JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Proclama. Ved Proclaria, som førstkommende Mandag vil blive læst i den Kongelige B Lands Overret samt Hof= og Stadsret der i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter ugivt Fruentimmer Marie Poulsdatter fra Bornholm, der ved Døden er afgaaet her i Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at mode for Os i Skiftecommissionen, for inden nysnævnte Tids Forløb med deres formeentlige Fordring at fremkomme og deres Frav at legitimere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at godtgiøre deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket derved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn, den 4de Juli 1819. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands 113. - 1323 4 20. Over- samt Hof- og Stadsret der i Staden, ere alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Klokke støber Johan Gottlied Ritzmann og forhen afdøde Hustrue BodiCharlotte Bitt, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldt for os at anmelde og bevise saadant deres havende Krav. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel blevne indkaldede til for os at anmeldte og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Staderets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 6te Juli 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som førstkommende Mandag vil blive læse i den Kongelig B. Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, ere Alle og Endver som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Rachel Goldsehmidt, Enke efter forhen afdøde Kiøbmand Jacob Jonas Goldschmidt heri Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at møde for os i Skiftecommissionen, for inden nysnævnte Tids Forløb med deres formente lige Fordring at fremkomme og deres Krav at legitimere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med sovlig Varsel, for at godtgiøre deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission Kiøbenhavn, den 4de Juli 1129. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 1053 - 1823 a 29. Orgelbygger Oppenhagens separerede Hustrue Ulriche Cathrine Oppenhagens Stervboe, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel til i den Kongl. Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommit sion i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Enhver, som maatte have nogen Fordring paa forhenværende Gaardmand Bukkehauge Bye, Hans Larsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fielse Herreds=Contoir i Rødbye, den 23de Juni 1829. S. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
erste Bekanntmachung. Aar Andalten eines Glaadigers ist uder die samtliden Haabe und Güten der Wittwe des Hockers Peter fries am Sidermarkt hieseldst das Concurøverfahren eroffnet. Es werden haver mit geletzlicher Ausnahme der protocollirten Creditoren alle und jede, welche an die genannte Cedentin Ansprich, und Forderungen, sie ruhren her ans welchem Grunde ste møllen, zu habe, vermeien, over etra Plander von ibr in Handen haben, ber Strafe deAuschlietung von ihrer Concursmasse und bey Verlust des Plandrechts peremtorisch geladen und befebligt, sich diesermegen innerhalb 12 Wochen, vemTage der letten Bekanntmachung an, om Stadssecretariate hieseldst zu melden ihre dessalls et ma in Handen habenden Documente nschriftlich vorzuzeigen nu abschriftlich zurückulassen, auch so fern ste Auswartige sind Actenprocuratuzu bestellen, und demachst wettere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 2ten Juli 1819. Dürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecretair. Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter Otto Hansen Hasses Enke, Else Pedersdatter i Sielstofte Bye, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fuglse Herreds-Contoir i Rødbye, den 2den Juli 1829. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Herved indkaldes Creditorerne i Stervboet efter den her afdøde Tienestekar, Jens Christensen, med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, at anmelde og legitimere deres Arveret. Kallundborg, den 1ste Juli 1829. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
med Proclama, som Dags Dato er læst inden Hassing Refs Herreders Ret Tog vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne og alle andre, som i nogen Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardmand Lars Christensen Odde af Dover møllegaard i Ydbye Sogn, Thisted Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel af anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved, til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres Hassing Refs Herreders Contoir paa Teglgaarden, den 25de Juni 1829. kiseber. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de dennes, der vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboe, efter den paa Birkelse i Kjær Derred, Aalborg Amt, afdøde Capitain Col ger Massan v. Osten, til for mig som Skifteforvalter inden benævnte Tids Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og legitimere deres havende Krav. Den Afdødes Arvinger gives ligeledes herved Varsel efter Loven til at anmelde og bevise deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret, Løverdagen den 25de Juli d. A., Formiddag Kl. 9. Kjer og Hvetboe Herreders-Contoir paa Moerberggaard, den 24de Juni Lange.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1276 - 1823 & 29. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Værtshuusholder Carl Gustav Green og sidst afdøde Enke Juliane Marie Green, fød Møller, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclamere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket, herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 30te Juni 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver 2 som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Kiøbmand Janus Ludvig Kragh heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 29de Juni 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som er læst ved Meerløse og Tudse Herreders Ret, og vi vorde læft i den Kongelige kands=Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle og enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet, efter afdøde forhenværende Kiøbmand, Capitain og Møller Joachim EmiliutBang af Holdes Slots Mølle ved Holdets Kiøbstad, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Stifteforvalter, inden ovennævnte Tids Forlød. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aastrup pr. Roeskilde, den 3die Juli 1829. Holtzendorff. Freditorerne i Stervboet efter afgangne Capitain af 3die jydske Jnfanterie I Regimert Frederich Wilhelm Ludvig v. Risko, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October, 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for under tegnede Skilteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 19de Juni 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter afgaagne Garvermester Johan Petterson heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 20de Juni 1829. Schmidt. Wølfferdt. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling saalydende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Dito marsken, Lanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Proprietair Ernst Johan Henke til Kalbyegaard i Laasbye Sogn, Giera Herred, Skanderborg Amt, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Proprietair Henke, ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus StiftsTidende, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for ham, eller hvis han forinden skulle døe, for Stifteretten i hans at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 27de Mai 1829. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kjerult. Hansen. Moltke. Hammerich,
Berlingske Tidende, 1829-07-10
Bevilling for Proprietair Hepke til Kalboegaard, til ved Proclami Aviserne at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et per petri silentii. Alle og Enhver, der formene sig at have nogen somhelst stordring paa mig, til, inden fornævnte Frist, med Paastand herom for mig eller om Dødsfald indtræffer for Stifteretten i mit Boe, at fremkomme og samme at beviisliggiøre. Kalboegaard, den 9de Juni 1829. Ernst Johan Herke. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalvdende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito Harsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter den af Land overrets Procurator Damianus Christian Fald af Vor Kiøbstæd Aarhuus, i Vor rand Nørre Jylland, herom allerunderdanigst indgivne Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Procurator Hald, ved Proclama, subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykke i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvo under samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 11te Mai 1819. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich, Bevilling for Procurator Hald i Aarhuus, til ved Proclama i Aviserne at indkalde samtlige hans Creditorer." indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, der formener sig at have nogensomhelst Fordring paa mig foranlediget enten af min Stilling som Procurator, eller i andre Henseender, til inden fornævnte Krist, med Paastande herom for mig at fremkomme og samme at beviisliggiøre. Aarhuus, den 16de Juni 1829. Damians Christian Hald.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
London, den 3die Juli. I den officielle Beretning om Jrland, der efter Parlamen, tets befaling er trykt, regnes Folkemængden i Jrland til 7 1/2 Mill. Man antager, at den aarligen forøges med omtren 200,000 Jndividuer. - Pag. 73 i denne Indberetning siges, at den i Storbritannien herskende Kirkes, den saa kaldte Episcopalkirkes, Præster, foruden betydelige Accidentser, have faste aarlig Jndkomster af Tjender til 600,000 Pd. Sterl. Beløb; desuden eje de 83,000 Acres Embedsjorder; Jndtægten af hver Acre er i det allermindste 1 Pd. aarligen. De irske Bispestoles Donationer bestaae af 617,598 Acres, æqval 990,000 engelske Acres. Efter et meget lavt Overslag have Jrlands 22 Bispe, 220,000 Pd. Sterl. og Præsterne af Tjender 600,000 Pd. Sterl., og af Embedsjorder 83,000 Pd. Sterl. aarlig faste og lovbestemte Indkomster. Tilsammen for hele Epistopalkirkens Geistlighed i Jrland 903,000 Pd. Sterl. om Aaret. Episkopalkirken i Jrland bestaaer kun af omtrent 871,000 Jndividuer.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Man troer, at Hertugen af Wellingtons yngste Broder, Dr. Gerard Wellesley, der er Præst i England, vil faae den Bispestol, som nu er ledig i Jrland.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Jeffrey har nedlagt Redactionen af Edinburgh Rewiew, som han i mange Aar har forestaaet. Denne berømte Journal, der ofte har virket saa eenergiskt paa den offentlige Menings Stemning, har i den sidste Tid havt mindre Popularitet end før Der paastaaes, at den Montonie, som nu hersker i den, en Aarsag hertil. I en af Underhusets sidste Sessioner fremlagte Hr. Sadler en Petition fra Manufacturisterne i Blackburn til Huset, at det vilde tage Landets Nød i Overveielse. Adskillige af Underhusets Medlemmer anbefalede dette Bønskrift. Statssecretairen Hr. Pe gjorde opmærksom paa, at Huset allerede flere Gange havde beskjeftiget sig med dette Anliggende. Regjeringen - sagde han -er ikke ligegyldig mod Landets Nød, men det staaer ikke i dens Magt at afhielpe den; dette maa eene være Resultatet af den Revolutions fri Udvikling, som Maskinvæsenets tusindfold Forbedringer fremvirker i det industrielle Liv. Vilde Regjeringen her tillade sig Indgreb, saa gjorde den Ondt værre. Han inddrømmede, at Hovedaarsagen til den overhaandtagende Nød i England er, at stor Rigdom der er sammendynget i enkelte Jndividuers Eie; men dette er uundgaaeligt og udspringer af samme Kilde, som Maskin væsenets tiltagende Production, der allevegne har fortrængt Haandarbeide. At Resultatet af denne forøgede Production omsiden maa vorde velgjørende, er nødvendigt, og skjønnes allerede deraf, at Handel, Jndustrie og Agerdyrkning allerede ere i Tiltagende. Hr. Huskisson bifaldt aldeles disse Anskuelser. - Hr. Marwell beklagede, at man tog saa lidet Hensyn paa de arbeidende Folke klassers Tarv. Foruden trykkende Skatter, maatte de betale alle Livets Fornødenheder dyrest. Eiendomskatten burde været meget høiere, men Jndustrieskatten meget ringere. - Hr. Maberly understyttede Petitionen, og tilføiede, at Skatternes Reduction vilde være det sikkerste Middel til at lindre Nøden. Selv en blot Forandring, i Taxernes Natur vilde have en høist velgjørende Virkning. De syv Millioner Pund Sterling f. Ex., som Øltaxen indbringer Staten, kunde hæves af Malten allene; derved vilde Staten, spare 3770,000 Pd. St., i Stedet for at Øltaxen nu blot hviler paa Arbeidsclassen.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Efter en officiel Liste var Tallet paa de Koffardieskibe, som i Aaret 1828 virkelig vare i Handelsfart, 23,5356 (altsaa 7000 flere end i Aaret 1814.) J Aaret 1828 var Tallet paa de Søefolk, der vare i Activitet 181,000 (i Aaret 1814 ikkun Man troer, at Parlamentet først vil vorde aabnet i Februar 1830. Vore Ministere have altsaa Tid nok til at løse de europæiske Anliggenders Knude efter Hertugen af Wellingtons Anskuelser. Don Miguel vil vedblive at regjere, saalænge Don Pedro ikke vil samtykke vort Kabinets Fordringer eller de constitutionelle Portugisere ikke ved egen Anstrængelse ville afkaste Aaget.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Paris, den 1ste Juli. J Malmaison, hvilket Slot Keiserinde Josephine beboede, efterat hun var bleven skildt fra Napoleon, bleve de af hende og hendes Mand der efterladte Meubler nyelig bortsolgte ved offentlig Auction. De betaltes meget dyrt og kjøbtes for det Meeste af Engelændere. Et nyt og mærkeligt Exempel paa den menneskelige Skjæbnes Ustadighed. Hvo havde vel for 20 Aar siden kunnet tænke sig Mueligheden af, at de Meubler, der tjente til Napoleons og Josephines Privatbrug, skulde vorde solgte ved offentlig Auction. Man undrer sig over, at ingen blandt saa mange Capitalister i Frankrige har kjøbt Slottet med alt Tilbehør, for at vedligeholde det i samme Tilstand, hvori det var, da det beboedes af hiin Mand, der nylig havde en saa vældig Jndflydelse paa Verdens Skjebne. Et saadant historiskt Mindemærke vilde engang have havt høi Jnteresse for Fremmede og Udlændinger. I de Værelser, som Frederik II beboede i Potsdam, lod man efter hans Død Alt blive uforandret.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
I en af de Sessioner, som de Deputeredes Kammer nylig holdt, talede Alexander Laborde fyndige Ord og Frankriges udenlandske Forhold. "For 10 Aar siden - sagde han - var det et almindeligt Ønske, at franske Consuler maatte ansættes i Sydamerikas nye Republiker. Men vi undlode det af Sparsommelighed; Følgen var, at vort Flag blev insulteret i Montevideo, og at vi, for at have villet spare nogle faa tusinde Fr., maatte anvende over sex Millioner Fr. paa Admiral Rossins Expedition. - Anledningen til vor Tvist med Deyen i Algier er jo ikke ubekjendt. Vi skyldte ham 14 Millioner, der siden bleve reducerede til 7 Mill. Deyen paastod, at han ikke havde faaet Pengene, men at de vare blevne i Jøders Hænder. Han besværede sig herover først hos Consulen, siden hos Regjeringen; men fik intet Svar. Nu fordrede han, at Consulen skulde tilbagekaldes; intet Svar. En Dey i Algier pleier ikke at være et spagfærdigt Menneske, og man kan ikke nægte, at denne have Aarsag til at komme i ondt Lune. Men dette yttrede han ved heftigt. Ved at have tilbagekaldet Consulen, eller ved at have gjort Deyen en Foræring af 50,000 Fr., kunde vi have sparet 10 Millioner, som denne Sag allerede har kostet os, og den sætter os desuden i det sørgelige Alternativ, at bortøde 50 Millioner Fr. paa en mislig Expedition, eller omtrent 6 Mill. Fr. aarlig paa en unyttig Blocade (eller i alt Fald - hvad den er endnu værre, - paa nyt at betale den elændige Barbareske, som vi vilde tugte, en aarlig Tribut af 300,000 Fr. - Hr. Dubourg: En Mening, der finder nogle mægtige Organer i dette Kammer, raader os til at træde i Alliance med Sydamericas nye Republiker. Lader os henvende vort Blik paa England, En Minister, som man efter hans Død har villet gjøre større end han holdtes for at være, medens han levede, (Canning der sagde: "Ved at stifte de sydamericanske Republiker, har jeg skabt en ny Verden) contraherede med hine nye Stater; han understyttede dem med sin Magt og sin Kredit, opfordrede de bebrømteste Manufacturister og de rigeste Kapitalister til at aabne deres Kasser. Og hvad var følgen for England? En skrækkelig Finantscrisis, af hvilken Stødet føltes i hele Europa, de største Handelshuses Bankerot. Og hvad var Følgerne for hin Republiker selv, Anarchie og de blodigste Revolutioner. Hvilken Handel, hvilke Forhindelser kunde man have med saadanne Republiker, der kjøbte deres Adskillelse fra Moderlandet med de rædsomste indvortes Rystelser. - Maaskee havde det været en visere Politik, at anvende de uhyre Summer, som vor Expedition til Morea har opslugt, - til at formindske vore Skatter, De franske Commissarier have sluttet et Forliig med Hat, følge hvilket Terminen til at afbetale Republikens Gjeld forlænges til 40 Aar. I hele dette Tidsrum maa haitiske Kaffebønner indføres i Frankrige mod en temmelig lav Told. Nordamerica nerne klage bitterligen over den Skade, som de lide ved dette Privilegium, der er blevet den franske Handel til Deel, og paastaae, at den næsten tilintetgjør hele deres betydelige Fragt handel paa Halti.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Madrid, den 21de Junii. Næsten fra alle Spaniens Provindser høres Klager over Jordskjelv, Tyvecomplotter i Byerne og talrige Røverbander paa Landeveiene, over Pengemangel og Næringsløshed. Udsigterne til en rig Høst ere meget gunstige, men desuagtet mistvivle Landmændene om at kunne betale deres Skatter, da de ikke ere Stand til at afsætte deres Producter. Uagtet al den Regn, der i 8 Maaneder har oversvømmet Spanien, klager man atter over Mangel paa Vand.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Frankfurt ved Mayn, den 29de Junii. Medens alle tydske Statspapirer, (de preussiske undtagne, der begiærligen søges) falde, stiger Guldet, især nye Louisdor og 20 Franestykker, der, med Hensyn til den Parisiske Cours, gielde langt over deres Værd. Man formoder derfor, at de smeltes, for at vandre til England eller Rusland, thi Guld i Barrer, er her sjeldent og derfor meget dyrt.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Udenlandske Efterretninger. Paa Bornholm laae endnu Snee den 28de Mai. Den 2den Juni kom Dampskibet, som skal gaae mellem Greifsvald og Petersborg, første Gang til Rønne.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Maribo, den 6te Juli. Den 2den dennes ankom Han Majestæt Kongen og Deres Kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmine og Prinds Frederik Carl Christian til Coster Færgested paa Møen. Strax efter Ankomsten behagede det disse allerhøieste og høie Herskaber at gaae i Land. Under Escorte af et ridende Corps gik Touren igjennem Stege til Marienberg, hvor Hans Majestæt og Deres kongel. Høiheder toge Natteqvarteer, J Stege hilsedes Hans Majestæt af det glade Folk ved en Ære, port, hvor en Velkomstsang blev afsjunget. Om Fredagen besaaes Klinten. Samme Dags Aften var Stege Kjøbstæd meget smagfuldt illumineret. Da Hans Majestæt havde været saa naadig at tage Jlluminationen i Øiesyn, begave de allerhøieste og høie Herskaber sig igjen ombord paa Dampskibet Kiel, som afgik næste Morgen til Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1829-07-13
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 10de Juni 1829. Hamborg 2 M. - a vista 206. - Species 208. Disconto 4 Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 1/2 a 87 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/4 a 90 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 106 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 a 100 12 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 105 ½ a 106. Dito dito til 4 pC. 97 1/2. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 97 a 97 ½. 4 pCt. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, - Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson, et Comp. 65 a 65 1/4 Rbdlr. Norske Speciessedler 150 1/2. Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. a 3 Mk. 3 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.