JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
J dette vistnok interessante Drama vil foruden Forfatterens Pleiedatter Henriette, hans Jaars Søn Carl og hans egen Ubetydelighed, optræde Baronesse Wedel-Jarlsberg, Etatsraad og Politidirect. Bræstrup, Forstelev Bugge, forhenv. Redacteur Reifenstein, Literatus Philip, Jfr. Reith, Prøveproc. Nyholm, virkelig Proc. Lange, 3 Høiesteretsadvocater, Kongens Foged, Etatsraad Spandet med Assistenterne Ottesen, Gudenrath og Dame, en Urtekræmmer, en Viinhandlersvend, en Privatlærer, en Contoirist, Politirets=Assessorer diverse virkelige og constituerede Politibetjente, Vægtere og Folk. Med Hensyn til de "Oplysninger og bemærkninger, som skulle ledsage Publicationen, da ville disse sidste komme til at indeholde Data ang. Politi= og Hof=StadsretsLocalerne under Forfatterens Arrestation, som i høi Grad ville vække den danske Nations Opmærksomhed."(Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Fabriqueur Fibiger i Kjøbenhavn, som var sagsøgt af Portcontrolleurerne sammesteds for formeentligen fornærmelige Udladelser imod disse i en Artikel i Kjøbenhavnsposten med Overskrift: Et Exempel paa Toldvæsenets Fremgangsmaade, er ved Hof= og Stadsretsdom af 8de de, frifunden forSagsøgernes Tiltale. Procesomkostningerne ere hæ(Berl. Tid.) vede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Helsingøers Avis beretter: Jdet vi slutte Avisen, bliver os meddeelt, at den Forlængelse, Helsingøers Havns søndre Arm iaar har faaet, har idag første Gang viist sin store Nytte, idet 6 Skibe, deels Slupper, deels Jagter, som under den stærke Storm afS. V. havde paa Rheden faaet Skade paa Fortøiningen, kunde løbe ind i Havnen, hvad uden hiin Forlængelse umuligen kunde være skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Slesvig. Den 26de Septbr. faldt en Arbeidsmand ned fra Domkirkens Muurstillage, og erholdt nogle Contusioner, der imidlertid ikke skal være farlige. – J Gaar havde det Altstadter Schultzengilde sin Middagssmaus og Bal, hvor c. 250 Personer, (Meddeelt.) vare forsamlede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Odense. J disse Dage vil der i Læseforeningen blive henlagt en Plan for en Haandværksforening her i Byen, hvis Hensigt skal være at ophielpe Haandværk og Jndustri ved at oprette et almindeligt Udsalgsted, samt ved at give den mindre bemidlede Haandværker visse Procent Forskud paa Værdien af de indleverede Varer. Det nærmere om Planen, hvis gode Hensigt ikke noksom kan paaskjønnes, vil i sin Tid blive yderligere offentliggjort. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Handel og Skibsfart. Ifølge Bekjendtgjørelse fra den Belgiske Consul i Hamborg af 8de d. M., er der fra 1ste Septbr. indtraadt en Nedsættelse af Lodspenge for Antwerpens Havn, idet disse ere formindskede 25 pCt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Den 12te ds. ere følgende Skibe, som, ved Storm af V. til S. med heftige Regnbygger, om Natten paa Helsing, ders Rhed havde mistet Anker og Toug, indk. i denne Byes Havn, nemlig: Jagten Anna Sophie", Nielsen, fra Far til Holbeck; Jagten 2 Venner, Thomsen, f. Aarhuus t. Kbhvn.; Jagten "Oline Marie, Ewensen, f. Aalborg, t. Christianssand; Jagten den gode Hensigt, K. Holm, f. Stavanger t. Østersøen; Galeasen "Laura Caroline", Ellingsen, f. Kbhvn. t. Stavanger; Skonnerten ElofChristensen, f. Stokholm t. Frankrig. (Handels-Td., Kbhvns Børs=Cours den 12de Octbr. 1838. a vista 260. Spec. 201 – 12 Mk. Hamborg 2 M. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 93 a 93 ½ Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820) 102 a 1021. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 102 1 a 103. Nationalbank Actier 76 a 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Kjøbenhavns Torvepriser den 13de Octbr. Hvede 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 7 Rbd. Rug 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. Byg, radet, 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. Td. Smør 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 11 s. Pd. Æg 1 Mk. 9 s. a 1 Mk. 11 s. Snesen. Sjællandsk Smør 13 a 15 Rbd. Fjærdingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Andst og Gjesten Menighed i Ribe Stift, J. Winge, beskikket til Sognepræst for Nørre=Aabye og Indslev Menighed i Fyen Sognepræst for Sønderhoe M. paa Fanøe under Ribe St. og første Lærer ved Sognets Skole, P. H. Bogh. til Sognepræst for Skjørping og Fræer M. i Viborg St. Sognepræst for Trige og Ølsted M. under Aarhuus St. H. P. Mollerup, til Sognepræst for Harritslev og Albek M. i s. St. Sognepræst for Tødse og Erslev M. under Aalb. St., K. Kjer, til Sognepræst for Skjødstrup, og Elsted M. i Aarh. St. Sognepræst for Gjerlev og Enslev M. under Aarh. St., P. Kragh, til Sognepræst for Lintrup og Hierting M. under Ribe St. Cand. theol C. N. Hellemann, til Sognepræst for Skarrild og Arnborg M. i Ribe St. Cand. theol., J. G. Møller, til ordineret Catechet og første Lærer ved Trinitatis Sogns Borgerskole i Fredericia. Den tredie er udfærdiget allerhøieste Confirmation paa det forhenværende Capellan, J. Gudmundsen, af Stiftamtmanden over Island meddeelte Kalsbrev, som Sognepræst for Helgafells og Barnarhavns M. i Snefjeldsnæs Syssel under Islands Vest, amt. Politimester og Raadmand i Flensborg, F. A. Niemann, udnævnt til virkelig Justitsraad, og Valget af Cand. theol. V. H. Schnitker til Diaconus i Eckernforde allernaadigst stadfæstet. Underrets=Advocat A. F. Forchhammer i Kiel meddeelt Bestalling som Over- og Landrets=Advocat i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Surnumerair Protocolsecretair i Høiesteret, H. A. Hoppe, udnævnt til Kammerjunker. Bestyreren af det ved Kjøbenhavn værende orthopædiske Jnstitut, Krigssecretair I. P. Langgaard, til virkelig Kammerraad. Pakhuusforvalter ved den færøiske Handel, S. H. Wolff, til Casserer ved den grønlandske og færøiske Handel. Den hidtil som Overinspecteur ved Travensaltzer Saline constituerede polytechiske Candidat, F. C. Kabell, udnævnt til Over inspecteur ved bemeldte Saline.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Ledige Embeder. Et Toldforvalter-Embede i Pløen, Gage 800 Rbd., fri Bolig; Caution 1600 Rbd. - Et Toldforv.-Embede i Stockelsdorf, Gage 1200 Rbd., friBolig; Caut. 2000 Rbd. - Et Toldforv. Embede i Dverkathen, Gage 1200 Rbd., fri Bolig; Caut. 2000 Rbd. Et Toldforv. Embede i Wandsbek. Gage 1200 Rbd., friBolig; Caution 3000 Rbd. - Et Toldforv.-Embede i Brunsbuttel, Gage 1300 Rbd.; Caut. 3000 Rbd. - Et Toldforv.=Embede i Heide, Gage 1200 Rbd., fri Bolig; Caut. 3000 Rbd. - Et Toldforv. Embede i Busum, Gage 1300 Rbd.; Vopæl er leiet, indtil videre mod en aarlig Leie af 192 Rbd.; Caution 2000 Rbd. - En Toldcontrolleur- og Oppebørselsbetjent=Post i Dahme i Cismar Amt, Gage 500 Rbd. Leien af Boligen andrager for det første Halvaar 32 Rbd. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet Post i Klein=Wesenberg i Rathvisch Amt. for Trasikken tillands, Gage 500 Rbd. Af en indtil videre leiet Bolig svares i aarlig Leie 96 Rbd. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet Post i Klein=Wesenberg, for Trasikken paa Trave, Gage 500 Rbd. J aarlig Leie. af en indtil videre leiet Bolig erlægges 80 Rbd. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet=Post i Ahrensfelde paa Godset Trenthorst, Gage 450 Rbd. Bestemmelsen af Leien for en Bolig reserveres. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet Post i Enhede i Trittan Amt, Gage 450 Rbd. Bopæl er leiet; den aarlige Leie er 64 Rbd. En Toldcontroll. og Oppebørselsbet. Post i Trittau, Gage 500 Rbd.; af den leiede Bopæl svares aarlig 106 1/2 Rbd. - En Toldcontroll., og Oppebørselsbet. Post i Grande, Gage 4500 Rbd., fri Bolig. - En Toldcontroll.- og Oppebørselsbet Post i Reinbeck, Gage 350 Rbd. Af en Bolig, som er leiet, erlægges til ultimo October 1839. 64 Rbd. - En Toldcontroll. og Oppebørselsbet=Post i Sande, Gage 500 Rbd. samt fri Bolig. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet=Post i Schiffbeck, Gage 500 Rbd. og fri Bolig. – En Toldcontroll. og Oppebørsels betjent Post i Nenfeld i Sønderditmarsken, Gage 500 Rbd. Bolig er leiet, men Leien vil nærmere blive bestemt. - En Toldcontroll., og Oppebørselsbet Post i Meldorf, Gage 600 Rbd. - En Toldcontroll., og Oppebørselsbet. Post i Caroline=Koeg og Wollersum, Gage 600 Rbd. Bopæl er leiet i Caroline=Koeg, i aarlig Leie bliver at erlægge 186 Rbd. 64 Sk. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet Post i Schulpersiel, Gage 500 Rbd. Bopæl er leiet mod en aarlig Leie af 80 Rbd. – En Toldcontroll.- og Oppebørselsbet Post i Wohrden, Gage 500 Rbd. J Leie af Boligen svares aarlig 38 2/3 Rbd. – En Toldcontroll. og Oppebørselsbet=Post paa Nordstrand, Gage 500 Rbd. (Ovennævnte Embeder skulle besættes til 1ste Januar 1839. Ansøgninger indleveres, inden 4 Uger fra Dato, til General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Sønderhoe Sognekald paa Fanøe under Ribe Stift og det dermed forbundne Embede som 1ste Lærer ved Sognets Skole, 231 Rbd. - Andst og Gjesten Sognekald i Ribe Stift, 450 Rbd. - Trige og Ølsted Sognekald i Aarhuus Stift, 260 Rbd. – Gjerlev og Enslev Sognekald i Aarhuus Stift, 303 Rbd. - Tødse og Erslev Sognekald i Aalb. Stift, 320 Rbd. - Kippinge og Brarup Sognekald paa Falster, 500 Rbd. - Viskende Aunsøe Sognekald i Sielland, 382 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Dødsfald. Agent, deputeret Borger og Klædekræmmer Hans Henrich Schmidt (56 A.), Dorothea Christine Wennerberg f. Rønning, Carl Frederik Hendriksen, Ellen Marie Rasmussen (29 A.), Frugt= og Vildthandler Jens Sørensen (45 A.), Snedkerm. Martin David Barckom(77 A.), Hof=Possementmager Thøger Jacob Hansen (34 A.), Kammerraad Hauschulz, Jens Thillesen (29 A.), d. ved et ulykkeligt Tilfælde, Charlotte Philippine Christensen f. Berlin (65 A.), Alle i Khvn. Styrmand Lorenz Mathiesen, d. paa en Reise fra Rotterdam til Batavia. Charlotte Amalie Mourier f. Sneedorf, i Wemmeltofte. Fuldmægtig K. Nicolaysen (32 A.) og Julius Hyginus Chomsen (3 A.) i Odense. Maren Jacobsen (78 A.) i Slagelse. Sognepræst for Lem og Weibye Menigheder, Johannes Mehl (65 A.). Justitsraad, Amtsforvalter Wesenberg (69 A.) i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Copulerede i Viborg den 11te October: Hr. Landsoverretsprocurator Christian Magdalus Jesper sen og Frøken Frederikke Wilhelmine v. Stocksleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Aarhuus. Vi havde iaftes ved Concerten i Raadhuussalen Leilighed til i Hr. Kellermann at høre saagod en Violoncellist, som nogensinde har ladet sig høre her i Byen. Hr. Kellermann hører til den i den senere Tid vel meget Overhaand tagende tydske Skole, der mere søger at lade Violoncellen kappes med Violinen, end at benytte sig af de Kræfter, der ere dette Instrument egne Hans Udførelse af de 2de Numre af Schuberth var derfor at betragte som Konststykker, der interesserede ved den overordentlige Færdighed og, hvad der, desværre, er en Sjeldenhed hos vore danske Konstnere, den Reenhed, hvormed de bleve udførte. Det undrer os derfor saameget mere, at han valgte disse 2de Numre, der aabenbart kun ere beregnede paa Effect, som han ved den særdeles heldige Udførelse af Adagioen og Rondoen af Merk og sin egen Composition, især den smukke Jntroduction, viiste, at han tilfulde følte, at det Grandisse, Rolige, Cantabiler Violoncellens egentlige Sphære. Slutteligen kunne vil ikke andet end tilføie, at Totalindtrykket af hans Spil for Enhver vistnok var særdeles tilfredsstillende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Formedelst Storm og Modvind gik Dampskibet først herfra i Middags Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Alle Udvandrerne, der herfra ville prøve deres Lykke i Nord=Amerika, ere nu, henved 60 i Tallet, forsamlede her i Byen. Skonnerten, der skal føre dem, har lagt ud til det yderste af Mindehovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Aarhuus Skibs-Liste, fra den 7de Septbr. til 14de Octbr. Jndkomne Skibe: Skpr. D. Pedersen, fra Drammen, med Trælast. Gaarn, f. Riga, m. Hør og Hamp. O. Hansen, f. Tønsberg, m. Trælast. A. Halvorsen, f. Lillesaand, m. Trælast. Anderschou, f. Odense, m. Stykgods, Udgaaede Skibe: Skpr. Nicolaisen, til Mandal, m. Korn og Baglast. Ole Pedersen til Drammen, m. Byg Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Stiftamtmand Bluhme, Baron Rosenkrantz, Amtmand Lindholm m. Frue, Cand. theol. Kaarsberg m. Søster, Propr. v. Deurs, Kammerraadinde Morville m. Datter, Frøken de Hoffmann, Cand. theol. Holbeck, Mad. Budde, m. 2 Børn, Jfr. Dahm, dHrr. Neergaard, Mønster og Ibsen, Frøken Reddelin, Districtschir. Gad, Handelsfuldmægtig Lassen, Handelsbetjent Nielsen. Fra Aarhuus til Kallundborg: Capitain v. Frisenberg med Frue, Typographerne, Bay og Larsen, Jfr. N. Pingel, Kjøbmændene Rygaard og Lind, Frøken L. Faye, Jomfruerne M. Lund og L. Willeume, Avlsforvalter Zimmermann, Stud. chir. Rømler, Strømpehandler P. Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
J Tillægsbladet til Hr. Cancellieraad Hempels Avis har Biskoppen over Fyens Stift, Dr. theol. Faber, givet sit vigtige Bidrag til den interessante Opgaves Besvarelse Og dertil tie Præsterne? og da det er rimeligt, at det vil interessere Endeel at læse samme, saa meddeles den herved saaledes som den findes i Ove Thomsens Avis. Og dertil tie Præsterne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
En Hr. Syskind, mosaisk Religionslærer i Randers, skriver: Vi Jøder hylde ikke Jesu, men hans Lærer og Mester nemlig den evige, uforanderlige Gud." J disse Hr. Syskinds Ord finder Jnds. en Blasphemie. Ja visselig vare Ordene blasphemiske i en christen Religionslærers Mund, og vare de komne fra en saadan havde der været den stærkeste Opfordring til at tage til Gjenmæle mod dem. Men Hr. Syskind er jo en Bekjender af den mosaiske Religion, og under denne Omstændighed indseer jeg ikke, hvad der kunde bevæge Præsterne til at angribe ham, fordi han erklærer ikke at hylde Jesus; thi han har jo disse Ord ikke udtalt Andet, end hvad hver Mand veed, udgjør Adskillelsen mellem den christelige og mosaiske Religion: at efter den sidste hyldes ikke Jesu som Christus. Hvad Hr. Syskind her har sagt er de ikke Andet, end hvad enhver Jøde maa sige, saa ofte hans Troes Forhold til den christelige kommer paa Tale. Det Eneste, hvorfor der efter min Mening kunde være Grund til her at angribe Hr. Syskind, er den Ronsens, som hans af Jnds. citerede Ord indeholde. The i det han indrømmer Jesus at have den evige og uforanderlige Gud til Lærer og Mester, saa hylder han ham dog ikke alligevel. Men at disse Ord ere Ronsens, behøver efter min Mening ikke megen Udvikling; det skjønner dog vistnok enhver forstandig Læser af sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Hr. Syskind har efter Inds. erklæret, at der gives christelige Familier, som have overgivet deres Børn til Jødepræsters Veiledning, og Jnds. forundrer sig høili over, at der ikke i Randers ikke i Jylland - ikke i hele Danmark er en Præst, som imodsiger dette rædsomme Udsagn, hvilket det dog var saa let at bevise, ikke er sandt. Men hvorledes kunde dog nogen Præst faae i Sinde at fremsætte her en apriorisk Modsigelse, der efter Sagens Natur aldeles Jntet kunde betyde? Rei denne Sag kan alene egne sig for en retlig Undersøgelse, hvilken det ikke er og ikke kan være Præsternes Sag at anstille, men jeg tilstaaer det, at det ikke alene var ønskeligt, men efter min Formening i høieste Grad nødvendigt, at en saadan Undersøgelse af rette Vedkommende anstilledes, samt at dens Resultat i Tiden offentlig kundgjordes. Jeg haaber nu at have retfærdiggjort min Taushed, til Hr. Syskinds Tale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Hr. Walther har indrykket i dette Blad nogle af ham saakaldte Floskler, der vise, at han kun er slet funderet i sin Historie og sin Christendom, samt at hans Smag falder i Røver=Romanernes Genre. Nu giver jeg vel den ærede Inds. Ret i, at det er saare sørgeligt at see en Mand, der kalder sig Christen, og der henregner sig til den dannede Klasse, synde saa grovelig imod Religionens Moral og Historie. Men derimod maa jeg vær aldeles uenig med ham i, at Præsterne skulde føle sig opfordrede til at sætte deres Stridskræfter i Bevægelse for saa usle Skribleriers Skyld; thi jeg indseer ikke, hvorledes disse dog kunne være farlige enten for den theologiske Videnskab eller for Religionen. Det Urigtige og Skjæve i Hr. Walthers Yttringer ligger jo dog saa aabenbar for Alles Øine, at enhver Gjendrivelse for Publicum maatte ansees aldeles overflødig, ja jeg kunde ved sige upassende. Derimod er det vist, at Hr. Walthe, synes at behøve ny Underviisning og Belærelse i sin Christendom; men denne pleier man at give enkelt Man privatim og ikke i Aviserne, og det bliver ikke Pligt for enhver Præst at gjøre dette, men kun for Jndividets Sjælesørger. Dette er jeg nu ikke i nærværende Tilfælde, og see, derfor har jeg tiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Jndsenderen omtaler, hvorledes Hs. D. Prindsen af Augustenborg har fremført i den slesvigske Stænderforsamling haarde Beskyldninger imod Præsternes saavel Lærre som Vandel. Men det er rimeligviis kun de slesvigske Præster Hs. Durchlauchtighed her har sigtet til og da det nu er bekjendt nok, at disse under ingen Omstændigheder ville være Jyder, saa er det dog at forlange al for stor Høimodighed af os jydske Præster, at vi skulde paatage os hines Forsvar, naar de angrebes, hvilket vi desuden neppe til Gavns kunne; thi da de fleste af disse Mænd have studeret ved et andet Universitet, er deres aandelige Retning os mindre bekjendt, og end mere ubekjendt maa deres Vandel være for os, der kunved saa saare enkelte Leiligheder komme sønden for Colding og Ribe. Disse ere da Grundene, hvorfor jeg, og de jydske Præster med mig, have tiet til det af Hs. D. gjorte Angreb paa de slesvigske Præster. Hvorfor de have tiet, dertil maae de selv svare. Men det Haardeste er tilbage, og dette er unægtelig Hr. Stænderdeputeret Hansens Angreb; thi ikke kan det nægtes, at her jo ere saare haarde Beskyldninger; ogsaa ere de gjorte mod de ret egentlig danske Præster. Det har glædet mig i den ærede Jndsender at træffe en Mand, hvis Mening det er, at Hr. Hansens Yttringe, mod Præstestanden burde offentlig tilbagevises og det af en Geistlig. Dette har glædet mig, siger jeg, thi denne var og min første Mening i denne Sag, strax da jeg havde læst Hr. Hansens Bog, hvorfor jeg ogsaa paatog mig Arbeidet og sammenskrev en lille Piece mod bemeldte Hr. Hansen. Allerede var mit Manuscript færdigt til Trykken, da en Ven, for hvis Mening jeg maatte have den høieste Agtelse, med flere saare vægtige Grunde, hvilke jeg desuden efter udarbeidelsen af min Pjec- ogsaa havde tænkt mig selv, documenterede mig, at det maaskee var rigtigere at tie end tale til Beskyldninger, for hvilke Hr. Hansens Autoritet er det eneste BeviBeskyldninger, der for den Almindeligheds Skyld, hvormed de ere fremsatte, ere ligesaa taabelige og ubeviislige som de ere haarde. Jeg fulgte min Vens Raad, og derfor har jeg hidtil tiet offentlig. Men om jeg ogsaa denne Sag fremdeles tier, nu efterat et Opraab som Jndsenderens har lydt i et almindelig læst Blad – ja derom er jeg endnu ikke aldeles enig med mig selv, men jeg troer det ikke. Denne var nu min Retfærdiggjørelse for mig selv jeg haaber den i flere Henseender ogsaa kan gjælde for mine Embedsbrødre. P. W. Stochholm, Præst i Levring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Bekjendtgjørelser. Den til den 18de dennes berammede og bekjendtgjorte Auction i Kjøbmand B. J. Berendsens Fallitboe, bliver herved aflyst. Aarhuus, den 13de October 1838. Fleischer. Efter Begjæring af Enkefrue Justitsraadinde Lanng til Langholt bliver, Mandagen den 29de ds. Formiddag Klokken 11, afholdt Auction paa Hovedgaarden Langholt, i Kjer Herred til Bortforpagtning af bemeldte Gaard med underliggende Jorder af Hartkorn 38 Td. 2 Skpr. 2 Fd. 2 Alb. Den aarlige Udsæd har omtrent bestaaet af 60 Tdr. Rug, 34 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre; af Kreature er saavel forret som græsset aarlig henved 160 Fækreature hvoriblandt 90 Køer, men Jorderne indeholde betydeligt Areal god Jord og ved en bedre Drivtsmaade end hidtil vil saavel Avl som Kreaturhold derfor kunne betydelig forøges. Eiendommen drives ved Hoverie. Forpagtningstiden er endnu ikke nøie bestemt men vil formeentlig blive paa 6 a 10 Aar og fra 1ste November indeværende Aar at regne; forøvrigt vil Auctionsconditionerne 10 a 12 Dage forinden Auctionen blive henlagte til Eftersyn paa Langholt, Kjer og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye. den 5te October 1838. J Hr. Overauditeur og Herredsfoged Langes. Andersen, Fraværelse const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Creditorerne i Dødsboet efter Fæstegaardmand Peder Olsen og Hustrue, Jngeborg Jensdatter af Hevring By, under Estruplund Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Samlinger i dette Bo afholdes paa min Bopæl, i von Hattenstræde Nr. 546 her i Byen, Mandagene den 22de Octbr. og 26de November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers, den 11te Septbr. 1838. C. W. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre Dødsboet efter Selveiergaardmand Jens Jensen Morrups Enke, Karen Nielsdatter af Hevring By under Estruplund Gods, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer, og ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Lovens Varsel til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort med Tilføiende, at Samlinger i dette Bog ville blive afholdte paa min Bopæl, Nr. 546 i von Hattenstræde her i Byen, Mandagen den 22de Octb. og 26de November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Randers, den 10de Septbr. 1838. C. W. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Boet efter afdøde Jndsidder Niels Mikkelsen Moth i Faarup, der forhen har været Gaardmand i Nørreonsild, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende: at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 31te October og 21de December d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Wesenberg. Randers, den 12te Septbr. 1838. Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Mads Madsen og efterlevende Enke Maren Nielsdatter af Udbyover Mark, Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 6te Septbr. 1838. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Fæstegaardmand Jacob Pedersen i Gram Bye, Raarup Sogn, Møgelkjær Gods i Veile, Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Braae, den 6te September 1838. Købke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Gaarden No. 166 ved Studsgadsport her i Byen, der for en Handlende har en fortrinlig Beliggenhed, og hvortil hører en betydelig have, er underhaanden at faae tilkjøbs. Vedkommende behage i den Anledning at henvende dem enten til Eierinden, afg. Kjøbmand P. Faurschous Enke, der beboer Gaarden, eller til Undertegnede. Hertz. Aarhuus, den 15de October 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
At min Boutik fra i Dag er aabnet og som forhen atter forsynet med alle til Manufactur- og Galanterie=Handelen henhørende Artikler, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine ærede uden- og indenbyes Kunder, forsikkrende Enhver, som i Fremtiden, vil forunde mig deres Søgning, den samme reelle Behandling som forhen og de muligst billige Priser. B. J. Berendsen, ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. At vi efter venskabelig Overeenskomst har hævet den af os hidtil i Compagnie, under Firmaet Langballe af Leth, førte Handel, og at jeg C. Langballe har overtaget alt Firmaets saavel Credit som Debet, det tillade vi os at bekjendtgjøre, samt at jeg C. Langballe fortsætter den af os hidtil førte Handel og i denne Henseende anbefaler mig paa det bedste. Aarhuus, den 2den October 1838. C. Langballe. A. C. J. Leth.