Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-17
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling: C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Seheimeconferentsraadinde Bille Brahe Bevilling, at maae udi en Sag imellem hende og Biskop. Bloch i Aviserne lade indrykke den i Sagen udtagne Høieste Rets-Stævning, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. Bliver efterstaaende Høieste Rets Stævning af 6te Decembr. 1792 bekiendtgjort. i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmak og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg, giøre vitterligt: At for Os allerunderdanigst haver andraget, Os elskelig Frue Geheimeconferentsraadinde BilleBrehe, Enke efter afgangne Geheimeconferentsraad og Stiftbefalingsmand Bille Brahe, hvorledes hun for sit Vedkommende finder sig beføiet, for Os i Vores Høieste Ret, deels til Confirmation og deels til Underkiendelse, Forandring og yderligere Paakiendelse, allerunderdanigst at indstævne en af Os elskelige Etatsraad og Landsdommer Hans Koefoed og Landsdommer og Byefoged Lauritz. Martin Bendz den 26de April sidstleden, som af Osallerandigsk befalede Commissarier, afsagt, Kiendelse i en Sag imellem Citantinden, forsaavidt hendes afdøde Mand har været Med directeur med afgangne Biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelser og sammes Midler, m. fl. paa den, ene og Os elskelig Doctor Theologi og nu værende Biskop over Fyens ift Hr. Tønne Bloch paa den anden Side, betræffende: 1) Om ikke samtlige Stiftelser, uden Forskiel, hvad enten samme af afgangne Biskop Ramus har været bestyret, som eene Directeur, eller der med ham har været fleere Directeurer, bør lige concurre propvatae i den fra afgangne Biskoppens Stervboe indkomne Sum for hvad Biskoppen af sammes Midler har indesat med, item, om ikke deStiftetelser, hvor der har været fleere Directeurer, for den heele Summa, som den afdøde Biskop til samme er bleven skyldig, bør lige concurere propvata, 2) om ikke de Stiftelser, ril hvilkes Meddirecteurers Sikkerhed afgangne Biskop Namus under 11te Decembr. 1779 har udstædt en Pante Obligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Panterne ere indkomme, bør nyde Forlods Betaling, og for det øvrige Skyllige nyde pro qvots Betaling efter den i 1te Post ommeldte Maade, og 3) om ikke samtlige Stiftelser bør nyde proqvata Betaling i de i Boet foresundne Contanter m. v. Thi som ved ved fornævnte Kiendelse saaledes er eragtet: at alle Stiftelser, som afgangne Biskoppen har havt i Hænderne, enten ene, eller fælles med andre Diricteurer, bør lige concurere pro qvota udi den af Biskappens Stervboes beholdne Midler erholden de Erstatning for den Andeel af Mangler Biskoppen, som Direkteur for hver Stiftelse, især er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu, før inden den endelige Beregning, i Følge det til nys er gangne Kongelige allernaadigste Commissori 7de Post, kan forfattes over hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur, en ten ene, eller een for alle og alle for en, bør at tilsvare Stiftelserne her Spørgsmaalet, hvad afgangne Biskoppen, som Directeur, for hver Stiftelse især bør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur, er det udenfor at Tvilv, at hvor en Mand, efter Fundatsen, eene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den heele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvorhan derimod, efter Fundatsen, tilligemed fleere er Directeur, der er han, uden Hensigt til enten ham selv ene, eller andre af hans Meddirecteurer have forødet noget af Stiftelsernes Capitaler (naar nemlig hans Boe ikke kan tilstrække til den heele af som gjorte Gield) i Stiftelsen alleneste ansvalig for endeel at Manglen, lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtliges Forsømmelse Manglen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andee og Gield til hver Stiftelse især er det der udi den endelige Beregning bør concurere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Dirteur for øvrigt bliver meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler, uden Paatale af sine Meddirecteurer, som have. betroet ham paa deres eget Ansvar det heele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen, frem for anden privat Gield, bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Man gel, som de andre Meddirecteurer bør at til vare. Hvad ellers ved det her i Commissionen, under Litr. M., fremlagde Jndlæg af 8de Febr. d. A. er paastaaet, i Henseende til Forlods Udlæg til nogle af de publigde Stiftelser, til hvilke afgangne Biskoppen har udstædt sin Obligation af 11te Decbr. 1773. paa 10000 Rdlr., med Pant udi sine Eiendomme m. v. derudi ommeldte, da kan denne hverken som Panteforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres, naar den skal have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse ikke af Stiftelsernes Directeurer er sørget for. Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afgangne Biskop Namuses Stergbae ligesom i andre Coneursboer, imellem de forskillige publiqve Stiftelser, som i samme have de heri Commissionen opgjordte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til Forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted; saa kommer dog iblandt de anmeldte Fordringer i Betragtning, No. 4, det Trolliske Skoledepositum, som bestaaer udi 3 Rdlr. der aarlig hos Biskopperne i Fyen skal forblive in deposito, for i paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Opbyggelse, hvilket heele Depositum til afgangne Biskop Ramusses Død, efter den af Commissionen den 19de Martii 1789 afsagde Kiendelse, udgiør den Summa 273 Rdlr. No. 5, den Londonske Danske Lutherske Kirkes Fordring, som vel for de 5 Aar afgangne biskoppen er har giort Rede derfor, efter Kiendelsen, afsagt i Commissionen den 2den April 1789, udgiør 478, Rdlr. 5 Mk. 12 s., men hvoraf ikkun det sidste Aars Contigent, som sædvandlig til Biskop Bamus rigtig var afleveret, men ei afsendt, som sædvandlig, i 11te Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just Biskoppen ved Døden afgik, kan ansees udi Boen af samme Natur, som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6, Hel fingers Hospitals og Skoles Contingent for det sidste Aar Biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen, afsagt i denne Commission den 195 de Martii 1789 beløber sig til 350 Rdlr., hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næstforrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depositum. Da nu alle Deposita allerførst, frem for noget andet, af en Stervboe bør udtages, saavidt samme, nemlig der maatte forefindes og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. M. fremlagde Attest fra Skifte-Commissarierne i afgangne Biskop Ramusses Stervboe, af Dato den 8de Febr. d. A., erfares: at ved Stervboens Aabning fandtes ikkuns af reede i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s., saa kan forbenævvnte 3de Deposita ikkuns herudi pro qvotanyde Forlods Udlæg, da de, i Henseende til det øvrige manglende, bør lige at concurere, med de øvrige publiqve Stiftelser, efter den Maade, som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorio af 12te Decbr. 1788. befalede og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler for samtlige publiqve Stiftelsers Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver særskildt Stiftelse at lagttages. Saa vil Citatinden forvente og for Os i Vores Høieste Ret ved Fuldmægtig allerunderdanigst lade paastaae, at fornævnte Kiendelse, deels skal vorde confirmeret, og deels underkiendt alt efter foranddret og yderliger paakiendt forhen gjorte og nærmere for Os allerunderdanigst giørende Demoustration og Paastand Thi byde Vi og hermed allernaadigst befale Eder fornævnte Commissarier, at J rette Eders Leilighed efter herom at møde for Os Vores for næste Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour til allernaadigst Paakiendelse vorder foretaget Ef ders Kiendelse at til og forsvare. Som Hovedvederpart indstævnes Doctor Theologi og Biskop Tønne Bloch, for Citantirdens Fuld mægtiges Demonstration, Paastand og J. tesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad af samme dependerer, at svare, og derefter Vores allernaadigste Dom at imod tage. Endelig indstævnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst, Os elskelige Doctor Theologi og Professor H. Lorens Ancher, Saanepræsten til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Seidelin, Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael Achen, de 3de residerende Capellaner, Odense, Hr. Christian Gruner, Hr. Tobias, Christian Virth og Hr. Lars Christian Dann, Odense Byes Magistrat, Borgmester Michael Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavel som og forrige Raadmand, Mathias, Kurrelbaum, Margaards Eier, Os elskelig Generaladjutant og Major v. Schøler, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kannervorff, Professores Gymnast: a) nu værende Hr. Christian Gotthaldt Seydlitz, Ole Nicolay Bytzow, Hans Sibbern; b) De forhen værende: Noeskilde Latinske Skoles Nec tor Os elskelig Professor Johan Henrich Tha uber, afgangne Professor og Doctor Theologiæ Nicolay Engelhardt Naunestads Enke med Laugværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, afgangne Proscessor Niels von Havens Arvinger med Værger og Formyndere og af Professor og Conrector, Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere, Cassereren for den Fyenske giestlige Enke Casse, Os elskelig Cancellicassessor Hieromynus, Langsted, tillige med Stiftprovster, afgangne Professor og Rector Søren Auchersens Arvinger, de Umyndige med Formendere, Roeskilde Latinske Skoles Rector Professor Thau ber, Odense St. Hans Kirkes Værge, Kiøbmand Rasmus Østrup, Odense Frue Kirkes Værge, Kiøbmand Plillipsen, Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn, og forrige Byefoged, nu Etatsraaad og Politiemæster i Kiøbenhavn, Os elskelig Johan Thomos Flindt, samt Fattiges Forstander Thomas Bashalle, Provsten over Bierge Herred Hr. Jørgen Rasmusen Fagh, Stiftbefalingsmanden over Lolland og Falster, Os elskelig Kammerherre, og Baron Friderich Kragh Juel Vind, Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvinger. ne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstanderen Kiøbmand Krøyer, Sognepræsten Os elskelig Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm Colding og Kirkeværger Ostenfeldt, Arvingerne efter afgangne Biskop over Siedlands Stift Hr. Ludvig Harboe, nemlig Os elskelig Amtmand Peder Hersleb Harboe, Kammerherre Johan Frederich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolav Edinger Balle og Cancellieraad Arke, og endelig Skiftecommissarierne i afgangne BiskopRamusses Stervboe, Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og LandsvæsensCommissair Hans Dreyer, paa bemeldte Stervboes og Arvingerr Vegne, og skulde nogle fleere af for bemeldte være død, da deres Stervboes, Enker og Arvinger med Bærger- og Formyndere, for samtlige, enhver for sit Vedkommende, Procedure, Paastand og Dom at høre og modtage. Enhver medtage det fornødne, da herom skal blive bekiendt og dømt, som Lov og Ret medfører. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad Kiøbenbenhavn den 6te December 1792. Under Vort Signet. (L. S.) Alleruderdanigst læst afH. Koefoed. L. M. Bendz. Allerunderdanigst imodtaget. Odense Bispe, gaard den 14de Decbr. 1792. F. Bloch.