Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-19
Naar man modsiger kan udentvivl" og "saavidt jeg erindrer ikke gjelde. Efter de offentlige Tidender har jeg anført dette. Er Efterretningen urigtig, maa jeg være mere angerløs end den, der veed det bedre, og ikke har modsagt den. Jmidlerlertid holder jeg mig til Avisens Yttring, siden Hr. Lectoren udtrykkelig nævner den sorte Hest, og al Deres Videnskab og Kunst ikke formaaer at gjøre den til en Hingst, da jeg har ladet mig sige, De lærer Skolens Elever netop det modsatte. Hertil kommer jo og, at hvis der var en Hingst for Blochs Vogn, maa denne ikke have været værd at tale om, siden Committeen ikke foretrak den, med end ringere Udvortes der dog havde præsteret noget, for en smuk Hingst der blot blev præsenteret. Behag nu igjen at gjøre Hingsten til een Hest, og lad det saa dermed være godt, beskyldes jeg i gjen for at være en uefterrettelig Jagttager. Jgjen, Jeg gad vidst, hvor det har staaet for Anført har jeg det efter Aviserne, der berettede, at ved Dyrskuet 1832 belønnedes 2 Hingste, nemlig Hr. Conrad sens efter Tamerlon, og en Hingst, der var falden efter en der benævnt Halvblodshingst. Er Efterretningen urigtig, er det ei mig, derfor bør høre ilde. Jmidlertid har dog i 2 Aar af 4 Hingste de 3 af bekjendt fremmed Blod erholdt Præmie, og Forsikkringen af Lector With, at den fjerde Hingst er af ægte jydsk Race, kan vel og være udentvivle og saavidt han erindrer?" Thi beviist er det ikke. Og er den af ægte jydsk Race, efter det Ydre, hvilken af de 999 Slag eller Stammer, han selv har imagineret sig, er den da? Her anfører Lectoren under Bogstavet a at Bonden nu har færre Heste end før, er – noget der alt er gammelt nok, – og at Landet udfører mere Korn, og yttrer deels i b at der udføres ligesaamange Heste som for 50 Aar siden, og i c at Hesten betales høiere end forhen. Uagtet jeg ikke indseer at dette i nogen Maade vedkommer min Afhandling, eller jeg begriber, hvad Hr. Lectoren dermed vil bevise, maa jeg dog spørge: "om Udførselen af Heste er opgivet efter Toldregisterne, thi da er det vist nok, at flere Heste nu fortoldes end forhen. Og i Henseende til Prisen kan jeg ønske at faae at vide, om ikke den Hest der tilforn betaltes med 60 Rbd. Sedler, nu maa betales med 96 Rbd. Sedler for at koste ligesaameget som forhen, Endelig og, hvormange Landmænd der erholde 96 Rbd. for en Hest af ægte jydsk Race, naar den ikke er over 10 Qv. og feed som et Sviins indeholder Dadel, fordi jeg har fremført sidste Randers markeds Fattigdom paa Heste, som Exempel paa Hesteavlens Forfald; thi mælder L. With, der udføres 300 Heste sønder paa, og det Antal skal være det sædvanlige. Men ifølge offentlige Tidender pleier Antallet at være 800 og mere. Erindrer nu tillige Hr. Lectoren, at Remontekommissionen ikke iaar har kjøbt Heste i den nordlige Deel af Jylland, hvorfra den sædvanlig samler dette Antal, hvormange bliver da at beregne for Randers Marked til Fordeel for Hesteavlen, Hr. Lectoren vilde desuden befinde sig og lægge Mærke til at jeg aldrig har nævnet et Ord om Antal, men blot om Godhed, og vist er det, at mange for denne Mangels Skyld maatte forlade Markedet med uforrettet Sag. Den pludseligen af Lectoren anførste Stigen i Priis torde man maaskee ogsaa ansee som et Beviis for Mangel paa Godhed og Brugbarhed, Hr. Lectoren synes derfor ligesaalidt hældig i sin sidste, som i sin første Beviisførelse. Men, siden min Afhandling er blevet trykt, har der fremstillet sig nok et Beviis paa Hesteavlens Aftagen i Godhed og i Jndividernes Brugbarhed.