JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Jndtægt. 1. 11te Juli 1846 eiede Jnteressenterne i Kapital og Renter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251,171 77 2. Sparekassens Overskud udgjorde til samme Tid. 3. Fra 11te Juli 1846 til 11te Juli 1847 er skeet. 1176 forskjellige Jndskud til Beløb 4. Jndkomne Renter fra Statsgjældskassen og private Debitorer . . . . . . . . . . . . . . . . . 5. For solgte Kontrabøger og Regulativer, samt i Procenter af Annuitetslaan . . . . . . . . . . . . Summa: 385,745 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Udgift. 1. 11te Juli 1847 eie Jnteressenterne i Kapital og Rentet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281,659 6 2. J Regnskabsaaret tilbagebetalte Indskud og udbetalt Renter . . . . . . . . . . 3. Administrations=Udgifter af forskjellig Slags. 4. Sparekassens opsamlede Fond . . . . . . . . Summa: 385,745 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Af Sparekassens samtlige Midler (Udgift Nr. 1 og 4) til Beløb 1. til 12000 Debitorer udlaant: 43. a. Mod haandfaaet Pant 39,664 48. b. Paa Vexler 20,200 c. Mod Selvskyldnercaution. . . . . . . . . . 79,890 76 d. Mod Pant i Eiendom. me og tillige Selvskyldnercaution . . . . . . 42,746 64 c. Som Annuitetslaan - i Alt 87 – i faste Eiendomme . . . . . . . . 73,93 83 2. Jndsat i Statskassen. . . . . . . 3. Kassebeholdning . . . . . . . . . . . Bemærkninger. 1. 11te Juli 1846 vare Jnteressenternes Antal . . . . . . 1763. J Regnskabsaaret ere indtraadte som nye Jnteressenter 370 Summa: 2133. Derimod ere i Aarets Løb udtraadte. . . Tilbage: 1830 2. 11te Juli 1846 udestod hos 867 Debitorer 227,365, 36 sk. J Regnskabsaaret er til 523 Debitorer udlaant . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 111,020 – 48 Og contant tilbagebetalt. . . . . . . . . . 81,990 – 5 Hos 1200 Debitorer udestaaer ved Regnskabsaarets Slutning . . . . . . . . . . 256,395,879 s. 3. J de til 11te Juli d. A. forløbne 4 1/2 Aar siden Sparekassen, blev stiftet, er Jnteressenternes Conto i Alt bleven crediterer med 471,945 80 s, hvoraf 190,286, 74 s igjen efterhaanden ere blevne dem udbetalte. J den førstnævnte Summa er indbefattet 17,6272 s. Renter, indvundne af Kapitaler, der, hvis Sparekassen ei havde existeret, for den største Deel vilde have henligget ufrugtbare. 4. J de omtrent 4 1/2 Aar Sparekassen har virket som Laaneinstitut ere i Alt 433,236, 88 s blevne udlaante, hvoraf 176,8418 9 s efterhaanden af Debitorerne ere tilbagebetalte, uden at disse Udlaan have foraarsaget Kassen det allerringeste Tab. Sparekassens egen Formue er i stadig Fremvæxt. Den udgjorde. til 11. Juli 1844 1,4744818, ell. 1, pCt. af Interess. Tilgode, 6. Det bemærkes, at en noget vidtløftigere Regnskabs-Extract vi blive foranstaltet trykt, og af Sparekassens Agenter – dHrr. Postmester Møller i Mariebo og Apotheker Grundtvig i Saxkøbing - samt af Directionens Medlemmer paa Forlangende gratis udleveret til enhver Jnteressent, der maatte ønske at besidde samme. Ligeledes vil et Antal Exemplarer blive tilstillet Amtsraadet, Communalbestyrelserne i Lollands Kjøbstæder og Sogneforstanderskaberne paa Landet. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Overeensstemmende med Lovene for Lollands Sparekasse af 4, 1, er det specielle Regnskab, med Bilag, i 3 Maaneder fra Dato henlagt hos Medundertegnede, Fuldmægtig Schou, hvor enhver Jnteressent kan gjennemsee samme, saavelsom sin Cont i Hovedbogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
J Directionen for Lollands Spare- og Laanekasse, Nakskov den 22de October 1817. Fasting. N. C. Møller. L. Theisen. Schou Wilhelm. P. Schwensen. Winchell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Torsdagen den 11te Novbr., Middag Kl. 2, afholder Landmandsforeningen for Nakskov Omegn sin ordinaire Generalforsamling, hvilket Møde man haaber vil blive besøgt saa talrigt som muligt, da Sager af Vigtighed ville blive Selskabet forelagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
At jeg er flyttet fra store Kirkestræde ned til Snedker A. Philipsen i Færgestræde, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, idet jeg fremdeles anbefaler mig med Alt muligt til Modepynt henhørende. ÆrbD. Friis, Modehandlerinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Nyt Maltgjøreri. At jeg anlægger et Maltgjøreri, hvor der fra først kommende 6te November kan bekommes Malt, deels mod Contant, deels i Bytte mod Byg, undlader jeg ikke her ved at bringe til offentlig Kundskab, med Tilføiende, at det stedse skal være min Bestræbelse at levere gode Var samt at Priserne ville blive lige med Kjøbstædernes. De som ønske at faae Malt af eget Byg, anmodes om at indlevere dette snarest muligt, og skulde Nogen finde sig misfornøiet med Maltet deraf, staaer det dem frit for at fordre og erholde Betaling for Bygget; det er en Selv følge, at dette ikke modtages til Bytning uden det er godt Skjerne, den 25de October 1847. Abraham Hansen, Parcellist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
En lille langhaaret Støverhund, hvid med brune Ører og noget bruun paa Ryggen og Siderne, samt lydende Navne, Bello, er bleven borte paa en Jagttour i Herritzløv Egnen. Den som afleveret denne Hund til mig skal blive betalt i Douceur 10 Rbd. Aalholm pr. Nysted, den 24de October 1847. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
En udmærket god splinterny Sprøite, af en ny og meget hensigtsmæssig Construction, med Slange og øvrig Tilbehør, der fra Hamborg var anskaffet til Jdestrup Sogn, men som dette paa Grund af indtrufne Omstændigheder ikke kunde modtage, staaer til Salg paa Ourupgaard for den bestemte Priis 225 Rbd., naar man derom henvender sig til Godsforvalter Andersen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-27
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Selchansdal i Løve Herred, Holbek Amt, Fredagen den 19de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag bliver bemeldte Hovedgaards Avling og Hollænderi opbyden til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Ma 1848 at regne, efter Conditioner, som findes til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing paa Falster og Mariebo paa Lolland, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Liebhavere, paa Begjæring derom, kunne er holde Exemplarer af Conditionerne tilsendte fra Justitsraad Richter paa Liselund ved Slagelse. Det bortforpagtende Areal indeholder omtrent 60 Tdr. Land, og med Eiendommen overleveres til Forpagteren 140 Stkr. Køer samt endeel Meieriredskaber m. m. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengat i Martebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Tidemand i Novbr. Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Rined og Færgeforpagter Arnkiel i Gaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vorsdagen den 28de October. No 172.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Repræsentantforeningen for Lollands-Falsters Stifts Kjøbstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Jndenlandske Efterretninger. (Corresp.) Kjøbenhavn, den 23de October. Med den nye Ombygning af Toldboden gaaer det rask fra Haanden, og naar det Hele bliver færdigt, vil denne Byes Hovedadgang blive i høi Grad forskjønnet, hvortil den unægtelig, meere end nogen anden, trængte. Den nuværende Vagtbygning, Port, Brokkens Bod, Toldbod viinhuset med tilhørende Træboder forsvinde. Derimod vil der blive opført en ny Bygning paa to Etager, i hvis nederste Etage der skal være Vagt, Contoir for Lodser, Toldvæsenet &c., og i den anden Etage Aftrædelses Værelser for Reisende og for den kongelige Familie, længere tilbage bliver en Rotunde, paa den ene Side Restauration og Conditori, paa den anden Side Boutiker; tilvenstre, i Grønningen, Haveanlæg, og i Midten af Rotunden et Vandbassin; det Hele lukket ved en smagfuld Jernport. Hele Anlægget skal udføres i 3 Aar og, om vi mindes Overslaget ret, koste 170,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Den i Anledning af den steinmanneræderske Sag nedsatte Overkrigscommission, der allerede er færdig med sit Hverv, skal være bleven afløst af en ny Overkrigscommission, i Anledning af, at en Bataillonscommandeur i en Garnison i Hertugdømmerne skal have injurieret en Lieutenant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Den forrige Redacteur af Corsaren", Goldschmidt, der siden sin Fratrædelse fra Bladet har været udenlands, er vendt tilbage, om han atter vil overtage Redactionen, vil Bladet snart vise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Generalmajor v. Schon, Commandeuren for den 1ste Jnfanteri-Brigade, har i længere Tid lidt af et apoplectisk Tilfælde, som i den senere Tid har forværret sig i en betænkelig Grad. Med Samlingen af de 50,000 Rd. Cour. til Beseler lader det til at ville gaae ligesom med Samlingen til det store Gods, han skulde have. Den saakaldte "Generalcomitee for Beseler-Samlingen, har fornylig givet den bedrøvelige Erklæring, at paa 700 udfærdigede Breve har den kun faaet Svar paa 100, og at Alt, hvad man endnu har skrabet sammen, kun udgjør 4000 Mk. Som en Følge af denne triste Status har Comiteen takket af, og en ny Comitee er valgt, for at forsøge, om Lykken vil være den meere gunstig. 26de October. - Ham
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Kjøbenhavns Børscours den 26de October. - Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 1/2 a 197 20. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 ½ a 48 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 103 1/2 a 104 82, 3 pCt. engelsk danske dito 81 1/2 a 82 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 171 1/4 a 17238. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane=Actier 64 1/2 a 65 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Udenlandske Efterretninger. J det neapolitanske Cabinet hersker for Tiden en Forvirring, der er større end Forvirringen i de calabresiske Bjerge og Siciliens Byer. To Partier staae aabenbart imod hinanden. St. Angelo, der understøttes af Fyrsten af Campofranco, maaskee ogsaa af de nyeste Begivenheders Magt samt af det siciliansk-neapolitanske Aristorati, forlanger mod det øvrige Ministerium Reformer. Kongen skal have lovet ham at agte paa hans Raad, og han har derfor indgivet en Note om Dannelsen af et nyt Ministerium, samt med Hensyn til Siciliens Regjering foreslaaet et fra Ministeriet adskilt Cancelli, ligt de østerrigske for Ungarn og Bøhmen. Det skal bestaae, af et Regentskab, som dannes af Kronprindsen og tre raadgivende Ministre, og skal have en uafhængig administrativ, Magt og ikke være det neapolitanske Ministerium ansvarligt. Med Hensyn til Pressen foreslaaer Ministeren Pressefrihed, dog at de religieuse Dogmer, Souveraineteten, Ministeriet og Regentskabet samt Borgernes personlig Ære ikke angribes. Fremdeles udtaler Ministeren det som sin Overbeviisning, at Jnsurgenterne efter udstedt almindelig Amnestii, samt Oprettelsen af Borgergaarden og Jndførelsen af en Told- og Municipalreform, øieblikkeligt ville nedlægge deres Vaaben, og Freden, Riget være gjenoprettet. Kongen har modtaget Forslaget naadigt og lovet at ville nedsætte en Commission til at prøve det. Navnene Deel-Caretto (Politiministeren, og Celestino Cole (Kongens Skriftefader, begynde ogsaa at komme i Miscredit ved Hoffet. Kongen har lovet St. Angelo, at hiin ikke skal komme til at prøve hans Forslag. Hollands finantsielle Stilling bliver bestandig meere og meere betænkelig. Efter Forlydende skal det sidste Finantsaar atter frembyde flere Millioners Deficit, hvorved den allerede iforveien umaadelige Gjæld paany forøges. Vinduer, Dørre, Sophaer, kort sagt næsten alt Optænkeligt er allerede beskattet, og Alt, hvad Regjeringen har Raadighed over, pantsat, selv de ostindiske Colonier, hvorpaa der hviler en Gjæld af 258,491,000 Galden, der maa forrentes med 9,150,000 Gylden. Allerede fra Franskmændenes Fordrivelse i Aaret 1814 hvilede der paa Nederlandene en Statsgjæld af 1,264,051,563 Gylden, som, trods Amortisationen og de betydelige Jndkomster af Colonierne, dog alligevel Aar for Aar er voxet saaledes, at Jngen nu mere rigtig kan angive dens Status, Tyssowski, der under den sidste Opstand i Kra kan fungerede som Dictator, skal fortiden leve i New York, hvor han ernærer sig og Familie af at give Underviisning i Sprog, Malen og Tegnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
En i London nylig udkommen Bog efterviser den Stilling, hvori Efterkommerne af de berømte Slægter, der til forskjellige Tider have siddet paa den engelske Throne, nu befinde sig. En Ætling af Huset Tudor har opslaaet sin Bolig i Wapping, hvor han handler med gamle Flasker, en Plantagenet er Conducteur paa den Omnibus, der gaaer i London mellem Paddington og Banken, og en Efterkommer af Stuarterne er for kort Tid siden død i Skotland som omvandrende Musicus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Slottet Lissanoure i Jrland, tilhørende Hr. Macartne, (en Slægtning af den bekjendte Reisende af samme Navn), er sprængt i Luften. Eieren havde opbevaret 1314 Fade Krudt i sin Kjælder, og sandsynligt er hans Gemalinde, der blev et Offer for Explosionen, uforvarende kommen til at antænde eet af dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
(Jndsendte Artikler.) Jeg maa være Jndsenderen De i dette Blads Nr. 170 særdeles taknemlig for den Opfordring, han har rettet til mig, at afgive min Erklæring over nogle Rygter og Beskyldninger, der i den senere Tid ere blevne reiste mod mig. Umulig kan Nogen være en større Ven af Offentlighed, Offentlighed i Et og Alt, end jeg, og troe mine Medborgere at have grundet Aarsag til Anke over min Handlemaade, da vil det sandelig til alle Tider være mig kjært, offentlig at blive gjort opmærksom derpaa. Den vil derved gives mig Leilighed enten til at bevise det Ugrundede i Klagen, eller ogsaa at berigtige mine Anskuelser, der, ligesom Alt hvad der er menneskeligt, kunne være underkastede Feiltagelsen. Jeg erkjender fuldkommen, at der paahviler mig ualmindelig store Forpligtelser, ifølge den Stilling, Vorherre har sat mig i, og er visseligen ikke noget Øieblik villig at unddrage mig samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Jndsenderen beskylder mig for, at have opkjøbt Smør, Sviin og Flesk her i Landet, og derved at have forøget Dyrtiden. Jeg kan dertil svare, at jeg opfordrer hvilkensomhelst Jordbruger, han maa være Gaardmand, Forpagter eller Godseier, at fremtræde og bevidne, at jeg har kjøbt eller ladet kjøbe, eller har ladet Andre opfordre at sælge mig nogensomhelst af disse eller lignende Gjenstande. Jeg har aldrig nogensinde gjort det, jeg har aldrig nogensinde tænkt paa at gjøre det, mine Folk have aldrig spiist andet end mit eget paa Gaarden lavede Smør. Denne Beskyldning er falsk fra Begyndelse til Ende. For 5 Aar tilbage hørte jeg engang Justitsraad Stampe beklage sig over i et Selskab, at han ikke kunde sælge sit Smør, ikke engang til 12 Rbd. pr. Fjerding; vi spøgede derover, og i Spog blev jeg enig med ham, at ville kjøbe det, jeg troer det var 10 Fjerdinger, og det er det eneste, jeg nogensinde har kjøbt eller buden paa Jeg har solgt mine Fedesviin til Udlandet i Midten af August Maaned. Jeg fik paa en Tid, hvor saa at sige ikke en eneste Slagter havde været hos mig som Liebhaber og hvor Flesket paa Nykjøbings Torv blev solgt for 10 a 12 s. pr. Pd., 12 Mk. pr. Lpd. levende Vægt og lovedes at blive skilt ved Svinene paa een Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Den samme Slagter, der kjøbte mine Sviin, bad mig, at lade min Hollænder følge med ham til adskillige Gaarde, for der at kjøbe flere, da han ei var Sproget mægtig, ligesom han (min Hollænder) siden tog til nogle Gaarde i samme Mands Ærinde, og fandelig ei i mit, der aldrig har givet Grund til at blive kaldet en Pranger. Jeg har solgt alt mit Smør for længere Tid tilbage for 21 Rbd. pr. Fjerding her paa Stedet fra 1ste Juni til 1ste Novbr., en Priis, der havde været umulig at obtinere her i Landet. Skal jeg nu bebreides, fordi jeg har søgt at skaffe mine Producter den bedst mulige Afsætning, at jeg har trukken fremmede Kjøbere ind i Landet, der rigtignok har fordyret Flesket i en væsentlig Grad for Consumenterne? Sandelig, jeg troer ikke, at nogen fornuftig, tænksom Mand vil kunne fremkomme med saadanne Bebreidelser. Det er netop Mangel paa Afsætning, der har fremkaldt Mangel paa Production. J Løbet af 5 Aar har jeg solgt mine Sviin her paa Øen, har bedet og tigget Slagterne til at tage dem, har været nødsaget til at lade dem afhente enkeltviis lige til Juul for elendige Priser sammenlignede med de udenlandske. Jeg spørger, kan Kreaturholdet derved trives, Kan ved en saa uvis og ubestemt Afsætning anvendes noget Ordentligt paa Fedningen af Kreaturer, Kunne vi virkelig tænke os, at ved det Misforhold, der tidligere har existeret hos os imellem Prisen paa Fedevarer og Prisen paa Korn, Nogen vil være tilbøielig at skjænke Kreaturholdet den Opmærksomhed, det under andre Omstændigheder vil finde, Visseligen ei. En stadig Production er betinget af en stadig Afsætning, og jeg veed netop at have handlet i dette Stifts Jnteresse, naar jeg søger at aabne dets Jordbrugere gode og stadige Afsætningskilder. At Consumenterne hos os derved blive nødsagede at finde dem i at give de samme Priser, der betales paa udenlandske Markeder, er en Selvfølge; men de ville aldrig, som nu, blive udsatte for temporair Mangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
At en Deel af Kjøbstadbeboernes Stilling ved de sidste Aars høie Priser er meget at beklage, skal jeg sandelig lade være at benægte. Deres Jndtægter staae visseligen tidt ei i Forhold til deres Udgifter, og vi leve i saa Henseende i en Overgangsperiode, der desværre er faretruende for ikke saa af vore Medborgere; men angivos Midlerne derimod. Vi paa Landet kunne ikke gjøre Andet, end at sætte saa mange af Kjøbstadhaandværkerne i Arbeide som muligt, hvad jeg redelig har bestræbt mig for at gjøre, og at betale dem rundelig. Jeg troer at kunne sige, at jeg aldrig nogensinde har fratrukken nogen Haandværker af sin Regning, omendskjøndt der maaskee undertiden nok kunde have været Anledning dertil. – Vi faae paa Landet en Godtgjørelse i Landskatten af 400,000 Rbd. om Aaret. Jeg var i Foraaret i Kjøbenhavn, og opfordrede de meest høistaaende Autoriteter, hvilke jeg leilighedsviis fik i Tale, at tage Godtgjørelsen fra os og lade den komme Kjøbstæderne til Gode. – Jeg veed ikke at gjøre Mere. Vide Andre det, da vil jeg bede Dem om at komme frem med deres Forslag. Sandelig, jeg havde Lyst til at kappes med dem med Hensyn til den høieste af alle Borgerdyder, Almeenaanden. Ourupgaard, den 28de October 1847. E. Tesdorph. Hensigten med disse Linier skal være, at oplyse Sammenhængen med, hvorledes det kan gaae til, at et saa betydeligt Tyveri, som det, der er begaaet hos Gjæstgiver og Færgemand Peder Jensen i Gronsund, kan gaae hen fra den 13de September til den 13de October uden at der fra Politiets Side foretages Noget til sammes Opdagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Den 14de September 1847 anmeldte den Bestiaalne for Politimesteren, at der var ham frastiaalen 600 Rbd., som havde henlagt i hans Tegnebog, der laae i hans Chatol i hans Dagligstue, og han kunde ikke med Bestemthed sige naar disse Penge i et Tidsrum af 14 Dage vare bortkomne, ligesom han aldeles ikke kunde kaste nogensomhelst grundet Mistanke paa Nogen. – Den eneste Formodning om Gierningsmanden, han havde, var Enaf nogle Baadførere fra Nyborg, som i længere Tid havde opholdt dem i Grønsund og havde været beskjæftigede med Steenarbeide samt daglig kommen i hans Huus, men som samme Dag, Pengene savnedes, vare afreiste til deres Hjem, men han kunde ikke nævne nogle nærmere Omstændigheder, der kunde bestyrke denne Formodning. Grundet paa denne Beretning fra den Bestiaalne, tilskrev Politimesteren strax Politiet i Nyborg og bad om Opmærksomheden henvendt paa denne Person samt Randsagning hos ham foretaget efter de stiaalne Penge, og strax efter erholdtes den Underretning, at der ingen Grund var til at mistænke bemeldte Person, da intet Mistænkeligt var opdaget hos ham. Saaledes stode Sagerne indtil den 1ste October, da den Bestiaalne underrettede Politimesteren om, at 225 Rbd., formeentlig af hans Penge, vare fundne ved Strandkanten i Nærheden af hans Huus, men uden at han heller dengang yttrede sig det Allermindste om Mistanke til Nogensomhelst, enten Finderen eller nogen Anden. Den 12te October afleverede den Bestiaalne de fundne Penge til Politimesteren, og end ikke da nævnede han et eneste Ord om, hvem han troede der kunde være Gierningsmanden eller at han nærede den ringeste Mistanke til Finderen. Først da Politimesteren paa anden eller tredie Haand var bleven underrettet og nogen løs, af den Bestiaalne henkastet Snak om Ønskeligheden af en Undersøgelse i Grønsund, var det at han strax sendte sin Fuldmægtig til Stedet med fornøden Ordre til under en Politi=Rapport nøie at undersøge de Omstændigheder, der maatte kunne opvække nogen grundet Mistanke imod Nogen, men selv dette ledede ikke til et saadant Resultat at Forhør fortiden ansaaes nødvendigt eller hensigtsmæssigt, og dette maatte den Bestiaalne, der blev gjort bekjendt med Udfaldet af hiin Undersøgelse, erkjende. Denne lovede derfor, om Noget nærmere skulde komme til hans Kundskab, øieblikkeligen da at melde det for Politimesteren; men hidtil skal han endnu ikke have ladet høre fra sig. Enhver Retskyndig vil altsaa heraf dømme, om Noget er forsømt fra Politiets Side og om dette kan være en Grund til at anføre, at Retstilstanden er saa sørgelig her paa Falster. - Hvad den anden ikke mindre mærkelige Historie om det store Fund i Moseby angaaer, da ere Undersøgelserne i fuld Gang, og det Eneste, som formodes at komme der ud af, bliver en Arvesvigsag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Disse Oplysninger har Jndsenderen, der selv med Opmærksomhed har fulgt de omhandlede Sager og søgt at erholde al mulig Kundskab om dem, ikke troet at burde tilbageholde. J. t.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Avertissements. At Cancelliet under Dags Dato har foranstaltet Redacteuren af Dansk Folkeblad, Cand. jur. H. Haage, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr. 29 for Fredagen den 8de dennes indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fordag. 27de September 1799 § 18. Det kongelige danske Cancelli. den 14de Ocober 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
At jeg förstkommende Løverdag, den 30te ds. aabner min Restauration i denne Byes Langgade, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjöre, idet jeg anbefaler mig til et æret inden- og udenbyes Publicum, hvis Tilfredshed jeg ved god og proper Beværtning og 2det Hele reel Behandling stedse skal bestræbe mig for at vinde. Nykjøbing, den 28de Octbr. 1847. P. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Min Boutik er fortiden bleven forsynet med en Deel nye Varer, saasom Klæde, Bokskin, Siberienne, uldne & Fløiels Veste, Atlaskes Tørklæder, saavel lange som fiirkantedede, Lyster, Orleans, saavel glatte, som med Silkestriber, Mousselin de Laine, Sirtser, Neapolitane, forskjellige andre Kaabe& Kjoletøier, broderede Mols Kraver, hvide Shirtinger & Bomuldslærreder m. m., som Alt sælges til særdeles billige Priser. Saxkjøbing, den 21de October 1847. M. Heidenheim. Bopælsforandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
At jeg er flyttet til den Hr. P. Møller forhen tilhørende Gaard i Langgade, tætved Posthuset, hvor jeg fra Onsdagen den 27de de, aabner mit Udsalg, der som sædvanlig er forsynet med Guld-og Sølv Arbeide og Pretiosa, samt i disse Dage er blevet forøget med et Udvalg af smukke, sølvbeslagne ægte Meerskums Pibehoveder, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 21de October 1847. P. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Hos Undertegnede er nylig arriveret en Deel nye Bundtmager-Varer, som sælges til billige Priser. Mariebo, den 20de October 1847. C. C. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Maskin-Horgarn, i forskjellige Nr., bekommes hos E. C. Hansen. Mariebo, den 20de October 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-10-28
Directe fra Riga er arriveret fiin uheglet Mærk. Hør af bedste Qvalitet, som anbefales og sælges hos Undertegnede. Nysted, den 26de Octbr. 1847. Chr. Bønnelyche.