JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Paris, den 19 Jan. Den 14de tvang en talrig Folkemængde Verterne forjacobinske Kaffehuse, Bierget og den 31 Maj kaldet, at borttage disse Navne af deres Skildter, og paa Gaderne gienlød det Skrig, Retfærdighed og Menneskelighed skulle leve, Jacobinerne og Blodmenneskene skulle omkomme Et Skrig, som med Eftertryk blev igientaget paa adskillige Vinduer. Da Sagerne nu ere saaledes beskafne, saa venter man med Begierlighed, hvaa der vil blive af Commissionen over Barrere re, der bestandig bliver forsinket. - Ved Efterretningen om vore Seiervindinger i Holland sige vore Aviser, at Frankerige maa nu vise Engelland, at dets Kræfter endnu ikke ere udtømte, og at det ikke maa opbyde alt, for at bekrige Engelland. De Belgiske Skove blive meget virksom ophuggede, og alt Træet til Skibbygning ført til Frankerige, Luxemborgs Blokade vedvarer, saa at de i 2 Maaneder ikke have havt nogen Tilførsel. De skulle især have stor Mangel paa Salt og Brænde. Den franske blokerende Armee ligger omkring heele Fæstningen, paa halvanden Miils Fraværelse, trodser Frosten, synger og dandser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Champein Aubin har i Conventet foreslaaet at man skulle afskaffe Dødsstraf, paa Stedet opbrænde PariserGuillotinerne, og ligeledes ødelægge dem i alle Departementerne; men det blev opsat indtil videre. 11 Koner fra Vender, som saaes i Conventet i disse Dage, have hver faaet 200 Livres Understyttelse. - J Tunis er for nylig kjøbt for 28 Mill. Livres Korn. Rotterdam og Delftere tagne. Det Franske Jnfanterie skal have anholdt 12 store Krigskibe i Jisen. Et Regiment Engellænder og et Hollandsk nedlagde deres Vaaben. Man paastaaer endog, at den engelske og hollandske Armee skal være afskaaret fra den østerrigske. -Der er nu besluttet, at Ludvig 16. Børn skulle blive i Fængsel, da det ville være alt for farligt at sende dem ud af Landet, siden det var at give Fienden et Depot i Hænderne, der ville blive en evig Aarsag til Krig. - Rovere er nu udnævnt til Præsident i Conventet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Turin, den 10 Jan. Man siger, at Regieringen har fattet den Beslutning. ginske at aftræde Savoyen, da denne fattige Provinds næsten ikke har unddraget Hoffet noget, og blot kan være vigtig for Frankerige for Arronderingens Skyld. Man vil blot derfor indskrænke sig med at fordre Nizza tilbage, for dog at have en frie Communication med Havet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
De Østerrisk Sardiniske Tropper holde imidlertid de vigtigste Poster besatte med stærkt Mandskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
J og omkring Ceva staae 12000, ved Mondovi 80000 Md., og ved Cortemigtig 1200 Croater, med mange Piemonteser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Fra Jtalien, den 16 Jan. Den Engelske Flaade er vendt tilbage fra Vandene ved Toulon til Corsica. Fra Genua vende nu mange udvandrede Franske Kiøbmænd og Kunstnere tilbage til Frankerige. - J Rom er stor Misfornøielse iblandt Folket, hvortil Anledningen skal være de trykkende Afgifter til de pavelige Slægtinge, saavelsom deres store Omkostninger. - Det prægtige Pallads, som er bygt af Prinds Brascht, Pavens Nepot, skal Folket have stukket i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
1 Skrivelse fra Livorno, den 17 Jan. J Følge Efterretninger fra Spanien er Kornmangelen der meget stor, og Prisen derpaa allerede steget dobbelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Da de Franske endnu bestandig fortsætte deres KrigsOperationer, saa var man der i stor Frygt for Provindsen Catalonien. Døbte. Odense den 6 Febr. Rasmus Jørgensens Søn, Knud. Fadd. Mad. Faber, Mad. Gundermann, Hr. Otto, Hr. Th. Sørensen, Hr. Jørg. Jensen. Samme Dag. Kammager ReifiinsDatter, Hedevig Christiane Frederiche. Fadd. Mad. Andreasen, Mad. Mortensen, Kiøbmand G. Fritz, Vertshuusholder Roulund, Naalmager Gese. Trolovede: den 30 Jan. Handskemagersvend Jørgen Hansen Møller og Enken Sophie Amalie Meier. D. 31. Christopher Jansen og Else Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Capitelstaxt paa afvigte 1794 Aars Afgrøde: J Aarhuus Stift: Rug 3 Rd. 5 Mk. Byg 2 Rd. 5 Mk. Havre 2 Rd. Boghvedegryn 5 Rd. 5 Mk. 8 s. Smør 30 Rd. Tønden. I Aalborg Stift udi Vensyssel og Hanherrederne: Rug 3 Rd. 3 Mk. Byg 2 Rd. 3 Mk. 8 s. Havre 1 Rd. 4 Mk. 6 s.; udi Thye og Morsøe: Rug 3 Rd. 4 Mk. Byg 2 Rd. 4 Mk. Havre 2 Rd. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Avetissements. endeel Bindsaalæders og nogle tougede Hude bliver ved den Dag begyndende 7 Qvartalauction bortsolgt. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Maa Hr. Boghandler Soldins Forlag udkommer maanedlig i Kiøbenhavn et Hefte af: Maanedsskrivt for Damer. Af dette Skrivter 4 Binds 1ste Hefte nylig ankommen, og faaes her paa Adresscoomtoiret heftet med Omslag for 20 sk. Det indeholder: a) Viinflasken, en Jyl efter Bronner; b) Lathrinthen, et Eventyr, e) Jrine og Amine; d) Pigernes Skaal, at Hr. J. Zetlitz; e) Den feilslagne Kierlighedserklæring; f) Menneskets Skabelse, en Fabel efter Lafontaine; g) Phanuel; Nyaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Paa Adressecomtoiret faaes: Varemagazin eller Jndledning til Kundskaben om de fornemste udenlandske Vare af Johan Beckmann, Hofraad og Prof. ord. i de bekonomiske Videnskabet. i Gottingen, 1ste Hefte, oversat af Andreas Svendsen, heftet med Omslag 28 s. Af dette Skrivt udgives aarlig 4 Hefter paa Hr. Soldins Forlag. Dette første hefte indeholder: a) om Bomuld; b) Skildpade Skal, Skildpade ; c) Spanskrør; d) Søye, e) Kappers ; f) Fustik, gult Træe, g) Tusk, h) Coloquinther, Torsdagen den 19de Febr. førstkommende og efterfølgende Dage 2 bliver foretaget offentlig Auction udi Sal Madame Rasches Stervboehuus Nr. 627 i Adelgaden, over Stervboets tilhørende Meubler og Effetter, der bestaaer i følgende, Guld, Sølv, Sengesteder og Sengeklæder, Chatoller, Dragkister, Jernkakelovne, Speile og Borde, Stole, Fruentimmer Gangklæder, Uldent og Linnet, bleget og ubleget Hør= og Blaarlærred, Kobber, Messing, Tin, Jern og Trætøi, m.v., hvorover trykte Catalogi 8te Dage forinden Auctionens Holdelse kan faaes hos Kiæmner Casserer Meyer og Graver Schønberg, som herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 9de Febr. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Den 1ste Mai 1794 kom Pigen Kirstine fra Sceden i min Tieneste; hun blev syg af Frost i Fødderne for nogen Tid siden. jeg amog ikke allene en Feldskiær til hende, men gav hende den fornødne Pleie i mit Huus, ikke destomindre er han hemmelig kistet sig bort af min Tieneste sidste Fredag, og siden den Tid har jeg hverken høri eller spurgt til hende; jeg advarer hende des aarsag herved, at hun strax indfinder sig hos mig for at modtage sit Tøi, da jeg ei vil have det i mit Huus, og da hun vise sig saa uskiønsom, og vil handle saa lumsk imod mig, vil jeg aldeles ikke have hende mere i min Tieneste, men lade hende passere for den hun er. Odense den 9de Febr. 1795. Dahlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Inder Bramstrup og Lindved Godsers Overformynderi, er tiltil anstundne 11te Juni Termin af Umyndiges Midler at bekomme til Laan, en 2000 Rd., med anordnet Sikkerhed og gangbar Rente, naar Vedkommende derom melder sig til undertegnede Bramstrup den 4de Febr. 1795. N. A. Ammentorv, Fuldmægtig ved Godserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
En skikkelig Pige kan strax tages i Tieneste her i Odense. Hun faaer Tienesten anviist fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-09
Onsdagen den 18de i d. M. bliver opført Concert i Enigheds Klubben, for sammes respective Medlemmer. Odense den 3de Febr. 1795. Directionen. I Klinte Præstegaard pr. Bogense kan faaes til Kiøbs 2 a 300 T Traver got Langhalm, hver Kiær til 8 a 9 Pd. og derover, Jnsdagen d. 11 Febr. om Formidd. Kl. 9 bliver holdet offentl. Auction over endeel Bøgestræer ved store Hesberg paa en Plads, som formedelst Gaardens forestaaende Indretning skal giøres ryddelig; thi ville de Lysthavende til bestemte Tid indfinde sig. Formedelst Forandring af Boepæl, og paa Eierens Forlangende - bliver følgende, Peder Randers tilhørende Huse, stillede til offentlig Auction 3die og sidste Fredagen den 13 Febr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og strax bortsolgte, nemlig: 1) Nr. 320, bestaaende af 7 Fag, 2 Etager til Gaden, 3 Fag 2 Etager til Gaarden, samt 5 Fag Halvtag. 2) Nr. 321, 8 Fag 2 Loft høit til Gaden, 4 Fag 2 Loft høi til Gaarden, begge beliggende paa Holsedaare, tet ud til Vestergade ved Byens Vandpost. 3) No. 311, Et Huus beliggende i Klaregaden, 4 Fag 1 Etage, med et lidet Gaardsrum, alt Muur- og Bindingsværk. Thi ville de Lysthavende behage at tage disse Huse i Øiesyn forinden Auctionen, som til den bestemte Tid holdes udi forbemeldte No. 320. Odense den 7 Febr. 1795. L. M. Bendz. vor endeel godt Kløverbøe, Rug- og Bygfoder samt Byg avner i Sækkeviis og Langhalm strax er at bekomme for billig Priis, anvises fra Apressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Odense den 13 Febr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. 3 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Paa Hs. K. H. Kronprindsens Fødselsdag har Grev Reventiow, Præsident i Rentekammeret, atter i Frederichsberg. uddeelt de for 143 Bønder udstædte Kongel. Arvefæstebreve, paa deres Gaarde. - J mange private Selskaber blev Hs. Majestets Fødselsdag høitideligholdt, og i det harmonieske en Efterligning af den bekiendte engelske Sang : God save the King! afsiungen, der udtrykte en taknemmelig Følelse for Kongen især for Fredens Vedligeholdelse, og det eenstemmige Ønske om en uafbrudt Forbindelse med Sverrig. - Jgaar Aftes var der stort Bal en Domino i Anledning af Kongens Fødselsdag, i Skuespilhuset, der var indrettet og prydet dertil i nyeste Smag med 48 Lysekroner. 1600 Entreebillets vare givne dertil. Hs. M. Kongen, den Kongel. Familie og Korps Diplomatique bivaanede dette Bal. De Kongl. Herskaber spiiste i Cabinettet ved den Kongel. Loge, og til at beværte det øvrige Selskab var der indrettet i det forrige Giethuus nest ved i Militairklubdens rummelige Værelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Stokholm, den 27 Jan. At dømme af alle de Anstalter der giøres, skal i tilkommende Junii Maaned en Sammenkomst skee imellem det svenske og danske Hof i Skaane i den Leir der skal holdes: nogle, der gaae endnu videre, paastaae, at det skal sigte til en russisk Flaades Gennemgang igiennem Sundet. Visse finniske Regimenter have faaet Navn og Jndretning af Lune Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Leuwarden, den 31 Jan. De her residerende Stater i Provindsen Friesland ( hvilken endnu ingen franske Tropper ere indrykke) have den 28de bekiendtgjort: at de ikke kunne være ligegyldige ved det Rygte, som om de Franske ville iverksætte en fuldkommen Revolution i Regieringen, og lode derfor bekiendtgiøre, at Generalstaternes og de øvrige høie Collegiers Forsamling i Haag endnu stedse vedvarede, og Pladserne i samme bleve bestandig beklædte, omendskiønt Haag og en stor Deel af Provindsen Holland var besat af franske Tropper; at Staterne i Friesland dog smigrede sig med, at Unionen. skulle blive vedligeholdt, og man haabede en lykkelig Fremgang af de begyndte Fredsunderhandlinger, og at den blodige Krig snart skulle faae Ende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Skrivelse fra Bremen, den 7 Febr. Staterne i Holland have ved deres commiterede Raader oversendt befaling til Gouverneurerne og Commandanterne for Fæstningerne Breda, Bergen op Zoom, Gertrupborg og Willemstadt, ikke at sætte sig mod de franske Tropper; saa at man kan ansee disse Fæstninger saa got som i de Franskes Hænder. - En Coureer fra Amsterdam bringer den vigtige Efterretning, at Staterne i Holland have forsikret sig den hele hollandske Marine i Texel, Vlie og Hellevortsluis. Capit. Histori har ført denne Revolution i Stand i Hellevootsluis, hvor han, efterat han havde ladet det trefarvede Flag opplante paa sit Skib paa 64 Kann. og de øvrige hollandske Krigskibe, har bemægtiget sig alle de engelske Skide og et engelsk Magazin paa 700000 Gylden, samt sat de franske Fanger i Frihed. Man meener, at 350 indtil 4000 engelske Koffardiefarere, der ligge indefrosne i de hollandske Havne, samtlige maa falde i de Franskes Hænder. Gen. Daendeels har givet Staden Amsterdam den skrivtlige Forsikring, at det staaer den frit for, enten den vil modtage Assignater eller ikke. Begge den henrettede Hertug, af Orleans ældste Sønner ere ankomne hertil. Deventer, Campen og Zwoll ere besatte af Franske. Fra Emden melder man, at de engelske Paketbaade herefter ikke meere skulle afgaae fra Dower og Harwich, men fra Hull, og holde Postcoursen imellem Hull og Greetsyhl. Prindsen af Wallis Brud skal og komme fra Hannover til Greetsyhl, og bringes derfra til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Skrivelse fra Amsterdam, den 24 Jan. Repræsentanterne, som her føre Regieringen, have d. 19. udnævnt en Maire, der kan vælge sig en Substitut, en Menigheds=Procurator og 4 Udskod (for Sikkerheden, det offentlige Vel, Rettens Pleie, samt Handelen og Skibsfarten.) Her rykke endnu daglig franske Tropper ind med Artillerie og Bagage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Den 29de De Franske iagttage her den strængeste Krigstugt, og Jndvaanerne ere vel fornøiede med de republikansske Troppers gode Opførsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Skrivelse fra Rotterdam, d. 24 Jan. Den offentlige Rolighed er slet ikke her forstyrret. Den 21. rykte en fransk Kommando her ind under Klokkernes Ringen og stærk Musik. Samme Dag lagde den prindse lige Magistrat deres Embeder ned; man udnævnte 12 Valgherrer, og disse udvalgte en ny Magistrat af 24 Lemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Haag, den 26 Jan. I Gaar d. 25 rykke de første franske Tropper her ind, bleve indqvarterede af Borgerne, og den franske General Moreau tog den Eed af vor hidtil værende Hollandske Garnison, at de, førend en formelig Udvexling af Tropperne var skeet, eller andre Anstalter vare trufne, ikke ville tiene mod de franske Tropper. - J Dag er General Pichegru ankommet hertil fra Amsterdam, og steget af i Arvestatholderens forrige Residentz, hvor han modtog Cour af Garnisonens Stab og andre fornemme Personer. De her ankomne franske Commissarier fik Militaire Honeurs. - Da Arvestatholderens Familie d. 18. var reist over Schevelingen til Engeland, gav Magistraten d. 22. befaling at aflegge Orangetegnet, og at bære den franske Nationalkokarde, fordi de Franske havde erklæret at ville som Venner trække ind i Haag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Frankfurt om Mayn, den 3 Febr. Fra Hannover meldes, at Hertugen af Brunsvig ventes der, og at den heele Hannoverske Landmiliz skal have tiltraadt Marschen til Grændserne Der hverves stærkt i det Hannoverske; dog skaaner man Haandværksvendenne i Stæderne. Man taler om en Armee paa 100000 Md., som skal stilles i Marken af de Allierede til at dække deres Grændser, og hvortil Landgreven af Hessencassel skal have lovet 15000, og i Tilfælde af engelske Subsidier 30000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Nederrhinen, den 29 Jan. De Franskes Overgang over Rhmen er ikke bekræftet Jmidlertid synes de dog at giøre Anstalter dertil. Churfyrsten af Cölln ventes d. 25 til Mynster, hvor og Østerrigernes Hovedqvarteer skal forlegges til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Neuwied, den 30 Jan. Den 25. marscherede 2000 Franske paa hiin Side Rhin bredden, lige over for Lendesdorf, ned af Rhinen. J Brühl formeerte de sig i visse Tog, og toge deres Marsch mod Breisig. Oberlieutnant Grev Brankowski af det serviske Friekorps paa denne Side i Rheinbrühl, lod Fienden defilere indtil den snævre Pas ved Brühl, hvorpaa han greb ham an med 3 Kan., nedlagde 50 Md., og adspredte de øvrige, 3 Karrer med Døde og 9 med Saarede skulle være bragte til Brühl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Skrivelse fra Hannover, d. 5 Febr. Man vil her have den sikre Efterretning, at Arvestatholderen med sin Familie lykkelig skal være ankommet til Engelland. Admiral Kinsbergen har under Bedækning af 4 Krigskibe og 6 Fregatter bragt ham over. Lingen, den 30 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Det vrimler her i Staden og omliggende Landsbyer af Engellænder. De Syge og Saarede, der ere i Kirkerne og Skolerne, blive efterhaanden transporterede herfra til Meppen, og derfra til Ostfriesland - Jgaar Formiddag er meget svært Cavallerie marscheret igiennem denne Stad, som tager Veien til det Osnabrückske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Fra Weser, den 5 Febr. Man har her en Afskrivt af Amsterdams Capitulation, hvorefter 1) Arvestatholderens Familie skal forlade det hollandske Gebeet, med Frihed at begive sig hen, hvor de finde for got. 2) Hollænderne betale strax til den Franske Republik 10 Millioner Dukater. 3) De overlade den Franske Republik 40 Skibe, fra 20 til 40 Kanoner. 4) Alle endnu ikke indtagne Fæstninger overleveres til de Franske. 5) General Daendeels bliver General-Commandant i Amsterdam, og præsiderer i den ny Magistrat. Dog kan man ikke være Borgen for, at denne Capitulation er ægte. Man siger og, at de Franske i Amsterdam skulle betale alt med Assignater, og have besat Børsen med Husarer, og paa Børsen skal være opslaaet, at Posteoursen til Tydskland skal være aaben. Nederelven, der 10 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Den franske Legationssecretair Darand er fra Weseikke reist til Berlin, men ankommet til Hamborg, hvorfra han, efter Forlydende, skal gaae til Kiøbenhavn. - Hans Pas er opsat og underskrevet i Basel af den preussiske Major Meyerink efter Feldtmarschal Møllendorfs befaling, og han nævnes der som Fransk Gesandt ved det Danske Hof. - Ved en overordentlig Leilighed skal et Brev fra London af 19. Jan. være kommet over Holland til Bremen. Efter samme var man i London, ganske rolig i Hensigt til Efterretningen om Hollands Jndtagelse af de Franske, og trøstede sig med det Haab, at den med god Vind fra Portsmouth til Vestindien afseilede Forstærkning med 6000 M. skulde forsikre den brittiske Regiering samtlige Øers Besiddelse. Jmidlertid
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
skal en Embargo være lagt paa alle Hollandske Skibe, og al Hollandsk Eiendom være seqvestreret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Paris den 26 Jan. Man taler om et stort og vigtigt Project at adskille Regieringen fra Nationairepræsentationen, det er, at Conventet skal overdrage til adskillige af dets Medlemmer at exeqvere Lovene, ligesom de forrige Ministre, og at være Conventet ansvarlig for deres Handlinger. Dette var næsten den forrige Constitution, hvor den executive Magt var adskildt fra den lovgivende. Taget af de Kiøbenhavnske Tidender, dat. 6 Febr. Bernstorff. Din Maade at takke et taknemmeligt Folk, som føler Dit Værd mere end Du vover at føle det selv, var atter et skiønt Træk i Din guddommelige Siel Held Dig, som veed at tilskrive alt det Gode, Du virker i Verden, ikke Dig selv, men den Algode, som brugte Dig til et Verktøi, saa stort i Europas Øine, saa svagt i Dine egne, Nylig imodtog Du med varme Følelser et ædelt Præg af oplyste Medborgeres Erkiendtlighed, og denne Belønning syn tes Dig alt for stor. Men hvad, omme og dydige Mand om Du kunde læse den uendelige større Belønning, som er Din Eiendomsret i alle danske og svenske Borgeres Bryst. (Ustionsomme Nidingers Bryst var aldrig hverken dansk eller svensk.) Denne Belønning udtrykkes ikke i Guld og Marmor, men den bliver ligesaa udødelig som Du; dens Navn er: Velfortient Kierlighed. Nyd længe denne Belønning blant os, elskværdige Bernstorff, arbeid længe, nudtrettelig, velsignet, ved den Fyrstes Side, som var Dit Venskab saa værdig, som tænkte saa lige med Dig, og sildig, ja, Gud give sildig, blive Dine Børns Taarer mindre bittre ved Synet af den sidste Belønning, som efterlades Dig paa Jorden: Tvende forenede Nationers almindelige Sørgedragt. Af samme Tidender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
De Medborgere, saavel her af Staden, som andre Steder i Rigerne, der have bidraget til den Hans Excellence Statsminister Grev Bernstorff paa Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag sendte Medaille, vilde behageligen afhente deres Exemplarer af samme paa den Kongelige Mynt i Kiøbenhavn inden den 12te April førstkommende, hvorfra de udleveres, imod Foreviisning af Qvitteringen for Tilskuddet til Stemplet. Efter den Tid kunne ogsaa andre, der ønske at eie denne Medaille, bekomme den, uden derfor at betale mere, end Jnteressenterne, nemlig ikkun Guldets eller Sølvets Værd og Myntlønnen. - Den Tilskrivt, ved hvilken Medaillen blev tilstillet denne af Nationen elske de og fortiente Minister, lyder saaledes: Kongens og Fædrelandets Mand, den æble Bernstorff, " som lærde Europa, at sand Statsklogskab er bygget paa "Retfærdighed, og at Fred, haandhævet med kiet Standhaftighed, er en Regierings største Hæder, sendes dette Erkiendtligheds Mindemerke fra skiønsomme Medborgere, paa en Dag, som erindrer enhver Landets Ven, kom det meget, der er fremvirket til Held for Menneskeligheden og Staten, i de sidste forløbne Aar. - Denne for Tvillingriget saa kiere og vigtige, Dag valgte dets trofaste Sønner, til at bringe den værdigste Borger sin fortiente Tak. Den 28 Januarii 1795. fra Kongen og Fædrenelandet hengivne Danske og Norske Mænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Ved Tal=Lotteriets 583 Trækning i Altona udkom: No. 21, 59, 14, 13, 15.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Copulerede. Odense d. 11 Febr. Sadelmager Hr. David Klug og Mad. Kirstine Langhoff, sal. Øllenschleger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-13
Dødsfald: I Arendahl den 26 Jan. Kammerraad Augustinus Ebbell, 74 Aar. Den 1 Febr. Enkegrevinde af Danneskjold Samsøe, født Holstein, 86 Aar. J Odense den 6 Febr. Niels Christensens Enke, Karen Thomasd., 103 Aar. Samme Dag Lars Limkilde, Sognedegn for Graabrødre Hospital og Paarup Menighed, 71 Aar. Ved Hr. L. Limkildes Grav. Øm Følelse i vore Hierter i Naturen selv goddædig god, ne Den bød og føle andres Smerter, At græde ømt ved Venners Død. Naturen hver sin Lod har givet Af Fryd og Glæde, Sorg og Nød Elsk, bød den, Venner her i Livet, Og ømt beklager deres Død. Du giennem bitter Qval - fra Jorder. - Dig kiempede til Herren frem; Din Lod er evig Glæde vorden. Hist, Sallige! i Dydens Hiem. - Skiøn var dit Lives Aftenrøde, Ro smilte af dit brustne Blik, Du Døden rolig gik imode, Og Himmelen til Eie sik. - Dit Liv var Qval, dets Ende Smerte, Dog sød og rolig var din Død. - Du Himlens Fryd af Gud begierte, Og den til Arv og Eie nød. - Vi ved din Død maa billig græde, Men dette lindre kan vor Sorg: At Dydens rette, sande Glæde Begynder først i Himmel-Borg. Furt. Naar Jordens ædle Borger, Menneskevennen, omskifter Forkrænkelighed med Uforkrænkelighed, føler hans efterladte Venner med stille Beemod deres Tab, og bevarer hans Minde i en undslettelig Erindring. Saaledes føle og tænke alle, som nøie kiendte de den i sit Liv saa redelige, saa retskafne og derved af alle disse saa fortient elskværdige Mand Herr Mogens Muhle, fordum Jordbruger paa Schougaarde. Hans Fraskillelses-Time indtraf den 18 Januari sidstleden efterat hans jordiske Liv havde vedvaret i 70 Aar. Tvende Ægtefæller maatte han see gaae foran sig til det rette Samlingsted.