Berlingske Tidende, 1781-07-01
Dersom ellers nogen Lods=Eier eller enkelt Mand ved Hegnets Deling efter denne eller foregaaende 10de §. mister betydelige Steengierder som han hidtil haver havt, uden at tildeles derfor andensteds en ligesaa lang Strækning af ligesaagodt Steengierde, da bør han, for hvis han saaledes mister, nyde, saavidt Omstændighederne det tillade, billigt Vederlag hos den Lods=Eier eller Jordbruger, som samme Steengierde ved Hegnets Jnddeeling tilfalder og kommer til virkelig Nytte. Dette Vederlag, saavelsom alle Tvistigheder om Hegnets Deling, bestemmes og paakiendes af Amtmander og Landvæsens Commissarierne, hvis Eragtning, naar den paaankes, kommer under Rentekammerets endelige Bedømmelse paa den udi efterfølgende 32 s. fastsatte Maade. Den Strækning af Gierder, som da udfordres til de udskiftede Lodders Jndhegning, skulle vedkommende Lods=Eyere, som disse Gierder efter paastødende Grunde tilfalde, være forbundne strax, eller inden een af Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne dertil efter Omstændighederne fastsat Tids Forløb, at opføre, og siden bestandig at vedligeholde. Ligesaa vil Hs. Majestæt og allernaadigst, at Lods=Eierne i den Bye, hvor enkelt og særskilt Udskiftning er foretaget, uden at hele Byen tillige udskiftes, skal det snareste muligt, og i det seeneste inden 4 Aars Forløb efter den første Udskift: ning, ved Afgrøvtning eller Hegn i Markeskiellet ganske fraskille sig fra paagrændsende Byer, som i saadan Afgrøvtning skulle tage halv Anpart for saavidt deres Grund sammenstøder med førstnævnte Byes. Og skal det være vedkommende Lods=Eyer, som behøver Hielp ved Afgrøftningen, uformeent, at bruge sit Godses Bønder til sligt Arbeyde, efter rigtig Omgang imellem heele, halve og fierdendeel Gaarde, da de Bønder, som saaledes eengang hielpe andre, igien af disse i lige Tilfælde kunne vente samme Hielp. Hvad Indhegningsmaaden i sig selv angaaer, da overlades til vedkommende Lods=Eyere, selv at vælge det Hegnde finde tienligt; dog bør, naar Hegnet settes af Grøvter, Volden opkastes lige i Skiellet, og skulle Grøfterne efter Grundens Beskaffenhed giøres af den Bredde og Dybde, som Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne bestemme; og vil Hs. Majestæt derhos i Særdeleshed med allernaadigst Velbehag ansee, at Steengierder blive satte hvor dertil findes Leylighed, og levende Gierder plantede hvor Grunden dertil er beqvem. Og ligesom Hs. Majest. paa sine egne forbeholdne Godser allernaadigst lader vedkommende Beboere en billig Belønning udbetale for hver Favn Steengierde og Jorddige, som af dem opsættes og med levende Gierder beplantes til Underskovens Besparelse; saa vil Hs. Majestæt og med Naade og særdeles Velbehag ansee denne nyttige Fremgangsmaades Efterfølgelse af dem blant Jordegods=Eyerne i Hs. Majestæts Rige Danmark, som heraf ville tage Anledning til ligemaade paa deres Godser at anføre og opmuntre deres Bønder til saadanne Steengierders og Jorddigers Opførelse, og Beplantning, dem selv og Efterkommere, saavelsom deres Bønder, ikke mindre end det Almindelige, til Nytte og Fordeel. Dersom de, hvilke det ved Udskiftninger tilkommer at tage Deel i Aflukningen og Indhegningen, efterat de derom betimeligen ere blevne advarede, vegre sig ved at besørge deres Andeel Hegn forsvarlig gjort og holdt vedlige, da foranstalter Amtmanden, naar Klage derover til ham indløber og ved Undersøgning befindes rigtig, at de Forsømmelige, uden foregaaende Lovmaal og Dom, med Execution vorde belagte indtil indtil deres Andeel af Hegnet forsvarlig opføres og istandsættes.