JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-02-25
For fire Uger siden - siger Leirziger Allgemeine Zeitung -er Biskop Laurent, der af Paven er bestemt til Vicar for Nordtyskland, med Anviisning til at tage Sæde i Hamborg, gaaet over den belgiske Grændse til Aachen, dog, ikke blot for at reise der igjennem, men snarere for formeligt at opslaae sit Hovedqvarteer der. Politiet anede intet Ondt, da der stod i hans Pas: "Laurent, sans profession, af hvilken Grund ogsaa Toldbetjentene aftoge ham hans Bispehue, da en Privatmand ikke behøvede samme. Men han traadte imidlertid snart frem af sin Ubetydelighed, forrettede geistlig Tjeneste i alle Kirker, lod sig assistere derved af to Præster, blev allerede ved Døren modtaget med Røgelse skaalen og Vievandet, og vidste i det Hele taget meget snart at vinde Folket for sig. Alle Geistlige viste ham biskoppelig Ære, og han udøvede en retmæssig Kirkefyrstes Magt over dem. Dette syntes imidlertid den preussiske Regjering ikke videre om, og pludselig indfandt Politiet paa høiere befaling sig hos Hr. Biskoppen og nødte ham til at reise bort, hvilket ogsaa skeete med Posten den 3die Februar om Aftenen.
Viborger Samler, 1840-02-25
Man tænke sig iøvrigt Aachenernes Forbauselse, der havde følt sig saa ærede ved at besidde ham. Hr. Laurent er 36 Aar gammel, Søn af en Postconducteur, født i Aachen, og nyder en fast Gage af 4000 Seudi fra et mildt Broderskab. (Da.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-25
Kjøbenhavn. En vigtig Gjenstand for Hendes Majestæt Dronning Caroline Amalias moderlige Omhu har, som bekjendt, den trængende Ungdoms Opdragelse alt i lang Tid været. Det første velordnede Asyl her i Staden var Hendes Værk, og med Kjærlighed har Hun fulgt Asylselskabets heldbringende Virksomhed. Vi betragte det derfor ogsaa som et indholdsrigt Varsel om en lykkelig Fremtid for Stadens Skolevæsen, at Hs. Majestæt nu tillige har henvendt sin Opmærksomhed herpaa, idet hun har begyndt at gjøre sig bekjendt med Fattigvæsenets Skoler, ved i Torsdags Middag at besøge Frue Pigeskole, under saadanne Former, at hun kom i Skolen uden at den ved tidligere Forberedelse havde faaet et andet Udseende end sit daglige. Hs. Majestæt opholdt sig der over en Time, prøvede selv Børnene i Læsning, og, som det syntes, vandt venne, der forøvrigt ogsaa er Fattigvæsenets bedste Pigeskole, Hs. Majestæts Tilfredshed. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Hs. Majestæt har under 9de Febr. allernaadigst tilladt Capitain i Kronens Regiment til Fods, J. T. v. Ræder, at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig tildeelte Decoration som Ridder af Sværdordenen.
Viborger Samler, 1840-02-25
Den 18de de havde Digterne Andersen og Heiberg samt Componisten Hartmann Audience hos Hs. Maj. Kongen og modtoge smukke Gaver saavel til et Minde omden afdøde Konge som til Beviis paa Hs. M. Erkjendtlighed for deres Præstationer i Anledning af Frederik den Sjettes Død. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Det er tidligere omtalt, at det holsteenske Ridderskab havde besluttet at overlade den Erstatning af 500,000 Rbd., eller de aarlige Renter af samme Sum, som Regjeringen har tilbudt for Toldfriheden, til offentlige Arbeider i Hertugdømmet Holsteen, da de ikke kunde modtage nogen Erstatning for deres Privilegier. De af Ridderskabet til at lede Forhandlingerne i denne Sag udnævnte Deputerede, Kammerherre Fr. Reventlov, Probst, i Preetz, Grev J. Baudissin til Burstorf og Kammerjunker Neergaard til Ovelgønne, ere nu ankomne hertil, og havde den 21de ds. Audients hos Hs. M. Kongen. (Da.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Da Chefen for Jngenieurcorpset, Oberst Prangen, i længere Tid vil være fraværende som Medlem af den allernaadigst anordnede Commission til at gjøre Forslag til Armeens forandrede Organisation, er der under 12te Febr. tillagt Oberstlieutenant i Jngenieurcorpset, Qvaade, Ordre i hans Sted at indtræde i den Commission, som er nedsat til at bestyre Brolægningen af Kongens Nytorv.
Viborger Samler, 1840-02-25
Studentermødet i Tirsdagsaftes begyndte med Discussionen over de enkelte Paragrapher i de af Committeen udarbeidede Love. Efter en udførlig Discussion over flere af disse, især den, der foreskrev Betingelserne for Optagelsen i Samfundet, antoges de alle med ubetydelige Modificationer. Derpaa foretoges Votering paa Hovedspørgsmaalet. Om et Samfund med saadanne Love skulde ansees stiftet, og dette antoges med stor Majoritet. Et Studentersamfund er saaledes stiftet, eller Studenterne ere blevne formelt organiserede. Med Hensyn til Optagelsen, da vedtoges de tidligere meddeelte Punkter, hvori bliver at tilføie til Embedsmænd, Ordene: "med Bestalling, og til næringsdrivende Borgere med Borgerskab. Ligeledes vedtoges, at, foruden at Repræsentanterne kunne foreslaae Forsamlingen at beholde Medlemmer, der ellers maatte udtræde af Samfundet, endnu i en begrændset Tid, kunne ogsaa Medlemmer af Samfundet foreslaae for Repræsentanterne at indstille til Forsamlingens Afgjørelse, om en eller anden Student, der er uberettiget til at indtræde i Samfundet, dog kunde optages som Medlem af samme. Bestyrelsen skal overdrages til 15 Repræsentanter, der vælges paa 2 Aar. og hvoraf de 8 afgaae ved Slutningen af første og Resten ved Slutningen af 2det Aar. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-02-25
En af Frederik VI høie Embedsmænd, som daglig havde Forretninger med ham at gjøre, havde engang paataget sig at bede ham om et Gratiale til en fattig Enke med 7 Børn. Saasnart han kom ind til Kongen, bragte han denne Sag paa Bane, og beskrev den Ansøgendes store Nød. Det lader sig ikke gjøre, svarede Kongen: Der er ingen Penge i Kassen, og det strider mod mine Grundsætninger at tage flere Penge til dette Brug, saalænge det ikke staaer bedre med Pengesagerne. De begyndte derpaa at afgjøre Dagens Forretninger. Da de vare færdige og Embedsmanden vilde gaae, sagde Kongen: "Den stakkels Enke Syv Børn sagde De, og ingen Mad i Huset? Det maa være haardt; - ikke sandt, Vi faae vel for denne Gang lade Grundsætningerne fare." Ansøgningen blev bevilget.
Viborger Samler, 1840-02-25
Med Hensyn til at Dr. Kalkar søger det græske Lectorat ved Sorø Akademie, har Fædrelandet i meget haarde Udtryk fældet Dom over denne Mands Kundskaber i Græsken (han kaldes f. Ex., en Novice i Græsken, ligesom der ogsaa yttres, at det ikke turde være usandsynligt, dersom han muligen kunde troe, at vor nuværende Kongefamilies tidligere Ophold i Odense kunde efterladt ham Grunde til Forhaabninger, som han maaskee betragter som et Slags Æqvivalent med virkelig Værdighed. Jmod denne Artikkel har en af Dr. Kalkars tidligere Disciple, maaskee den meest talentfulde, og muligen i denne Sag en temmelig competent Dommer, Hr. L. Oppermann, tager til Gjenmæle og som et Mod argument for at der ikke i Kalkars Skrifter skulde findes Spor af lingvistisk Grundighed, henpeget paa tvende Recensioner af Prof. Henrichsen og fremdeles gjort opmærksom paa, at "Fædrelandet ikke taler et Ord om Dr. Kalkars Duelighed som Skolemand, om den Takt, den Jver og den Opoffrelse, hvormed han vækker sine Disciples Selvvirksomhed, giver den en høiere videnskabelig Retning og veileder den i private Timer. Sluttelig formener Hr. Oppermann, at denne Artikkel i Fædrelandet afgiver et sørgeligt Exempel paa, hvorledes selv en Journal med den ædleste Holdning og af en sjelden moralsk Kraft undertiden i sin Jvrighed kan forvilde sig. (Hemp. Av.) - Ogsaa Hr. Pastor Heiberg og Hr. J. Paludan Müller, const. Adjunct ved Sorø Academies Skole, ere i Berl. Tid. optraadte som Dr. K. Forsvarere. Hr. Paludan Müller siger bl. A.: "At gjøre en Mand til Gjenstand for haanende Omtale paa en Maade, som gjør ham det umuligt at tage til Gjenmæle uden at drage sin egen Personlighed frem med Ubeskedenhed, eller vel endog gjøre sig selv latterlig, er saa uværdigt, at det fordrer Paatale i de stærkeste og strængeste Udtryk. Det er at angribe værgeløs Mand i en Stilling, hvor han ikke engang kan bruge de Forsvarsmidler, Naturen har givet; det er en Handling, som ingen Mand af Ære kan lade sig forlede til."J Adresseavisen af 18de de læses en lille poetisk Epistel til Fædrelandet, om hvis 5 Udgivere der siges til Slutning: De raabe høit, saa høit de kan, Og gjøre tykke Maver: Vi vil regiere med vort Ban, Vi literaire Paver."
Viborger Samler, 1840-02-25
Vinteren har igjen indfundet sig i Kbhavn med 4 a 56 Kulde. Havnen er tillagt, ligesom ogsaa Rheden til Trekroner, og Skibsfarten er saaledes standset. (Hdt.)J Hamb. Aviser omtales Lykønskningspetitionerne fra et temmelig fordomsfrit Synspunkt. Der forsikkres, at flere af dem ligne en intenderet Overrumpling, som et Æg ligner det andet, og at de ikke vare beregnede paa Succes, kunde enhver see af den modsatte Retning, hvori man gik i Syden og i Norden. (Do.)¬
Viborger Samler, 1840-02-25
J "Flensburger Zeitung læses nu de Statuter, der ere blevne vedtagne af Foreningen til Smughandelens Standsning;" ifølge disse maa Jngen deeltage i Smughandel, Enhver beflitte sig paa den nøiagtigste Angivelse for Toldvæsenet samt opgive for Øvrighederne enhver ham bekjendt Smuglervei, Jngen kjøbe Noget af den, der har gjort Snighandelen til en Næringsvei o. s. v. Storken skal allerede have viist sig i den sydlige Deel af Holsteen. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Af en Beregning fra det kgl. GeneralcommissariatsCollegium erfares, at et Jnfanteri-Regiment i Kbhavn koster aarlig 51, 159 Rbd. 37 s. og udenfor Kbhavn 49,890 Rbd. 91 s. Et Cav. Regiment c. 44,35044,850 Rbd. Prinds Ferdinands Dragon=Reg. 52,816 Rbd. og HusarRegimentet 53,456 Rbd. om Aaret. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Gibseer Barsugli fra Kjøbenhavn efterlyser een af sine Folk, Gibsarbeider Johan Andriotzo, der i afvigte December Maaned befandt sig i Odense, for at sælge Gibsfigurer, og under 26de f. M. med Politipas forlod Byen, for at begive sig tilbage til Hovedstaden; men til hvem der ikke siden er hørt Noget. Da Barsugli ikke har ringeste Mistanke om hans Redelighed, antager han, at der maa være tilstødt Mennesket en eller anden Ulykke.
Viborger Samler, 1840-02-25
Ved Bortgangen fra Odense maa han have havt circa 120 Rbd. hos sig.
Viborger Samler, 1840-02-25
Odense. Meslinger grassere i denne Tid temmelig stærkt her, men de have hidtil været meget milde. Typhus er endnu ikke ophørt her, men kræver jevnligen nye Offre. - Rapspartier er i disse Dage solgt her i Egnen til 8 Rbd. 3 Mk., at levere frit ombord. (Th. A.) Randers, den 24de Febr. Uden at der, saaledes som ifjor ved denne Tid, skete Opkjøb til nogen Leverance, fandt dog alligevel i det nu her afholdte Hestemarked, en rask Omsætning Sted, saa at der til idag Middag var udført i Koble over Sønderbro circa 400 Heste, foruden en 30 Stkr. af Remonte=Commissionen opkjøbte.
Viborger Samler, 1840-02-25
Endskjøndt Priserne ogsaa maatte staae noget tilbage forde paa Markedet ifjor betalte (da der opkjøbtes til Belgien), kunde de alligevel kaldes gode. Saaledes betaltes nemlig for unge 10 Qvarteers Heste fra 100 til 120 Rbd., for større 140 til 150 Rbd., for enkelte indtil 200 Rbd. Ældre Heste betaltes indtil 70 a 80 Rbd. (Rd. A.)
Viborger Samler, 1840-02-25
Ledige Embeder. Det residerende Capellanie ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn, 500 Rd. – Embedet som ordineret Cateche- og første Lærer ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing, Løn 296 Rd., fri Bolig, 32 Rd. til 2 Skolestuers Opvarmelse, samt Høitidsoffer af Menigheden.
Viborger Samler, 1840-02-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 5te Februar ere 2den Postdirecteur Kammerjunker G. H. Monrad, 3die Postdirecteur Grev O. S. Danneskjold=Samsøe og 4de Postdirecteur Etatsraad Winge oprykkede til respective 1ste, 2den og 3die Postdirecteur, hvorhos det er paalagt Kammerjunker Monrad, der fremdeles beholder den særskilte Bestyrelse af Post, Landbefordrings- og Færgevæsenet i Hertugdømmene, og Grev Danneskjold-Samsøe, hvem med Bibehold af den ham hidtil overdragne særskilte Bestyrelse af Landbefordrings- og Vandtransportvæsenet i Danmark tillige er overdraget Bestyrelsen af det danske Brev- og Pakkepostvæsen, tillige i Generalpostdirecteurens Forfald at overtage Referatet af Generalpostdirectionens Sager i det Geheime-Statsraad, den Førstnævnte forsaavidt Hertugdømmene og den Sidstnævnte forsaavidt Kongeriget angaaer. Den 10de Februar er Cand. theol. C. Kjerumgaard beskikket til 3die og ordineret Catechet ved Bremerholms Menighed i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1840-02-25
Den 13de Februar er Fuldmægtig i Bureauet for Armeens Commandosager, Justitsraad C. A. Holmer, beskikket til Bureauchef, Copiist under den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond L. M. Hoffgaard til Bogholder, og Cand. juris O. B. Hedemann til Copiist, samtlige i Statssecretariatet for Naadessager.
Viborger Samler, 1840-02-25
(Børs-Coursen, af 21de Februar, er uforandret.) Døde. Kbhavn: Agnes Clausine Mariane Kolby, 18 Aar. - Hillerød. Maren Margrethe Hansen, f. Lorenzen, 35 Aar. - Hørbygaard: Forhenv. Sognepræst til Udby Menighed paa Tudsenes, Johannes Kattrup, 83 Aar. – Kjøge: Ludvig Klingberg, 43 Aar. - Nyborg: Nielsine Marcussen, f. Herzog, 36 Aar. - Langholt, Enkefrue Justitsraadinde Karen Johanne Lanng, f. Zeuthen, til Langholt, 85 Aar. - Hamborg; Jnspecteur ved den kgl. danske Pakkepost, Justitsraad Albrecht, 61 Aar.
Viborger Samler, 1840-02-25
AVERTISSEMENTS. Alle Breve, Pakker og Bud bedes mig herefter tilstillede med Hinge Postbud Anders Hammershøi, som jeg fra i Dag af benytter. Leyring Præstegaard, den 24de Februar 1840. Stochholm.
Viborger Samler, 1840-02-25
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s.a 8 Mk., pr. R., hos: Hr. S. Buchwaldt i Viborg. L. A. Dangaard i Skive. P. E. Dige P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1840-02-25
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales, som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuldUdstyring. Emploi til 1ste Mai for en Student, der kan paatage sig grundig Underviisning i Tydsk, Fransk o. s. v., anvises fra Adresse-Contoiret.
Viborger Samler, 1840-02-25
Paa en Herregaard i Nærheden af Skive, bliver til 1ste Mai Condition ledig for en duelig Seminarist, som kan forevise gode Anbefalinger. Man henvender sig desangaaende til Hr. Procurator Øllgaard i Skive.
Viborger Samler, 1840-02-25
Tirsdagen den 3die Marts d. A. bliver ved offentlig Auction i Steendalgaards Plantage bortsolgt endeel Skoveffecter, tjenlige til Spændetræer og Lægter. Lysthavende vilde behage at møde i Papsøehuus, beliggende tæt østenfor Plantagen, ved den til samme førende Kjørevei. Auctionen tager sin Begyndelse bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Steendalgaard, den 23de Februar 1810. Bang.
Viborger Samler, 1840-02-25
Torsdagen den 12te Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, ifølge det kongelige Rentekammers Ordre, foretaget Auction til Bortleie af den i Dybdal, Danberg, Sogn, opførte Kalkovn, efter Conditioner der forinden er til Eftersyn her paa Contoiret. Naar Auctionen, som afholdes i bemeldte Dybdal, dermed er tilende, bortsælges 462 Foustager af Bøgetræe, 4370 Bøgestaver, 330 Fyrrestaver, noget Tougværk, med flere Materialier. Fiends Nørlyng Herreders Contoir i Viborg, den 14de F. Eberlin. Februar 1840.
Viborger Samler, 1840-02-25
De Kjøbmand Jacob Jbsen Samson af Skive hans til Skiftebehandling opgivne Boe tilhørende faste Eiendomme, bestaaende af Gaarden No. 32 i denne Byes Nørregade og Stedet No. 51 E i sammes Østergade, blive stillede til 3de Auctioner, som afholdes Onsdagene den 1ste, 8de og 15de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første paa Skive Raadstue, og den sidste i den sælgende Gaard No. 32. Til nævnte Gaard hører en fiirkantet Ager paa Byemandsloften af Hartkorn 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., og til Stedet No. 51 L en Lod i Hedemarken. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel for Lysthavende som til Panthavernes Efterretning ifølge Placat 2de April 1817. Efter 3die Auction bliver samme og følgende Dag forauctioneret Boets tilhørende Løsøre. Horn. Skive, den 14de Februar 1840.
Viborger Samler, 1840-02-27
68 Aarg. No. 33. Kongelig allern, privilegeret. to Tidende. a St. No. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StrassTorsdagen den 27. Februar Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-02-27
Udenlandske Efterretninger. America. Panama-Canalen. Regjeringen i entral-America har organiseret en Comitee af Landmaalere, i hvis Spidse den udmærket duelige Jngenieur John Bar ley staaer, for at anstille Undersøgelser og aflægge en Beretning om hvorvidt en Canal er mulig igjennem Landtungen ved Panama. Efterat Comiteen havde endt sine Arbeider og nivelleret Landet, aflagde den sin Beretning hvoraf Nedenstaaende er et Udtog: Under 11, N. B. i Staten Nicaragua, gaaer en Dal tværs igjennem den Provinds, hvori Søen Nicaraga ligger, 128 Fod over det stille, og 120 Fod over det atlantiske Ocean. Søens Længde udgjør 120, dens Brede 40 til 60 engelske Miil, dens Dybde 40 til 60 Favne. Den er altsaa seilbar for de største Skibe, og danner ved sin Beliggenhed er Reservoir, for at kunne fylde Canalen paa begge Sider med Vand. Floden San Juan, der danner Søens Udløb i den mexicanske Havbugt er 80 Mile lang, meget bred, og allerede nu seilbar for Skibe indtil 5 Tons Drægtighed. Den kan ved Damme og Sluser uden stor Vanskelighed gjøres seilbar for de største Ostindiefarere og har en fortræffelig Havn ved sin Munding i den mexicanske Bugt. Fra Nicaragua Søen og til det stille Hav ere kun 5 Mile; men den Strækning, hvorigjennem Canalen maa føres, udgjør 28,365 Aards. Den høieste Bjergryg, Canalen skal ledes over, er 615 Fod over det stille Hav; Ryggen er imidlertid meget smaal, og det øvrig Land fladt. Canalen vil koste 12 Mill. Piastre, og den aarlige Jndtægt anslaaes efter den laveste Beregning til 5 Mill. De forenede nordamericanske Fristater have allerede flere Gange, skjøndt forgjeves, søgt at formaae Landets Regjering til at overlade dem dette Foretagende. Endskjøndt den ikke selv kan udføre dette store Værk, vil den dog ikke overlade det til nogen Anden. For kort Tid siden er der imidlertid gjort et nyt Tilbud fra de forenede Staters Side, hvilket maaskee kan faae et bedre Udfald.
Viborger Samler, 1840-02-27
Orienten. Constantinopel, den 29de Jan. De franske Tidender melde os, at de i London holdte Conferencer neppe ville føre til et gunstigt Resultat. Endskjøndt denne Kilde synes mere end mistænkelig, virke dog disse Efterretninger paa de herværende Diplomaters Gemytter, og det synes, at Lord Ponsonby har nærmet sig noget mere den franske Gesandt, Greven af Pontois. Den ne taler bestandig om Udsoning; det er paa den høie Tid, siger han, at bringe en Forening istand imellem Storsultanen, og Vicekongen. Forsømmer man dette yderste Øieblik, vil man fra Taurus og Ægypten erfare Ting, der turde true det osmanske Dynasties Existence. Den franske Gesandts bevægelige Virksomhed udvikler sig i den sidste Tid i en saa høi Grad, at man kan imødesee et diplomatisk Slag. Uafladelig tilhvisker han de tyrkiske Ministre, at det ikke er Ruslands Alvor at føre det orientalske Spørgsmaal til Maalet; den moscovitiske Politi stræber kun at vinde Tid, dens sidste og eneste Formaal er kun Tyrkiets Sønderlemmelse m.m. - Lignende Grundsætninger hylde ogsaa de andre Magter meere eller mindre, kun Frankerig mener det oprigtigt med Porten, kun han, Pontois, giver Porten det fornuftigste Raad at forene sig med Mehemed, – den meest udmærkede blandt Osmannerne, for at kunne byde Europæernes Jntriguer Spidsen. Dernæst udlader han sig om Expeditionen til Chiwa, Tilstanden i de tre Fyrstendømmer, de græske Bevægelser, og veed med stor Duelighed at afbenytte Alt, hvad der tildrager sig i den politiske Verden. Man kan nu forestille sig, i hvilken Tilstand Rei Effendi, Reschid Pascha, befinder sig, og med hvilken Uro og Frygt han, paa Grund af Magternes lange Nølen, skuer ind i Fremtiden.
Viborger Samler, 1840-02-27
J en anden Skrivelse fra Constantinopel af f. D. siges: Efterretningerne fra Alexandrien ere meget foruroligende. Vicekongens store Udrustninger, hans bestemte Sprog, og den herværende franske Repræsentants Holdning ville tvinge Porten til nye Udrustninger, der fuldkommen maae udtømme Rigets allerede svækkede Kræfter. Det er kun en slet Trøst, naar man siger, at Mebemed er i det samme Tilfælde; thi her veed man af en tilforladelig Kilde, at Understøttelse, som Porten ikke kan gjøre Regning paa, tilflyder ham fra Udlandet. Vel er det sandt, at Jbrahims Hær siden Slaget ved Nisib er sammensmeltet til det Halve af dens tidligere Styrke; men Mehemeds truende Udraab, at bringe sin Hær til 90,000 Md., gjenlyder i alle de Rettroendes Lande, og finder tusindfold Echo i Europa. Vel er det sandt, at disse 90,000 Md., naar det lykkes Vicekongen, at samle en saadan Magt, kun ville bestaae af sammenskrabet Pak, men det er blevet til en Mode at nære de meest uhyre Begreber og Ægypterhærens Disciplin og Troppernes tactiske Fortræffelighed, ja Nogle drømme end- og om, at den africanske Hær kunde være istand til at maale sig med en europæisk Krigsmagt. Saadanne Fordomme indvirke endog stærkt paa dannede Nationer.