JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Aalborg, d. 19 Jan. At festligholde Aarets sidste Aften med Sang og Tale i Herrens Tempel, er en Skik, der i hele Danmark har været afskaffet i 280 Aar, og over hvis Fornyelse alle sande Christne med Rette glæde sig; thi man maa tilstaae, at Hjertet aldrig villigere nærmer sig for ædle Følelser, end i Nytaarsaftens høitidsfulde Stund i Guds hellige Huus, især naar Taleren forstaaer at levendegjøre hine Følelsers Jndtryk. J talrige Skarer strømmede Aarhusianerne til deres Domkirke, og at de ikke førtes did af Nysgierrighed, beviste noksom den spændte Opmærksomhed, den rolige Taushed, den udmærkede Orden, hvormed de fra først til sidst anhørte den herlige Taler, Hr. Amtsprovst Secher. (Aalb. Av.) Af et 150 Aar gammelt Document, egenhændig skrevet af Aarhuus Bisp Dr. Jacob Matthiesen, sees hvilken betydelig Jndkomst det tilforn maae have værer at holde Lovtaler over døde Velbaarenheder: Anno 1676 den 7de Febr. prædikede jeg i St. Mortens Kirke i Randers over velbaarne Ove Juul til Bruusgaard, hvorfore jeg erholdt til Foræring en Sølvkande paa 80 Lod. Den 24de October i Klosterkirken i Horsens over velbaarne Morten Par, derfore en Sølvkande 72 Lod. 1647 d. 18de Maji i Roed Kirke over velbaarne Frue Kirsten Sandberg, af hendes Arvinger faaet tilsendt en Sølvkande paa 64 Lod. 1649 d. 21 Aug. i Domkirken i Aarhuus over velbaarne Just Høg til Bjørnholm. Hans Frue, Anne Rantzau, gav en Sølvkande paa 64 Lod. 1659 d. 3die Juni sammesteds over velbaarne Niels Krag til Trudsholm, derfor fem Sølv Bibegen paa 100 Lod. S. A. d. 26de Juli sammested over Frue Anne Kaas af Müllerup, af hendes Børn faaet to forgyldte Sølv Pokaler. 165 d. 15de Maji sammesteds over velbaarne Niels Friis, derfor erholdt en Sølvkande paa 104 Lod. 1655 d. 16de Nov. sammesteds over velbaarne Laxmand Gyldenstiern, derfor bekommet til Foræring en Sølvkande, vog 100 Lod. 1656 den 9de April for Liigprædiken over Hr. Niels i Vinloff, 40 Rdlr. S. A. d. 8de Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
over Frue Margrethe Friis, en Sølvkande paa 96 Lod. S. A. d. 16 Dec. for Prædiken i Domkirken over Frue Anne Rantzou faaet en Sølvkande paa 100 Lod. 1657 d. 15 Jan. i Birk Kirke over Frue Birgitte Brokkenhuus, fik en Sølvkande, paa 120 Lod. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Mariboe, den 22 Jan. Ved Mariboe Forligelses Commission og Politieret ere i afvigte Aar 1816 foretagne 18 Sager, forligte eller hævede 12, Udsatte 9, til Retten henviste 6 og der indstevnet I. Af Politiesager, for saavidt de kunne forliges, ere foretagne 5, forligte 5, Udsatte O.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
paadømte O. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Nakskov, den 20de Jan. Følgende Skibs Capitainer er fra den 15 til den 20de hertil indkommen: Peter Bruun af Nakskov fra Flensborg med Brændeviin og Favnebrænde, Jesper Stang af Nakskov fra Kjøbenhavn med Stykgods, Erich Smed af Nakskov fra Kjøbenhavn ballastet, Hans Hansen af Ærøe fra Kjøbenhavn med Stykgods. Følgende Skibs-Capitainer ere til samme Tid udgaaede: Plockrose, Jens Diderichsen, Jesper Stang, C. Andreassen og Erich Smed af Nakskov til Flensborg med Byg, Poul Veiløe af Nakskov til Svendborg med Hvede. (S. Bl.)A. s. A. Schmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Kjøbenhavns Børs den 26 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 682, a mera 690. Amsterdam a vista 634. London 2 M. 28 3/8 Rbdl.,a vista 29 1/2. Spec. 68. - Spetter solgtes til 40 a 41 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 82 pr. 100; Oblig. 68 til 69. Norske Sedler 42 a 43.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Blandede Efterretninger. Christiania, den 17 Jan. Hans Majestæt har under 30 Decbr. f. A. naadigst tilladt, at det ordentlige Storthing maa være samlet indtil 16 Febr. 1816 incl. - Ved Gave af en Mand, der ei ønsker sit Navn nævnet, er til den anatemiske og physiologiske Underviisnings Fremme følgende kostbare Apparater overdragne til Universitetet: en stor anatomisk Sprøite med tilhørende Rør og Nøgler, en mindre Dito med fuldstændigt Tilbehør, et Apparat til de lymphatiske Aarers Jndsprøitning, og et Apparat til Udvikling af de konstige Luftarter. - Under 8de Decbr. 1815 er den af den Kgl. Danske Søe=Tieneste entledigede Capitain, Ridder af Dannebrogen, C. L. Ferry(der er født af Norske Forældre i Danmark, medens dette Land var forenet med Norge), udnævnt til Capitain i den Norske Søe-Etat, fra 1ste October f. A. at regne. (Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
J Anledning af det i Dagen No. 19 Jnd rykkede, med Overskrivt: "Til Madame, Zinck. af de Som Signe skildres af vor Oehlenschlæger, "Jeg ønskte Rollen til Maria Heger." Jeg saae Maria Zinck, og fryded mig, Men ønske dog at see, Maria, Dig. Thi, hvor vel Blanca saae, og Dig ei skatter Høit, som Melpomenes den første Datter Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Had ogsaa me Trettende Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Januari 1816. Den 29de Januari 1816. Til Hr. Justitsraad og Professor Baggesen, i Anledning af Hans Digt til mig i Kjøbenhavns Skilderie No. 8. Det var et mig, men ædle Ven Af hvis, for dennegang, miskjendte Pen Det Spørgsmaal flød til Dig, hvordan Du vilde stikke Den Skole, som saa stærkt Du klemmer paa at prikke! Det skylder jeg mig selv, strax, herved Dig at melde:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
At Hr. Anonymus mig ei for Tyv skal skjelde, Der stial fra ham den Hæder, Dig at hidse Din Pen mod Hempel, skarp at spidse – Jeg er et fredeligt Gemyt, aldeles frie For Lyst, at ægge Folk til Klammerie; Og dog 1, underlige Skjebne! Mod hvilken man omsonst sig stræber at bevæbne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Min uforskyldte Lod, det blev min Fødselsdag At see opvakt et saadant Vaabenbrag; Hvor Du, Parnassets djerve Kjæmpe; Dig hævne vil for Fyensk Ulempe; Din Muse skaber om, til Kat, For nogle Smaaemuus, at faae fat, - O, strid i Moser, strid i Bække, Dig intet Musebjerg forskrække; Hold med Din kraftig Digterarm, Din Hær af Fiender dygtig varm! Men - lad min stakkels Landsbyemuse, En ind i Kampens Tummel buse!! Haagen Christian Astrup. J de a. Wollt ihr hoch auf ihren Flugelu schweben, Werft die Last des Jrdischen von euch: Flichet aus dem engen, dumpen Leben Jn der Jdeale Reich! Fr. Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
For Pythonissa blev i Templet kaaret At knytte Heltene til Dikes Røst, Og i en magisk Aftendæmring baaret Fra Jdas Bjerg til Hellas gyldne Kyst, Klang alle Harper til Jdeas Ære, Og Jord og Hav var Sangens Sølverbund. J Daad og Riim, i Længsler og i Sukke Hun monne Heltelivet sødt bedugge. En Taare glimred hun i Jovis Øie, Da han fra Havet Aphrodite saae Ømt bølgende mod Jorden sig henbøie, Da Livets Aand paa hendes Læber laae. J Sphærerne blev denne Taares Blinken Til alle Farvers vexlende Gestalt; Og under syvfold Klarhed Venus baaren Til Jorden bragte Elskovsblik og Vaaren. J Østerland klang Skialdens hulde Stemme; Og Guld igjennem Qvadets Aarer flød. J Vest mon Hellas Orpheus Røst fornemme; Og lisligt Citharen i Skoven lød. Thi det Jdea var, som dybt i Barmen, Ham Toner grov at tolke Qval og Fryd. Selv Ais Porte Skialdens Hymner sprænge: Med Guddomskraft han rører Harpens Strenge. Den blinde Bardes Vugge hun omsvæved Og Musens Laurbær fletted i hans Haar: Til Stiernerne Homeri Sang hun hæved, Som Phoebus lig forynges Aar fra Aar. J Sielens Rod hans Øine monne flamme, Da Heltene til Guders Borg han drog, Og Guderne i deres Stiernesæde. Beruste med en høi olympisk Glæde. Som Bien hun paa Platos Læder spilled: Til Østens Honningland den Vise drog; Med Undertræk, i høi Mystik fremstilled J dens Billed i den gyldne Bog Men, fjern fra Jorden svævede den Høie, I Anelsernes Land en hellig Gjest, Da Roma Lænker hele Verden rakte Og Spiret selv ud over Troen strakte. J Christus atter hun til Aand forklaret; Gjenfødt af Reenhed i Guds Moders Skjød, Haab, Tro og Kierlighed huldt aabenbared: Fuldbragt er Offeret for Jordens Nød. Nu Østens Vise fromt sig monne bøie, For den Eenbaarne lagde Gaven hen. Og Fredens Due over Jorden svæved; Et Sonebilled Regnbuen sig hæved. Men tusind Tunger love Kraftens Under, Som Herrens Salvede af Troen bar. Den hellig Aand ud af hans dybe Vunder Alt over Verden spreder Lyset klar. Og Korsets Spee for Aphrodites Leie, En Tornekrands for Myrthen vindes vilDen gamle Verden sank: med Andagts Lue J den staaer paa Helligdommens Bue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
J Sydens Blomsterland hun Lilier plukked, Fra Provenzalens Læber Rosen brød, J Romancierens dybe Sang udsukked Den dulgte Kierlighed og Længsel sød. Fjern fra den jordiske Beaandings Pletter Stod Qvinden i ætherisk Morgenglands: Og Lauras Elsker for Jdea vinder En Krands af himmelene blaae Kierminder. Mens Dante sig paa Phantasiens Vinger Til Himmelborgen gjennem Helved svang, Sødt Ariostos Spil om Roland klinger: J Campens Orienten blev til Sang. Cervantes Laurbær ved Lepanto visne For dem, hans evig unge Musa vandt: Og, Svanen lig paa Manzanares Bølger, Sin Kraft i Ynde Calderone dølger. Men dybt i Nord, før Korsets Tegn de skued, Klang Vemodssangene i Fingals Hal. For Evirallins Skjønhed Ossian lued, Paa Maanens Buer foer Malvinas Skjald. Vel Sekler svandt og ungdomsfrisk, livsalig Jden atter stod paa Hedens De, Og stemte Miltons Harpe til at sjunge Den hellige Bedrift med Engletunge. Og med sin Ønskeqvist, i Maanskin bundet Af Natviolers Duft og Duggens Blink, Med Harmoniens Guld hver Streng omvundet Hun Shakespear Lyren gav med Tryllevink; Men selv hun zittred, da til Gravens Lampe J Julies Fjed han Romed følge bød, Og sin Ophelig gav Helgenkrandsen, Med Vanvids Billedskrift i Dødningdandsen. Nu stander hun i Odins høie Halle, En frodig Blomst paa frie Teutonas Vang. Sneblink, Krystaller, Malme hende kalde J Ægirs Sal til Høitidsfærd og Sang. Lad Eviggrønt Os om den Tinding slynge, Som Østerland og Hellas kyssed ømt Snart Syd med Nord det Rosenvand da hylder, Som Mimers Brønd og Yduns Æble fylder. Til Fanchons og Signes Fremstillerinde. Omslynget af Charters skjønne Kjæde, For Konsten evig kjær og dyrebar, Med saligt Smil og Uskylds rene Glæde Ulignelig og skjøn Fanchon Du var En anden Muse glad Dig favner atter, Thi Signe huld Du staaer i Herthas Dal, Endogsaa stor som Sorgens blege Datter, Og værdig Skialdens skabte Jdeal. Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie. (Fortsat; see No. 104.) Mere Aandighed, men mindre Kraft. Derfor mere Liv i Aandeverdenen, i Læsning, Tænken, endnu mere i Følelsesverdenen. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Det er virkeligen nu kommet saa vidt, at den Tidspunkt, der var bestemt til den dybeste Rolighed, nu er det virksomste Livs Culminationspunkt. - For kun at give et Exempel paa, hvor meget der beroer paa saadanne, ofte ubemærkede, Vaner i Livet, være det mig tilladt, at forklare Vanen at sidde, hvori jeg troer at finde et meget betydelige Moment for den nuværende Verdens physiske Beskaffenhed. Som bekiendt levede den gamle Verden mere liggende, den nye lever mere siddende. Men nu vide vi, at vedholdende Sidden altid sammentrykker Underlivet, forstyrrer Blodomløbet i samme, saavelsom dets Fordøielse og Afsondring, og derved avler Anlæg til Hæmoreholder og Hypochondrie, og jeg er fast overbeviist om, at den i nyere Tider saa paafaldende Hyppighed af beg disse Sygdomme, meget maa søges deri, at den gamle Verden laae mere, den nye sidder mere." Tidligere Udvikling af den aandige Virksomhed og af Avlingsdrivten. Begge ere Nutidens udmærkende Caracteer. Barnet fødes allerede klogere. Jstedet for, at det ellers i de første Aar endnu levede som Plante, er det nu ved Enden af det første Fjerdingaar allerede vaagnet, deeltager i Ydreverdenen, Alting modner hurtigere, de endnu alt for spæde Organer pirres og sysselsættes allerede aandigt, og saaledes lægges allerede da Grunden til Sygelighed ikke blot i Legemet, men ogsaa i Aanden. Men endnu mere paafaldende viser dette sig i den tidlige Opvaagnelse af Kjønsdrivten, der staaer i saa nøje Analogie med den aandige Productionskraft. Det er nu intet usædvanligt, hvad man i Oldtiden vilde have anseet for umueligt, at den allerede vaagner i det femte, sjette Aar, og frembringer Udsvævelser. Jkke i Udsvævelsernes Hyppighed, men i deres Tidlighed, ligger Forskjellen imellem den nuværende og forrige Tidsalder, og desværre, til stor Skade for den første, da hiint for meget i modnere Aar langt fra ikke skader saa meget som det for tidlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Om denne Gjenstand har vor berømte Callisen, i sit Værk om Kjøbenhavn, nogle saare læseværdige bemærkninger, der af alle Forældre burde lægges paa Hjerte, og som vi troe at burde afskrive her. "Det er, siger han: "en overmaade vigtig Gjenstand for alle Forældre, Ungdommens Opdragere, og ethvert Jndivid, med den strængeste Omhyggelighed at afværge alt, hvad mod Naturens Orden kunde for tidlig opvække Kjønsdriften. Denne Omsorg strækket sig endog til spæde Børn. Ogsaa af egen Erfaring veed jeg, at af og til ufornuftige Ammer, Barnepiger og andre, af Uvidenhed have benyttet dem af skadelige Konster for at beroelige Børnene, hvilket har lagt den første Grund af Onanie hos dem. Børnenes Diæt af begge Kjøn bør aldrig være for stærk nærende og pirrende, mindst om Aftenen; thi dette kunde foranledige dem til denne Last. Ogsaa vore Conditore ere med Hensyn hertil skadelige. Jeg selv har kjendt adskillige, endog haabefulde Ynglinger, som ved Misbrug af ÆggeSopgener, Liqueurer, Chocolade og andre pirrende Ting, i Forbindelse med slette Selskaber, ere blevne nigienkaldeligen, physisk og moralsk ulykkelige. En Omstændighed, som vist kræver Vedkommendes alvorligste Opmærksomhed. Børnenes for varme Beklædning, især varme og snævre Beenklæder, og Misbrug af bløde Fjærdyner, kunde ogsaa bidrage til Kjønsdriftens for tillige Udvikling. Legemlig Bevægelse og bestandig Beskjæftigelse, hvortil Naturen selv opfordrer, er upaatvivlelig det kraftigste Middel derimod. Ynglingen, som lægger sig træt til Sengs om Aftenen, og som bliver anholdt til at reise sig saa snart han bliver aarvaagen om Morgenen, vil neppe forfalde til slige Uordener. Er faringen lærer ogsaa, at Onanien, som vel aldrig har været ukiendt iblandt Mennesker, dog især har udbredt sig, da den kjelne, bløde Opdragelse, Lediggang og Vellevnet fordrev Legems-Øvelser, Arbeidsomhed, Tarvelighed og kolde Bade fra vores Samfunde. Ørkesløshed, den siddende Klosteropdragelse, slet indrettede Pensions-Anstalter og Skoler, under en skjødesløs Opsigt, uforsigtige Samtaler, usædelige Skrifter, utugtige Billeder, men især Forførelse af andre, yngre og ældre, pleier at være Drivhusene for Onanie og en uordentlig Tilfredsstillelse af Kjønsdriften. En ophidset Phantasie, denne sædvanlige Følge af Ørkesløshed, maae af Ynglingen saavel som af Voxne, aldrig henvendes til slibrige Gienstande. Jndbildningskraften, den rene Kryderie af Livet, under Fornuftens Herredømme, er en Kilde til mange glade Timer og til mange ædle Handlinger, men, tøileløs og misbrugt, kan den fremvirke uberegnelige Ulykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Forældre og Ungdommens Opdragere kunne ved ufortrøden Opmærksomhed paa Ungdommen virke meget, saare meget til at afværge disse Ulykker; jeg henregner hertil ogsaa ubemærkt Eftersyn af deres Klæder og Senge, og at ikke flere Børn sove sammen i en Seng. - Upaatvivlelig tage de Heil, og vælge en ganske stridende Fremgangsmaade, som troe at gavne Ungdommen ved at gjøre dem tidlig bekjendt med Forskjællen af Kjønnet, og med Nytten og Hensigten af Kjønsdriften. Nysgierrighed og Opmærksomhed bliver da henvendt til denne Gjenstand, hvortil Naturen endnu ikke har forsynet dem med Organ, men Begrebet derom vil vist fremkalde dets utidige Udvikling. Uvidenhed er heri det største Held. Først i det 14 til 15 Aar, naar Naturen begynder lydelig at vise sig, bør man med Kraft og Eftertryk tale saavel til deres Forstand, som til deres Hjerte, og advare dem for den Afgrund, hvortil Misbrug kunde led dem. Det kan dog ikke nægtes, at af og til Sygdom, og ikke Vanart, er Aarsag til den for tidlig opvakte Kjønsdrift. Sygelig Pirring i Underlivet af Fuldblodighed, Orm, Kjærtelsyge, som er saaofte en Følge af en urigtig Diæt, og manglende Legems-Øvelse, kunde ogsaa give Anledning dertil, og da vil en duelig Læges Raadførsel anordne det fornødne.""Større Sygelighed og Dødelighed. blandt Børn i de første Aar. - Det er nu afgjort, at den tredie Deel af alle Fødte døer i de første to Aar. Dette var ellers ikke Tilfældet, og er aabenbart en Følge af den forfinede, fordærvede, mere til Krampe tilbøielige Organisation, af den vrange Behandling, og ganske særdeles af det tiltagende Antal uægte Børns Fødsel - den sørgelige Frugt af Usædelighed og Statsplusmagerie, der behandler Mennesket som en Regningsopgave, og glemmer, at hos Mennesket Tilblivelsen først ved Moderkjerlighedens Arme faaer en sand Tilværelse, men at Fødslernes blotte Forøgelse uden, for Ægtestanden ikke er Livets, men Dødens Forøgelse paa Jorden.""Større Sygelighed og mindre caracteriseret uddannet Sygdom; mere langvarig, snigende, end hidsige, afgjørende Sygdomme, flere Sygdomme af Svaghed end Stykke; derfra mindre bestemte Tider, Perioder og Criser end ellers. Ja, man kan sige, ogsaa her mere Forfinelse og Aflegemlelse (Entkorperung) i Sygdommene selv. Saaledes søge vi nu forgjeves materielle Former af Gigt, Podagra u.; den har forvandlet sig til en flygtig, Nerverne angribende Stof, der er bleven til Nerve gigt. Selv Steen, den meest materielle af alle Sygdomme, bliver paafaldende sjeldnere. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Antallet af danske Bibeler, som fra Begyndelsen af det forrige Aarhundrede af, indtil Kong Frederik den Femtes Tid, ere trykte og solgte i vort Fædreneland, udgjør henved 70,000 Exemplarerer, ikke at tale om de Exemplarer, der bleve trykte og afsatte under Kong Christian den Syvende og vor nuværende Konge, hvilke udgjøre et anseeligt Antal. For de 2000 Rdlr., som Kong Frederik den Fierde skienkede til gudelig Brug, bleve trykte 2000 Exemplarer i Qvartform med stor Stiil, 1717 tryktes i 8vo 6000; 1720. 7000; 1728, 6000 og 4000 i 12 mo; 1732: 6000 i 12mo; 1737: 4000 i 12mo; 1740. 6000 i stor 8vo og 5000 i 12mo; 1744, 6000 i 12mo; 1746, 4000 i 12mo; 1749, 6000 i stor 800; 1754, 8000 i 12mo. Hertil kan endnu regnes 53,000 Exemplarer af det nye Testament og 4000 af Davids Psalmer, som Tid efter anden ere udgivne. J de allernyeste Tider har Afsætningen paa Bibeler ikke været saa betydelig, og især har Krigen, og siden Norges Adskillelse, fra Danmark vel bidraget endeel hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Aarhuus. Paa Jyllands uordvestlige Kyst, er inddrevet et tremastet Skib, som formodes at være Skibet Neptunus fra Stettin, bestemt til Bordeaux. Ladningen bestaar af Staver og Bræder. Det var uden al Mandskab. - J een af vore jydske Aviser anmeldes en Enke død i sit 39de Aar, som efterladende sig fem og tyve Børnebørns Børn. - Var man vantroe, hvis man ikke troede det. - Den Nat man i Aalborg Egnen bemærkede det ommeldte Jordskielv, var der just Bal i Nibe, og Øjenpidner forsikkre, at Punschebollerne toge til at ryste paa Bordet, mens man øste af dem; Sengene gyngede med Folk som laae i dem o. s. v. - J Aalborg er død en Gjordemoder, som havde været Fødselshielperinde for 2,168 Børn. (Aarh. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Kjøbmand Erhardt Høgh i Randers har, ikke af Mangel paa Evne, ei heller paa Villie, men paa rede Penge, seet sig nødsaget til at give sit Boe under Skifterettens Behandling. Jfølge hans egen Anmeldelse herom i Aarhuus Avis, vil han ikke akkordere med sine Creditorer, men som redelig Mand saasnart mueligt, betale Enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
En af flere fyrstelige Hoffer koncessioneerte, attesteerte og privilegeerte Mekanikus og Videnskabsdyrker ved Navn Goldkette, giver i denne Tid Forestillinger paa Aarhuus Raadhuus. Til Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag anmelder han en udmærket Forestilling med mange hidtil useete Mirakler og rare Kunster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Mariboe, den 25de Januari. Efter Jndberetning til Lollands-Falsters Stiftsphysicus er i afvigte Kirkeaar 1815 dødfødde 35 Drenge og 40 Piger - 76, hvoriblandt 1 Trillingfødsel af 3de Piger. - J Saxkjøbing kan en Favn Bøgebrænde nu kjøbes for 16 til 17 Rbdlr.; her i Mariboe for 18 Rbdlr. En Tønde Byg betales heri Byen med 6 Rbd. 3 Mk., en Tønde Havre med 3 Rbd. 3 Mk., en Tønde Hvede med 14 Rbd. og et Pund Smør med 3 Rbmk. til 3 Rbmk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
J Nakskov blev den 17de Jan, begravet Frie corporal Gamst af det Kongelige Artillerie - Efter Øvrighedens Foranstaltning er i ovenmeldte Bye alle Afvisere og Rækværker paa Fortogene borttagne til Beqvemmelighed for de Gaaende. (Marib. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Odense, den 26de Jan. Vort danske til Frankrig bestemte Corps har allerede lykkelig passeret Floderne Lech og Waal og en nye Marschrouteer lagt over Brussel, Mons og Valenciennes. Cantonnementet skal udstrække sig fra Bouchain, over Arleux, l'ecluse, Vitry og Veien til Douar, og Arras. Hvor Hovedqvarteret bliver er endnu ei bestemt. Der siges, at Prinds Vilhelm af Hessen bliver Commandant i Bouchain. Den haagske Hoftidende indeholder følgende fra Zwolle den 2 Januar: "Ved de tvende sidste Colonners Afmarsch af det til Frankrig bestemte kongl. danske Troppe bidrag, fordrer billigheden offentlig at omtale den behagelige Admindelse, Officierer, Underofficierer og Soldater af hiint Corps have efterladt sig ved deres Opførsel blandt Staden wolles Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
De ved Øvrighederne i de Menigheder af denne Provinds, hvori disse Tropper tildeels have havt Hviledage og Natteleie, uopfordret afgivne Vidnesbyrd lyde alle til dette Troppebidrags særdeles Roes. Fremfor alle have Officiererne, saavel ved den nøiagtigste Mandstugt hos deres Undergivne, som ved deres i alle henseender givne priisværdige Forbillede, medtaget den almindelige Agtelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Som det overhoved er behageligt at høre gode Tidender fra kjere Landsmænd, er det dobbelt behageligt, naar man hører dem saaledes af upartiske Fremmedes Mund. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Kjøbenhavns Børs den 30 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vista 690. Amsterdam a vista, . London 2 M. 28 1/2 Rbdl.,a vista . . Spec. 680. - Specter solgtes til 40 1/2 a 40 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet med Rente) 82, pr. 100; Oblig. 66 til 67. Norske Sedler 41 1/2 a 42.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Blandede Efterretninger. Ved at nedbryde et gammelt Høeloft i Rom, for at give Colosseum en friere Udsigt, har man opdaget Frescommalerier, der synes at være fra det 14de Aarhundrede. Man vil blandt disse ogsaa have gjenkjendt en Paves Portrait af Gotto, hvilket man har sauget fra Væggen. Dette Høloft har, efter adskillige Antiquarers Formodning, engang været et Capel, indviet af spanske Pillegrimer, til den hellige Jacob; det stødte til et Hospital, bestemt for spanske Fattige, og laae paa Veien fra St. Giovanni deel Laterano, ad det Jndre af Staden til. Frescomalerierne, som man, førend Sløjfningen, aftegnede, ere slette og uden al Konst værd. - J og omkring Villa Matti har Fredsfyrsten ladet grave. Foruden nogle Gulve af Mosaik, Sarkophager, Søilefragmenter a., har man fundet en Buste af Seneca, med hans Navn paa, som er aldeles authentisk. Fredsfyrsten har ladet pryde denne ham tilhørende Villa med en smuk Logia, der yder een af de skjønneste Udsigter, over Rom. Den mærkværdige Opdagelse af en antik Sahl med Nicher og Statuer ved Palestrina, om hvilken man nu allerede har talet i to Maaneder, men som man af let begribelige Grunde har søgt at holde hemmelig, har fuldkommen stadfæstet sig; Kamucini skal være Medeler af denne Mine, der er kostbarere end en Guldmine. Den Efterretning, at den Vogn, hvorpaa Laokoon fandtes, er væltet paa Høiden af Monteenis og at Statuen derved er blevet beskadiget, har opvakt almindelig Deeltagelse i Rom. Man standsede hverandre paa Veien, for giensidigen at underrette sig om denne berømte Syges befindende.