Viborger Samler, 1834-02-13
J Dagen No. 32 læses følgende til det Vidunderlige grændsende Meddelelse: "Man hører ofte tales om Børn med udmærkede Naturgaver og Jndsenderen heraf har ogsaa ofte havt den Glæde at fre saadanne og som en Børneven glædet sig inderlig, men endnu aldrig er jeg, hvad dette Punct angaaer bleven saa behagelig overrasket som forleden ved at see Pigebarnet Agnes . . . Dette Barn er født i Egnen ved Fredensborg og kom tilfældigviis til Kjøbenhavn, hvor jeg tilligemed flere nyeligen saae hende og erfarede nu nøiere hvad jeg allerede havde hørt om hende. Man havde engang viist hende Danmarks Kaart, da hun endnu kun var i 6te Maaned, og saasom hun allerede havde yttret sjeldne Gaver, fik man sinde at nævne hende adskillige Steder paa samme, f. Ex. Hveen, Bornholm, Lessøe, Skagen o. s. v. Dette tildeels gjort af Spøg tænkte ingen videre over for Kaartet 3die Dag efter kommer paa Bordet, og Barnet da med megen Glæde pegede derpaa og med Utaalmodighed higede efter at Kaartet skulde overlades hende. Nu viste hun adskillige Steder som hiin Dag vare hende nævnte og dette uden ringeste Feil; inden sin 6te Maaneds Forløb kjendte hun de vigtigste Steder paa Danmarkskaartet nøiagtigen. Man fortsatte nu med Glæde hendes Underviisning, og i hendes 10de Maaned kjendte hun de vigtigste Steder paa Kaarterne over Europa, Asia Afrika, Nord- og Syd=Amerika og Australia, hun kunde angive Klokkeslettet, f. Ex. at naar Kl. var 12 paa Madeira, det da var Midnat paa Sølvøen i det nordlige stille Hav - at det da var Aften paa de malediviske Øer ved Ostindien og mere saadant som man kunde finde paa at fortælle det livlige Barn, Paa denne Tid var det, at Hr. Amtsdoctor Taursaae hende. Hun gjennemgik da uden at feile det Meste af Kaarterne over den nordlige og sydlige Halvkugle, samt Kaarterne over alle 5 Verdens Dele og nogle af General Kaarterne; hun kunde finde saavel Øer som andre Gjenstande, saavel i større som mindre Bestik. Efterat have raadspurgt sig med Hr. Doctor Taur og faaet hans Erklæring, at det ikke kunde skade hende, naar det ei skeete ved ringeste Tvang, vedblev man hendes Underviisning. Hengik en Dag paa hvilken man ei havde Leilighed til at beskjæftige sig meget med hende, viste hun megen Utilfredshed, og man saae sig endog stundom nødt til at tage Kaarter frem, da hun ellers - skjøndt meget fromt Barn - græd faa bitterligen. Mange i Helsingøer, og Omegn faae hende i hendes 11te og 12te Maaned, da hun viste for dem paa Kaartet, til deres høieste Forundring, hvad der blev forlangt af hende. Ogsaa i Kjøbenhavn have Mange (blandt dem Dagens Redacteur, seet dette Pigebarn. Jndsenderen saae hende som sagt her i Kjøbenhavn, og det var først i hendes 23de Maaned; hun havde savnet Underviisning i 6 Maaneder, da Faderen nemlig havde været bortreist i 4 Maaneder, og Barnet var sygt i andre to Maaneder, saa at hun altsaa i dette Tids tum ingen Øvelse eller Underviisning af nogen Betydenhed havde havt – kunde hun dog endnu nøiagtigen Alt hvad her er fortalt, ja endog vise adskillige Stjernebilleder; som man havde viist hende i klare Aftener. Den hidsige Sygdom, hvoraf hun havde været angrebet, er nu gandske forbi, og man maa ret være Hr. Professor Dr. Dreier megen Tal skyldig for udviist Omhyggelighed. Jndsenderen har troet, at denne Meddelelse skulde interessere mange Landsmænd, og derfor fremsendes den; maatte saa herlige Evner have heldig Fremgang, en god Opdragelse blive hendes Lod, og det udmærkede Pigebarn vorde en udmærket Danneqvinde!"Der gives ingen Green af vor Statsforfatning, bemærker Kiel. Correspbl., i hvilken en Totalreform er saa trængende, som vort Toldvæsen. Overalt viser det Utilstrækkelige i vore Toldindretninger sig, der om kortere eller længere Tid true at tilintetgjøre den brave Tænkemaade, der stedse udmærkede de Danske. Bedragerie af alle Slags, en ulyksalig Leeg med Æresord, Haandslag og Eeder, Bestikkelse, Forfalskelse, ja Meened og Mord ere de Forbrydelser, deri alle Lande ledsage Smugleriet. Saa hyppige end Confiscationer finde Sted i Hertugdømmerne og Kongeriget, kan man dog sikkert antage, at neppe en Hundrededeel af det Jndsmuglede opdages. Enhver Kjøbmand, som samvittighedsfuld skulde besvare: om han holder Overtrædelse af Toldanordningerne forSynd, vil undskylde sig med, at han kun har Valget imellem at smugle eller hungre, at Anordninger nes Overtrædelse synes beregnet med ved deres Udgaar færdigelse o. s. v. (1)