JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Aalborg, den 16de Januarii. J Onsdags den 14 Januarii bleve i Budolphi Kirke til Præster indviede: 1) Hr. Niels Sommer, allernaadigst kaldet til Sognepræst for Frøslef og Mollerup, Meenigheder i Sønder Herred. 2) Hr. Otto Rafn, til Kapellan pro Persona for Wolstrup og Hørbye Meenigheder i Børglum Herred. 3) Hr. Lauriz Møller Juul, til Kapellan pro Persona for Sønderhaae, og Hørsted Meenigheder i Hassing Herred. Til denne hellige Forretning intimerede den residerende Kapellan Hr. Wandall, som i Adledning af den Forandring af Tiden, da vi nyelig ere indtraadte i et Nyeaar der bør erindre os om de utallige Velgierninger vi have nydt, og nyde, af Guds undsigelige Godhed, og med Taknemmelighed erkiende samme, samt derfor destvivrigere anraabe Gud om, at han fremdeles vil styrke, ledsage og bevare os paa alle vore Veie og i alt vort Foretagende; betiente sig derfor af den Bøn, som Saloman fordum gjorde ved Templens Jndvielse, og var passende nu ved forestaaende Præstevielse, da vi have at bede med, og for disse hæderlige Mænd der nu med dette Nyeaar skulle tiltræde et nyt Embede, en nye Levemaade og en nye Løbebane 1 Kong. B. 8 V. 57. Herren vor Gud være med os, saasom han haver været med vore Fædre han forlade os ikke, og overgive os ikke! Heraf blev da forestillet: En heistvigtig og trostefuld Erindring for os alle om den forbigangne, nærværende, og tilkommende Tid, denne Erindring bør saavel Lærere, som Tilhørere, stedse søge at fornye og vedligeholde. Psal. 71. V. 16. 17. 18.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Hans H. Høiærværdigheds Ordinations=Tale var over Texten af Joh. Aabenb. 3. V. 14. 15. 16. og derudi blev handlet om den høistfarlige Lunkenhed i Christendommen saavel hos Lærere, som Tilhørere - (Den de Afhandling bliver videre fortsat.)
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Af de Ordinerede prædikede Hr. Sommer over den forelagte Text: Luc. 12. V. 42. 43. og deraf viiste: Vigtigheden af en Religions Lærers Pligter, og den ved disse Pligters Opfyldelse forbundne Løn.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Skipper Poul Sand førende Slupen Fortuna fra Aalborg, destineret til Frankrig med en Ladning Kiød, er forliist ved de Hollandske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Af de udenlandske Aviser fra Kiøbh. d. 3 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Der skal circulere udenlands nogle falske Bancosedler meget godt gjorte og allene ved en ringe Feil i Under paa 100 Rdlr. under det Aarstal 1788 disse skal være skriften være kiendelige fra de ægte. Man skal noget næsten være kommen paa Spor af denne bedragerske Fabrik, og ventes altsaa at vorde opdaget. - Commandanten i Citadellet Frederichshavn, Oberst v. Peyman, er tilligemed Oberst Leth ved Kronprindsens Regiment, udnævnte til Generalmajorer.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Thorn, den 31te December. Der er ingen Preusser inrykte i Warschau, undtagen nogle for at hverve. Af Russer er der og i Prag henimod 10000 Mand; De øvrige ere 8 Mile derfra forlagte i Sykolow og Wegorow. Endnu er det ikke ganske roligt i Warschau, hvorfor ogsaa adskillige for deres uforsigtige Talers Skyld ere aresterede. Man taler og igien om en ny Deeling af Polen, hvorved man lader Kongen af Polen beholde en liden Plet af Polen; og, siger man tillige at de deelende Magter ville paatage sig at betale hans Gield, og give ham et aarlig Tilskud af Penge til sin Hofstats Vedligeholdelse. Tiden vil afgiøre, hvad deraf er sandt eller ikke.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Arnheim, den 31te December. Den 28de ginge de Franske med omtrent 5000 Mand og 600 Husarer ved Tuyl over Waalen. Saasnart man derom bekom Efterretning i Hovedqvarteret blev strax et anseeligt Korps detascheret derhen for at fordrive Fienden. Hvilket ogsaa blev udført paa følgende Maade: Den engelske General Dundas commanderede det ganske foretagende, og Lord Catheart fulgte efter med de beste Trop er. Det Hessiske Korps var imellem 3 til 4000 Mand stærk, og de engelske Tropper bestod af 3 Cavallerie= og 14 Jnfanterie Regimenter. Om Natten den 29 vare de fleste Tropper allerede paa deres bestemte Plads, og om Morgenen den 30te Kl. 7, skeede Angrebet. De Hessiske grebe ved Wardenberg og Thyl de Franske an, og dreve Fienden med Cavalleriet og Bajonetten ud af kandsbyerne, hvor de paa Digerne havde tillige plantet 4 Kanoner for dermed at afskiære dem Rettraden overWaalen. Dette blev lykkelig udført og derpaa angreeb de dem modig med Bajonetten og Sablen. De engelske Dragoner rykte tillige frem og ved første Angreb tage 400 Husarer til Fange. Derpaa kom de til at slaaes med hinanden og de Franskes Nederlag var meget stort. Man skiød kuns lidet, men udførte alting, med Bajonetten og Sablen. De Alliertes Forliis er saare liden, men af det afskaarne Franske Korps kom ikkuns faae tilbage, de fleeste bleve fangne, saarede og dræbte. Ved Courerens Afgang var Rytteriet endnu i Begreb med at opsøge og forfølge de flygtede. Engellændernes Tab bestaaer i en Oberst, to Subalterne-Ofsicerer og 12 Gemeene. De engelske og Hessiske Tropper, have ved denne Leilighed særdeles udmærket sig.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Haag, den 3die Januarii. Man har faaet Efterretning, at Grave har maatte overgive sig den 27de af Mangel paa Levnetsmidler og Ammunition, efterat den tappre Besætning af 1600 Mand havde i 11 Uger forsvaret sig, blev General de Bøns endelig tvungen til at overgive Staden til de Franske uden at kunne erholde nogen Kapitulation for sig og tin Garnison, endog Fienderne selv maae berømme hans mandige Forhold, og Convent-Deputeret Bellegarde indbød ham tilligemed alle Officererne til Taffel hos sig. - Man taler, som om en afgjort Sag, at der skal være sluttet Fred imellem Frankerig og Spanien.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Nederelben, den 8de Januarii. Efter private Breve fra Amsterdam skal man der den 2den dennes have hørt om Aftenen en meget heftig Kanonade, som man formoder skal have været enten i Egnen ved Breda, eller ved Gorinchem. - Man har og i Amsterdam Efterretning om, at den Franske Fløde skal være udløben fra Brest 35 Linieskibe og 11 Fregatter og at disse krydse i Kanalen. - En Expresse fra London, har overbragt en Afskrift af den Tale hvormed Kongen den 30te December aabnede Parlamentet og derved gav tilkiende, at Krigen imod Frankerig skal alvorlig fortsættes. - Følgende Gravskrift over Robertspierre fortiener at afskrives : lonnette citoyen, ne pleure point man sort, di je viveie, tu serois mort. terlige Borger, græd ikke over min Skjebne; dersom jeg levede var du død.)
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Frankfurt at Mayn, den 2den Januarii. Man regner, at i Engeland skal aarlig blive drukket 60,000 Piber Portugisisk Viin. Af dette Slags Viinfade skal efter nu værende Paalæg betales 4 Pund Sterling, som da aarlig beløber sig til 240,000 Pund.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Berlin, den 6te Januari. Politiet her har udbedet sig den Kierligheds Gierning af Huuseierne her, at de nu i Frosten ville bestrøe Jisen for deres Huse med Tørvaske eller Sand, paa det ingen skal komme til Ulykke ved at falde. - Det var vist no at ønske, at dette Exempel ogsaa maatte efterfølges af andre, især i store Stæder.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Paa Nyeaarsdag blev her bekiendtgjort en anseelig Afvancement i Armeen, ved 10 Jnfanterie og 7 Cavallerie Regimenter bleve udnævnte 11 Generallieutenanter, 17 Generalmajorer, 41 Oberster og 22 Oberstlieutenanter.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
General von Braun, hvis Regiment Generalmajor von Arnim har faaet skal være Commandant i Berlin med 2000 Rdlr. Pension; og General v. Pfühl har faaet Gouvernementet af Spandau med 1000 Rdlr. Pension.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Efter Forlydende skal der oprettes 6 nye Regimenter i, og for Sydpreussen. Ved heele Armeen bruges nu Kokarder og Kramper paa Hattene, og Piske med Kokarder paa Baghaaret.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Copulerede. J Budolphi Kirke den 16de Januarii, Mesterskomager Sr. Johan Frederich Sørensen, et Jomf. Christinne Pedersdatter Larsen.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Død. J Aalborg den 13de Januarii, ArbeidskaNiels Jørgensen Pelstrup, 43 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Et det har behaget Gud ved Døden efter nogle Dages Svaghed, at bortkalde i Dag min kiære Mand Jørgen Thøgersen Overgaard, Borger og Vertshuusmand her i Byen i sit Alders 57 Aar; det skulde jeg herved sørgeligst bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, derhos overbeviist om at de tage oprigtig Deel i dette mit og min Søns store Tab, frabedes al skriftlig Condolence. Aalborg, den 15de Januarii 1795. Jnger Pedersdatter Farup. Sal. Overgaards Enke.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Avertillements. Paa Bogtrykkeriet imodtages Subskription paa Hr.Doctor Marezolls Prækener; de som endnu ville subskribere paa samme, ville behagentlig lade deres ærede Navne hos mig antegne, inden denne Maaneds Udgang. Aalb. d. 16. Jan. 1795. P. F. Wandall. der til Byen er ankommen Joseph Stephans Presangs, han giver Underviisning i at hægle og blege; af Blaar forferdiger han den fineste Hør man vil forlange, og naar nogen dermed ei skulde finde sig fornøiet, giør han sit Arbeide omsonst; han beder sig paa det bedste recommenderet, han logerer for nærværende Tid hos Sr. Hans Friis ved Vesterport. Skrivter, trykte i Aar 1795 og smuk indbundne. Lafontaines Fortællinger, 88 sk. Foræringer til alte unge Koner og Piger som ønske at blive lykkelige Huusmødre, 32 s. Brittiske Robinsoner, 12 s. FaustsHerekunst 16 s. med andre fleere nye Skrivter, tilligemed smukke og vel indbundne Bibler, Testamenter og Postiller, samt alle de Slags Bøger der bruges i vores Danske Skoler, kan i store og smaae Qvantiteter og for billige Priser bekommes paa Vestergade hos Søren Borup.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
hos Klokker Milling er endnu Lotterie=Sedler at faae af det Kongelige Classelotterie til første Classes Trækning. Selveier Gaardmand Niels Nielsen, og Anders Svendsen Laders Kone Johanne Christensdatter i Vester Thaarup, Huusmand Niels Nielsen i Kliim, Christen Christensen Pinds Kone Kiersten i Skræm og Peder Andersens Kone Birgitte Nielsdatter i Manstrup Broegaard, ere nyelig bortdøde, Stervboerne ere tagne under Behandling, Arvingerne og Debitorerne ansagte at møde; men Creditorene er jeg i alle bemeldte Boer uvis om, og derfore anmodes de herved det snarest mueligt, at tilmelde mig deres Fordringer, for at nyde hvad Ret er. Kliim, den 24de December 1794. Wadsted.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Valersvend Neuhausen i Condition hos Malermæster, i Roschou, tilbyder om Aftenen nogle Timers Jnformation i Tegning, foreviser noget af sit Arbeide og lover enhver bedste Fremgang.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
En ganske nye Hat med grønt Silkefoer, Silkelisser, breed Silkebaands Krampel og Sr. MeyhaumsMerke er sidstleden den 12te Januarii ved Feiltagelse bortkommet paa Compagnihuuset. Jhændehaveren vilde derfor behageligst aflevere samme til Hattemagermes: ter Sr. Meyhaum hvor tillige den i dets Sted bekomne Hat, med Sr. Skalstrups Merke kan afhentes.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
En Student som haver overstaaet de 3de første Accademiske Examina, søger Tieneste som Jnformator hos en Proprietair eller i Mangel deraf hos een Præst, hvem han tillige vil assistere i Prædikembedet; hvo denne Tienestsøgende maatte være behøvende, ville behagentlig henvende dem til Velædle Hr. Oluf Christensen, i Aalborg, som om hans Opholdsted giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
paa Kiettrupgaard i Vensyssel er staaende til Salg : En meget smuk bærebruun Hoppe i 6te Aar, 10 Qvarteer 1 Tome høi, tienlig til Dragon- eller Vogn hoppe, og særdeles vel skikket til Ride- og Kiørebrug, hos Yde. 9 Tønder tør bierget hvid Havre og 79 Tønder, 28 dito, der af Sørvand har været vaad, tommen fra Dantzig og sidstafvigte September indstrandet for Ræhr Strand; bliver førstkommende 2den Februarii d. A. ved offentlig Auction bortsolgt i Thisted efter de Conditioner der nærmere paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. gaden No. 378 kan bekommes for billig Priis adskillige hos Bundtmager Andreas Golz boendes paa tille det respective Publikum giøres hermed bekiendt, at Mands Pølser, dito med Stof, dito sorte uden Stof.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
mig underskrevne udi 5 Fiærdingaar i Nørre Ja Erik Norkier Slagter, som haver logeret hos Sundbye, og nu for 5 Uger siden bortreist, og da vi haver nogen Mellemregning sammen, og da Opskrivten derpaa er udi hans Forvaring; saa siden hans lange Udeblivelse kommer mig betænkkelig, og andre i samme Begivenhed affordre ham til Afregning, saa er det jeg herved seer mig nødsaget til saadant at bekiendtgiøre 3de Gange udi de Aalborgske Aviser med Anmodning at han inden 6 Uger fra Dato af, indfinder sig til at giøre vedbørlig Rigtighed, eller derfor kan vente sig lovlig begegnet. Nørre Sundbye, den 14de Januarii Christen Jensen Thranholm.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Priisholt Hovedgaard udi Hovelberg Herred, med til I liggende Sahl og Gulløv Sogners Kirke-Korntiender, samt bemeldte Sogners Kongens og Kirkernes Anpart Qvægtiender, agter undertegnede Eier, formedelst Forflyttelse til Amtmands Embedet i Thisted, at bortforpagte paa 4 eller 8 Aar, fra 1ste Mai 1795 at regne, ved derover anstillende offentlig Auction paa Viborg Raadstue Mandagen den 26de Januarii 1795 Kl. 10 Formiddag. Den aarlige Udsæd paa Hovedgaards Marken er 60 a 70 Tdr. Rug 50 a 60 Tdr. Byg, 10 a 120 Tdr. Havre og 10 a 12 Tdr. Boghvede. Høe avlet er circa 200 Læs. Avlet og øvrigt Hoverie drides og forrettes af 42 Hoveriepligtige Gaardbrugere, og det Tiendeydende Hartkorn er circa 250 Tdr. Hovedgaards Markens fortrinlige Godhed er almindelig bekiendt og Conditionerne til Forpagtningen bliver 14 Dage før Auctionen at faae til Eftersyn paa Friisholt, hvor ogsaa er føiet Anstalt, at Hovedgaards Marken vorder Liebhaberne forevist. Thisted, den 26de December Ferslew.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Efterlysning. Sidstafvigte 5 Januarii Kl. et og T. et halv Slet Eftermiddag er min Karl Søren Bierregaard i Aalborg uden Pas eller Skudsmaal uventen de og ulovlig absenteret sig af min Tieneste, og ei end nu indfunden sig eller været at opspørge; thi bliver han i den Anledning i disse Aviser 3de Gange efterlyst med Tilhold at han ufortøvet indfinder sig, for at aflegge vedbørlig Reede og Rigtighed for det Favnebrænde han har været anbetroet til Bortsælgelse i afvigte Aar, hvoraf den største Deel allerrede af ham er bort sogt, uden han derfor har leveret Betalingen eller gjort Forklaring hvem samme have bekommet, skulde han er efter denne Efterlysning indfinde sig, da anmodes derham forekommende at anholde ham, og strax at tilmelde mig samme med Posten eller anden sikker Leilighed, da han strax skal blive afhentet og de paa ham anvente Bekostninger erstattet. Bemeldte Søren Bierregaard var ungefær 29 Aar gammel liden af Vext, sort af Haar, rund af Ansigt og godt udseende, ved Bortgangen var han iklæd en mørkeblaae Klædes Overkiole, en brun stribet Manschesters Dæst, et Par lysebinge Scheges Buxer, en rund Hat paa Hovedet og Støvler paa Benene. Dronninglund ved Aalborg d. 8de Januarii 1795. W. Halling. aver nogen noget at anmælde, fordre eller paastaae udi Stervboerne efter Selveier Gaardmænd Ove Nielsens Hustrue Maren Jensdatter og Michel Nielsens Hustrue Kiersten Jensdatter i Hals Sogn og Bye, vil le de møde udi Skiftesamling som næste 27de Januarii foretages udi første Stervboe Kl. 19 Slet, og i sidste Stervboe Kl. 11 Slet Formiddag, da der formodes, disse Skifter at kunne optages til Slutning. Et grundmuuret Sted, 3 Etager høi, beliggende lige foren af Byens Aaer, paa et for Udsigten særdeles plaisant og fornøielig Sted, og med anseelig Bekostning for kort Tid siden sat i smuk beboelig Stand, forsynet med Kieldere for neden, Over- og Underværelser, hvoriblandt 2de Sale. Stalderum for Kiør og Bæster, Brændehuus, fornøden Gaardsrum med flere udfordrende Leiligheder til fortrinlig Beboelse for en Embedsmand eller anden Standsperson som samme maatte behøve, er underhaanden at faae til Kiøbs hos mig underskrevne, som samme er given i Commission paa fordeelagtige Vilkaar at sælge. Aalborg, den 4de Januarii 1795. Jens Hiersing, boendes paa Nørregade. Et i god beboelig Stand vedligeholdt Sted, beliggende paa en for Næring til Vertshuushold beqvem Gade, hvortil det i endeel Aar med Fordeel har været brugt best. Af 13 Fag Huus 2 Loft høi med Jndkiørsel, Brønd i Gaarden og Stalderum til Bester, kan underhaanden erholdes til Kiøbs og næste Paaske til Beboelse antages hvorom, Lysthavende vilde accordere mede Jens Hiersing, boendes paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1795-01-16
Trykfeil. J nogle Aftryk af No. 4, staaer paa 6te Spalten af Consertmester Pleyels musicalsk Nytaarsgave for Dag mer, læs, af Consertmester Pleyels. Musicalsk Nyeste aarsgave for Damer.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
hvilke Om at forebygge Smaaekopperne.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
(Af det Hamborgske Adresse Comtoirs Efterretninger.) Følgende Anviisning, at forhindre Smaaekopperne, har Hofraad Kampf i Neuvied til Forfatter, og fortiener efter vore Tanker almindelig at bekiendtgiøres:
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Fra Petersborg erfares, at en vis Fransos, Marqvis Polske Grændser, den 3die Januarii. tainlieutenant i russisk Søetieneste og blevi Admiralitevon Montaigst, der for 2 Aar siden traade som Capitet ansat ved det sorte Hav; denne blev for nogen Tid han stod i Corresponden med National-Conventet og siden sat i Arrest fordi man havde ham mistænkt, at Hr. Descorches i Constantinopel. Ved opbragte Breve har man kommet efter, at den sidste havde lovet ham meget om han vilde besørge Flaaden stukken i Brand, men hvorvidt han har entreret i dette ham gjorte Forslaa, veed man ikke. Den 10de December fik han sin de blev brækket over hans Hoved og han afført sin UniDom. Han blev bragt paa Skafottet, hvor hans Kaar form og skal nu hensettes i et Kloster langt fra Archangel.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Nederelben, den 12te Januarii. den 4de paa nye vovet at gaae over Waal i 2 Colonner, Efter de nyeste privat Breve skal de Franske have med 36 til 40,000 Mand, nogle skrive 60,000. De have efter meget Blogsudgydelse erobret den Stad Thiel, men hvorledes de kommer tilbage vil Tiden vise. Mangel paa Levnetsmidler driver dem til fortvivlede Foretaretninger og hvad Fremgang de have gjort ei heller er gender; men man har endnu ingen tilforladelige Efter des for. Paa Fredag ventes Efterretning fra de til Frygten i Amsterdam saa stor, som den af nogle udraaParis afgangne Commissarier, om de udrette noget eller intet, til Hollands Beste.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Berlin, den 10de Januarii. derfra afreist til Wien. Til Mulheim er ankommen Den russisk Keiserlig Gesandt Hr. von Gallowkin er en russisk Officeer, som skal have holdt adskillige Conserenzer med Grev Claisayt.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Blandede Efterretninger. det ene Partie truer det andet med Mord og Drab, ja og meere heftig. Man forhaaner hinanden offentlig og I Paris bliver nu Forbittrelsen i Conventet alt meere giør de groveste og tildeels ubeviisligste Beskyldninger, imod hinanden for at styrte sine Avindsmænd og bringe alting i Forvirrelse; Jacobinerne kommer alt dette af Sted. Barrere, Collot og Billand, kaldes de tre Skurker, som man vil hevne sig paa, man drikker paa den tilkommende Maaneds Vel, og raaber høit, det bliver aldrig godt, før man faaer en anden Regiering; een Million maae der endnu opoffres. - Efter Lecointres, Anklage har Conventet decreteret, at der skal sættes en Kommission af 21 Lemmer til at undersøge beskyldningerne imod Barrere, Collot, Billand og Vadier.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
J London har man nok at tale og dømme om Kongens Tale i Parlementet, der, ere og Meeningerne forskiellige ligesom paa andre Steder, da nogle ivre sig for, andre imod Krigens Fortsættelse, og derom have allerede baade i Over= og Underhuuset været adskillige heftige Debatter. Ministeren Pitt erklærede, at det var til ingen Nytte at handle og Fred med Frankerig, saalænge det Partie endnu herskede, som anstillede sig som moderate, men vare dog i Grunden ikke mindre end fredeligsindede og hos hvilke intet kunde være at rette.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Det store Spørsmaal er nu kan Engeland eller Frankerig holde det langst ud i Henseende til Penge. Endnu har Storbritannen, sagde Ministeren, Overhaand med Erobringer og Penge. Østerrig, Preussen og Sardinien har endnu ikke tabt saameget, som Frankerig har mistet i begge Jndierne, deres Rigdom er der udtømmet. - Hr. For modsagde Ministeren i alt dette vidtløftig. Han sagde, at siden de Gothers og Venders Tog, havde han i Historien ikke fundet Exempel paa saa mange i nogle veldtoge forefaldne Nederlage paa den eene og Erobringer paa den anden Side. Han roste Amerikas og de øvrige neutrale Landes Lyksalighed, der ikke havde blandet sig i denne Krig.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Efter Sigende skal Brødet i dette Aarhundrede ikke have været saa dyrt i London, som det nu er, og man kan neppe vente Prisernes Nedsættelse, da ingen Tilførsel kan saaes fra Polen.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Aalborg, den 19de Januari. Efter Beretning skal Hans Excellence Hr. Jørgen Erich Scheel Ridder af Elephanten, Statsminister, Geheimeraad &c. &c., være i forrige Uge ved Døden mi get hastig afgaaet i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Ved Tallotteriets 534 Trækning i Wandsbek den 13. Januari udkom: No. 55, 21, 79, 73, 67.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Til den forestaaende 535 Trækning i Wansbek kan faaes Sedler til den 26de Januari.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Døde. J Horsens den 11te Januarii, Frue Bodils Hoffgaard, Enke af afgangne Etatsraad de Lichtenberg. i sit Alders 84 Aar. J Aalborg den 16de Januari Hauboist Bræmers Kone Ane Kirstine, 45 Aar. Den 19de Vertshuusmand Bertel Andersen, 51 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Den 16de Januarii om Eftermiddagen blev mig til sendt med Hosskrift: Gud være fremdeles med os, og staae os bie indul vort sidste Ende, 2 Rdlr.; for samme takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst, og disse skal blive uddeelte til dem, som lide Mangel paa Varme i denne Vinters Tid. Joh. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1795-01-19
Avertissements. Nøde Hs. Kongelige Majestæts allernædeste Veylling saaledes lydende: Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hering udi Slesvig, Holsteen Stormarn, Dytmærsken og Oldenborg.