JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
31te Aargang. Lollands-Falsters No. 90. Stifts De Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Med Undtagelse af Journ. des Debats ere alle Bladene enige i at dadle den Maade, hvorpaa Juli-Dagene denne Gang ere blevne feirede, og hvorved denne National-Fest ganske er sat i Klasse med de almindelige Høitideligheder ved Prindsers Fødsel eller Formæling. National trøster sig imidlertid med, at hvorledes man end høitideligholder Dagene, saa vil man dog ikke kunne tilintetgjøre deres historiske Betydning, nemlig Folke=Souveraiuitetens Seir. Et langt Tidsrum, siger det nævnte Blad, ligger mellem Stormen paa Bastillen i 1789 og Jndtagelsen af det kongelige Slot i 1830, men begge Dage vil erindres i ethvert frit Folks Historie. Hiin Begivenhed var Morgenrøden, denne den dybe Bevægelse, som den fremkaldte, men begge have forplantet sig i alle Retninger af Selskabet. – Politiets rastløse Jver har atter fremkaldt urolige Optrin i Rangres. Et Charivari, man vilde bringe en Ægtemand i Anledning af en Strid, han havde havt med sin Kones Elsker, bragte Politiet i Virksomhed, og da dets Jndblanden fremkaldte Modstand, opfordrede de Nationalgarden til at hjælpe sig, men disse vægrede sig og Politiet maatte nu atter tage sin Tilflugt til Linietropperne, ved hvis Bajonnetter Roligheden ogsaa blev tilveiebragt. Efterretningerne og Abdel Kaders Død har ikke bekræftet sig, derimod har en Fægtning funden Sted mellem Franskmændene og Beyen af Constantines Tropper, i hvilken de Første bleve Seierherrer. – J Anledning af en Beretning om Sparekassens Tilstand er National fremkommen med en Deel grundige bemærkninger, hvori det vises, at den arbeidende Klasse, efter den Fortjeneste, de nu have, aldeles Jntet kunne opspare af deres Fortjeneste, og at derfor Sparekasserne aldeles ikke benyttes af Tirsdagen den 8de August 1837. dem, hvem de oprindeligen bleve oprettede fordet Hele begynder ogsaa den Mening mere og meere at faae Overhaand i Frankrig, at Sparekasserne under deres nuværende Form stifte meere Skade end Gavn. - Aarsdagen efter den frisindede Redacteur Armand Carrells Død er af hans Venner bleven feiret ved Taler, hvori man har søgt at vise hvor stort det Tab er, hans alt for tidlige Død har medført for den gode Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
England. Efterretningerne og Valgene vedblive fremdeles at vise, at disse falde ud til Fordeel for Reformerne, og, uagtet det fornemmelig er fra Grevskaberne i England at Torierne, blive recruterede, har de dog ikke formaaet at skaffe dette Partie Overhaand. J Skotland er af 20 Valg kun et eneste falden ud til Fordeel for Torierne, og efter den Liste, Courier meddeler, er der i det Hele valgt 211 Reformere og 171 Torier. Tori=Candidaten, der er bleven valgt i Skotland, er den smaalig bigotte Colquhoun, der, efter the Scotsman, ogsaa kun ved de laveste Midler har overvundet sin ædle, talentfulde Modstander, Dr. Bowring. Sabbathens ivrige Forsvarer, Sant Andrew Agnew, er nu to Gange falden igjennem ved Valgene, men skal dog have besluttet endnu at ville forsøge sin Lykke andetsteds. J Midleser har ved Afstemningen med Hænders Oprækning en betydelig Majoritet viist sig mod Hume, dog venter man et andet Resultat af den skrivtlige Stemmegivning, som han har forlangt. Efterretningerne fra Canada lyde meget foruroligende, da de sidste Parlamentsbeslutninger kun have vakt almindelig Utilfredshed der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Spanien. Efterretningerne fra Krigsskuepladsen vedblive at lyde gunstige for Christinerne, og Don Carlos skal virkelig være i Tilbagemarsch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Breve fra Saragossa skildre endog Prætendentens Stilling som meget kritisk og da han er kommen midt imellem de christinske Armee=Afdelinger, venter man at vigtige Begivenheder med det første ville intræffe. For at fremkalde disse, vil det imidlertid være nødvendigt, at Dronningens Armeer concentrere sig, men den Langsomhed hvormed hidtil slige Bevægelser ere foregaaede, giver imidlertid grundet Anledning til at formode, at naar endelig Armeerne ere blevne samlede, vil Don Carlos atter være undsluppen. – For at ophjælpe Finantserne, vil Ministeren Mendizaval beskatte al Eiendom med 10 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Tydskland. Commissionen, der var nedsat for at afgjøre Spørgsmaalet om den hannoverske Forfatning skulde ansees bindende for Kongen eller ikke, skal være opløst. Med Bestemthed veed man endnu ikke til hvilket Resultat den er kommen, men det formodes i Almindelighed, at den har udtalt sig for Forfatningen. Spørgsmaalet er imidlertid ikke derved endelig afgjort, og Spændingen i Hannover vedblive endnu. Forfatningen har vel en Mængde Modstandere blandt Adelen, der ikke ynde den, paa Grund af det Liigheds=Princip, Forfatningen hylder, men da næsten alle Dannede ere dens Forsvarere, og der jevnligen kommer Petitioner til Fordeel for den, smigrer man sig med et godt Udfald. Den Artillerie=Lieutenant (Darapski), der ved at saare Muurmester Krause, var Aarsag til hans Død, har nu af Krigsretten faaet sin Dom, der lyder paa 6 Aars Fængselstraf i Fæstningen Spangenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Fædrelandet. Efter Bekjendtgjørelse fra Borgemester Fries i Flensburger Wochenblatt har Generaltoldkammeret afslaaet Handelstandens Ansøgning af 8de April, og derhos, efter det i Flensborg værende Toldvæsens Foranledning, bebreidet den i Ansøgningen at have sagt Usandhed. Det vil nu vise sig, om Handelstanden vil og kan modbevise denne Sigtelse, eller med Tanshed vil finde sig i den, hvilket sidste man dog ikke kan antage, Efterat Dandselærer O. G. F. Bagge er hjemkommen fra sin Kunstreise omkring i Landet, er han kommen i Strid med Bogtrykker Behrend og Redacteur Møller. For at faae et Begreb om Maaden hvorpaa denne literaire Feide føres, bemærkes her, at Bagge i sidste Sandhedsfakkel siger om Rakettens Redacteur, Hr. Møller, at samme smukke Mand i Smudskulen Nr. 172 kommer og bruger Hr. Bogtrykker Jacob Behrends Fleskedragers Svinehoved, samt at dette Rakblads Forlægger, er en uvidende, ukyndig, uopdragen, halvtskriblende, heeltsudlende klatøiet Bogtrykkersvend, som efter Sigende ikke har andet at soutinere sin Yngel med end i omtalte Smudskule at belyve og beklikke Folk. Raunem
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Efter at de kjøbenhavnske Journaler med ligesaa meget Talent som Kraft har behandlet de to for Landet meget vigtige Sager nemlig Finantserne og 12 Mill. Spørgsmaalet, samt med mandig Frimodighed yttret deres Sorg over Hages Domfældelse, er atter en dyb Stilhed indtraadt. Hersker imidlertid end Stilhed i Journalerne, bør man dog formode, at dette ikke er Tilfældet i Collegierne, og veed man end intet med Bestemthed, herom, saa er der dog vist ingen Tvivl om, at det ogsaa fornemmelig er de ovennævnte Sager, der beskjæftige Collegierne, da disse Sager sikkert ville være blandt de Første hvorpaa Stænderne ville henvende deres Opmærksomhed, naar de, som Kbhvnspst, stadigen antager, blive samlede til Octbr. At Kongens langvarige Sygdom skulde have foraarsaget nogen Standsning i disse Arbeider, kan neppe antages, thi da det kun er Resultaterne af Collegiernes Anskuelser, der forelægges Kongen, maa jo alle de forberedende Arbeider kunne være foretagne, og det især da Behandlingen af disse Sager meget er lettet ved de grundige Afhandlinger Pressen herom har leveret. Skjøndt man nu i Almindelighed nærer disse Anskuelser i Provindserne, ville det dog være meget kjært om de kjøbenhandske Blade, der jo er Kundskabens Kilde, nærmere bestyrkede denne Formodning, der har langt mere Jnteresse for Publikum end den poetiske Beskrivelse af Mordet i Bierre, som det sidste Nr. af Kjøbenhavnsposten indeholder, og hvoraf man Jntet videre erfarer, end hvad samme Blad alt engang i god Prosa har meddeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Efterretningen og Jldebranden hos Generalkrigscommissair Abrahamson truer med at ville fremkalde en Strid mellem de gamle Fjender Kjøbenhavnsposten" og "Dagen", da nemlig det sidste Blad har ledsaget nogle Modbemærkninger fra Ove Thomsen med en temmelig upassende Jndledning, der nu af Kjøbenhavnsposten kaldes tolperagtig, ligesom den og sigter "Dagen" for at kjæmpe med Høetyv og Tærskepleiet istedetfor med Landse og Kølle, hvorfor der og kun er liden Hæder at vinde ved at kjæmpe med dette Blad. Er dette sidste virkelig Kjøbenhavnspostens Mening, kunde den sikkert meget gjerne have undladt at replicere Dagens sidste Artikel, da den derved havde forskaanet sine Læsere for en Gjentagelse af disse gamle Kævlerier, med et Blad, der sætter hele sin Ære i at være uforanderlig - godt eller slet – kan enhver tilføie, efter sin individuelle Synsmaade. Saavel Jnfanteriet som Artilleriet af Kjøbenhavns Borgervæbning er i Sommer bleven fritaget for Vaabenøvelser. Ogsaa vil man vide, at Regimenternes permitterede Mandskab ikke indkaldes til Efteraarsmynstring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Under 25de Juli har Cand. pharm. H. F. Foersom, der er bleven Eier af Apotheket i Slagelse, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Under 31te Juli d. A. har det behaget Hs. Maj. Kongen at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Commandeur af Dannebrogen, Kammerherre Friederich Oldenburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Kjøbenhavn, den 5te August. Under det kongelige kjøbenhavnske Skydeselskabs og danske Broderskabs fortsatte Fugleskydning igaar, Fredagen den 4de August, blev Halen nedskudt af Hr. Krigsraad Wibe for Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand (Gevinsten, en Theepotte), og Kongepladen af Hr. Forvalter A. Bøhling for Hr. Naalemagermester Hjorth, som blev Selskabets Fuglekonge (Gevinsten, tvende trearmede Lysestager.) Nykjøbing. J disse Dage har en Bonde her paa Landet begaaet et Selvmord, der var saameget mere paafaldende som Manden, der ved Strikkens Hielp endte sin jordiske Tilværelse, levede i gode Omstændigheder, i et lykkeligt huusligt Forhold, og var almindeligen agtet af Alle, der kjendte ham. Anledningen til dette Selvmord fortælles nu saaledes: en Kone havde foreviist ham et her i Byen skrevet Skjøde, der efter hendes Formening laborerede af en væsentlig Feil, og hvorhos hun fortalte, at det var ført i Pennen af en Practicus udenfor Sagførerstanden. Han foreholdt hende nu det Uforsigtige i ikke i en saa vigtig Sag at henvende sig til en beskikket Procurator. Strax efterat dette var passeret, læste han i denne Tidende Artiklen om, hvorvidt det kan bestaae med Opinionen at Embedsmændenes Fuldmægtige befatte sig med juridiske Forretninger, og fra dette Øieblik skal Frygten for at han skulde blive anseet som Ophavsmanden til denne Artikel, i den Grad have forstyrret hans indre Fred, at han frivilligen gav sig i Dødens Vold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Blandet. Den Londoner Courier fortæller følgende pikante Anecdote om den sidst afdøde engelske Konge: Hs. M. var stundom meget adspredt, selv i det talrigste Selskab. Da Talleyrand var Gesandt i London, spiste han en Dag med de fleste andre Gesandter i St. James. Man havde netop erfaret, at Casimir Perrier laae farlig angrebet af Cholera. Kongens første Ord var det Spørgsmaal til Talleyrand: "Hvilke Efterretninger har De om Casimir Perrier, – Han døer Deres Majestæt, dersom han ikke allerede er død, svarede den gamle Diplomat med sin Gravstemme. Kongen sukkede og tang et Øieblik, men kort efter talte han halv for sig selv saaledes: "Skade, Skade, Frankrigs eneste redelige Statsmand død, Den eneste Mand, som er istand til at regiere sligt Pak af blodtørstige Skurke! – Er det ikke sandt," tilføiede han høit, idet han pludselig vendte sig til sin nærmeste Nabo, Baron v. N. Baronen mumlede nogle uforstaaelige Ord, og en stor Pause indtraadte i Selskabet. Enkelte Pest Tilfælde have yttret sig i Havnen ved Marseille, men de fornødne Forholdsregler ere trufne mod dens videre Udbredelse. Cholera er nu ogsaa udbrudt i Genua. Adskillige Læger fra Pariser-Hospitalerne ere afreiste til Palermo og Neapel, for at yde Cholera-Patienterne Bistand, til Beskjemmelse for disse Steders egne Læger, der have fundet det tilraadeligere at udvandre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Under Artiklen Tabte Sager læses i det franske Blad Charivari følgende Avertissement. Paa Veien fra Paris til Dhr. v. Genonde's og Berry er's Godser er tabt et stort henriquinquistisk Complot. Den redelige Finder anmodes om at aflevere det mod en ikke honnet Belønning til Jndenrigsministeriet. Han faaer – en Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
J Vincennes Skoven have nyeligen tvende Damer Mad. Adele M. og Mad. Stephanie L. duelleret. Da Pistolerne vare slet ladede og ingen af Damerne forstod at skyde, flød der intet Blod. Secundanterne, der ligeledes vare Damer, protesterede mod Kampens Fornyelse og tilveiebragte en Udsoning. Anledningen til Duellen var – at Mad. Stephanie L. havde bortført Mad. Adole's Elsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
J denne Tid er i Rom opdaget et Tyve-Selskab af lutter høiadelige Personer. Dette Selskab, hvori flere pavelige Livvagts Officerer befinde sig, drev sit Spil alene i de høiere Cirkler, som ere utilgængelige for den gemeene Borgerklasse. Grevinde Compagnoni af Macerta angav først nogle af Medlemmerne for at erholde Tilgivelse. Ved Randsagning fandtes hos Grevinde Angeluice et heelt Oplag af stiaalne Uhre, Tobaksdaaser, Juveler, Penge og andre Kostbarheder. En vittig Romer bemærkede, at Tyverierne nu ere optagne i Adelstanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Cholera er i Aftagende i Palermo. Medens den i de første Dage dagligen bortrev 8 til 900, de nu dagligen kuns 100 til 120.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Ligesom man i Paris, i Edingborg og Mun chen har indrettet electriske Telegrafer, saaledes har man nu og i Wien opfunden en musikalsk Telegraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Pariser-Sparekassen har i afvigte Aar havt en Jndtægt af: 28,891,854 Fres, og en Udgivt af 16,748,226 Fres. Beholdningen var, med Jnd begreb af Overskuddet fra 1835, 50,209,047 Fres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Siden Sparekassens Oprettelse i Aaret 1818 har den modtaget i 1,651,060 Jndskud 131,158,938 Fres, udbetalt i Renter: 9,051,807, og tilbagebetalt, 90,001,781. Alene i Aaret 1836 gjordes 29,600 nye Jndskud. Siden 1ste Jan. d. A. er Sparekassernes Antal i hele Frankrig steget fra 203 til 237 hvilke Statskassen skylder 93 Mill.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Skibsefterretning. Kjøbenhavn den 4de Aug. Dampskibet Frederik den 6te, Capt. Hess, som i Morges afgik herfra til Kiel, er atter kommet tilbage med en ubetydelig Skade paa Maskineriet, som formodentlig vil være istandsat til paa Mandag. Dampskibet Dronning Maria er i dettes Sted afgaaet til Kiel Kl. 6 i Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Ledige Embeder. Glenstrup Sognekald i Aarhuus Stift, 264 Rbd. Sysselmands=Embedet i Dale Syssel i Jsland Vesteramt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Skjør pinge og Faardrup Menigheder i Sjælland, S. H. A. Raa schou, beskikket til Sognepræst for Søeborg og Gilleleie Menigheder sammesteds; Cand. theol. G. Schaper, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hillerød; Sognepræst for Glenstrup Menighed i Aarhuus Stift, L. E. Dahl, til Sognepræst for Brænderup og Ore Menigheder Fyen; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen Nakskov, M. C. D. Michelsen, til Sognepræst i Thisted og for Annexet Tilsted i Aalborg Stift; personel Capellan for Farøe Menigheder i Sjælland, P. C. la Cour, til Sognepræst for Rimtofte og Thostrup Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. M. P. Theisen, til Sognepræst for Lunde og Outrup Menigheder i Ribe Stift; personel Capellan for Øster snede Menighed i Ribe Stift, H. Graner, til Sognepræst paa Mande under Ribe Stift; Byfoged og Byskriver i Stubbekjøbing, Landvæsenscommissair P. Rousing, efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension fra sit Embede. Skræddermester A. H. Gascard udnævnt til Hof=Skrædder; efter Ansøgning er det tilladt Proprietair H. P. Neergaard til Trudsholm at udtræde af Tiendecommissionen for Gjerlev, Onsild, Støvring, Norhald, Galthen og Osterliisberg Herreder i Randers Amt, og ere derefter Proprietairerne J. Tøl sach til Giessinggaard og Krigsraad J. Rahbek, til Sødringholm udnævnte til Medlemmer af bemeldte Tiendecommission; Proprietair T. Linnemann, paa Haugehuus udnævnt til Medlem af Tiendecommissionen for Veile Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Bekjendtgjörelser. Procurator Tidemand er flyttet til forrige Kjøbmand Elstners Gaard i Frisegaden. Nykjøbing den 8de August 1837. Skuespil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Onsdagen den 9de Aug. opføres: Parriser Drengen, nyt Lystspil i 2 Acter, oversat af A. Werligh; derefter: Lift og Phlegma, ny Vaudeville, oversat og localiseret af A. Werligh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Fredagen den 11te Aug. opføres: Paul Clifford, Lystspil i 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af C. Borgaard; derefter: Den sandru Løgner, Vaudeville i 1 Act af Schribe og Melesville, oversat af Candid. Møller. A. Werligh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Da Procurator Hviid i Nakskov er fratraadt den ham anbetroede Klasselotterie Collection, og samme er overdraget Collecteur Holst sammesteds, ville de Spillere af førstnævnte Collection, der enten maatte have Gevinster at afhente eller Lodsedler at fornye, desangaaende henvende sig til bemeldte Collecteur Holst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Klasselotteriets Jnspectorat den 1ste August Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
574 Rbd. 27 s. Sølv, Umyndiges Midler, kan strax erholdes tillaans mod anordningsmæssig Pant. Knuhtenborg den 4de August 1837. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Auctioner. J Følge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Skoemager Didrik Feldsing tilhørende og i Tilegade her i Byen under Nr. 178 beliggende Sted med Tilliggende og Tilhørende derunder indbefattet en Jernbilæggerovn samt en Jordlod paa Madeskovstor 9400 Alen bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 11te og 25de September samt 9de October d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 3die August 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
J Følge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver følgende Huusmand Jens Jensen i Horslunde tilhørende Eiendomme, nemlig: 1. Et Eiendomshuus i Horslunde Bye bestaaende af 9 Fag der er opført paa Grevskabet Christianssædes Grund, og 2. En Eiendomsparcel beliggende i Uttersløv Sogn af Hartkorn 2 Skpr. med tilhørende Skovsmaal i Stubstykkebortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 11te og 25de September samt 9de Octbr. d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 3die August 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
J Følge passeret Jndførsel for resterende Skatter og Afgivter, bliver følgende Selveier Jacob Nielsen tilhørende og i Tjørnebye i Lollands Nørre Herred beliggende Eiendomme, nemlig: 1. en Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 2. en dito med Jorder af Hartkorn bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 11te og 25de September samt Onsdagen den 11te October d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste i en af de udlagte Gaarde. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 3die August 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Ved Proclama, som er læst inden Marieboe Bything og vorder læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Chordegn og Skolelærer Niels Bertelsens og efterlevende Hustrues Boe heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Marieboe Skifteret, den 3die August 1837. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-08
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Aftægtskone Engel Olsdatter af Fjensstrup, Maglebrænde Sogn paa Falster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Skifteretten. Falsters Birk den 2den August 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-11
31te Aargang. Lollands-Falsters No. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Reoleret, foragt og malet af C. J. Tidemand, procurator. Kyst, seilhelm Hans Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-11
Fædrelandet. Om Stændernes Sammenkaldelse indeholder Fædrelandet nogle bemærkninger, der gaae ud paa at vise, at Stænderne maae sammenkaldes Løbet af dette Aar. Forfatteren støtter først denne Mening paa Jndholdet af de om Stænderinstitutionen udgivne Forordninger hvori det udtrykkelig hedder, at Stændernes Sammenkaldelse vil skee hvert andet Aar, og kunne der endnu være Spørgsmaal om Tiden fra hvilken disse 2 Aar skulle regnes, saa mener dog Forfatteren at man i denne Henseende kan være rolig, da Kongen vistnok vil følge det Keiser Carl den 5te givne Raad, at en Keiser skal fortolke Love og Tractater som en Keiser, og ikke som en spidsfindig Jurist." Det er imidlertid ikke alene paa det skrevne Ord Forfatteren støtter sin Mening om at Stænderne ville blive sammenkaldte iaar, men meget mere paa Forholdene. Der er nemlig to Sager, der ere af en saadan Betydenhed og en saadan i alle Forhold indgribende Vigtighed, at deres snarest muelige Afgjørelse maa være i Landets dyrebareste Jnteresse, og disse 2 Sager ere nemlig Toldsagen og Finantssagen Toldsagen har i de forskjellige Provindsialstænder mødt en saa høist forskjellig Bedømmelse at det maa være absolut nødvendig atter at forelægge dette Udkast for Stænderne. Men den Uvished, der er en Følge af at man veed, at en nye Toldlovgivning skal træde i Kraft, virker høist skadeligt paa Handel og Jndustrie og en snarlig Afgjørelse er derfor ikke alene ønskelig, men og nødvendig. Hvad Finantssagen angaaer, da har den offentlige Mening saa tydelig udtalt sig om dette Anliggende, at intet Nyt derom meere lader sig sige, og det er, som Fædrelandet siger, nok at man fæster Øiet paa Finantssagen for deraf at komme til den Formodning Fredagen den 11te August 1837. at Stændernes Sammenkaldelse ikke vil blive forhalet. At Stænderne maa blive sammenkaldte er vistnok et Ønske som hele Landet deeler med Kjøbenhavnerne skjøndt man ikke har saa stærk en Troe til at det vil gaae i Opfyldelse som de, og naar man saaledes af de holsteenske Aviser seer, at de der endnu intet have erfaret om at nye Deputerede skulle vælges hvilket dog maae gaae forud for Stændernes Sammenkaldelse, da synes det ikke som man har Grund til at vente at Ønsket bliver opfyldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-11
Hvad den holsteenske Stænderforsamling isærdeleshed angaaer, da kan den ikke blive sammenkaldt til October, thi de Deputeredes Antal er ikke complet, og da Listerne over de Valgbare skal offentlig være bekjendtgjorte 3 Uger førend Valgene skulle foretages, er det umuligt at dette kan skee til October.