JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Paa Gaarden Stanjum i Lerdahl i indre Sogn er den 11te hujus ved Døden afgangen Bonden Peder Pedersen Hiermand, hvilket herved bekiendtgiøres, og tillige indkaldes Stervboets Debi- og Creditorer, til anstundende 2den April paa Arvetomten Stønjum at indfinde sig, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Amlegaard den 4de Martii 1772. Søren Schielderup. Omendskiønt at enhver af Jndbyggerne som ved den skeede Repartition er tildeelt et vist Qvantum af det Parti Salt, som efter kongelig allernaadigst befaling skulde modtages af dette Steds Jndbyggere fra Walløe Saltværk afvigte Aar 1771, har betalt efter den paa den Tid un gefærlig skeede Calcul, hvad enhver Skieppe med alle paagaaende Omkostninger, af Fragt, Assecuranse, Maale Penge med videre, vilde opløbe til, som den Tid blev anseed at vilde blive 21 s. pr. Skieppe, saa dog har jeg befunden ved mit til den respective Magistrat aflagde Regenskab, at have en Beholdning af 655 Rdlr. 2 Mk. 15 s., hvorefter det ved de udi dette formelte mit Regenskab affattede Antegnelser er bleven udregnet og befunden, at enhver skal tilbage betales 2 to trediedeel s. pr. Skieppe af det Qvantum, som enhver efter Repartitions Forretningen er bleven paalignet og tilleveret: Saa vorder samme hermed ved dette Avertissement bekiendtgjort, paa det enhver Vedkommende vilde behage hver Formiddag at lade afhænte hos mig mod deres Qvitteringer det, som de efter denne Beregning tilkommer og skal have tilbage betalt. Bergen den 28de Martii 1772. Peter Lexau Junior. Jeg veed ei, at der nogensinde i mine Adresse Efterretninger er indført noget, anstødende enten mod Religion eller Regiering. Uden for saadant troer jeg ei, at det bliver utilladeligt, at tillade indført hvad enten den eller den skrivtlig under sin Haand forlanger. Hvorvidt enten den Angribende eller den sig Forsvarende til sin Anførsel kand være beføied, er uden for min Bekymring og Ansvar. At have nogensinde, under andres Navn, angreben enten den eller den, skal ingen Sanddrue kunde sige mig paa Ligesaa lidet skal der med Sandhed kunde siges, at jeg nogen Tid har ophidset nogen mod anden. At afpine eller aftrygle nogen noget, det være under det eller det Skin, anseer jeg baade syndigt og ulovligt. Enten i Husene eller ved Kirke Dørrene at tilbede sig en Fortieneste, som man baade kunde og burde undvære, holder jeg meget nedrigt. Men at tage en ved høikongeligt Privilege bevilged Betaling, troer jeg ingen bør skamme sig ved. Bebreidelser for sligt kunde man aldrig vente af dem, der vil ansees for at tænke fornuftig og vel. Adresse Contoiret i Bergen den 28de Martii 1772. O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Det er mig kiert, at jeg, i Anledning af det Hr. Regiments Feltskiær Hempel har ladet indføre i Adresse Avisen No. 12, kand finde Leilighed til at betage ham en ubillig Mistanke. Han melder om, at jeg havde klaget over for Ober-Commissionen, at en af Sygehuset paa den Tid, ved Navn Jnger Anders Datter, i Stadens Sygehuus var skammeligen bleven behandlet, og at han, efter anstillet Undersøgning i Sygehuset, ikke havde befunden, at hun var afnogen anderledes begiægnet end tilbørlig, og følgelig, at Klagen maatte være mod ham selv, at han ilde havde behandlet hende paa Sygehuset. Dette haver jeg aldrig sagt, at bemelte Jnger Anders Datter, enten af Hr. Regiments Feltskiær, Hempel, eller af nogen anden paa Sygehuset, var skammeligen bleven behandlet, saa længe hun var paa bemelte Sygehuus; men dette tilstaaer, jeg, at jeg for Ober Commissionen klagede over, at det var en skammelig Behandling, at hun blev jaget af Sygehuset, og at det skeede paa den Maade det skeede. Behandlingen var denne: Da jeg i Aaret 1770, i S. T. Hr. Stiftamtmandens og Biskoppens Fraværelse, som Medlem i Ober Commissionen, havde givet Ordre til, at bemelte elendige Menneske, som havde lagt længe syg, skulde indtages paa Sygehuset, men aleneste, for det første, for en Maaned, til et Forsøg om hun kunde helbredes. Da Maaneden var til Ende, uden at jeg erindrede det, blev bemelte syge Menneske høi lys Dag paa en Slæde, nogen i Halm, med et Dække over sig, ført igiennem Gaderne, til et Spectacul for alle Folk, og bragt for min Dør. Jeg vidste ikke, hvad dette vilde sige, da jeg saae hele Gaden opfyldt med Folk; men der blev mig svaret af de Folk fra Sygehuset, som fulgte med, at man ikke længere vilde have hende paa Sygehuset, fordi hendes Tid var omme, og nu maatte jeg see til, hvorjeg vilde skaffe hende hen. Dette meldte jeg for Ober-Commissionen, og kaldte det en skammelig og uanstændig Behandling; og overlader jo til Publici Skiøn, hvad de synes herom. De fattigste Mand, som havde haft saadant eler digt Menneske i sit Huus, vilde, i mine Tanker, have undseet sig ved at giøre saadant Specter, med saadant Menneske, og lade det bringe af sit Huus, førend han i Forveien vidste, hvor de kunde komme hen. Vist nok er det, at jeg kund have bleven sat i Forlæggenhed med dette elendig Menneske, dersom jeg ikke kunde have faaet et Sted, hvor hun kunde være paa; men til Lykke fik jeg dog et Sted, hvor hun kom hen, fik sig Ophold og døde 8te Dage derefter. Dette vilde jeg ikke have bekiendtgjort, efterdi jeg ansaae Hr. Regiments Feltskiær Hempels Klage over mig til Ober=Commissionen, fordi jeg havde klaget over denne Begivenhed, som en Overilelse af ham men nu nødes jeg hertil, da han endog fordramig til Regenskab i Adresse-Aviserne. H. Mossin.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
J de her i Bergen den 23de Martii sidst afvigte udgivne Adresse=Efterretninger har Hr. Stifts-Provst Mossin blandt andet behaget i et Bekiendtgørelse at indrykke følgende: "Denne Maade, at kiøbe af mine Svenne og Tiener deres Udhængs Exemplarer, har jeg brugt fra første Tid af jeg har brugt Bogtrykkerie her i Bergen, da Sr. Dedechen, Mi Bauer og Mr. Brun vare Svenne hos mig. Men heri har Hr. Provsten uden Tvivforhusket sig. Det var meget sielden, at han vilde tilkiøbe sig Udhængs Exemplarene i den Tid, jeg conditionerede hos ham; og, skeede det en og anden Gang, var det efter en foregaaende indslændig Anmodning. Til ydermeere Beviis herpaa har jeg, efter at jeg først havde tilbudet Hr. Mossin mine Udhæng, saavel af hans HuusPostil, som og af hans lærerige Historier og Samtaler, men han, foregivende at have no desuden, undslog sig for at beholde dem, solgt samme til Studios Hr. Niels Hammer, hvilket jeg ei havde kunnet, naar velbemelte Hr. Mossin som Autor og Forlægger, havde modtaget dem. Jeg anseer det derfor kun som en Feiltagelse i Hr. Provstens Hukommelse, efterdi jeg ei kand indbilde mig, at han, som et Sandheds Vidne, skulle med fri Forsæt bruge Usandfærdighed til sin Besmykkelse. C. M. Brun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Udi de bergenske Adresse Efterretninger No. 12 averteres den 9de Artikel af de her værende Stadens Mægleres Jnstrux, hvorved de fremfor Biløbere berettiges at slutte Kiøbmandskab. Denne deres Ret sees og af deres Jnstructions4de Artikel, som er saa lydende: Mægleren skal uden al Modsigelse lade sig nøie med hvis hannem for Courtagie og Løn er tillagt, nemlig af alle Slags Vare og Skibs Parter en halv Rigsdaler af Hundrede, og af Vexel-Assecurant til Deposito eller Bom merie-Penge en Ort af hundrede Rdlr.; af Skibes Befragtning 12 sk. af Læsten, hvilken Courtagie skal betales Halvparten af den Sælgende, og Halvparten af den Kiøbende saafremt han ei, om anderledes befindes, vil give hver Gang 10 Rdlr. til de Fattige. Men hvem skulle troe, at Mæglerne af disse 2de Artikler ville eller kunde med sund Overlæg, udvide deres Ret saa vidt, at ingen paa offentlige Auctioner maa giøre Bud paa faste Eiendomme uden Mæglerne, da dog begge ovenmelte Artikler ei nævne det ringeste herom, Jkke desmindre have dog 10 af Stadens Mæglere infinueret Hr. Obervrager Paasche en Promemorie, hvorudi de anseer sig fornærmet, at han paa offentlig Auction blev Kiøbere til af gangne Madame Tanches Huus, og lod mig blive Eier deraf. Herfore paastaae Mæglerne 3 Rdlr. i Salario, for at uddeles til de Fattige, og i Mangel heraf at lade paatale deres Ret. Over denne deres saa selsomme Adfærd mod velbemelte Hr. Obervrageren har jeg funden mig, rørt af den billigste Fortrydelse, og det saa meget desmere, da utallige Eiendomme ved offentlige Auctioner ere kiøbte, uden at bruge Mæglere. Det er og saa meget meere forundringsværdig, hvorledes Mæglerne i saa lang Tid have anseet alle foregaaende passeerte Auctioner med et saa roligt Sindelav, uden at paatale sin formeente Ret, og ei moveret sig forinden nu. Man kand altsaa ei fatte anden Slutning, end at saa længe de med Fornuft og Sinds Sands have indseet deres Artiklers Forskrift, kunde de ei andet end entholde sig fra den Paastand, som de nu fremsætter. Og da saadant er skeet, har jeg ikke kundet undlade, her foran at indrage Jndholden af 2de Artikler af Mæglernes Jnstrux, paa det at end og de af Publico, som enten af Mangel paa Jndsigter, eller Overtalelse, ere bragte i Tanker, at Mæglerne ved ommelte Huse Kiøber skeet Fornærmelse, kand erfare, at om en brav og af Honettitet rennomeret Mand paa offentlige Auctioner kiøber et Huus, han derfor ei kand belægges med Caracter af en Mægler Fornærmer; Thi det honnette og fornuftige Publicum indseer lettelig, at denne Caracter er heel upasselig. Bergen den 27de Martii 1772. Theodorns Bang.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
At jeg med den brave Præste Mand Hr. Albert Hatting her udi Byen skulle have Dispyt te m. v. bliver herved af mig refuceret, da samme Mand er min gode Ven, og jeg om ham intet andet veed, end alt hvad godt og skikkeligt er. Bergen den 28de Martii 1772. P. Trøye. Den Mand, om hvem jeg fandt mig be føied i No. 12 at melde, maa jeg herved til Publici Efterretning giøre bekiendt, har ved Samtale modtaget og givet mig Raison udi den mellem os opkomne Mislighed og detsuden for alt os Jmellemværende gjort mig satisfalt, at jeg nu jeg andet kand end declarere for Publico dette, at jeg er fornøiet, og at den af mig udgivne Bekiendtgiørelse af enhver ædelmodig dets formedelst herved bør ansees som uskreven, da jeg med Manden, som med en god og brav Ven i alle Maader er kommen vel overeens. Hele.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Tirsdagen den 31te Martii førstkommende, Eftermiddag Kl. 1 Slæt, bliver i afgangne Sr. Hans Ravels Stervboes Vaanhuus ved offentlig Auction bortsolgt Stervboets løse Effekter, bestaaende af Tin, Kaabber, Messing, Linnentøi, Sengeklæder, &c. Samme Aften Kl. 5 Slæt, bliver udi Herberget Altona, hos Mad. Fischer, bortsolgt bemelte Stervboets Vaanhuus med tilhørende 5 Søeboder og 10 Lofter, efter Conditioner, som paa Auctions Stedet bliver bekiendtgiørt. Den 9de April førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver paa Kræmmerleiet Lochøen ved offentlig Auction bortsolgt endeel løse Effekter, afg. Hans Ravels Stervboe tilhørende, hvorover skrevne Lister er at bekomme hos Tilstunsmanden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Fredagen den 10de April næstkommende, Eftermiddag Klokken 1 Slæt, lader Sr. Didrik Marstrander, som Tilsynsmand udi afg. Anders Marstranders Stervboe, ved offentlig Auction bortsælge udi Herberget Altona forbemelte Stervboes Vare, bestaaende af endeel transke røde, saavelsom hvide Vine, Caffe=Bønner, Hamp, Hartpix, Pokkenholt, Korke Propper &c.) samt En Siette Part i afg. Anders Marstranders forhen førende 1 Mast Galliot-Skio, de Welfart kaldet, ligeledes En Tiende Deel af en Hoved Lod i Enigheds Kaabberværk.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Hos mig Undertegnede er at bekomme alle Sorter Apotheker Glas, a 100, 80 og 60 for 1 Rdlr.; Barometer-Rør, a 48 sk. Pd.; Blek huse, a Dusinet 48 s.; Bouttellier hvide, a 6,8, 10 og 12 sk. Stk.; Bouttellier lyse 1 Potte, a 100 4 Rdlr.; Brændeviins Glasser fra 48 sk. til 72 s. Dusinet; Caraffer med Propper 14 s. Stk.; Die Glas a 5 sk. Stk.; Æddiks Kander a 18 s. Stk.; Fenster Glas a Kurven 10 Rdlr.; Frimaurer=Glasser a 1 Rdlr. 48 sk. og 2 Rdlr. Dusinet; Fugle Glas a 4 sk. Stk.; Gelee Glas 5 sk. Stk.; Hauge=Klokker a 5 sk. Stk.; Hænge Lamper ubeslagne a 1 Rdlr. 12 sk. Stk.; En gelske Laterner ubeslagne a 72 sk. Stk. om forlanges, kand bekommes beslagne) Lomme-Flasker hvide og røde a Dousinet 80 sk., og grønne a 100 tre 1 halv Rdlr.; Lyse Armer Chrystal a 24, a 32 sk. Stk.; Melke=Ringer a 8, a 12 s. Stk.; Punce-Boller efter sin Størrelse; Saltkar a 8 sk. Stk.; Svibel-Glas a 7 sk. Stk.; Sukker Glas 60, 80 a 100 for 1 Rdlr.; Sylte Glas hvide, 9 s. Potte Rummet; Sylte Glas grønne, 4 s. Potte-Rummet; Time-Glas hvide og grønne, store og smaa, Tobaks=Daaser, med Lyse=Plade a 56 sk. Stk.; Trækter a 6 sk. Stk.; Urin Glas a 8 sk. Stk.; Urte-Potter med Fader, røde a 24 s. Stk.; Mangfoldige Sorter af Viin Glasser, Øl- og Brændeviins Glasser fra 48 sk. a 3 Rdlr. Dousinet; Bedste Kaabber=Vietriol a 100 Pd. 6 Rdlr., og ringere Sort a 100 Pd. 5 Rdlr. Alle Prøverne kand, om forlanges, bekommes til Eftersiun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Naar respective Liebhabere maatte behage hos mig at bestille Glas-Varer, som hører til Crystal-Hytter, det være sig slebne eller uslebne efter Model af Træ eller Tegning, skal samme her paa Stædet prompte leveres, og det til de billigste mueligste Priser. Sønderslagen Glas modtages mod prompBetaling, nemlig: Tydsk & Fransk Vindue Glas pr. Tønde a 40 sk.; Engelsk og Norsk dito pr. Tønde a 64 s.; Hvidt Glas af ordinar Composition for Pundet 2 s.; dito af engelsk eller norsk Crystal for Pundet 3 s. Hans TanchEfter høi Øvrigheds Ordre og Foranstaltning lader Sr. Cordt Schriver, som nu værende Curator for den latinske Skole her i Bergen, herved bekiendtgiøre, det afg. Arnholt Meyers efterladte Huus med underliggende Grund, beroende i Vasker-Elven, tilligemed Mons Kroghs forhen tilhørende Huus med underliggende Grund, beroende lige oven for Nykirken, er under Haanden hos ham at faae tilkiøbs, da den største Deel af Capitalen udi et hvert Eiendom kand mod første Pante=Rettighed blive bestaaende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Om nogen vil kiøbe eller leie mit paa Ste len under No. 105 i den 23de Rode, strax ved Madame Soelgaard, havende Vaan-Huus med tilhørende Smede Verkstæd og indhægnet Have Grund, den ville behage sig hos mig at indfinde, for om Prisen nærmere at akkordere. M. N. Holtzrod. Magnus Berentsens Enke, boende i Wesen bergs Smuget ved Steenkielderen, er sindet under Haanden at bortsælge sit iboende Huus, hvori endeel af Kiøbe-Summen kand blive staaende. Amund Larsens forhen iboende Huus, ved Sukkerhuus-Bryggen beliggende, kand faaes under Haanden tilkiøbs hos Sr. Hans KlenauMartens.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Hos Joachim Lucow, logerende i Marken, er for billig Priis at faae tilkiøbs adskillige Sorter smukke Snuus- og Tobaks Daaser, foret med Blye og uden Blye, som er gjort af rart indenlands og ostindisk Træ og Rødder, af smukke Couleurer, og Aarer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-03-30
Af et vist Huus her i Byen er næstleden Torsdags Aften bortstiaalen en raa Grosdetours Kaabe med hvidt Bajes Foder, hvorfor Eieren til den Opdagende lover en Lasselig Belønning, Af et vist Huus her i Byen er bortstiaalen et Sølv-Lomme-Uhr, kand nogen opdage Gierningsmanden, eller give Efterretning derom, behager de at angive det paa Adresse-Contoiret, da derfor loves en raisonabel Belønning. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Aar 1772. No. 14. Ottende, Aargang Fordringer. fra NorsseSotteere. i Norge. i Bergen Mandagen den 6te April.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Mandag den 6te April.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Tanker, Anledning af den 17de Januarii 1772. 3. Alvidende Styrer, Du Aandernes Fader; Som reddet dit fordum gienstridige Folk. De Norske og Danske du nu ei forlader, Ja de skal og være din Kiærligheds Tolk; Udplyndred af plagende Fogder, som hine De Byrderne bar, Brødmanglende Huse, udtømmede Skrin Er alt hvad de har: Nu faae Du og kastet et Vink fra det Høie, Monarken, din Yndling, skal Folket fornøie. De hevnende Arme (Dig Hevnen tilhører) Du Kongernes Konge, udstrakte mod dem, Som nær omkring Thronen en Scene opfører, Der vidner, at Norge var ei deres Hiem; Med Fremmede fremmede Laster indbringes; Vi saae det jo nu Fornærmede Konge! Lad Stormklokken ringes. Kom dette ihu At Slangen, som man udi Barmen ernærer, Er ofteste den, som os Hiertet fortærer. a) Norske Jntelligents Sedler for 1772. No. 12.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Jndsendt fra Landet: Min Herre! Jeg takker for den tilsendte Plan til en almindelig Pleie=Anstalt i Bergen udi Norge, Mine ringe Tanker i Anledning deraf vil jeg, efter Deres Forlangende, give mig den Ære, med første at tilsende. Men jeg ønsker dog først at see det Beviis, som en vis Patriot i No. 10 af dette Aars bergenske Adresse=Efterretninger har æsket, angaaende de 2de (efter Foregivende) af Hunger i Domkirke-Sogn bortdøde Mennesker. Jeg forbliver o. s. v. den 25de Martii 1772. Agricola. Hr. Raadmand Johan Weiner i Bergen, haver ved offentlig Tromeslag paa Stadens publiqve Steder ladet bekiendtgjort følgende Plakat: Det gives hermed for alle og enhver tilkiende, at den 1te Klasse udi det 19de kongelige priviligerede kiøbenhavnske Klasse=Lotterie for de almindelige Pleie-Anstalters Bedste allerede er trækket, og at Træknings Listerne hos Sr. Greve, Sr. Dam, Madame Fischer og Sr. Muneler ere henlagde til Eftersyn, hvorfor vedkommende Jnteressentere vilde behage at indfinde sig hos mig med de originale Lodsedler, endeel for at annamme og afhænte de derpaa faldne Gevinster efter Planen, og endeel at fornye deres Lodsedler til 2den Klasse, i det længste til Løverdagen den 4de April førstkommende; thi i vidrig Fald, om Fornyelsen ikke til den ansatte Tid skeer, maa enhver tilskrive sig selv deres derved tagne Tab, da ingen Lodsedler efter den Tid til samme Klasse bliver fornyed, men efter Planen til Lotteriet henfalder eller til andre bortsælges. Bergen den 30te Martii 1772.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Jomfru Helene Ellings Datter Møller lader herved udi de bergenske Adresse-Contoirs Efterretninger trende Gange efter hinanden advare alle og enhver, som noget efter afdøde Johan Gerhard Haack med Rette maatte have at fordre, at de inden 6 Uger med deres beviislige Fordringer indfinder sig udi hendes Boepæl hos hendes Fader Sr. Elling Møller, hvorefter de, for hvad de med Rette maatte have tilgode, kand vente at nyde hvad Ret er. Ligesaa advares alle de, som til bemelte Haack kand være noget skyldig, at de inden forbemelte Tid og paa foranmelte Sted indfinder sig med Betalingen til forbemiteJomfrue Møller, som lovlig berettiget til sammes Modtagelse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Da der af de til Brandskabernes Erstatning over de udi 11te til 8de Rode inclusive beroende Huse og andre Bygninger reparterede 5500 Rdlr. 3 Mk. 13 s., som jeg Underskrevne er anbefalet at indcassere, ikke meere end 752 Rdlr. 3 Mk. 4 s. er bleven betalt, uagtet at Erindring derom ved Rodemæsterne er gjort, saa bliver endnu Vedkommende herved anmodede og erindrede saa danne deres Contingenter til mig forderligst at indsende. Bergen den 2den April 1777. Gilles Jørgensen Egelsdorff.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Som Tilsynsmand udi Stervboet efter afg. Peter Niensted lader jeg herved bekiendtgiøre: At Vedkommendes i Stervboed beroende Pantegods, i Mangel af mindelig Betaling og Jndløsning, samt efter det, som vidnesfast er bleven bekiendtgjort, ved offentlig Aution paa Eiernes eller de Skyldiges Gevinst og Forliis bliver bortsolgt udi Herberget Altona Torsdagen den 23de April førstkommende, Eftermiddagen fra 1 Slæt, og følgende Dage; Til hvilken Tid og Sted tillier berammet Auction over Stervboets løse Effekter, bestaaende af Guld Sølv, Linnenklæder og videre. Skulde ellers nogen Ubekiendt kunde have ladet laane noget hos bemelte afdøde Niensted paa Haand=Pant maa de, i det længst inden den 24de April førstkommende, paa vedbørlig Maade og med lovtilstrækkelige Beviisligheder melde sig; Thi i Mangel deraf har de at tilskrive sig selv, eller deres Forsømmelse og Udeblivelse som Aarsag, at det Forefundne ved offentlig Aution til den Høistbydende vorder bortsolgt. Bergen den 4de April 1772. Dierich Lyder Smit. Mæglerne lod i No. 12 advare alle og enhver, at fraholde sig Indgreb at giøre i deres Æmbede, som var generaliter. Udi No. 13 finder vi Mons. Theodorus Bang, at have indført nogle Artikler af Mægler Forordningen, som skulle være Rettesnor for Publicum og os; Men Forordningen er og haver været bekiendt for en hver førend han kom her, og ikke heller er han antagen til at være Fissal. Enhver honnet Kiøbmand, saavelsom andre, haver rigtig fornøiet os med vores Courtage, hvilket ikke kommer ham ved, hvad enten vi faaer lidet eller meget. Vi veed han er Toldbetient, og af hans Løn skal leve men vi veed og, om der falder iblandt enten 1 Tønde Ruug, Salt med videre, tages ved imod uden Forespørsel. Saa det havde været bedre, saadant ikke var bleven indført, da vi aldrig haver indført hans eller andres Navne til nogen Præjudice i Adresse-Contoirets Aviser. Han forsvarer Hr. Obervrager Paasche ligesom den brave Mand ei kunde forsvare sig selv. Bergen den 4de April 1772.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Efter Anmodning har man ladet bekiendtgiøre den Forordning, dat. den 17de April 1739.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
J de Kiøbstæder uden for Vor kongelige Residence, hvor Rectores eller Hørere ere Degne til Kirkerne, befale Vi Allernaadigst, at den strax giøres saadan Anordning, at saadanne Degne nyde den Deel og Rettighed med Op ser til Høitiderne, Brudevielser og Barseler, samt alle Slags lovlige Accidentser ubeskaaret, som Degnene paa Landet er bevilget, enten det tilforn paa samme Stæder haver været brugeligt, eller ikke.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Dette Aars Sommer=Tinge i det syndre bergenhusiske Amt holdes saaledes: Syndhordlehn: Vaags Skibrede 4de, 5te Maji, Opdals 6te, 7de paa Godøesundet. Ous 9de, gode, Strandvigs 11te, 12te Lundervig. Strandebarms 14de, 16de, Qvindherreds16de øvre Vaage. Skaanevigs 15de, 16de Junii Gielmervig. Etne 18de, 19de, Field bergs 19de, 20de Fitie. Føiens 22de, 23de, 24de, Fiære 25de, 26de Leervigen. Hardanger: Jondals 18de, 19de Maji, Østens den 19de, 20de Hærandsholmen. Gravens 22de, 23de, 25de Eide Grund. Kingservigs 27de, 29de 30te Utne. Nordhordlehn: Sartors Skibrede 5te, 6te Maji paa Tøsøen. Skjolds 8de, 9de Møllendal. Herløe 11te, 12te, Radøe 13de, 14de, Alensits 16de Alvestrømmen. Gulens 18de, 19de Skiærjehavn. Lindaas 21de, 22de, Ekangers 25de, 26de Bernestangen. Mielde 29de, 30te, Arne 1te, 2den Junii Mieldegaard. Vaas: Vatsværns Tinglav 3die Julii Bolstadøren. Vangens 5te og følgende Dage Vaasse=Vangen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Hvem der maatte have Penge at udsætte paa godt og forsvarlig Pant, behager at melde sig paa Adresse=Contoiret, hvorfra gives Anviisning til Vedkommende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-06
Hermed bekiendtgiøres, at Tømmermand Peter Dans Stervboe er sluttet, og Skifte Brevet mig, som Tilsynsmand, ihændekommet, hvilket viser, at Stervboets Formue og Jndtægt skal være 141 Rdlr. 5 Mk.; derimod er dets Gield og Besvær 180 Rdlr. 5 Mk. 5 Sk., altsaa langt fra at den Prioriterede nyder sit fulde Udlæg, hvorfor de andre Creditorer ere henviiste at søge sin Regres, hvor de best veed og kand. O. Bringman.