Berlingske Tidende, 1813-05-24
Fortsættelse af iørelsen for Landhuusholdkabet. Dannemark eier flere Pilevaand end dette Lands Kurvemagere kunne forbrug og dog forskrive disse endnu aarligen en stor Mængde af afbarkede Vaand fra Tydskland, fordi de er kunne blive forsynede med denne Rødvendighed fra Fædrenelandet selv. Aarsagen hertil synes at ligge deri, at den danske Landmand ikke tiender den lette Afbarkningsmaade, hvoraf man betiener sig i Tydskland, og at han ei heller viner den Fordeel, han kan drage af fine med Piil beplantede Diger, ved at gjøre deres Vaand til et Handels=Product, formedelst Afbarkningen. For at opmuntre Landmanden til at lægge Vind paa Pilevaandenes Afvarkning, udsætter Selskabet følgende Præmier: Den danske Landmand, som beviser, at han har afbartet eller ladet afbarte Pilevaand voxede i Dannenark, og solgt dem til Kurvemagere, kan vente sig For itte under 100 Bundter en Belønning af 25 Rbdlr. 2. - af 10 - af 5 - Bundterne maatte holde 2 Alen i Omkreds i den tykke Ende og være tæt sammenbundne. Attester om, at han har frembragt dem selv, og fra Kurvemageren at han har solgt dem, maatte følge med Æstningen. For at bevirke Plantning af høistsamme de Piil til Flætte eller Vindegierder, som Brug er i Lolland og Falster, udsættes efterfølgende Præmier: For den største Mængde høistammede Pile, ikke mindre end 500 Stykker, plantede 1813, og som i Sommerer1816 bevises at være udi god Væxt, en Sølvmedaille, eller et Bæger, eller 20 Rbdlr. for den næst største Mængde, ikke mindre end 300 Stykker, ligeledes en Sølvmedaille, eller et Bæger eller 10 Rbdlr. Disse Præmier kunde ikke alene vindes af Bonden, men ogsaa af andre uden for Bøndestanden, dog mod at plante dobbelt Mængde, nemlig 1000 eller 600 Stykker; det samme gielder ogsaa for Bondestanden i Lollan- og Falster. Flatte eller Vindegierder ere meget at anbefale, da de ere lidet konvare, frede godt, og borttage kun lidet Rum Førend Diget oprettes, plantes Høipilene langs Skiellet 6 Alen fra vin anden saa tidlig paa Foraaret, som Frosten er af Jorden. De plantet i leret og stid Jord ikke dybere end Stammen tan fæste i Jorden. høi og tør Jord graves for dem, og de sættes dybere. Sættepilene tages ikke fra Steder, som ligge i ra, eller have en vedre, eller fugtigere Jord dand. Vandknoppen bør afplukkes det første Aar efter at de ere udplantede, hvorved Skuddene holde sig mere til Toppen. J Mangel af Til kan det udsættes at afskiere Vandskuddene til Efteraaret strax efter Løve, et faldet. Pilene stynes, første Gang det tredie Aar efter Plantningen, hvad enten Kronen er liden eller stor, og det fierde Aar derefter kan man vente sig en smuk Top eller Krone. Topperne afskiæres i April. Naar Pilene ere stynede et par Gange, og have naaet tilbørlig Størrelse, kan Kronen levere for Fremtiden hver 6te Aar Henning til fire Favne af jemQvarteers høide, foruden den lave Vold med Grøvt. Et sligt hegn staaer i 4 til 5 Aar. Dets væsentlige Styrke og Varighed bestaaer i at stavre det vel, som Stavre regnes til Favnen, og Stavrene bør være af 10 Qvarteers Længde, da de styrke bedre, og kunne ved Nedrivning i Volden, giøre Tieneste i flere Aar. Pie=Stavre ere varigere end Stavre af El Om Stavrene vindes 3 til 4 Lang, der maae bestaae af tre maadelige Vindelang, og et Vinderiis paa hver Stavre. Af et Læs Pile=Hegning paa en lang fiirspændt Vogn kan opsættes 30 Favne, Stavrene iberegnede. Vedligeholdelsen bestaaer meest i at reise dem, naar de kunne være omfaldne ved Storm, eller uringede Sviin have gjort Brud i dem. Da betydelige Summer hidtil gik ud af Landet for Lægemidler af Manter, der deels kunne dyrkes, deels findes i tilstrækkelig Mængde vil voxende hos os selv, og da Priserne paa disse Varer i de sildigere Tide ere fordoblede og Transporten forbunden med Vanskeligheder, attraaer Selskabet ved Præmier at opmuntre, saavel til visse medicinske Plantere Dyrkning som til Jndsamling af de vildvarende, som hidtil bleve forskrevne fra Udlandet. Det udsætter derfor for Danmark og Norge stifts viis og for Hertugdommet Slesvig forskiellige Præmier af 5 til 50 Rbdlr. for den største Mængde dyrkede Rødder, Urtefrøe o. s. v. af følgende Planter: Læge Althee (Althea officinalis). Florentinsk Jus (ris storentina) Almindelig Alant Inula Helenium, have Hirtensfryd (Melissa officinalis). legagtig Kortlæbe Teuarium Scordium). Rømersk Kamomille (Anthemis nobilis). Rosen Althee eller den saa kaldte Bonderose (altæt rose). Opiat Valme (Papaver somnisarum) og den saa kaldte Fonu Gref (rtigonella Fornum græcun), Jligemaade vil Selskabet opmuntre ved mindre Præmier til Dyrkningen af følgende mindre vigtige Lægeplanter i Plettet Arum Carum maculatum. Europæisk Tverlad (Asarum enropeun). Giftig Galnebær i Atropa Balladonna). høst Tidløs (Colchicum antumuale). tæge Toebør (Gratiola omscinalis). Almindelig Loestik (Ligusticum Levisticum. Læge Sæbeurt (Saponaria officinalis). Stor Baldrian (Valeriana hu. Ægte Stormhat (acontom Napeslus). Rød Fingerbølle (Digitalie purparea). Have Matrom (alatricaria Farthenium). Almindelig Ruge (Ruta graveelens). Almindelig Petersille (Apium Petrofeligum. Almindelig Koriander (Cariandrum sativan). Selskabet udsætter ligeledes for Danmark, Norge og Slesvig flere præmier fra 5 til 50 Rbdlr. for Jnd samlingen af den største Mængde Rødder, Urter, Blomster, Frde a. af følgende vildvarende Planter: Nyse Røllike (Achiller Frarmien). Hvidblemiret Saalerød (Allepies Vinetorium. endor Galdelæ. (Bryonia albay) Rød Entiam (Gentiana purpurea). Almindelig Kragekloe (tinonis Spindsa). Storfinned Engelses (Tal, poliam Ellig Mas). Almindelig Engelsed (Polypadium vulgere)