JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Det yderste Forbjerg ved Jndløbet til Umanaks=Fjorden kaldes Svatehuk, 710 37, 50 n. B., hos de Gamle kaldet Ædanas c: Edder fuglenes Næs eller Forbjerg. Wormskjold bemærker, at der netop i denne Egn gives de fleste Edderfugle i Grønland. 3. Ritenbænk paa 690 40 51 n. Br. Kolonien som er saaledes kaldet efter Bogstavernes Omskrivning i det grevelige Navn Berkentin, ligger paa den indre eller sydøstlige Side af den liden Øe Apans. 4. Godhavn, paa 690 14 22 n. Br. paa Sydvest-Siden af Disko-Øen, er Sædet for det nordre Inspectorat, har en Handelsloge og et Hvalfanger-Anlæg. Koloniens Anlæg skeete 1773. Landet af den store Øe Disko er udentvivl det høieste paa den østlige Side af Davis Strædet. Det kan i klart Veir sees paa over tyve Miles Afstand. Disko-Den og de derved liggende mange mindre Øer tilsammentagne bleve af vore Forfædre kaldte Barnevar c: Bjørne-Øerne; hvilket Wormskjold og Finn=Magnusen have godtgjort. 5. Kolomen Jacobshavn paa 69 13 11 n. Br., en halv Miil norden for Jsefjord paa den vestlige Side af en liden Viig, som løber sydligen ind i Landet. Kirken er den anseligste Bygning i hele Nordre Grønland, har et lidet Spir, ligger tæt ved Søkanten, henved 1/2 Mil fra Kolonien. Denne Kolonie blev anlagt 1742.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
H. Kronprindsens Eiland er den sydøstligste af en Gruppe af Øer, nogle temmelig høie, hvilke tilforn have baaret Navn af Hvalsiske Øerne, og hvor der er anlagt en Koloni, som er givet forbemeldte Navn, og ligger paa 6907, 31 n. Br. Kolonien Christianshaab ligger paa 680. 4908. Br., er den ældste Kolonie i det nordre Jnspectorat, anlagt 1734, og den sydligste paa det faste Land som mod Øst begrændser Disko-Bugten. Havnen ved Christianshaab er god, undtagen naar det stormer af Sydost, da denne Vind kaster saa voldsomt ned fra de høje Fielde over Kolonien, saa at Kajakker, Konebaade, Tælte, Slupper, ja endog Steene af flere Punds Vægt hvirvles op i Luften som smaa Papirstrimler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Hvalfanger-Anlægget eller Handelslogen Claushavn hører under Christianshaab, og ligger omtrent fire Mile norden for samme, 69 97 31 n. Br. 9. Kolonien Egedesminde, paa 68 42 38. Br., paa en af de smaa Øer der tildeels begrændse Disko Bugten imod Synden. 10. Hvalfanger Anlægget Hunde Clandet, tre Mil nordvest for Egedesminde. 683 11. Vester-Eiland, et Hvalfanger Anlæg, omtrent sex Mil sydvest for Kolonien, skal formedelst sin isolerede Beliggenhed igjen være forladt. B. Det sydlige Jnspectorat: 1. Kolonien Holsteinborg. 677 107 n. Br. J denne Kolonies Distrikt er Amertlok eller Amarlok paa 67 en Fjord, i hvilken Ruiner af de gamle Kolonisters Bopæle findes; men, norden for dette Sted sees ikke flere saadanne Levninger, efter hvad Wormskjold bemærker. Kolonien Sukkertoppen. 650 40, N. B. 3. Kolonien Gothaab, 640 10, n. Br. Denne, den ældste Kolonie, ligger paa et Næs ved den sydlige Side af Jndløbet af Gothaabsfjorden eller Baals-Revier. Under dette Navn beseiledes denne Fjord forhen af Hollænderne, ligesom den og sædvanligen saaledes findes aflagt i Søkaarterne. Gothaabsfjorden var, som Thorhallesen, Wormskjold, Finn Magnusen og fl. bemærke, de Gamles Lysufjordur. Uagtet den hverken har den Længde eller Brede, som ældre Hydographer har givet den, hører den dog til de betydeligste Fjor der i Grønland. Den deler sig i tre Hovedarme. Af disse er den mellemste, som i Bunden fører Navn af Uararsok den længste, den antages, maaskee noget overdrevent, at strække sig 16 til 18 Mile op i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Denne Fjordarm har til forskjellige Tider havt forskjellige Beboere. Om de oprindelige Indbyggere, af hvilke Grønlands første Opdagere, efter Are Frodes Vidnesbyrd, fandt Spor baade øster og vester paa Landet, nogensinde have havt stadigt Ophold i denne Deel af Baals Revier er Noget, som nu ikke meere lader sig afgjøre, men næppe er at formode. Vist er det derimod, at de gamle Nordmænd og Islændere, som gave Grønland den første europæiske Befolkning, have boet og bygget i denne Fjordarm. Dette gielder imidlertid kun om det Jnderste af samme, hvor de, langs med Elvens Udløb, traf en ikke ubetydelig til Fædrift, tjenlig Dalstrækning. Her findes endnu et af de anseligste Mindemærker fra denne Tid, som hel Vestkysten af Grønland har at fremvise. Det er de her værende Levninger af en massiv Steenbygning, der have givet Anledning til den grønlandske Benævnelse Uararsoak, om den store Steen, et Navn som egentligen kun tilkommer Bunden af Fjorden, men som de i Landet boende Danske siden have udvidet til hele den mellemste Fjordarm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Efter de ældre Koloniers Undergang har denne en Tidlang været beboet af Landets nuværende Indbyggere, men, naar, og hvorlænge, er uvist." Egedes Journal S. 92, og efter ham hos KranS. 372 ere bemeldte Rudera beskrevne, siden af Thorhallesen. Hr. Dr. C. Pingel, som i Aarene 1828 og 2 reiste i Grønland, og af hvis Dagbog et lidet Stykke læses i Rahbeks Tritogenia, Nov. 1829 S. 7398, har just i dette Fragment beskrevet sin Udflugt fra Gothaab til Uararsoak. Derfra toges forestaaende Citat. Hr. Det. tilføjer, Omtrent midt i Fjordarmen har jeg truffet et, nu aldeles forfaldent, grønlandsk Huus, og i Nærheden af samme flere Begravelser, som ikke røbede nogen betydelig Ælde. Det forekommer mig derfor ikke usandsynligt, at Uararsoak Armen, som neppe nogensinde har været talrig beboet af Grønlændere, har mistet sine sidste Indbyggere ved den store Affolkning, som i det forrige Aarhundrede, kort efter de Danske Ankomst til Landet, traf en Deel af Mellemgrønland og navnligen Baals Revier. Nuomstunder besøges Uararsoak ikkun i Sommermaanederne af de Jndfødte, fornemmeligen for Renssagtens Skyld. Denne Jagt, som de fleste Grønlændere ere lidenskabeligen hengivne til, og for hvis Skyld de ofte forsømme den langt fordeelagtigere Sælfangst, lokker hele Sommeren igjennem et betydeligt Antal ikke blot af de nærmere boende Grønlændere, men selv af Sydlændinger, langveis fra til Teltpladsen inderst i UararsoakHr. Oct. lod sig sætte over til Ruinerne i Uararsoak, hvilke alle befinde sig paa den nordre Side af Elven, omgivne af en kjendeligen røddet Eng, som overalt, hvor Vidiekrattet ikke havde taget Overhaand, endnu har herligt Græs. En af disse Ruiner viiste sig at være af en med særdeles Omhue opført Bygning, som han, ligesom forhen Thorhallesen, antog at have været indviet til Gudstjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Ved Gothaab er ikke blot et dansk Missions Anlæg, men ogsaa de Mæhriske Brødre have her et Missions-Anlæg, kaldet Ny-Hernhut, det ældste Brødrene have i Grønland. Synden for Gothaab indløber Amaraglik. fjorden, efter Thorhallesen de Gamles Ragnarfjordux. "Det er, siger Thorhallesen, det smukkeste Sted som jeg har seet i Grønland. Saa farlig og forfærdelig Veien er langs ind efter den, imellem nogle hundrede Favnes høje Bjerge, der staae lige op, ja endog hælde for over, og hvor man paa en og flere Miles Vei ikke kan bjerge sig selv, mindre Fartøiet man er paa, men maae, hvad som paakommer, blive ved at reise eller vende om, (ikke en Øe er i hele Fjorden), saa behageligt og indtagende er det, naar man længere op faaer at see Bjerg-Siderne, som vende mod Solen, og Dalene bevoxne af adskillige Slags Krat, vellugtende og nyttige Urter, Rosmarin, Timian etc. De BjergSider som vende mod Norden, og sjelden eller ikke nyde Solens Skin, ere overgroede med Mos, den egentlige Landets Hovedvært. J denne Fjord ere mange Levninger af de Gamles Bopæle. 4. Handelslogen Fiskernæsset paa 638. 20. Br. Nær herved have de Mæhriske Brødre Missions-Anlægget: Lichtenfels 5. Kolonien Frederikshaab paa 62 30 n. Br. Anlagt 1743. Har mange Udsteder. 6. Kolonien Julianeshaab paa 61 Sr. n. Br., den sydligste Koloni, med mange Udsteder, der i en sydøstlig Retning række hen til Cap Farvel. Sydøstligt for dette Forbjerg ligger et andet bekjendt Forbierg, Statenhuk. Kolonien har en dansk Mission, ligesom og de Mæhriske Brødre have et Missions Anlæg ved Lichtenau, beliggende omtrent 8 Mile synden for Kolonien, og 4 Mile norden for Cap Farwel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
En nyere Missionspost af Brødre Menigheden, i Nærheden af Statenhuk, bærer Navnet Frie Derom see Lit. Convers. Blattderichsthal1821 Nr. 176 og Dagen f. A. Nr. 47. 11. Under Titel: Samlinger til Kundskab om Grønland ved N. Chr. Øst, Overkrigskommissair, er udkommet et lidet Skrift der indeholder, foruden en Forerindring: 1. En ny Udgave af Thorhallesens Efterretning om Rudera eller Levninger af de gamle Normænds og Islænders Bygninger paa Grønlands Vest-Side, tilligemed et Anhang om deres Undergang sammesteds." Skriftet var blevet saa sjeldent, at det paa Auctioner er blevet betalt med høie Priser; endog til 10 Rdl." - 2. Udtog af Breve 1786 fra Sø-Officererne Egede og Rothe, der vare udsendte til at oplede det gamle Grønland etc. Skriftet koster hæftet 40 sk. og faaes hos Hr. Hois paa Østergade, og i de fleste Boglader. Fortsættelsen beroer paa det bifald som denne Begyndelse maatte vinde. (Fortsættes.) Den anden grønlandske Runesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
J store Stæder kunde det maaskee ikke være vanskeligt for en klog og forsigtig Angiver at finde og lovformelig at anmelde 100 Herskaber og Husbonder, som give lovstridigt Liberie, og at samle sig i et Par Dage 10,000 Rbd. Odense den 20 Oct. 1830. S. Hempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Ovenstaaende, som, efter Fleres yttrede Ønske, allerede var indført i Korrektur Aftrykket af sidste Tirsdags Avis, meddeles nu, forsynet med Navns Underskrift, ifølge Hr. Politimesterens Begjæring. J øvrigt haaber jeg det af sig selv vil være indlysende, at Hensigten allene kan være, deels at bringe bemeldte Forordning i ny Erindring, for mueligt at forebygge uvitterlig Lov-Overtrædelse, og deels at modarbeide Angiveriet, om hvis moralske Værd der blandt skikkelige Folk kun hersker een Mening. Odense d. 29 Oct. 1830. S. Hempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Indenlandske Efterretninger. Jmellem Frederiksborg og Kjøbenhavn er en Dagvogn oprettet, med Generalpostdirectionens Tilladelse. Den afgaaer for det første om Vinteren to Gange ugentlig. (Om Sommeren 3 Gange).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Afgang. vil indtræffe. Fra Frederiksborg. J Kjøbenhavn Eftermidd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Mandag og Fredag, Kl. 3. Formidd. Kl. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Fra Kjøbenhavn Tirs. J Frederiksborg Kl. dag og Løverdag Ef 7 Aften. termidd. Kl. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Jndskrivning for de Reisende skeer i Frederiksborg paa Befordringskontoiret; – i Kjøbenhavn hos Gjestgiver Andersen i tre Kroner i Tornebuskegaden. Betaling 4 Mk. 8 Skill. Tegn pr. Persona, og for Børn paa 12 Aar og derunder 3 Mk. Enhver Reisende kan medtage Pakker indtil 25 Pds. Vægt. Der er ved denne Leilighed bekjendtgjort, at Enhver, som ved de saa kaldte Fragtmænd, eller ved Bønder eller paa anden Maade benytter ulovlig Befordring, eller ej er forsynet med den i Forord. af 27 Jan. 1804 befalede Passeerseddel, maa vente at blive anholdt eller mulkteret efter F. 7 s. - Dette vil ogsaa møde dem, som med Viener=Vogne eller andre til Befordringsvæsenet henhørende Vogne passere Frederiksborg By uden at lagttage hvad i Bekjendtgjørelse af 17 Juni 1828 s. 4 er anordnet. - Gottorp. "Slottet Gottorp, der ligger ved Staden Slesvig, er befæstet ved en Vold med fire Bastioner og omgivet af brede Grave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Det er i den senere Tid saa forandret, at man vanskeligen af dets Ydre slutter sig til dets Ælde; imidlertid er endeel af den nordre Fløi endnu gammeldags, og man vil af Slottets Historie see hvilken vigtig Rolle det spillede i Middelalderen. Allerede i det 12te Aarhundrede stod her en Borg, der 1289 nedbrødes, da Staden Slesvig var afbrændt og man manglede Bygningsmaterialier; men 1295 opførte Hertug Waldemar af Sønderjylland atter Slottet og befæstede det. Christopher 11., der efter Hertug Erik af Sønderjyllands, Død, paastod sin Ret at forlene hvem han vilde med Hertugdømmet, rykkede 1325 med en Hær for Gottorp, han havde sin Leyr paa Hestebjerget, og beskjød Slottet stærkt fra denne Side, men Grev Geert af Rendsborg ilede Slottet til Undsætning, slog Kongen i en Bataille ved Gottorp, og hævede derved Beleiringen. Greven besatte derpaa Slottet og drog først længe efter bort, da han havde faaet Erstatning for Krigsomkostningerne. Kong Christopher, der ei vilde opgive sin Plan med Hertugdømmet, rykkede med en stor Hær for Gottorp 1329, men Grev Geert kom nu atter Waldemar til Undsætning, slog Kongen, fangede 400 Mand og befriede Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Jfølge et Fordrag 1409 med Hertuginde Elisabeth af Slesvig, skulde Dronning Margaretha besætte Gottorp, hun indfandt sig der personligen, og ifølge den Tids Brug gjorde hun et Kors paa Muren og kyssede samme, som et Tegn paa at hun tog Slottet i Besiddelse, men under Taffelet gjorde Henrik Scharpenberg Dronningen opmærksom paa, at Taarnet var besat med Krigsfolk, hvorover Dronningen meget opbragt strax forlod Slottet, og denne Anledning gav Spænding mellem Dronningen og Hertuginden. Da Kong Erik VIII. i Aaret 1415 faldt ind i det Slesvigske, droge Fyrsterne deres Magt sammen ved Gottorp. Kongen lod derfor bygge nogle Forter i Nærheden, nemlig Schlesmunde, Kønigsburg, Wildspang og Fresenborg; det følgende Aar befæstede han endmere disse Anlæg, opførte desuden Hattersborg og begyndte derpaa Gottorps Beleiring, som han troede ved Hunger at kunne tvinge til Overgivelse. Besætningen gjorde af og til Udfald, og da Kongen tillige leed ved et Overfald af Friserne, drog han bort; men 1417 beleirede han atter Gottorp med en meget anseelig Hær, vel indtog han Slesvig i Juli, men tabte Staden igjen i December, og en stor Hær af Hamborger og Holstener undsatte Gottorp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Efterat Keiseren paa en Forsamling i Ofen havde tilkjendt Kong Erik hele Slesvig, Als etc., rykkede Kongen 1426 for Gottorp med en stor Hær og beleirede Slottet, der var stærkt befæstet, da man ventede hans Komme; en holsteensk Hær kom snart Slottet til Undsætning og afskar de Danske Tilførselen af Proviant ved at tilstoppe Sliens Munding, desuden skeete kort efter en Krigserklæring fra de vendiske og nogle Hansesteder, hvorfor Kongen drog bort. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Blandede Efterretninger. Det geographiske Societæt i London. Den nuværende Konge af England har skjenket bemeldte Selskab den Samling af Fugle og Dyr, som tilhørte den afdøde Konge. Den bestaaer af 150 Stykker og der bliver for Øjeblikket i Societætets Have gjort store Anstalter til deres Optagelse. (Der Freimüthige No. 177.) Diebitsch Sabalkansky. Tyrkerbeseireren, Grev Diebitsch Sabalkansky, har begivet sig til de schlesiske Riesengebirge, og vil, som man siger, ganske nedsætte sig der, hvilende paa sine Laurbær. Schlesien er som bekjendt hans (ib. No. 181.) Fødeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
En Dames Reise til Jndien. Megen Opmærksomhed vækker for nærværende Tid i London Mr. Elwoods Landreise fra England til Indien. Hendes Reisejournal er for nyeligen udkommen og bliver anseet som den eneste i sit Slags. Den bereiste Lady har i de vildeste og farligste Egne bestaaet de selsomste Eventyr, og siger selv i Fortalen til hendes interessante Værk: "Jeg tør vel paastaa, at jeg er den eneste Dame som endnu er reist til Lands til Indien, og vistnok er min Reisejournal den første, som er bleven skrevet af et engelsk Fruentimmer i den Thebaiske Ørken og ved Bredden af det døde Hav. (ib. Nr. 182. Semiramis en Jødinde. Englænderne Granville Penn har, i en i Royal Societ, of literature i London holdt Forelæsning over Semiramis, søgt at bevise, at hun har været en Jødinde, der har levet i Midten af det 8de Aarhundrede for Christi Fødsel og var bleven tilligemed Befolkningen af Syrien og Samaria bortført til Babylon, hvor hun, lig Esther, ved hendes Ynde har indtaget Kongen, saa at han hævede hende paa Thronen. (ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Paris's Nyheder. Fire store Malerier, som forestille Scener af Revolution 1830, blive nu, til Amindelse om de sidste uforglemmelige Tildragelser, forarbeidede af Dhr. Delaroche, Scheffer, Schnets og Stuben, som af Staden ere udvalgte dertil. – Ligesom man søger at udslette alle Titler, Navne og Betegnelser, som kunde erindre om den forrige Konges Regjering, saaledes er ogsaa nu Academie Rojale de Musique blevet forandret til Academie Nationale. (ib. 183.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Paa Øen O. Taheiti gives en Criminalcoder i 16 Paragrapher af Kong Pomare, ifølge hvilken ikkun Snigmord straffes med Døden. Derimod straffes Bagvaskelse allerede i dens første Grad. En Bagvasker straffes nemlig med, at han med egen Haand maa aalægge og fuldføre en 2 til 3 engelske Mile lang og 12 Fod bred regulair Landevei. Gjaldt denne Lov i Europa, vilde der hist og her ikke findes 2 Landsbyer, uden at de jo vare forenede ved en regulair Landevei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 November 1820. Hamburg 2 M. - a vista 212 a Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 154 1541 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. . . 81 3/4 82 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-02
Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 i Sedler. Dito Dito 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 60 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Nyeste Skilderie af Jøbenhavn. an Syvogtyvende Aargang. No. 89. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den kongelige militaire Høiskole. ananaag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
En fuldstændig Plan for samme med tilhørende 72 Bilag, er udarbeidet efter Hans Majestæts Kongens dertil givne allerhøieste Resolutioner, af Kongen under 22de Aug. 1830 approberet, og derefter bekjendtgjort. (Trykt som Manuscript. 1830. Qu.) Det væsentligste Indhold af denne Plan meddeles dette Blads Læsere: Den kongelige militaire Høiskoles Formaal er: at give en passende Udvidelse af den Dannelse, som Officierer i Armeen modtage i Almindelighed, til de Personer, som maatte have viist en særegen Modtagelighed for Dannelse, saa at med dem de Pladser i Armeen senere kunne besættes hvortil en meer end almindelig Dannelse behøves. Denne Skoles Hovedformaal bliver da; at danne Officierer til Generalstaben, Jngenieurkorpset, Raketkorpset, og Vei korpset, samt at oplære Officierer, duelige til i Tiden at kunne besætte Lærerposter og Officierposter ved selve Høiskolen, samt Officierposter ved Landkadetkorpset og overalt andre lignende Poster. Ogsaa er det tilladt Officierer af Sø-Etaten, at kunne deeltage i Undervisningen, for forberedende at dannes til de Poster, der i denne Etat kræve Kundskaber der ligge uden Løverdagen den 6 November 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
for den Dannelse som gives paa Søkadet Akademiet, f. Ex. til Skibsconstructeurer, Sø-Artillerister, Havneconstructeurer, m. m. Høiskolen deles i to Afdelinger, en yngre for den almindelige reenvidenskabelige Underviisning, og en ældre for den særskilte anvendte Underviisning. Til hiin, den yngre Afdeling, henregnes Studiet af mathematisk Analyse og rationel Mekanik, beskrivende Geometri Chemi, Physik, Topographi og Geodæsi, som høistnødvendige uundværlige Grundlæg for de specielle Fag. Dertil er endnu føjet, deels som Hjelpemidler til Arbeid siden, deels som hver dannet Mand i vore Tider nødvendigt, det danske Sprog, ikke seet blot fra det grammaticalske, men fra et mere almindeligt og logisk Synspunkt, stilet paa at give Dygtighed i at arbeide med Klarhed, Tydelighed og Lethed; dansk skjøn Literatur, galmindelig skjøn Literatur, Tydsk og Fransk, med Udsigt over samme Sprogs skjønne Literatur, og Engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Fremdeles et kort Foredrag over Veterinairvidenskaben, nødvendig for hver Militair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
J den ældste Afdeling foredrages, fælles for alle, technisk Mekanik, Maskinlære, og militair Technologi. Fremdeles Kundskab i Danmarks militaire Geographi,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Danmarks Statistik, og i Tienesten i Feldten for Kommandoer af Middelstørrelse (6. 800 Mand). Dernæst gives i denne Afdeling særskilt Underviisning til Generalstabs Officererne, Jngenieur-Officererne, Artillerie- og Raket-Officererne, Vei-Officererne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Man lader Underviisningen gaae over i Practiken ved Øvelser, der gives en passende og vid Udstrækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
En Officier, der søger Adgang som Elev ved Høiskolen, skal have gjort to Aars Tjeneste ved et Regiment eller Corps i Armeen og derfra medbringe anbefalende Vidnesbyrd, for at have gjennemgaaet en Exerceerskole, gjort to Aars Tieneste uden ansøgt Fraværelse over nogle faa Uger, have Færdighed i Gymnastik, og at kunne ride.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ansættelse som Elev ved Høiskolen bestemmes ved Concurrence imellem de Ansøgende i en Adgangs Examen. - Antallet af Elever bestemt til 15 - Alderen til 17 Aar eller derover. Hver af Høiskolens to Afdelinger gjennemgaaes i to Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ved Enden af hver Afdelings Foredrag afholdes Examen over Eleverne af en dertil udnævnt Kommission, sammensat af Mænd uden for Høiskolen. Høiskolens Bestyrelse i alle dens Deele og Underviisningsgrene er underlagt en Chef, som er Hs. M. Kongens Generalqvarteermester, og som har Referatet til Hs. Majestæt. Under Chefen deler Bestyrelsen sig i to Hovedafdelinger: 1. Underviisningen, hvis Bestyrelse er henlagt under en Undervisnings-Directeur; 2 det Tienstdisciplinariske og det Oeconomiske, hvis Bestyrelse er henlagt under en Kommandeur. Denne sidstnævnte boer paa Høiskolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ved Høiskolen ansættes to Skole-Officierer, der for deres Person boe paa Høiskolen, hvor skifteviis en af dem har Jnspection i hvert Døgn. Disse Skole-Officierer have visse Lære fag. Desuden antages forskjellige andre Lærere, Læreprogrammer ere udarbeidede for hvert enkelt Fag, og i samme er med megen Nøiag tighed afveiet hvad der skal undervises i; derved har man søgt at undgaae unødvendige, trættende og tidsspildende Gjentagelser, uden derfor at hæve eller svække den inderlige Forbindelse, som bør finde Sted imellem de forskjellige Fag tilhobe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ansættelse som Lærer ved Høiskolen bestemmes efter forudgaaende Concurrence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Naar en Lærerplads er ledig fastsættes i dette Øjemed en eller anden Afhandling henhørende til det ledige Underviisningssag, den han udarbeide ved bemeldte Concurrence efter den i det bekjendtgjorte Program bestemte Form og Udstrækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ligesom man har givet Læreren en bestemt Vei at følge, og man derfor har forlangt, at Læreren, førend han holder sit Foredrag, underkaster det en Bedømmelse, der især skal see hen til omdet og ligger inden for de betegnede Grændser, saa er det derhos, for at saadan Jndskrænkning ikke skal foraarsage et Savn af nødvendig Frihed bestemt, at det er i en Samling af Lærerne selv Undervisningsraadet, at Bedømmelsen foretages.