JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-07-08
At Undertegnede med det kongelige danske Cancellies bemyndigelse af 15de Dennes, som nærmeste Succes for efter min salig Fader Kammerherre Baron JuelRosensteen, har overtaget Bestyrelsen af Thaarupgaards Stiftelse, har jeg den Ære at bekjendtgjøre for enhver Vedkommende, som ville behage i Stiftelsens Anliggende, i portofrie Breve, at henvende sig til mig i denne Termin her til Horsens men efter den Tid, til min Bopæl i Kjøbenhavn, i Frederiksberggade Nr. 28. Horsens, den 20de Juni 1836. C. Juel Apsensteen.
Viborger Samler, 1836-07-08
Kornbrændeviin, udsælges fra i Dag af, i det saakaldte nye Brænderie, til 16 Skilling Potten. Viborg, den 5te Juli 1836. R. Dous.
Viborger Samler, 1836-07-08
Hvor nogle Læs Kløverhee kan faaes tilkjøbs, anvises fra Bogtrykkeriet. og Nylig har forladt Pressen i Horsens Critisk Bedømmelse af Herr Pastor Arntzens, Herr Kammerjunker Wedel=Heinens og Herr Assessor Withs imod mit Skrift om Brændeviinsbrænderierne udgivne Modstrifter, tilligemed Nogle Ord for Kjøbstæderne af Rader, Overauditeur og Borgemester. Faaes for 3 Mk. P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1836-07-08
Førstkommende Fredag, den 8de d. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Raadhuset afholdt Licitation over Reparationerne af Raadhuset og den saakaldte Vagtbygning, ved hvilke Licitationer vil skee separate Opraab, saavel af Materialiernes Leverance, som af Arbeidet. Derefter agtes Planeringen og Brolægnings-Arbeidet i Gaden ved Tugthuset bortliciteret. Overslag og Conditioner for disse Licitationer ere til Eftersyn paa mit Contoir. Viborg, den 1ste Juli 1826. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1836-07-08
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afgangne Selveiergaardmand Frands Pedersen af Mausing, bliver den Boet tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. med Kirke-, Korn- og Qvægtienden deraf i Mansing Bye, Winderslev Sogn, Lysgaard Herred, stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den førstkommende 20de Juli om Formiddagen Kl. 10. De til Gaarden hørende Jorder ere af god Bonitet, og tjenlige til al Slags Sæd. Besætningen, der ved en bedre Drivt betydelig kan forøges, har hidtil været: 10 Fæekreature, 30 Faar og 2 Heste. – Til Gaarden bører en god Skovlod i Mausing Skov, og fornøden Tørvejord haves. – Gaarden kan tiltrædes strax naar Budet er approberet. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 30te Juni 1836. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1836-07-08
Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i Jens Pedersen Lunds og fraskildte Hustrue Else Pedersdatters Fælledsboe, bliver den Boet tilhørende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. samt en i Fælledsskab med Jens Nielsen Busch eiende Parcel af Hartkorn 1 Skpe. 2 Fdkr. i Ørum Sogn, Fiends Herred, med den paa Eiendommene værende Afgrøde af alle Slags, opraabt til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i selve Gaarden i Sønder=Ørum, Mandagen den 1ste August førstkommende, Kl. 11 Formiddag. Gaardens Bygninger ere særdeles vel vedligeholdte og Jorderne ere i en meget god Drivt. – Af Kjøbesummen vil de 3/4 Dele først fordres udbetalte i Snapsting 1837 Fjends & Nørlyng Herreders Contoir. Viborg, den 29de Juni 1836. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1836-07-08
Arvingerne efter min afdøde Mand, Gaardmand, Christen Jensen Westergaard, af Flye Bye og Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, indfaldes herved til at møde hos mig Onsdagen den 7de September d. A. for efter legitimeret Arveret, at modtage, lodtage og qvittere for de 10 Rbd. N. V., som jeg efter allernaadigst confirmeret Testament af Dato 12te April 1817 skal udbetale til Dem. Flye, den 24de Juni 1836. Ane Marie Pedersdatter, sal. Chr. Jensens Enke.
Viborger Samler, 1836-07-10
64de Aargang. 1836. No. 84.
Viborger Samler, 1836-07-10
Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger. Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Viborger Samler, 1836-07-10
Søndagen den 10de Juli. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-07-10
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Collisionen mellem begge Parlamentets Huse er for Øieblikket udsat. Overhuset havde nemlig besluttet Udnævnelsen af en Committee, til at affatte en Beretning over dets Grunde til at nægte dets Jndvilligelse i Underhusets Beslutninger, ganske paa sammeMaade, som Underhuset tidligere havde ladet affatte en lignende Beretning over sine Amendments til Overhusets Amendments. Denne Overhusets Beretning blev den 30te Juni forelæst i en Conference mellem begge Huses Commissairer, efterat Lord Melbourne endnu engang, skjøndt forgiæves havde modsat sig Strax efterat Conferencen var forbi, overbragtes Beretningen til Underhuset, hvorpaa Lord John Russell androg paa, at Overhusets nye Amendments først efter tre Maaneders Forløb maatte tages under Overveielse, da der under nærværende Omstændigheder ikke var at tænke paa en tilfredsstillende Overeenskomst, eftersom Lorderne netop havde forkastet det Princip, der udgjorde Billens egentlige Livskraft og fremgik af Landets Forfatnings constitutionelle Characteer. Da der i denne Henseende ingen Concession var at vente fra nogen af Siderne, saa vilde det være ganske unyttigt videre at indlade sig paa denne Gjenstand. Hr. Hume fandt Ministerens Foredrag altfor moderat, og meente, at hvis Lorderne vilde blive saaledes ved at modsætte sig enhver fornuftig Forvaltning, saa vilde den Dag ikke være langt borte, da Folket vilde tænke paa at gjøre Ende paa dem (af siceping them didy.) O'Connell erklærede Overhusets Opførsel for en Fornærmelse mod det irske Folk, og bragte i Erindring, at den samme Lord Wellington, der i 1828 erklærede, at Jrland maatte gjenerobres med Sværdet, dog i 1829 maatte stikke sit Sværd i Skeden. Han bevidnede sin Tillid til den nærværende Regjerings gode Villie og det engelske Folks Retfærdighed, men forsikkrede at Millioner Mennesker vilde forlange Unionens Ophævelse eller Retfærdighed. Hr. Gaskell gav et skarpt Svar. Hr. Roebuck indrømmede, at det engelske Folks Majoritet endnu ønskede Overhusets Bibeholdelse, men meente, at hvis Antipathien mod dette Jnstitut skulde blive ved at tiltage saaledes som i de sidste 3 Aar, da vilde dette inden kort Tid fore til en Ophævelse af Husets uforsvarlige Stilling. Saaledes som Sagerne nu stode, havde det ene og alene sine egne egnistiske Formaal for Øie. Taleren kaldte Hr. Roebuck til Orden; men denne beraabte sig paa Historien og dens Erfaring. Tilsidst blev Opsættelsen besluttet, og Sagen vil neppe paa ny komme under Discussion i nærværende Session. Af Hr. Roebucks aabenhiertige Tilstaaelse og O'Connells Nølen skulde man troe, at det radicale Parti endnu ikke holder det for raadeligt at bryde en Landse med Overhuset. Jmidlertid har et irsk Medlem, Hr. O'Brien anmeldt en Række af Resolutioner i Anledning af Corporationsspørgsmaalet og en herpaa grundet Adresse til Kongen.
Viborger Samler, 1836-07-10
Frankrig. Jfølge Breve fra Toulon af 20de Juni var Linieskibet Ville de Marseille afseilet den foregaaende Aften; Linieskibet Scipio skulde følge efter. Det hedder, at den franske Escadre er bestemt til Tunis, for at forhindre den tyrkiske Flaade med 3000 Md. Landtropper fra at løbe ind. Porten skal have tiltænkt den nuværende Bei af Tunis, der er meget fransk findet, Silkesnoren, og have bestemt Been af Constantine til hans Eftermand.
Viborger Samler, 1836-07-10
Marschal Clauzel er endnu stedse i Paris, og havde efter Ankomsten af en Telegraphdepesche fra Toulon endnu den 25de f. M. en Conference med Ministrene. Abdel Kader skal have overfaldet flere fransksindede Stammer, udøvet de største Grusomheder og bort fort flere hundrede Qvinder i Paasyn af Leiren ved Tafna. Man troede, at Marschallen vilde tage 6 Batailloner med til Algier som Forstærkning.
Viborger Samler, 1836-07-10
Fyrst Talleyrands Befinde skal vække megen Bekymring. Undertiden skal en vis beklemmende Tilstand gribe ham, saa at han - græder! Den 23de ere urolige Optrin forefaldne i Bordeaux. Øvrigheden havde nemlig forbudt den paa Sanct-Hans Aften sædvanlige Kasten med Raketter, nogle Gadedrenge brøde sig ikke herom; det kom til talrige Opløb, og der kastedes Stene paa Tropperne. Omtrent 100 Personer ere paagrebne.
Viborger Samler, 1836-07-10
Den af Lord Melbournes Proces bekiendte Mis Morton har forladt England og er ankommen til Paris. Heller ikke her kan hun vise sig paa offentlige Steder, uden at samle en Mængde Nysgjerrige omkring sig.
Viborger Samler, 1836-07-10
Forfatteren af den berømte Marseillerhymne, Hr. Rouget de sle, er den 27de f. M., 76 Aar gammel, ved Døden afgaaet i Cholsi-Leroi hvor han tilbragte sit Livs sidste Aar paa et Landsted tilhørende Hr. Volart, Fader til Digterinden Mad. AimableTastu. Ludvig Philip havde strax efter Julirevolutionen da Politiken endnu bød ham at sætte en Ære i at hedde Borgerkonge – udsat for Digteren en Pension af 1200 Fres.
Viborger Samler, 1836-07-10
Jfølge Courier Franceris drives Processen mod Alibeaud med største Jver og uden al Opsigt, saa at man kan vente Jnstructionen, de mundtlige Forhandlinger og Dommen tilendebragte i 14 Dage. Cour. roser Ministeriet for, at det føger, at undgaae al Scandal; muligt, at Fieschis Proces har ophidset Alibeauds Jndbildingskraft, og naar man først behandler et Kongemord som et simpelt Snigmord, naar man gaaer tilværks i Moralens og ikke i Politikens Navn, da torde slige Exempler tabe den farlige Evne at smitte. Hvad der synes at understøtte denne Anskuelse, er, at da Alibeand læste de Jnd skrivter Fieschi havde gjort paa Væggen i sit Fængsel, fagde smilende: "Hvad var det Menneske for en Taabe, Og dog vil hans og mit Minde gaae over til Efterverdenen, kun at jeg vil føre mig anderledes op; thi han var en Brøvler, og bildte sig ind, at han med sine svulstige Ord, sine abeagtige Fagter og Exemplarerne af sin Haandskrivt skulde gjøre stort Jndtryk Men man har dog skaaret Hovedet af ham!"
Viborger Samler, 1836-07-10
Blandet. Cholera raser stærkt i Wien, især i flere af Forstæderne.
Viborger Samler, 1836-07-10
Fra Schweiz melder Allg. Zeit.: "Hæftelsen af politiske Flygtninger, der have aftalt nye forbryderske Projecter, vedblive, og Undersøgelsen synes at love betydelige Resultater. Navnligen vinder den fra Begyndelsen af yttrede Formodning i Sandsynlighed, at det Mørke, der hvilede over Lessings Mord, ved denne Leilighed maatte blive gjennembrudt; i det Mindste ere Acterne rykkede saa langt frem, at der er andraget paa Action med nogle Personer med Hensyn til dette Mord. Ved denne Leilighed kan det ogsaa blive tydeligere for Udlandet, at en større Udvikling af Centralmagten i Schweiz ei alene ønskes af Lediggængere og Ærgjerrige, men ogsaa af enhver indsigtsfuld Undersaat af Eedsforbundet. Den store Vanskelighed i en conseqvent Fremgangsmaade, ligger netop i Adsplittelsen, der nu eengang ikke kan lade sig forene med et ordnet Statsliv. Naar f.Ex. Politiet i Canton Zürich vil opretholde Orden og bemægtige sig Forstyrrerne, saa naaer dens Magt: kun en Miilsvei. J andre Cantoner bersker et andet Politie, der maaskee har ganske andre Anskuelser. Berns Regjering er iøvrigt for Tiden enig med Bürichs, og begge synes at have besluttet, een Gang for alle at gjøre Ende paa dette SammensværgelsesUvæsen. Men heller ikke de ville opnaae deres Før maal, med mindre de gjøre Sagen til en Eedsforbunds-Sag, og udnævne paa Forbundets Vegne Autoriteter til at behandle de specielle Tilfælde med omfattende Fuldmagt."J New-Orleans vilde man den 8de Mai have Efterretning om en Opstand i Mejico, hvis Formaal var at styrte Sta. Annas Herredømme, og hvis videre Udbredelse man befrygtede, saasnart Efterretningen om Sta. Annas Nederlag naaede Mejico. Senere Breve fra New-Orleans af 14de Mai bekræfte denne Efterretning og melde, at der allerede har hersket stor Forvirring i Mejico siden Vicepræsidentens General Barragans Død; han var en af Sta. Annas Hovedtilhængere. Den svenske Consuls Huus var plyndret, Consulen selv dræbt. Det liberale Parti tiltog dagligt i Kræfter.
Viborger Samler, 1836-07-10
Jfølge Efterretninger fra Canton af 24de Febr. vare alvorlige Uroligheder udbrudte i det Indre af China. J en Skrivelse fra den polske Grændse hedder det: Man fortsætter endnu stedse Consiscationen af de, Deeltagerne i den polske Befrielseskrig tilhørende, Godser. Saaledes blev i den sidste Tid i Zyromirer-Kredsen, 60 Jndividers Formue, i den nowgorod-wolhyniske Kreds 60, i Kowlet Kredsen 41, i Luck-Kredsen, 48, i det podoliske Gouvernement 82, og i det Wilnaske 29 Adelsmænds, Godseieres, Geistliges, &c. Formue confiskeret. Keiserens "Gavmildhed, skiænker alle disse Godser til russiske Officierer. (Neue Seitung, der meddeler denne Efterretning, tilføier, at allerede M. Cato har sagt: "Vi have allerede længe, tabt den sande Benævnelse paa Tingene: at give fremmed Gods bort, kaldes Gavmildhed."
Viborger Samler, 1836-07-10
Følgende Beretning i Journal des Debats af 22de Juni, der formodentligen har taget den af et engelsk Blad, troe vi fortjener en Plads her, dande Paagieldende angives at være Danske, skjøndt vi rigtignok ikke kjende noget Faceum, der bestyrker deres Fortælling: "Tre fattige Diævle, fødte i Danmark, mødte i Slutningen af Mai Maaned for en Politiret i London; ved Hielp af en Tolk forklarede de, at de vilde have ladet sig hverve for at forsvare Dronning Jsabelles Sag i Spanien, men at de chrifiinske Hververe ikke vilde have med dem at gjøre, fordi de som ukyndige baade i det engelske og spanske Sprog ikke kunde være til nogen Nytte i Evans Hjælpecorps, og de bade derfor om Understøttelse for at kunne komme til General Bernelles tydske og franske Hjælpetropper. Præsidenten i Retten, S. Hunter afviste dem med den Erklæring, at England havde nok at gjøre med sine egne Fattige, og det kunde ikke lade andre Nationers Fattige reise paa sin Bekostning. De tre danske Eventyreres lode sig imidlertid ikke afskrække.
Viborger Samler, 1836-07-10
Den 16de Mai kom de igien tilligemed en Betient ved det danske Consulat, der havde oversat for dem et Bønskrift, som de havde forfattet i det danske Sprog, og hvoraf Jndholdet var følgende: "Undertegnede, piinte af Samvittighedsnag og ved Frygt for en retfærdig Straf afholdte fra at vende tilbage til vort Fædreland, bekjende Følgende: forledte af slet Selskab, hvor vi kun havde ugudige Exempler for Øie, besluttede vil at plyndre en riig Landsmand, en Krigsassessor som skulde reise fra Kjøbenhavn til Helsingør med en betydelig Sum Penge. Vi ventede paa ham i Nærheden af Charlottenlund for at berøve ham enten hans Penge eller hans Liv. Ulykkeligviis for ham og for os forsøgte han paa at gjøre Modstand, og vi dræbte ham og hans Tiener, og bemægtigede og Byttet, som kun beløb sig til 800 Specier; dette ringe Udbytte af en saa stor Forbrydelse satte os accurat istand til at komme til London. J denne Stilling var enhver anden Bane end Krigens lukket for os, og man har ikke engang villet tillade os den sidste Trøst i vort eget Blod at aftvætte den Skamplet, vi ved vores afskyelige Misgierning have sat paa os. Dersom Lord-Majoren vilde tildeele os en ringe Understøttelse, vilde vi upaatvivlelig finde Leilighed til at komme til Spanien og overvinde de Vanskeligheder, som hidindtil have stillet sig imod vor Plan." Det danske Consulats Betiente erklærede, at disse Personer ikke havde medbragt noget Skriftligt, og de havde derfor hverken været istand til at godtgjøre deres Navne eller bevise deres Skyld i den Forbrydelse, hvorfor de havde angivet sig selv; det var Aarsagen, hvorfor Consulen ikke var kommen dem til Hielp, og Consulatet kjendte heller ikke Noget til noget Mord paa en Krigsassessor eller paa nogen anden Reisende paa det angivne Sted. En af Rettens Assessorer yttrede, at det var ikke første Gang at fremmede Landstrygere angave sig som skyldige i opdigtede Forbrydelser, begaaede i deres Land, for derved at skaffe sig Midler til at komme bort fra England. Præsidenten, S. Hunter, decreterede, at de tre Danske skulde optages i et Hospital, indtil den danske Consul med Hensyn til dem havde erholdt de nødvendige Oplysninger hos de kjøbenhavnske Autoriteter."
Viborger Samler, 1836-07-10
For kort Tid siden fik en ung Skuespiller i Paris et ononymt Brev, hvori han anmodedes om at indfinde sig om Natten Kl. 12 udenfor et vist Huus i Nærheden af St. Magdalenekirken, hvor han vilde træffe en Eqvipage, der skulde føre ham til en Person som yndede ham, hvis han vilde underkaste sig de Betingelser, den Tiener, der var ved Eqvipagen, vilde giøre ham bekjendt med. Han fulgte Jndbydelsen og fandt ganske rigtig en elegant Vogn, hvorved der stod en Tiener, som sagde, at han havde Befaling til at bringe ham til sin Frue, hvis han vilde tillade, at han bandt ham et Tørklæde for Øinene og satte sig hos ham i Kareten. Skuespilleren erklærede sig strax tilfreds med Forslaget, steg ind- og blev, efterat han havde kjørt omkring henved en halv Time, ført ind i et prægtigt Gemak, hvor han blev modtaget af en meget smuk Dame, der, da hun nogle Timer efter befalede ham at forlade sig paa samme Maade som han var kommen, tillige bad, at hun først maatte krølle hans Haar. Skuespilleren tillod det og kjørte derpaa bort. Da han om Morgenen tog Papilotterne af, saae han til sin store Forbauselse, at enhver af dem var en Banknote, og at han havde 3000 Fr. i Haaret. J sin Glæde fortalte han dette lykkelige Stævnemøde til sine Venner, som i Førstningen ikke vilde troe det, hvorover han tilsidst blev saa heftig, at han raabte; "Jeg kan bevise det; jeg er Skuespiller - og her har jeg 3000 Fr. Næste Morgen fik han atter et anonymt Brev, som han aabnede med største Henrykkelse, men hvori der kun stod: "De er en Sladderhank – det Krøllepapiir, der laae færdig for Dem til i Morgen, er sendt til de Fattige i Forstaden St. Antoine." Han gjorde sig strax al Umag for at erfare om der virkelig var givet Noget til de Fattige i Forstaden, og erfarede, at en Dame havde sendt 10,000 Fr. i en Billet, hvori der var skrevet: "Bod for en Synd, taget fra en Nar!" Capuzinerne i Arth i Schweiz have i Aar (1836) tilbudt Jndbyggerne i Districtet Küssnacht ved Besværgelse at fordrive Oldenborrelarverne af Districtet, saaledes at disse ved Ordets Magt enten skulle dø eller forlade Menigheden. De værste Larver, mener et tydsk Blad i den Anledning, ville dog altid blive tilbage.
Viborger Samler, 1836-07-10
Jndenlandske Efterretninger: Kjøbenhavnsposten melder, at Concelliet ogsaa har befalet Action anlagt imod Redacteuren for en Artikel af det andet af de 2de under Beslag hvilende Nr. Denne Artikel er en Replik paa en anden Artikel i Viborger Samler i Anledning af Kbhavnsp. bemærkninger om Hr. Kofs's Udnævnelse til Gesandt og Professor Davids Entledigelse i No. 180 af samme Blad, hvilke bemærkninger ogsaa ere blevne incriminerede ved Anlæggelsen af den nye Action. Man veed endnu ikke, om denne vil blive ført særskilt eller i Forbindelse med den tidligere for Retten verserende Trykkefrihedssag. - Endvidere melder samme Blad: "Den 27de Juni indgav Actor i sidstnævnte Sag, Hr. Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets=Procurator Borup sit Jndlæg. Paastanden i samme gaaer ud paa, at Red. for sit Forhold under denne Sag vedbørligen ansees efter Loven og Anordningernes Strenghed og skadesløs, tilsvarer Actionens Omkostninger. Betræffende hver især af de incriminerede Artikler, da formener Actor, at "Tiltaltes Straf for de i Artiklen: en Politisag indeholdende Fornærmelser imod Politiet og Politiretten vil være at bestemme efter Forordn. af 27de Septbr. 1799 § 121, og at Straffen for Artiklen under Nyhedspost som Dineen hos den Slesvigske Stænderforsamlings Præsident, maa bestemmes efter eller i Analogi af Forordn. 27de Septbr. 1799, in Secke dens 7de og 12te Js, samt Plac. 18de Octbr. 18057. Forøvrigt overlader Actor, hvad ogsaa den citerede Slutningspaastand udviser, til Retten "at vælge og anvende en saadan Straf paa Tiltalte, som hans brugte Forhold i det Hele maatte befindes at have forskyldt efter Loven og Anordn. Strenghed.
Viborger Samler, 1836-07-10
Efter Forlydende skal Professor Bang være valgt, til Bankdirecteur med den Forpligtelse at blive Directeur for den Filialbank, som sandsynligviis vil blive oprettet i Jylland.
Viborger Samler, 1836-07-10
Slagelse, den 5te Juli. Jnat imellem Kl. 12 og 1 vækkedes Byens Jndvaanere af deres trygge Sovn, ved Brandraab. Jlden var udbrudt i Hr. Sadelmager Heides Gaard paa Smedegade, som i en Tid af henved 2 Timer næsten aldeles lagdes i Aske. Ved vore brove Brandfolk sædvanlige ivrige Anstrængelse, lykkedes det imidlertid, at Jlden ikke greb videre om sig.
Viborger Samler, 1836-07-10
Viborg. Hans Majestæt har, under 28de f.M., allernaadigst beskikket: 1) Sognepræsten for Dollerup, Finderup og Raunstrup Menigheder i Viborg Stift, J. F. S. Carlsen, til Sognepræst for Dalbyeneder, Raabye og Sødring Menigheder i Aarhuus Stift; 2) Sognepræsten for Skjoldborg og Kallerup Menigheder i Aalborg Stift, C. F. Heerfordt, til Sognepræst for Selde og Aasted Menigheder i Viborg, Stift; og 3) Candidatns Theologi og Lærer ved Søe-Etatens Drengeskoler, A. Ammentorp, til Sognepræst for Kobberup, Feldingberg og Gammelstrup Menigheder i Viborg Stift.
Viborger Samler, 1836-07-10
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1836-07-10
Fattigvæsenet angaaende. Under Fattigvæsenets Forsorg befinder sig i dets Arbeidsanstalter paa Ladegaarden et ikke ubetydeligt Antal arbeidsføre Personer, hvoraf flere ere Professionister, andre vante til saadanne Arbeider, som forefalde ved Landoeconomiens forskjellige Sysler og anden Beskjæftigelse, ligesom og derimellem findes en Deel, tildeels yngre, arbeidsføre Fruentimmer. Directionen har Anledning til at antage, at der maaskee flere Steder i Provindserne kunde findes Anvendelse for saadanne arbeidsføre Personer især ved Landbruget, og de større Landeiendomme. Flere af dem ere fødte og opdragne paa Landet, men have efter et over treaarigt Ophold vunden Forsørgelsesret i Hovedstaden, hvor de nu ikke meere have været i Stand til at forskaffe dem Tjeneste eller andet lovligt Erhverv, og desaarsag, ere tyede til Fattigvæsenet, samt ønske inderligen atter at blive anbragte paa Landet, naar kun en nogenlunde Existents kunde aabnes for dem. Det er derfor, Directionen henvender den almindelige Opmærksomhed paa disse Mennesker, hvis Tal i de sidste Aar mærkeligen er forøget derved, at der næsten til hver Skiftetid flere og flere Tjeneste- og Arbeidsfolk fra Landet, som finde sig utilfredse med de Vilkaar, den der bydes, søge Hovedstaden; og da Directionen holder sig overbeviist om, at Vedkommende, som maatte indlade sig med de benævnte Jndivider, ville finde sig tilfreds med deres Arbeidsdygtighed, hvor deres Kræfter kan afbenyttes, saa anmode vi Enhver, som maatte attraae af disse Mennesker i Tjeneste eller Arbeide, om behageligen at ville henvende Dem enten til undertegnede Direction eller til Jnspecteur Schleisner ved Arbeidsanstalten paa Ladegaarden herved Staden, hvor enhver Oplysning angaaende de Personer, som maatte ønskes, ville blive meddeelte.
Viborger Samler, 1836-07-10
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn, den 4de Juli 1836.
Viborger Samler, 1836-07-10
Det Fru Hofmanns Bo tilhørende Sted paa Mathias gaden med tilliggende Hauge, kan underhaanden faaes tilkjøbs eller tilleie. Man henvende sig til Hr. Adjunct Wesenberg.
Viborger Samler, 1836-07-10
Til førstkommende November ersien Leilighed forrenlille Familie at faae til Leie hos J. UlesenhernHvor en ny smuk holsteensk Postvogn, med 3 lakerede Agestole, er at faae tilkjøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1836-07-10
Nye Citroner og Appelsiner faaes atter hos S. H. Funder.
Viborger Samler, 1836-07-10
Paa Grund af skeet Underbud, bliver Mandagen den 18de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa Tingstedet beri Byen afholdet offentlig nye Licitation over Opføtelsen af en Træebroe af Eeg, ved Bierregrav i Rinds Herred, paa Herredsveien mellem Kleitrup Mølle og Schaltz; hvillet herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. – Det mindste Bud, ved sidste Licitation var 233 Rbd. Sedler. Hobroe, den 5 Juni 1826. Salen,