JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
J Aaret 1804 blev den allerførste By paa Amager opmaalet og udskiftet. Constructions-Commissionen ved Artilleriecorpset i Kjøbenhavn er af følgende Indretning: 1) Chefen for Artilleriet maa, efterat han i Forveien har overveiet de nødvendigste Artilleriefornødenheder, og hvilke der først maa foretages, indhente Commissionens Betænkning; denne maa, inden de iværksættes, efter Omstændighederne, foreslaae samme paa høiere Steder, uden Ophold, og for at sætte den istand dertil, tilstilles Commissionen, i det mindste hver Maaned, de til Chefen indløbne Rapporter, angaaende Arbeiderne i Dannemark, Norge og Holsteen; 4) Commisse meddeler de Officierer, som skulde besigtige og modtage de anskaffende Sager, Forholdsregler; 5) den bedømmer hvilke beskadigede eller forældede Sager skulle forandres, repareres eller bortsælges; 6) den indgiver sin Betænkning over alle Forslag, Artilleriet angaaende, forsynet med sin Paategning, til Generalitetet, ligesom og dens Betænkning og Documenter stedste maae følge med Chefens Rapporter og Forslag; 7) den tilstilles af Chefen alle Forslag til nyttige Indretninger ved Artilleriet, saavelsom alle nye Jdeer og Opfindelser baade udenrigske og indenlandske, den kan, naar de findes unyttige og uanvendelige, strax forkaste dem, men naar nogen forlanger sit Forslag indsendt, maa den gjøre det; alt hvad der findes anvendeligt indsendes med en udførlig Beretning til Generalitetet; 8) hvert Fjerdingaar maa den indsende til samme en Extract af sine Arbeider og Forhandlinger; 9) den vælger blandt sine Medlemmer en Secretair, som faaer 100 eller 150 Rdlr. i aarlig Løn; til Copist tages en Underofficier af Corpset, som nyder en Gratial og iøvrigt maa forrette sin sædvænlige Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Udenlandske Efterretninger. Krigsoptrin og Fredsforhaabninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Europas politiske Stilling ligner i denne Tid et Hav, hvor Stormen nyligen har lagt sig, hvor de sønderknuste Vrag endnu drive omkring, og hvorden Søfarende endnu ikke med Vished veed, hvilket Øieblik Orcanen vil begynde at rase igjen. I det Østerrigske er alting ganske roligt, og de Franske ere især sysselsatte med at udskrive Contributioner. General Massena har paalagt Staden Triest en Krigsskat af 6 Millioner, hvoraf den ene Halvdeel betales i klingende Mynt og den anden i Vexler. Al Engelsk Eiendom er bleven confisqueret. J Wien har Keiser Napoleon ladet udgaae tre Decreter, hvori der paalægges Østerrige, Mähren og de øvrige af Franske Tropper, besatte Provindser en Contribution af 100 Million Franker. Alle erobrede Magaziner af Salt, Tobak, Geværer og Krigsmunition, som den Franske Armee ikke behøver, skulde sælges, og hvad der indkommer derfor, lægges i Armeens Casse og uddeles som Gratification. Af disse Contributioners Fond saavelsom af de Schwabiskes, skulle tre Maaneders Gage uddeles blandt alle Generaler, Officierer og Soldater, som ere blevne eller endnu maatte blive saarede i denne Krig. De i Slaget ved Austerlitz Faldnes Enker nyde en Pension for Livstid. En Generals Enke faaer 24,000 Franker, en Capitains 12,000, en Lieutenants og Underofficiers 800, og en Soldats 200 Franker; alle de Faldnes efterladte Børn opdrages paa Regjeringens Bekostning; Drengebørnene befordres siden og Pigebørnene udstyrres af Keiseren. De første have Tilladelse til, at føre Navnet Napoleon, ved Siden af deres Døbe= og Familienavn. Medens den Franske Keiser saa herligen belønner de Tjenester, hans Krigere yde ham i Feldten, føies der alle muelige Anstalter til at afværge hvert fiendtlig Angreb, J Jtalien har Massena allerede givet Ordre, at et Armeecorps skal rykke frem mod Russerne og Engellænderne i det Neapolitanske, hvis Antal regnes for 38,000 Mand, nemlig 30,000 af de første og 8000 af de sidste. Ved Springe i det Hannoverske er der forefaldt en Fægtning imellem de Engelsk Russisk og Tydske Tropper og 600 Mand af den Franske Besætning i Hammeln, som vare rykkede ud. De Franske mistede, foruden Døde og Saarede, 200 Mand, som bleve tagne til Krigsfanger, samt 2 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
- Man venter, at Freden mellem Frankrige og Østerrige meget snart vil blive undertegnet. De Russiske Tropper trække sig fra Mähren tilbage til Schlesien, hvor de ny ankomne Collonner indtil videre skulle forblive. Preussen vedbliver at samle Tropper og Sverrig staaer endnu med sine 25,000 Mand beredt til at aabne et Feldttog, men desnagtet synes det dog i det mindste, at det første hidtil ikke har fundet det hensigtsmæssigt, for Alvor at betræde Krigens Skueplads. Det har endog ganske nylig sendt en Conreer med vigtige Forslag til den Franske Keiser, og en anden til det Russiske Hovedqvarteer i Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
I den Proclamation, som Keiser Napoleon lod udgaae d. 2 Dec., sagde han blandt andet, at han vilde holde sig langt borte fra Jlden saalænge hans Krigere fægtede med deres sædvanlige Tapperhed, men dersom Seiren skulde blive et eneste Øieblik tvivlsom, vilde han udsætte sig for de første Stød; dernæst, at man ikke skulde blotte Gelederne under det Paaskud, at bære de Saarede bort; at denne Seier vil ende Feldttoget og omsider tilveiebringe en hæderlig Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Oberst og Adjutant Lebrun, Rigserkeskatmesterens Søn, som bragte de første omstændelige Efterretninger om Slaget i Mähren, til Paris, havde ingen officielle Depecher; Keiser Napoleon, der havde afsendt ham en Time efter Slaget, havde sagt til ham: gaa, og fortal hvad Dehar seet!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
J Danzig har Kongen af Preussen aabnet et offentlig Laan paa en Million Rdlr., som tilbagebetales efter 6 Aars Forløb og hvoraf der svares 4 1/2 PC. i Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
En anseelig Engelsk Familie i London kom for ikke længe siden paa Spor efter et ungt og meget smukt Hollandsk Fruentimmer, som havde et Barn ved Brystet og befandt sig i en ynkelig Forfatning i Egnen af Goodman sield. Hun saae sig kun endnu istand til at fortælle Hovedomstændighederne af hendes ulykkelige Historie. Hendes Elsker var født i Brüssel; men da han var af ringe Herkomst vilde hendes Forældre, som vare rige og fornemme Hollændere, ikke samtykke i deres Forening. Hun flygtede med ham til Engelland, og blev viet i Dorsetshire. Begge forstode ikke Engelsk, og vandrede omkring her, indtil deres fra Penge vare forbrugte. De traf nu paa et Slags Seelenverkoper, som hvervede Soldater for Ostindien. Det unge Menneske lod sig hverve, under den udtrykkelige Betingelse, at hans Kone, som var høi frugtsommelig, skulde pleies. Men neppe var Skibet gaaet under Seil, førend Hververen negtede at betale de Penge, som den unge Brüsseler havde solgt sig for. Man tænke sig den ulykkelige unge Kones Forfatning i et fremmed Land og uden at kjende noget til Sproget, Hendes beklagelige Omstændigheder bleve for seent bekjendte. Dagen førend hun døde nedsvælgede hun sin Copulationsring, paa det Døden ikke skulde skille hende fra dette Pant paa hendes Mands første Kjerlighed. Hun vægrede sig standhaftig for at aabenbare hvo hendes Forældre egentlig vare. Den indre Deel af St. Pauls Kirke i London forsynes med Stilladser for Tilskuerne ved Lord Nelsons Jordefærd, som kommer til at koste 9000 Pund (54,000 Rdlr.). Det Nationalmindemærke, som man vil opreise for denne Søhelt, koster 30,000 Pund (180,000 Rdlr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
En Russisk Grenadeer, som i Slaget ved Austerlitz saae sig omringet af 4 Franske, hvoraf den ene var en Officier, som tilraabte ham, at tage Pardon, afslog Tilbudet og fyrede paa dem. To af dem faldt for Skudet, den tredie gjennemborede han med sin Bajonet, og den fjerde tog Flugten. Keiser Alexander har befalet, at denne ubekjendte Helt, som uden Skryderie traadte i Geledet igjen, skulde opsøges og belønnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Paven har ved en egen Bulle givet Tilladelse til, at man i Spanien maa sælge for en vis Sum geistlige Godser, imod at disses Besiddere faae en passende Skadesløsholdelse. Rigets critiske Forfatning og de mange indgangne Forpligtelsers Opfyldelse udkræve dette Salg. Americas Guldgruber ere altsaa ikke uudtømmelige. - J en Jndbydelse til Bidrag til Understøttelse for de Saarede og de Faldnes Efterladte i Slaget ved Trafalgar, siges: at Spanien nødvendig maa være en Sømagt, og at dets Regjering derfor paa ny har befalet, at der skal udrustes en Flaade, der kan gjøre det frygteligt for dets Fiender. Et ualmindeligt stort Tab i Spil var for kort siden en Gjenstand for alle Samtaler i London. En Engelsk Hertuginde spillede med en anden Dame, Faro, og tabte 176,000 Pund (1 Million og 56,000 Rdlr.), hvoraf en fortrolig Veninde vandt 30,000 Pund. Hertugindens Gemal erfarede det først nogle Dage derefter. Hun styrtede ind i hans Værelse med lydelig Graad, og raabte: mit gode Rygte er tabt, Mylord, naar De ikke ufortøvet betaler Gielden, Hertugen forhausedes overordentligen. Han sendte strax Bud efter to gode Venner, som han forestillede Sagen. Efter modneste Overlæg raadte de ham, ikke at betale en Skilling paa en saa skammelig Fordring. Men dette Raad kunde ikke følges, naar en saa fornem Familie fremdeles skulde besøge de Kredse den var vant at komme i. Hertugen skal strax have aftakket tyve Betjenter og indskrænket sin Huusholdning paa andre Maader, medens hans Gemalinde har svoret paa aldrig mere at tage et Kort i Haanden, og foreskrevet sig selv en stræng Oeconomie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Engelskmanden Batley har bekjendtgjort en patenteret Methode, at raffinere Sukker. Jstedetfor Oxeblod, som er skadelig for Sundheden, naar det ikke anvendes med største Forsigtighed, bruger han Melk. Først kommer han den sædvanlige Mængde Kalkrand i Panden, og til ti Tønder Sukker tager han 10 Galloner Melk, snart mere, snart mindre, efter Sukkerets Beskaffenhed. 5 Galloner blandes i Vandet. Det hele bliver tilligemed Sukkeret staaende i Panden til næste Dags Morgen. Siden bliver det rørt sammen og efterat det er afskum mer, slaaes mere Melk deri, indtil det Hele er meget siger,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Som et Supplement til de Tydske Avisers Udtog af den store Franske Armees 30te Bulletin, fortjener følgende at anføres af Moniteuren: den Russiske Keisers Adjutant, Prinds Dolgoroukt, skal have talt til Napoleon som omtrent til en af sine Russiske Officierer. Han foreslog ham at afstaae Belgien og overlade een af Frankriges største Fiender Jernkronen. - Da Napoleon saae fra den Høi, hvor han havde sin Natild, den Russiske Hærs Bevægelser, sagde han, i Morgen er denne Armee minDe ankomne Engelske Aviser, der gaae til d. 20 Dec. indeholde blandt andet følgende: Den gjøres nu store Anstalter til Lord Nelsons høitidelige Jordefærd, som er bestemt til d. 10 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
J St. Pauls Kirke indrettes der Sæder eller Loger for 3000 Personer. Under Kupplen opreises en Pyramide, som for det første er af Træ, men som siden skal forfærdiges i samme Skikkelse af Marmor. Liget ligger ikke mere i Spiritus, men er nylig blevet lagt i en Blykiste. Det skal føres til Vands til Greenvich, hvor det i syv Dage skal staae paa Parade, og derpaa føres til London, hvor det kun bliver at see een Dag i Whitehaal. Liigprocessionen tager sin Begyndelse Kl. 4. om Eftermiddagen ved Fakkellys. - Hertuginden af Brunsvig er meget syg. - Napoleon kaldte Keiser Alexander i det Brev, han tilskrev ham den 28 Nov. Sire, min Broder. Han complimenterede ham til hans Ankomst i Mähren og forsikkrede ham i meget forbindtlige Udtrykke om den Agtelse, han bar for ham, yttrede det Ønske, at kunne fortjene hans Venskab. Alexander kaldte derimod Napoleon: "den Franske Nations Høvedsmand." Ogsaa hans Brev var skrevet i en meget venskabelig Tone. Alexander forsikkrede, at han ønskede ligesaa ivrigen Fred, og at han var ligesaa beredt som Napoleon til at befordre dette Øiemeeds Opnaaelse. Han sluttede med den Bøn: at den Almægtige maatte tage Napoleon under sin Varerægt. - Den Engelske Flaade, som afseilede d. 29de f. M. fra Helsingøer, er bleven adspredt, og kun endeel deraf er hidtil ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-31
Den sidste Storm har anrettet stor Skade, især paa de Steder af Canalen, hvor den er smallest. Ramsgates og Dovers Havne ere opfyldte med beskadigede Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Løverdagen den 4 Januarii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Breve fra Kjøbenhavn til en Ven paa Landet. III. De ønsker at høre noget Nyt fra Hovedstaden, men dersom De vidste, hvor vanskeligt det er for mig at opfylde Deres Ønske paa en tilfredsstillende Maade, vilde De neppe fore Deres Veni saa stor en Fristelse. Det sidste høie Dødsfald har udbredt en melancholsk Taushed over hele Residenten. Thalias Tempel er lukket, dens Præster og Præstinder nærme sig ikke dens Altar, Harven, behængt med Sørgestor, tier; Munterheden synes at være flygtet fra vor Hovedstad; Klokkernes hule Lyd stemmer Sjelen. til sand Melancholie. - Selv Politikerne have denne Tid intet at politisere over, thi Vaabenstilstanden har ligesom med eet udtørret enhver Nyhedskilde, og liig et Tordenslag standset alle politiske Samtaler. Hvad godt Nyt," er derfor i denne Tid et Spørgsmaal, som ingen end ikke den Altonaiske Mercur, seer sig istand til at besvare. For nogle Maaneder siden havde Gall og hans Hjerneskaller leveret Æmne nok til Samtaler, men siden hans Afreise synes hans Lære at have forladt Kjøbenhavn tilligemed ham. Om der end aldrig havde existeret nogen Hierne eller Hierneskal, om end Sall afdrig havde holdt offentlige Forelæsninger, kunde der ikke herske større Ligegyldighed for hans Lære, end netop nu. Selv hans ivrigste Tilhængere, som man med Grund kalder Gallske Terrorister, ere nu saa tolerante og sagtmodige, at enhver forbanses derover. De, som for tre Maaneder siden forfulgte enhver, der vovede at yttre mindste Tvivl om Organlærens Ufeilbarhed, ere nu saa koldsindige, at de med største Ligegyldighed kunde høre Folk negte end- og Hjernens og Organernes Tilværelse. Men saaledes ere Menneskene, Paa saa svage Stor ter hviler deres Bifald og deres Ringeagt. En Kjephest maae de bestandig have, lige meget om denne Tienest hedder Politik eller Hierneskallære, Luftmachiner eller Galvanisme. Naar de have feiet omkring paa den i nogle Dage, træde de den selv under Fødderne Dersom Galls Lære, ikke efterlader er varigere Jndtryk i alle de andre Lande, han bereiser, end det, den har efter ladt sig hos os, saa har man desværre Grund til at troe, at den i Videnskabernes Rige, hvor den lod sig see som et glimrende Meteor, vil forsvinde ligesaa hastig som den fremkom. Jkke faa Mennesker, der tilforn aldrig havde bekom ret sig noget om Alt, hvad der angik Hjernen, hørte Galls Forelæsninger, kjøbte sig et organiseret Gibshoved, og fordømte enhver, der ikke antog den Gallske Tro for den ene saliggjørende. Men disse Mennesker have nu andet at rænke paa Sørgehøitideligheden, de tre Keiseres Slag og andre saadanne Ting have bort draget deres Opmærksomhed. Børn lege ny med de organiserede Gibshoveder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Een af vore Landsmænd har opfundet den Konst at flyve uden Vinger. Blandt adskillige bekjendte Speculanter har den allerede længe været bekjendt, men de skjulte den saa meget, at end ikke Skifterettens Folk kunde lære den af deres Bøger. Det var kun Virkningerne deraf man hidtil saae. Men den anførte Opfinder vil derimod vise, hvorledes end- og den, der mangler Speculationsorganet, kan betjene sig af Opfindelsen. Man bør imidlertid haabe, at der ikke gjøres offentlige Experimenter hermed, førende man er overbeviist omaf Konsten lader for offentlig udføre, til det vilde være yderst ubehageligt, dersom denne Flyvemachine skulde blive et Pendant til den bekjendte Luftmachine. Jmidlertid kan man ikke negte, at en saadan Machine, især i Regnveir, vilde være af stor Nytte i Kjøbenhavn. Ligesom der nu ved denne Machine op rettes et Slags Befordringscomptoir for Kroppe, der ikke ville vandre paa deres Been, saaledes kan man nu ogsaa snart vente sig et Brevbefordringscomptoir for de af Byens og For stædernes Jndbyggere, der mangle Tid og Løs lighed til, selv at besørge deres Breve og Pakker indenfor Grændserne af Kjøbenhavn og dets Forstæder. Denne Indretning, som er en Efterligning af den saakaldte Penny post i London, kunde, som De selv let indseer, være af stor Nytte, dersom Kjøbenhavn var en saadan Colosse som London eller Paris; men da dette ikke er Tilfældet, saa vil en saadan Post umuelig kunne bestaae her. Forretningerne i Kjøbenhavn ere, i det Hele betragtede, alt for saa til at en saadan Indretning skulde kunne indbringe, hvad den uundgaaeligen vil koste at vedligeholde, især naar otte Bude skulde lønnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Medens de Lærde beskrive og ønske den evige Fred, lærer den daglige Erfaring os, at de selv indbyrdes ved deres Exempel stadfæste, at Menneskeslægten er skabt til en evig Krig, Der forløber næsten aldrig en Maaned, uden at jo to Lærde levere et lidet Feldtslag paa Litterat turens Kampplads. Saaledes er der atte opstaaet en Feide imellem Hr. Regimentschirurg Saxtorph og hans Recensent i lærde Efterretninger. Den er foranlediget ved en Reension over Hr. Saxtorphs Electricitets=Lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
J Recensionen kaldes Bogen et uvidenskabeligt Værk, og det er især den Synspunct, som Rec. gaaer ud fra Striden selv forbigaaer jeg men et Par Ord om Udtrykket videnskabelig synes ikke at slaae her paa deres urette Sted Det er stor Skade, at vort Sprog ikke har mere end et eneste Ord, hvormed man egentlig kan betegne en Lærd. En lærd Mand hos os er en Person, der, for at bruge Almuens Udtryk, har studeret, det er at sige, hvis Fader har ønsket at see sin Søn som Præst, Byfoged eller Doctor, og derfor besluttede at sætte ham i en latinsk Skole Naar denne Mand har arbeidet sig frem til at tage første Examen, saa er han en studeret – en lærd Person. Dette er omtrent den store Hobs almindelige Begreb om Studering. Aarsagen dertil maa især søges i Mængdens totale Mangel paa Cultur, især i fordums Dage, hvor de saakaldte læg Folk lode sig nøie med at kunne læse taalelig i en Dansk Bog, og hvor de, som kunde mere end læse og skrive Dansk, ene og allene maatte søges blandt dem, der egentlig vilde gjøre sig et Levebrød af deres Kundskaber, altsaa blandt de studerende Classer. En ustuderet Person, der et Menneske, der ikke havde gjennemvandret de forskjellige academiske Grader, betragtede man derfor som en Laicus, hos hvem man ligesaalidet burde søge videnskabelig Dannelse, som Annanas paa et Pæretræ. Om Rousseau, der, som Gud og hver Mand veed, aldrig har været det, man kalder en studeret Person, havde levet iblandt os, vilde denne hans titulaire Mangel paa Studering allerede have lagt utallige Hindringer i Veien for hans Opkomst. J andre Lande kjender endog Almuen intet til denne sære Jdee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
J Frankrige og Engelland har man, som bekjendt, endog Fruentimmer, der fælles blandt Ra J det sidste Landtionens Yndlingsforfattere. har man tre Benævnelser paa en lærd eller studeret Mand, un Sevant (en virkelig Lærd);un homme de lettres (en Videnskabsmand, Videnskabsynder, som f. Ex. den, der ikke har gaaet i Latinskole, men som ved Selvstudering har dannet sin Forstand, undel esprit set Menneske af nogenlunde Cultur og Smag, som tænker, dømmer og føler rigtig.) Disse forskjellige Udtryk vise, at man ikke i det cultiverede Frankrige fradømmer en Mand at Lærdom og Kundskab, fordi han ei, efter Mængdens Begreb, har studeret efter Statuter og anordnede Methoder. Jmidlertid synes dog denne Almueider at have forplantet sig, skjønt under en anden Skikskelse, blandt viste Lærde, Ordet uvidenskabelig er nok for dem til at lade haant af det bedste Arbeide. Alt populatet der intet – videnskabelige, systematiske Ting, det er det, de bestandig raabe paa. . Det sidste har ogsaa en ufordeelagtig Bemærkelse. Men hvad ere i Grunden disse trælbundne videnskabelige Systemmænd andet, end blinde Slaver af Authoritetaand? Som et Vrag drives de omkring paa Systemernes og Authoritetens Hav af enhver overlegen Storm. Moden er deres Guddom. Den Authoritet, der er meest i Velten, hylde og forsvare de. De kalde sig med Føie Disciple af en bestemt Skole, thi de gjøre aldrig andet end sladdre af Skolen. De største Opdagelser i enhver Videnskab ere gjorte af saakaldte uvidenskabelige Mænd. Grundvolden til enhver sand Videnskab er bleven til paa en populair Maade. Den, som vil levere noget Stort i Verden, maa ikke være nogen lænkebunden Systematiker. D. Gall. har paa sine Forelæsninger gjort den meget rigtige Anmærkning, at Naturhistorien, saaledes som den nu læres, ikke læres som den burde, blot fordi man følger afpællede Systemmer. Man studerer f. Ex. ikke Fuglenes Natur og Levemaade, men man inddeler dem i Classer efter deres Svingfjere a. Den systematiske Orden er vel nyttig og nødvendig, men det er ubilligt at nedrive den, der, ikke bunden til Systemet, øser sine Jdeer af Naturen - den reneste Kilde der gives. Den menneskelige Forstands Virkekreds er desuden alt for snæver, Naturens Kræfter alt for skjulte til at man saaledes skulde kunne indskrænke Videnskaberne til et System Enemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Man kunde maaskee ikke tydeligere overbevise hine systemsyge Mennesker om deres Vildfarelse, end ved at gjennemgaae alle de Revolutioner, som de urokkeligste Systemer og meest yndede Authoriteter i de sidste ti Aar have maattet undergaae. Til at bygge og copiere Sy stemmer hører der kun simpel Menneskeforstand, men til at levere ukjendte Materialier dertil udkræves Genie og Opfindelsesaand. Hvo maa ikke tilstaae, at Eulides har været en langt større Mathematiker end Kastner, Hvad der i denne Tid især sysselsætter Kjøbenhavns Opmærksomhed, er Sørgehøitideligheden og alt hvad der staaer i Forbindelse med samme. Man strømmede i disse Dage skareviis ud til Palaiet for at see det høie Liig. Folkestimlen var saa stor, at man paa visse Tider maatte holde Indgangene spærrede, og end ikke turde vove at indlade dem, der havde virkelige Ærinder paa Palaiet. Svaret kom bestandig indenfra, ligesom fra en Bugtaler, F. Ex. Jeg skal op til Justitsraad 3 Svar, Han er ikke hjemme. Jeg har et Hestedækken til ham, som han absolut skal have i Aften. - Sv. Det haster ikke, kom igjen i Morgen. - Jeg maa partout tale med ham i Aften. Sv. Ja, den Snak kjende vi nok, naar der først er lukket op, trænge alle ind&c. &c. Saadanne Optrin var man her hvert Øieblik Vidne til. Pluraliteten af Nysgjerrige bestod af Kjøbenhavns Skjønne, som ved deslige Leiligheder gjerne udgjøre Hovedgruppen. Mange af dem kom saa uheldig afsted, at de mistede deres Skoe. Disse bleve samlede i en stor Bunke, hvoraf enhver kunde udsøge sin, men kun faa af de Søgende vare saa lykkelige at finde den rette. – Jmidlertid kunde alle disse Optog lettelig have havt alvorlige Følger. J Torsdag Aften blev en Steen=Lygtepæl omreven, og kunde let have knust et Menneske, en Tjenestepige fik en Spark af en Gardehest a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
J Morgen Aften skal den høie Liigfærd gaae for sig. Aviserne vrimle af Bekjendtgjørelser fra Folk, der ville bortleie deres Værelser, med og uden Varme, til Familier, som ville see Processionen. - En Lysestøber har opfundet et Slags sort og hvidstribede Tællelys, som han kalder SørgelysDeres at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-04
Udenlandske Efterretninger. Ved det høie Liigs Udtog bliver en Transperant=Decoration i det Kongl. Konstacademies Port paa Kongens Nytorv, og en anden i Bispegaarden paa Nørregade. - J Enden af Nyhavn henlægges 2 Jagter, som saltere med Canonskud naar Liget passerer forbi, og hvis Takkelage behænges med Lygter.