Berlingske Tidende, 1774-11-01
Denne Provinzes Grændser ere mod Norden Nyeyork, mod Vesten og Sønden Peusylvanien, og mod Østen det store Ocean fra Mundingen af Hudson til Udløbet af Delavare. Dette Landskab var og i Førstningen besat af de Svenske, og blev af Hollænderne regnet til en Deel af det Land, som de tilegnede sig, og som de kaldte Nyenederland. Men Kong Carl den Il. af Engeland indbefattede det under de Lande, som han ved et Gavebrev i Aaret 1663 overlod sin Broder, da værende Hertug af York og St. Albans, som afstod den Deel, som nu kaldes Nyejersen til Lord Berkeley og Sir George Carteret. Begge disse Eiendoms Herrer sendte Sir Philip Carterret derhen som Gouverneur, og da Jordegodserne bleve paa 6 a Aar frit uden ringeste Afgift overladte til alle dem, som der ville nedsætte sig, saa opmuntrede saadant mange, især af de Religions=Secter, som afvige fra den Biskoppelige Kirke, tilat begive sig fra Engeland derhen og nedsætte sig der; hvorfor Jndvaanerne vare en Blanding af Svenske, Hollændere, Engelændere, og Folk næsten af alle Religions Partier. Disse Folk holdt sig vel i Førstningen, saalænge de ingen Afgifter skulle svare af deres Godser, nogenledes inden visse Grændser, men da Frieaarene vare forløbne, og de ey længere bleve skaanede for Afgifter, og de dog altid havde Restancer, men Eierne dreve paa Betaling; saa gjorde de et offentlig Oprør, afsatte deres Gouverneur og oprettede imellem sig et Slags Regimente, hvorunder de bleve indtil 1673, da de bleve overfaldne og undertvungne af Hollænderne. Men da Hollænderne udi Freden af Anno 1674 igien maatte afstaae dette Landskab, kom Sir Philip Carteret tilbage til sit Statholderskab, og som Eierne tilstode Planteurerne nogle Friheder, bleve de en Tiid lang temmelig rolige. Lord Berkeley afstod derpaa sin Ret til Hr. William Penn og 3 andre Jnteressentere, med hvilke Sir Grorge Carteret blev enig om at deele Landet i 2 lige Dele. Man trak altsaa en Linie fra den Sydøstlige Spidse af den lille En Havn næsten gandske lige mod Norden, hvoraf Sir George fik den østlige Deel, som derfor endnu stedse kaldes Ost Nyejersey, men den anden Deel tilfaldt Hr. Penn, og blev adskildt ved det Navn Vest Nyejersey, som den endnu beholder. Der opkom altsaa paa nogen Tiid 2 forskiellige og fra hinanden adskildte Provinzer, enhver under sin egen Regiering. Da Sir George siden døde, solgte hans Arvinger deres Ret paa Ost=Nyejersey til Hr. Penn og 11 andre Medintere, sentere, men disse overlode ikke længe derefter et Stykke deraf til Græven af Perth og 11 andre Personer. Alle disse Hoved og Side=Delinger foraarsagede, at Landet blev skildt ad i mange smaae Eiendomme, og at Eierne havde liden eller ingen Kundskab om deres egne Fordele, thi saasom man ikke havde draget Omsorg, for ved bestemte Linier at sætte faste Grændser, saa blev det dem vanskeligt, om end ikke aldeles umueligt at adskille, hvor vidt enhvers Rettighed strakte sig; hvoraf altsaa reyste sig saa mange Sammenrottelser og Tumulter, at Eierne omsider derover bleve fortrædelige, og i Aaret 1702 overdroge til Kronen det gandske Herredømme over Nyejersey, og forbeholdt sig allene deres andre Rettigheder og Friheder, samt betingede Jndvaanerne nogle Fortrin, som skulle bekiendtgiøres alle Kronens efterkommende Stadtholdere og tillig indføres udi deres Forholds Ordre.