Norske Intelligenssedler, 1770-09-12
- No. 91. En Rygskrabere. indfattet. Ved samme, som er allene en Moralsk Digt, vilde Forfatteren ikkun have forestillet, at der skal god Lykke til at treffe et godt Nummer, naar man træder i Ægtestand. Glückshafen, paa Dansk Lykkens Havn, er et opdigtet Sted; og det Fruentimmer, som i sit Ægteskabs Lotterie faaer en riig Mand af 100000 Rigsdalers Formue, faaer tillige med ham en Tønde Gulds Midler. - Den, som bekommer en knurrevurren Mand, plages daglig med en Brum Kysel, der brummer, hende Stuerne og Ørnene fulde. - Den, som udi Ægteskab indlader sig med en vegelsindig Mandsperson hun faaer en Veyrhane, ikke oven paa Gavlen af Huuset, til Vindvisere, men inden i Huuset med Veyviisning til Huusholdningen, saa at hannem aldrig kand giøres til Maade, fordi han er saa ustadig i sin Villie, som Veyrhanen i sin Stilling. - Dersom nogen bliver ægteviet til en riig, men derhos ond Mand, da kand hun Lignelse viis siges, at have faaet et Demants-Kors paa Halsen, hans Rigdom kand taxeres efter Demantens Værdie, men i øvrigt er han hende et Kors, ikke saa meget et Halskors, som et Huuskors, med hvilket hun maae slæbe sig indtil Døden opløser Baandet. - Gaaer Mandens Ondskab endelig saavidt, at han byder sin Ægtemage Hug og Slag, saa er den stakkels Kone verste faren med dette i hendes Lod faldne Nummer, der med Billighed kand kaldes en Rygskrabere. Bedre Lykke kand Mandfolkene ikke vendte sig, naar de udi deres Ægteskabs Val gribe saaledes i Blinde, som i en Lykke-Potte, Faaer nogen til sin Deel en knurvurren Kone, da har han anskaffet sig et Huus-Meubel, der i visse Maader ligner et Slag-Uhr. Thi som hos et Slag-Uhr ofte følger en Vækkere, hvorved man opvækkes af Søvne, saa forstyrrer en Kone med sin Knur ofte Manden i hans Sinds bedste Rolighed; og ligesom Uhr-Værket giør Allarm i Huuset ved hver Tiid og Time, naar det vil til at slaae, saa giør ogsaa en knurvurren Hustrue bestandig Bulder i Huuset; Naar denne Klokke begynder at slaae fulde Slag, da staaer Udvælger. saadan Mand kandskee Fare, at Slagene ogsaa rammer ham. nogen sig et arrigt Fruentimmer, fordi han taxerer det af Forstand, saa tør han maaskee tillige have trakt et Nummer, som det i ovenmeldte Lotterie er kaldet: en Haar-Kam, i det han ved den Leilighed kand have faaet Kam til sit Haar. Den, der faaer en selv klog Kone, har der ligesom formeeret sit Bibliothek med en Huus-Postill; thi denne lader det være hendes daglige Forretning i Huuset, at læse Manden sin Text, at giøre Forklaring derover efter sit eget Hoved. - Endelig trækker den et anseeligt Lod, som faaer en Ægtefælle, der bringer ham baade Rigdom og Dyd. Denne er den ypperste Gevinst af alle forhen anførte, og maae lignes ved en stor Juveel i Guld indfattet. Fabel om Markatten. Markatten havde beviiset en Tiger en stor Tieneste, og derfor udbedet sig, at den aldrig skulde giøre hendes Unger nogen Skade. Dette lovede og Tigeren hende. Men, sagde den, hvorpaa skal jeg kiende dine Unger, Det er let, svarede hun Mine Børn see slet ikke ud som Markatte, men, som Mennesker pleier afskildre Ænglene. Nogen Tid derefter kom Tigeren til nogle unge Dyr, hvilke saae meget hæslig ud. Det er ikke min Venindes Unger, sagde den, og sønderrev dem. Mar katten, som kom i det samme, skieldede Tigeren for en Meenedig. Men han sagde: De jeg sønderrev vare Markatte. Det var din Skyld, at du beskrev mig dem, som Ængle.