JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Indenlandske Efterretninger. J det nylig udkomne Hefte af Fjerdingaar skriftet ny Minerva findes en indholdsrig Afhandling om Dannemarks Skove, af Hr. Pastor Lumby. Forf. søger heri at bevise, at Dannemarks Jordbrug gaaer med hurtige Skridt sin Opløsning og Tilintetgjørelse i Møde, dersom man i Skovenes Plantning og Behandling ikke antager og følger andre Grundsætninger end hidtil. Med Grund paastaaer han, at Jordbrugen maa understøttes ved mange og mægtige Skove imod de udtarende og udpidskende Vinde, skjønt man i vore Dage arbeider ganske imod denne Hensigt. Jselings Skove, de sidste Levninger af det Værn, Naturen brugte Seculer til at opstille om Sjælland imod Vestenvinden, sukke alt under Øxen, og fra Fyens hele Vestkant have Pan og Diana trukket sig tilbage til Trolleborg. En Reise igjennem Dannemark fra Østen til Vesten hensætter os ved nogle Miles Fremskriden i høist forskjellige Climater. Ned ad mod Corsøer begynder Høsten først, naar den er endt ved Roeskilde, og i Egnen ved Middelfart staaer Kornet ofte paa Marken endnu 3 Uger efterat Høsten er tilendebragt ved Odensee. Det samme er Forholdet imellem Jyllands vestre og østre Egne. Om Foraar og Efteraar kan man ikke passere Sorøe og de derfra mod Nord og Syden løbende Skovstrækninger, eller Rugaards Skove i Fyen, uden at finde Voxekraften i høi Grad paafaldende. Men Vesten for disse findes sørgelige Beviser paa dens Lidelse. Forf. godtgjør med flere Exempler hvor vigtig den Læ er, som Skovene yde Vegetationen. - Anmeld, maa endnu lægge til, at foruden den Skade, der saaledes tilføies Vegetationen, lider unegtelig ogsaa alle Øebeboeres Sundhed meget ved saaledes alt mere og mere at berøves den velgjørende Ly, Naturen har forundt deres Øe. Talen, som Hr. Professor Dr. Treschov holdt ved Universitets-Rectoratets Omskiftelse den 16 Junii d. A. udkommer med det første, efter manges Ønske, paa Latin, med hosføiet Dansk Oversættelse og Anmærkninger af Forfatteren. Fordelen af Salget anvendes til Understøttelse for Fædrenelandets tappre Forsvarere i Norge. Prisen for et heftet Exemplar, paa Trykpapir vil blive 3 Mark, uden forsaavidt man til den gode Sags Befordring vil tegne sig for Mere. Subskription modtages i alle Byens Boglader. Naar og hvor Skriftet kan erholdes, skal nærmere vorde bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Hr. Stiftsprovst Plum har 20de Gang bekjendtgjort Gaver til Kjøbenhavns Brandlidte, som ere ham tilsendte, og i Commissionen for disses Understøttelse anvendes efter Bestemmelsen, af Beløb 1100 Rdlr. Heraf have Menighederne i Viborg Stift bidraget 769 Rdlr. 15 s., og Stiftets Biskop Dr. Bloch 230 Rdlr. 5 Mk., Menighederne i Elmelunde paa Møen 49 Rdlr. 4 Mk., og dens Sognepræst Hr. Holm tilskudt 50 Rd. 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Af en Skrivelse fra Capitain Frahm, førende Skibet Kronprindsesse Marie for det Dunzfeldske Huus, dateret London d. 4 Julii, erfares, at han d. 10 Dec. 1807 forlod Batavia, og derpaa blev taget af et Engelsk Orlogskib d. 29 Jan. 1808 og indbragt til Cap. Den 16 Dec. kom han til London, hvor hans Skib og Ladning bleve condemnerede d. 16 Martii. Han skal have havt 400,000 Pd. Caffe inde. Af hans Mandskab, som bestod af 50 Mand, ere kun to, nemlig Baadsmanden, og Butteleren, døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Under d. 15 Julii er udfærdiget følgende Placat: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge &c. &c., Gjøre vitterligt: Ligesom det ved Placaten af 14de Junii 1771 er bestemt, hvorledes Lemmerne i dømmende Commissioner skulle tage Sæde, saaledes ville Vi endvidere herved foreskrive følgende nærmere Bestemmelse, i Henseende til Sæde og Underskrift i Commissioner i Almindelighed: 1) J alle Commissioner, uden Undtagelse, skulle Medlemmerne, naar de engang have taget Sæde og Underskrift i bestemt Orden, fremdeles vedbeholde samme, uden at nogen indbyrdes Omflytning skal finde Sted, i Anledning af den høiere Rang, som maatte forundes et eller flere Medlemmer, medens Commissionen vedvarer. 2) Naar et vist Medlem i en temporair Commission engang i Følge sin Rang har taget Forsædet, da beholder han det stedse uden Hensyn til de øvrige Medcommissariers Rang. 3 Naar en Commission anordnes, uden at derved gives nogen Bestemmelse i Henseende til Medlem mernes Sæde og Underskrift, ordnes samme efter deres dahavende indbyrdes Rang. 4) Naar et nyt Medlem tilforordnes en allerede bestaaende Commission, skal saadant Medlem, saafremt Commissionen er blot temporair, tage Sæde og Underskrift efter sin Rang, er Commissionen derimod vedvarende, tager det ny tiltrædende Medlem Sæde og Underskrift efter alle de ældre Medlemmer, uden Hensyn paa Rangen. 5) J de vedvarende Commissioner, hvori visse af Vore Embedsmænd paa Embedsvegne have Sæde, skulde disse altid beholde Sæde og Underskrift i den Orden, som det oprindelige Commissorium har fastsat, med Hensyn til det Embede de beklæde, og uden at deres personlige Rang derved kommer i Betragtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
De Jagter og Beltbaade, som have været brugte til sidste Transport til Sjælland, bleve paa deres Hjemreise jagede af adskillige Engelske Krydsere. Artillerie=Major v. Friboe lod strax 2 Canoner postere paa Klinten ved Lindsgaards Skov, for at dække de Baade, der vare saa heldige at undkomme; to Haubitser lod han blive ved Stranden, for fuldkommen at dække Baadenes Jndseiling i Kierteminde Havn, og selv marcherede han med 2 Canoner til Nordhusene, for, om mueligt, at dække de Beltbaade, der laae ganske sydlig og allerede vare afskaarne af en fiendtlig Brig. Alle Baadene bleve frelste, medens den Brig, der forfulgte dem, var i en Afstand af 1500 Skridt engageret med de to Canoner. Briggen fik 4 Skud agter ind i Kahytten, og holdt derpaa fra Land. Jngen af vore Folk paa Batteriet blev dræbt, uagtet Briggen fyrede over 50 Skud. Saaledes bragte to Danske Canoner en Brig paa 16 til 18 Canoner meget sværere Skyts til at vige, og reddede 5 med Vare beladte Beltbaade, hvoraf een næsten allerede var i en fiendtlig Barcasses Vold, fra at falde i Fiendens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Odensee d. 18 Julii. J Gaar Nat Kl. imellem 1 og 2 afbrændte Gaardmand Peder Nielsens Gaard i Hesselager, saa total, at han ikkun ræddede en meget forbrændt Kone og 4 nogne Børn, en Dyne, et Lagen og en Kakkelovn, al hans øvrige gode Boe, og hans og Kones nødvendigste Klæder bleve fortærede, saaledes sank denne Familie i faa Øieblik fra Velstand i dybeste Armod, og blev trængende til Medmenneskers Godgjørenhed. - Det vil være mig en behagelig Uleilighed, at være Mægler imellem Ædelmodighed og Trang, og hædre første ved offentlig Regnskab. - De Spanske Soldater af Prindsesse-Regimentet arbeidede med Fyrrighed i Nødens første Øieblik og indtil de bleve afløste, og deres Officierer vare blandt de første der udrakte godgjørende Hænder. – J dem og forud vandrede Landsmænd lærer man at kjende et Folk som erhverver sig Agtelse. Hesselager ved Nyborg, den 15 Juli 1808. L. O. Hansen, Birkedommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Viborg d. 18 Julii. Varmen har været i disse Dage fra 20 til 24 Grader. Den virket stærkt paa Rugen og Vaarsæden, og vil, om Regn ei snart kommer, forringe den ventede Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Skagen sælges d. 28 Julii 398 Oxehoveder rød Viin, 268 dito hvide, 79 dito Bayonneviin, 10 dito Muskat= og 15 Piber Rosselien Vine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Blandt de rundelige Gaver til Norges kjekke Krigere, som i denne Tid indkomme, ere følgende betydelige, fra Landgreven og Landgrevinden til Hessencassel 1000 Rdlr., fra Frederiksborg Slot og Nørre Herløv Sogne ved Provst Jensen 690 Rdlr., fra endeel af Holbek Amts Beboere ved Amtmand Kammerherre Adeler 1057 Rdlr. 4 s., fra Jnteressenterne i Caperen Aurora 500 Rdlr., fra Kjøge Byes Jndvaanere og Garnison 626 Rdlr. 40 s. fra Baron C. Løvenschiold 300 Rdlr., fra det Norske litteraire Selskab 250 Rdlr., fra Peschier & Comp. 300 Rdlr., fra Enkefru Scheel Plessen 300 Rdlr., fra Frøken Sum 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Reisende, ankommen: Hr. Fremont fra America, Hansen fra Helsingøer, Lieuten. Bockenhausser fra Roeskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Telegraf-Rapporter. Den 18de Julii, Formiddag. Fra Qvintus: En vedholdende stærk Canonade er hørt ved den nordlige Jndseiling til Flinterenden. - Den 18de Julii, Eftermiddag. Fra Nakkehoved: De 2 Fregatter krydse 4 Mile Norden for Kullen, kun den ene af dem er armeret. Skud høres undertiden i Nordvest. - Den 20de Julii, Formiddag. Fra Nakkehoved: Begge Fregatterne ere ankrede 7 Mile Norden for dette. Fra Cronborg: Det svenske Artillerie har exerceret siden i Morges mellem Helsingborg, og Raae. 4 Canonbaade ere afgaaede fra Landscrone. Eftermiddag. Fra Cronborg: En Fregat og 6 Coffardieskibe gaae til Seil fra Raae Nordefter. En Cutterbrig og en svensk Gallei følge Convoien. Fra Qvintus: 2 svenske Canonbaade sees her udenfor, af hvilke 6 gaae til Landscrone, og 4 til Flinterenden. - Den 24de Julii, Formiddag. Fra Nakkehoved: Convoien, som seilede i Gaar fra Raae, er nu usigtbar. Begge Fregatterne krydse endnu heromkring. Fra Cronborg; Den i Aftes hørte Canonade kom fra de danske Canon baade, som jagede en svensk Gallei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Udenlandske Efterretninger. De fornemste Jndvaanere i Valladolid ere, som Deputerede, reiste til Bayonne, for at lykønskee den ny Konge. - Kongen har ladet det Rygte, at der i Spanien skal udtages Tropper ligesom i andre Europæiske Stater, erklære for falsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Siden d. 10 d. M. har man paa Kysten af Warnemunde seet mange Engelske Skibe forbiseile. D. 11te talte man 56, men man kunne ikke skjælne, om det var Transport, eller tildeels Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
J Barge (Salouce=Arrondissement) har man d. 12 Junii sporet et Jordskjælv; Stødet var saa stærkt, at Folk, som vare i Messen, løb med et frygteligt Skrig ud af Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Jmellem det Franske og Østerrigske Cabinet vexles endnu bestandig mange Courerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Persiens nuværende Behersker, Fatahh Aly Schach, er 37 til 38 Aar gammel, men uagtet han endnu er saa ung, havde han allerede 180 halvtredsindstye Børn, og har siden den Tid avlet endnu flere. Naar han giver offentlig Audience skilles hans Børn i en Linie foran Tronen. Han eier blandt alle Førster paa Jorden den største Skat af Diamanter, og bærer et langt sort Skjæg, der forskaffer ham stor Agtelse hos hans Undersaatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Den Russiske Gesandt Allopæus, der har været arretteret i Stockholm, er ankommen til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Af 3 til Cronstadt ankomne Americanske Skibe, har det ene, som er ladet med Fragt fra St. Micheel, faaet Tilladelse til at losse. Angaaende de 2 andre ere endnu intet bestemt. Jmidlertid er en Russisk General-Consul bleven ansat i de nordamericanske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Fra Amsterdam skrives under 11 Julii, at alle Handelsforretninger endnu ligge, at der hverken fra Schweiz eller Tydskland indløbe Commissioner, da især i Frankfurt og i Wien findes store Forraad. Da den store og trykkende Pengemangel, som hersker i hele Tydskland og fornemmelig i hine Egne har standset Afsætningen, saa gjør man for det første ingen Regning paa Commissioner fra den Kant. Det nordlige Tydskland synes ligeledes at være endnu temmelig forsynet med alle Artikler. Caffe= og Sukkerpriserne staae endnu ved det gamle, men dog holder man noget paa den første Peber er intet Spørgsmaal om, og vil i dette Øieblik manskee kunne kjøbes for 66 a 65 d. Kryder nelliker ere stegne til 83. Priserne paa de fleste Farvestoffer, Bomuld, Tobak og Russiske Producter ere uforandrede. - De til Harlingen nylig indbragte 139 Kister Jndigo skulle sælges i næste Maaned. – En fra Canton ankommen Americaner, har bragt 7 til 8000 Kister Thee, men den skal ikke sælges førend midt i næste Aar. Det hedder ogsaa, at man venter endnu et Par Americanere, der ligesom den førstnævnte maa løbe ind her paa Grund af et tidligere Fribrev, fra Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
J Rom har Pøbelen kastet Steene efter derværende Franskmænd, hvilket har foranlediget en stræng Politieanordning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Da i denne Tid næsten ikke findes nogen udenlandsk Gesandt mere i London, saa forestilledes nylig ved en Lever, som Kongen holdt, i disses Sted, en Mængde Underlieutenanter, der have forandret deres Corps, nys udnævnte Capitainer og Baronetter, der have givtet sig, og deslige ubetydelige Subjecter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 3 KakkasseFemte Aargang. No. 83. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 26 Julii, 1808. Et Brev fra Sorøe til Hr. Etatsraad og Professor G. H. Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
(Fortsættelse.) Svage Træk af hvad jeg følte i at bestne Sorøe, som det er, og i at tænke mig hvad det var, har jeg prøvet paa at fremstille i nogle foregaaende Blade. Gierne dvælede jeg endnu længe ved et Sted, som næsten alt hvad der binder Mennesket til Jorden har gjort mig helligt, men hvorledes torde jeg hos mine faa Læsere haabe Deeltagelse i Gienstande, der maaskee for de fleste et vilde være nye, der ved en uheldig Fremstilling saa let kunne tabe deres Jnteresse, Hvor ønskede jeg mig Evne som Lyst til at skildre alle de Skiønheder, som forene sig paa en Plet, udseet af Naturen til et Ophold for Livets Gratier i Forening med de Genier, der give Livet sit høieste Værd, Her var Stof til mange Breve men jeg føler det alt for vel, Tid er for mig at forlade en Gienstand, som jeg dog aldrig kunde udkomme; Tid at rive mig løs fra den yndefulde Kreds, hvori jeg bevæger mig; Tid at byde Sorøe med dets klare Vande, dets grønne Enge, dets mørke Skove, dets skiønne Lunde, dets hellige Minder og - dets smilende Piger mit Farvel Jkke saa af Omegnens mærkelige Steder har jeg besøgt under mit Ophold i Sorøe. Dem, min ædle Velynder, er vel heller ikke den Sygdom ubekiendt, hvis Symptomer vor Pram egentlig først opdagede, og beskrev med Sternes Pen – den Sygdom, som overfalder enhver Reisende, enhver som fløtter sig fra et Sted paa denne Klode til et andet, og som yttrer sig fornemmelig i en imodstaaelig Drift til at fortælle noget om denne Fløtning. Denne Sygdom har De og Flere vel mærket allerede at være udbrudt hos mig; men nu driver den mig i et stærkt Feberanfald til at skrive noget om den klassiske Egn, som jeg paa langs og tvers i disse Dage har giennemvandret – uagtet jeg i feberfrie Timer gandske vel veed og indseer, at jeg ikke kan beskrive tyvende Delen af hvad jeg faae, og ikke tusinde Delen af hvad jeg følte. Min første egentlige Udvandring var den 6te Julii over Slaglille, som ligger lige ved Landeveien 1/2 Miil fra Sorøe, til Gyrstinge, der omtrent ligger 1 1/2 Miil fra det sidste Sted og 1 Miil fra Ringsted. Slaglille, der i Sorøe KlostersGavebog hedder Slavelse litle, har efter al Rimelighed faaet sit Navn efter den Slag eller Aflæe, som var Absalons Oldefaders Fader og levede omtrent 990 og efter den Tid. Denne Landsby har formodentlig ført dette Navn i Modsætning til Slagelse, hvilken By man ogsaa troer skylder Slag sin Oprindelse; og skal han efter Sagnet være begraven i en Høi nær ved Byen. Omtrent der hvor nu Sorøe store Ladegaard ligger, ikke langt fra Slaglille, var i Middelalderen et Slags Avlsgaard (Grania.) kaldet Slagelsebo, hvoraf den største Deel ved Arv var tilfalden Kong Waldemar I. Men Absalon tilbyttede Sorve Kloster denne Deel, og kjøbte det øvrige, fordi Eiendommen laae beqvemt for Sorøe Brødre. J Slaglille Kirke er aldeles intet, som kunde fæste Oldgrandskerens Opmærksomhed. Den ældste Klokke i Taarnet er fra 1439, og er vel een med de allerældste af dem, som have Aarstal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
J Anledning af de Kæmpehøie, jeg saae i Gyrstinge Sogn, mindes jeg nu en Høi, der ligger Sorøe en god Deel nærmere (helst naar man besøger den til Vands) og ved sin Størrelse, som ved en Beliggenhed, hører til de meget mærkelige. Ofte havde jeg i min Ungdom seet denne Høi, efter glædet mig paa dens Top, og hvilet ved de store Stene under Træernes Skygger ved Høiens Fod, uden at have Anelse om andet, end – at det var en Høi, og et Sted, riigt paa Naturskiønhed, Da jeg nu besøgte den, saae jeg den med andre Øine, den viiste sig for mig i et gandske nyt Lys, med en langt høiere Mærkværdighed, som et saare ærværdigt Oldtidsminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
Advarsel til en Menighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
(Jndsendt.) Uden Tvivl er et skrevet Regulativ, for hvert verdsligt eller kirkeligt Samfund, altid gavnligt og nyttigt. Roligheden er Reglens Datter, sagde Klemens XIV., og ved Reglen indskrænker Mennesket sig til sine Pligters Kreds. Men, skulde det ikke være det fornuftigste, at et saadant Regulativ, for mer Klarheds og Bestemtheds Skyld, forfattedes eller giennem saaes af duelige, samt rolige Mænd, og derefter blev samtykket af hele det Samfund hvis Tarv det vedkommer, Jntet deraf er skeet, som man veed, med de, i et uheldigt Tidspunct, for femten Aar siden, bekiendtgjorte saakaldte Reglementer, i 34 Art., for de tvende (især den franske) herværende kalv. Menigheder; et Værk af salig Mester Joh. Frands Lavigne og to andre, ogsaa nu afdøde, Kirke=Ældste. Bemeldte Reglementer, som aldrig og ingenlunde, i Betragtningen af deres Jndhold, Ubestemthed og Form, kunde opvække Deeltagelse hos Menigheden selv, og som man lykønskede sig med, for hint Samfunds gode Navn, at de forblev skiult og som utilværende, alt det uagtet, foretages paa ny, og sættes ud af deres fortiente Mørkhed. Hvilken Upartisk skulde ikke erfare med Mishag den ubegribelige Beslutning efter hvilken, ganske nødvendigen, og uden Hensyn til den ældste af Forstandernes Forestillinger, ansøges nu, paa Kirkens Vegne, hos det kongel. Kancellie, om disse formeente Statuters, saaledes som de ere, lovlige Bekræftelse?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
Jndbydelse til Danmark og Norges patriotiske Mænd og Qvinder, fra Selskabet for indenlandsk Konstflid. Medborgere og Medborgerinder! Den træske Fiende, som brød Danmarks Fred ved et troløst Overfald, og den skjulte Tilskynder af Krigen i Nord haabede vist nok, at en langvarig Nydelse af alle Livets Goder og Beqvemmeligheder, under en mild, fredelskende Regjering, skulde have blødgjort den i Roligheds og Overflods Skjød opvorne Slægt, og at de med forenet Magt og List lettelig skulde sønderrive Broderbaandet, der forenede Tvillingrigerne under det ældste, ærværdigste og lykkeligste Scepter. De erfarede snart, at deres Forventning var Daarskab; at det dansk norske Folk, som nød Fredens Lyksalighed ved den bedste Konges Viisdom, nød den og med sand Taknemmelighed, Troskab og Hengivenhed for den Fader det havde at takke for alt At dette Folk ei sætter mindre Priis paa sin Selvstændighed, sin Forfatnings Urokkelighed, og sit indre Forbunds kraftige Overholdelse: det bør de ligesaa overbevisende erfare. Ei nok at de vide, at Frederiks Folk har Mod og Kraft til at forsvare sin Hiemstavn, sine Rettigheder, sin Regiering, at hver Opofrelse til Statens Frelse og dens Uafhængigheds Vedligeholdelse er den danske Borgers høieste Glæde, og Almeensikkerhed hans eneste attraaede Løn. – Vi skylde os selv endnu at vise Verden, at disse Anstrængelser ikke ere en øiebliklig, opbrusende og ligesaa hastig forbigaaende Enthusiasme; men at Borgersind og Danskhed ere stadige, uforanderlige Dyder hos Tvillingrigets Beboere. Jntet godtgiør imodsigeligere et Folks Selvstændighed, end dette at bestaae ved sig selv; det er, at finde i sit Lands Naturfrembringelser og i sine egne Borgeres Vindskibelighed alle Livets første, sande Fornødenheder, i Henseende til de større Behageligheder og en forfinet Smags Tilfredsstillelse, saavidt mueligt at nøies med det, som indenlandsk Konstflid formaaer dertil at yde, og at opmuntre denne Konstflid til idelige Fremskridt ved Forbrugen af dens Frembringelser; ved saadan Opmuntring at stifte Concurrents mellem Arbeidernes forøgede Tal, at vække den ædle Veddestrid mellem dem, indbyrdes at overtræffe Unanden; og endelig at hævde en værdig Nationalstolthed paa den grundede Ret, i de Konstfrembringelsers Fuldkommenhed, som passe sig til Klima, Naturprodukter og Landets øvrige Forfatning, ei at vige for nogen Nation. Den Stemning, som vort Publikum saa lydelig yttrede ved den for tidlig henfarne Patriot, Rafns Jndbydelse, har været Anledningen til dette Selskabs Tilværelse, for at samvirke med vor afdøde Ven, som vi erkiende for dets Stifter, til dette store Fædrelands Formaal, hvis Opnaaelse den i nærværende Tidspunkt herskende Nationalaand mere end nogensinde for lader vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
Ved de første Bekjendtgjørelser om Selskabets Organisation og om de antagne Bestemmelser for dets Fremgang og Virkemaade, har det ønsket at oplyse Medborgerne, ei aleene om Hensigten i det Heele, men ogsaa om de Jndskrænkninger og Modificationer, som alle i denne vigtige Sag sammenstødende Omstændigheder kræve. Selskabet har ligesaa tydelig bemærket Forskjellen mellem Krigens Tvangstid, som byder Savn og Undværelse af Ting, som Klima og Jordbund, nægte, eller som indenlandsk Stræbsomhed ikke med Fordeel kan tilvirke, og mellem Fredens blidere Dage, da National=Selvstændighed og Patriotisme ikke fordre at fornægte sig det Udenlandske, som Landet enten slet ikke, eller ei med saa stor Fordeel kan frembringe, som det opnaaes ved heldigt Bytte mod Landets egen virkelige Overflod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-26
Handelen, holden inden Almeentarvets Grændser, er et værdigt, et lykkeligt Baand mellem Nationerne; hvorimod den lægger det Folk i Lænker, som forsømmer sit eget Lands Frembringelsers Forædling, som ikke foretrækker det, som er dyrket paa Fædrenejordbund, og virket ved Broder- og Søster, haand for hver udenlandsk Forarbeidelse af samme Art. Med de fremmede Varer indsniger sig fremmed Smag, fremmed Tone, fremmede Sæder, og saa meget andet Fremmed, at Nationalaand og Fædrelandskhed blive ukjendelige. Langtfra at Fiendens Vare skulde være uskyldige, hvor meget Ondt end Fienden maatte have gjort os, som nogle snedige Handlende have udraabt, for at udsone Patrioters Harme med deres af deslige Vare opfyldte Bøder og Oplage. Nei, disse Vare have skadet os, længe for fiendtlig Vold hæriede Landet; de have nedbrudt vore indenlandske Værksteder, sultet vore arbeidende Medborgere, forvandsket Tænkemaade og Sæder hos Unge og Letsindige.