Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-29
Der ligger det nu og med deres Fødselsdag begynder det at øve og bruge sine Lemmer, det strækker sig velter sig, falder over Ende, og lærer endelig at staae op. Daglig bliver det habet og voxer meget hurtig. Falder det engang, saa kan det ikke skade dem, da det skeer paa det bløde Teppe, hvormed Gulvet er belagt. I det syvende eller ottende Aar udjager man det ikke af det faderlige Huus for at skikke det i en Kostskole, hvor det taber sin Sundhed og Uskyldighed. De lære vist nok ikke meget, ofte bestaaer deres heele Videnskab i at skrive og læse lidet, men derimod have de en varig Sundhed, og man indprenter dybt i deres Hierter Gudsfrygt, Høiagtelse for de Gamle, Kierlighed til deres Forældre og Giæstefrihed. Pigerne blive opdragne paa en lignende Maade, man tænker ikke paa Snørliv Planschet (Buse, man lader dem indtil det stette Aar enten løbe nogen omkring, eller man giver dem en fiin Chemise paa Klæderne som de have paa det øvrige Legeme trykke ikke det mindste, og saaledes erholder Legemet sin Dannelse. Derfor er der heller ikke noget sieldnere, end sygelige Børn og forvoxne Folk. Man kan med Rette sige om denne Egn, at her viser sig Mandens Legeme i sin fulde Majestæt, og det Fruentimmerlige er udrustet med alle muelige Yndigheder. Endnu vilde den store Alderdommens Maler Apelles her finde Former, som vare hans Pensel værdige. Jmidlertid er Opdragelsen ikke Fruentimmernes eneste Beskiæftigelse. De paatage sig og alle huuslige Arbeider. De tillave endnu Maden for sig og deres Mænd, ligesom fordumstid Sara, da Engelen besøgte Abraham, eller Dronningerne hos Homerus. Fruentimmerne komme i de egentlige Selskaber ikke sammen med Mændene, saaledes som hos os, ja ikke engang ved Bordet. Vil en Fornemme engang spise med et Fruentimmer, saa lader han hende det vide tilforn. Derpaa pynter hun sit Værelse og opfyldet det med en behagelig Lugt af de kostbareste Røgelse, og Essentser, tilbereder de nydeligste Spiser, og modtager da sin Giest med den dybeste Ærefrygt. Fruentimmerne iblandt de simple Folk staaer i Almindelighed, medens Manden sidder og spiser, eller sætter sig i et Hiørne af Værelset. En Reisende ved Navn Savary spiste engang ved en Jtaliener, der havde giftet sig med et Ægyptisk Fruentimmer og antaget Landets Sæder. Jmedens han sad ved Bordet skulde Konen og Svigermoderen staae, og det kostede ham megen Møie at overtale hende til at sætte sig hos ham, saa stor er disse Skabningers Undseelse, og den Tvang, som det kostede hende, var overordentlig. Saadanne Skikke, som vi kalde barbariske, synes den saa naturlige, at det ikke engang falder dem ind at drømme om, at det paa andre Steder kunde være anderledes. Den Tid som de have tilovers fra de ommeldte Arbeider, henbringe de iblandt deres Slavinder med at strikke og udkaste Tegninger paa Tøi til deres Sopha, eller og de væve og spinde ligesom fordum Andromache og Penelope hos Homerus. Dog har deres Arbeider og sine Pauser, hvori de overlade sig til Fornøielser og Glæder, saavidt som man i saadant et Fængsel kan fornøie sig. Ammen fortæller Historier fra de forrige Tider med megen Deeltagelse. Slavinderne synge og accompagnere Stemmen med Basqve Trommen og Castegnetter. O lade de mellemstunder Alme (de Lærde) komme, saa ledes kaldes visse Fruentimmer, som have havt en mere omhyggelig Opdragelse end andre, og som i disse Lande udgjøre en betydelig Klasse af Selskabet. Forat blive optaget iblandt Alme, maa en Pige foruden sin legemlige Fuldkommenhed, og have en smuk Stemme, være Sprogmester, og ikke allene forstaae Reglerne for Digtekunsten, men en og kunde ryste Vers ud af Ermen, der passe sig paa enhver Omstændighed, hvilket i det arabiske Sprog er meget vanskeligt, da dette Sprog har en meget bestemt Prosodie og Rim De forstaae sig og paa Dandse, men som er meget forskiellig fra vores. De ere egentlige Pantommiske Balletter, hvoraf Jndholdet i Almindelighed bestaaer i Elskovs Mysterier. Disse Skabningens Lemmer ere ubeskrivelige bøielige, og man beundrer Bevægelighed i de Træk, som de hver Gang giver den Form, at de passe til Scenen. Førend de aabne Dandsen, aflegge de deres Slør og med dette al deres Kiøns Bluefærdighed. Deres vellystige Stillinger gaae imellemstunder over alle Grændser. Deres Klædedragt er i Almindelighed en lang Kiole af let Silketøi, som formedelst et langt Belte kuns skiødesløs slutter omkring, deres Legeme. Deres lang krøllede og parsummerede Haar svæve omkring deres Skuldre. En Chemise saa gjennemsigtig som Gaze skiuler kuns lidet deres Bryst. Det er ligesom Dandsen gandske beruser disse Piger, og i Tummel af denne Begeistring ere de Bacchantinder. Disse Dandse udgiøre og en Hovedfornøielse ved de fornemmes Fester, og man finder disse saavel i Ægypten som ved Ganges. Men vi vende nu tilbage til de Ægyptiske Damer. (Fortsættelsen følger.)¬