JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Da man nu baade kan ride og kiøre over Rhinen, saa sætter baade Tydskerne og Franskmændene sig, hver paa sin Side i Sikkerhed for al Overfald. Franskmændene iiser stærk paa deres Side, hvorved mange skal være frossen ihiel, for at hindre Tydskerne Overgangen. De Tydske derimod forstærker deres Garnisoner i Rhinstæderne. Af de fyrstelige Skove, bliver daglig leveret Brænde til de Tydske Posteringer og Vagter ved Rhin bredden lige til Kastell. Fienden holder sig nu meget roelig for Maynz. Den Franske Armee som stod forden Mannheimer Rhinskandse, har nu deelt sig i 2 Korps, hvoraf det ene er gaaet i Vinterquarteer og det andet trukken sig over Hundsrück ind i det Luxemborgske. Den Keiserlig Besætning i Luxemborg gjorde den 22de December et alvorligt Udfald med 6000 Mand, det kom til en haarnakket Fegtning, som paa begge Sider kostede mange Mennesker. Endelig trak de Keiserlige sig igien tilbage. Af en Provianttransport, som blev indbragt i Festningen, medens Fegtningen varede, faldt adskillige Vogne dog i Franskmændenes Hænder. Siden den Tid er Luxemborg bleven engere bloqveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Frankrig. Den 2den Januarii uddeelte Conventen, de 300,000 Livres, som den efter Cheniers Forslag havde bestemt Konstnere og Lærde. Samme Dag bekiendtgjorde Carnot i Velfærdsudskuddets Navn for Conventen at Nordarmeen havde intaget Grave, Øen Bommel og Fortet St. Andries, havde slaget den forskandsede Fiende ved Breda, og at Soldaterne havde, med opplantede Bajonetter, uden Kanoner, gaaet løs paa de anlagte fiendtlige Batterier, paa hiin Side af Waal, og havde jaget Fienden paa Flugten, samt erobret 60 Kanoner. Overhovedet er ved denne Seier vundet 150 Kanoner, 1600 Krigsfanger (Graves Garnison uberegnet) 300 Heste, meget Bagage, Munition og en Krigscasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Ved vores Armee i Jtalien, hersker desværre mange Sygdomme, hvoraf og mange Mennesker døe. Præsidenten i det nye oprettede Revolutionstribunal, hedder Mouricault. Den 5te decretterede Conventen, at en Summa af 3 Millioner 588083 Livres, som Jndvaanerne i det Berner Gebeet havde Fordring paa af Staden Lyon, skulle udbetales dem af Nationalskatten, samt at et Værk over Faaravlen, som den berømte d'Anberton har skreven, skal trykkes paa Nationens Bekostning, og Forfatteren nyde Jndkomsterne af 20000 Exemplarer. J Anledning af at Conventen har decretteret at Lacroix skulle arresteres, for en af ham udgiven rojalistisk Brochre, udlader Mercier sig meget eftertrykkelig, iblandt andet, saaledes: "Jeg paastaaer, at man ikke ønsker den gamle Regieringsform, men at denne skal have en Skikkelse og Fasthed. Theologerne kaldte alle dem som understod sig at modsige dem, Atheister. Anstiller man nu alvorlige og fornuftige Betragtninger, saa kommer et hidsig, Hoved og raaber: Han vil aabne Døren for den unge Capet og igien indstille Monarchiet. Han er en Rojalist. Theolologerne straffede Ord; men hvorledes kan en frie Regiering paalægge Ord Dødsstraf. En politisk Jnqvisition er endnu hundrede Gange afskyeligere end en Theologisk, thi hvorledes vil man undgaae den? Jkke Skræk, ikke Kongedom, men Retfærdighed forbunden, med Republik, det vil alle Franskmænd uigienkaldelig have. De har ikke omstødt Thronen for at oprette et blodtørstig Decemvirat. Af Jntriguens Producter, fra Revolutionens Begyndelse af, var Constitutionen 1791 den abgesmakteste og sørgeligste Produkt. Denne Constitution uddeelte Ret uden Garantie, Fremgang uden Grændselinie, Magt uden Ligevægt, Bevægelse uden Ledetraad, et Monarchie uden Patriciat, et Democratie uden Liighed; saaledes var Constituationen a 791, det var det uformelige System, den duelige Bygning, som i mindre end et Aar maatte styrte sammen, og hvilken Modrevolutionisterne, som endnu bestandig er hierneløs i deres Haab, forgieves lover igien at sætte i Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Engeland. Vor store Flode under Lord Howe, skulle den 6te Januarii have gaaet i Søen, for at convoiere vor store Vestindiske Koffardieflode til en vis Høide, men man veed ei endnu vist om han er udløben. Admiral Peyton ligger seglfærdig med sin Flode til Ostindien. Den af 4 Regimenter bestaaende Jrlandske Brigade, som før har staaet i Fransk Tieneste, bliver nu igien paa nye oprettet og formeret til 6 Regimenter, og alle de forhenværende Officerer, som endnu ere her, blive ansadte derved; de faae samme Uniform som de havde i Frankrig, samt Katholske Feldtyræster, da blot Katholiker hverves dertil. J London er 60,000 Munderinger i Arbeide for Emigrantere. Der bliver og indpakket 40,000 Par Hesteskoe, som skal sendes udenlands, men man veed ikke hvorhen. De ere bestem tilet Corps af 5000 Heste, til hver Hest beregnet 8 Sko J hele Engeland er falden megen stærk Snee, saa at Veiene, ja endog Gaderne i London er næsten ugangbar. J Parlamentet hersker stor Virksomhed. Underhuset har bevilget for dette Aars Søetieneste, 100,000 Matroser, hvori ere indbegrebne 15000 Søesoldater. Begg Husenes Takkeadresser for Kongens Taler ere allerede den 1ste høitidelig overleveret ved Hoffet. Pitte vedbliver, at drive alt hvad han vil have igiennem, ved Stemmernes Fleerhed. Paa Grev Stanhopes Paastand: at den nu værende ringe Priis, hvori Assignaterne i Frankrig vare, da de taber 75 Procent, var en Fordeel for Conventen, men langtfra ei et Beviis paa den franske Credits Mangel, spottede Grev Mansfield med følgende Vers af Dryden "Mit Saar er stor fordi det er saa lille Men den sindrige Hertug af BuSkingham besvarede dette Vers med følgende: "Det vilde altsaa have været større, naar der slet ingen var".J de sidste 8te Uger ere forskrækkelige Summer i rede Penge udgaaet fra Engeland til Holland. Af de 16 Paketbaade, som i denne Tid har faret derpaa, vare somme fragtede med 100,000 til 140,000 Pund Sterling i Guineer, Piastre og anden Sølvmyndt. Aarsagen til denne, for vor Pengecirculation saa skadelige Udførsel, er, at Afsenderne fortiener 6 a 7 proCento naar de betaler med rede Penge istæden for Vexler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Adskilligt. Den Pfalsiske General Roi, skal ved Undertegnelsen af Capitulationen ved den Man heimer Rhinskandses Overgivelse, have sagt til Mercier: At han beller havde ønsket at undertegne Freden med ham. hvorpaa denne har svaret: "Freden er 12 Miil herfra, Jeg vil tage Maynz og give Tydskland Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Den nedsadte Krigsret i Anledning af Rhinfelds, Overgivelse, har dømt General Resius til at miste Hovedet og Oberste Lentz til at arqvebuseres, samt de andre Stabs=Officerer til forholdsmæssig Straf. Lan greven har derimod formildet Straffen, deels til Arrest paa Livstid, deels kortere, og deels til Landsforviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Til Rygterne hører: at Marchese Manfredinisom er Storhertugens af Toscana Minister og Raadgiver, og som strax fra Begyndelsen ansaae Krigen, med Frankrig for unødig, nu skal fremtræde for at mægle Freden imellem Østerrig og Frankrig. Genferne har nu opbrændt alle Borgertitier, saa et ingen Familie nu mere kan fremvise sin Alderdom, og følgelig bliver hinanden lige i Rettigheder. J Staden Genf og omliggende Egn seer det bedrøveligt ud. Paa Veien imellem Neus og Gens, som ellers var opfyldt med Karether, sees endog sielden nogle faae Fodgiængere. Jmidlertid bortfalder nu al Sansculotisme. Den nye Franske Gesandt Deportes som giør stor Ophævelse og har et anseelig Følge, har ganske erklæret sig imod Sansculotvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
J Engeland er Vinteren meget haard. De Velgiørende og Rige, viser sig herved i et skiønt Lys, ved at række den Fattige hielpsom Haand. Overalt, endog i Smaastæderne, er aabnet Subskription til den lidende Armods Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Bekiendtgiørelser. Herr Kammerherre Baron Guldencrone, agter ved offentlig Auction, som foretages i Skriverstuen paa Moesgaard, Onsdagen den førstkommende 8de April, at bortsælge følgende ham tilhørende Eiendomme, i Haureballegaards Amt, Thiset Sogn, Jngerslev Bye, nemlig: 1) Et Bondested, ansadt for Hartkorn 1 Tdr. 2 Alb. udskiftet af Fællig, og beliggende midt i dets Mark, som bestaaer af meget god Jord, og, er dækket for alle Vinde af Byen og en tilstødende Skov; Bygningerne udgiør i alt 25 Fag; Stedet tilhører en SkovGrund, som er meget beqvem til Skovs Opelskning. a) Et Huus, som nu beboes af Jørgen Rasmussen, bestaaende af 10 Fag og forsynet med en god Kaalhave. 3) et Huus bestaaende af 7 Fag, forsynet med en god Kaalhave og beboes af Niels Laursen. 4) et Huus bestaaende af 7 Fag, hvorudi Ude Morte sens Enke og Christen Laursen, indtil videre, er tilladt Huusværelse; til dette Huus er ogsaa en god Kaalhave. Lysthavende ville behageligst indfinde sig benævnte Tid- og Sted, da Auctions=Conditionerne, indrettede for Købere saa billige som mueligt, skal vorde kundtgjort, og det tiener imidlertid til Efterretning: At Eiendommene, opraabes først hver for sig og siden samlet; Kiøbesummen creditteres til Snapsting 1796, imod antagelig Sikkerhed; og en Deel deraf kan blive længere creditteret, om Kiøberne, eller Kiøberen dermed finder sig tient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Den 21de Januarii om Aftenen, er i min Kiølstue af en Slaugbænk bleven bortstiaalet, en blaae Bolsters Underdyne. Hvo som herom kan give nogen Oplysning, loves en Doceur. Terchild Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Selveiergaarden Hønholt, i Winderslew Sogn, blev ikke ved forhen bekiendtgjorde Auction den 14de d. M. bortsolgt. Den bliver derfor stillet til 2den og 3die Auction, førstkommende 24de og 25de Februarii Kl. 12. Auctionen holdes i Hønholt, hvor sidstmeldte Dag bortsælges en Deel Jndboe og deriblandt nogle gode Sengeklæder. Wiborg d. 17de Januarii 1795. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Auctionsforvalter. Staats Calender med behørig Stempel for Aaret 1795. Geistlig Staat. Kongelig Forordning om Hegn og Fred over Jorderne i Danmark. Dito Forordning og Vei=Væsenet i Danmark. S. T. Hr. Prof. Schlegels Statistik 1ste Deel Prenumerations Priis 1 Rdlr. 24 s. og 3 Mk. i Prenumeration, som godtgiøres ved den sidste Deels Modtagelse, den 2den Deel kan ventes med første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
For billig Priis er dette at faae i Aarhuus, hos D. C. afgangne Bogbinder Jessens Enke. En moderne lyseblaae Fruentimmerpelts er at faae tilkiøbs, som anvises her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Skulle nogen her i Byen have et Partie gode Norske Mallurter til Salg, vilde Vedkommende henvende dem til Adresse=Contoiret, som giver videre Efterretning om Kiøberen. Aarhuus den 24de Januarii 1795. Udi min yderste Stue er bleven i Dag den 24 Januarii bortstiaalen et messing Fad, hvem som skulle forekomme bemeldte Fad, ønskede jeg meget vilde underrette mig derom, da jeg derfor udlover fornøielig Betaling og deres Navn ubekiendt. Jens Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
J Grundføer Præstegaard, ved Aarhuus, staaer en graae Hoppe, fylder til Foraaret 5 Aar, og en graae Vallak fylder 4 Aar, begge over 10 Qvarteer, af føre og stærke Lemmer, tienlige til et Spand, til Forhandling, enten under et, eller hver for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
J Da jeg er kommen i Erfaring om: at mi P. M. allernaadigst Privilegerede Tobak=FabrikHovedstempel er bleven eftergiort, og at dermed stemples og selges her i Landet under Navn af mit, en Slags Jomfrue Kardus Tobak; saa finder jeg fornøden, for at vedligeholde den Roes, som mit Fabriksvahre overalt har erhvervet, at bekiendtgiøre dette for Publicum, at de ikke ved disse falske Tobakker skulle blive bedragne og troe at samme kunde være kommen fra mit Fabrik. Kiendetegnet paa disse forfalskede Karduser er denne: at foruden Tobakket er yderlig slet, saa er den paa Karduserne aftrykte Jomfrue Figur nøgen, da derimod aftrykket paa mine Karduser er Jomfrue Figuren paaklædt, hældende sig til et Virgin=Fad paa hvis øverste Bund er anbragt disse Bogstaver M. J. Snart vil jeg ellers opdage denne nedrige Gierningsmand til ungieldelse efter de allernaadigste Forordninger. Aalborg den 5 Januarii 1795. M. Jeeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
En Gallease, fladbygt, drægtig 14 Commerce Læster, med staaendes og løbendes Redskab, Anker og Touge, samt 2de Stell Seil, beliggendes her i Aarhuus Havn, er underhaanden af faae tilkjøbs og kan derom accorderes med. R. Malling. Fire Capitaler, en paa 900, en paa 800, en paa 700 og en paa 600 Rdr. ere til næstkommende Snapsting at faae til "Laans, imod rescriptmæssig sufficant Pant i Jordegods, og lovlig gangbar Rente. Vedkommende som behøver slige Capitaler ville derom henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Da Søren Christensen Hiellemager, som af min Tieneste her er undvigt, ei efter Jndkaldelse i Aarhuus Stifts Addresse Contoirs Tidender No. 64, 66 og 67 forrige Aar, indfandt sig; saa blev hans Efterladenskab den 3die Novbr. sidst loulig Vurderet og den 17de f. M. ved offentlig Auction bortsolgt, hvorved samme er udbragt til den Summa 13 Rdlr. 3 Mk. og 8 s. der nu er indkommen i Casse; men førend derfor kan aflægges det befalede Regnskab til Amtets høie Øvrighed, finder jeg fornøden herved 3de Gange at indkalde med 6 Ugers Varsel, alle Dem som paa nogen Maade haver at fordre udi - eller maatte være skyldig til - dette Boe, at møde herpaa Gaarden Mandagen den 2den Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slæt, de første for, efter lovlige Beviser og Boets Tilstand, at modtage deres Krav, og de sidste at betale hvad de dertil maatte være skyldige. Hiortzhøylund den 15de Januarii 1795. Th. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Efter Dom og Udlæg, bliver følgende Rasmus Sørensen Feldballes Eiendomme her i Byen, stillet til offentlig Auction paa Stedets Raadstue Tirsdagen den 3die Martii førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, og da om Vurderings Summen eller derover kan opnaaes uden flere Auctioners Holdelse, for Omkostninger at spare, absolut bortsolgt, nemlig: 1) En Toft, Strandhaven, kaldet (med Undtagelse af de 19 Alne Jord fra Vester som er Ebbeltoft Havn tilhørende) tilligemed det ved samme Strandhave liggende Huus, og derudi værende Kakkelovn, paa Nedregade. 2) Karet- og Hyrdehaven saa kaldet, der ligeledes har sidst været brugt til Korn og Græsning, beliggende paa Overgaden. Disse Eiendomme kunne forud af Lysthaverne tages i Øiesyn, og skal Conditionerne paa Auctionsstedet vorde kundgjorte, da imidlertid den vigtigste Betingelse bliver, at Kiøbesummerne til næste Snapstings-Termin erlægges. Ebbeltoft, den 19de Januarii 1795. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
J den saakaldede Paradisgaard paa Studsgade under No. 154 i Aarhuus, er underste Etage, bestaaende af 5 gibsede og betrukne Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer, og Kielder, med videre, til Leie førstkommende Paaske at bekomme. F. Holmsted Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Indenlansk. Skipper Lorenz Johan Frost af Norborg paa Als, er i Sept. 1793 seilede med Skibet Rosenbusk fra Venders til Malaga og Livorno med en Ladning Prolison, er af Directeurerne for det Kongl. octroierede Fre=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn under 20de Capt. 1794 med Kongl. allern. Tilladelse bleven tiltillet en Guldmedaille med Paaskrivt: Fortient, sent 200 Rdlr. i Penge, som en opmuntrende Belønning for de Besværligheder, han har udstaaet, og den Umage, han har gjort sig, for at befrie Skibet og Ladningen fra Skade. Efterat denne Mand først af den franske Flode blev frataget sit havende Mandskab og hans Skibligien blev besadt med Franske, for at føre det til en fransk Havn, blev det underveis visiteret af den engelske Flode og det franske Mandskab ham fra taget: saaledes maatte han nu paa ovenmeldte Skib omtrent i 5 Uger i Nov. og Decbr. 1793 allene med Hiep af 2de Skibsdrenge, som de Franske lod ham beholde, kiempe imod Søens og Bølgernes Magt, for ikke, efter de Engelskes Raad, at overlade Skibet og Ladningen til Bølgerne. Han kom dog endelig til Cadix med Skibet d. 28. Dec. og hans Mandskab er igien frigivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Skipper Poul Sand, førende Slupen Fortundfra Aalborg, destineret til Frankrig med en Ladning. Kiød, er forliist ved de hollandske Kyster. Aarhuus. Ved Bøssens aabning i Dag, fantes 2 Rdr. 5 Mk. 6 s. som ved det, den 19de Januarii sidst holte Borgerlige Ball paa Raadhuset, var given til de Fattige. Vel Dem, som i deres sømmelige Glæder, tænker paa den Trængende. Aarhuus den 26de Januarii 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Ved en Soldat blev mig i Eftermiddag tilbragt et forseglet Brev, hvorudi var indlagt 2 Rdr., med Hosskrift: Var Evnen bedre, vi gjerne gav mere. Hvilke 2 Rdr. skal efter de ubekiendte Giveres Villie, redelig blive uddeelt til 8te Sengeliggende. Aarhuus den 26de Januarii 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Prædikanterne paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Domkirken = = = = = Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Prædikanterne paa Søndag Septuagesima. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Udenlandsk. Krigen. En giennem Vesel reisende Keiserlig Officeer, melder, som et Øievidne af de sidste blodige Optrin ved Pandern, følgende: Den 9de og 10de Januarii giorde de Franske, med forskjellige Corps af 4 til 5000 Mand, flere Angreb, saavel paa det Pander ske som de neden for samme ved Waal beliggende Batterier, men blev, bestandig slaget tilbage af de Keiserlige. Den 11te rykkede den hele fiendtlige Linie ud, og drev en Mængde Bønder for ved sig, der maatte overstrøe den frosne Waal med Halm, paa hvilke de Keiserlige fra Stiernskandsen gjorde en frygtelig Katetschild, saa at de fleste af disse Ulykkelige sadte Livet til. De fremrykkende Fiender undgik ikke mindre; i tusindetal bleve de nedskudte, men, lod sig ikke afskrække, trængte fremover deres Linieviis nedstyrtede Medbrødre, og uden at giøre et eneste Skud, stormede med fældet Bajonet lø paa vore Batterier. De Keiserlige Tropper, som i 5 Dage havde staaet under Gevæhr, saae sig endelig nødt til, med det svære Skyts, at forlade den panderske og Stiernskandsen, og trak sig tilbage over Rhinen. Den 12te og 13de bragte de Franske deres Skyts over, hvorefter fulgte en Deel Cavallerie. Paa den anden Side af Rhinen ved Emmerich og Elten har Fienden et Observations=Corps, paa 20,000 Mand. Skibene som laae ved Pandern ere alle opbrændte, og Skipperne ere flygtede til Zwoll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Det hollandske Hovedqvarteer, ankom den 14 Jan. fra Uttrecht til Worden med heele sit Artillerie. De øvrige hollandske Tropper fra Utrecht er marscheert til Schoonhoven. Samme Dag er og Leerdam rømmet, og formodentlig strax besadt af Franskmændene. Ligeledes er og alle de Tropper, som havde besadt Leck fra Papendrech til Hardineld marscheret til Schoonhoven, hvis Sted igjen er besadt med nogle Landsaater fra Dortrecht. Heusden har Natten til den 14de capituleret, og Garnisonen er gaaet over Gorinchem til Crimpen. De Herrer Spaan og Royer som af Generalstaaterne er afsendt for at underhandle om en Capitulation for Provindsen Holland, ere alt den 14de om Aftenen kommen igiennem Gorinchem, de har Ordre, at handle derom, enten med den Franske Conventdeputeerte i Herzogenbusch, eller den franske General en Chef i Cuylenburg. Bestyrtelsen og Forvirrelsen blant Regieringslemmerne saavel i Haag som Amsterdam, er stegen til det høieste. Den 15de er Rittmester Barchman afgaaet for Staterne af Uttrecht til det franske Hovedqvarteer i Cuylenburg, troeligt, i samme Ærinde. Natten til den 14de trak Engelænderne i al Stilhed ud af Uttrecht og tog Veien over Amersfordtil Zütphen, hvor de nærmere skal oppebie Forholdsordre. Efterretningen i sidste Avis, at Franskmændene havde erobret Linien ved Greb, er nu fuldkommen bekræftet. Efter at de Alierede havde tabt adskillige Fegtninger, blev følgen denne, at de maatte retirere sig, og lade deres Artillerie, Munition og mange Fanger i Stikken. De bragte mange Saarede med sig, og efterlod mange Døde paa Pladsen. Staaterne af Uttrecht har derpaa sluttet en Capitulation, som skal ligne en Overgivelse paa Naade og Unaade, og 2000 Franskmænd med 80 blæsende Hautboister, er den 18de om Morgenen trukken ind i Uttrecht. J Spidsen af dette Corps, skal General Daendels med ongefær 100 flygtede Patrioter befinde sig. Endnu er Arnheim ikke bleven beskudt. Gertrundenburg, hvis Commandant har Ordre at forsvare sig til det yderste, bliver nu beskudt med gloende Kugler. Fra Dortrecht Kanten, er intet af Betydenhed forefaldet. Jmidlertid bliver dog Digeposterne imellem Gorcum og Dortrecht borttaget, og det Hollandske Hovedqvarteer kommer til Warden. Jsen er saa stærk at de sværeste Fragtvogne kan kiøre dero Ved Maynz er det endnu saa stille som om der slet ikke stod nogen Fiende for Staden. J den Manheimer Rhinskandse arbeider mange Bønder paa Demolering. Prindsen af Condes Hovedqvarteer er endnu i Rastadt, en Deel af hans Korps har trukken sig need med Rhinen til Lotheim. Merlin af Diedenhofen har tilmeldt den Keiserlige General Neu i Maynz, at han har løsladt Gidselerne fra Worms og Zweybrüchen tilligemed alle i Met værende fangne Tydskere, da han havde erholdt den Forsikring at de Maynzer Clubister skulle friegives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Frankrig. En Deel af den Brester Flode har rigtig nok været ude, men, er af Modvind blevet dreven tilbage. Den 24de Decbr. hævede sig en stærk Nordvind, hvorved adskillige Skibe paa Rheden mistede deres Ankertouge og drev paa hinanden, dog uden at de fik stor Skade. Kun Linieskibet Republicain paa 100 Kanoner havde det Uheld, efter at have mistet Ankere og Touge, ved Udgangen af Rheden, at støde paa en Klippe og sank med Fordeelen; Kononerne bleve strax kastede over Borde, og Besætningen af 1200 Mand blev reddet paa 80 nær. Man anseer Skibet. som forloren. Languinais, Jsnard og flere andre forviste Convent deputerede er nu igien i Paris. Jacobinernes og Bierg partiets Credit, er nu saa stærk siunken, at Linieskibet Jacobin, er bleven omdøbt, og kaldet den 28de Julii. Ligeledes hedder Toulon nu istæden for Port de Montagne, igien Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Engeland. J Overhusets Debatte den 6te Jan. blev Hollands Tab som sandsynligt forudsagt af de 2de best underrettede Lords af Ministerial- og Antiministerial=Partiet. Lord Aukland (for hen Hr. Eden) sagde: At Franskmændenes Fremgang var virkelig stor, men at vores bedragne Forventninger i Anledning af nogle vore Allierede, samt andre uventede Omstændigheder, meget mere end Franskmændenes Anstrængelser havde foraarsaget vores nu iværende trykkende Forfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Jmidlertid er dog vores Forfatning ikke saa fortvilelses fuld, at vi forsagt og frygtsom, efter enhver Betingelse, skulle indgaae en skammelig og usikker Fred, omendskiønt man maa bekiende, at Frankrig har viist sig meget frygteligere, end man efter dens Regieringsystem, havde kundet formode. De Franske Vaabens Fremgang, har næsten været umodstaaelig. De Østerrigske Nederlande ere erobrede af dem og Holland maatte man og om en kort Tid holde for forloren. Lord Lands bown ommeldte en nye Erklæring af den franske Regiering, efter hvilken den er villig til at underhandle med enhver Nation, dens Regieringsform maa være som den vil. Han ønskede at Engeland maatte havde gjort en saadan Erklæring først, og troed, det ikke vilde mod stride denne fredelige Tilbøielighed. Landets Forfatning fordrede det. Hvad man maatte dømme om de Crobringer, som Engeland ved Krigens Fortsættelse tænkte at giøre, havde Dronning Elisabeth meget vigtig forklaret i en Tale til sit Parlament, ved at sige: Jeg kan for min Deel og giøre Erobringer, men, kan jeg forsvare dem, eller kan jeg forskaffe disses Jndvaanere den Lykke og Velstand, som mine egne Undersaatter nyder: Nei, i vor Forfatning, som Øeboere, bestaaer vor Magt." Lord Landsdown spurgte derpaa, om Martininiqves Erobring kunde erstatte Hollands Tab, Oppositionslord Stanhope har givet en stor Fere paa sit Landgods, i Anledning af den for Landsforrædderie anklagede Joyces Friekiendelse, der var hans Søns Hovmester. Siden den Tid hører man, at der i Cork og andre Stæder ligeledes er holdt Høitideligheder i denne Anledning.