Aalborg Stiftstidende, 1845-11-01
Coll. Td." meddeler den sædvanlige Beretning om Bank bestyrelsens Forhandlinger (Mødet den 25de Septbr. d. A.). hvoraf Følgende er det væsentligste Jndhold: Det hele Beløb af udfærdigede Actier udgjorde den 31te Juli d. A. 12588,900. Rbd., Ved Regnskabs=Aarets Slutning beroede 170 Actier, til Beløb 35,800 Rbd., paa nærmere berigtigelse fra vedkommende Reqvirenter. – Fra Bankcontoiret i Aarhuus har Directionen modtaget en Forklaring over Forretningernes Gang fra 1ste Juli 1844 til 30te Juni 1845. Jfølge den til sidstnævnte Dag afsluttede Generalbalance har Bank contoirets Netto-Avance i det sidstforløbne Aar udgjort 122,064 Rbd. 73 s. - Ligeledes har Directionen modtaget en Forklaring over Forretningernes Gang fra 1ste Mai 1844 til 30te Juni d. A. ved Filialbanken i Flensborg. Jfølge Generalballancen har Netto-Avancen udgjort 3,583 Rbd. 17. - Bankens Regnskab for det forløbne Bank-Aar fra 1ste August 1844 til 31te Juli 1845 blev fremlagt, og dets vigtigste Resultater ere: a. Efter Afslutning af Vindens og Tabens Conto har Banken i Aarets Løb havt en Jndtægt af 780,979 Rbd. 56 s. b. Bankens Capital-Conto, der efter Regnskabet til 31te Juli 1844 udviste et Overskud af 14,063,002 Rbd. 74 s., havde ved Udløbet af det sidstafvigte Aar et Overskud af 14,840,699 Rbd. 94 s., og Bankens Capital er saaledes i Aarets Løb forøget med 777,697 Rbd. 20 s. c. J rede Sølv-Voluta eiede Banken ved Aarets Udløb: 1) i Sølvmynt 4,920,996 Rbd. 44 s. 2) i Sølvbarter 1387,677 Rbd. 8 s. 3) Hamborger Banco 2,407,489 Rbd. 8 s.; tilsammen. 8,716,162 Rbd. 60 s. Ved denne Post bemærkes, at Directionen ved Skrivelse af 25de f. M. har for Hs. Excellence den kongelige Bankcommissair godtgjort, at Banken er i Besiddelse af den for circulerende Seddelmasse bestemte Realisationsfond. d. Den paa Bankhæftelserne og den med samme forbundne Acteret begrundede Actiecapital beløb sig ved Regnskabsaarets Slutning til 13377,078 Rbd. 63 s. Her er fornylig udkommen en "Sendschreiben an den Herrn Prof. Heinrich Berghaus von August Baggesen, Major im Generalstøbe, a., der indeholder en interessant Oplysning om Prof. Berghaus's Virksomhed, som nok er værd at omtale. Berghaus har, som bekjendt, et stort, et europæisk Navn som Geograph, ligesom Büsching og Malthe Brun i deres Tid, nu skulde man dog troe, at Manden havde saa megen Agtelse for sig selv og for Videnskaben, at han satte Priis paa et saadant Navn, men det lader til, at han kun betragter det som en Handelsartikel, hvilken man maa gjøre saa frugtbringende som muligt. Der er nemlig under Berghaus's Navn i Aaret 1843. udkommen to store geographiske Værker: "Allgemeine Lander und Volkerkunde og Grundris der Geographie. Det er ikke nok, at Baggesens "danske Stat er benyttet til disse Værker, uden at angive Kilden, og det paa en meget forhuttende Maade, især i det sidste Værk, men hvad det er langt mærkeligere er, at Berghaus ikke har skrevet disse Værker, ja ikke engang veed, hvem der har skrevet, eller rettere sammenskrevet disse under hans Navn og hans Autoritet udkomne Skrifter. Dette har han selv med megen Naivitet vedgaaet for Major Baggesen under en Samtale, som denne havde med ham i forrige Aar i Berlin, og det fremgaaer heraf, at disse Værker, der vandre Verden, rundt under Berghaus's Navn, ikke ere andet end Compilationer, der fabrikeres paa Boghandlernes Regning, og hvortil Berghaus mod et godt Honorar laaner Navn. Man maa beklage, at en Mand, der betragter Videnskaben fra et saadant Kræmmer-Standpunct, er slumpet til et anseet Navn. Jøvrigt er saadant ikke uden Exempel, man paastaaer, at den berømte franske Skuespildigter Scribe ligeledes leier sit Navn ud. For saadanne Mennesker er Videnskaben det Underordnede, den er for dem en Jndustrigreen, hvoraf man maa see at udbringe saa meget som muligt, og det er denne Betragtningsmaade, der danner en afstikkende Forskjel imellem Oldtid og Nutid; dengang skrev Jngen for Penge, men derfor frembragte Oldtiden ogsaa saamange udmærkede Forfattere, thi det var kun de Kaldede, der grebe Pennen, og de grebe den kun for Videnskabens og det udødelige Navns Skyld. (O. Th. Av.)Der er nu stor Sandsynlighed for, at Bestemmelsen i Resolutionen af 4de Octbr. 1820 om, at der indtil videre intet Borgerskab maa meddeles paa nyt Conditori i Kjøbenhavn eller paa nogen saadan Restauration, hvori der beværtes med Andet, end egentlig Middags- og Aftensmad, om kort Tid vil blive ophævet, idet saavel Kjøbenhavns Magistrat som Borgerrepræsentationen har udtalt sig derfor. J Forbindelse hermed vil formodentlig ligeledes Placaten af 18de Octbr. 1820, der forbyder, at Uindfødte forestaae Conditorier eller Restaurationer, eller ved dem antages til Opvartere, oplæres som Drenge eller holdes som Svende, ophæves, idet det er at antage, at disse Næringsveie ikke vilde kunne hæve sig hos os, hvis Forbudet imod, at Udlændinge beskjæftige sig med dem, bliver staaende ved Magt, især efterhaanden som de nu etablerede Udlændinge maatte døe eller drage bort, medens derimod den fri Concurrence maa være den bedste Spore for Jndlændinge til ogsaa i denne Henseende at hæve sig til høiere Dygtighed og derved efterhaanden fortrænge Udlændinge. (Flyvep.)¬