JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
J Viborg opkom den 4de Novbr. Jld i Guldsmed Harders Gaard, Slukningsanstalternes gode Retning, Regnveiret og den hurtige Nedrivning reddede Underdelen og hindrede Jlden at fænge i Naboernes Huse. Men af Jndboe blev Linned og Korn og denne duelige og stræbsomme Arbeiders bedste Verktøi fortæret og spoleret. Af raat og forarbeidet Sølv savnedes efter Jlden det meste. Til Uheld var Jnd boen ikke assureret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Fredagen den 23de f. M. aabnedes paa Børsen en Supskription til Bedste for Kiøbenhavns Brandlidte. Hr. Agent Dungfeld tegnede sig for 500 og Kapitain Kofod for 100 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Ved de Engelskes Jndskibning bleve ikke allene endeel forlibte Danske Fruentimmer forbudet at tages med men det hedder, at de endog siden have sat nogle i Land, der havde fundet Leilighed at komme ombord. Danske Tilskuere fortæller som et Sidestykke til Røverhøvdingen Pophams mordiske Ytering, at en af hans ligesindede Mordbrandbrødre, da Fruetaarn brændte, havde den Diævleglæde, at fortælle en dansk Krigsfange, den i det engelske Fangenskab saa uædeelt og uværdigt behandlede brave Lieutnant Steffens: i burn not half enoug; (det ikkebrændtenær(halv) nok; en Satanismus, som hans omstaaende Landsmænd, da vor Medborger gientog den for dem, paa det ivrigste søgte at fralægge baade ham og dem, som en Nationalskjændsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
J Lærde Efterretninger er meddeelt en djærv Recension af forrige Stiftamtmand Helfried over adskillige i Anledning af Krigen udkomne Smaaskrivter, hvoriblandt et Engelsk af en Ubekjendt under Navnet, F. L. Sommer, som beskyldes for at være heel upatriotisk. Overalt vedbliver Trangen for Skillemynt at tiltage, hvilket forvolder en piinlig Ubehagelighed i af Handel og Vandel. Ønskeligt derfor om fere Steder, ville gribe til samme Nødhielp som Rudkiøbing, der til Lettelse i Pengecirculationen har ladet udstæde egne Tegn paa 48 s., 32 s., og 16 s. som indløses imod Bankosedler af Byens Kasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
J Tronhiem ere alle engelske Matroser og Søefarende der fandtes ombord paa Rehden og i Havnen liggende Skibe, satte i Forvaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Til Kiøbenhavns Hovedvagt vare den 31te f. M. allerede 92 skiulte engelske Desertører indbragte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Paa Søeqvæsthuset ligger i denne Tid en ung Kriger fra Kanonbaaden Viborg, hvem begge Hænder ved en Kanonkugle den 31te Aug. bleve fraskudte. Han er nu næsten helbredet. Den Ulykkeliges Navn er Niels Terkelsen Giøl, af 3die jydske Nationaldistrikt. Han har ialt bivaanet fire Angreb med Kanonbaadene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Uagtet Siælland i næsten et Fierdingaar har foruden sine egne Jndbyggere havt en Landmagt og en Flaade af omtrent 60000 Md. at underholde, viser dog en Tabel over Priserne paa Fødemidler, at de i dette Tidsrum ikke ere mærkelig stegne, ja endog faldne paa somme Artikler, saasom Rug, Byg og Havre. Man seer deraf, hvilken Rigdom Siælland yder allerede ved sit forbedrede Agerbrug, da man ikke kan paastaae, at en saa stor Krigsmagt mange tilkomne, Munde have, egentlig talt, afstedkommet mærkelig Dyrhed. Smørret er det dyreste i Kiøbenhavn. Fierdingen koster 23 til 24 Rd., ligeledes koster en Favn, Brænde 13 Rd., saa man kan regne den til 15 før den kommer paa Loftet. Midlertid befrygter man baade i Kiøbenhavn og Helsingøer, at saavel Smørret som andre Levnetsmidler ville stige til en utaalelig Priis, dersom ingen Tilførsel skeer. Der er talt og skrevet saa meget og Nytten af at spise Hestekiød, men desuagtet er Tingen bleven inden en meget snæver Kreds. Men i Bombardementets Dage, da Prisen paa Kiød og andre Levnetsmidler steg betydeligt, og Fortienesten for Fattige var liden eller ingen, glemte den mindre Formuende alle Betænkeligheder, og spiste Hestekiødet som en sand Delikatesse. I disse Dage hentede Veterinærskolens Vogne, hver 8 til 10 Heste, som af Bomberne vare ihielslagne. Saamange af Skolens Lærlinger, som kunde undværes fra andre Forretninger, vare bestandigen sysselsatte med at sønderlemme disse Heste, og over 50 Fattige stode altid rundt om dem, for hver at faae sit Stykke. Efterat saaledes 8 til 10 store og fede Heste hver Dag vare huggede itu til dem, gi dog altid en stor Mængde mismodige bort, fordi de vare komne for sildig. De mange Familier, som Prof. Viborg saa ædelsindet modtog i hine Dage, have været Vidner hertil. - Under Kong Oluf Hunger, og i Kiøbenhavns Beleiring 1536, blev Hestekiød hos os meget spist. I Thestrups danske Krigs=Armatur anføres af et gammelt Manuskript, at en liden Hest, som man ellers kunde kiøbe for 15 Mark, gialdt under denne Beleiring 200 Mark, et Føl 100 Mark, en Hestelever 3 Mark, og at Jndbyggerne, da Byen, blev overgivet, havde blandt andet opædt flere end 300 Heste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Udenlandsk. Den Pariser Monitør indeholder følgende: "Kiøbenhavns Kapitulation er af Kronprindsen ikke bleven ratificeret; meget meere har han anordnet nye Forholdsregler imod Engellænderne; ladet sin Minister i London tilbagekalde, erklæret Engelland formelig Krig, og gjort fælleds Sag med Frankrig. Men hvorfor have Engellænderne rømmet Sielland, fordi vi nærmede os November, da den stormende Efteraarstid have de fordrevet deres Flaade og 20000 Danske og 30000 Frantsoser ellers havde rykket ind i Sielland. Men da Engellænderne vidste, at deres stærke Søemagt i November var overflødig, hvorfor har de da foretaget Expeditionen, hvorfor har de, truet af Frankrigs og Dannemark forenede Armeer, skamfuld pakket sig ud af Sielland, og udsat sig for at tabe Danmarks Venskab, Alliance og Tilflugt i deres Havne, selv at lukke sig Sundet og Østersøens Munding for 12 til 15 Stykker Træe, der ei kan tiene dem til nogenting? Svaret derpaa er, fordi Uvidenheds, Uforsigtigheds og den blinde Had og Misundelses Aand leder de Engelske Ministre. Hr. Canning har truet den Danske Gesandt i London, ikke at rømme Kiøbenhavn, da Kronprindsen ikke har villet ratificere Konventionen, men erklæret Engelland Krig. Man forsikkrer, at den danske Gesandt har svaret herpaa: J vil ikke rømme Kiøbenhavn; vi ønskede det, Førend een Maaned forgaaer, vil vi vel vide at drive eder med Magt derfra. Den danske Etatsraad, Baron v. Voght, opholder sig i Paris, og den Russiske Ambassadeur, Generallieutenant v. Tolstey, er med sit Følge ankommen dertil Portugals Hovedstad, Lissabon, der endnu i denne Maaned bliver besat af et Keiserl. Fransk Troppekorps tæller i 24000 Huse omtrent 200000 Mennesker. Den ophæver sig amphiteatrisk paa 3de Høie. Hele Portugal indeholder omtrent 1740 Qvadratmile, over 3 Millioner Mennesker og er et af Europas skiønneste Steder. Det lille Kongerige Algarbien har kun 94000 Jndvaanere, hvilke, uagtet Landers Frugtharhed, dog ere fattige. For nærværende er hele Lissabon i Oprør. Folket vil hverken tillade den Kongel. Families Afreise eller Flaadens Bortførelse til Brasilien. Dag og Nat hører man, hvorledes Engellænderne, som ikke tør vove sig ud af deres Huse, blive udskieldte paa Gaden. De Engelske Kiøbmænd indskibede sig paa det hastigste, men nogle gav ogsaa 1000 Pund Sterl. for een Families Overfart fra Lissabon til London. En ny Dadel hæver sig altsaa mod de engelske Ministre, at de ikke har truffet Forholdsregler, at Flaaden i Tide kunde ankomme til Lissabon, for enten at beskytte den Portugisiske Regiering, eller at sikkre deres Landmænds Formue og personlig Sikkerhed. I enhver Henseende vise de deres sløve Forstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Den hele portugisiske Geistlighed har opbydes og anstrænget deres hele Jndflydelse, for at formaae Prindsen af Brasilien til at blive i Portugal med den Kongel. Familie og reen i at frasige sig de Engelske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Den 1ste Novbr. kom et stort engelsk Transportskib i en elendig Tilstand til den hollandske Kyst ved Schevenningen, hvor det formedelst lidt svær Haverie, maatte søge Landet. Paa samme var 200 Mand, som fra Expeditionen for Kiøbenhavn skulde have gaaet tilbage, til Engelland, men bleve nu med deres Officierer bragte som Krigsfanger til Haag, hvor de deels i Kaserner, deels i andre Huse bleve indqvarterede. Officiererne bære engelsk Uniform og have Tilladelse at gaae omkring, i Staden, og paa Theatret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Fra Morlade meldes: "Vipleie af og til herfra at sende Parlementairer til London, men nu er dette reent forbudet. Jngen Communication skal meere existere med hine Røvere eller det Land, som beherskes af det faste Lands evige Fiender. Man maae undre sig over, siger Monitøren, hvorledes det engelske Ministerium endnu vedbliver at paanøde Rusland en Handels Traktat. Troe de da, at Keiser Alexander endnu ikke kiender deres Rænker, de krænke hele Europas Søeret; de angribe Ruslands troeste og ældste Allierte, med meget meere, og troe endnu at finde Keiser Alexander ligegyldig ved alt dette; ne, de bedrage sig. Snart vil Hævnens Tid komme over Engelland, for de mange udøvede Voldsomheder, og den engelske Regiering vil faae andet at tænke paa Selvet engelsk Blad, the Jndependent, siger: Det er mærkeligt at see, hvorledes Frygten for Følgen af den skiændige Expedition for Kiøbenhavn, her daglig tiltager. En Expedition, som vanærer hele Nationen, og kostede os 4 Millioner Pd. Sterl. uden Nytte, tvertimod forvoldte os, at de Danske, som forhen vare vore Venner, ere nu (velfortient 1) vore uforsonligste Fiender, - Dette er sandt nok, siger Monitøren, men man skulde i Forveien have betænkt det, og i dets Sted, have ført Ministerne eller Opfinderne af slige skiændige Planer, til Skafottet. En Nation der har Forstand og Hierte, kan ikke bære Skammen af den vanærende Expedition for Kiøbenhavn. Følgen deraf, var let at see forud. En betydelig Deel af den store Franske Armee, er nu paa Veien fra Tydskland til Frankrig. Langs Kysten af Kanalen, som adskiller Engelland og Frankrig, giøres Forberedelser til disse Troppers Modtagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Et Nordamerikansk Skib, kommende fra Vera=Crux, og havde 200000 Piaster inde, er taget af en engelsk Fregat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Fra Wien meldes: "Mellem vort og det Franske Hof ere endnu Ting at afgiøre. Frankrig ønsker at Østerrig vil lukke fine Havne for Engelland. Vi erfare at Braunau paa nye provianteres, og at Frantsoserne mueligt ikke saa hastig forlade det Østerrigske Friaul. Fra Krigen staae ogsaa endnu nogle Contributioner tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Ved Tallotteriets 757de Trækning i Vandsbeck udkom: No. 10, 61, 86, 3. 28. Aver 7 1 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Næstkommende Torsdag den 19de d. M. om Formiddagen Kl. 9, bliver Voldgræsningen heromkring Staden, efter Begjæring af Hs. Excellence Hr. Generallieutenant og Kommendant von Lützow, stillet til Auktion for at bortleies paa 6 Aar, efter de paa Auktionsstædet bekiendtgiørende Konditioner. Auktionen begyndes paa Raadstuen bemeldte Dag og Tid, hvor Lysthavende ville behage at indfinde sig. Fridericia, den 13de Nybr. 1807. Buhl. Til det ved Snoghøi anlagde Batteries Fornødenhed, skal leveres 15 Læsser Torv og 10 Potter Olie, hvilken Leverance stilles til Licitation paa Fridericia Raadhuus næstkommende Onsdag den 18de d. M. om Formiddagen Kl. 10, hvor Lysthavende vilde behage at møde, Fridericia, den 13de Novbr. 1807. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
J Fridericia Pantestald, er indsadt 7 Qvæghøveder og et ungt Faar, som ere optagne paa Fridericia Mark. Faaret er mærket med et afskaaret Stykke af høiere, og et Huul i venstre Øre. Eieren ville uopholdelig indløse disse Kreaturer, da de ellers vorde solgte ved Auktion. Fridericia, den 13de Novbr. 1807. Byens Oldermand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
J Følge passeret Dom og Indførsel, samt Vedkommendes Begiering, bliver Thomas Ovesens Selveiersted, Stemhuus kaldet, beliggende paa Alminde Mark, i Alminde Sogn, Veile Amt, af Hartkorn Ager og Eng 2 Skp. 1/2 Alb, stillet til offentlig Auktion, Første Gang den 12te anden Gang den 18de og Tredie Gang den 26de November førstkommende hver Dag om Formiddagen Kl. 11. Ved hvilken sidste Auktion tillige sælges Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, et Bord med Skab, Stole, Kister, i Koe, Høe, Halm, Torv og 12 Læs Giødning m. m., 1ste og 2den Auktion foretages udi Herredstingsstuen i Kolding, men 3die Auktion derimod i det sælgende Sted, ovenmeldte Dage og Tider, hvor Conditionerne bekiendtgiøres. Kolding, den 4de Novb. 1807. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-13
Nyeudkomne Skrifter. Kiøbenhavns Leirkrands for Aaret 1807, eller udførlig Efterretning og Alt hvad der er skeet, saavel i og uden for Kiøbenhavn, som i Engelland, i Anledning af Krigen, imellem Dannemark og Storbrittanien, fra den 21de Juli til September Maaneds Udgang. Ligesaa Tillæg til samme, med Beretninger over det passerede til henimod Slutningen af October Maaned, samlet og udgivet af A. C. Hansen. 4 Mk. Accourt of the Siege, Bombardement and Capitulation of Copenhagen in the year 1806, by F. L. Sommer 4 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Kongelig allerVele. til Adresse No. 92. Tiirsdagen, (er udgives i Friderie i a 2 Gange ugentlig af S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Jndenlandsk (Af Kiøbenhavns Berlingske Tidender.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Helsingøer, den 12te Novbr. Ved Øresunds Toldkammer er fra den 5te til den 8de d. M. expederet 14 Skibe, men siden har Fienden saaledes spærret Sundet at ingen Skipper uden Forskiel tillades at komme iland eller erlægge Told. Ethvert inde eller nedkommende Skib maae lægge sig under deres Skibes Kanoner. Nylig gjorde vore raske Færgefolk Jagt paa en engelsk Slup; men den undkom. Jforgaars Nat skiød 2 Pikerjægere paa en fiendtlig Baad, som nærmede sig Landet. En Svensker, i Brittisk Tieneste blev haardt saaret i Benene og de 2 andre Mænd i Baaden overgav sig; men da imidlertid en engelsk Officier med 4 Mand, som vare gangne ind ad Landet for at røve, kom til Hielp, slap de bort, men lod den Saarede blive efter. En af de ved Helsingborg liggende Fregatter er i Forgaars afseillet med endeel Krigsfolk ombord, som rimeligviis ere de Bierg skotter, der vare paa Neptunus og bleve satte illandpaa Hveen. Den gav mange Salutskud ved Afseilingen fra Helsingborg. En engelsk Jagt, lastet med Smør og Meel til de fiendtlige Skibes Forsyning, blev igaar taget af Jsaach Petersen med flere ved Hielp af Fiskerne i Gillesley, hvor den blev bragt ind. De to engelske Brigger, som skulde udleveres, ere førte over til de Engelske ved Helsingborg. Den naadigst priviligere. En silie. Clses. C. S. den 17de November 1807. Søren Clmenhoff, som tillige er sammes Redakteur. enes Ladning, bestaaende af 1700 Tdr. Salt blev under eet solgt til Handelshuset Mehrens Enke & Kompagnie for 7 Rdlr. Tønden. Dette Huus handler saa patriotisk, at det sælger i tønde, skieppe og halvskieppeviis for Jndkiøbsprisen 7 Rdlr. hvorved enhver kan blive forsynet med denne første Nødvendig heds Artikel for en taalelig Priis. - En jydsk Jage med Smør og Rug, en Nordbaad og 3 andre Baade ere forliste her i Havnen. - Den engelske KonsulFemviks Skildt er nu bleven nedtaget af Rettens Middel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Kiøbenhavn, den 13de Novbr. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Regiment ankom hertil den 10de dennes, om Eftermiddag Kl. 2 1/2. Regimentet nød den store Naade at blive modtaget af Hs. K. H. Kronprindsen udenfor Glostrup og af Høistsamme ført til Byen. Veien toges ned af Frederiksberggaden, gammel Torv, Vimmelskaftet, Østergade, over Kongens Nyetorv op af Gothersgaden, hvor det ind svingede; efter at her den skyldige Honneur var bleven viist Hs. Kongel. Høihed, behagede det Høistsamme at forlade Regimentet, hvorefter det igien udsvingede og marscherede til dets Karserner, hvor der efter Hs. Kongel. Høiheds befaling og for Høisammes Regning var foranstaltet, at hver Mand erholdt varm Søbmad og 1/2 Pd. Kiød eller Flesk, endvidere erholdt hvert Kompagnie 20 Potter Brændeviin og en Tønde godt Øl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik er i Dag ankommen hertil. Høisammes Gemalinde ventes i Morgen. Jgaar ankom Hs. Durchl. Prinds Christian af Hessen hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
J Forgaars blev fra en af de fiendtlige Brigger, kastet nogle Bomber efter Prøvesteen; men uden at giøre mindste Virkning. Fra vore Batterier er disse Dage skudt enkelte Skud, naar Fienden nærmede sig. En Kutter syntes at være bleven truffen, og vendte strax efter at have svaret med et Par Skud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Efter Jndberetning fra Jnspektor Mørch paa Søe qvæsthuset var fra den 17de Aug, til den 7de Septbr. modtaget Døde, for at begraves 23, Saarede 119, af hvilke Saarede er til foranførte Datum død og siden kun 1. Tabellarisk bliver altsaa den authenriske Beretning følgende: Jndbragt Døde 23, Saarede 119, af disse bortdøde til 7de Septbr. 7, helbredet 9; tilbage samme Dag 103. Siden den Tiid bortdød 1, helbredet 67, altsaa endnu tilbage paa Søeqvæsthuset 35. Paa en Tiid da Tilførselen til Søes er saa yderste vigtig, er i Politivennen gjort fornyet Forslag til at giøre Jndløbet ved Kalleboestrand brugeligt for smaae Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Natten imellen den 6 og 7de var det atter et meget stormende Veir. En Jydsk Jagt med Smør og 100 Tdr. Rug, en Nordbaad fra Kbhvn, og 3 andre store Baade bleve knuste i den lille usle Ting, som kaldes Helsingøers Havn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Sidste Onsdag passerede saamange Læs Smør igjennem Odense, at, ifald det altsammen er bestemt til Kiøbenhavn maae Prisen snart falde der, om det end føres over Land dertil. Smørret var stegen i Kbhvn, til 100 Rdlr. Tønden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Kommissionen for de Brandlidtes Understøttelse har modtaget af Grevholsteen til Holstenborg en Gave af 1000 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Ved Begyndelsen af Klasselotteriets 5te Klassets Trækning den 11te Novbr. udkom til Jylland følgende høie Gevinster; No. 17964, 300 Rdlr. hos Hr. Raadmand Stabel i Randers. No. 19113, 200 Rd. hos Hr. Birkedommer Nørup i Varde. No. 18886, 200 Rd. hos Hr. Secretair Heiberg i Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Udenlandsk. Fra Helsingborg meldes: En Russisk Keiserl. Gesandt, Hr. v. Alopeus, er fra Stokholm kommes hertil, og har havt Andience hos Kongen. Den engelske Gesandt, Merry, som med Anliggender var be bestemt til Kiel, er her endnu. Forrige engelske Vie Consul, Nichols, er fra Petersborg over Gothenborg, gaaet til Engelland tilligemed Greven af Lille og Dued'Augouleme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Den Wiener Hoftidende melder fra Constantinopel, at Storvisiren er den 24de Septb. kommer tilbage til Adrianopel med sin Krigshær, som derpaa er for størstedelen gaaet fra hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Fra alle Spaniens Egne ere Tropper underveis til Portugal. En Armee af 30000 Mand samler sig i Egnen af Badajos, og det synes, som de Franske Tropper angriber den nordlige Deel af Portugal medens de Spanske tager den sydlige Deel i Besiddelse. Den Spanske Armee er i denne Tid stærkere end den nogensinde har været. Desuden lader Regieringen kraftig arbeide paa Søemagtens Gienopbyggelse, som i denne Krig har lidt saa meget. Af nye Krigskibe ere nogle allerede færdige; og de brugbare gamle sættes istand; og snart vil Spanien igien kunne fremstille en ikke ubetydelig Søemagt. Her sees altsaa kiendelig, hvad sand Patriotisme kan frembringe. Lykkelig det Land, hvis Jndbyggere alle som een Mand bidrage til fælleds Vel. Nu er Tiden, at ogsaa vi Danske kan lægge vor Patriotisme for Dagen, ved kraftigen, enhver efter sin Evne, at ofre paa Fædrenelandets Altar. Jngen brav Dansk Mand vil her trække Haanden tilbage, og Nidding være den, som ikke villig giver det han kan. Den 16de October er en engelsk Convoy med samtlige engelske Kiøbmænd inde, gaaet fra Lissabon, og siden formoder man, at alle portugisiske Havne blive lukte for Engellænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
J alle nordamerikanske Havne vedbliver man at udruste Kapere imod de engelske Koffardieskibe. Den engelske Admiral Berkeley har taget Skylden paa sig, af det imod den nordamerikanske Fregat Chesapeak udøvede Røverie og siger, at han havde givet Ordre, dertil, uden af sin Regiering at være anthoriseret. Men denne elendige Undskyldning vil ingen troe, thi man veed, at om end Berkeley stilles for en Krigsret i Engelland, veed Ministerne dog at trække det saaledes omkring, at han paa en ærefuld Maade frikiendes, isteden for at hænges. - Ulykkelige Land, hvor Ret og Retfærd saaledes krænkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Fra London meldes følgende under 19de Octbr.; For at dømme om den Misfornøielse og Bekymring, som for nærværende hersker hos en stor Deel af Nationen, vil det være tilstrækkelig, at anføre følgende Udtog af et Brev, hvilket Jndependent Whig har ladet aftrykke til Thronarvingen, Prindsen af Wallis. I denne Skrivelse hedder det: "Aldrig var en Nations Stilling kritisker, end for nærværende Storbrittaniens. Vort Riges Værdighed og sammes Jndflydelse paa Europas Stater ere ved barbariske Handlinger, og svage Raadslutninger tilintetgjort. En uimodstaaelig Nødvendighed forener alle Magter imod os. Bestikning, uforskammet Gierrighed, Uforstand, Hyklerie og Tyranny have Calt for sandt, desværre! i vore Parlementshuse Overhaand, og true os hvert Øieblik med National=Undergang. I dette Farens Øieblik er Folket berettiget til at hæfte sine Blikke paa Dem, Prinds, som Rigets første Undersaat. De maae nu vise, at De ynkes over Folkets Tilstand, og at de har det patriotiske Mod at løsrive vort Fædreland af to kjæmpende Factioners Hænder, hvilke vexelviis beleire Deres Faders Throne, for ved deres falske Raad at forlede ham, og saaledes at styrte hans Undersaatter i de med en slet Regiering følgende Undertrykkelser og Elendigheder. Hos ingen Regierings person i Riget staaer nu saa meget paa Spil, som hos Dem. Nu er Tiden, at De fra Deres Sæde i Overhuset giør en Appellation til Nationens Patriotisme, hvorved De vilde give Deres politiske Karakteer en Berømmelse. De har ingen Tid at forspilde, til at giøre den største Anstrængelse imod et af heele Verden forhadt Ministerium, til at yttre Forestillinger over de store Uheld, som daglig sammentrække sig over Deres Fader, over Dem selv og over hele Fædrelandet; kort: De maae med lydelig Stemmeproklammere Deres Uvillie imod den æresløse Kiøbenhavner Expedition, der har paatrykt det Engelske Navn en evig Skamplet. Nationen beklages, men Ministerne fordømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
For kort siden blev en Røver og Morder ved Navn, Johnsione (engelsk Navn) hængt i London. Da han kom op paa Skafottet, talede han til Folket, og sagde: Mine Herrer, er det ikke afskyelig at man vil hænge en saa ærlig Mand som jeg er, der ikke har gjort andet end at sørget for sin egen Sikkerhed. Jeg vidste, at en vis Person, der havde et stærk Rør med en Guld knap paa, vilde giøre Brug deraf imod mig; hvilket jeg søgte at berøve ham; og da han ikke vilde overlade mig Røret in depositum, saa kom jeg til at tage en fiendtlig Stilling imod ham, og skiød ham med min Pistol. Jeg kræver hele Verden til Vidne paa min Uskyldighed. Hvad er det jeg har gjort, imod SirPophams udøvede - - Her blev Bøddelen, givet et Vink, og Talen endtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Den Maylænder Tidende siger, at Engellænderne har i Egypten paa nye lidt et stort Nederlag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Den Berliner Telegraph af 10de November melder, I dette Øyeblik ere høist vigtige Efterretninger indløbne hertil fra London, som i Morgen meddeles i Berlins Blad Med næste Post kan alsaa denne Nyhed ventes. Den 8de Novbr. er det 4de Franske Linieregiment Infanterie brudt og fra Hameln for at gaae tilbage, til Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1807-11-17
Den 3die Novb. afgik den Kongel. Danske Gesandt, Geheimeraad Dreiers Legations=Sekretair, Capt. Guillammot, som Coureer fra Paris til Kiøbenhavn med Depescher, som man troer angaaer Alliance=Traktaten mellem Frankrig og Dannemark. Man veed, at Rusland har indbudet de nordiske Hoffer, til i Forening med sig at træffe Forholdsregler imod Engellændernes Søe Despotisme, især i Østersøen.