JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
J en Skrivelse fra Hovedstaden i Altona Mercur, hedder det blandt Andet: "Rescriptet af 2den Januar omGratialevæsenet bliver neppe udenfor Kjøbenhavn tillagt den Betydning som i Samme er indeholdt, fordi man udenfor Hovedstaden neppe har havt Jdee om Omfanget af de her hvert Aar udgivende Gratialer. J Finantsoversigten pro 1837 staae ophørte Summer til Beløb af ca. 350000 Rbd.,der ere blevne anvendte til Gratialer; men de Summer, som at et stort Antal saakaldte Fonds og Kasser (deraf udentvivl ogsaa Justitsfondet, hvis aarlige Indtægt maa være overordentlig stor, da 1/2 af alle juridiske Embedsmænds Gebyhter indbetales til dette Fond, aarlig have været anvendt til Gratia ler, beløbe sig udentvivl til meer end en Million, og endelig maa man heller ikke glemme, at en ikke ubetydelige Deel af det, der i Finantsoversigten staaer opført for Chatolkassen, og det øvrige kongelige Huus, har været anvendt til Gratialer og Gratificationer. De nu udfærdigende Gratialelister, ville for første Gang give en Oversigt over den samlede Sum, og man maa vente, at Sammes Resultater, og ikke ikke blot den reducerede Gratialeliste, der i Begyndelsen og indtil en ordentlig Gage Etat og en Tjenestepragmatik bliver udarbeidet endnu bestandig maa forblive meget betydelig, vilblive offentlig bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Det maa glæde enhver Fædrelandsven at see, hvorledes allerede en Besparelses=Aand gaaer igjennem hele Administrationen, og især er det opmuntrende, at Kongen selv ogsaa her opstiller sit eget ophøiede Exempel til Efterfølgelse. Udentvivl danner Hofholdningen en af de Udgiftsposter, som ere modtagelige for Jndskrænkninger og bedre Regulering, uden at berøve Hoffet noget at den Glands, hvoraf et Hof naturligviis maa være i Besiddelse; thi skjøndt den hensovede Manarch vistnok i personlig Tarvelighed stod saa høit som nogen Magthaver paa Jorden og ogsaa heri frembød et følgeværdigt Mønster, saa havde dog den Mening, almindelig gjort sig gjældende og skal af Hs. Maj. selv i senere Regjeringsaar være tiltraadt, at den store samlede Hofholdning maatte kunde indrettes paa en Maade, hvorved baade factisk betydelig Besparelse vilde vindes, og for al uhjemlet Subsistents ved Hoffets Midler sættes en Skranke. Det er saaledes bekjendt, at Hs. Majestæt allerede har ladet indtræde en betydelig Besparelse ved Forandring i Hofkjøkkenet. Til det herom allerede Berettede kan endnu føies, at Hs. M. nu har saa at sige abonneret hos sin KokCassadahan), der for egen Regning bestyret Kjøkkenet, og hos hvem Dagen forud bestilles de for Hoffet fornødne Couverts. At herved bespares betydeligt, er udenfor al Tvivl, naar man betænker, at alene Jndkjøb af Gronsager for det forløbne Aar skal have kostet Hoffet 15000 Rbd., uagtet de leveredes uden Betaling fra de kongelige Haver. De, der efter kgl. Ordre bespistes fra Hoffet, erholde nu Kostpenge, der for det Høieste i Rangen skulle udgjøre 3 Rbd. dagligt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Helsingørs Avis, indeholder Følgende: "Af andre Blade, ville endeel Læsere alt have erfaret, at der i Aalborg føles Trang (?) til flere og bedre Arrester, og at Maaden, hvorpaa dette Savn skal afhjælpes, om dertil skal kjøbes eller leies en Eiendom, er bleven Gienstand for en Debatte, der, selv uden at man havde anholdt derom, vilde, hvad det betydelige Penge=Reqvisit angaaer, sikkert være bleven forelagt en Borgersamling. - Redacteuren af Aalborg Avis har, idet han selv offentligen har vitret sig om Sagen, indbudet Andre til at benytte sine Spalter i samme Øiemed. Raadmand, Toldkasserer Thorbrøgger har derefter givet Tilsvar i Avisen, men, hvad der maa beklages, ikke uden at indblande nogen Lidenskabelighed. Paa den anden Side finde vi det ei ganske i sin Orden, at Redacteuren samtidigt med dette Til var publicerer sit Gjenmæle; thi han benyttet derved sit Forhold til Avisen til en polemisk Fordeel, som hans Modstander ikke vil kunne have, saalænge han viser sig paa samme Kampplads. Ved at hensætte Ovenstaaende, maae vi i Anledning af det sidst Yttrede bemærke, at da Hr. Raadmand Thorbrøggers uforskyldte Angreb paa os og de i hans Fremstilling indeholdte Urigtigheder gjorde det til Pligt mod Publicum som mod os selv, hurtigst muligt at tage til Gjenmæle, kunne vi ikke skjønne, hvorfor vi skulde opsætte vort Svar, da det kunde fremkomme uden at den første Artikels Publication opholdtes.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Borgerrepræsentantvalg. J Kjøge, Kjøbmand Bøggild (et Valg, der omtales med megen Roes. (Berl. T.)De Borgere, som fra Kiel have indgivet en Adresse til Hs. M. Kongen, have fra Hs. Majestæt erholdt samme Svar som det til Slesvigs Borgere i Torsdagsavisen indeholdte. J Jyllandsposten, læses følgende træffende Svar til Touristens Redacteur. Du varst en Kæmpe ræd - blev Dværg - og det var ilde, Aalborg, den 18de Januar. Efterat den i Land mændenes Møde her i Byen den 19de Decbr. 1839 antagne Lykønsknings=Adresse til Hans M. Kongen efter Bestemmelse har circuleret i Landdistricterne i Aalborg og Hjørring Amter og der er blevet undertegnet af 12 Godseiere, 64 Besiddere af større Landeiendomme, 90 Eiere af mindre Sædegaarde, 20 Møllere, 25 Forpagtere og 72 Sognefogder, er den med Posten igaar afsendt til Hovedstaden for ved Hr. Geheime-Etatsraad Adler at forelægges Hs. Maj. Kongen. Adressen lyder saaledes : Allernaadigste Konge! Med oprigtig Deeltagelse modtoge vi Sørgebudskabet. om vor høialige Konges Død; thi vi erkiendte med Taknemmelighed hans gode Villie og utrættelige Virken for Folkets Vel, agtede høit hans Dyder og den Retfærdighed, han aldrig veeg fra i sin Regierings mange Aar. Landalmuen havde ham meget at takke, fornemlig i hans Med regjerings første Vaar, da han, troligen hjulpen af store Statsmænds Raad, løste Stavnsbaandets Lænker og fremmede Folkets friere Udvikling. Da senere Storme i hans Regjerings Midsommer rystede alle Statsforhold, trak det mørke Uveir ogsaa hen over vort kjære Fodeland, og Danmark har endnu ikke forvundet de dybe Saar, som det dengang blev bibragt. For at læge disse, lod den nu Bortgangne, og derfor være han stedse takket, i sin Regjering Eftersommer, sit Kongerige deeltage i den Velgierning, han havde lovet Holsteen og indstiftede saaledes Stænderinstitutionen. Paa den af ham saa vel lagte Grundsteen ere vi overbeviste om, Deres Majestæt vil bygge, og vi have Ret til at haabe, at Deres Majestæt med samme Viisdom og samme uhildede Anskuelser, hvormed De i en tidligere Periode, har grundlagt et Naboriges Velværen, vil vide at gribe det Rette i det Rige, hvis Throne vi glæde os ved at see Dem bestige, saaledes at Danmark indre Kræfter, under en klogFinantsbestyrelse og en selvstændig Communal=Indretning, maae udvikle sig friere, det rigtige Forhold mellem dets nærende og tærende Classer bringe den tabte Velstand tilbage og dets Agerbrug og Handel oplives under en viis, og velordnet Bestyrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Da vil Historiens sanddru Muse uden Forbeholdenhed, krone Deres Majestæts Minde og et taknemmeligt Folk velsigne Kong Christian den Ottendes Eftermæle.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
J disse glade Forhaabninger ønske vi Deres Majestæt en lang og lykkelig Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
J Borgerrepræsentanternes Møde igaar gjenvalgtes Hr. Overkrigscommissair J. Qvist til Formand og Hr. Kjøbmand P. Pagh til Vice-Formand. - Først efter den igaar stedfundne Brand viser det sig ret, hvad der ved Brandcorpsets Udholdenhed er udrettet; thi i Hr. Viceconsul Wiibroes Gaard har paa den Side, hvor Grundmuren slipper, Bindingsværket flere Gange været stærkt angrebet og er endog paa sine Steder brændt til Kul, saa at det sikkert kun skyldet Corpsets ufortrødne Anstrængelse, at hele Gaarden blev bevaret for Flammerne. Af den brændte Gaard staaer ogsaa endnu den halve Deel tilbage i næsten uskadt Stand, men vil nu formodentlig, efter nærmere Overeenskomst med Byen, blive nedreven, saaledes at Gaden og Pladsen faaer en større Vide, hvorved hele dette Qvarteer af Byen vil vinde betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Handels- og Skibsefterretninger. Læs, den 9de Januar. Søndagen den 5te de, om Middagen, begave 4 fattige gifte Mænd sig i en liden Baad fra Vraget af den her i December f. A. østen for Øen strandede Bria Concordiall, efter at have tilladet Samme med vaadt Korn, for at seile til deres Hjem paa Vestkanten af Landet. I den samme Dags Aften saa pludselig opkomne Storm med stærk Sneefog vare de saa ulykkelige at komme paa Grund N. V. fra Øen nær ved Landet, og Dagen efte, den 6te, fandtes Baaden paa nævnte Grund kantret og sønderslaaer og 3 af de Ulykkelige under dens Seil døde. Den 3de Mand er derimod ikke funden. Efter al Rimelighed er Baaden først kantret efte at de Ulykkelige have anvendt al Umag paa at faae den af Grund, da de ere ihjelfrosne. De efterlade 4 fattige sørgende Enker og 2 af dem mange smaae Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Frederikshavn, den 16de Januar. J Aalveksbugten ankrede op den 13de Sluppen Mary & Helene, Henriksen af Kiel til London, men afseilede samme Daas Aften. - Passeret herforbi den 14de: Skibet Rajadens, H. Espensen af Kbhvn, fra Callundborg til Guernsen. Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 13de Jan. I. C. Bay f. London, best. t. Rostock, ball. A. Christiansen f. Leith, best. t. Svendborg, ball. D. 14de: I. C. Jans f. Leith, best. t. Kbhvn m. Steenkul. P. Moder f. London, best. t. Kiel, ball, D 15de. I. F. Johansen f. Neustadt, best. t. England m. Byg. A. Falch f. Leith, best. t. Nyborg, ball. C. Sechausen f. London, best. t. Kiel, ball. A. Smith f. Callundborg, best t. Drammen m. Byg. D. C. Bærenz f. Kbhvn. m. Kjøbmandsvarer. A. Forey f. Holbek, best. Christianssand m. Rug. P. Lund f. Newcastle, beste Rakskoum. Steenkul. - Udg. D. 14de: H. C. Adamsen f. Faaborg t. Perth (udgaaet med SV. Vind efter at have forvedret sine Seil, der var skjørnede ligesom Skibet og ved Ankomsten be til var belemret med Iis). R. Moore f. Kallundborg 1. Guerne sey. - Ved Listens Slutning den 16de Vinden sydvestlig, graae Luft med Tover.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Aalborg Torvepriser, den 18de Jan. Rug 2 Mk. 14 s. Kartofler 10 s.; prSkjeppe. Oxekjød 6 a 8 s.; Lammekjed 6 a 7 s., saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 24 s. Bøndersmør 18 s.; pr. Pd. Æg 28 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Døde. Marchandiser Borups Hustru, Anna Concordia f. Lundberg, 10 A.; Sømand Jens Anton Westergaard, 16 A., Sophie Emerentin Velschow, 30 A.; Age i Kbhvn. Forpagter J. Søborg, 53 A., paa Melbyegaard pr. Kallundborg. Hans Henr. Broderus Thorenfeld, 4 1/2 A., i Svendb. Anne Marie Bagge, f. Thønnesen, 70 A., i Nyborg. Smedemester C. Meisner, 48 1/2 A., i Aarhuus. Skomagermester, H. Knudsen, 77 A., i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Ved Tallotteriets 1197de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 63. 44. 65. 70. 73.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Bekjendtgjørelser. Det blev min Lod, at friste den haarde Skjæbne, at Forsynet, i Nat Kl. 2, bortkaldte fra mig min gode Kone, Karen Wogensen fod Møller, i hendes Alders 73 Aar og vort Ægteskabs 40 Aar, som var velsignet med 6 Børn, hvoraf 1 modtage hende i Evigheden og 2 sørge med mig over den Bortgangne. Hvilket bekjendtgjøres for frarærende Familie og Venner af hendes efterladte Anders Wogensen. Aalborg, den 18de Januar 1810.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Efter omt ent 6 Maaneders tiltagende Svagelighed kaldte Alherren til evig Hvile der 12te ds., ved en blid og rolig: Død, min elskede Mand, Told- og Consumtionsunderbetjent Thomas T. Bonne, i sin Alders 34de Aar. 2de smaa Pleiedøttre og jeg, som mange Aars svag Kone bunden til Sygeleiet og i trange Kaar, begræde Tabet af den kjærligste Mand og Forsørger. Dette Sorgens Budskab stulde jeg ikke undlade at tilkjendegive fraværende Slægt og Venner. Frederikshavn, den 16de Januar 1840. Bodil Kirstine, født Hallager. Jgaar Aftes herovede et apoplektisk Tilfælde mig og mine 4 Born pludseligt min inderlig elskede Mand, Frederik August Lauterborn, Sergeant ved 3die jydske Jnfanteriregiments 1ste Compagni, i hans Alders 45de Aar. Som brav Ægtefælle og kjærlig Fader vil hans Minde leve undslettelig hos os. Aalborg, den 18de Januar 1840. Eleonora Justine Lauterborn, fød Heyck.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
I Nærheden af Aalborg kan en eenlig Person faae Kos og Logis til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Stedet paa Sønder=Gaden, som tilhører Muur=Lauget og fortiden beboes af Muursvend P. Møller, kan faaes til Leie næste Paaske Flyttetid, hvorom accorderes med N. P. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
2de store og 4 smaa Beboelses=Leiligheder kunne faaes til Leie næste Paaske=Flyttetid af N. P. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Meget gode Kartofler faaes hos Lund. Vildtskind. kjøbes til de høieste Priser af J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Fine Kastanie Kartofler kan faaes i Tønder & Skjeppe viis, hos C. W. Obel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Det Sted i Urbansgade, som har tilhørt afdøde Madame Møller, er at faae tilkjøbs, eller i Mangel deraf tilleie, hvorom, i den nuværende Eiers Fraværelse, kan accorderes med Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
En duelig Bødkersvend kan faae Arbeide hos Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Ved Vesteraae Nr. 140 1ste Sal, (skraas for Ny Mølle) faaes smaae Remmeskoe m.m. NB. Er det Færdige ei efter Ønske, kan Samme bestilles og expederes burtigt, propert samt billigt. Kragh. Herre Galoscher, der slutte om Foden, faaes hos Kragh.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
En Trommesigte med Tilbehør staaer til Salg paa Aalborg Veirmølle.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
En meubleret Sal med Sovekammer er at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Snedkermester Tvenstrups Sted Nr. 311 i Møllegaden er tilkjøbs underhaanden. Liebhavere ville behage at søge Accord med Cancelliraad Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Formedelst Forandring af Bopæl agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted i Skomagergaden Nr. 393. Til Stedet hører en smuk Have. Aalborg, den 14de Januar 1810. Niels Chr. Møller. Maculatur ønskes tilkjøbs. Adressecon oiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
En Leilighed paa 3 Værelser med Kjøkken og øvrigt fornødent Locale, er til næste Flyttetid at faae tillee paa en af Byens reelleste Gader. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Det af Procurator Hassing hidtil behvede Sted i Sæby, med tilhørende Have og Tift, samt een det ved Udskiftningen tillagt Lod i Byens Fælled, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Ihenseende til Handelens Afslutning, behager man at henvende sig til Kjøbmand Caspar Hassing i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Et smukt Foerværk af Graaværkerygge, til en Damekaare eller Pelts, er tilkjøbs hos Mad. Østerby, Hjørnet af Algade og lille Nygade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Min iboende Gaard Nr. 139 ved Vesteraa, saavelsom det mig tilhørende Huus Nr. 163, beliggende i Kattesundsgaden, ere at faae tilkjøbs paa billige Pengeconditioner. Liebhaverne ville behage at henvende dem enten til mig eller Hospitalsforstander Ostenfeldt. M. fl. Mallings ført Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Nogle gode Meierioste faaes hos Hassing. paa Nytorv. Beboelse m.v. for gifte Underofficeret anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
3 a 4 gibsede Overværelser med alle øvrige Beqvemmeligheder, ere at faae tilleie strax eller til Flyttetiden paa Hjørnet af Algaden og Hielmerstald Nr. 191. M. Nyeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
En ugift Gartner, der kan forevise paalideligt Vidnesbyrd om Duelighed og god Opførsel, kan faae Tjeneste til førstkommende Maidag paa Restrup, hos Eieren, Auditeur Roulund. i de Sengefyld ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Enhver, som maatte have noget lovligt Krav paa Tødsboet efter afgangne Bødkermester Christian Møllers Enke, Else Christensdatter Doche dahl heraf Byen, ville behagelig anmelde og legitimere saadant for Undertegnede, som Executor testamenti i dette Bo, inden 3 Uger fra Dato. Aalborg, den 14de Januar 1840. Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Tirsdagen d. 4de Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Raadstuen heri Byen afholdt Licitation over Opførelsen af en Skolebygning i Harritzlev Sogn. Tegning, Conditioner og Overslag, hvilket sidste andrager 618 Rbd. 2 Mk. 8 s., ere forinden til Eftersyn hos mig. Hjørring, den 14de Januar 1819. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Veir-Jagttagelser. Den 18de Jan. Thermom. - 69. - Barom. N. 117. Vinden: SV., luftigt, Luften næsten klar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Da Avisbuddets Forsømmelse flere Gange har været Aarsag i, at Avisen ikke i rette Tid er bleven ombaaren til alle Abonnenterne, bedes de, som fremtidigt maatte have nogen Grund til Klage i saa Henseende, herom godheds fuldt at underrette mig, for at det Fornødne i saa Fald Røe. kan blive iagttaget.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Udlandet. Posten ankom i Formiddags Kl. 10, men medbragte kun faa udenlandske Nyheder. De væsentligste ere følgende: Fra China berettes endvidere, at Chineserne ikke blot havde afskaaret de engelske Skibe al Tilførsel af Levnetsmidler, men endog gjort Forsøg paa at forgifte de Brønde, hvoraf Englænderne hente deres Vandbehov, og at man havde Beviser paa saadanne Forsøg ihænde, som Capitain Elliot nu vilde forelægge den engelske Regiering. Fra St. Petersborg berettes, at største Deelen af det i Nærheden af Residentsen beliggende store Manufactur Alexandrowsk er blevet ødelagt ved Jldsvaade. Keiseren og Kronprindsen begave sig selv til Brandstedet for at opmuntre til Jldens Slukning. Skaden anslaaes til nogle Millioner Rubler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Jfølge seneste Beretninger fra Spanien er Cabrera hverken syg eller død. Han skal i den tidligere Beretning herom være bleven forvexlet med en anden carlistisk General.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Hertugen af Bordeaux agter fra Rom at aflægge et Bejeg hos Kongetamilien i Neapel, hvorpaa han atter agter sig tilbage til hans Families Opholdsted i Götz Storhertugen af Darmstædt har udstædt et Forbud mod Festligholdelsen af Bogtrykkerkunstens Jubilæum i hans Residents!
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
J det hannoveranske Statsraad skal være forel undet Forslag, ved en Resolution at erklære enhver somhelst Petitionering til det tydske Forbund i Forfatningssagen for Høiforræder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Landgrevinden af Hessen Homburg, en engelsk Prindsesse og Søster til Kongen af Hannever, er ved Døden afgaaet. Man mener, at dette Dødsfald maaskee vil have en Opsættelse af Dronningen af Englands Formælingshøitid til følge, da den Afdøde var hendes Tante og des- aarsag ogsaa 6 Ugers Sorg ved Hoffet i England er anordnet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 17de Januar. Sørgehøitiden ved høistlig Kong Frederik den Sjettes Liigs Henbringelse til og Bisættelse i Roeskilde Domkirke er nu i Overeensstemmelse med det befalede Ceremoniel fuldbyrdet. Liig processionen har forladt Amalienborg til den bestemte Tid, men har bevæget sig noget hurtigere end man almindeligt havde ventet Paa det kongl. Palais forsamlede Følget sig paa den fastsatte Tid, hvorefter Hs. M. Kongen, Kronprindsen, Prinds Ferdinand, Hertug Carl af Glücksborg og Landgreve Wilhelm af Hessen, Alle sort klædte, indtraadte i Sørgegemakket. Sørgehøitiden begyndte da med følgende første Vers af den af Slotspræst Paulli forfattede Palme, som blev afsunget i et tilstødende Gemak: Her var hans Huus, her svandt hans Dage, Her vaagede hans Tanke klar, Her sidder Kjærlighed tilbage. Hvor han sit Øie lukket har.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
Da det høie Liig nærmede sig den smukt oplyste og decorerede Friheds=Støtte istemmedes af en stor Mængde Bønder, der havde samlet sig der i denne Hensigt, nedenstaaende, simple og skjønne af Prof. Heiberg forfattede Chotal: Ostands, for Banen Du forlader! Ostands her paa Din sidste Gang! Vi bringe Dig, o Landets Fader, En simpel, men erkjendtlig Sang. Her Mindet og vor Frihed staaer, - Din Kongedaad for Kongeaar. Mens vildt de røde Fakler brænde, Seer Nattehimlen roligt ned, Og rige Stjerner Klarhed sende, Som Lysets Bud om Evighed. Du selv, som løste Trældoms Baand, Du selv er hist en frigiort Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-20
J Sideallen stod en Deel af Amagers Beboere af begge Kjøn, fortklædte, holdende Fakler. Omtrent Kl. 12 1/2 ankom Liigtoget til Jernporten ved Frederiksberg=Aller, hvorpaa Følget begav sig ind i Side=Alleerne, hvorfra det fordeelte sig i de Vogne, der vare anviste til at kjøre det til Roskilde. Den tidende Deel af Følget, saavelsom de fakkelbærende Contoirchefer vendte strax tilbage til Kjøbenhavn. Ved Jernporten ved Frederiksberg Alles Begyndelse opløstes, saaledes som det i Cetimoniellet var bestemt. Processionen og Liigvognen kjørte videre, escorteret af Husarer og tidende Artilleri. Bønder, som bare Fakler, sluttede sig til Toget, og fra enhver Landsby, som Toget kom forbi, stødte bestandigt flere til og vedbleve at omgive Liigvognen ligetilden ankom til Roskildehvile. J de Kirker, som kunde sees fra Veien, blev ringet med Klokkerne medens Liget kjørtes forbi. Ved Damhuset havde Bønderne ladet opreise en med Grønt beklædt og smukt illumineret Æresport, ved hvis ene Side man saae Frederik den Sjettes og Hans Dronnings Navnetræk med Jnscriptionen: Vore Velgjørere, og nedenunder et Transparent, forestillende Frederik den Sjette, der rækker en knælende Bonde sin Haand og løfter ham op, medens en anden Bonde rækker Kongen en Egekrands. Ved den anden Side af Æresporten saaes Christian den Ottendes og Caroline Amalias Navnetræk med Jnscriptionen: Vort Haab, og nedenunder et Transparent, hvorpaa Christian den Ottende saaes ved Minervas Side, medens Frugtbarhedens Gudinde rækket ham en Bunke Neeg.