Berlingske Tidende, 1789-03-23
Kiøbenhavn, den 23de Martii. Fortsættelse af Forordningen angaaende et Paalæg af Formue, Jndkomst og Næring. (See No. 23. Om Afgivt af Embeds=Jndkomst, Lønning, Pension og deslige. C. Alle og enhver, Geistlige eller Verdslige, Civile eller Militaire, som noget offentligt Embede eller nogen offentlig Forretning til Vores, Statens eller det Almindeliges Tieneste af Os Selv eller af nogen anden dertil berettiget ved Bestalling eller Bevilling er anbetroet eller tilladt, og derfor eller i den Anledning nogen Jndkomst haver, hvad enten det er i Penge eller Vare, eller ved Nytte og Brug af Huse, Jorder eller andre Eiendomme, ligesom og enhver, der hæver nogen Pension af Vores eller nogen anden offentlig Kasse, eller af noget ombede, skal af al sin visse og uvisse Jndkomsts, Fortienestes eller Pensions fulde Beløb for eet Aar, naar samme, alt tilsammentaget, ikke er under 100 Rdlr., eller ved nogen Fundation for offentlig Stiftelse udtrykkeligen maatte være fritaget for sligt Paabud, erlægge 3 Procent eller 5 Rd. af hvert 100 Rd., Jndkomstens Belod kan anslaaes til, efter det den har været i det sidste Aar, for hvilket den kan beregnes. 7. Lige Afgivt skal erlægges af al anden Jndkomst, som nogen, i hvo det er, eller uden Embede, maatte have af Beneficier, Douationer, Legatter, og i andet deslige Tilfælde, hvor Jndkomst oppebæres af Grunde, Bygninger eller Capitaler, som den ikke eier, der oppebær Jndkomsten; saa at alle og enhver, som nogen Jndkomst af dette Slags haver, hvad enten den kommer fra indenlandske eller udenlandske Steder, og hvad enten den hidrører fra offentlig eller privat Indretning, skal af saadan Jndkomsts fulde Beløb i det sidste Aar, for hvilket den kan beregnes, naar den ikke er under 100 Rdlr. aarlig, og ikke fra extraordinair Paabud udtryk ligen er fritaget, svare 3 Procent. F. De som staae i privar Tieneste, og ikke til den almindelige Klasse af Tieneste tvende eller Daglønnere henregnes, saasom Jnspecteurer, Hofmestere, Secretairer, Jnformatorer og Francolser, Forvaltere, Fogder, Fuldmægtige, Bogholdere og andre Betiente ved Handels=Comptoirer, Kiøbmands Kræmmeres og andre Handlendes Boesvende, Skriverkarle, Kammer tienere, Kammer Piger, og andre deslige af begge Kiøn, skulle erlægge af deres Løn for et Aar, naar den for Mandfolkene er 20 Rdlr. og derover, og for Fruentimmerne 15 Rdlr. og derover, 3 Procent eller 48 Still. af hver 100 Rdlr. H. Enhver, som staaer i offentligt Embede eller Forretning, eller haver saadanne Jndkomster, som i foregaaende 6te og 7de s. H. er ommeldt, skal redeligen og saaledes, som han eller den med Lovens Eed, om og naar forlanges, kan bekræfte, angive disse visse og uvisse Jndkomsters fulde Beløb efter de denne Forordning hostrykte Formularer; dog forsaavidt de Betiente og Pensionister angaaer, som have faste Lønninger eller Pensioner af Vores Kasse og derfor paa Vore civile eller militaire Reglementer ere ansatte, da behøve de ikke at gjøre videre Angivelse, end allerede ved andre Leiligheder ere gjorte. Jkke heller behøve de Betiente og andre, som vel ikke ere ansatte paa nysmeldte Reglementer, men dog af deres Jndkomster erlægge det ved Forordningerne af 14de Maji 1768 og 12te Junii 1770 udskrevne Extra Paabud, at giøre videre Angivelse end den, hvorefter bemeldte Extra Paabud af dem nu svares, for saavidt nemlig de for nærværende Tid ikke maatte have andre Jndkomster, end dem, som under bemeldte Angivelse ere komne i Anslag. Alle de, som staae i privat Tieneste og efter næst foregaaende 8de 5 skulle svare af deres Lønninger, anmeldes af deres Hosbonder, og i Anmeldelsen bliver tillige at forklare, hvormeget enhver har i Løn. Om Afgivt af Næring. 10. Alle og enhver, som i Kiøbstæderne drive nogen borgerlig eller anden lovlig Næring eller Haandtering, være sig ved Handel, Kunst-Arbeide, Haandværk, Fabrik, Søefart, Fiskerie, Møllebrug, Vertshuushold, Høkerie eller i anden Maade, ansættes til at svare af sin Næring eller Haandtering saa meget, som kan udgiøre 5 Procent, eller Fom Rigsdaler af hvert Hundrede Rigsdaler, Næringen eller Haandteringen ongefærligen kan anslaaes for, et Aar i et andet, at indbringe, efter Fradrag af de til Næringens eller Haandteringens Drivt uomgiængeligen fornødne Omkostninger. Af hvad, som er under 100 Rdlr., svares i Proportion. 11. Paa samme Maade skulle og de ansettes, som boe paa Landet og der drive nogen saadan Næring eller Haandtering ved Handel, Kunst=Arbeide, Haandværk, Fabrik, Søefart, Møllebrug, Kroehold, Høkerie og deslige, eller som have Herregaardes eller Præstegaardes Jorder, samt Meierier i Forpagtning. Men for saavidt de paa Landet boende ellers ernære sig af Jorddyrkning eller Fiskerie, da bliver denne Næring ikke til Afgivt at ansætte. 12. Nærings=Afgivten skulle de af Os udnævnte Commissioner, om hvilke i det følgende meldes, ansætte for enhver Næringdrivende, efter det den om sin Næring redeligen forklarer, samt hvad de med bedste Skiønnende og efter Pligt, Eed og Samvittighed eragte enhver at kunne ansættes for i Overeensstemmelse med det i foregaaende 10de og 11te H. H. foreskrevne: men naar nogen, som saadan Næring eller Haandtering driver i Kiøbstæderne eller paa Landet, beviisligen angiver sig til at erlægge Formueskat af 4000 Rdlrs. Formue og derover da er han frie for at ansættes til at svare Næringsskat, ligesom derimod enhver, der har en Formue under 4000 Rdlr. egne Midler staaende i sin Nærings Drivt, er, i Følge forestaaende 4de s., fri for af denne i hans Næring staaende Formue at betale Formueskat, naar han af sin Næring svarer Næringsskat. For saavidt nogen i denne Forordning paabuden Afgivt, være sig Nærings= eller Formueskat, maatte vorde at udrede af de enrollerede Matroser, som sidstafvigte Efteraar have gjort Tieneste paa Vore Krigsskibe, eller Enker og Børn efter de saaledes Udcommanderede, der imelertid maatte være døde, da skal bemeldte Næringsskal en Afgivt aldeles være dem eftergivet. Ligeledes er det Var allernaadigste Villie, at de Officerer af Vores Søe= og Land Etat, som paa lige Maade i afvigte Efteraar have været ud commanderede til Søes eller til Lands, skulle for det anere nede Paabud af Gage vorde fritagne. (Fortsættelsen følger: Under Dato Christiansborg Slot den 6te Martii d. A. udkommet en Placat, hvorved Forbudet mod løse Hunde, og Tiden, naar disse af Natmesterens Folk bør nedslaaes paa Gaderne, nærmere bestemmes for Kiøbenhavn og Forstæderne.