Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-03
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Ligesom den politiske Jnteresse begynder at svækkes for Europa, saaledes opvaagner den for den nye Verden; i Europa vender alting tilbage til Fred og Orden; de politiske Orkaner har lagt sig, og Staterne tænke kun paa indvortes Anliggender, paa at benytte den forundte Rolighed, at læge deres Saar og paa at bringe de gode Anlæg og Jndretninger til Fuldkommenhed, som ere begyndte hos dem, i America raser Revolutionens Storme derimod i al deres Vildhed, her lever man i Haab og Forventning om de store Begivenheder, som skulle tildrage sig; vi ville udbrede vore Blikke over denne største Jordens Deel fra dens sydligste og indtil dens nordligste Egne. En mærkværdig og maaskee den mærkværdigste Følge af den Franske Revolutions og Napoleons Foretagender, var, at de Spanske Colonier i Sydamerica betiente sig af dennes Angreb paa Spanien til at rive sig løs fra dette Riges Overherredømme. J sig selv er det unaturligt at Lande, som ligge paa hiin Side af Havet og ere mange Gang større end som Moderlandet skulle vedblive at staae under dettes Herredømme; ikke heller er det at ønske, thi saalænge saadanne Lande skal staae under et saa fraliggende Lands Herredømme, kunne de aldrig komme til at opnaae den Velstand og Flor, som tilkommer dem efter dens naturlige Beskaffenhed; thi Moderlandet, som frygter for at de skal blive for mægtige og rive sig løs fra dets Herredømme, søger altid at holde dem i en vis Svagheds Tilstand. Jndvaanerne i de Spanske Colonier, som vel ere oprindelig Spaniere, men som ere fødte i America (de saakaldte Creoler, hvis Kiærlighed, til Moderlandet er af denne Aarsag svækket, vare derfore høist misfornøiede, saavel over den trykkende Tilstand hvori de holdtes af Moderlandet, hvortil især hører, at de blot maatte handle med Spanien, som over de Fortrin, som bleve tilstaaede de Spanier, som Regieringen aarlig sender over til America, for at forvalte Colonierne, og som tillade sig der allehaange Udsuelser. Da Napoleon, giorde Konge Ferdinand den 7de til Fange, og heele Spanien udbrød i Oprør og en blodig Krig, begyndte imellem dette Rige og Frankerige, betiente de Spanske Creoler sig af Leiligheden til at giøre sig uafhængige; det lykkedes meere eller mindre godt i de forskiellige Provindser, eftersom der deels herskede en større eller mindre Enighed imellem dem selv indbyrdes, og eftersom der var iblandt dem færre eller flere Tilhængere af Moderlandet; der udbrød nu en rasende, høist grusom indvortes Krig i disse Colonier, og de vare endnu ikke alle blevne uafhængige, da ved Napoleons Fald Ferdinand den 2de igien havde besteget Spaniens Throne. Det er naturligt at Spanien giver høist ugiærne Slip paa disse store og riige Besiddelser, hvorfra det meste Guld og Sølv kommer, som har den fineste Uld, de kostbareste Lægemidler, herlige Frugter og Farvesorter og den største Forraad af Huder af den største Slags man har paa Jorden. Men Spanien er udtømmet paa Mennesker og Penge ved Krigen med Frankrige, at bringe Tropper saa langt over Havet er forbundet med store Besværligheder, de vænnes ikke saa let til Klimatet og Jnsurgenterne blive i Tidens Længde udlærte paa at føre Krigen. Spanien faaer vanskeligt Bugt med alle sine Colonier, og lykkes det kun een af disse at forsvare sin Uafhængighed, saa vil dog Spanien i Tiden ikke kunde forsvare Herredømmet over de øvrige. Man hører ikke meget og hvad der tildrager sig i Colonierne, og den Taushed som Spanierve bevare derom er intet godt Budskab for dette Lands Jnteresse; det man veed derom bestaaer i følgende: Den sydligst lig liggende af disse Colonier er Buenos Ayres, som ligger ved Sølvfloden (Rio de la Plata), har en Million Jndvaanere (det hele Spanske America har omrent 10 Millioner Jndvaanere, og har aldeles revet sig løs fra Spaniens Herredømme; Staden, Monteviden, som har 23000 Jndvaanere og som var Spanien hengivne, forsvarede sig længe under den tappre Gouverneur Elias Anførsel imod Jnsurgenterne; men den 14de Juni maatte den overgive sig og siden den Tid kiende de ingen Modstand; de angribe nu selv det sølvrige Peru, en anden Spansk Colonie, og søge deels at bevæge Jndvaanerne til at giøre sig uafhængige og deels understøtte dem deri og har erobret Potosi, det rigeste Sølvbiergværk i Verden. Colonien har givet sig en Republikansk Forfatning, og har udvalgt sig en National Congres til at lede de offentlige Anliggender; men indvortes Gjæringer hersker ogsaa i denne Stat, som i alle Friestater, og stærke Arrestationer er der forefaldne. J Følge de sidste Efterretninger manhar om dette Rige af Engellænderen, John Mave, hvis Bog udkom i London i 1813, har Hovedstaden Buenos Ayres 60000 Jndvaanere, blandt hvilke der skal være fire Gange saamange Fruentimmer som Mandfolk, Folket er godmodigt og aandrigt, men Geistligheden trykker det haardt. Det bestaaer af 4 Slags Mennesker, 1. Europæere, 2. Creoler, 3 Mestizer, 4. Jndianere og 5. Mulattor. De 4 sidste Classer ere alle republikansksindede, man kalder dem Portenos. De har oprettet et let Cavallelerie, der er bevæbnet ligesom Kosakkerne med Landser. En Amerikansk Kapitain Brown har bygget dem en Flaade paa 30 Skibe, som han commanderer som Admiral. Den Armee som tiener til Stadens Forsvar bestaar af 18000 Mand og fører 200 Kanoner. En Stat af den Styrke, og som ligger i en Afstand af 1100 Mile fra Spanien er det ikke rimeligt at dette Rige nogensinde formaaer at betvinge, saalænge de kun selv kan bevare indvortes Eenighed; men de seeneste Efterretninger melde, at denne ei finder Sted, at to Parthier nu kjæmpe med hinanden om Herredømmet og at Prinds-Regenten i Brasilien, hvilket Land støder til Colonien, har af den Aarsag opstillet en Olservations=Armee paa Grændserne; man formoder ogsaa at den Spanske Regiering søger at formaae Prindsen til at angribe Colonien. Endnu længere borte fra Europa ligger en anden Spansk Colonie, Kongeriget Chili, nemlig i den sydvestlige Deel af Sydamerika ved det store Verdens Hav eller det saakaldte stille Hav; det har 14 ildsprudende Bierge, et mildt Klima, og en overmaade frugtbar Jordbund; her findes Guld, Sølv og Kobber i Mængde; Landet er ugt paa Viin, Olie og især paa Qvæg, den kostbare VigogneUld er en af dets Producter, Hovedstaden St. J go har 40000 Jndvaanere, hele Landet har 700,00 Jndvaanere, i denne Provinds har ogsaa en Revolution fundet Steb; men det Spanste Partie skal paa nye have faaet Overhoved, Jnsurgenterne være slagne, og Provindsen være bragt tilbage under Kong Ferdinands Lydighed. Staden St. Jacohar aftendt tvende Deputerede, Captain don Man nel Eligalde og Overste Urejola for at ønske Kongen til Lykke til hans Thronbestigelse. (Fortsættes)