Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
En eneste nu afdød Grosserer havde nogle 100 Fade Sukker staaende, og fik saaledes sin Capital mere end fordobblet. Efterat denne Periode nyligen havde begyndt, opkom Caperiet. Den første, der udgik med et Caperskib, var saa heldig strax at indbringe en rig Ladning, hvorved en Caperactie vandt 4 til 5000 Rdlr. Denne lykkelige Fangst opmuntrede mange Flere til at udrede Capere, og nu toges mange Ladninger, der, prisdømte, indbragte store Summer. Caperiets Periode var een af de mærkværdigste under hele Krigen. Til en Capers Udrustning udfordredes en Entrepreneur, en Fører og, hvad der var det Væsentligste, en Deel Jnteressenter. Entrepreneur kunde alle og enhver være: Grosserere, Spekhøkere, Skrædere, Bogbinder &c. Det første en Entrepreneur havde at gjøre, var at udstede en Jndbydelse, hvori han bestemte Antallet af det Mandskab, saavelsom den Capitain, der skulde føre Caperen, som han gav et selvvalgt og betydningsfuldt Navn; men han glemte derhos ikke at fastsætte Prisen paa hver Actie, og at udbede sig Betaling af hver Jnteressent ved Jndbydelsens Underskrift. Naar han nu havde f. Ex. 1200 Rd., eller 100 Rd. for hver Actie, til en Caperexpedition paa 12 Mand og to Svingbasser, samlet, saa forskaffede han sig en Baad, der ofte tilforn var bleven brugt til at føre Tørv, Sild eller Pærer over med, og Munitionen til Mandskabet, bestaaende af en Sabel og en Hukkert til Hver, kjøbte han, om mueligt, hos en Marchandiser, eller i Mangel deraf, ganske af nye. Nu stak Expeditionen i Søen. Ofte kunde det hænde, at en Prise løb den lige i Gabet, og saa slæbte den lille David afsted med den store Goliath. Ofte var Caper føreren een af de modige Gutter, der ligesom Muhamed, gik til Bjerget, da Bjerget ikke vilde komme til ham, det er med andre Ord, han listede sig om Natten lige ind i en fiendtlig Convoy, og hentede sig en Prise, som han da førte til nærmeste Havn. De fleste derimod pjaskede omkring paa Vandet, og naar de to eller tre Maaneder, som deres Krydstour var bestemt til, vare forløbne, kom de tilbage med uforrettet Sag, og havde skilt hver Actieeier ved adskillige 100 Rd. Ofte blev Baaden, Hukkerterne, Sablerne og det overblevne Provision solgte ved Auction, og de for dette Jnventarium indkommende Skillinger, deeltes iblandt Jnteressenterne, men i Almindelighed var Baaden leiet, og Jnventariet saa ubetydeligt, at ingen kunde have nogen Nytte deraf uden Entrepreneuren. Stundom blev Krydstoget fornyet, og der maatte da giøres nyt Tilskud. Opbragte en Caper en Prise, saa solgte Mandskabet stundom sine Parter i Fangsten, og fik dem betalte i Forhold til den Sandsynlighed, man havde om, at Skibet vilde blive prisdømt. Denne Handel med Priseparter, var en egen Speculationsgreen. Naar man ikke iagttog den største Forsigtighed kunde man let blive narret med saadanne Priseparter. - Ved Caperiet blev mangen en Jeppe paa Bjerget forvandlet til Baron, og fra Baron siden igjen til Jeppe. Fiskerne langs med Kysterne havde især Leilighed til at gjøre gode Fangster. Ved Gilleleie, paa Dragøe, i Helsingøer gjorde endeel deres Lykke. Men kun faa af dem vidste at skikke sig deri; næsten alle beviste de practisk, at det er meget lettere at vinde Penge end at bevare dem.