Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1697-11-01
Hans Kongelig Majestæt og de Herrer General Staters Undersaatter skal niude Commerciernis og Navigationens Frihed, som de, førend Krigen paakom, altid tilforn udi Rigerne, Stæderne og Provintzerne paa begge sider haver nydt. 2. Jngen af dem maa under noget Skin eller Prætext enten til Lands eller Vands øfve nogen Fiendskab eller Vold imod hinanden. Til den Ende skal Hans Majestæts Undersaatter ikke tage nogle Commissioner for en particuleer Udrystning, ey heller Repressalie-Breve fra de Førster og Stænder, som kunde være GeneralStaternis Fiender, langt mindre dennem nogen Skade tilføye, under Straf at forfølgis som Søe-Røvere. Det samme skal ogsaa efterkommis af General-Staterms Undersaatter; Efterdi saadant icke alleeniste paa det allerstrengeste skal blive straffet, men end ogsaa ald den Skade de hinanden kand have foraarsaget, restitueris. 3. Prisernis Borttagelse skal og derfor ophøre: Nemblig, fra TerNeuse udi Norge, indtil Canalens Ende, inden 4 Uger. Fra Canalens Ende, indtil Capo St. Vincent inden 6, og derfra i det Middellandske Haf indtil Linien inden 10 Uger, og endeligen paa hin side af Linien, inden 8 Maaneder fra dato at regne. Alt hvis siden bliver borttaget, restitueris skadisløs paa begge Sider. 4. Alle tilforn udgifne Marque og Repressallie-Brefve skal være ugyldige, at de ingen af Parterne skal komme til Skade; Og saa fremt en af den andens Undersaatter skeede ved Justitzen ald for stoer Uret, skal dog ingen Repressalier udgifvis, førend det Ministeren, som paa stæden residerer, vorder tilkiendegifvet, hvilcken inden 4 Maaneder skal lade sig informere af Contraparterne, og saa forskaffe en hver Ræt. 5. Undersaatterne paa begge Sider skal hvercken vorde tiltalte, ey heller paa Lif eller Gods anholdte, for nogen vitterlig Gield, som Hans Majestæt eller General-Staterne kunde være skyldige. 6. Begge Parters Undersaatter eller Indbyggere, skal leve med hver andre udi god Fortrolighed, og med hver an andre paa alle dem underlagde Stæder i Europa nyde fri Handel med alle Slags Kiøbmands-Vare, saa fremt Handelen og Transporten ved den eene eller anden Stats Fororninger i almindelighed, eller en hver i særdeelished, saa vel Undersaatter som Fremmede, icke er forbudet. 7. Nest dette ere ogsaa Kongens og General-Staternis Undersaatter tilladt, fri at komme med deris Kiøbmands-Vare udi begge Parters Lande, Stæder, Havne og Strømme, dem uden Forskiæl at sælge, og saa igien at kiøbe, forhandle, eller bortføre alle Slags Kiøbmands-Vare som deris egne Undersaatter at ind eller udføre icke ere forbudne, og det uden nogen Privilegium denne Frihed til Forhinhindring, ey heller skal større Told af Personer, Skib og Gods directe eller indirecte udi nogen Maade vorde fordret, end hvis en hver af Parternis egne Undersaatter betaler. 8. General-Staternis Undersaatter skal for Rætten af Contablie, Ancker-Penge, Sol Parisis og andre Paaleg, uden nogen Forbehold eller Exception, icke meere betale end Hans Majestæts Undersaatter, som ingen Borgere ere paa de Stæder hvor samme Rætter findis indrettede. 9. Disligeste skal General-Staternes Undersaatter være tilladt med den samme Frihed som de Kongl. at indføre de Levantiske Vare udi Marsilien og andre forundte Stæder, saa vel udi egne som udi de Franske Skibe, oc icke betale de 20 pro cento som tilfor var paalagt; Uden saa var at Majestætens Undersaatter dennem at erlegge iligemaade vare tilforbundne. 10. Det skal ogsaa være tilladt General-Staternis Undersaatter at indføre og sælge salt Sild, saa vel i Franckerige som i de conqvesterede Lande uden Forskiæl og Tvang dennem der at falte og med Fransk Salt ompacke; Hvorfor og det Anno 1687 den 14. Septembr. derom udgangne Forbud hermed gandske skal være ophævet. 11. Begge Parternis Undersaatter skal ved Toldstæderne uden Forskiæblive befordrede. 12. Jnden 3 Maaneders Forløb skal en nye Told-Rulle blive udgivet, imidlertid holdis den, som Aar 1667 ud gick, og i Fald mand icke derom kunde foreenis, skal Told-Rullen af Anno 1664 blive antaget. 13. For Krigs-Skibene skal alle Reede, Reviere, Fiorde og Havne staae aabne for at have fri Ind- og Udgang, og at ligge for Ancker, saa længe Fornødenhed det udkræfver, dog paa begge sider med Beskeedenhed, og skal Capitainerne Gouverneuren Aarsagen til deris Ankomst og Forblivelse tilkiendegive. 14. Kongens, General-Staternis og deris Undersaatters Krigs-Skibe, maa, maa, hvor de vil, fri indbringe deris Priser, som de hafver taget fra deris Fiender, og icke være forbundne til at give nogen Regenskab derfor, men igien fri indløbe til de Stæder hvor fra deris Commissioner liuder, dog at de samme deris Commissioner først fremviser. Derimod maa ingen anden som Priser fra Hans Majestæt eller General-Staternis Undersaatter hafver taget, nyde den Frihed, og i Fald de af Storm eller Uvæjr bleve tvungne til at indløbe, skal mand komme den nem med det forderligste til igien at udløbe, 15. General-Staternis Undersaatter skal i Franckerige ey holdis for Udlændiske, men være fri for Godsets Forfald til Rætten, saa at de og deris Arvinger maa disponere fri og ubehindrede ved Testamenter eller anderledis over deris Gods, i hvor vel de icke ere naturaliserede, disligeste maa de uden nogen Naturalisation sig nedsætte i Franckerige, og drive Kiøbmandskab efter eget Behag, og i særdelished skal de icke være forbundne til at betale de Skatter, som andre Fremmede erlegger. Denne Artickel skal iligemaade observeris med de Franske Undersaatter udi General-Staternis Gebet. 16. Deris beladne Skibe, som ved Uvær eller anden Hændelse nødis til at indløbe, skal icke være tilholdte at losse eller noget at sælge uden deris egen Villie, langt mindre nogen Ræt at betale. 17. Jngen Skipper, Styremand, &c. Skib eller Vare skal blive anholdte, og icke engang under den Prætext at det skulle være til Landets Beskiærmelse; Jcke heller skal dem noget fratagis uden Betaling og med deris Villie. 18. Begge Parter maa uden Forskiæl handle og fare paa den anden Partis Fiendis Land, enten fra et Fiendtlig Stæd til et andet, eller ogsaa til en Neutral Plads, uden nogen Forhindring. 19. Bemelte Fart maa skee med Kiøbmands-Vare, dog Contrabande-Vare undtagne. 20. Contrabande Vare ere alle Slags Fyerværck og andet Tilbehør, som Stycker, Musqueter, Myrser, Petarder, Bomber, Granater, Beeg-Krantze, Lavetter, Forketter, Bandelerer, Krud, Salpeter, Kugler, Picker, Kaarder, Storm Hatte Hielme, Kyrasser, Hellebaarder, halfve Picker, Heste, Sadler, Pistol Hylster, Kaarde-Gehænger, og andre til Krigen fornødne Udrystninger og Materialier. 21. Under forbemelte Vare skal ey være begrebne alle Slags Korn-Vare, Olie, Viin, Salt, eller i almindelighed, hvis til Lifvets Underholdning behøvis, saa at de ogsaa maa føris tilde Fiendtlige Stæder, undtagen til de Stæder som ere beleyrede, blocquerede eller ogsaa besatte. 22. Hvor 22. Hvorfor de Franske, naar de fra Staternis Havne til de Fiendtlige vil henseigle, bør først at fremvise deris Passer, hvor i skal være en Fortegneel paa deris Skibe og Gods, samme Passer skal af Admiralitetet, hvor de først ere fraseglede, være underskrefne- og siden skal de icke være molesterede i nogen Maade. 23. Det samme holdis ogsaa med de Franske Skibe som kommer paa General-Staternis Reeder, enten de løber ind i Havnene eller icke, for der gandske at Losse, eller ickun en deel af deris Ladning at afsætte, hvilcken de ey heller bør at giøre Regenskab for, med mindre de ere mistænkte, at de vil tilføre General Staternis Fiender Contrabande-Vare. 24. Udi saadan Tilfald skal Majestætens Undersaatter være forbundne til at fremvise udi Havnene deris Passer, indrettede efter den Maneer, som sagt er. 25. Og i Fald de Franske Undersaatter enten paa Reden eller og i Søen mødte General Staternis eller particuleer Krigs-Skibe, skal de icke komme de Franske nærmere end et Canon-Skud, og saa fort sende en Chaluppe med 2 eller 3 Mænd om Bord til de Franske, hvis Skippere de deris Passer hafver at fremvise, efter foreskrefne Concept og Maade, med Stædets Nafn hvor Skipperen har sin Boepæl, hvilke Passer fuldkommeligen stal troes og for gyldige erkiendis. 26. J Fald der udi bemelte Franske Skibe, som til General-Staternis Fienders Havne ere destinerede, skulle findis saadanne Vare, som for Contrabande holdis, da skal samme Vare udtagis og confisqveris, men Skibet og andre tillatte Vare maa derimod frikiendis. 27. Herforuden er ogsaa besluttet, at alt hvis som findis at være indskibet, af Hans Majestæts Undersaatter udi General-Staternis Fienders Skibe, omendskiønt det er ingen Vare af Contrabande, intet undtaget, skal blifve confisqveret, men de Fiendtlige Vare udi et Fransk Skib indskibede, at være fri, dog Contrabande-Vare, undtagne. Og saasom det er paalagt, at et fri Skib og giør Varene fri, saa er iligemaade besluttet, at Personerne, som ere paa saadanne Skibe, omendskiønt de kunde være den eene eller anden Partis Fiender, skal de dog icke tagis af Skibet, uden saa var, at det var Krigs-Officerer, som virckeligen ere i Tieniste hos deris Fiender. 28. Alle General-Staternis Undersaatter og Indbyggere skal nyde udi Hans Majestæts Lande, Havne, Reeder &c. samme Frihed, saa at der skal være en Lighed imellem begge Parters Undersaatter. 29. Det skal være Hans Kongl. Majestæts Skibs-Capitainer og andre. dre Kongl. Undersaatter forbudet, General-Staternis Undersaatter i nogen Sag at molestere eller Skade at tilføye, under Straf, dem ald udstanden Skade paa deris Personer eller Gods at restituere. 30. Til hvilken Ende alle Capitainer, som Skibe til Krigen udryster, skal være forpligtede til at gifve Caution for 15000 Pund førend de udløber, paa det de disbedre kand være til holte at svare til deris Mishandling 31. Skulle en Frantzssk Capitain antreffe et Skib med Contrabande Vare, da maa forbemelte Capitain icke aabne eller opbryde de andre indeværende Vare, saasom Reyse-Skrine, Vad-Sæcker, Packer, Tønder og Kister, for at selge, fortuske eller forkomme dem, førend Admiralitetet faar giort et Jnventarium der ofver, med mindre Skipperen eller Patronen paa Skibet det for got befinder, at ofver lade dem til Capitainen, i henseende Contrabande-Varene giør ickun een deel af Ladingen, at hand saa fremdeelis sin Reyse kand fortsætte, da hand icke maa forhindris. 32. Alle General-Staternis Undersaatter i Kongens Lande skal ligesaa venlige blifve begegnede, som hans eg ne, saa og skal Dommene ofver de optagne Priser med største Billighed afsagde ved Personer, som icke ere mistænkte, ey heller interesserede i de Sager om hvilke der tvistis, der til skal alle befalinger og Domme, som enten ere eller vorder gifne, strax, som tilbørligt, blive exeqverede. 33. Skulle General-Staternis Ambassadeurer eller andre deris Ministrer ved Hans Majestæts Hof klage, ofver den afsagde Dom, da vil Hans Majestæt samme Dom i sit Raad lade eftersee, for at fornemme om denne Tractats befaling er efterlefvet, og for at stille god Orden derudi, skal det skee i det længste inden 3 Maaneder, efter hvilcken Revision Godset og Effecterne, som reclameris, icke maasælgis eller udladis, hvercken for den første Dom, ey heller siden, med mindre de Jnteresserede det tilstæder. 34. Kommer der nogen Process imellem dem, som har optaget Priserne i Søen, og de Jnteresserede, da om de Jnteresserede nyder en god Dom, skal den under Caution exeqveris, om endskiønt den, som har optaget Priserne, appellerer. Denne og forregaaende Puncter skal iligemaade holdis hos General-Staterne. 35. Hans Majestæt og GeneralStaterne maa i hver andris Lande forfærdige og fragte ligesaa mange Krigs- og Kiøbmænds-Skibe, som dem lyster, og indkiøbe saa megen Krigs-Forraad, som de har nødig, dog med ald Troskab og Billighed, saa at de icke forstrecker det til hver andris Fiender, som kunde være Attaqvanter eller Angribere. 36. Skulle nogle Krigs eller Kiøb, mands mands-Skibe formedelst Uvæjr strande paa een eller anden af de Allieredis Kuster, saa skal af bemelte Skibe, deris Redskab, Vare og hvad der af kand være udborget eller udgifvet, saa fremt Varene ere blefne forderfvede, og derfor solte, alt hvad som deris Eiermænd ved sig self eller deris Fuld megtige inden Aar og Dag lader rectamere, uden nogen Process igiengifvis, naar de lovlige Omkostninger betalis, og hvad til Berge-Ret af de Allierede prætenderis. Skulle denne Articke blive ofvertrædet, da vil Hans Majestæt og General-Staterne paa det strengeste holde derofver. 37. Hans Majestæt og General Staterne skulle i deris Lande icke antage ey heller tilstæde deris Undersaatter at antage nogle Søe-Røfvere, i hvo de og ere, men dennem forfølge, straffe, og af deris Havne uddrifve, saa skal og de af dennem oprøfvedeSkibe og Gods fri og uden nogen Process til Eiermændene, som dennem reclamere, igiengifvis. 38. Undersaatterne paa begge Sider maa i Kongens eller General-Staternis Lande bruge hvad for Advocater, Notarier og Solliciteurs dem lyster, hvilcke de ordinaire Dommere dem efter Ansøgning skal bestille, derforuden maa de og i deris Boe-Pæle Handels Bøger og Correspondencer frit bruge hvad Sprog dem self behager. 39. Herefter skal ingen Consuls fra nogen af Parterne blifve udsente, men alleeniste Residenter, Agenter og Commissarier, hvilcke altid sig der skal nedsætte, hvor Hoffet ordinaire holdis. 400. Kongen og General-Staterne skulle icke tilstæde nogle Skibe med Comission at udrystis, ey heller i deris Havne, Bayer og Strømme optage nogle af deris Undersaatters Prise, nogen anden Første, Republicq eller Stad til Tieniste, skulle det skee, da skal høystbemelte Hans Majestæt og General Staterne formedelst deris Myndighed lade Restitution derfor vorde tilbagegivet. 41. Skulle denne Tractat paa nogen af Siderne blive ofvertrædet, da skal den derfor icke agtis ugyldig, ey heller det giorde Venskab eller Forbund ophæfvis, men Forseelserne bør strax at rettis, og saa fremt de ere begangne af privat Undersaatter, de da at straffis. 42. Til begge Parters Undersaatters Venskabs og Handels større Sickerhed, er bleven sluttet, at om nogen Ruptur eller Krig paakom (det Gud forbyde skal, fra Rupturen af at reg me, dennem 9 Maaneder forundis, i hvilke de frit uden nogen Hinder maa bortsælge og henflytte deris Gods, hvor dem lyster, saa at ingen i samme Tid dennem paa Gods eller Personer maa arrestere. 13. Mand skal paa begge Sider, saa saa vit mueligt er, forrekomme alt J hvad denne Tractat i sær den 7 Artickels Execution paa nogen Maade, 10 directe eller indirecte kand forhindre, saa skal mand og uden nogen Ophold, befordre alle de Klagemaal, derofver kunde fremkomme. 44. Nærværende Tractat skal være paa 25 Aar, fra den Dag at regne, da den blef underskrefven, og skal inden 3 Uger, fra samme Dag at regne, eller før, om det er mueligt, Ratificationerne derom fra begge Parter i tilbørlig Form udgifvis. 45. Til denne Tractats samt dens Puncters og Articklers desto større Bekræftelse, skal den i Parlamentet og Rente-Kammeret til Paris, de andre Parlamenter i Franckerige, samt alle andre Hoffer og Stæder, hvor saadant pleyer hos General-Staterne at kundgiøris, vorde publiceret, verificeret og registreret. Risvick den 20 Septembr. 1697. N. A. de Harlay, Bonnueil, Ver jus de Crecy, de Caillieres. A. Heinsius, E. de Weede, van Haaren. Separat-Artickel.