Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-08
Som tidligere berettet, ville samtlige Forhandlinunder Landmandssmødet i Randers ved Trykken i et særskilt Skrivt blive offentliggjorte; Discussionen vil alt have gavnet særdeles meget. Offentliggjørelsen og Udbredelsen af disse Forhandlinger ville sikkert endydermere virke til Held for Agriculturens Fremme i Landet. Som tidligere berettet, var Kammerr. Krarup valgt til Præsident, Greve af Knuth til VicePræsident, Lector Bergsøe til Secretair, Etatsraad Neergaard til Dirrigen af Sectionen for Agerdyrkningen og Proprietair Weinschenk til Dirrigent af den for Qvægavlen. Pastor Carlsen var Secretair i Sectionen for Agerdyrkningen og Hr. Hofmann Bang jun, i den for Qvægavlen. Der nedsattes en Lov-Committee, som fastsatte Lovene for Landmands foreningen. Referent var Godseier Sutein, der oplæste Lovene for Forsamlingen. En Committee var nedsat angaaende Creditforenings-Sagen. Referent i denne Sag var Lector Bergsøe. Hr. Bergsve, Stænderdeputeret Nyholm og Hr. C. S. Clausen forsvarede Sagen, som derimod beskredes af Etatsraad Neergaard. Assessor Bregendahl ansaae det for ønskeligst, at Jylland erholdt sin egen Creditkasse. Flere Talere deeltoge i Debatterne, som førtes med Liv, fra Hr. Bergsøes Side unægtelig med Sagkundskab og Talent, men vel ogsaa med temmelig megen Varme, og Jvrighed. Committeens Jndstillingspuncter bleve ikke ubetinget antagne; Majoriteten udtalte sig vel for Ønskeligheden af, at der existerede en Creditforening, men vilde dog ikke bestemt udtale sig for, hvorledes Samme skulde være. Der var fremdeles Committee nedsat angaaende Forstvæsenet. Sagen herom førte til meget interressante og sikkert for Mange belærende Debatter, i hvilke navnlig Hr. Hofmann Bang, Kammerjunker Wimpsen og Jessen, Lector Bergsøe, Justitsraad Fielstrup og Kammerherre Lorenz deeltoge. J Forhandlingerne i AgerdyrkningsSectionen om Agerdyrkningsredskaber og Maskiner, angaaende Sædarter, Gjødningsmidler, Foderværter, om Anvendelsen af grønne Afgrøders Nedpløining osv. osv. deeltoge mange af Forsamlingens Medlemmer; dog lagde navnlig Hr. Hofmann Bang fra Hofmansgave overordentlig udbredte Kundskaber for Dagen og fremkom stedse med høist interressante Oplysninger. Hans mange Foredrag hørtes af Forsamlingen stedse med den største Opmærksomhed. Blandt andre Talere, der deeltoge i disse Forhandlinger, nævne vi, foruden Dirigenten, Etatsraad Neergaard, endvidere Kammerraad Drewsen, Proprietair Valentiner, Gaaromd. Blach og Christensen, Hr. Ferslev, Proprietair Nis Hansen, Dr. Paulsen, Justitsraad Fielstrup, Pastor Krarup og polytechnisk Cand. Barford. Ved Slutningsmødet kom Sagen om Hestevæsenet frem. J Discussionen deeltog navnlig Dirigenten (Weinschenck, Gaardmændene Kirk og Blach, Justitsraad Fielstrup, Proprietair Pind, Hofmann-Bang og Flere. Kammerraad Rothe var Committeens Referent. Nogle meente, at Man aldeles ingen fremmede Hingste skulde indføre, hvilket Ønske af ikke Faa deles, grundet paa, at Man har været mindre veltilfreds med de tidligere indførte saakaldte Fuldblodshingste, og i høieste Grad utilfredse med de Hingste, Man for nogle Aar siden lod den noksom bekjendte Hestehandler J. Nathanson (der nu nok hedder Michael Leonard Nathanson) indkjøbe, hvilke Hingste den kyndige Overkrigscommissair Dr. Neergaard, som bekjendt, gjorde til Gjenstand for saamegen, som at antage velfortjent, Dadel og Spot. Af de førte Debatter fremgik, at fleertallet i Forsamlingen var enig i, at Man nok kunde ønske fremmede Hingste, naar Jndkjøbene ledes med Forsigtighed og kun af dygtige og agtede Folk, og at Man ønskede, at de landoeconomiske Foreninger skulde virke for denne Sag ved Præmier osv. Hammeslev Kirkesanger og Skolebolig, 1/4 Miil fra Greenaa, blev den 19de September et Rov for Luerne. Den beboedes af Kirkesanger og Skolelærer, Blanckholm, der befandt sig i Skolestuen, beskjæftiget med Underviisninger, da Jlden henimod Kl. 10 Formiddag viste sig i Udhuset, hvor der foruden Kostald var Tørv og Sæd, som begge Deele brændte. Det Meste af Bohavet i det tilstødende Stuehuus blev vel reddet, men i beskadiget Tilstand; saa at den ikke velhavende Eier, der er gift og har 3 smaae Børn, derved har lidt et føleligt Tab, som uden gode Medmenneskers Bistand vanskeligt ville forvindes.