Berlingske Tidende, 1775-07-07
Hoffet har den 17de hujus igien faaet en Expresser fra Generat Gage, men de af samme medbragte Depecher ere endnu en Hemmelighed. Det heder, at General Congressen i Phlladelphia, har strax efter at den igien var bleven samlet, opsat nogle Forestillinger, og sendt dem til General Gage. Disse skal indeholde visse Forslag til Forliig, og man vil, at Ministerium er ey heller utilbøyelig til at antage disse Forslag. dog paa de Vilkaar, som sætte Kronens Ære og Rettigheder udi Sikkerhed. Men med saadant Forliig, eller dermed, at det snart kunde haabes, vil saavel de sidste private Brev fra Colonierne, som de Anstalter, hvilke her skee, endnu slet ikke stemme overeens. Efter Brevene staaer det hele America ligesom under een Vagt, for paa det yderste at forsvare de Rettigheder og Friheder, som det paastaaer, og paa Regieringens Side forholder man sig ikke anderledes, end om en alvorlig og langvarig Krig med Colonierne var at vente. Ser Regimenter skal endnu gaae til America, nemlig 4 Jrlandske Fod Regimenter, 1 Regiment Berg=Schotter, og 1 Regiment Cavallerie. Vice-Kongen af Jrland skal allerede have faaet Ordre til at indskibe dem, og andre Tropper skal fra Schotland gaae til Jrland. J disse Dage er og en stor Mængde Vaaben og Munition sendt til Boston. Den Escadre, som bliver udrustet i Portsmouth, og, som man mener er bestemt til America, skal bestaae af Neptun paa 90, Superbe paa 74, Firm paa 64, samt Windsor og America, hver paa 60 Kanoner. Til disse Skibe skal endnu føyes Kent, Dublin og Albion, hver paa 74 Kanoner, tilligemed nogle Fregatter og Chaloupper, og Admiral Pye siges at skal have Commando over denne Escadre. Provincial-Congressen i Nye Engeland har besluttet at holde i Sommer 10000 Mand til Provinens Forsvar. Til at bestride Omkostningerne paa dette Feldtog, skal udgives 30000 Pd. Sterl. i PapiirPenge, hvilke man overalt skal modtage som reede Penge. J Virginien har Gouverneur Dunmore ladet bringe al den Krigs Forraad, som har været i Magazinet i Williamsborg, om Bord paa det der liggende Krigskib. Efter andre Beretninger fra Virginien skal Græv Dunmore have truet med, at saafremt Colonien ikke igien efterkommer sin Skyldighed, ville han skiænke alle Negerne Frihed, forsamle dem under een Fahne, og give dem Ordre til at gaae løs paa Rebellerne. Den 23de Junii. Udi et Brev fra Nye=Pork berettes: at Handels-Commissionen, efter Exempel af hvad som er skeet i Philladelphia, har ophævet Leverancerne for Boston, Nye=Founland og andre Pladser hvor Fiskerie drives. Dette Brev melder tillige, at Raadets Lemmer havde tilsendt bemeldte Commission en Copie af en Skrivelse fra Lord Dartmouth af 24de Martii, hvorudi meldes, at et Udkast til et Forliig var i Værk. Men Commissionen havde derpaa givet til Svar: "Udi den nu værende Uroelighed kunde man ingen Forslag give Gehør, og saa længe General Gage ikke ophører med alle Fiendtligheder, er det og unyttigt at giøre noget Forslag, og denne Provinz, saavel som alle de andre, havde fast besluttet, ikke allene ey at underkaste sig de ny Parlements=Acter, men og at modsætte sig alle dem, som skulle ville tvinge dem dertil, om de endog derfor skulle opofre alt hvad de havde." Fra Philladelphia selv skrives: Efter at Provincens General=Assembly havde overveyet det Brittiske Parlements Underhuses Beslutning af 20de Febr. at lade Colonierne have Ret til med Kongens og Parlemen. tets Samtykke at taxere sig selv, saa har bemeldte Assemblyderpaa svaret: "Denne Plan fremsætter intet beqvemt Mid deel til Forliig; Colonierne maae frit bevilge deres Subsidier; men den her værende Colonie kan ingen endelig Erklæring give i denne Sag, men maae først raadføre sig derom med de andre Colonier." Man har desuden en Skrivelse fra Egnen ved Boston, hvorudi først berettes hvad som der er forefaldet og til Slutning føyes til: Vi erfare at Rygtet gaaer i Boston, at adskillige Fanger blive meget barbarisk behandlede af os. General Ward (den Americanske General ) har, da han fik saadant at vide, sendt et Bud til General Gage, for at tilmelde ham, at der blev anvendt al muelig Omsorg for de Saarede, men i Fald Generalen havde meere Fortroelighed til sine egne Vundlægger, havde disse Frihed til at komme til os, og betiene de Saarede selv. Man haaber, at dette Tilbud skal svække al Troe til det udspredte fornærmelige Rygte. Vi stride allene af Jver, for at handthæve vore Friheder, og ikke af Had mod Engellænderne, som have lært os at elske og frygte dem. Vore Bestræbelser ere virkelig ikke stilede mod det Engelske Folk, men mod visse Personer, hvilke ere lige saa forhadte af dem, som af os. J hvad der og maatte skee, saa er vor Sag alt for retfærdig til, at vi skulle besmitte den med uhørte Grusomheder. - De fleste Americanske Efterretninger stemme derudi overeens, at den opkomne, borgerlige Krig neppe saasnart vil kunde blive bielagt.