JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Ved Hs. M. Kongens Ankomst til Rom den 29de Dr. om Morgenen Kl. 7, modtoges Allerhøistsamme at Generalsuperintendent Adler, fra Slesvig, Øens og de nærmeste Jurisdictioners danske og slesvigske Embedsmænd. Efterat have taget i allernaadigst Øiesyn Øens tvende Hovedskoler, de tvende her oprettede Forsørgelses= og Arbeidsanstalter, Kirken, som nylig har modtaget en Hovedreparation, og efterat have holdt Middagstaffel i Præstegaarden, forlod Hs. Majestæt Øen Kl. 3 om Eftermiddagen, og landede i Ballum, hvor Allerhøistsamme modtoges af et ridende Corps af Omegnens unge Bønderkarle, anført af Krigsraad Krey Samme Dag forliiste en bornholmsk Skonnert, nordvest for Rom, ført af Skipper Jensen. Besætningen, 6 Mand, naaede først til Rom næste Dags Aften i Baaden, hvor Landfoged Winter ved sin goddædige Omsorg frelske 3 af Mandskabet, som var nær Døden. Jntet formodes at kunne bjerges af den kostbare Ladning, der ikke var assureret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Blandede Efterretninger. Ved Cancellie=Skrivelse er paa Andragende fra Kjøbenhavns Magistrat bifaldet, at enhver Borger, der ved Privilegium eller Bevilling bliver berettiget til at drive en Næring eller Haandtering, hvorpaa han, naar han ikke allerede var Borger, skulde erhverve Borgerskab, har til Stadens Kasse at erlægge en Afgivt af lige Størrelse med det for den vedkommende Næringsvei anordnede Borgerskabsgebyhr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Toldvæsenet i Bandholm har i forrige Uge confiskeret en Deel Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Hals Skibsliste. Den 6te Julii indkom: Th. Aslachsen af og fra Østerriisøer med Trælast. H. M. Jbsen af Sønderhou fra Rudkjøbing med Havre. J. Rode af og fra Porsgrunmed Trælast. I. Clausen og C. Christensen af Aalborfra Hurup med Brænde. J. Jacobsen af og fra Tønsberg, med Trælast. - Afseilet: P. Ekkersberg af og til Tønsberg med Byg. P. Eggers af Frederichsstadt til Antwerpen med Havre. K. Christensen af og til Christianssand med Korn. Den 7de indkom: P. Larsen af og fra Flensborg med Brændeviin. - Afseilet: H. Andersen af Nibe til Kbh. med Fedevarer. A. Halvorsen og A. Larsen af og til Østerriisøer med Korn. C. Dahl af og til Arendahl med Korn. S. Sørensen af og til Frederikshavn med Muursteen. G. J. Føjen af og til Tønsberg med Byg. S. M. Sørensen, af Aarhuus til Vedbek med Klude. Den 8de indkom: L. Stoersen af og fra Brevig med Trælast. - Afseilet: J. Christensen af Aalborg til Veile med Ballast. H. N. Serritzleff af og til Flensborg med Ballast. Den 9de afseilet: S. Hendrichsen af Fiskebekskil til Østerriisøer med Korn. J. Olsen af og til Østerriisøer, med Korn. A. O. Føjen og L. Jacobsen af og til Tønsberg med Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Vinden. Den 6te Juli, S.; den 7de og 8de, V.; den 9de, Formd. SSV., Eftermd. S., mod Aften V.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Bekjendtgjørelser. En Gaard under Torstedlunds Gods, der staaer for Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., og en Ditto under Albek Gods, der staaer for Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa særdeles billige Vilkaar. Med fornævnte Gaarde følger Besætning og Inventarium samt Afgrøden af den i Jorden nedlagte Sæd, hvilken tegner sig fortrinlig. Det bemærkes iøvrigt, at Jorderne ere gode og complet tilsaaede, og at der er god Høbjergning til samme, samt at Gaardene strax kan tiltrædes. Nærmere Oplysning om disse Eiendomme, saavelsom Vilkaarene for Salget, kan erholdes hos Undertegnede, eller, i min Fraværelse, hos Godsforvalter Rasmussen paa Nørlund. Nørlund pr. Hobro, den 9de Juli 1832. R. Conradsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
J Procurator Jensens Gaard er een Beboelses=Leilighed ledig til næste Flyttetid. Grube=Gryder, fra 1 til 15 Skjeppers Rum, saa og alle Størrelser Koge-, Stege- & Comfoir=Gryder, dybe og flade, smedede og støbte Jernpander, faaes særdeles billig hos H. P. Hansen. Jernplader af 61 Tommers Længde og 24 Tommers Brede, samt mindre Størrelser Jern-, Zink- og Messingplader, ere til nedsatte Priser at faae hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Hollandske Ambolter fra 80 til 200 Punds Vægt, Briller, Saxe=, Blære= og svensk Staal faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Særdeles gode Holeer og Hakkelseknive faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
- Skipper P. Stangaard, førende Sluppen. Trine & Peter, afgaaer paa Fredag eller - Løverdag til Kjøbenhavn og medtager Pas erer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Mandagen den 13de August førstkommende, Klokken 11 Formiddag, bliver, paa Herreds=Contoiret i Frederikshavn, afholdt en Skiftesamling i afdøde Sognedegn til Elling og Tolne, Hr. Jens Reistes Dødsbo. Hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning ifølge Placaten af 21de April 1824. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Mandagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Thingstedet i Frederikshavn, afholdt en Skiftesamling til mulig Slutning af Skiftet efter Kirstine Jørgensdatter, Gaardmand Hans August Ruhveder af Tversted, hans afdøde Hustrue. Hvilket herved, ifølge Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
J afdøde Guldsmed Bræmers Bo afholdes en Skiftesamling her paa Contoiret den 11te August førstkommende, Klokken 11 Formiddag, hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning, ifølge Placaten af 21de April Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 7de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Den 4de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Thingstedet i Frederikshavn, afholdt en Skiftesamling i afdøde Enkemadame Anne Hedevig Bille skous Bo, ved hvilket dette formeentligen vil blive optaget til Slutning. Saadant bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning i Henhold til Placaten af 21de April Frederikshavns Byfoged Contoir, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Jmellem Restrup og Aalborg er sidste Søndag tabt et mørkegraat Ridedækken, kantet med et bredt hvidt Baand; Stifts Engelske Kogniordbær, af fortrinlig Størrelse faaes billig hos Gartnerne Beck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
At Raffineriet nu har sit Oplag af Sukker og Sirup i Aalborg, hos Hr. Kjöbmand H. IIeinemann, undlader det ikke herved at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 5te Juli 1832. Rees Sukkerraffinerie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
At en Skiftesamling i Boet efter afdøde Jomfru Susanne Sophie Pettersen af Hvamgaard, Rinds Herred, bliver afholdt paa Thingstedet her i Byen, Torsdagen den 19de Dennes, Formiddag Kl. 10, og hvorved væsentligst vil blive taget Bestemmelse om hvorledes der skal forholdes med Boets, til Udbetaling i afvigte Jnui Termin opsagte, men ei indkomne Kapitaler, hvilket herved til Arvingernes Efterretning bekjendtgjøres. Hobro, den 2den Juli 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Det saakaldte Kjøngs Plaster, som tillaves af Hr. Boel ker i Kjøbenhavn, sælges i Æsker, hvorpaa staaer trykt, Kjøngs Plaster, tillavet af Voelker, udsælges ei andre Steder her i Byen end hos Bertel Christensen ved Vesteraae Nr. 132, og min Søn Oluf Christensen i samme Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Arvingerne efter den i Juni Maaned dette Aar ved Døden afgangne Selveiergaardmand Lars Larsen af Mikkelstrup i Lendum Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, med Aar og Dags Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ligeledes ere Creditorerne i samme Bo indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Krav. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Creditorerne efter afdøde Frue Dorthea Cathrine Møller, født Bragaard, Enke efter afdøde Krigsassessor Christian Frederik Møller af Lohmandshauge, i Elling Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, ere ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved Over- og Underretten, indkaldte, til med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Creditorerne i Dødsboet efter Peder Mygind, en Søn af afdøde Sognepræst Mygind i Raaberg, ere ved Proclama af Dags Dato, der læses ved Over- og Underretten, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Creditorerne i Stervboet efter Justitsraad Andkiers Enkefrue J da fød Berlin og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel fornævnte Afdødes Arvinger, for at ligitimere og paasee deres Arveret. Skifte=Retten i Aalborg, den 7de Juli 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Arvingerne efter afgangne Mette Christensdatter, Boelsmand Niels Jensen Ondrups Huustro, af Næsborg By og Sogn, Sleth Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til for mig, som Skifteforvalter i hendes Bo, at melde dem og beviisliggjøre deres Arveret. Blandt disse skulle være: a) 2 Sønner af hendes afgangne Broder Søren Terkildsen, nemlig Christen Sørensen og Peder Sørensen, begges Opholdsted vides ei. b) 2 Sønner af hendes afgangne Broder Jens Terkildsen, disses Navne vides ei, men de skulle opholde dem i Skibsted, i Aalborg Amt. c) Hendes Broder Christen Terkildsens Datter, Maren Christensdatter, hvis Mand skal hedde Peder og boe i Pingstrup, Bislev Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt. Herredscontoiret i Ræsborg per Løgstøer, den 30te Juni 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Auctioner. Efter Reqvisition fra Hr. By- og Herredsfoged Lynge i Nibe, som Skifteforvalter i afgangne Amtsprovst Ridder Tetens og efterlevende Enkefrues Fælledsbo af Gunderup, bliver, Løverdagen den 14de Dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction, paa Aalborg Bytingstue, over efternævnte Partier Kornvarer, som ere oplagte hos Hr. Kjøbmand Koefoed heri Byen, nemlig: 75 Tønder 6 Skpr. Rug, Byg og hvilket herved bekjendtgjøres. 7 - Havre, Aalborg, den 7de Juli 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Efternævnte Eiendomme, der for resterende Kongelige Skatter og Communal=Afgivter ere udlagte, blive stillede til Salg ved offentlige Auctioner, nemlig: 1) Kjøbmand Christian Nørbeks iboende Sted Nr. 264 i Jomfru=Anne=Gade, 2) Smedemester Hans Windes Sted Nr. 406, a, paa Algaden. Auctionerne ere berammede til Afholdelse, de tvende første paa Aalborg Bytingstue og 3die Auction i Stederne selv, saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 26de Julii næstk., Formiddag Kl. 10, 2den Auction Torsdagen den 9de August næstk., Formiddag Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 264, Torsdagen den 23de August næstk., Form. Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 406, a, Torsdagen den 23de August næstk., Eftermiddag Kl. 3. De Salget vedkommende Documenter blive fremlagte ved 1ste Auction og henligge fra den Tid til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 16de Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Vort Ministerium - skrives der fra Paris under 1ste Juni - er kommet ret i ondt Lune over Cassationsrettens Dom. Jstedetfor ligefrem at erkjende sammes Gyldighed, prøver det paa at fremstille den som Resultatet af en Vildfarelse. Denne Maade at betragte en Høiesterets Afgjørelse paa klæder ikke en Regjering godt, hvis Sag det er at vedligeholde Borgernes Agtelse for Rettens Decisioner, men er imidlertid en naturlig Følge af den Tilstand, i hvilken Ministrene befinde sig; thi hvis de indrømmede at have taget Feil i en saa vigtig Sag og forseet dem mod Chartet, saa vilde det nu jo blive deres Pligt at afgaae og raade Kongen til at danne sig et nyt Cabinet. Men dertil har de nu ingen synderlig Lyst og synes idet mindste at ville forsøge paa at beholde deres Portefeuiller indtil Kamrene atter samles.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
En Commentar til denne Skrivelse afgiver et Stykke i Moniteuren, i hvilket der først bemærkes, at Dommen kun er afsagt af een af Rettens Sectioner og at hvis Regjeringen vilde benytte alle de Midler, som Lovene tilbyde, vilde det maaskee ikke være umuligt, af Rettens forsamlede Sectioner, at faae en anden Dom. Dog, dette vilde medføre megen Tidspilde, og da ingen vigtig Jnteresse er krænket ved hiin Dom, saa er der ingen Grund til at renoncere paa hurtig Justits, der er saa nødvendig baade i Hovedstaden og de vestlige Provindser. Fremdeles har Cassationsretten kun benægtet Krigsretternes Competence, men ikke at Erklæringen i Beleringsstand var overeensstemmende med de bestaaende Love, et Spørgsmaal som hører til Politikens Gebeet og altsaa bliver at drøfte i Kamrene. Der vil Regjeringen foredrage sin Sag med alle de fordeelagtige Omstændigheder, som den har at beraabe sig paa. Da vil det Sørgsmaal opkastes, hvem Ansvarligheden skal hvile paa, enten paa dem, som med Flinteskud angreb vore Jnstitutioner, eller paa Regjeringen, som af Lovene laante de Forsvarsmidler, som Chartet alene rigtignok ikke tilbød samme, fordi det ikke kunde eller turde forudsee slige Undtagelser, men som det derhos tillod Regjeringen at opsøge andensteds. Da vil den vise, at Oprøret har betjent sig af samme forkeerte Logik, som den, til hvilken Carl den 10de tog sin Tilflugt, da han, efterat have underskrevet Ordonnancerne af 25de Juli, klagede over den Vold, man tilføiede Chartet. Da vil den fremdeles gjøre opmærksom paa, at Oppositionen meere end een Gang fordrede, at Vendee skulde erklæres i Beleiringsstand og at det altsaa er en Partisag, som har sat Modstanderne af Forordningen af 6te Juli i Bevægelse, idet de nemlig billigede Tingen, saalænge den kun angik Vesten, men derimod stillede den i et forhadt Lys, saasnart den anvendtes paa Rebellionen i Paris. Endelig vil den ogsaa antyde de uberegnelige Farer, som ere forbundne med Conseqvencen af det Princip, man har vovet at opstille. Jfølge dette kunde nemlig snart en, snart en anden af vore Grændsestæder forraades af Carlisterne til vore Fjender, fordi Lovene, ikke fandtes tilstrækkelige til at tæmme Complotterne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Moniteuren har i den Betragtning, hvoraf Ovenstaaende, er et Udtog, ikke glemt at anføre Ligheden mellem Regieringens Foranstaltninger mod Carlisterne i Vendee og mod Rebellerne i Paris, men een Forskiel har den ikke anført, som imidlertid hverken er undgaaet eller vil undgaae Oppositionens Opmærksomhed, den nemlig, at Beslutningen i Henseende til Vendee toges, da Borgerkrigen der flammede i lys Lue; i Henseende til Paris derimod først efterat Rebellionen var standset. Sandsynligviis har Regjeringen ogsaa fortrydt, at den ikke greb til hiin Forholdsregel dengang den først blev bragt paa Bane, nemlig den 5te, thi den havde da bedre kunnet retfærdiggjøre det Vilkaarlige i samme med Nødvendigheden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Det er endnu ikke afgjort, naar Kammeret atter skal sammenkaldes. Først hed det, at dette skulde skee i Slutningen af Juli, siden, at det skal udsættes til October.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Man seer, at Ministrene vente her, ligesom i det Forrige, at være visse paa Majoriteten, men fra Paris gjøres den bemærkning, at de dog muligt kunde tage Feil i denne Forventning, netop fordi de ere afvegne fra Perriets bekjendte Princip. Chartet og Jntet uden Chartet. Som en Følge af det nærværende Ministeriums Vedbliven indtil videre, er det for Tiden stille angaaende Hr. Dupins Udnævnelse til Conseilpræsident. Kongen skal rigtignok være bleven noget vred paa ham, fordi han i en Samtale blev noget heftig, men har dog siden taget naadigt imod ham. Jøvrigt har han forladt Paris og er taget ud paa sit Gods i NievreDepartement.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
De Herrer Chataubriand, Hyde de Nouville og Fis=James ere atter løsladte og kjendte fri for videre Tiltale. Hvor forskjellige Slutninger, der kan drages af en og samme Begivenhed, sees af følgende tvende Artikler. J den første, dat. Vien den 27de Juni, hedder det saaledes: Paa Grund af de seneste Begivenheder i Paris begynder man at fæste Lid til Fredens Varighed, en Tillid, som især siden Begyndelsen af dette Aar meget blev rokket. Derfor begynde ogsaa de trufne Forsigtighedsanstalter at synes mere og meere overflødige. Man taler derfor allerede om, at de paa Grændserne af Jtalien og Tyrol opstillede Tropper skulle skilles ad, ligesom og det Mandskab, der allerede havde begivet sig paa Marschen for at forstærke dem, har faaet Ordre til at giøre holdt. - Derimod hedder det i en Skrivelse fra Petersborg af 20de Juni. Urolighederne i Paris af 5te og 6te Juni ansees her som Forbud paa en stor Catastrophe, hvilken Frankrig med det Første vil have at udholde og som muligt kunde endes med Proclammeringen af en Republik. Af denne Grund skulle fornødne Jnstructioner være tilstillede saavel Gesandtene, i Udlandet, som de forskjellige Corps=Commandeurer. De Første skulle have faaet det Hverv ved de Hoffer, hos hvilke de ere accrediterede, at omtale de Farer, som atter true Europa fra Frankrig af, og som allerede nu gjøre det nødvendigt at tænke paa sikkrende Forholdsregler, for at man ikke skal blive overrasket af Begivenhederne, men være belavet paa ethvert muligt Tilfælde. Ja selv vor Gesandt i Paris skal have faaet Ordre til at sætte sig paa en fortrolig Fod med det derværende Ministerium og indgyde det mere Tillid til de andre Magter, for at det kan beskjeftige sig noget mindre med de udenlandske, men derimod mere med de indenlandske Anliggender, og saaledes muligt frie Frankrig fra en ny Revolutions Rædsler, der vist ikke vilde blive mindre blodig, end den i 1793, men i sine Følger uden Tvivl endnu vigtigere. Virkelig ønsker man her, at det maatte lykkes Kong Ludvig Philip at befæste sin Trone og tæmme de stedse paa ny opstaaende Partier, thi man synes at indsee, at hans Fald kunde give Europa til Priis for frygtelige Convulsioner, men man frygter tillige, og vistnok ikke ganske uden Grund, for at Gemytterne i Frankrig ere alt for ophidsede, og at han ikke besidder Kraft nok til at besværge Stormen og under saa vanskelige Omstændigheder redde Statens Skib fra Undergang. Dette skal være Grev Pozzo di Borgos frussisk Gesandt i Paris) Anskuelse af Frankrigs Forfatning, og han skal have raadet til den største Forsigtighed, for ikke at overraskes af Begivenhederne. Hvad vor Armee angaaer, da fordeles den saaledes, at den let og hurtig kan bevæge sig hvorhen det skal være.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Jtalien. Paven har nu taget den, man kan vel sige, fortvivlede Beslutning at sætte sine misfornøiede Undersaatter i Band. Aarsagen, hvorfor han nu griber til dette engang saa frygtelige, men nu vist temmelig uvirksomme Middel, er maaskee ingen anden end den, at han ingen Soldater har, det mindste ikke saadanne, som han kan stole paa. J Ancona er Bullen optaget med Spot, i Bologna derimod med Forbittrelse, da man formoder, at en Deel af den laveste Pøbel, især i de sydlige Provindser, deraf vil tage Anledning til Mord og Plyndring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Mexico. Det er nu bleven til Alvor med Beleringen af Veracruz. General Calderon sendte den 1ste Mai en Parlamentair ind til Staden, som i Kongressens Navn tilbød Jnsurgenterne Amnesti saaledes: at Underofficererne og Soldaterne strax igjen maatte tage Tjeneste blandt Republikens Tropper, Officererne derimod skulde i 4 Aar opholde sig uden for dens Gebeet og i den Tid beholde en Deel af deres Gage. Forslaget blev efter temmelig lang Deliberation forkastet og den oprindelige Fordring om nogen Forandring, i Bestyrelsen fornyedes, ligesom man og besluttede den følgende Dag at udvise alle ikke gifte Spanier af Staden. Efterat General Calderon havde modtaget denne Besked, begyndte han Natten imellem den 5te og 6te Mai at beskyde og bombardere Staden, hvilket med enkelte Pauser vedvarede indtil den 12te, fra hvilken Dag de seneste Efterretninger ere daterede. Jkke faa Mennesker havde i disse Dage tilsat Livet og Jndvaanerne vare i høi Grad bekymrede, da Garnisonen synes bestemt paa at lade sig begrave under Stadens Ruiner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Blandede Efterretninger. Den 24de Juni døde i Darmstadt Hofpræst Dr. Zimmermann, Redacteur af den bekjendte Algemeine Kirchenzeitung.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
En Journalist fortæller, at den berømte Linne har paastaaet om Siberien, at dette meget frygtede russiske BolangBay, først har været beboet af Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Kjøbenhavn. Deres Kongelige Høiheder Prindserne Christian og Fordinand samt Prindsesserne Caroline og Wilhelmine vare tagne ud til Dampskibet for at modtage Hs. M. Kongen og Hs. K. H. Prindsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Hr. Jnstructeur Frydendahl har foretaget sig en Udenlandsreise.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
Af de Studerende som i sidste Aar have concurreret om academiske Priser har kun Een vundet Guldmedaillen, nemlig Cand. juris Otto Müller, der for nærværende Tid er paa en Udenlandsreise.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-14
En Slagter her i Staden havde givet sin Pige et Par Øresigen; hun gik hen til Assistenten ude paa Broen, derpaa ind i Byen igjen, hvor hun pludseligt faldt om og døde. Det heed naturligviis strax, at Husbonden havde slaget hende ihiel, men ved Obductionen viste det sig, at en indvortes Krampe havde endt hendes Liv, og at ikke mindste Læsion eller Tegn til anden Beskadigelse havde voldet Døden. Prometeus. Et Maanedskrift for Æsthetik, Critik og Poesie. Jderne om det Skjønne udvikles og mednes i den dannede Verden kun ved hyppig offentlig Meddelelse, ved at Mænd med Kundskab og Smag jevnligen yttre deres Tanker og Meninger; der deels understøtte, deels veilede hinanden, deels aabne Sandheden Vei og bortfjerne Vildfarelser, ved at afsløre Spidsfindigheder og Fordomme. Vor Tid og vor Litteratur trænger maaskee nu mere end nogensinde til at dette ret ofte skeer. Den Gjæring af Meninger, der virker saa stærkt i alle andre Ting, meddeler sig ogsaa det Poetiske. De meest forskjellige Fordringer og Ønsker krydse og modsige hverandre; Kjærlighed til det Skjønne beroer ikke længer paa en stærk Følelse, paa en levende Forestilling, paa en agtelsesfuld Tillid til Genniet; Enhver maa stedse om igjen bevise sin Ret, Enhver vil dømme selv, og det er kun ved Forstanden og Dømmekraften at man kan kjæmpe for Følelsen og Phantasien, at disse Evner ikke af Skjævheder og Spidsfindigheder vildledes, overdøves og gaae tilgrunde. Jeg finder mig beføiet til ogsaa engang - ikke blot at tale offentligt; thi det har jeg fra Cathederer ved Høiskolen gjort i toogtyve Aar, for mangt et talrigt, hæderligt Auditorium; - men ogsaa at skrive offentligt om Poesie og skjøn Kunst, ikke blot at fremtræde i den litteraire Verden, som Digter, men selv at sætte mig paa Tilskuerbænken og bedømme Andres Værker, i det jeg giør det læsende Publicum Regnskab for, hvorledes jeg har studeret min Kunst, angiver mine Grunde og forklarer mine Meninger. Jngen Retsindig vil finde dette ubeskedent af en Mand i min Alder og med mine Forberedelser; det Modsatte - Tausheden - vilde tvertimod være at dadle, og vilde vække billig Mistanke om, at jeg enten ikke var i det Rene med mine Ideer, eller at der manglede mig Evne til klart at meddele dem.