englene Du stedse er for Herrens evig Trone, Vi samles saa engang igien i Ærens evig Rige, Hvor vi med dig evindelig Gud evig Tak skal sige, Da ikke meer vi skilles af, men altid der skal være, At skue Gud, at love ham og Ærens Krone bære. C. M. S. M. Om Martii Maaned. Martius har sit Navn af Mars, hvilken Romulus helligede Krigs=Guden til Ære. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Den 11te Martii gjorde de Romerske Fruer deres Piger et Giestebud, som kaldtes Matronalia, ligesom Herrerne for Tienerne i December. Denne Fest helligholdt især Konerne Mars til Ære, og ofrede adskillige Dyr for at have den Lykke at føde gode og tappre Sønner. - Den samme Dag begyndte Martis Præster, Salii, deres prægtige Giestebude og Høitideligheder og gik i Procession med deres smaae Skjolde, hvoraf det ene foregaves at være falden ned af Himlen i Nu me Skjold efter Plutarchi Beretning, til Beviis, at Rom skulle være uovervindelig, saalænge dette blev helliget og ei af Fienderne crobret. - Den 5te Martii var Gudinde Annæ Perennæ Fest, der ofredes meget overflødigt i Haab at leve i stedsevarende Lyksalighed og var meget prægtig efter de Tiders Maade; de bygte Telte og Løv=Saler ved Tiber=Strømmen, og ønskede hverandre at leve saa mange Aar vel og lykkelig, som de drak Skaaler. - Den 19de Martii holdtes den Fest Qvinqvatria i 5 Dage, Minerva til Ære, og som hun var Gudinde for Viisdom, saa gjorde især de Unge i denne Fest deres Bønner, til hende, om at faae Forstand og Kundskab, ligesom de og i de Dage betalte Læremmesterne deres Skole=Løn, og derhos en Foræring, som kaldtes Minerval. I denne Maaned blev og Tolden reguleret og bortforpagtet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Kirke= og andre Anmærkninger. De Fiske, som Søndags=Texten melder om, meenes at have været af de smaae Slags Fiske, som Jøderne kaldte Monine. Palme Søndag kaldes efter de Palme=Greene, som Søndags=Texten taler om Dimmel=Ugen Dimmer, tydsk Dimerung, dansk Skumring, Mørke, har Oprindelsen fra de Catholske, som i denne Uge slukkede deres Lys i Kirkerne om Onsdagen, og ei tændte dem før Løverdag, altsaa den mørke Uge. De 40 Riddere i Almanakken skal have været 40 Sol datere der for Menneskenes Synder efter en Tyrkisk Keisers befaling maatte gaae nogne paa en tilfrossen Søe og da de døde bleve kastede paa et Baal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Den 21de i denne Maaned er Dag og Nat lige lang over heele Jorden. For den indbildte Syge er denne Dag frygtelig, skiøndt den Dag er ligesaa skyldig, som de andre Dage. - Foraaret begyndes. - I dette Aar teller man fra Penges Brug begyndte 2675. - Fra Stiernekunstens Opfindelse 2529. - Fra Festdagenes Evangeliers og Epistelers Jndretning 1257. - Fra Orgelverkers Opfindelse, og Jndførsel i Kirkerne 956. - De Træer, som nedtages i denne Maaned paa de 2de sidste Fredage i denne Maaned blive faste og haarde og got at bygge med, ligesom det Tømmer siges at vare allerlængst inden det raadner. Naar denne Maaned er tør, holdes det for et godt Tegn til et grødefuldt Aar, og saa megen Dag, som denne Maaned giver saa megen Riimfrost har man efter Paaske at vente, og saa megen Toge vil der ogsaa blive i Angustii eller Høst maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Oeconomisk. En dansk Landmands Raad, Grundet paa Erfaring, for at befrie Kornet for Orm. Man opløser saameget Salt udi et Kar Vand, indtil samme er bleven meget saltet, herudi kommer man Valnød Blade, som ere vel tørrede og pulvericerede, rører det vel om, og lader det saastaae en Dag. Da nu Kornet er kommet paa Loftet, og kastet, saa tager man en Straaevisk, og overstænker Kornet, Loftet og Væggene, med bemeldte Vand, siden stikker man nogle tønde Brædder henimod en Alen høye ned i Kornet, saa kryber Utøyet paa samme, som kan toes af i et Vand=Kar. Man igientaget dette 3 af 4 gange, saa er man frie for Orm i sit Korn. Kornet kan og bestænkes, førend det kommer paa Loftet, om man saa behager. Physisk. I Ulenten, befinder sig et Fruentimmer, som udi 7 Aar ikke har nydet nogen Slags Spise, og har dog et got Helbred, denne Casus er beskreven af en ubenævnt Skribent i en egen Afhandling under denne Titil MerkværdigBericht Vegens hat Zonderling Geval ener nu Zevenjarige Spys=Onthønding, 1 B. Gr. 8. Og er bekræftet med mange Vidnesbyrd af benævnte og troværdige Mænd. Dog vil det vel ikke blive ubehageligt for vore Læsere, at see det foregaaende bekræftiget ved følgende Vidnesbyrd, som vihar erholdet fra en god Haand ved Privat Efterretning: " Maria de Groot født von Dyk i Vieuten ved Utrecht, har mistet ald Appetit, formedelst en langvarig Sygdom, som angreb hendes Seener, og begyndtes i Mai Maanet 1767, og siden den Tiid har hun ikke nydt nogen Spise. For at efterforske Sandheden og Mærkværdigheden af denne Hændelse haver vi underskrevne taget bemeldte Fruentimmer under vores Opsigt og Forvaring i " nogle Dage i Aaret 1771. Og udi indeværende Aar, 3 Uger, nemlig fra den 14 Mai til den 4de Junii, samt befunden ved den nøyeste Undersøgning, at dette Fruen" timmer nyder virkelig ingen Spise, af Melk, Øll eller deslige, men alleneste, noget Theevand med lidet Sukker, udi, og undertiden en Skeedfuld Korn=Brændeviin, lever derved sund og frisk, samt er beqvem til alle Legemets 1 Bevægelser, og det, som er meere, til det sværeste Huus Arbeydere, hvilket her ved af os attesteres. Utrecht den 7 Februarii 1777. Johannes David Hahn, Ph. og Med. Prof. F. T. von Oltelen, Med. Doet. P. von Lankon, Chirurg. G. Greve, Chirurg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Listerarisk. Vores Societet i Dublin har forordnet en Commission, som skal undersøge Konsternes og Litteraturens gamle Tilstand i Jrland, og alle Gienstande, som henhøre til sammes Antiqviteter, bemeldte Commission skal igiennemsee og oversætte alle Mannscrifter, som kan give nogen Oplysning om dette Kongeriges Love, Skikke, og Historie fra Arilds Ta af. Den vender sig derfore til alle lærde Mænd i Fran rig, Spanien, Jtalien, Tydskland, og alle de øvrige Evropæiske Stater, for at udbede sig deres bistand til dette Foretagende, da den ingenlunde tvivler paa at der jo i andre Riger befindes Monumenter, som kunde bidrage til at oplyse de Jrlandske Antiqviteter. Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Et Reise=Selskab var engang taget i land paa Øen St. Christopher for at fornøye sig med en Abekattelagt. Man plantede da til den Ende nogle Stavre i Jorden paa det Sted, hvor disse Dyr især havde deres Ophold. Efter Solens Nedgang begyndte deres Fornøyelse. En stor Abekat kom frem fra Buskene, og efter at den havde seet sig om paa alle Silder, klavrede den op i et Træe og betragtede den heele Egn; derpaa gav den et stort Skriig fra sig, som af Tusinde forskiellige Stemmer blev besvaret; Strax derefter nærmede sig en talrig Flok Aber af mangeslags Størrelse, som gave sig til at hoppe de nedsatte Pæle løs, derefter begyndte de at optage samme, nogle tog 4 a 5 Stykker paa deres Skuldre, og begav sig bort med samme, gaaende paa de 2de Bagbeen, nogle greb den an med Munden, og i Hast gjorde Pladsen ryddelig. Da man havde seet sin Fornøyelse paa dem, gav man sig til at skyde, Fiire af dem blev dræbt, hvoriblandt fandtes en Hun Abe, som har sin Unger paa Ryggen. Disse smaae Dyr vilde ikke forlade deres Moder, skiønt hun var død, men holdte sig gandske fast ved hende; Selskabet tog da disse unge Aber med sig, og opdrog dem til deres Fornøyelse. Et af disse smaae Dyr gav siden Anledning til følgende artige Begivenhed. Sælskabets Præst var bleven dens Herre, og havde viist saaledes at tilrette Aben, at denne fiire fødde Domestiqv viiste en besynderig Kiærlighed og Tilbøyelighed for sin Herre og som noget mærkeligt, aldrig vilde forlade ham. Dog var Præsten nødsaget til at indslutte ham, naar han gik i Kirken. Eengang undvigede Aben sin Arrest, begav sig ind i Kirken, og skiulte sig bag PrædikeStolen, men lod sig ikke see, førend hans Herre begyndte at præke; da traadde hand frem paa Kandten, reiste sig paa Bagbeenene, betragtede Præstens Handlinger og Gebærder, og efterabede samme i den allerpudseerligste Stilling, saa Meenigheden ikke kunde holde sig for Latter; Præsten, som ikke veedste Aarsagen til denne almindelige Latter begyndte at formane Meenigheden, og lastede deres Uandægtighed. Men da de istæden for at agte paa hans Formanning meer og meer kom i Latter, saa geraadede han i en hellig Jver, og begyndte at tiltale Meenigheden, for deres liden Ærbødighed for Guds Ord. Disse usædvanlig Bevægelser af Præsten, saavel som Meenighedens Latter, efterabede Aben saa naturlig, at der blev en almindelig Tummel i Kirken. Jmidlertid maatte en at Meenigheden sige Præsten Aarsagen; neppe havde han betragtet dette Spøg, føren han selv brast i Latter, og til sidst maatte, for at forhindre videre Uorden, bryde sin Prædiken af, og ende Gudstienisten, da han befandt sig selv ligesaa lidet i Stand til at fortsætte samme, som Meenigheden til at anhøre. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-03
Kong Henrich den 4des Skræder overgav han engang et Skrift, hvorudi han gav ham nogle nye Forslag til Regieringens Forbedring. Kongen uden at vare ham noget derpaa, raabte een af sine Betientere, og sagde: lad min Kangler komme her, og tage Maal af mig til en Kiøel, thi min Skræder vil besørge mine Stats=Affaires.