JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Et skikkeligt Jydsk Fruentimmer søger Amme Plads strax el naar forlanges. Hun er at finde i No. 67 paa Hiørnet af Torv buskegaden og Volden.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Undvigte. En udi Stokhuuset anholdet Arrestant navnlig Christian Hasen Frisk, af Profession en Skoemagersvend, 26 Aar gamme temmelig høy af Statur, glat og lang af Ansigt, sortebrune Øyn bryne, havde en hvid og blaae stribet Brystdug, samt en hvidgraFrakke oven over, sorte Klædes Boxer, et Par blaae stribede ulde Strømper, og Skoe med runde gule Tombaks Spender udi, paa Hovedet en mørkebrun Pidske=Peruque og en liden Hat paa, venstre Been var meget kort og derfor brugte en Skoe som for Priser paa Adskilligt i Kiøben Korn=Vahre: Rug Holsteensk Td. . - Rd. - Mk. En Ahme RhinsDansk Td. . 3 Rd. 1 Mk. Et Oxehoved re Holsteensk Hvede Td. =Rd. Mk. - s. Et Oxsehoved F. Laalandsk Td. . - Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved F. Byg Td. = = 8 Mk. 8 s. Viin ". - Gryn Td. = = = 4 Rd. - Mk. Malt Td. . = = 1 Rd. 4 Mk. Brunsviger Sk. Havre Td., 6 Mk. 4 s. Garleber Skyd, Boghvede=Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. Norsk Jern Sk. Erter Td. . . . 2 Rd. - Mk. Tiære Td. = Fede=Vahre.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Hør Skpd. Islands saltet Lammekjød Td. Rd. Reen Hamp S. Flesk, røget Lispd. 1 Rd. - Mk. 8 s. Oste, Fynske Skpd. - 6 Rd. 4 Mk. ) Holsteenske Skpd. 8 Rd. Pommersk Fyr. Smør, Fynsk Td. = 20 a 22 Rd. Pommersk Bøg Tælle Lispd. = = 2 Rd. - Mk. 8 s. Holsteensk - Grøn Sæde Otting 2 Rd. 1 Mk. - s. Jydskenkelt Fiske=Vahre. Fyhnsk = Bergens Fisk Skpd = 1213 Rd. Elle = = = Graasen, salted Td. . . . - Rd. Birke = = Graast, tør Skpd. = 9210 Rd. KiøbenheKlipfist Skpd. "= = 16217 Rd. 2 Rd. - Mk. 5 1/4 a 5 Rd. Et Bonde=Læs, Norsk Torsk salted Td. Islandsk Td. Jslandsk tør Fisk Skp. 13 a 21 Rd. Mr. Et Læs Torv 5 Rd. - Mk. Kul Td.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Høste Sild T. 5 Rd. Mk. Høe et stort Læ Dito mindre Norsk Sild Td. Halm et Læs Tran Td. = = 22 Rdlr. 3 Mk. Salt. Norsk Td. = 33 Rd. 3 Mk. - s. Lyneborger Td. - Ja 6 Rd. 3 Mk., s. Kalkonske gam Spansk Td. 3 Rd. 3 Mk. - s. = = og Korn=Vahre: Rug Holsteensk T.). - Rd. - Mk. Dansk Td. . 3 Rd. 1 Mk. Holsteensk Hvede Td. =Rd. Mk. - s. Laalandsk Td. . - Rd. Mk. - s. Byg Td. = = 8 Mk. 8 s. Gryn Td. = = = 4 Rd. - Mk. Malt Td. = = = 1 Rd. 4 Mk. Havre Td., 6 Mk. 4 s.) Boghvede=Gryn Td. = 4 Rd. 4 Mk. Erter Td. . . . 2 Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Fede=Vahre. Islands saltet Lammekiød Td. =Rd. Flesk, røget Lispd. 1 Rd. - Mk. 8 s. Oste, Fynske Skpd. - 6 Rd. 4 Mk. Holsteenske Skpd. = 8 Rd. Smør, Fynsk Td. = 20 a 22 Rd. Tælle Lispd. = = 2 Rd. - Mk. 8 s. Grøn Sæde Otting, 2 Rd. 1 Mk. - s.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Fiske=Vahre. Bergens Fisk Skpd. = 1213 Rd. Graaser, salted Td. = = = =Rd. Graast, tør Skpd. = 9210 Rd. Klipfist Skpd. "= = 16217 Rd. 2 Rd. - Mk. 5 1/2 a 6 Rd.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Norsk Torsk salted Td. Islandsk Td. Jslandsk tør Fisk Skp. 13 a 21 Rd. Mk. 5 Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Høste Sild T. 5 Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Norsk Sild Td. No. Tran Td. = = 22 Rdlr. 3 Mk. Salt. Norsk Td. = 313 Rd. 3 Mk. - s. Lyneborger Td. - 66 Rd. 3 Mk. - s. Spansk Td. . 3 Rd. 3 Mk. - s. Viin. En Ahme Rhinsk Viin = 6585 Rd. Et Oxehoved rød Viin, 5670 Rd. Et Oxsehoved Fransk Viin 40 a 58 Rd. Et Oxehoved Fransk BrændeViin = = = = 74476 Rd. Humle: Brunsviger Skpd. = 44 Rd. Garleber Skpd. = = 36 Rd. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. Tiære Td. = = = 3 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. = = 32 a 42 Rd.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rd. Favnen. Brænde: 3 Rd. 5 Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Pommersk Fyr = =- Rd. - Mk. Pommersk Bøg = = Holsteensk. 5 Rd. - Mk. s. - Rd. - Mk. Jydskenkelt Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Fyhnsk = =alle = = = 3 Rd. 5 Mk. - s.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Birke = = = Rd. - Mk. - s. Kiøbenhavns Torve=Kiøb. Brænde: Et Bonde=Læs, 5 Mk. - s. Et Læs Torv = = 5 Mk. - s. gal Td. = = = 1 Mk. 12 s. Forring: Rd. - Mk. Høe et stort Læs = Dito mindre = = = 6 Mk. Halm et Læs. 6 Mk.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Høns og Fiederværk: Kalkonske gamle Parret = =Rd. - Mk. . . unge Parret = 1 Rd. 2 Mk. uden paa Slotspladsen. 5 November 1774. Høns gamle Parret = 2 Mk. 8 s. . . = unge Parret, Mk. - s. Kyllinger et Par = = = 1 Mk. 4 s. Ænder et Par = = 1 Mk. 8 sk. Duer et Par = = 1 Mk. 8 s. Æg en Snees = = = = 16 s.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Brød=Taxt. Raspede Brød for 2 s. skal veye 8 Lod. Fransk Brød for 2 s. = = 13 Lod. Hvede=Brød for 1 s. = = 7 Lod. Hvede=Simler for 1s. = = 5 Lod. Runde sigtet skiøn Roggen=Brød for 1 s. = = = = 9 1/2 Lod. Rug-Tvebakker for 1 s. = 7 Lod. 1 Rug=Brød for 2 s. = = 42 Lod. 1. = = for 1 s. = = 21 Lod.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
J. Grove Kavringer eller Skofter for . 1s. = = = = 23 Lod.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
. Kiød=Taxt. 3 Oxe=Kiød de beste Stykker, saa og Brystet = = = 6 s. Pd. En heel Fierding = = = 5 s. Pd. Smaae=huggen Kiød = 5 s. Pd. Kalve=Kiød Bag=Fierdingen 8 s. Pd. . For=Fierdingen, 7 s. Pd. J Lamme=Kiød det beste 5 s. ringere 4 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1774-11-08
Svine=Kiød færsk = = 6 1/2 s. Pd. i Skinker og Ribbensbeen = 7 1/2 s. Pd. i Mellem=Flesk = = = 6 1/2 s. i Ryg og Bov = = = Frie=Slagterne skal sælge foranførte. Slags Kjød, Pd. 1s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
J Anledning af H. K. H. Prinds Frederichs høye Formælingsfest den 21 October, er indleveret og til Jndrykkelse, hidsendt følgende Hyrdedigt og allerunderdanigste Lykønskning : Millioners Trofaste Kaab, Det Dannemark og Norges Ære, Paa denne store Dag skal være, At glæde sig her idelig. Hist skuer jeg i hine Sletter, Hvor Hyrden sine Krandse fletter, Og til en Høytid laver sig; Langt borte fra de høye Fielde, Og Dalene imellem dem. Et Fryderaab sig trænger frem. Stig Daphue. Hvad mon dette gielde Dorant, min ømme og min kiære! Hvor skal jeg Tolk for dette være? Som kommer knap af Dalen ud Som er lyksalig nok i dette, At mig Dorant, - men skal jeg gjette Saa gietter jeg, at Dalens Gud, Hvad Daphne, baade Dal og Høye, Og Hyrden og Hyrdinden med Anstalter til en Høytid føye, Og det maa være Landets Fred. Ja Fred, Dorant, nu kan jeg giette, Betroer, jeg gietter nok det rette, Lav Krands og Stav, og alting til Det er vel saa, som jeg formoder, En Konges Søn, en Konges Broder. J Dag Sin Høytid holde vil; vebladet No. 29. Men fattig Hyrde og Hyrdinde, Saa sand og trofast som du er, Hvad vil du vel i Hytten finde Som Konge=Søn kan være kjer!
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
En Daphae, Konge=Søn begierer Kun dette, at man Hannem ærer, Og lyder Kongen og Hans Bud, Ja min Dorant, en Krands at sette, Vi burde ikke dog forgiette Paa Landets Prinds, og paa Hans Brud, Men Krands af vore ringe Blade, Som Skoven villig byder frem, Hvorledes ville de vel lade. Paa Dalens Guder, og paa Dem, Min Daphne! jeg vil samle, flette, Og begge vi vil ey forgiette. Almagten med vor Bøn og Raab, Lyksaligheder Krandsen binde, Saa raaber Hyrde og Hyrdinde. For Dalens og for Fieldets Haab; Men glæde vil vi os tillige, Og vore Skialde siunge ud Gud signe baade Land og Rige! Og Arveprindsen og Hans Brud! Rodfæste Landets Held og Vælde, Det Bønnen er fra Dal og Fielde: Glæd Konge=Sønnen med Sin Brud! Kom gyldne Alder nu tilbage, Som fordum udi Frodes Dage! Den Landet ærede som Gud. Kom Blomster paa de tørre Fielde Kom Overflod udi vor Dal! Kom Kraft til Danner=Kongens Vælde Som Eftertiden siunge skal. Beviis for Hegnets Jnddeeling efter Hartkorn med tilføyer, Refutation af de derimod giørende Jndvendinger, i Særdeleshed Adressebladet No. 157.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Ligesom man ansetter Staternes naturlige Styrke efter deres Landstrekning, Frugtharhed og deraf flydende FolkeMængde, saa bliver og enhver enkelt Gaards eller Byes Evne og Kræfter at ansee efter deres Strekning og Frugtbarhed. En Gaard, som paa lige frugthar Grund har fire gange saa meget Jordsmond som en anden mindre Gaard, har og fire gange saa mange Kræfter og Evner til alt Arbeyde og alle Statens Byrder, og det ville være latterligt at vurdere en Byes eller Gaards naturlige Styrke efter dens yderste Perimeter Omkreds eller Grendselinier; da af Geometrien bevises, at uagtet Jndholden af to Stykker, Jord bliver det samme i qvadrat Maal, saa kan Grendse Linien eller Perimeteren i den ene være fem gange større end i den anden. Naar nu en Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn begrændses af trende andre Gaarde hver paa 8 Tdr., saa bliver Hegnet uden al Modsigelse deelt efter Halvparteen; fordi disse Gaarders naturlige Fordeele og indvortes Styrke over alt ere lige. Men naar en Bye eller Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn begrændses af trende andre Gaarde hver paa 160 Tønder, Hartkorn, da er det ubilligt at den lille Gaard skulle tage halv Hegn mod de trende større, hvilke have hver 20 gange saa megen naturlig Styrke som den mindre Gaard. Et felleds Arbeyde, som skal bevirkes af tvende eller flere sammenvirkende Aarsager bør efter Nødvendigheds og billigheds Regler udskiftes efter de virkende Kræfters Størrelse. Derfor bør og Fælleds Hegn imellem en Gaard paa 8 Tønder og en anden paa 160 Tønder udskift., efter Forholden, af 8 til 16, eller den mindre Gaard hegner 1 Alen naar den større hegner 20 Alen. Hvorved tillige er viist at den mindre Gaard bør vinde i Hegnet ved at faae en større og mere formaaende Naboe, og at den tvertimod bør tabe i Hegnet eller faae større Hegn, naar dens Naboe forvandles til en mindre Gaard, hvis naturlige Styrke og indvortes Kræfter ere svagere. Det antagne Principe, at ald fælleds Arbeyde bor indrettes efter de virkende Aarsagers og Kræfters særegne Forhold, tænker jeg ingen nægter. Af daglig forefaldende Indretninger kunde anføres hundrede Exempler, til Bestyrkelse; thi de mekaniske og naturlige Kræfter kan ey ved befalinger og Forordninger bestemmes saaledes som de moralske og politiske Kræfter, hine virke naturlig og frit net op saa meget som de kan, men disse undertiden over deres Evne. Om tvende Mænd, hvis Kræfter forholde sig som 1 til 3, skulde være en felleds Last paa en Stang, saa kan det ikke hielpe, at man ville raisonnere frem og tilbage og bevise, at Byrden burde hænge mit paa Stangen. Den Svagere kunde ikke engang lette Lasten, mindre udholde at bære den, hvilket ikkun bliver giørligt, naar Byrden henger 3 gange længere fra den Svagere end fra den Sterkere, saa at den første i Forhold af sine Kræfter ikkun bærer 1 Pd. naar den sidste bærer 3 Pd., saaledes som i Mekaniken bevises.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Efter Tidernes Omstændigheder og Tænkemaade, har Loven ey favoriseret Fælledskabets Hævelse, da den i 3die Bog 13 Kapitel 13 Artikel befaler, at ingen uden Lods Eiernes Samtykke maae indgrave Jord, og i 40 Artikel at Eieren skulde tage Hegnet allene i Vænger, han maatte fralukke. Naar den 36 Artikel, som paabyder halv Hegn efterlæses, saa ligger ratio legis tydelig for Dagen: Loven selv siger: Fordie at de, der nu hæve Fællet, at Aare fange Hegnet, og have slig Jevnet behov. Lovgiveren har statueret, at enhver Bye, som havde Vang, burde hegne sig selv Fred til, og altsaa hver andet Aar tage Hegnet heelt, eller hver Aar tage det halve Hegn. Forordningerne af 29 December 1758, af 28 December 1759, af 8 Martii 1760, og 28 Julii 1769, have deels forandret deels nærmere bestemt Lovens Mening. Men er det ikke en aabenbare Modsigelse at Hegnet imellem Bye og Bye skal deeles efter det halve, og imellem Mand og Mand efter Hartkorn efter den 34 Artikel. Hvad der giælder om det heele, burde og giælde om enhver Deel, naar Reglen og halv Hegn er rigtig. Burde Hegnet ikke deeles i saa mange Deele som der ere Mænd i Byen, og en Gaard paa 3 Tønder, tage lige Deel med en paa 9 Tønder, siden man anseer det for billigt, at en Bye paa 300 Tønder bør tage lige Deel med en anden paa 900 Tønder. Vil man svare, at Hegnet blev for besværligt forde smaae Gaarde, saa antager man jo at Hegnet bør deles efter de Lodtagenes naturlige Styrke, og altsaa tilstaaes alt hvad forhen er beviist og omtvistet, at Hegnet saavel imellem Bye og Bye som Mand og Mand bør der les efter tilliggende Grunde og Hartkorn. Landmaalings Contoiret den 15de October 1774. Bugge.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Under General=Landets=Oekonomie= og Commerce=Collegii Segl er udgaaet følgende: Bekiendtgiørelse:
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Af Landsfaderlig Omhue for Rigernes almindelige Beste er det iblant andet Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Villie, at ey allene de i Allerhøystsammes Riger og Lande nu værende Fabriker skulle paa det kraftigste understøttes, men ogsaa flere paa saadanne Stæder, som dertil findes tienlige, anlægges, paa det saa vel indenlandske som nødvendige udenlandske raa Materier kunde, saa vidt mueligt, blive i Landet selv forædlede, og Undersaatterne med de deraf forarbeydende Varer tilstrækkeligen forsynede til al fornøden Brug. J saadan Henseende og for saa meget bedre at kunde befordre disse Hans Majestæts allernaadigste Hensigter er Sr. Johan Friderich Becker, efter General=Landets=Occonomie= og Commerce=Collegii Foranstaltning, paalagt for det første at omreyse i Kongeriget Danmarks samtlige Provindser, for paa Stæderne selv at erkyndige sig og hvad der, endog efter hvert Sted særdeles Omstændigheder, maatte agtes tienligt, til at giøre de indenlandske Fabrik Varers Afsetning og Brug meere udbred og almindelig, end den hidindtil har været; og til den Ende saa nøye som mueligt at undersøge alle de Hindringer, som hidtil have mødt dette nyttige Anlæg, og især i den Henseende at indhente alle fornødne Oplysninger angaaende hvorledes de nu værende indenlandske Fabriker best kunde læmpes efter Nationens Smag, ved at forarbeyde alle Sorter af Varer, og hver Sort paa den Maade og af den Beskaffenhed, som Erfaringen maatte have viist at være den tienligste til almindelig Søgning og Afsetning; samt endelig at opmuntre alle dem, som maatte have Lyst, Formue og Kyndighed, til paa billige Vilkaar at anlegge nye Fabriker paa saadanne Stæder, som enten i Henseende til de raa Materiers Forskaffelse, eller i andre Hensigter, kunde frem for andre eragtes at være de beleyligste dertil.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
bemeldte Sr. Becker er ellers allerede forsynet med en Deel Prøver af alle de meest brugelige indenrigske Fabrik Varer, hvoraf enhver lettelig kan overbevises om, at samme, endog til den største Deel, overgaaer de Fremmede i Godhed, ligesom de, i Forhold til denne, ikke skulle findes at eftergive disse noget i Hensigt til Letheden i Prisen, hvilket enhver selv nærmere kan erfare ved at tage Prøverne hos Sr. Becker i Øyesyn. Ligesom og vedkommende Lysthavende til foregaaende Anviisning og Efterretning forbemeldte Sorter herved bekiendtgiøres, med deres Priser som ere følgende: Uldne Fabrik=Vare: Klæde fine 10 Qv. bredt fra 13 Mk. 12 s. til 16 Mk., fineste Coul. fra 17 til 19 Mk. Alen. 9 Ov. bredt fra 12 til 15 Mk., fineste Coulfra 17 til 19 Mk. 8 s. Alen. 8 Qv. bredt fra 9 til 12 Mk. 8 s., fineste Coul. fra 14 Mk. 8 s. til 16 Mk. Alen. gode ordin. 8 Qv. bredt fra 5 Mk. 12 s. til 8 Mk. Frakkeklæde 8 Qv. bredt fra 7 til 9 Mk. Alen. Kirsay 5 Qv. bredt fra 2 Mk. 4 s. til 2 Mk. 8 s. Kir saa 4 Qv. breedt 1 Mk. 12 s. Alen. Barracan 4 Ov. bredt 3 Mk. 8 s., høye fineste Coul. fra 4 Mk. til 4 Mk. 12 s. Alen. Cammelotter 3 1/2 Qv. ord. Brede 1 Mk. 4 s., fine fra 2 Mk. 8 s. til 2 Mk. 10 s., høye og finere 3 Mk. 4 s. til 3 Mk. 12 s. Estoffen 3 1/2 Ov. bredt fra 2 Mk. 2 s. til 2 Mk. 4 s. dito Ponceau og Carmoisin a 2 Mk. 12 s. Rask 5 Qv. bredt 42 til 43 Alen a 10 Rdlr. 3 Mk., dito Saxisk grønt og blaat fra 12 til 12 Rdlr. 3 Mk. Stykket. Chalongs dito bredt og langt a 14 Rdlr., dito Sarisk, grønt og blaat a 15 Rdlr. 3 Mk., ægte rød a 21 Rdlr. Stykket. Durange 4 1/2 Qv. bredt fra 1 Mk. 10 sk. til 1 Mk. 12 s.; Sarger 4 Qv. breedt fra 1 Mk. 14 s. til 2 Mk. 4 s., rødt a 2 Mk. 8 s. Alen; Calemanquer a 2 Mk. 4 s. til 3 Mk. 4 Sk.; Amiens 3 Qv. breedt fra 4 til 5 Mk.; Flos 3 Qv. bredt fra 3 Mk. 12 s. til 4 Mk. 12 s.; Flagdug, 3 Qv. breedt 800 Alen a. 10 Rdlr., poncean 13 Rdlr. 2 Mk. Stykket; Multum 8 a 9 Qv. bredt a 2 Mk. 4 s., ponceaua 2 Mk. 8 s.; Flonel ordin, og kippred 5 Qv. bredt fra 1 Mk. 12 s. til 2 Mk. 12 s. Alen. Huer, heel røde 6 Rdlr., halv røde 5 Rdlr., stribede 4 Rdlr., og ordinaire a 3 Mk. Dousinet; Strømper fra 10 til 24 Rdlr. Dousinet; Bomulds Olmerdug a 9 Rdlr. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Silke Fabrik=Varer. Tafter 4 1/2 Qv. brede, 5 Mk. 8 sk. til 7 Mk. 8 s.; Croiser a 4 Mk. 8 s.; Damast, allerbeste 8 Mk. 8 s. til 11 Mk. Alen; Atlask 3 1/4 Qv. til 5 Qv. bredt a 7 Mk. 8 s. til 12 Mk., dito blommede og brocherede 8 Mk. til 13 Mk.; Moire blommet og vatret 3 1/2 Qv. breedt a 9 til 11 Mk.; Triumphant a 10 til 11 Mk.; Fløyel 9 Mk. 8 sk. til 22. Mk.; Silke=Flos 7 Mk. 8 sk. a 9 Mk.; Plyds blommet a 6 Mk. 8 s. til 6 Mk. 12 s. Alen; sorte Tørklæder 5 Qv. lange og brede, a 6, 7 og 8 Mk. Stk.; Silke=Strømper, fra 32 til 48 Rdlr. Dousinet; halv Silke Merlins 24 til 26 s. Alen: dito ruderet Veste=Tøy 1/2 Alen breedt 3 Mk. 2 s. til 3 Mk. 4 s. Alen; Baand brede skildrede 12 Alen lang a 15 Mk.; dito blommede og effene 24 Alen lange af 18 Mk. til 24 Mk. Stk., dito Flors 24 Alen lange 7 Mk. 8 s.; dito 44 Alen lange a 8 til 18 Mk.; Atlaskes blommede 44 Alen lange a 14 til 33 Mk. Stk.; dito Franske smale 44 Alen lange a 4 til 9 Mk., brede a 10 til 14 Mk., extra brede a 15 til 25 Mk. Stk.; dito Fløyels 24 Alen lange a 12 til 30 Mk.; Barattes Baand 48 Alen lange, a 2 Mk. 4 s. til 8 Mk.; Peruqve=Baand a 9 til 12 Mk. Stk.; Skrue=Snore 20 til 22 Alen lange a 2 til 2 Mk. 4 s.; Haar=Punge fra 1 Mk. 8 s. til 4 Mk. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Alle Sorter, saavel Liberie= som andre Snore, Cheniller, Alvnger, Agremaner og Crepiner med videre, til civile Priser. Kammernøgle=Baand 1 Mk. 8 s. Alen. Sye=Silke, alle Couleurer, 7 Rdlr., og sort dito 6 Rdlr. Pundet.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Linnede Fabrik=Varer: Glands=Lærret 25 Alen langt 4 1/4 Ov. bredt, ægte Con leur de Rose a 8 Rdlr. Stykket. dito Længde og Bredde, hvidt, a 5 Rdlr. 2 Mk. Stykket. adskillige Couleurer 30 Alen 5 Qv. breedt af 4 Rdlr. 4 Mk. Stykket. Lybsk Lærret 35 Alen langt 5 Qv. bredt a 4 Rdlr. Tvelk 18 a 20 Alen langt 5 a 5 1/2 Dr. bredt fra 2 Rdlr. 2 Mk. til 3 Rdlr. 1 Mk. Og da de Handlende kunde giøre dem Haab, ey allene om 6 til 12 Maaneders Credit paa saadanne indenlandske Fabrik=Varers Jndkiøbs=Summa, men endog ydermeere om 3 pro Centum Præmie af sammes Beløb, saa tvivles ikke paa, at de jo i alle Maader lade sig finde villige, til ikke allene at forsyne deres Boutiqver med dette Slags Varer, men og i øvrigt at gaae meerbemeldte Sr. Becker til Haande med alle til det hannem anbefalede Øyemærke tienlig eragtende Oplysninger, om hvilke sidste i Særdeleshed, de endog herved anmodes; ligesom han sig uvegerlig vil lade finde villig til at forevise de medhavende Prøver; og skal der blive draget al muelig Omsorg for, at alle givne Ordres og Commissioner paa indenlandske Fabriqve=Varer, prøvemæssige giennem General=Magazins=Contoiret vorde erpederede.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Under General=Landets=Oeconomie= og Commerce Collegii Segl. (L. S.) Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Kiøbenhavn. J Dag blev en Jøde døbt i St. Petri Kirke af Hr. Doctor Münter, og fik det Navn Johann, Ferdinand Eckstein. Han aflagde sin Troes Bekiendelse, med Jndsigt og Følelse. Fadderne vare: Hr. Biskop Harboe, Hr. Conferenzraad Kall, Hr. Etatsraad Guldberg, Hr. Etatsraad Ryberg, Hr. Kammerraad Trant.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Jldsvaade. Mandagen den 31 October sidstafvigte om Morgenen, Klokken 6 1/2 Slet opkom i Ringsted Byes Sct. Hans=Gade ulykkelig Ildsvaade, hvorved afbrændte 9 Stæder aldeles og 2de Huse, som for Jldens Fremgang at hemme, maatte største Deelen nedbrækkes, bleve ruinerede. Jblandt de Skadelidte vare 4re Aulsbrugere, som foruden det meste af deres Boehave, forliiste al deres Sæd, hvoraf lidet eller intet endnu var udtorsken. Jlden strakte sig tæt til Raadstuen, som næst Guds Forsyn blev bierget ved brave og retsindige Naboers Hielp fra Landet, ligesom og Jndvaanerne gjordte hver sin yderste Fliid, saavidt Bekymring og Forskrækkelse ikke hindrede dem, som snart alle af Frygt for Branden, havde deres Gods udflyttet. Ved samme Jldebrand har ellers en Borger og nye boesadt Kiøbmand navnlig Hviid, med nær Fare for sin Helbred, gjort god Tieneste. Efterat Ilden var dæmpet, opdagedes ellers noget besynderligt, saasom: En meget gammel i alles Tanker fattig Mand, Byens Staader=Foged, har hos en af de afbrændte Beboere haft staaende en Kiste, og paa sammes Sted, hvor den var forbrændt, fandtes det, at denne gamle Mand søgte om noget, og ved at tilsee, hvad det maatte være, kom man i Erfaring, at han ledte og sine Penge, som han vel fik en Deel af, men ganske sammensmeltede og sorte, uden nogle faa; han tilstaaer, at have haft 2 a 3 Sneese Daler, men andre vil nu meene, at det har været mere (ongefær 200 Rdlr.)
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Aalborg. Sidstafvigte 30 October opkom der om Morgenen Klokken 3 i en Tørve=Stak, som stod strax uden for Gaarden Buurholt, en Jldebrand, antændt af de indbragte vaade Tørv, der vare sammenbrændte; til al Lykke bar Vinden fra Gaarden, og de, der alle laae i den tryggeste Søvn, bleve ved den Allerhøyestes Forsyn opvakte af tvende Forbireysende, der bleve Jlden vaer og gjorde Allarm, saa der betids blev føyet Anstalter til dens Dæmpning, før den fik Overhaand.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Befordringer. Den 14 October er Capitain Andreas Christoph Rüdinger allernaadigst beskikket til Kongelig Legations=Secretaire ved det Preussiske Hoff.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Thams. En Student.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Mr. Køhler. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. En Student. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. Mr. Worsøe. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. St. Petri Kirke, Hr. Pastor Resevitz. = Christianshavns Kirke, Mr. Wulff. Frederichs T. Kirke, Catechisation ved Hr. Pastor Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Pastor Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Grav=Skrift.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Tanker. i Anledning. Madame Sophie Elisabeth Sommers Død som skeede i Kiøbenhavn den 27de October 1774. Hun var en efterladt Enke. Salig Hr. Niels Sommer. Fordum Præst for Felding og Tviis Meenigheder, i Jylland. Blød Sorgbeklemte Hierte bløde Ved Sorrigs Taarer, som nedfløde Paa Venners blege Kinder, Som vidne og en Ven i Nød, Ja meer, en dydig Moders Død, Sligt Savn, hvad Under, minder. Blod følsomt Hierte, som best ved Hvad ædel Dyd og Troefasthed, Du hos din Ven har fundet, Dog viid, at Hendes Kierlighed, Belønnet er i Herlighed, Som Troens Strid har vundet. Skue=Spil.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Paa den Kongel. Danske Skueplads, bliver Fredagen den 11 November 1774, ved Hans Majestæts høye Ankomst, opført: Den Stolte, Comoedie i 5 Acter, af Destouches; hvori en Person giør Prøve i Lycanders Role; Til Slutning en nye Ballet, som forestiller et BondeBryllup, componeret af Hr. Piattoli. Sedlerne faaes hos Kasserer Sr. Søeborg i Store Grønnegade No. 243. første Dør paa høire Haand fra Gothersgaden, paa Sahlen, og ved Indgangen.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Gaver fra Publico. Til Syge=Kasser: 2 Mk. gives i Jesu Navn til Fattige, af en Kone fra Landet, for vor Herre Anden Paaske=Dag har frelst mig af en Siæleangest og i Dag opfyldt mit Ønske. 2 Mk. gives til Sygekassen fra en Mand som har været døv og vor Herre haver hiulpet ham at han er bleven bedre. Enhver af disse ofter efter deres Evne, Herren anseer det i Naade, og de være takkede paa fattige Syges Vegne. Holck.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Syge=Cassens Bilance. Den 4 November omleveret til dem af Syge 15 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Cassen der ere Sengeliggende. 13 Rdlr. 4 Mk. - s. Til andre syge og usle Sengeliggende = 20 Rdlr. =Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Jndk. i forrige Uge efter Adresse=Aviserne, 9 Rdlr. 4 Mk. - s. Af Hoved=Cassen = 10 Rdlr. 2 Mk. 8 s. 20 Rdlr. - Mk. 8 s.
Københavns Adresseavis, 1774-11-09
Spiisnings=Cassens Billance. Ved forrige Uges Udgang var dens Be 46 Rdlr. 2 Mk. 8 s. holdning.