Berlingske Tidende, 1823-04-21
J denne Hensigt vil Det tilstaae hver af de 12 Bønder, som i det nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler, fordeelte paa 5 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tal, der i Begyndelsen kunde blive en Følge af en forandret Difftsmaade. Til ordentlig Dyrkelig ansees at høre, at Jorderne, efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skade et Sands Affledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdig, enten efter Bereldtutens Regier, eller efter det overskaarne Kobberbrugs, saa at der kun 2 Aar efter hinandre tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omvageligen behandles med fuld Bark eller drives med Brakfrugter. de Bønder, som ønske at ryde denne Understøttelse maae ledsage deres Begjæringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftnire, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed værværende Drift, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formestilstand, m.m. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gjælde ogsaa for de Bander, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt var skiænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte ergelske eller Svig=Olov, og den nordamerikanske, ved hvilke meget Arbridskraft kan svares, har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvarligen gjorte og prøvede, hvilke det vil bortskjænke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgiøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eje dem. For at smaa Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land og derunder, kunde vorde baade til Rytte for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Hørreds Anvusning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarlig i 3 Aar, for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en at Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører: 1) At der avlet Rodfrugter, og at der binges Staldfodring i Commermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentlig inddeelt. 1) At Huusmanden har anlagt en liden have for de nyttigste Kiøkkenærte- og Frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken, er godt indhegnet, 5) Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, haven og paa Grøftvoldene, Bitavl, Kartoffekaal, Dyrtning i med Spaden paa de mindre Lodder o. d. A., vil, under for Resten lige omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Redens den praktiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mange Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangel af bestemte Regler for Saaelornets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, en blot ved Jordsmonnets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning, saavelsom ved Frugtfølger. Selskabet erkiender, at mere Lys over denne Gienstand blot kan udbredes ved et ei ubetydeligt Antal sammenligne de Forsøg, anstillede under forskellige Omstændigheder paa forskellige Jordsmon, og udlover derfor sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bægere, for saadanne. Forsøgene, saavel med Vaar som Vintersæd, magtit skee ved at dele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundseskaffenhed, og overalt i lige Kraft i forskjellige lige store Dele, der maatte befaaes tykkere og tyndere end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaardes med saamegen Sæd som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tykkere eller tyndere Udsæd svarede Rigning, under de Forhold, som der fandt Sted. En Beskrivelse af Jordsmonnets naturlige Beskaffenhed, dets Giødningsstand, Reenhed, saavel som hvad Sædfølge i en foregaaende Cotation var brugt, maatte nøiagtigen opgives og ei blot Traveantallet, men den ved Tærstningen virkelig vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal, som Vægt, tilligemed Hal mens Vægt, anføres. Jo mere Forsøgene anstilles i det større, jo meere ville de, under ellers lige Omstændigheder, være Selskabet kjærkomne, og man ønsker i alt Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskjelligt Forsøgsummer, maa være det mindste. Da Staldfodringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskadet som hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisliggen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin De sætning, eller den hele, i Forhold til Gaardens Størrelse staaende, Besætning: og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fodringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabnet Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forrede om med dyrkede eller naturlige Faderurter, hvor marge Tønder Land dertil ere en vendte, Mængden og Godheden af Mælken og Smørret, og endelig fremstille Sammenligning i det hele af denne Fodringsmaade med den sædvanlige Græsning paa fri Land, enten velbevoret med naturligt Græs eller besaaet med Kløver.