JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Det hidtil opsparede Reservefond maa ikke anvendes til Erstatning af Brandskader, men vedbliver ved Tillæg af Rente og Rentes Rente af de dertil hørende Kapitaler, at formeres, indtil en Størrelse af 50,000 Rbd. Reservefondets Renter og Obligationer maae kun anrendes i det Tilfælde der omhandles i 87. Regnskabs føreren holder særskilt Bog over Reservefondet, og Formanden drager Omsorg for at Kapitalerne frugtbargjøres i faste Eiendomme. Naar et saadant Tilfælde indtræffer, da have Taxationsmændene i den Jurisdiction, hvor Pengene agtes udsatte, efter Formandens Opfordring, at meddele Betænkning over den Sikkerhed, det tilbudne Pant afgiver, og Formanden kan ikke udsætte Pengene, uden at disse have afgivet en fordeelagtig Dom, over det paagieldende Pant. Bidrags Jnddrivelse i Tilfælde af Udeblivelse. Dersom en Jnteressent forsømmer at indsende sit ordinaire aarlige Bidrag (see § 6) inden 1 Juli, eller dersom han ikke inden fire Uger fra den Dato, Bekjendtgjørelsen om det extraordinaire Bidrag er indrykket i Stiftets Aviser, indsender dette Bidrag til Secretairen, blive i begge Tilfælde hans Bidrag at forhøie med 12 pCt., der tilfalder Selskabets Kasse. Derefter kræver Secretairen Debitor skriftlig, hvorfor denne godtgjør ham 4 Mk. Skulde imod Formodning Jnteressenten derefter ikke indfinde sig med Betaling inden fire Uger, da er han underkastet den ved Forordningen af 25 Januar 1828 foreskrevne hurtige Rets forfølgning, og det tilbagestaaende Bidrag tilligemed alle mulige skadesløse Omkostninger, inddrives paa samme Maade og under samme Tvangsmidler, som en lovlig protesteret Vexel, og i saa Tilfælde drager Formanden Omsorg for at Søgsmaal anlægges. Saalænge Jnteressenten ikke har indsendt sin aarlige Angivelse eller betalt resterende Bidrag, er det en Selvfølge at han ingen Erstatning erholder for overgaaet Brandskade og ophører desforuden ved Aarets Udgang, at være Jnteressent i Selskabet. Paa Langeland paahvile de i denne 8 omtalte Jncassationsforretninger, Kassereren. Om den contante Pengebeholdning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Naar der, foruden det, som henhører til Reservesondet, er Penge i Selskabets Kasse, der ikke ere nødvendige til løbende Udgifter, er Formanden bemyndiget til derfor at kjøbe disponible Obligationer eller andre Pengebeviser. Saadanne Documenter blive af Selskabets 11. Sunds Herred. Formand og Viceformand at give Paategning: tilhørende det fyenske Brandassuranceselskab; dog bemyndiges Formand og Viceformand gjensidigen at befuldmægtige hinanden til at afhænde saadanne Effecter, naar det gjøres fornødent. Om Generalforsamlingen. Hvert Aar holdes en Generalforsamling af Selskabet, Dagen førend Odense store Fastemarked, om Formiddagen Kl. 9 i det Locale i Odense, Formanden bestemmer. For at Afstemningen kan finde Sted maa i det mindste 30 Medlemmer være tilstede. Jngen Jnteressent kan i denne Forsamling, for sin Person, have mere end een Stemme. Ved skriftlig Fuldmagt kan en Anden overdrages at stemme over en i Fuldmagten udtrykkelig nævnt Gjenstand. De fraværende Jnteressentere maae være tilfredse med hvad de Mødende beslutte. Til at afhandle Selskabets Jnteresser og lede dets Anliggender, udnævner Generalforsamlingen, af de paa Landet boende, et Repræsentantskab af 43 Medlemmer, og til i Forfaldstilfælde at møde for disse, 18 Suppleanter. Af disse vælges de 40 Repræsentantere og 16 Suppleantere for Fyen og de 3 Repræsentantere og 2 Suppleantere for Langeland. Repræsentantforsamlingen fornyes aarlig med 1/2 Deel, og denne Fornyelse finder Sted, baade med Hensyn til Repræsentantere og Suppleantere og saavel for Fyen, som for Langeland, i Forhold til det forskjellige Antal. De fornødne Valg finde Sted, ved hvert Aars ordinaire Generalforsamling. Til samme Tid afgaaer det tilsvarende Antal, der imidlertid endnu fungerer i det Møde, i hvilket de fratræde. De fratrædende Repræsentantere kunne vælges paa nye. Ligeledes underkastes Generalforsamlingens Bedømmelse de Forslag til Forandring, i, eller Tillæg til Lovene, der af Repræsentantforsamlingen ere antagne, saaledes som 821 nærmere bestemmer. Om Repræsentantforsamlingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Forandringer i Lovene. Det staaer enhver Jnteressent frit for, at foreslaae Forandringer i, eller Tillæg til disse Love. J saadant Øiemeed indgiver han sit Forslag skriftligt til Formanden, saa betimeligt, at det af denne kan, i det mindste extractviis, gjennem Stiftets Aviser meddeles samtlige Selskabets Medlemmer, 3 Uger for den nærmest forestaaende Repræsentantforsamling, i hvilken det forelæses udførligt og antages til foreløbig Discussion og Afstemning. Til yderligere Drøftelse og endelig Afgjørelse optages det derimod først i næste Generalforsamling. Naar da 3/4 af de Tilstedeværende erklære sig derfor, vinder Forslaget Lovskraft: ellers ansees det som forkastet. Finder Formanden noget indkommet Forslag at være af saa særdeles Vigtighed for Selskabet, at dets endelige Afgjørelse ei bør beroe til næste ordinaire Forsamling, berammer han i saadan Hensigt et extraordinaire Møde, med 14 Dages Varsel. Og dertil er han forpligtet, naar han i saa Henseende modtager Opfordring fra 15 Medlemmer af Repræsentantforsamlingen. Ordenen i Forsamlingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Ved Forsamlinger og Møder iagttages følgende Orden: Jngen Samtale om Gjenstande, der ere Selskabets Anliggender uvedkommende, maae finde Sted i Forsamlingsværelset, ligesaalidet som Tobaksrygning. Ved Discussioner om Selskabets Anliggender, maa kun et Følgeblad til Medlem tale af Gangen. Dette tilkjendegives ved at reise sig fra sin Plads, skeer saadant af Flere paa eengang, taler Den først, som Formanden tildeler Ordet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Selskabets Forum. Skulde der opstaae Misforstaaelse eller forskjellige Meninger og Ting, der vedkomme dette Brandassurance-Selskab, maa derom ingen Rettergang finde Sted, men Vedkommende have at andrage Sagen for Formanden, der ved en Repræsentantforsamling, lader udnævne en Committee af 5 Medlemmer, hvis Decision skal have Lovskraft. Paa Committeens Vegne. Bramstrup, den 30 October 1817. T. Hillerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
Skjøndt vi i det ovenfor Antydede finde det væsentligste Argument for vore Paastandes Rigtighed, saa skulle vi dog ikke undlade noget nærmere at belyse de Forsøg, der ere gjorte mindre paa at modbevise vor Misbilligelse, end paa at svække dens Virkning. Der er saaledes fra det Hempelske Officin foruden Hr. Seedorffs Svar udgaaet to Følgeblade, det første under*) Hermed sigte vi til den af 14 Medlemmer af den herværende Kjøbmandstand Hr. Hempel under 22. Mai tilstillede Skrivelse, hvori de i det Væsentlige tiltræde vor Erklæring. tegnet ere, det andet N.*) Vel har En af os tilstrækkelig paaviist den Mangel paa Forstand, som disse Forfattere have lagt for Dagen, og vel røber det første af disse Stykker en saadan aandelig Umyndighed i Form og Tanke, for ikke at tale om Jndholdet, at enhver dannet og ærekjær Mand maa ansee sig fritaget for at indlade sig med en saadan Modstander – det skulde da være for Domstolene. Men naar Hr. Hempel, umiddelbart efter at han havde gjort de overfor angivne Jndrømmelser, har bekvemmet sig til at give sit Blad en saadan Ledsager, saa fortjener dette at fremhæves, fordi det netop viser, at en offentlig Erindring om den Sømmelighed, man skylder sit Publikum, var betimelig og nødvendig. Men endnu mindre bør det i en Strid om Pressens Værdighed lades upaatalt, at man har taget sin Tilflugt til saa uædle Vaaben, som at tillægge os egennyttige Hensigter, personligt Rag til Hr. Hempel eller Hr. Seedorff o. s. v., Jnsinuationer, hvis latterlige Grundløshed Hr. Hempel ved roligere Overlæg vistnok selv vil indsee. Da det imidlertid er klart, at slige Yttringer idetmindste snige sig om i Mørket, saa ville vi til Læsernes, som til Hr. Hempels Efterretning bemærke, at de tvende Mænd iblandt os, som have foranlediget vor Erklæring, med Hensyn til deres Erhverv og hele Livsstilling aldeles ikke kunde tænke paa nogen fuldstændig eller ufuldstændig Deeltagen i Stifts) Det vil iøvrigt erindres, at disse tvende Forfattere, tildeels endog i meget stærke Udtryk, have indrømmet Rigtigheden, af vor Dom over Stiftstidenden. Hvad Betydning kan det saa have, naar Hr. Seedorff forsikkrer os, at ikke Faa have en modsat Mening? de Herrer 11te tunne fordraae, og som tidendens Redaction; at langt fra at ville skade Hr. H. i hans Bedrift, flere af os, da der var Tale om en almindelig Opsigelse af Abonnement og Avertissementer, personlig have gjort sig Umage for foreløbig at standse denne Bevægelse; at man overhovedet meget vel kan agte en Mands gode Sider og, hvad der gjælder om Flere iblandt os, nære personlig Velvillie for ham, og dog troe at det af ham forlagte Blad ingenlunde svarer til Tidens Fordringer. At vi ikke have ladet det mangle paa Moderation med Hr. H., vil endelig endydermere, sees deraf, at vi Jntet have foretaget i Anledning af at Adresse-Contoiret uden videre har undladt at indrykke et fra os under 21de f. M. indsendt Avertissement *).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-06
af "Flyveposten, Nr. 90 f. 22de April af Kjøbenhavnsposten, o. s. v.), medens andre Provindsaviser, f. Ex. Dannevirke, der staaer under vanskeligere Forhold end Stiftstidenden, (sammenl. ogsaa Aalb. Avis), have leveret meget anstændige originale Artikler, og trende af Hovedstadens Blade, saavel "Berl. Tid. og "Dansk Folkeblade som navnlig Fædrelandet have givet Stok og Veiledning i tilstrækkeligt Maal. At der i Nr. 97 findes en meget velskreven indsendt Opsats i modsat Aand er ikke Redaktørens Fortjeneste, og kan ialtfald ikke veie op imod den agitatoriske "Aand, som man ellers tydelig har kunnet skimtes i Bladet, hvorhos vi endnu maa omtale Upaalideligheden af Referater om væsentligere Punkter, som i Nr. 92 for 24de April om det af Huset Ploug 8 Richardt, som der angivet, gjorte Tilbud om at tilbageholde et Parti Rug (ivfr. Hr. Plougs Jnserat i Nr. 97), eller den over Kjøb den Jder. mand M. Rasmussen i Nyborg udtalte uoverlagte Dadel, hvis Ugrundethed denne siden oplyste. Hvis den private Godgjørenhed ikke havde havt anden Opfordring og Drivefjeder, end Stiftstidenden, have vi al Grund til at antage at den snarere vilde være bleven tilbageskræmmet. Den keitede Roes, der i Slutningen tildeles den agtede Chef for det herværende Handelshuus Jens Nielsens Søn, og som desuden forsaavidt indeholder en Ubillighed, som Andre, navnlig Huset Ploug i Richardt, have seet sig istand til at yde større Gaver, vil Vedkommende udentvivl frabede sig. Vi have saaledes fulgt Hr. Seedorff Punkt for Punkt, og skulle nu, endskjøndt vi kunde have Et og Odense, den 2den Juni 1847. C. G. Blom. A. Boesen. H. C. Helweg. P. H. Kragh. E. B. Muus. R. Nielsen. Joh. Chr. Petersen. W. Petersen. N. Sick. G. Trykt i Ove T. Andet at tilføie, standse. Denne Artikel er ligesom vor første opstaaet ved en nøiagtig Overveielse i Fælledskab, og fremkommer derfor først nu. Det vil findes naturligt at en Forening af saamange Medlemmer, af hvilke de Fleste ikkun have liden Tid at raade over, ikke kan tænke paa med et Dagblad at føre en Krig, der vilde blive uendelig. Vi nedlægge derfor Pennen, overladende til Publikum at dømme mellem ikke Hr. Hempel og Hr. Seedorff, men - Stiftstidendens Redaktion og os. Vi troe at den med den stedfundne Diskussion for os forbundne Uleilighed ikke har været uden Frugt; om den vil faae nogen varigere Virkning, vil Tiden vise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Jndhold. Fædrelandet. Offentlige ForanstaltninFædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Offentlige Foranstaltninger. Angaaende Udvidelsen af den Selveierne forundte særdeles Testationsfrihed, har Hs. Majestæt, efter derom at have modtaget Østifternes og Nørrejyllands Stænderforsamlingers allerunderdanigste Betænkninger, allern, befalet som følger: 81. Foruden den særdeles Frihed til ved Testa meente at disponere over sin Gaard, der efter Forordn. af 13 Mai 1769 og Forordn. af 22 Novbr. 1837, saavelsom Forordn. af 21 Mai 1845 §26 tilkommer Selveiere og disses Enker, skal der og efter Omstændighederne kunne ventes Konfirmation paa Testamenter, hvorved en Saadan bestemmer, at Gaarden med Tilbehør, for den paa samme satte Vurdering, og iøvrigt under Jagttagelse af de i de ovenciterede Anordninger givne nærmere Bestemmelser, skal, saafremt det Barn, den agtes overdraget til, ved Døden maatte afgaae forinden Testator, tilfalde bemeldte Barns efterlevende Ægtefælle, for hvilken Confirmation i intet Tilfælde bliver at erlægge høiere Gebyr end det nu anordnede laveste Confirmationsgebyr. 8 2. Ligesom den i de ovennævnte Anordninger Selveiere hjemlede Tastationsret er anvendelig med Hensyn til alle Bøndersteder, der have et Tilliggende af 1 Td. Hartkorn eller derover, og til alle bebyggede Hovedgaardsjorder, hvis Hartkorn er mellem 1 og 12 Tønder, begge inclusive, saaledes ville vi og have denne Ret, og derved tillige den yderligere Bestemmelse, som indeholdes i nærværende Anordnings 81, udvidet til de større Eiendomme, der ikke kunne henføres til Sædegaarde, med Hensyn til hvilke det forbliver ved Forordningen af 21 Mai 1845 §27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Blandinger. J det 20de jydske Landdistrikt er N. Chr. Hansen til Klapmølle i Velling Sogn valgt til Deputeret og Prokurator, Proprietair Øllegaard til Tanderup i Sneiberg Sogn valgt til Suppleant; i det 22de Distrikt gjenvalgtes Sognefoged Jens A. Hansen, i Randrup til Deputeret og Amtsraadsmedlem, Gaardeier M. Baunsgaard Brødsgaard i Jordrup til Suppleant; i det 17de Distrikt valgtes Fabrikeier Bruun, til Bruunshaab til Deputeret og Møller N. Sørensen, til Jordbromølle til Suppleant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Fra Provstiet og Omegnen ved Preetz ere i denne Tid mange Udvandrere paa Jernbanen gaaede til Hamborg for der at indskibe sig til Amerika. Ogsaa fra Egnen ved Segeberg agte endeel Familier at udvandre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Hovedgaarden Grevensvænge med Fladsaa By, Mogenstrup Mølle og Kro, samt endeel af Pederstrup Byes Jorder i Sjælland er ved Auction solgt til Forpagter L. S. Engberg paa Rosenfeldt for 121,700 Rbd. Eiendommene staae for Hartkorn Ager og Eng 75 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., Skovskyld 1 Td. 4 Skpr. 2. Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 9 Tdr. 2 Skpr., og have et Tilliggende af omtrent 1050 Tdr. deels Agerland, deels Skov, Moser og Banker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Copulerede i Taastrup Kirke i Sjælland den 3 April: Hr. Forpagter Hellmers paa Ringsted Kloster og Frøken Elisabeth Mühlenstedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Odense. (Meddeelt.) Jblandt Schleswigholsteinerne i Haderslev hersker i den sidste Tid en travl Bevægelse, frembragt ved følgende lille, men ret charakteristiske Begivenhed. Blandt den nationale Sags Venner og Ledere i og udenfor Slesvig er den sørgelige Forfatning, hvori den danske Befolkning i den største Deel af Hertugdømmet, navnlig i Mellemslesvig, i national og politisk Henseende endnu befinder sig ligeoverfor de tydske Overgreb, naturligviis Gjenstand for stadige Overveielser. J Anledning heraf skrev Redaktøren af "Dannevirke", Hr. Koch, under 25 Febr. et Brev til Prof. Flor i Rødding, hvori han omtalte adskillige hidhørende Punkter, foruden Andet hvad dermed stod i Forbindelse, saasom høitstaaende Embedsmænds formeentlige Anskuelser, konsidentielle Yttringer fra flere Sider m. M. Skrivelsen, som altsaa ingenlunde var beregnet paa at læses af Uvedkommende, for hvem den igrunden maa være lidet interessant og lidet forstaaelig, eller paa at være noget stilistisk Mesterværk, var holdt i et Privatbrevs muntre og spøgende, men stærkt farvede Tone. Professor Flor, som kort efter reiste til Haderslev, tog Brevet med derhen, og ligeledes blandt andre Sager med tilbage, da han den 5 Marts begav sig til Slaugaard. Da han stiger af Vognen, bemærker han ikke at Postkarlen forglemmer at lægge hans Reisetøi ind i Huset. Karlen lukker Vognen og kjører bort, ad Haderslev til. Ved Ankomsten finder han Overfrakken (hvori adskillige Papirer og deriblandt hiint Brev befandt sig), og afleverer den hos Gjæstgiver, Post holder Jørgen Raben, der er bekjendt som Schleswigholsteiner. Flor sendte, da Feiltagelsen følgende Dag bemærkedes, snarest muligt Bud til Haderslev, Frakken leveredes tilbage, men det omtalte Brev var udtaget. Snart erfaredes nu at det i talrige Afskrivter cirkulerede blandt de schleswigholsteinsksindede Herrer, i Haderslev, og at man, som om man havde udfundet vigtige Statshemmeligheder, og med en Vigtighed, der vilde være ret komisk, hvis den ikke var beregnet, havde ladet det omtalte Brev lithographere og udbrede i 500 1000 Aftryk. Vi afholde os fra enhver Commentar over denne smukke og særdeles opbyggelige Historie, der danner et passende Sidestykke til Etatsraad Falcks Samvittighedsfuldhed, da han for nogle Aar tilbage, som Præsident i Stænderforsamlingen refererede dansksindede Andragender som schleswigholsteinske, eller tilden Offentliggjørelse af Privatbreve, hvortil i sin Tid nogle af Partiets Hovedmænd forledede dets Syndebuk, den bekjendte Thies Steenholdt i Ravsted. Særdeles naiv er den Skamløshed, hvormed Vedkommende efter Sigende sende Aftryk af det stiaalne Brev, altsaa af deres - Tyvekoster, omkring til Autoriteterne, ja til Kongen. Selve Brevet, til hvilket Rummet her mangler, vente vi at see offentliggjort en af disse Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Prof. Flor har under 3 April indgivet Klage til Politi amtet i Haderslev. Hvilke Skridt denne Autoritet har gjort, vides endnu ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
(Dagsposterne.) Det engelske Underhuus har udsat sine Møder til den 12 April. J det sidste Møde blev Committeebetænkningen om den irske Fattigbill antaget og den tredie Oplæsning bestemt til den 16 ds. J Augsb. Allg. Zeit." berettes fra Konstantinopel, at Porten har forkastet den græske Udenrigsminister, Hr. Kolettis's sidste Tilbud. Hr. Kolettis havde paany benægtet enhver Hensigt at fornærme den tyrkiske Regjering og udtalt sit oprigtige Ønske at opretholde de fredelige Forhold med Tyrkiet; men paa den anden Side havde han ogsaa fornyet sine Anker mod Hr. Mussurus og fremstillet denne Repræsentants Personlighed som den eneste Hindring for Bilæggelsen af den mellem begge Lande bestaaende Differents, endelig havde han med Hensyn til Portens Ultimatum erklæret, at han vilde være beredt til at give enhver Satisfaction fra det Øieblik af, da Divanet vilde akkreditere en anden Person i Athen. Porten har sendt 2 Krigskibe og 800 Mand. til Salonichi. - Kongen af Auhd i Ostindien er død i Lucknow og hans Søn og Efterfølger har under den brittiske Resident, Oberst Richmonds Auspicier tiltraadt Regjeringen. Nizam har i sine Stater afskaffet Suttierne (Enkeforbrændelserne).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Fra Preetz berettes, at Etatsraad Donner i Altona har ladet komme Kartofler fra Amerika, der efter Forlydende uden Betaling skulle uddeles til Læggekartofler, paa de ham tilhørende Godser Bredenek og Rethwisch i Nærheden af Preetz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Udnævnelser og Entledigelser. Under 29 Marts er paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Landvæsenscommissair M. Rod fra hans Embeder som Herredsfoged og Skriver i Sønderlyng, Middelsom og en Deel af Houlberg, Herreder, samt derhos udnævnt til Justitsraad med Rang i 5te Classe No. 3 efter Rangforordn.; den 24de er Haveinspecteur, Schaumburg entlediget i Naade fra hans Tjeneste som Jnspecteur ved Ploner Slotshave, fra 1 Juli d. A. at regne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Ledigt Embede. Sognepræste Embedet ved Garnisonskirken i Kjøbenhavn; ny Ansættelse 800 Rbd. (Opslaaet vacant den 29 Marts.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Jndsendt.) Kan vi befrygte Korntrang, navnlig her i Odense, inden næste Høst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Jkke saa besynderligt, at dette Spørgsmaal interesserer Mange – som vi daglig hører - midt i det kornrige Fyen, hvor ingen Misvært kjendes uden efter gamle Traditioner, og, med Jrlands Brødnød for Øiet, tænker sig Mueligheden af, selv at komme i en lignende Forfatning. For at kunde besvare Spørgsmaalet med Paalidelighed, var det ikke nok, at man havde undersøgt hvert et Kornloft, ja hver en Kornlade i Fyen, efterdi at denne Provinds ikkuns er en liden Deel af hvad der kan henregnes til at decidere Sagen. Det gaaer med Kornpriser, som med Priser paa de fleste andre Nødvendighedsartikler, at Kjøbmanden i egen Jnteresse snart vil søge en Udjevning lig den Vandet baner sig ned af en Skraaning indtil det finder den vandrette Linie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Til Ovenstaaende maae vi dog bemærke, at der paa de store europæiske Kornmarkeder er indtraadt en Krisis, at Man almindelig antager, at Priserne, idet mindste endnu i nogen Tid, ville vedblive at dale, og at den østersøiske Rug er betydelig lettere end vor egen. Red. Mon de, som have overveiet Spørgsmaalet, om Kornmangel er at befrygte her i Landet, have tænkt paa 1) at det i Aar bliver meget seent, før Vaarsæden kan læg ges, og at Høsten altsaa maa formodes at blive sildig, 2) at Rapsæden, efter alt hvad der for Tiden kan skjønnes, vistnok bliver ompløiet paa mange, ja maaskee de fleste Steder, hvoraf igjen vil følge, at der i dette Foraar vil medgaae en langt større Mængde Ærter, Bog og Havre, til Sædekorn, end dersom Rapsæden havde lykkedes: at den stedfindende Afvexling af Tøe og Frostveir ingenlunde virker gavnlig paa Vintersæden;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
AVERTISSEMENTS. Jndbydelse til Subskription. paa Folkelæsning for 1843. Redigeret af Fred. Frølund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Den særdeles stærke Afsætning, som alle de paa vort Forlag udgivne og med Træsnit udstyrede Folkeskrifter, især vor Almanak eller Huuskalender, have fundet, i Forbindelse med Erkjendelse af, at Danmark langtfra har nogen Overflødighed, paa sand folkelig Læsning, har bevæget os til at paabegynde Udgivelsen af ovennævnte Maanedsskrift, der kan betragtes som Fortsættelse eller Tillæg til Huuskalenderen. Udstyrelsen er som i vor Huuskalender, kun er Trykken noget større og Papiret bedre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Vi have tilsikkret os bistand til Udgivelsen fra forskjellige bekjendte danske Skribenter og Kunstnere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Subskriptionsbetingelser. Folkelæsning for 1817 udkommer med et Hefte paa 3 Ar maanedlig, og kommer til at bestaae af 12 Hefter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Med sidste Hefte vil følge Titelblad, Jndholdsfortegnelse og Omslag. Subskriptions=Prisen er udenfor Kjøbenhavn 48 Skilling Qvartalet. Subskription modtages paa alle Landets Postcontoirer, i de danske og norske Boglader, samt i Kjøbenhavn hos undertegnede Forlæggere, og er kun bindende for eet Qvartal. Paategnede Planer bedes snarest muligt afleverede. Hefterne for Januar og Februar Maaneder ere udkomne og forefindes paa foranførte Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Kjøbenhavn. Fred. Frølund & Flinch, Pilestræde No. 84. N. L. F. Ordentlig Generalforsamling Løverdagen den 17 April 1847, Kl. 7 1/2. De Dampskibet "Lollands, Capitain R. Raahauge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Naar ingen uventede Forhindringer skulde indtræffe, begynder dette Skib sine regulaire Farter den 20 April mellem Kjøbenhavn og Bandholm, anløbende Kallehave, Koster og Vordingborg. Bandholm og Kiel, anløbende Lohals og Svendborg. Kiel og Nakskou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Afgangs-Tiden. Fra Kjøbenhavn til Bandholm Tirsdag Morgen Kl. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Onsdag. "Kiel Bandholm. Torsdag Nakskou. Kiel Fredag. Kiel Nakskou. Bandholm Løverdag – 5. Kiel Bandholm i Kjøbenhavn Søndag Kl. a 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Onsdag. "Kiel. Lohals Svendborg, Kiel Svendborg, Bandholm Løverdag -, 12.