JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Paa Gaarden Flusund i Nærøe Skibreede og Sundmøers Fogderie er død Enken Marthe Sorens Datter, hvis Boe er taget under lovlig Behandling, til Deeling mellem den Afdødes og hendes forhen afdøde Mand Rovert Erichsen Flusunds Arvinger, da bemelte Enke med Kongel. confirmeret Testamente var im at til Arving efter hendes Mand, paa den Maade: at Boet skulde deles mellem begges Arvinger ved hendes Død. Da man formoder, at der endnu ere flere Arvinger, som ikke have melt sig, liver herved enhver, som troer sig arveberettigede efter fornævnte Enke Maethe Sørens Datter Flusund, og hendes forhen afdøde Mand Robert Erichsen ibidem, indkaldte at møde formig undertegnede, som Skifte=Forvalter, inden den i Loven befalede Tid, med lovlige Beviis om deres Arve=Ret, for at lagt tage deres Tarv under Skiftet; skulde og nogen mod Formodning have noget at fordre i Boet, vil de paa samme Maade indfinde sig. Spilkeviig, den 3die August 1795. J. Bull. Proprietair Hans This Nagel Abelseth, som borde paa Gaarden Søenlig her i Sundmøers Fogderie, er død og hans Boe af mig undertegnede, taget under lovlig Behandling; alle de, som paa samme kunde noget Krav, indkaldes herved til den i Lovene bestemte Tid. Spilkeviig, den 3die August 1795. J. Bull.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
De eller den, som i Dødsboerne efter afgangne: a) Kiøbmand Daniel Jørgensen, og b) Jomfrue Erich Lund, maatte have noget Anliggende og Vedkomme, enten som Arvinger eller Den & Creditorer, bliver herved giennem de offentlige Tidenden indkaldet, at melde sig for os som Skifteforvaltere, inden Aar Dag i den førstes Boe og 6 Maaneder i den sidstes, fra nedenstaaende Dato, hvorefter enhver skal vederfares al lorlig Ret. Bergen, den 16de August 1795. Gyldenkrant. Benton.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Efter den forhen i afvigte Junii Maaned skette Bekiendtgiørelse, at Hr. Conferentsraad Lachmann agtede at sælge Nadre Fosgaard med underliggende Mølle, Sane Brug og øvrige Fabriquer a., som det nærmeste Brug ved Christiania Bye beliggende, hvis betydelige Revenyer noksom ere bekiendte, er Auctionen over bemelte Eiendomme bleven berammet at afholdes paa bemelte Gaard den 28de September førstkommende, Kl. 4 om Eftermiddagen, der tiener vedkommende Liebhavere, til Efterretning.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Ved Proclama læst for Tronhiems Raadstueret den 27de og for samme Stæds Bytingsret den 30te Julii d. A., ere aftede Skipper Martinus Gottried Thiesens Kreditorer og Arvinger indkaldede med Aar og Dags Varsel, at melde sig for os, som den Afdødes Boes Forvaltere; hvilket end videre herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres. Tronhiem, den 8de August 1795. Fyhn. Mømnichen, Raadmand. Byefoged. De eller den, som i følgende Dødsboer, nemlig : i mo efter afg Justitsraaad Hans Ramshart og hans forhen afdøde Frue Mette Kirstine Stub. 2de, Kiøbmand Georg Arolpd. Boye. 3tio, Cardivansbereder Johan Her man Furau. at Kiøbmand Peter Vahl, saavidt angaaer 200 Rdlr., som er testamenteret til Deling mellem hans Arvinger, maatte have noget Anliggende og Vedkomme, enten som Arring, Debi= eller Creditor, bliver herved giennem de offentlige Tidender indkaldet, med Aar og Dags Varsel fra Dato, at melde sig for os som Skifteforvaltere, da enhver skal vederfares al løvlig Ret. Bergen, den 2den Julii 1795. Olsen. Benzon. I Dødsboerne efter afg. Hartvig Kaas og Guldsmed Christian Meyers Hustrue Susana Hess, bliver herved i nærværende offentlige Tidender indkaldede saavel bemelte Boens Arvinger som Debi= Creditorer, at møde inden 6 Maaneder fra Dato med deres Anliggende, hvorefter enhver skal vederfares al lovlig Ret af os som Skifteforvaltere. Bergen, den 24de Maji 1795. Olsen, Raadmand. Benzon.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Ved Proclama, læst paa fine behørige Steder, ere Creditorerne i Petronelle og Jnger Waieners opgivne Boe i Bragernes, indkaldede at møde og anmelde sig med deres havende Fordringer inden lovbefalet Tid under Boets Behandling ved os som Stedets Skifteforvaltere, til hvem det er opgivet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning., Bragernes, den 19de August 1795. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Ved Proclama, læst paa sine behørige Steder, ere Creditorerne i Andreas Bergs opgivne Boe i Bragernes, indkaldede at møde og anmelde sig med deres havende Fordringer inden lovbefalet Tid under Boets Behandling ved os som Stedets Skifteforvaltere, til hvem det er opgivet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Bragernes, den 19de August 1795. Strem. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Da lovlig Skifte er foretaget paa Gaarden Gielvig i Hammers Sogn i Nordhorlehus Provstie, efter Præste Enken Jngeborg Cicilia Geelmuydens fød Møller, bekiendtgiøres saadant paa det alle Vedkommende inden lovbefalet Tid kunde melde sig hos Skifteforvalteren. Bergen, den 30te Julii 1795. J. Bruun, Provst over Northorlehus Provstie.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
11 Ved Proclama, læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de Julii har, og ved Siellands Landsting den 19de August, bliver den eller de, som maatte have noget at fordre efter afg. Skoemager=Enke Kierstin Olsdatter Børker og forhen afdøde Mand John Jensen Børker, herved indkaldet med 12 Ugers Varsel, at møde inden Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med Varsel efter Lovende Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret. (2) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Giertrud Hansdatter Bugges og forhen afdøde Mand Favnsætter Søren Pedersens fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(5823) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 17de og i Siellands Landsting. den 19de Augustii 1795, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Tobakshandler Jens Petersen Juuls og forhen afdøde Hustrue Dorthea Frantzdatters fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(1/44) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof Stads=Ret den 17de og i Siellands Landsting i 19de August 1795, ere alle de, som maatte have noget at fodre udi afgangne Jomfrue Anne Nelle Suntums Stervbo indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi KiøbenhavHof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde bevise deres Fordringer; ligeledes ere og in kaldede med lo lig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise de res Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(1459) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= Stads=Ret den 17de og i Siellands Landstiden 19de Augustii 1795, ere alle de, som maatte have nog at fordre udi afg. Commissionair Laurits Klovborgs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi KiøbenhavHof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde i bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med love Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise det Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(5786) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof Stads Red den 17de og i Siellands Landsting den 19de August i 1795, ere alle de, som maatte have nog at fordre udi afgangne Bud Amund Jversens og Hustrue Man Petersens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varse, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commosion for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere i indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at anmede og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv und Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(5825) Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof. 1 Stads=Ret den 17de og ved Siellands Landting den 19de August, ere Creditorerne i afg. Brændeviinsbrænder Jens Hansen Schoubyes og efterlevende Hustrues Bi githe Schoubyes fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varse at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commision, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer; ligeledes ere bemelte den afdøde Mands Arvinge indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Afveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
(165) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Ho- og Stads=Ret den 17de og i Siellands Landting den 19de Augustii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Sadelmagersvend ved Artillerie Tøih. set Ole Svendgaards Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Va sel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Studs Rets Skifte=Con mission, for atanmelde og bevise deres Fordringer; ligelede ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1653) De som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Pige Johanne Danielsdater, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. grunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet Nr. 7 lige forE. Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ostendedeel DAlen er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændte Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Semerin, boende i No. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Mayland, den 15de August. Den østerrigsk sardiniske Armee bliver endnu bestandig med get forstærket. Fra Tydskland ere nogle tusende Mand paa Marchen her til Egnen. Desuden ere 2000 Galeislaver ankomne hertil, hvilke skulle blive brugte ved de farligste Angreb. - Man forsik er, at om kort Tid skulle 10000 Mand blive indskibede i Wado og Savona paa engelske Skibe, og afsendte til en hemmelig Expedition. De bestaae af Jægere og mange lette piemoncesiske Tropper. - Fra Genua skrives, at man sammesteds om Natten fra den 12te indtil Middagen den 13de har hørt en overmaade stærk Kanonade. Den Kal, efter indløbne Beretninger være kommet fra Egnen af Va do og Savona, hvilke Steder de Franske havde angrebet med 6000 Mand, for at drive de Tydske ud af samme; hvilket mislyktes dem. - Uagtet Krigsanstalterne blive fortsatte paa det eftertrykkeligste, saa haaber man dog en hastig Ende paa den italienske Kria, da man veed, at den spanske Gesandt i Basel, Ridder d'Priarte, har Fuldmagt til at handle om Fred for de italienske Stater. - Man udbreder allerede det Rygte, at der for det første skal blive sluttet en 2 maanedlig Vaabenstilstand. General de Vins skal derfor allerede have bekiendtgjort General Colli, at han havde Ordre fra sit Hof at drive Krigsoperationerne langsomt; men dette behøver endnu Bekraftelse.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Southampton, den 21de August. Vi have i dette Øieblik faaet den Efterretning, at alting løber af paa det beste paa de bretagniske Kyster; hvorfore vi her fordoble vor Virksomhed. Charrette har en fuldkommen Communication med Lord Bridports Flaade, hvilken sidste igjen har sat alle de Emigrantere i Land, som nyeligen efter Nederlaget paa Quiberon igien havde indskibet sig. Charette skal for at hævne Hr. von Sombreuils, Biskoppen af Dol's a Død, have ladet nedskyde 400 Republikanere. General Doyle skal med det første afgaae til de franske Kyster. Han har 4 Regimenter, hver paa 1000 Mand, under sin Commando, og 500 Emigrantere ere afreiste til Portsmouth. Der skulle endnu 6 Regimenter blive indskibede, for at giøre Expeditionens Avantgarde fuldtallig. Efter samme skal Lord Moira med alle Emigranterne følge. Øen Noirmoutier skal først blive angrebet. - Vi vente endnu her mange Regimenter tilligemed Garden, samt en Mængde Ammunition for Emigranterne og Chouanerne. - Den 24de indskibede Lord Moira, General Doyle, Greven af Artois og adskillige Officerer sig til Southampion, for derfra strax at afseile til de franske Kyster.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Erefeld, den 23de August. Natten imellem den 18de og 19de har den franske GeneralJacopin, med et Corps Jægere, bemægtiget sig en Øe i Rhinen ved Uerdingen, og drevet Fienden tilbage derfra. Erobringen af denne Post vil mærkelig befordre Overgangen over Rhinen paa denne Side. Der blive allerede anlagte Batterier paa denne Øe. - Man siger, at Resten af den engelske Armee i Delmenhorst er tilligemed et hansversk Corps i Anmarch, for at forstærke Østerrigerne ved Nederrhinen.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Paris, den 24de August. Her til Staden og i Egnen af samme seer man endnu bestandig mange Tropper at ankomme. Endnu i Lorgaars rykte 1500, og i Gaar 2000 Mand herind. Om denne Mængde Tropper tales her meget. Endog i Thulleriehaven skal blive oprettet en anselig Leir. Portene og Tilgangene til Nationalforsamlingshuset og til benævnte Thuillerier blive endnu bestandig meere forsynede med Jerngitterværk. Jmidlertid begynder man at udlade sig med, at dennne Mængde Tropper var skadelig for Friheden og Raadslagningen; og mange her værende Sectioner have derfor besluttet, at de, førend de indrettede sig til en Primai forsamling, for at antage Constitutionen, hellere vilde forlange, at benævnte Tropper skulde marchere ud af Staden. Endeel af Nordarmeen er nu ankommer til Angers, og bleven beordret mod Chouanerne. Cartellet, angaaende de engelske Fangers Udvexling, er nu bleven antaget af den brittiske Regiering. - Siden i Forgaars er den daglige Brødportion bleven forøget til 3/4 Pund; men Prisen paa alle Levnetsmidler, som kiøbes paa Torvene, stige endnu bestandig høiere.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Da Primair= og Valg forsamlingerne og den nye Constitutions Forelæggelse for alle Sectioner i Frankrige sætte paa nye den hele Republik i Bevægelse; saa har Conventen igien besluttet en nye Adresse til det franske Folk. Denne Adrisse igiennemtager strax i Begyndelsen for de Franske de lange Arbeider, som have sinket Revolutionens Slutning; forkynder den herpaa den nye Constitutionsatte og forelægger dem samme. Den appellerer hernæst til Patrioterne af 1789, der ere forblevnerene, til de modige Krigsfolk, som have udgydet deres Blod for Republiken, til Borgerne, som sukke efter Oden og Rolighed, og til Borgerne af alle Stænder og Haandteringer. Den indbyder dem til at gribe denne Leilighed til den forønskede Roligheds Oprettelse. Ben forestiller dem, hvor farligt det vilde være at foretage nye Revolutioner, og hvor vigtigt det var for alle Franskmænd, at skatte den hidtilvarende. Til Slutning besværger den det sonvergine Folk at adlyde sine Mandatariers Stemme, at tage sin egen Jnteresse og Berømmelse til Raads, og saaledes redde Republiken.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
London, den 25de August. Den svenske Agent i Gibraltar, Hr. Anderson, har skrevet til den her værende Generalconsul, Hr. Grill: at den svenske Fregat Diana var ankommen til Tanger med den svenske Gesandt og Prisenterne til Keiseren af Marocco. Herpaa ere strax 3 svinske Skibe, som de barbariske Corsarer havde opbragt, blevne satte i Frihed igjen, og Agenten tilføier, at han ikke tvivlede paa, at den svenske Skibsfart ikke mere skulde blive foruroliget af nogen maroccan, Krydser. -
Berlingske Tidende, 1795-09-07
2de Kanonbaade og ligesaa Transportskibe ere afseilede fra Øen Wight for at støde til Lord Moira. - Charrettes Hovedqvarteer er i Machecou, Hovedstaden i Hertugdommet Ret i Bretagne ved Floden Themi, 20 Mile fra Nantes. - Den engelske Eskadre i Nordsøen er bleven forstærket med 7 Krigsskibe fra Portsmouth. Ministeriet har i Sinde at sende 30000 Mand Tropper til Vestindien. Dette Antal er ved ikke ved Haanden; men man har stort Haab om, at mange Frivillige af de saa kaldte Fencible=Corps, skulde beslutte sig til denne Reise, saasom der gives hver Mand 5 Guineer i Haandpenge. I Gaar vilde man her forsikre, at de Franske havde taget det gode Haabs Forbjerg i Besiddelse, og at den brittiske Flaade 4 Dage derefter var ankommen, havde sat Tropper i Land, og begyndt at beleire bemeldte Forbierg baade til Lands og Vands; men dette Rygte finder endnu kun liden Troværdighed. - Fra St. Vincents er indløben den officiele Efterretning, at alting nu er koligt paa bemeldte Øe, efterat Chariberne i en Action ganske vare blevne slagne og adspredte. - De ved den lille Øe St. Marcou stationerte Kanonbaade krydsede daglig mod Havre og de hosliggende Kyster, og have afskaaret al Communication imellem Havre, Cherbourg, Granville a. Paa benævnte Øe ere Batterie oprettede, som kunde modstaae alle Anfald.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Basel, den 26de August. Som man nu forsikrer, har den franske Regiering foreslaaet, som tilkommende Grændselinie mellem Frankrige og det tydske Rige Biergklæden fra Lautern igiennem det Trier ske til Luxemburg og omkring Belgien. Fordringen af denne Grændselinie har været Jndholden af det Ultimatum, som den franske Repræsentant Rewbel nylig har bragt hertil fra Paris. - Den spanske Gesandt, Ridder d'Yriatte fortsætter sine Underhandlinger med Hr. Barthelem, for at udvirke stred for Sardinien, Neapel og andre italienske Stater. Man tvivler ikke heller paa, at samme jo om nogen Tid skal komme i Stand. - Fra Paris har man her den Efterretning, at Velfærdscommissionen har bevilget Ludvig V. Prindsesse Datters og alle østerrigste Krigsfangers Udvexling. Den skeer her i Bassel, og Hr. Bacher er bleven udnævnt til Commissair for Kangernes Udvexling. - Det condeske Corps rykte fra Mühlhelm nærmere mod Basel, og skal blive forlagt til Lørrach, Wiil, Rheinfelden de men vil formodentlig ikke længe blive paa disse Stæder; thi man forsikrer, at det skal støde til de østerrigske Tropper, som ere leirede lige over for Henningen.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Repræsentanten Merlin af Thionville har i disse Dage været her i Basel. Hans Colleger Riwbel og Revand opholde sig endnu i General Pichegriks Hovedqvarteer i Blotzheim, som ligger nogle Mile herfra. - Man forsikker, at det i Besynderlighed er at tilskrive Kongen af Preussens Mellemhandling, at de Franske endnu ikke have søgt at udføre deres norehavende, at gaae over Rhinen. - Saasnart den franske Gesandt Barthelemy ved Statsministeren Baron von Hardenberg erfarede Kongen af Preussens Ønske: at de paa Omberon fangne Emigrantere, i Besynderlighed Greven af Sombreul, maatte beholde Livet, sendte han virkelig ufortøvet en Toureer til Paris; men denne kom for sidig. Den trække bestandig flere franske Tropper tilsammen ved Hünningen, hvor man tillige paa det ivrigste er beskjæftiget med at reparere og udvide Fortificationerne. Med ikke mindre Virksomhed bliver den lige overfor staaende Keiserlig: Lei befæstet. Foruden Jndbyggerne der i Egnen arbeide dagligen 800 Mand paa samme; og af de anlagte Værkers store Omfang og de talrige Batterier paa Strandbredden synet dermed at haves meere Hensigt paa en Bedækkelse end paa en Forhindring fra en Overgang over Rhinen. J Lørrach ventes med det første 12000 Mand franske Krigsfanger, som komme fra Ungern. De marchere giennem Basel tilbage til deres Hiem. Fra Frankrige komme og mange østerrigske Krigsfanger over Rhinen, og gaae tilbage til deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Wien, den 26de August. I Gaar har den engelske Minister bivaanet en Confereneder, som man siger, skal have angaaet Freden, paa hvilken man nu af alle Kræfter arbeider, uagtet alle Krigsrustninger For ikke at lægge flere hindringer i Veien for Fredsunderhandlingen mellem Tydskland og Frankrige, turde Keiseren nu givesit Samtykke, til hvad beqvem Sted det end maatte vare, om det endog var Basel. - Man forsikker, at vore Tropper med det første skulle besætte Trakau - J Begyndelsen af tilkommende Maaned ventes Kongen af Neapel med sin Familie hertil. - Ludvig 16des Datter, hvis Udvexling man nu med det første venter, skal efter Rygtet, først blive bragt til Intbrick til Hendes Tante, Hertuginde Elisabeth. - J Widdin, Niza, Bukarest og hele Vallakiet bortrives mange Mennesker af Pesten. Ogsaa i en Deel at Sclavonien hersker en ondartet Sygdom. - Efterretninger fra de tyrkiske Grændser meldt: at Servien nu igien gandske er i Oprør. Ved Beigrad skulle en Deel af de mit fornøiede Tyrker igien have indfundet sig, og giøre Anstalter til igjen at erobre denne Fæstning; men man troer, at de snart formedelst de herskende Sygdomme, maae skilles fra hverandre. – J Dag har man faaet den ubehagelige Efterretning, at en smitsom Sygdom ogsaa er udbrudt i Semlin. Den er bleven bragt det hen af de Tyrker, som flygtede fra Belgrad. Mange Mennesker er allerede døde deraf.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Amsterdam, den 29de August. Vor Krigsflaade har siden den 24de været kommet tilbage i Texel, og 30 store og smaae russiske og engelske Krigskibe krydse siden den Tid for Texelen. Følgende er en kort Beretning om vor Flaades Krydstog: Den udløb den 13de hujus, og efterat den havde forenet sig med Skibene fra Zeeland og Maat, beløb den sig kun til 5 Linieskibe, 8 Fregatter og 8 mindre Fartøier. Den 18de om Natten havde den en stærk Storm. Da det blev Dag, vare 3 engelske Linieskibe og 2 Kuttere temmelig i Nærheden af den, men holdte sig dog stedse saaledes under Vinden, at Admiral de Vinter, som strax lod formere en hollandsk Slagorden, og i 5 Timer seilede frem- og tilbage, ikke kunde nærme sig dem, min maatte ved den fortvarende høie Søe om Natten gaae til Ankers ved Texel, hvorfra han vil den 21de igien løb i Søen, men paa nye erfarede Torden, Lynild og Storm, og den 24de anden Gang maatte løbe tilbage til Texelen, hvilken Mantuvre var des lykkeligere, da en talrig engelskerussisk Flaade faa Timer efter lod sig see.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Begyndelsen af denne Uge har her været temmelig urolig for Jøderne af hvilke nogle endog ere blevne dræbte og saarede. Deels forfulgte Pøbelen de Jøder, som i Følge en meget gammel dem tilstaaet Rettighed, og til stor Magelig hed for di her værende Jndbyggere, bragte Brænde, Levnet midler og andre Fornødenheder giennem Staden, ved hvilken Forfølgelse nogle Jøder bleve kastede i Vandet; deels var Folket opbragt paa de Jøder, som i Følge Revolutionen, og de erklærte Menneskerettigheder havde gjort Fordring paa Stadsembeder.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Helsingøer, den 7de September. Fra den 31te August til i Dag ere 229 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Kiøbenhavn, den 7de September. Næstkommende Fredag den 11te denne Maaned, om Aftenen Kl. 6, fuldbyrdes den unge Prindsesses Døbe=Act. - Damerne, som bivaane samme, klæde sig i Robe de Cour.
Berlingske Tidende, 1795-09-07
Fra den 1ste til 4de hujus ere indkomne og udgaaede: Capit. W. Huskins fra Brest med Viin og Brændeviin; Capit. C. A. Autzen fra Cherbourg med Ballast; Capit. H.C. Martens til Livorno med Hamp, Jern og Seilduger; Capit. J. T. Schmidt til Dunkirken med Hvede; Capit. N.P. Mossin til Ostindien med Cargaison og Provisioner forparticulaie Regning. Danske og norske Species. Bank. IFölge Beslutning i Repræsentant-Forsamlingen for den Danske og Norske Species-Banke under 13de denne Maaned, bekiendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Octroyens 505, til Efterretning for de Herrer Interessentere: 1) At Udbyttet for det forløbne Bank-Aar fra 1 Julii 1794 til ultimum Junii d. A. er bestemt til 12 Rdlr. Species per Actie, hvilket af Bankens Casserer udbetales fra Onsdagen den 16 Sept. til Løverdagen, den 17 Octoberinclusive. 2) De, som modtage Udbytte for sig, eller efter Fuldmagt for andre, vilde behageligen indfinde sig i Banken paa de Sögnedage, som ikke ere Bankdage altsaa Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 1 Eftermiddag. Fra den i Sept. til 17 October kan Transport af Actiebreve, fra Eier til Eier, ikke finde Sted. 3) De Interessentere, som endnu ikke have modtaget Udbytte for seeneste afvigte 3de Banke-Aar, anmodes herved, behageligen at imodtage Samme, enten Selv eller ved Fuldmagt af andre, i forbenævnte Tid.