JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Udvandringer. Da den indvortes Roe og Orden stedse meere betryge, ges i alle Lande, og Regieringerne der hvor Misfornøielse finder Sted, efterhaanden faaer en større Magt til at holde den i Tømme, saa giver den sig ogsaa meest tilkiende ved Udvandringer; Spanierne vandre i Hobetel ud til det liberale og tolerante Portugal; Franskmænd, Schweitsere, Tydskere og Engellændere til Amerika. Blandt de sidst Bortdtagende fra Frankrige er den bekiendte bonapartiske Politiepræfect Real, der ved Ohos Bredder har kiøbt sig betydelige Landstrækninger. Næsten alle Matroser som vare gaaede med den sidste vestindiske Flaade til de engelske Kolonier har forladt den for at søge deres Lykke i Amerika. Selv til Forbryderkolonierne i den femte Verdens Deel, paa Jordens modsatte Side, hvor man nu af alle Kræfter forer i Kakkelovnen, har man i Engelland ret faaet Lyst til at udvandre; blandt de sidste Reisende dertil var endog en gammel Værtshuuskone paa 86 Aar, men maaskee Blodets Baand drog hende over det store Verdenshav. - Disse Kolonier fremblomstre iøvrigt derligen; nyligen afgik dertil et Transportskib med 300 Forbrydere. Forleden var til Engelland indkommen en Besværing fra Gouvernøren paa Botanpbayover, at adskillige dertil forviiste Prokuratorer troede sig berettigede til der at drive deres Metie ligesaavelsom enhver anden, men derved bidrog til mange Tvistigheder mellem selve Forbryderne, og tog Brødet af Munden paa de dertil privilegerede. Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Hvo som gjerne hører tale om Krig, faaer henvende sin Opmærksomhed paa Amerika; det gamle Europa hviler sig; der nye Amerika er i fuldt Liv, Fremvært og Giæring. Vi ville ikke dvæle ved, hvorlunde Tals mændene i den amerikanske Kongres tale om Krig mellem Engelland og Amerika som en uundgaaelig Begivenhed, og paastaae at Amerika dertil maae holde sig beredt; tungt er det, at den skiønne Moder og den fremblomstrende Datter ikke kunne forliges, men naturligt er det, da de ere hinandens Rivaler, og da de Begge beile til den gamle og rige Neptunus. Men vil man strax mætte sine Øren paa Mord og Bledsudgydelse, paa Krigstummel, Oprørscener og Hævnens Raserie, saa vende man sig til Vestindien og Amerikas sydlige Deele. Her er Kampen mellem Royalisterne og Independenterne vedvarende strækkelig, paa begge Sider hersker en saadan Forbittrelse, at endog Fangerne uden al Naade vorde nedstødte. Snart faaer det ene, snart det andet Partie Overhaand, og hvor saadet seirende iler frem, sees Død og Ødelæggelse i dett Spoer. Nu vil ogsaa Brasilien blande sig i Striden, sagtens for sin egen Fordeel. - Hest er en Øe efter en anden ureelig, men Kanoner og Bajonetter tæmme herligen hine sorte Demokrater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Engelland, Spanien og Tyrkiet. Jmidlertid synes dog følgende at bebude nye Urolig at heder. - Den 16de Maji blev en engelsk Brig, der de landede i Oran, i Karthagena, besat af Moorer, og hele Besætningen samt den engelske Konsul som Fanger førte til Algier. Den 17de og 18de havde tvende de Gibraltar Skibe samme Skjebne. Man erklærede samm mesteds, at saadant skeedte ifølge den algierske Regieer rings udtrykkelige Ordre. De dristigste Politikere ne hedder det fra London - studse over denne uhørte Begivenhed, der saa stærkt kontrasserer med Korsorernes seneste Underhandlinger. At der fra Konstantinopel af er givet befaling hertil, er den almindelige Formening, og man er begierlig efter at see Følgerne. Man seer heraf, at det ikke nytter at underhandle med Barbareskerne med Pennen men med Sværdet. - Saa meldes og fra Cadix under 17de Mai, at den nye Generalkapitain paa Cuba dertil er afgaaet med de strængeste befalinger at tillukke alle denne Øes Havne for Udlænderne og især for Engellænderne. - J Chili har den spanske Generalkaptain lagt al brittisk Eiendom under Beslag, og paa St. Martha har man kastet mange brittiske Undersaattere i de sitengeste Fængsler. - Til Kadix ankom den 21de Mai Fregatten Sabina fra Veratrux med 2 Millioner Piastre i Kontanter. - Breve fra Konstantinopel af 10de Maji melde, at Capidan Pascha er udløbet med hele den tyrkiske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Frankrige. Natten til den 23de Mai skeldte en Expission i Thuilleriegaarden, der fortælles kun at have været en Flaske med Krudt. De franske Aviser, paa een nær, have ikke villet tale herom, at Folk ei skulde i troe, at man havde villet sprænge Slottet i Luften. - Prindsessen af Berry er nu paa Veien til Paris, hvor i der giøres store Anstalter til hendes Modtagelse. - Talleprand har igien tiltraadt sin Tieneste som i Overkammerherre. Davoust har ogsaa faaet Tilladelse at komme tilbage. - Massena ligger dødelig syg. - General Bonnaire er dømt til Fængsel paa Livstid. - Laine skal ikke længer være i den Naade som før, siden han i en Ministerforsamling forleden : ikke allene paastod Monsituts Lønning som Nationalgardens Generaloberst burde indskrænkes, men endog at denne Prinds burde udelukkes fra alle Raadsforsamlinger. Atter tales der om Ministerforandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Jøderne i Bordeaux have med megen Pomp opstillet Kongens Billede i deres Synagoge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Nye Opfindelser. Professor Robertson fra Dublin har anstillet affenlige, og som man siger, heldige Forsøg, med hos Døvstumme at frembringe ved Betørelsen af musikalske, Instrumenter med tynde Staver en Fornemmelse som har noget ligt med Hørelse og Lydens Inddeeling; det følte Tonerne i deres Tænder. - Ogsaa for de stakkels Afsindiges Tarv, har den menneskelige Opfindelsesaand viist sig virksom; saaledes ere i Engelland nylig opfundne langt beqvemmere Galnetrøier end det hidtil bekiendte. Jsær i Engelland er denne Opfindelse velgiørende, da det der vrimler af Afsindige; en naturlig Tilgift i et Land hvor Rigdommen altsaa ogsaa Overdaadighed og Udsvævelser har sit Sæde paa Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Fædrelandet. Kbhvn den 18de Junii. J Løverdags foretog Hs. Majestæt Kongen stor Manture paa Amager med de herværende Regimenter og Korps, ligesom det iforveien havde behaget Hs. Majestæt at holde Specialrevue over dem paa Stadens Nørrefælled.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
J Søndags begyndte Dyrehaugstiden, og en stor Mængde Mennesker var, som sædvanligen, taget ud til Fods, Vogns og Hest. En Holsteenske eller Wiener=Vogn kostede 16 til 20 Rbdlr. 1 Leie. Dyrehaugen bliver med hvert Aar kiedsommeligere, og de fleste Folk tye derfor helst til Sorgenfrie og Charlotten, lunds Skov, hvor de i det Grønne fortære deres medhavende Mad. Telternes Tal er i Aar ikke betydeligt, og der spores nu ikke mere synderligt til den Sviir, Dands og Lystighed, der tilforn var saa almindelig her Ogsaa Giøglernes Tal er i høi Grad formindsket. Paa Bakken, hvor man før ikke kunde komme fremfor lutter Liniehandsere, Konstderidere, Kurissitetskabinetter o. s. v., seer man nu ikke andet end nogle enkelte Fielleboder, f. Ex. det bekiendte Vorkabinet, Manden med Dromedaren og Abekattene, Dukketheatret og to Gynger. Den ene af Gyngerne har faaet en ny Facon; de Stole, man sætter sig i, ere i Form af Æg, og foran er en Aabning, som man kan fre ud af. Da det for det meste er Drenge, som lade sig gynge heri, saa har det Udseende af naar de patte Hovedet ud af Hullet, som det var et stort Æg, som en Menneskes kylling har hugget Hul paa, og vil krøbe ud af. - Det tegner til at blive et særdeles græderigt Aar. Hvad Frugttræerne angaaer, da ere de fulde af Blomster, og til Insecter, der pleie at være faa hyppige paa den Tid af Aaret, spores intet synderligt; nien det det berver nu paa, om der vil komme nogen et Varme i Luften. J Løverdags havde vi imellem 20 1 og 21 Gr i Dag have vi kun 4 Gr. Varme. Den er endnu bestanden Ustadighed i Veirliget. Den 13de Juni landt den i Ant duun, af Recteratets Omskiftelse sædvanlige Høitidelighed Sted ved Kiøbenhavns Univ sitet. Den fratrædende Recise, Hr. Prof Saxtorph, holdt en Tale, hvori han først gav en kort Skildring af hvad der var forefaldet Ana der hans Reciora, og derpaa viiste Videnskabernes J Gavnlighed, saavel for Staten, som for der 3 Dar kere. Derpaa overleveverede han Universitetets Guldmedaille til de Tilstædeværende af de academiske Borgere, som i Fjør havde vundet Præmie for Besvarelse af de udsatte Priis paaver, nemlig L. P. Houbroe i Theologie, G. F. Ursin i Mathematik N. B. Karup i Philologie og P. D. Bruun i Historie. Til Slutning proclameredes Etatsraad og Prof. i Mathea matiken Jacob Wolff. R. af D., til Rector for næste academiske Aar. Jndbydelsesprogrammer var forfattet af Dr. og Prof. Thorlacius R. af D., og handlede om en Udsigt over den christelige Religionslære i de sibylinske Bøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Foruden de Gieldsarrestanterne i Khvo, forhen tilstaaede 1 Rbd. 3 Mk. S. V. ugentlig, erholde de nu paa det Kongelige danske Cancellies derom indgivne allerunderdanigst indgivne Forestilling til Hs. Majestæt Kongen, endvidere 1 Rbd. N. V. i Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Det Kongelige Døvstumme-Jnstitut i Kiøbenhavn har i Aaret 1815 dimitteret 14 Elever, og har nu i de 9 Aar denne for Borgerselskabet saa velgiørende i Indretning har været til, giengivet Borgersamfundet : 26 gode og brugbare Medlemmer, som uden det rimeligviis vilde deres hele Liv igiennem have været sig seto og andre til Byrde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
J Kallebod Kanal har man i disse Dage fundet 3. Mennesker, der førend Parcen afskar dem Livets Traad, selv modvilligen har afskaaret den. Den ene, som blev optaget af Vandet i Gaar skal have været en Studerende, og den der i Aftes sprang ud fra Marmorbroen, skal være en Skrædder, den tredie en Arbeidsmand. Fra det Holsteenske den 15de Juni 1816. Endelig er det afgjort, hvem der bliver Præst ved St. Petri tydske Menighed i Kiøbenhavn. Pastor Kochen i Wilster har nemlig modtaget Kaldet, og afgaaet med det første til sin Bestemmelse. Alle ere enige i at Valget er faldet paa en sand Hædersmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Skibet Ceres, der har gjort 9 Reiser til China og er i seilbar Stand til at giøre den 10de, kan faaes tilkjøbs des Dr. Stevers et Watts i London. Det indtager i Ladning 1800 Tons. Skibet ligger for Tiden i Kiøbenhavn
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Gaarden Detlefshøi, 1/2 Miil fra Ringsted ved Rest ved Landevei, er med 132 Tdr. Land, Besætning o.s. v. tilkiøbs for 36000 Rbd. N. V.; 5000 Rbd., udbetales firer, 10000 Rbd. til 11te December Termin og Resten efter Overeenskomst. Tienestepigen Chatrine Baars i Kiel er for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fosterets Drab af Overkriminaltetten dømt til Straladeide for Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
J denne Tid er et Selskab af Kongelige Skuespillere og Stu spillerinder ankommen fra Kiøbenhavn til Nykiøbing paa Falster, for at give dramatiske Forestillinger. Selskabet bestaaer af Dhrr. Heinsvig, Fredstrup Lund, Bauer, Simonsen, Jfr. Berg, Alildgaard og Sannes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Sønderborg, a 9de Junii. Tidenderne have af en Placat i vort Ugeblad taget Anledning til at 5 udbrede foruroligende Efterretninger om den herværende : Sundhedstilstand. Den Skarlagensfeber, som havde i begyndt at grassere, er igien forsvunden, men, derværte, kun efter at have berøver en Læge begge hans Sønner. Kibe. J disse Dage have vi her det saakaldte Folkemarked. For dem, der ei kiende denne Skik, kunde det maasker være interessant at vide hvad herved forstaaes. J Juni Maaned trække nemlig fra Øerne ved Vestkammen og Nord fra indtil fra Egnen ved Ringkiøbing Karle og Piger her ind til Byen, og stille sig paa Torvet, hvor da de, der behøve Tienestefolk, indfinde sig, besee, udsøge og accordere. For de 3 Sommer Maaneder, hvori de udleie sig for at bestride Markardeidet fik en Karl i de seneste Aaringer indtil 24, i Aar derimod 14, og en Pige henved 10 Daler S. H. C. Maiheftet af Danfana har Jens Jmmanuel Baggesen prydet med følgende Epigram: Til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
(Ved en Skuespillers Ligbegjængelse). Stand, Axelstad i Sort, paa Gravens Rand, Og tænk dig om, for selv du ligger: Hvad er dig, svar mig i Konge, Folk og Land, Naar du begraver som din største Mand, din første Søgler og de bedste Tiggere. Som Svar derpaa læses igien i Dagen: Kiøbenhavn til Baggesen. (See Danfang for Mai, til Kiøbenhavn). Stands, Baggesen i Sort, paa Gravens Rand, og tænt dig om, før der du ligger : Hvad har du gjort for Konge, Folk og Land, At du tør haane den begravne Mand, (hvis Dags en Satan ene sværte kan) og skiælde ham for Gøgler og for Tigger, Kours den 18de Junii - 670. - Specier 40 1/2 Rbmk., Committel 91292 pr. 100; Oblig 84 Norske Sedler 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Ved den 1087 Trækning i Khvn, er udkommen: følgende Nummet: 68. 37. 43. 51. 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Hans Fr. P. stor Brygmann. Til Aftensang Hr. Litteratus Beck. J Fruetirke til Høimesse Hr. Studsgaard; Til Aftensang pr. Jahusen, i Hapitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Døde. Sukkerraffinadent J. Købs, Kunstdreier Konge berg, i Kjøn ; Hørkræmmer Plenger, Kal. Pension, Bauert, Krigsraad Holm Nyborg. Bogbinder Carlonius, i Restved; Chr. Heiberg, Tolder paa Læsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Copulerede. Kiøbenhavn, den 16de Junii, Kiøbmand Hr. Jens Jensen Schmidt af Aarhuus og Jfr. Anna Johanne Hansen af Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Bekiendtgiørelser. Da Byens Kasser ikke kunne udrede de Udgifter, som af samme skulle afholdes, naar ikke de paa Grunde og Næring paalignede Afgivter snarest mueligt indkomme, saa anmodes herved enhver, som skylder Skat ter enten til Kæmner, eller Jndqvarterings Kassen, uden Ophold at indbetale samme, da Jnddrivelse ved lovbefalede Tvangsmidler ellers vilde blive anvendt. Aarhuus den 21de Junii 1816. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Enhver, som i indeværende Termin har Rentepenge at betale til afgangne Madame Wads Stervbo vilde behage dermed at indfinde sig paa Undertegnedes Contoir. Aarhuus den 21de Juni 1816. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Da førstkommende Mandag Formiddag Kl. 9 bliver foretaget Aabnings-Forretning i afdøde Justitsraad og Toldkasserer Sturups Boe, saa bliver herved Enhver, som enten haver noget at fordre eller til Boet er skyldig, foreløbig anmodet om til bemeldte Tid at indfinde sig. Aarhuus d. 21de Junii 1816. Magistraten. I Kraft af Hs. Kgl. Majestæts allernaadigste Bevilling den 31te f. M., som den 4de hujus er læ og publiceret i Randers Bytingsret, og næste Rettes dag ligesaa vil vorde læst i den Kgl. Lands Overret i Viborg, bliver herved med Aar og Dags Varsel indkaldte, alle dem som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre i Sukker=Raffinadeur Niels Loren, Raupacks Opbudsboe heri Byen, sub poena præclusi et perpetui silentii inden foreskevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Randers Raadstue den 12te Juni 1816. Magistraten og Byefogden. Heri Byen er ved Døden afgangen i ugift Stand, Chatrine Marie Thorup, og da det er os opgivet: at hendes Fader Apothekersvend Anders Nielsen Thorup endnu skal være i Live, og opholde sig i Danmark, saa vorder han herved med 12 Ugers Varsel indkaldt, at melde sig for undertegnede Skifteforvaltere, for at legitimere sin Arveret og modtage hvad der, efter Realisationen af hendes lidet Efterladenskab, maatte blive tilovers fra hendes Begravelses Bekostning. Randers Raadstue den 12te Juni 1816. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
At jeg i disse Dage opholder mig her i Aarhuus for at reparere Orgelerne har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre, om nogle maatte behøve mig enten til at stemme eller reparere Jnstrumenter da behager de at melde dem hos Hr. Kiøbmand Jordan. Aarhuus d. 14de Juni 1816. C. Worm, Orgelbygger og Instrumentmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
En ugift Person, af fat Alder, som kan paatage sig Regnskabs= og Correspondeneførelse i det danske. tydske og franske Sprog, og tilligemed haver musikalske Kundskaber, ønsker at blive engageret, enten strax, eller til 1ste Novbr. d. A. Han kan skemlægge paalideligt Beviis om sin gode Conduite paa sit sidste Opholdsted. Herm, som attraaer hans Tieneste, vilde behage at melde sig til Adressekontoiret i Aarhuus, som vil give nærmere Underretning desangaaende. Til 1ste Novbr. er Tieneste ledig for en god Huusholderske, paa en Herregaard. Jngen kan vente at i blive antaget uden den der har tient for i samme Fag. Nærmere Efterretning faaes hos Organist Ebeling i Aarhuus. Hatte, af Hr. Mark saa fordeelagtig bekiendte Fabriqve i Khvn., haves bestandig til Udsalg hos undertegnede, til meget billige Priser. Ogsaa af de for Tiden saa moderne Hatte med Speil i er et Partie nyligen arriveret. M. Koppels Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Litteratur. Tabel over den ved Forordn 5te Jan. 1813 paa budne aarlige Rente af Rigsbank Behæftelser. Den til Lettelse for Credi- og Debitorer udregnede Rentekabel fra forrige til dette Aars Snapringstermin, Wellingtons Uniform, Lystspil af Kotzebue Troldqvinden Sidonia. Camradts Nye Blomster-Conturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Nye Brodeermönstre. Flementarbog, eller Tegne og Skriveforskriftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Musikalsk Lexikon af Kapelmester Wolff. Faa m. m. i Horsens hos Holst og i Aarhuus paa Adresekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-21
Oplysninger til Hr. Toldkasserer Dahls Avertisse ment, til den Steenfeldske Familie, af Dibbelt, saa i Aarhuus for 24 Rbsk. heftet hos Boghandler Jesse Rettelse. Det er ikke Frysenborg men Fr. sendal som Hr. Jnspecteur Seiz har forpagtet næstk. 1ste Mai 1817. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
No. Aar 1818. Aarhuus Stifts. pridilegerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
Kongelig allene. Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes : den 22de Junii. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
Blandinger. Madame Catalani, den mageløse Sangerinde, ere vi her i Danmark ikke saa lykkelig at faae at høre, thi hun reiser nu over Berlin og Wien til Jtalien, hendes Fødeland. Hun er født i Kirkestaten og opdroges i et Kloster indtil sit 14de Aar. Den Tid førte det portugisiske Hof den største Pragt, og havde i da og en Samling af de meest udmærkede musikalske Talenter. Jfr. Catalani kaldtes dertil med en Gage af 24000 Crusader. Hun gjorde siden adskillige Reiser. En Concert i Madrid indbragte hende 3500 Louisd'or. J Engelland opholdt hun sig 8 1/2 Aar. Jndtægten af : hendes Benefice Koncerter der, overstiger 90000 Guineer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
J Frankrige tildeelte Kongen hende Privelegium paa det italienske Theater i Paris med en Jndtægt af 160,000 Fr. Hun er eneste Eier og Directrice af dette Theater, der har det bedste Orchester i Europa. Hun er omtrent 32 Aar gammel, men synes langt yngre. J 11 Aar har hun været gift med en forhenværende Husarofficier Hr. v. Valabragues, men fører ligefuldt sin Faders Navn, som ved hende er blevet i saa berømt. Hun har tre Børn, hvoraf tvende ere fødte i Engelland og et i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
Til Hamborg indtraf forleden Dag et Dampskib, som i en Tid af 8 Timer var gaaet fra Curhaven dertil, og det imod Strøm og blot ved Damp. Hvor befolket og levende Moskau allerede igien er i og paa det herligste hæver sig af dens Ruiner, kan allene oplyses af den eneste Omstændighed, at der paa gen almindelig Promenade sidstl. 1ste Mai kjørte over 3000 Eqvipaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
Kong Christoph paa Hayti (St. Dominge) indbyder i sin Hoftidende alle udenlandske Professorer og Lærde uden Forskiel af Nation, at komme til ham, forsamle, sig om hans Trone, og befordre hans gode Undersaatteres videnskabelige Dannelse. Han lover glimrende Lønninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
J alle Lande vrimler det for Tiden af Giøglere og Tusindkonstnere, hvoraf den ene overgaaer den anden, men Jngen endnu, saavidt man har hørt, end ikke engang Goldkette, skal kunne maale sig med en Taskenspiller i Genua; allene den Maade hvorpaa han ved sin Ankomst dertil anbefalede sig tiltrak sig Alles Opmærksomhed. Han gav sig nemlig ifærd med en Gadekierling som solgte Kager, kiøbte hende en af, brød den istykker, og see, der faldt sex Dukater ud af den for Kierlingens Øine. Han kiøbte nok en - og fandt tre Dukattet i den. Han kiøbte den tredie og fandt to Dukater. Kierlingen, som troede at der var Dukatter i alle hendes Kager, vilde ingen sælge ham mere, ilede hiem, sønderbrød alle sine Kager og fandt intet. Nu løb hun fra Huus til Huus for at opsøge Kunstneren og forlange af ham, at han skulde betale hende de Kager hun, forført af ham, havde brudt itu. Hun fortalte alle Mennesker hvad der var mødt hende, man blev nysgierrig efter at see mere af ham, og nu here de han dagligen Dukater ud af de Andres Lommer i hans egen Bentel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
En Statue i Rom, der forestiller Prindsesse Pauline nogen som Venus, holdes for et af den berømte Canopas bedste Arbeider, men vises kun sielden for Fremmede, En Dame som forleden spurgte Prindsessen, hvorledes hun havde kunnet beqvemme sig til at lade sig afbilde saaledes fik dette nalve Svar: "O i det var saa varmt i Stuen, Jomfrue Elise Garnetin, der for nogle Dage siden atter holdt en Luftseillads, steeg da hun var 2500 Favne høit i Luften ned i Faldskiermen og kom langsom ned ved Surene. Hendes Ballon stor til Jarco, en Landsbye for Mile fra Paris. Den dristige Luftskipperinde fandt, da hun var steget over de 2000 Favne, alle de sædvanlige Virkninger af at være i en stor Høide, Kulde, Brystbeklemmelse, Susen for Ørene, og Strubens Opsvolmelse m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
J Naney ved Newers havde to Bønder, ved Navn Meriget og Lucas, Besøg af en Engel, der meddeelte dem allehaande, som de igjen velvilligen lode komme ud blandt andre Folk. Disse Mænd, der staae paa saa fortrolig en Fod med Himlens Beboere, føre det beskedne Navn: Guds første Tienere. De forsamle Folk paa frie Mark, sieldnere i Kirken, til Beden og Syngen, og meddele dem da mange af deres Syner. Nogen Tid lod man dem gaae, fordi deres Haandtering ikke syntes farlig. Da imidlertid Mængden blev bestandigen mere tosset, forbød Øvrigheden Forsamlingerne. Guds første Tienere talte dog et saa stort Antal, at de ikke troede sig pligtskyldige til at vise den verdslige Magt nogen Lydighed. De høiere Embedsmænd antoge sig tilsidst Sagen, der kom saavidt at Marigot og Lucas bleve trukne i Fængsel. Vauxhall er egentlig Navnet paa en Landsbye ved London, hvorved Londonnerne i tusindviis strømme hen om Sommer Aftenerne for at forlyste sig i en ved Konst meget forskiønnet Hauge, som belyses af flere tusinde Lamper, og hvori Musik, Vandkonster a. bi brage til at opmuntre Besøgerne, hvis Tal undertiden, der kan være en halv Snees tusinde Mennesker. Dette Vauxhall har man paa adskillige Steder udenfor Engelland søgte at efterligne, for ei at sige efterade, og Kiøbenh havde allerede før ti Aar siden sit Vauxhalunder Bestyrelse af en italiensk Berider Chiariny paa Vesterbroe. Hvor saare langt vi i Danmark staae tilbage for alle i Folkeslag i Europa - siger Aalborgavisen - i Henseende til Ordbøger over Landets Sprog, og hvor uefelt det et bevendt med den Danske Ordbog, som udgives under Videnskabernes Selskabs Bestyrelse, hvorpaa den nu er blevet trykket i 23 samfulde Aar, og som vi maastee kunne vente at see færdig midt i dette Aarhundrede, har enhver Dyrker af Modersmaalet havt tilfulde Leilighed at bemærke længe og mange Gange før mani Kjøns Skilderie for i Torsdags læste følgende, som dog formodentligen kuns er Udgiverens kort villige Stiemt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-22
(Man har nyligen læst i Aarhuus Avis at det Ord i Hustto bør skrives Hustrue, da det kommer af : Huus og Frue. At denne Etymologie er urigtig : vil enhver kunne overtyde sig om, ved at efterslaae i Vidensk. Selsk. Ordbog T. 11. hvor det hedder: Hustrue sen) I af. Huustro; af Huus og trol. True er den gamle Skrivemaade istedet for tro.