JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Den 17de Junii. Efterat Rigets Stænder, til at bestride de med Hs. K. H. Kronprintsens høye Formæhling, forbundne Omkostninger, have bevilget, i 3de Aar efter hinanden at udreede en saadan Styr, som Aar 1752 blev udgivet til Begravelses og Kronnings Hielp, men de tillige have drevet paa en saadan Ligning, at den Fattige og mindst Formuende maatte nyde Lindring og Befrielse har Secrete Utskottet, efter heraf erholdet Henviisning, i Samraad med Bondestandens Deputerede, taget denne Sag under Overveylese, og derved befundet, at, uagtet at 125. forbemeldte Paabud udtrykkelig undtager de ganske fattige og uformuende, kunne den dog for Tydeligheds Skyld, forklares paa denne Maade: "At naar nogen, i Stæderne eller paa Landet, kan med gyldige Beviser gotgiøre sig at være fattig og uformuende til at forskaffe sig Føde og Klæder, bør den samme fra denne Afgift befries, men med alle andre forholdes i alle Deele efter meerbemeldte Forordning af 1752, om Kronnings= og Begravelses=Hielpen Den 27de Junii. Ved denne Rigsdag har Majoren, ved Artilleriet og Ridderen Reinhold Anrep lagt for Dagen en ny Prøve paa sin Omhu og Eftertanke for Tienesten, da han til Secrete Utskottet har opgivet en af ham paafundne, under Feldttoget i Pommern med megen Fordeel brugte, og derefter i adskillige Deele forbedret Model til Forspan for Kanonerne i Feldten. Og er bemeldte Paafindelse saadan, at tilligemed at den koster det halve mindre end den sædvanlige, er den meere beqvem til Brug, samt har adskillige andre Fordeele, saavel i Henseende til dens Lethed og det lidet Rum den udkræver, som ogsaa dertil, at i de Deele som ere meest Slid underkastede, kan den med ganske meget Beqvemmelighed bødes, m. m. - J Henseende hertil, har Secrete Utskottet i Underdanighed indstillet, om det ikke maatte behage Hs. K. M. at erklære for Major Anrep Si naadige Velbehag over denne nyttige Opgave, samt, til ydermere Tegn derpaa, at tildeele ham en af Secrete Ur skottet foreslagen Medaille i Guld.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Den 15de Julii. J Anledning af hvad Banco=Deputationen har opgivet og foreslaget i 2de adskillige til Secrete Utskottet indsendte Betænkender, har Secrete Utsket tet skreedet til at overveye den vanskelige Materie, som angaaer Banco=Credittens Bestyrkelse, Vexel=Coursens Sinkelse, samt Myndt og Penge=Roullancens Oprettelse i behørig Skik. Og har Secrete Utskottet, efter nøyeste Undersøgning af alle de herved forekommende Omstændigheder ladet deels til Hs. K. M. og deels til bemeldte Deputation afgaae behørige Skrivelser angaaende de Forfatninger, hvilke det har anseet tienlige til at opnaae et for det ganske Rige, saa vigtigt og stort Maal. - Og da endeel Operationers Iværksættelse kommer meget an paa saadanne Underretningen og Oplysninger, som kunne ingensteds sikrere erholdes, end ved Indseendet og Bestyrelsen over Toldvæsenet, hvor den Tilstand, hvori Rigets Handel staaer, nærmest lader sig udlede, saa har Secrete Utskottet anmodet Hr. Land Marechallen, General=Major og Commandeur af Hs. K. MstsSverds-Orden Rudbeck, som General-Directeur over Toldvæsenet, samt Tallemanden i Borgerstanden, Hof=Rettes Raad og Borgemester Sebaldt, som Lem af Told=Directionen, og hvilke begge have forhen, i Banco=Deputationen, haft Leylighed til at bivaane disse Materier, og at samle sig den nøyeste Kundskab om Bankens Tilstand, at de, efter Rigsdagens Slutning, naar de derom vorde anmodede, ville Raadslagsviis bivaane Banco=Fuldmægtigernes Sammenkomster, dog uden derved at have Stemme, eller med deres Vota at tage Deel i Beslutningerne.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Stockholm, den 25de Februarii. Den 17de hujus døde paa sin Gaard Fegelstad i Sødermanland, Hs. Excell. Hr. Rigs=Raad, Ridder og Commandeur af Hs. K. Msts. Orden, Friherre Fabian Wrede, 65 Aar gl. Paa sin Gaard Forsby i Øster=Skers Sogn, i samme Province, døde samme 17de Kammerherre Græve Ulric Niels Gyllenstolpe, ved 80 Aar gl. - Vexel=Cours den 23de Febr.: Paa Amsterdam 41 3/4 Mk., Hamborg, 42 Mk., London 46 Daler.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Rom, den 17de Januar. Om Jule=Aften lod Hs. Hellighed sammenkalde det samtlige Cardinals-Collegium, som ellers skeer ved vigtige Leyligheder, han forestillede dem det Stød, som den catholske Religion har lidt i Pohlen, hvor Rigsdagens Deputerede blant andre Artikler have fastsat: 1) At Ægteskaber skal tillades mellem Catholiker, Protestanter og Græker med den Betingelse, at Sønnerne skal opdrages i Fædrenes og Døttrene i Mødrenes Religion. 2) Det Consistorii Indretning, som skal bestaae af Catholiker, Protestanter og Græker, og hvori Præses vexelviis i 4 Maaneder skal være ligesaa. 3) Den fuldkomne Liighed i Uddeelingen af Æres=Posterne mellem Catholiker og andre Religions Forvandte. Paven føyede til, at disse Artikler vel ikke endnu vare komne paa Rigsdagen, og der vare blevne antagne, men at de nærværende Omstændigheder, og i sær et stort Corps udenlandske Troppers Tilstædeværelse i Pohlen, lode ganske vist formode, at, langt fra at vente nogen Forandring i dem, vilde de blive stadfæstede. Han forsikrede tillige, at han ikke havde undladt at anraabe de catholske Magter og Hielp til at understøtte Religionen i Pohlen, men hans faderlige Formaninger vare i disse ulykkelige Tider bleven uden Virkning. Tilsidst formanede han det hell. Collegium at fordoble deres Bønner til Gud om Beskyttelse for den catholske Religion i Pohlen, som løb saa store Fare; da ingen mere Hielp var tilbage fra Menneskenes Side. Under denne Tale mærkede man, at Hs. Hellighed fældede adskillige gange yppige Taare, og ingen af Cardinalerne kunde holde sine tilbage. - Hoffet til Neapolis har forbuden alle sine Undersaatter, som opholde sig her, at have nogen Omgang med Jesuiterne. Formedelst den Fordring, som bemeldte Hof giør paa Jesuiterne, andragende 12 Mill., som de skal have skaffet ud af Landet, blive alle deres Godser der seqvestrerede. - De Portugisiske Jesuiter giøre sig endnu idelig Haab om at faae Tilladelse at komme tilbage i deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Den 23de Jan. En Pohlsk Adelsmand, Hr. Chareptowitz, som Deputeret fra Grodno, har i disse Dage til Kammer=Auditoren overleveret en Protestation, i Form at et publik Jnstrument, imod Rigsdagens Beslutninger i sit Fæderneland. En lige Protestation skal han og have nedlagt udi Retten i Grodno. Den er her vorden trykket og uddeelet. Siden har Hr. Chareptowitz haft Afskeeds=Audience hos Paven. - Keiserinden Dronningen har ladet tilskrive Generalen for Jesuiterne en meget naadig Skrivelse, hvori hun kalder Pater Cito af Neapolis til Wien, hvor han ved Hoffet har mange fornemme Venner. Ved en egenhændig Paaskrift forsikrer hun Generalen for hans egen Person sin Naade, og Sælskabet Beskyttelse i sine Lande. - Paven er meget misfornøyet med, at i den til Neapolis nedsatte Commission over Jesuiterne, have ogsaa 2de Bisper, som Lemmer af samme, vedtaget det Decret, hvorved deres Godser tilvendes det K. Fisco. Den 30te Jan. Den Deputerede fra Grodno, Hr. Chareptowitz, er, før hans Afreyse til Pohlen, slaget til Ridder af den gyldene Spore, og end videre af Paven be skiænket med en Krone af Lapis Lazuli, og en Guldmedaille.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Leverpool, den 5te Februarii. Efter Præsidentens Gotbefindende blev i Gaar, udi en Forsamling paa Børsen af Kiøbmænd og andre, forelæst et Forslag til at anlegge en Handel paa Ostindien. J Følge dette Forslag, skal anlegges Handels-Kammere i London, Bristol, Leverpool, Hull og Glasgow, af hvilke Kammere ethvert skulle betale til Regieringen, imod 2 pro Cento, neml. Det i London 3200000 Pd. Sterl., de i Bristol, og Leverpool hvert 1600000 Pd., de i Hull og Glasgow, hvert 800000 Pd., altsaa tilsammen 8 Millioner, hvorimod Handelen paa Ostindien skulle tilhøre disse Kammer allene. Man paastaaer, at dette Anlæg ville geraade Publicum i Almindelighed og Jnteressenterne i Besynderlighed til stor Fordeel. Og skal denne Sag i Dag undersøges i en ny Forsamling.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Bergen i Norge, den 15de Februar. Ved den over Byens Huse i allerunderdanigst Følge af den Høy=Kongelige Forordning af 18de Aug. 1767 holdne og i disse Dage sluttede Forretning, ere samme taxerede for 1179180 Rdlr. - Den 4de hujus er Hr. Jacob Frøchen beskikket til Stads=Capitain i Steden for nu værende Sexten Mand Hr. Lars Holte Nikolaisen. - Da det er vorden meldet, at her i Byen skal findes 30 til 40 Sælge, Koner, som løbe omkring for mange, og afhænde deres Vahre og Eiendeele for en ringe Priis, er saa stort et Antal anseet at være skadeligt, og derved at kunne gives Anledning til adskillig Uorden; hvorfor Hs. K. M. ved Rescript til Stedets Stifamtmand af 15de Jan. sidstl. har forordnet, at Tallet paa disse Koner skal formindskes til 6 a 8 Stykker, og at samme dertil ordentlig af Magistraten skal authoriseres.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Corsøer, den 29de Februarii. Den 26de hujus indkomme, paa 3 Færge=Jagter, den Kongel Preussiske Envoyes øvrige Domestiker og 2 Vogne. De agende Poster, Messieurs Terker og Pelger. Lieut. Meiners med 100 Recruter. - J Dag Morges udginge paa Jagter : den Kongel. Brevsæk fra Kiøbenh., som hidkom Gaars Efterm. Kl. 5 en halvBrødrene Capit. og Lieut. Lüttichau til Fridericia. Nogle ledige Soldater som Frimænd. - Dags Middag hidkom udgaaende agende Post Mr. Terkel, som maa ligge over her i Dag, formedelst haard Storm og tyk Luft. Ved Nyborg ere alle 3 Havnene nu atter tilsatte med Jis, saa at ovenmeldte Jagter maa enten ankre paa Fiorden eller under Fyhns Land, eller og løbe her tilbage, at faae Havn.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Kiøbenhavn, den 4de Martii. Den 29de Jan. er Justice=Raad og Borgemester Christian Eædder allern, beskikket at være Frats=Raad. Den 5te Febr. er Jørgen Schou ligeledes confirmeret at være residerende Capellan til Stochemarch Meenighed i Lolland. Studios. Niels Andræsen Wulfsberg ligesaa at være Capellan pro Persona i Tønsberg. Raadm. Jacob Thullin i Tronhiem er allern. forløvet fra hans Raadmands-Embede, og beskikket til Cancellie=Raad. Den 12te dito er Justice=Raad Henrich Wium ligeledes beskikket at være Etats=Raad. Capellan Hr. Claus Pavels ligesaa beskikket at være residerende, Capellan til Wandsøe Præstegield i Christiansands-Stift. Den 19de dito Rasmus Østrup ligeledes confirmeret at være Sognepræst til Svanninge Sogn i Fyhn. Jens Galthen ligesaa at være Sognepræst for Hersom, Kleitrup og Biergrav Sogner i Wiborg Stift. Capellan Hr. Thøger Jansen ligesaa beskikket at være Sognepræst for Roager Sogn i Riber=Stift. Studios. Jacob Nicolai Wilse ligesaa beskikket at være Sognepræst til Spydeberg Præstegield i Aggershuus=Stift. Cancellie=Raad og Stift Amtskriver Lars Thodal ligesaa at være virkelig Justice=Raad. Den 26de dito er Michael Franch ligeledes confirmeret at være Capellan pro Persona for Høye Flachebierg Sogn i Sædland, Under sidstl. 12te Febr. haver Hs. K. M. under General-Landets Oeconomie= og Commerce=Collegii Segl allernaadigst udgivet: Forordning, angaaende Silke= og uldene Vahres Forhandling paa Markederne i Danmark. Som Hs. M. har erfaret at under Navn af Fri=Handel med de til Markederne i Danmark til Forhandling omførende Silke= og uldene Vahre, lettelig kan begaaes Underslæb med Contrabande eller deslige fremmede forbudne Vahre, hvorved Afsætningen paa de indenlandske, til Fabrikernes Skade og Fordærvelse, hindres; saa befaler Hs. M., at herefter ingen andre end de, som udi en Kiøbstæd i Danmark have vundet Borgerskab paa at handle med Silke= og uldene Vahre, og der holde Dug og Disk, eller og de, der samme selv, i Følge Laugs=Artikler og Privilegier, fabriquerer, maa paa Markederne falholde Silke og ulden Tøy, (hiemgjort Tøy allene undtagen, ) hvormed Magistrat og Byefoged i Kiøbstæderne, samt Herrets= og Birke=Fogder paa Landet skulle have Indseende, og anholde, samt efter Forordningen af 25de Aug. 1741 tiltale dem, som befindes at bruge saadan utilladelig Handel. Dette gielder ligeledes om de paa Landet, under Foregivende at reyse til Markeder omløbende Kræmmere. J øvrigt forbliver det ved Loven, og de imod Land= og Forprang ergangne Anordninger.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Hs. Kongel. Majest. har allernaadigst fundet for got, at udsætte den Kongel. Høyeste Ret for indeværende Aar, som var berammet at holdes den 3die hujus, til førstkommende Torsdag, den 10de i denne Maaned ; og hedder det at Hs. M. agter i egen K. Person at præsidere udi Retten samme Dag.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Allerhøystbemeldte vores Konge er i Dag ved Middags Tid lykkelig hid tilbage kommen fra Frederichsborg Slot.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Om Hs. M. den allern. regierende Dronning erfares man med overvættes Glæde, at Allerhøystsamme er nu aldeles kommet Sig efter Sin Barselseng, og agter først i næstkommende Uge igien at bivaane de offentlige Samqvemme ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Den K. Kronprints, som hidindtil havde opholdet Sig i Hs. K. M. Sin Frue Moders Gemakker er ogsaa i disse Dage vorden bragt ind udi de Gemakker paa Christiansborg, som egentlig for Kronprinisen ere indrettede.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Onsdagen den 2den hujus, som den til høysalig og høy lovlig Jhukommelse Konge Friderici V. Statue EquestresStøbning fastsatte Dag, forsamlede sig Hs. Høygrævelige Excell. Hr. Geheime=Raad Græve af Moltke, som det Kl. octroyerede Asiatiske Compagnies Præses, tillegemed dets øvrige høye Direction om Form. Kl. 11 paa det K. Giet huus, hvor tillige nogle af de udenlandske Herrer Ministre og det høye K. Ministerio, saavelsom endeel Cheffer af de øvrige Collegier, som alle Dagen forhen dertil vare inviterede, sig til samme Tid indsandt; desuden vare i de 2de foregaaende Dage 300 Entree=Billetter til alle Stænder uddeelte, og gik altsaa Støbningen under Hr. General-Commissair Gor henimod Kl. 1 udi 3 Minuter og nogle Secunder saa lykkelig og forønsket for sig, at den hos alle Tilstædeværende ey allene opvagte en inderlig Glæde og Fornøyelse, men endog at benævnte Hr. General-CommissaiGor af alle Nærværende, saavel høye som lave, paa den forbindtligste og velfortiente Maade blev lykønsket og complimenteret. Den øvrige Dag blev altsaa i største Glæde til bragt, ved det at Hs. Høygrævel. Excell. Hr. Græve af Moltke samme Middag beværtede adskillige høye Ministre og Herrer, saavelsom det Asiatiske Compagnies høye Direction og andre Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Efter et udi endeel Dage hafte meget mildt Veyr, med taagagtig Luft, og deels Regn, indfandt Frosten sig igien Natten til den 2den hujus meget stærk, med skarp Norden Vind, saa at vi meget sielden før i denne Vinter have has skarpere Kulde: Natten imellem den 2den og 3die blev den paa Observatorio her befunden at staae 9 2/3 Grader frigoris efter Reaumurs Jnddeeling. J Dag har Vinden vendes sig til Vesten, med mildere Luft.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Her i Staden døde den 27de Febr. sidstl. Hr. Walter Tit ley Esquire, det K. Storbrittanniske Hoffes extr. Envoye, ved dette K. Danske Hof, hvilken Post han har beklæde, udi 39 Aar: Han var for den 28de Nov. 17000. Hørkræmmer Enke Mad. Giørild Beck, 73 Aar gl. Den 29de dito, Mad. Kirsten Holm, fød Mouritzen, Brygger=Enke, 69 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Ved holdte Auction i Dag paa Børsen, blev Galeasen, Maria Dorothea, afg. Kiøbmand Gasmans, samt afg. Skipper Hans Graaes og Hustrues Stervboder tilhørende, solgt tilsammen for 1050 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Vacance: Sognekaldet ved vor Frue Kirke i Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere den 3die Mart. følgende Skippere indkomne, fra Helsingøer: S. Terkelsen; Aarhuus: J. Hasle. - Udgangen til Christiansøe: Z. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.)
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 18 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 20 1/2 & 20 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 19 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 23 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 22 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
AVERTISSEMENT. Maa Runde=Taarn kan faaes Thermometra til ad NB. Tillige Priser fra 12 Mk. til 18 Mk.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Foruden ved lovlig Proclama adverteres herved 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender, at Skiftet efter Sal. Hr. Erich Wendal, forhen residerende Capellan i Reendalen, hans af døde Hustrue Mad. Anne Cathrine Sommerschield, bliver foretaget den 5te Septbr. førstkommende paa Langtejen under Biøntegaarden i Reendalen; thi vilde de som til Boet noget ere skyldige. saa og Arvingerne, hvoriblandt er en Sønne Søn, Ole Christian Wendal, den man ikke veed hvor i Verden er, paa besagde Tild og Sted indfinde sig, paa det Skiftet da kan komme til Endskab. Aamodt Præstegaard, den 24de Februar. 1768. Christen Kiær. Peder Jørgensen Schoning, Borger her til Christiansand, som var boesadt i Havnen Flecherøe og der ved Døden afgangen sidstl. 21de Decembr., hans efterladte ringe Eiendom strax vorden tagen under Registering og Vurdering; og da ingen anden Arving vides efter ham, uden en Broder, navnlig Jens Schoning, som skal være boende udi Amsterdam: saa indkaldes han at møde eller møde lade udi Skifte=Retten her paa Stadens Raadstue, inden den i Loven determinerede Tid, ligesaa indkaldes Credi= og Debitorer, de første at betale hvad de retmæssig kan være skyldig og de sidste efter Beviis og Legitimation at nyde Betaling saavidt kan tilstrække. Christiansand, den 12te Februar. 1768.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Som constitueret Byefoged og Politiemmester, C. Numsen. Hans Abel. Hans Thaulow.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Vi undertegnede Skifte Commissarier gjøre herved bekiendt, at for en kort Tid siden er her i Leiret under Kongswinger Fæstning død Hr. Lieutenant Kierstad, hvor hans Efterladte lovligen er bleven registeret, vurderet og forseylet; men da dette Stervboes Eiendeele og Effecter befindes saaledes, at der ey kan bekostes en ordentlig Proclama, saa bliver herved udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden saavel Stervboets Credi som Debitorer indkaldet: enten selv eller ved Fuldmægtig at møde, inden den i Loven fast satte Tid, de respective Indenlandske 6 Uger og de uden fore 12 Uger a Dato, her i Leiret, hvor Enke=Fruen sig opholder; hvorefter enhver ved Skiftet skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Kongsminger, den 16de Februar. 1768. P. Struve. P. C. Bay, Premier=Lieutenant ved det Seconde Lieutenant ved Møenske Regiment. J. M. Weideborgh, Artilleriet. Lieutenant, Vagtmester og Garnisons=Auditeur.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Madrit, den 12te Januarii. Den vedkommende Præsident i Cadix har indberette Hoffet, at Krigs Fregatten Beuus, kommende fra Bue, nos=Ayres, og afseglet fra Bugten la Plata sidstleden 12te Octobr., er den 4de huj. ankommen paa Cadixer Rhed, medbringende 686770 Piastres i myndtet og arbeydet Guld og Sølv for Kiøbmændenes Regning, samt desuden 15. Jesuiter fra Paraguay. Tre andre Skibe, hvorpaa 100 af bemelte Fædre vare indskibede, ere strax, ved Udløbet af Vigen la Plata, blevne adskildte fra Fregatten. - Adskillige renslydende Beretninger tilholde, at mange Jesuiter af Ny-Spanien, forklædte som Esel=Trækkere, havde forsøgt at lange Oceanen, men at de K. Betiente i Panama og Darien havde anholdet og sat dem i Forvaring, samt tillige bemægtiget sin adskillige Parthier Guld og Sølv, og andre rige Vahre, som hos dem fandtes.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Den 18de Januarii. Man arbeyder i Raadet paa en Plan til at forbedre Studeringerne, i sær Medicinen og Naturlæren, og deri at indføre ved Universiteterne en anden Læremaade. Efter befaling var det medicinske Facultet i Gaar samlet, for at give sin Betænkning derom til Raadet. Der ligge allerede adskillige Udkaster i Raadet omdenne Sag fra fleere Universiteter. - Kongen har giver Ordre til de høyeste Officiers af Land= og Søe-Etaten, en Tiid af 2 Maaneder at give en nøiagtig Optegnelse paa begge, da Hs. Majest. vil have dem sat i en fuldkommen Stand. - Da man ved Undersøgning har befunden, at mange af de Personer, som ved det bekiendte Oprør vare blevne paagrebne og heftede, deres Forbrydelse reyste sig ikke saa megen af egen Drift og frie Villie, som meget mere af Forførelse, og sligt desuden ogsaa er Kongen bekient, saa har Hs. M. kuns ladet dem dømme til Arbeyde i Berg Cadix, den 4de Januarii. Hr. de Marie, Ridder af St. Michel, Jnspecteur over værkerne. de Franske Støberier, er for nylig hid ankommen; og skal han begive sig til Caraques, at prøve 170 Kanoner af adskillig Calibre, som ere ankomne fra Jndien.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
AVERTISSEMENTS. Til behagelig Efterretning for de Herrer Subscribentere paa den& Danske Atlas bekiendtgiøres herved, at den 18 Tome af samme nu haver forladt Pressen, og kan bekommes hos Forleggeren og Verkets Eyer, Kongel. Universitets BogtrykkeAndreas Hartvig Godiche, for 17 Mk. Exemplaret paa Trykpapiir og 23 Mk. paa Skrivpapiir, men 3 Mk. mere for dem som ikke har subscriberet. Denne 1 Tome er 109 Ark stor, og indeholden en udførlig Beskrivelse over de tvende Jydske Stifter Aarhuus og Wiborg, inddeelt i 13 Capitler, af hvilke det første handler om Jyllands ældre og nyere Beskaffenhed, det andet om Jyllands naturlige Egenskaber og occonomiske Beskaffenhed, det tredie om Jyllands Jnddeeling og Jurisdiction, baade i det Geistlige og Verdslige; de øvrige 10 Capitler handler om hver sit Amt og Herreder, Sogne med Byernes Navne, og hvad Merkværdigt der findes i Kirkerne, Herregaardenes Navne, Bygning, forrige og nu værende adelige og andre Eyere, Hovedgaardenes Taxt og contribuerende Hartkorn, Øer, Kloster, occonomisk Beskrivelse, Kiøbstæderne, der res Navne, historiske Beskrivelse, Privilegier, Vaaben, Gaarde, Huuse, Familier, Næringsmidler, Handel, Agerdyrkning, Haandværker, Havne, Skibe, Fiskerie, Kirker, Skoler, Hospitaler, Øvrighed, Comsumption, Markeder, udgaaende Vahre, de forrige Klostere og Kirker, med videre. Med denne 1 Tome følger et General=Landkort over Nørre Jylland, og tvende specielle Korter over Aarhuus og Wiborg Stifter, samt 25 Prospecter og Grundtegninger over Kiøbstæder og nogle af de fornemste Herregaarde, samt prydet med 3 andre Kobbere. Forfatteren af denne IV Tomme er den sal. Procanceller Fontoppidans Svoger S. T. Hr. Etats=Raad og Præsident i Fridericia, Hans de Hoffinann, som ingen Flid, Umag eller Correspondence, har sparet, for at levere dem meest muelige fuldstændige Beskrivelse, over Jylland, hvorpaa vi hidindtil har haft Mangel. Denne af det Danske Publico saa velfortiente Forsatter har formaaet S. T. Hr. Justice=Raad og Geheime=Archivarius Langebech til at igiennemie og forøge Værket, hvor det fandtes fornødent. Det respective Publicum kan altsaa vente sig noget virkelig got i denne 18 Tome og ligesaa i den følgende Tome over Jylland. Paa bemelte V Tomes Tryk, som skal beskrive Aalborg og Riber=Stift, giøres nu strax Begyndelse. Til Slutning ombedes de Hr. Subscribentere, som endnu ey i Provinzerne har afhentet deres Exemplarier af 3die Tome, at lade samme afhente hos de Hr. Commissionairer inden Søefarten begynder, thi ellers bliver de tilbagesendte. Saasnart den 17 Tome er afsendt til Provinzerne, skal samme vorde bekiendtgjort udi Aviserne. Sal. Professor Evalds velbekiendte Skrifter, nemlig: NB. Concordanten, alle 3 Tomer 6 Rdlr.; Prædikerne, 1 og 2 Tomme a 5 Mk., 3. 4 og 5 Tome a 5 Mk. 8 s., hvorudi findes tillige Prædiken over heele Passionen; Chronologien, over det gamle Testamente, 1 Mk. 4 s.; det Nye Testamente, 4 Mk. 4 s.; den sande Viisdoms Kilde, 1 Mk. 8 s.; de troende Siæles daglige Opmuntring, 1 Mk.; Joh. Evalds Forklaring: Hvorfor en guddommelig Forløsere var fornøden for det menneskelige Kiøn, 1 Mk. 2 s., er at bekomme hos Sr. Huulegaard paa Kultorvet.
Berlingske Tidende, 1768-03-04
Da Cancellie Raad Henrich Angel i Tronhiem den 10de Nov. næstafvigte ved Døden er afgangen, saa lader hans Arvinger, der alle ere myndige, herved 3de gange indkalde samtlige den sal. Afdødes Credi og Debitorer, at indkomme i Stervboet, de første med deres Fordringers lovlige Beviser, og de sidste at betale hvad de ere skyldige, og det inden den i Loven fastsatte Tid, da Arvingerne efter saadan Tid ikke staaer til nogen Ansvar. Trundhiem, den 30te Januar. 1768.