JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Randers, den 28de December. Det herværende Regiment mister til Nytaar sin elskede Chef, Oberst v. Simonsen, R. af D. og Dom. Efter 52 Aars tro og nidkjær Tjeneste, er ham, paa Ansøgning, bleven meddeelte Afskede af Krigstjenesten i Naade som Generalmajor og med Pension. - Han har stedse været prydet med Egenskaber, som i høi Grad maatte forsikkre ham Enhvers Agtelse og sine Undergivnes Kjærlighed og Taknemmelighed. Jver og Virksomhed i hans Kald, Humanitet, stræng Retfærdighed og ædel Godgiørenhed ere Grundstøtterne til hans Minde, som derfor længe vil bevares saavel i Regimentet, som hos hans øvrige Medborgere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Commandeuren for Hs. K. H. Prinds Fr. Ferdinares Regimentolette Dragoner, Kammerherre, Oberst v. Wildenradt, Ridder, er i hans Sted udnævnt til Chef for det jydske Regiment lette Dragoner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Endnu fattes den sidste sjællandske Post. Jgaar Morges havde vi 93108 Kulde; den strængeste endnu i Vinter. Tih i strede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Sidstafvigte 22de December om Aftenen opkom Jldløs i et Kakkelovnsrør, hos Hr. Kjøbmand J. Holst her i Byen, som dog, uagtet Jlden allerede havde angrebet Loftet, lykkeligviis blev slukket. En stakkels Pige fik imidlertid ved Forskrækkelsen derover KrampeSlag, og Vægteren preb i sin Angst endnu efter at Jlden var. slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Min Mening angaaende Liimfjordens Sildedefiskerie, henholdende: til Aalborg, Stifts- og Adresse-Avis No. 182.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
J Nørlaae forsikkredes, ogsaa af ældre Fiskere, ingensinde at have seet en saadan Mængde Sild som sidste Foraar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Paa Aalborg Toldkammer vil vist kunne skjønnes, af den betydelige Udførsel, at der var mange Sild i Fjorden uagtet Nibe, skjøndt vigtigste Fiskerplads, fiskede næsten Jngen, men maatte for størstedelen hente de ferske Sild til sine Salterier fra andre Pladse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
At der i Efteraaret 1823 ikke indkom saamange Sild i Fjorden som i de fleste foregaaende Aaringer, syntes temmelig klart, dog havde maaskee enkelte Steder ikke meget at klage, især Drivenedgarnsfiskeriet ved Hals. At de mange Drivegarn ved Hals Tønder sandsynlig meget have forhindret Sildenes Jndtrækning i Fjorden, naar de vare for Jndløbet, have vi største Aarsag at befrygte, især nævnte Efteraar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
At der i det nu endte Efteraarsfiskerie kun faa Sild ere indkomne i Fjorden, eller været ved Jndløbet af samme, synes klart, en Aarsag maa dog have været dertil; men hvilken, Vi maae kalde Fortid, Erfaring og det Naturlige til Hjælp, for at finde en Saadan. Vi vide, at der i Almindelighed skeer megen stor Jndtrækning af Sild fra Nordsøen, mest i September Maaned; vi vide at vi i samme Tidspunct pleie at have jevnligen vestlige Storme, og at der i Almindelighed fiskes rigeligt at Sild over hele Fjorden i staaende, og drivende Ned garn; efter samme vide vi, at Sildene holde sig i temmelig lang Afstand fra Landet, naar Vinden, og desaarsag de urolige Bølger blæse ind paa samme; vi vide og, at de derimod, naar Stormene blæse udaf Landet og foraarsage meere smult og roligere Vande end til Søes; de, naar de ere tilstede, søge tæt ind under Samme. Hvad er nu naturligere, end naar Sildene under Jndtrækning fra Nordsøen, under i samme Tid indtræffende vestlige Storme, lokkes, naar de ere forbi Skagen, ind paa de flakke Grunde, føres med den af samme Storme foraarsaget sydliggaaende Strøm, langs den jydske Kyst, og idet de traffe i den forbi Nordmandshage ved Hals voldsomt indtrækkende Strøm i Liimfjorden, følger samme, i den for de nye Aabning, liig en Faareflok gjennem en Dør eller et Byeled, indi Liimfjorden, hvilket sikkert er større Aarsag til deres Jndtrækning netop i Liimfjorden, end enten deres Forudvidenhed eller Jndstinetmæssighed for den bedste Plads at lægge deres Yngel paa. En vis Fuldkommenhed i deres Vert, Talrighed og tilstundende Tid at lægge deres Yngel, er vel kun Aarsag til deres saa talrige og regelmæssige Trækning fra de nordlige Have.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
J denne Eftersommer, som Foregaaende, bemærkedes af Søefarende, forbi Skagen store Sildstimler at trække syd paa; skulde noget fiskes, maatte det altsaa skee et Par Mile til Søes. Siden bemærkedes, ogsaa i September Maaned, mange Sild ved Anholt, ved Kullen, og saa fremdeles. Megen paalands eller østlige Vinde havde vi i disse Tider; hvad er nu naturligere, end at de næsten stedse østlige Vinde i Sildenes Jndtrækningstid fra Nordsøen foraarsagede deres Løb saa langt fra den jydske Kyst, at den i Liimfjorden indgaaende Strøm ingen Jndflydelse kunde have til at foranledige deres Jndtrækning i samme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Høstfiskerierne i 1811 og 1819 vare ogsaa, især det Første, yderlige smaae. Vi havde da megen Regn og sydostlige Vinde, jeg kan erindre, man datid sagde: den megen Regn gjorde Vandet saa ferskt, at Sildene ikke ville søge Fjorden. Lad være saa, det var gavnligt at Aabningen fra Vesterhavet blev tillukket, da er dog den vigtigste og førstnødvendige Hjælp for Liimfjordens Sildefiskerie, en hastig og kraftig Hjælp for de stakkels Fiskeriendredere af Bundgarnsfiskeriet, især Nibe, Sebbersund og Wold sted, hvilke nu i Løbet af 3de efter hinanden mislykkede Fiskerier, have tabt næsten Alt. Given Henstand af Creditorer, for at fiskerieredskaber og Fiskestader ikke skal berøves de mange virksomme Familier under Omstændigheder, hvor det ingen synderlig Værdie kan have, og en betydelig Capital til Hjælp til næste Foraars Ud retning, ere vist 2de vigtige Ting, der vil gjøre Udslaget, om Hovedfiskeriet skal vedblive at bestaae, eller om det for Række af Aar skal for størstedelen synke under, og Tusinder synke hen i Armodens sørgelige Dyb. Nibe, den 7de December 1829. Christen Westergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Blandinger. Foranlediget ved Hr. Provst Stabells Opfordring, i Viborg Samler No. 151 (see Aalb. Avis No. 200 har her Landphysicus Lind i Viborg i et Extra-Blad, til Viborg Samler No. 156 ved efterfølgende Linier ydet sin Skjerv til mulig Forebyggelse for Eftertiden af saadan Ulykke, som den, der nyligen fandt Sted i Kjellerup Bye, Hørup Sogn. Den Luft, som havde ansamlet sig i hiin Brønd og som dræbte Gaardmand Niels Christensen, var sikkerligen af samme Art, som den, der samler sig i Kjældere, hvor gjærende Drikke henligger, ligeledes udvikler sig af glødende Kul og tildeels udgjør det høist Farlige ved Kuldampe. Man kalder den Slags Luft "Fixluft eller Kulsyre, Luft", og dens vigtigste Egenskab bestaaer deri, at Mennesker og Dyr ikke kunne leve i den, men paa en Maade qvæles, ligesom ogsaa intet Lys deri kan brande, men strax gaaer ud. Da denne Luftart er tungere end den sædvanlige athmospæriske Luft, saa samler den sig hyppigen paa lavere Steder, i Huler o. s. v. hvilke den efterhaanden kan opfylde fra Bunden af, i det den uddriver den sunde Luft. J Kjældere, underjorbisk Gange, Brønde og Gruber, som i længere Tid have været tillukkede, kan man derfor især vente Samling af denne dræbende Luft; man maa altsaa paa slige Steder være meget forsigtig og i Forveien undersøge den deri værende Lufts Beskaffenhed, førend man vover sig derned. Til den Ende nedlade man langsomt paa en Stang eller i en Snor et brændende Lys lige indtil Bunden af Hulen; vedbliver Lyset at brænde, kan man med Sikkerhed gaae derned, men slukkes det, maa Luften først udrenses. - For at udrense og uddrive den skadelige Luft maa man, hvor dette er giørligt, som f. Ex. i Kjældere, tilveiebringe et stærkt Luft-Træk, eller den staaende Luft maa paa anden Maade sættes i stærk Bevægelse, hvilket i Gruber og Brønde vel kan skee ved i længere Tid at vinde Spande, eller Kar op og ned, men dog fuldstændigere og i kortere Tid ved at afbrænde nogle Skud Krud paa Bunden af Gruben ved Hielp af en Gevæhrlaas og en Snor fastgjorte til et Stykke Planke, ja vel endog, naar Hulen ei er for dyb, ved at affyre et Par Skud, løst Krud ned i den. Paa en anden Maade kan den skadelige Luft ogsaa tilintetgjøres ved at hælde nogle Spande frisk tillavet Kalkmelk o: brændt Kalk, der udrøres og lædskes med Vand indtil Vællings Tykkelse, ned i Gruben. Efterat et eller andet af disse Midler ere anvendte, maa da Luften paa nye undersøges ved Lyset, som vil vise, om det skulde være nødvendigt at igientage den anførte Rensning eller om man strax tør gaae ned. Angaaende Behandlingen af Mennesker, der ved saadan Luft tilsyneladende ere qvalte, men dog kun befinde sig i skindød Tilstand, hvorfra de atter kuur, bringes tillive, henviser Herr Lind til sin korte Anviisning til Skindødes Behanding under No. 12.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Det kan maaskee interessere at erfare nogle ganske nye statistiske Optegnelser og vort Fædreland, der læses i den tydske genealogisk historisk-statistiske Almanak for 1830: "Det danske Statsgebeet, med Jndbegreb af Færøerne, Jsland, Grønland, og Besiddelserne i Vest og Ostindien samt paa Kysten Guinea indeholder et Areal af 2699 1/6 geografiske Qvadratmile (af hvilke det egentlige Danmark med Hertugdømmene udgjøre de 1019180, Jsland 1405185, Færøerne og Grønland, 240, de vestindiske Øer 818. Trankebar og Guinea 25188. Folkemængden 2 Millioner 67019 Mennesker, (af hvilke i Million 931663 i Danmark og Hertugd, 49826 paa Jsland, 11240 paa Færøerne og Grønland, 46290 i Vestindien, og 28000 paa Trankebar og Guinea). Deraf ere: 1 Mill. 210000 Danske, 648000 Tydskere, 70000 Frieser og Angelsachser, 55000 Normanner, 43000 Negere, 19000 Hinduer, 7000 Eskimoer, og 6000 Jøder. Deraf ere igjen 2000 Katholiker, 1200 Reformeerte, 1500 Hernhuther og 900 Memnoniter. Den lutherske Kirke staaer (Kolonierne uberegnede) under 8 Biskopper, 2 Generalsuperintendenter, 62 Provster og 1488 Præster. Statsindkomsterne anslaaes til 10 Mill. 200000 Gylden (hvoraf Sundholden udgjør 800000). Statsgielden til omtrent 100 Mill. Gl. Den danske Landmagt udgiør, paa Fredsfod, omtrent 40000 Md. Sømagten: 97 Krigsfartøier, hvoriblandt 3 Linieskibe, 6 Fregatter, 3 Korvetter og 4 Brigger. Kjøbenhavn har omtr. 105000 Jndvaanere, Altona 24500, Flensborg 16000, Slesvig, 9000, Kiel 8000, Rendsborg 7500, Aalborg 7500, Helsingøer 7000, Aarhuus 6000, Odense 6500, Glückstadt 5000, Randers 5000, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Efter en Hovedudsigt over Veir-Jagttagelserne i det meteorologiske Aar fra 1ste December 1828 til 1ste December 1829, har dette Aars Charakteer været følgende: Varmen har, især i Efteraaret, været mindre end efter Middelforholdene; Sommeren har meest nærmet sig disse; det har været et meget regnfuldt Aar. især i Sommer, og Efteraars=Maanederne; Vinden, var meget overeensstemmende med Middelforholdene; Havet har havt en temmelig høi Middelstand. - Februar, October og November have iaar været meget koldere end i Almindelighed; Junii var iaar varmere end Julii og August; den høieste Varmegrad var - 26 (den 25de Juni) og den laveste Grad - 150, 8 (den 24de og 27de Februar). Hvis man regner de Dage for Frostdage, paa hvilke den laveste Thermometerstand har været under og, saa havde Aaret det usædvanlige høie Antal af 141 Frostdage (Aaret iforveien havde kun 81). Den faldne Vandmængde har iaar været saa stor, at den næsten har udgjort 9 Parisertommer mere Regn og Snee, end Middelforholdenne give; December. Juli og October havde den meste Regn; Marts gav derimod den mindste Vandmængde. Klar Luft har været sjeldnere, tyk Luft hyppigere end ifjor. Vindforholdene have afgivet den Mærkelighed, at Sydvest har været hyppig og Nordvest sjelden i Efteraarsmaanederne, og at i Sommermaanederne Vestenvind har været hyppig og Østen sjelden. Stærk Tlæst indtraf i 102 Dage; Storm i 19. Nordlig Strøm har været hyppig i Mai og November og Syd strøm i Januar og September. Middelstanden af Havets Høide har været : 1), 92 over den almindelige. December, Januar og Februar have afveget meest. Lynild og Torden er kun observeret 1 Gang; hvorimod Middelforholdet er 9 Gange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Af sidste Regnskab for den i Nykjøbing paa Falster oprettede Sparekasse sees, at den, afvigte 11te December, havde indestaaende i den Kgl. Kasse 13400 Rbd. r. S. og 20500 Rbd. Sedler, som vare indskudte af 360 Jnteressentere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
J Rendsborg har det ulykkelige Tilfælde vækket megen Deeltagelse, at en derværende almindelig agtet Borgers temmelig aldrende Kone, der i mange Aar har levet i et lykkeligt Ægteskab, nylig ved at hente Vand faldt i en Mølledam og fandt der sin Død.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Fra Viborg Tugt- og Forbedringshuus ere den 20de Dennes, om Aftenen, undvegne tvende Livsfanger: Michel Nielsen Zahr, 25 Aar gl. og Ole Qvist Knudsen, 30 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Ved Læssøe Birketings Ret var en Sag angaaende nogle ved Registeringen af et Skifte i et Dødsboe af Strandingscommissionair Andersen mod Fuldmægtig Berbom udsagte formeentlig ærefornærmende Udladelser, ved at udskielde denne for Tyveknægt a. paadømt saaledes, at de af Strandingscommissionairen mod Fuldmægtig Berbom brugte ærerørige Beskyldninger morteficeres, saa de ikke komme ham til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og han derhos bøde sine 3 Mark, samt betale 100 Rbd. i Sagens Omkostninger. Strandingscommiss. A. havde appelleret; Landsoverretten har nu afviist Appellantens
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Stevning. Under Rudelbachiana er i Kjøbenhavnsposten meddeelt nogle lidet opbyggelige Træk af vor fordums Landsmand, den velbekjendte sachsiske Superintendent Rudelbach. Han har saaledes begyndt sin nye Virkekreds i Glauchau med at tilbagevise nogle Konfirmanter, fordi disse Ulykkelige ikke gik ind i hans Jdeer, eller kjendte det mindste til et dobbelt Helvede. Med en Præst har han havt en haard Billedstrid, fordi han med Magt vilde have nogle paa et Loft henlagte gamle malede og udskaarne billeder igjen opsat enten i Kirken eller i det mindske i Sakristiet. For at faae sin Krig frem befalede Hierarken, at lade Døren til Sabristiet aabne ved en Smed, i Tilfælde at Pastoren, skulde nægte Nøglen. Da Sagen derpaa kom for Regjeringen og Konsistoriet i Glauchau, endte samme den ved et Reskeskript, hvorefter "Helgenpromotions-Sagen skulde beroe indtil videre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Det Klein Collmarske Justitiariat indkalder Chr. J. Fr. Køster, født 1759, som i Aaret 1778 i Kjøbenhavn og havde aldrig siden ladet høre noget fra sig, eller og hans Arvinger, at melde sig inden 12 Uger for at modtage sin hidtil administrerede Arv efter sine i Aaret 1769 afdøde Forældre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Den Sørge=Cantate, som den 27de April sidstl. opførtes i Ridderholmskirken i Stockholm, ved Hs. K. H. Prindsesse Sophia Albertine (Carl XIIldes Søsters) Bisættelse, er, Formedelst Digterens eiendommelige Jnteresse og poetiske Værd forplantet paa dansk Grund af Digteren J. P. Miller, og meddeelt i Kjøbenhavsposten, hvor man nylig fra samme heldige Haand læste en interessant Skildring af Sverrigs nylig afdøde berømte Digter Carl Gustav af Leopold. Aldrig ophørte han at begræde Tabet af sin "kjære Gustav" (den Tredie, med hvis udmærkede Venskab hans hædredes). Dog hans Hjerte skulde endnu saares smerteligere, før edet i Døden skulde faae Lov at briste. Hans elskede Hustrue blev vanvittig og han selv blind. Endnu da vor Landsmand besøgde ham i Aaret 1827, talede den 70aarige Olding med Glæde om sit Ophold i Kjøbenhavn 1791 og den megen Godhed Baggesen, Pram og Rabbek der viste ham. Med Ochlenschlagers Skrifter syntes han ogsaa for største Deelen fortrolig, og bad til Afsked at bringe denne "Landets Stolthed" sin Hilsen og Tak for de mange Nydelser, hans Værker have skjænket ham.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
I Kjøbenhavns Skilderie er meddeelt en interessant Udsigt over en Samling af gamle Jndskrifter og andre ægyptiske, babylonske, indiske, arabiske, græske, etruriske, romerske og skandinaviske Oldsager, som Siellands Biskop paa sine Reiser i Jtalien og siden ved Venners Hielp har samlet, og efter den i Jtalien almindelige Maade ladet indmure i Bispegaardens Port og Vægge, samt med det Kongelige danske Cancellies Samtykke testamenteret dem til Siellands Bispestoel og sine Eftermænd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Om Hr. Pastor Buscks Skrift: "Danmark hvad Danmark er &c." fældes i Dansk Litteraturtidende omtrent samme Dom som i Maanedsskrift for Litteratur.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Recensenten erindrer Forfatteren til Slutning om, at man i slige Sager ikke blot tør mene det vel, men ogsaa betænke sig vel; thi ellers kommer man let til at gjøre sin Næste megen Uret og at stifte stor Skade, og det kan en velmeenende Mand dog ikke O. Nytaars=Dag. Du lærer os den skjønne Sag: (Guds Velbehag, At fremme, hver vor Levedag. O. Aar som svandt. I Dig vi mangen Glæde fandt; Hver Stund der randt Var Herrens Naades Underpant. O. Aar som kom Du være os en Helligdom: Hver god, Hver from, (Et Brøde, intet Syndedom !!
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Bekjendtgjørelliser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Fra Pressen er udkommet: Tidende for Hesteelskere og Landmænd, udgivet af P. D. Faber og C. F. S. Faber, første Hæfte, stort 8 Ark. Det indeholder: Vilde Heste. Det Kongelige Stutteries Hesteracer. Om Ridekonst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Hestehandel i England, Hamborg og Danmark. Væddeløb forskjællige Stæder. Hesteprangerkneb. Hesteforring. Raad mod Sygdom hos Heste, Qvæg og Faar, m. a. m. - Prisen, er 4 Mk. for dette Hæfte, der erholdes hos P. D. Faber i Aalborg, hvor der kan subscriberes paa de følgende Hæfter. - Trykseilene i Navnefortegnelsen skulle blive rettede i næste Hæfte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Hos Skatte-Jndcassator Lütken henligger, til samtlige Byens Grundeieres Efterretning og Gjennemsyn, de Danske Kjøbstæders Brandforsikkrings Regnskab til 30te September Aalborg, den 27de December 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Vanille-Jis og Marendser faaes hos Petersen. Det ene af mine Leiesteder paa Nørre-Gade, er til Paaske Flyttetid at faae til Leie. J. N. Piselhøi. Parocil a mastia.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-01
Ved Proclama, der Dags Dato er udstædt og vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter den i Wraae Mølle, Alstrup Sogn, Kjær Herred afdøde Enke Gjertrud Larsdatter og forhen afdøde Mand Christen Mortensen indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres havende Krav. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819 bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Concoiret Løverdagen den 30te Januar 1830, Eftermiddag Kl. 2. Kjær og Hvetboe Herreders Kontoir paa Woerberggaard, den 30te December 1829. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Nyeste Post-Efterretninger. Skrivelse fra det Preussiske af 14de December. Man taler i Berlin meget om en Brevvexling mellem to høie Personer og seer i samme en nye Borgen for Varigheden af de nærværende venskabelige Forhold mellem de store Magter og af Europas Rolighed i Amindelighed. Det er den Gjæring, som for Tiden hersker i Frankrig, der tildrager sig den almindelige Opmærksomhed og gjør det til en Pligt for Cabinetterne nøie at agte paa deres Fremskridt og de Begivenheder, den mueligt kunde foranledige, for ikke paany at udsætte Nabolandene for at see deres Rolighed forstyrret. Den ovenfor omtalte Brevvexling skal i Særdeleshed angaae denne Gienstand, og, omendskiønt man om vor liberale Regjering kan have den faste Overbeviisning, at den aldrig vil række Haanden til Hielp i Forholdsregler, der have endogsaa kun Skinnet af at blande sig i fremmede Anliggender, saa gjør dog den nødvendige Omsorg for sit Folks Rolighed den det til Pligt, med fordobblet Opmærksomhed at iagttage en Naboestat, som har saameget Gjæringsstof hos sig og med hvis Skjebne det øvrige Europas Velfærd, som Erfaring tilstrækkelig har viist, staaer i saa adskillelig Forbindelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Rusland. Om Keiserens fuldkomne Helbredelse tilstæde de seneste Efterretninger ikke meere nogen Tvivl. At den længere Varighed af hans Upasselighed vakte Bekymringer, selv med Hensyn paa den Jndflydelse, den kunde have havt paa de politiske Anliggender, var naturligt, men til egentlig Frygt for Keiserens Liv har der i Sygdommens Natur ikke været nogen Anledning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
J Petersborg seer man nu den tyrkiske overordentlige Gesandts Ankomst med det første imøde, men man troer ikke, at hans Sendelse vil have noget forønsket Resultat, da det russiske Folk er altfor overtydet om, at Keiseren saavel ved Fredsbetingelserne selv, som ved de senere bevilgede Modificationer i deres Fuldbyrdelse har viist al den Skaansel og alt det Maadehold, som kan bestaae med Krigens Formaal, Kronens Værdighed, og det udøste Blods Værd, og en yderligere Eftergivenhed fra det russiske Cabinets Side vilde let staae Fare for at udtydes som uværdig Svaghed. Et Rygte vil paastaae, at General Grev Diebitsch allerede maae træde op mod sin Hæders Misundere, og at den seierkronede Feltherre, for at undgaae denne ham uværdige Kamp, har bestemt sig til at forlade den russiske Militair=Tjeneste og at trække sig tilbage til sit Fædreland: Schlesien. Kjendsgierninger, som kunde give dette Rygte nogen Vægt, omtales imidler til ikke. (Den almindelige Erfaring giør det imidlertid desværre sandsynligt nok, at det kan forholde sig saaledes.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Blandinger. Vor nylig tabte Ove Mallings Nekrolog er meddeelt i Dansk Litteraturtidende No. 49 og 50. Blandt mere seer man deraf, at uagtet han aldeles ingen Lyst havde til Præsteembedet, paastod Faderen, at han skulde tage Attestats, og da han ikke vilde læse Hebraisk, gik han op til den ringeste Karakteer, som han ogsaa erholdt den 24de Septbr. 1766. Nogle Aar efter sikkrede Faderen ham et Præstekald. J Statsministerens Gjemmer fandtes nemlig efter hans Død et Dokument, ifølge hvilken Jochum Gersdorff, Eier af Jsgaard og Qvelsstrup Garde, havde kaldet ham den 4de Mai 1771 til at være Sognepræst for Vistofte Menighed, naar bemeldte Kald blev ledigt efter daværende Præsts Afgang, tilligemend den dertil hørende Kgl. Konfirmation.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Under Jndsendt læses i Viborg Samler No. 156.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Om Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Ofte har i de offentlige Blade været fremsat Bemærkninger, om Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden, og disse bemærkninger have tildeels skildret, ikke alene de Ødelæggelser der ere anrettede blandt denne fiskerige Fjords skjønne Fiskearter, men de have og omtalt det Savn Beboerne paa enkelte Egne af Liimfjordens Konster derved lide. Jmidlertid ere flere Steder, der have lidt og endnu lide ved denne overordentlige Naturbegivenhed, ikke omtalte, og dette giver Undertegnede Anledning til, offentlig at skildre den sørgelige Skjæbne som Beboerne af Øen Fuur ere og ville blive underkastede, samt ved samme Leilighed at tillade mig nogle bemærkninger om Aarsagen til Fiskearternes Forsvinden m.v. Denne Øe, som har været, og endnu er bekjendt af sit vigtige Aalefiskerie, har paa 1 Miils Længde og 1/2 Miils Brede, en Befolkning af circa 830 Siele. Af disse ere 60, Gaardmænd med 14 a 16 Skpr. Hartkorn; 60, Huusmænd de fleste paa 2 Skpr. Hartkorn, 15, Huusmænd uden Jord, og en betydelig Deel, Jnd siddere. Gaardmændene have paa deres Jorder, hvoraf 88490 Alen er betegnet til 1 Td. Hartk. neppe Føden for sig og deres talrige Familie. Huusmænde nes og Jndsiddernes eneste Erhvervskilde er Aalefiskeriet i Liimfjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
2) De anmeldte Saugjern findes afbildet i Provst Schades Beskrivelse over Morsøe Pag. 318.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-02
Aalborg Kirker. Søndag efter Nytaar prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Alm; strup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste, Ved Tallotteriets 1142de Trækning i Wandsbeck udkom No. 89. 16. 29. 12. 66. Collegeringen skeer hver Søndag til Kl. 6 Aften. Grønnerup.