JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Afvigte Mandag den 1 Octobr. faldt Dom udi Høyeste Ret over Delinqventen Knud Larsen fra Bergen i Norge, hvorved han for forøvede Mordbrand blev tilfunden at have forgjordt sin Hals og brændes, og igiengielde Skaden af hans Gods, samt bøde 40 Lod Sølv til den Skadelidende, og 40 Lod Sølv til Kongen, og have sin Hovedlod til Kongen forbrudt.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Tirsdagen den 2 Octobr. faldt ligeledes Dom udi Høyeste Ret over fire Delinqventer, nemlig: 1.) Henrich Truelsen Bye, fra Norge, for begangne ringe Tyverie, at miste sin Hund i Fengsel. 2) Anne Anders Daatter, af Kiøbenhavn, for forøvede Mord, at lide efter Forordningen. af 7 Febr. 1749. ved at knibes 5 Gange med gloende Tænger, den høyre Haand og Hoved at afhugges med Øxe, Legemet derefter at legges paa Steile, og Hovedet tilligemed Haanden at fæstes paa en Stage ovenover Legemet. 3) Maren Sørens Daatter, af Kiøbenhavns Amt i Siælland, for at have sadt Jld paa hendes Hosbondes Gaard i Baldersbrønde, dømt at have sit Liv forbrudt og brændes bøde 40 Lod Sølv til hendes Hosbond, og ligesaa meget til Kongen, samt have hendes Hovedlod til Herskabet forbrudt. 4) Jørgen Fischer, anholden paa Nyekiøbings Slot paa Falster, for begangne ringe Tyverie at miste sin Hund i Fengslet, med videre.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Næstkommende 17 Søndag efter Trinitatis bliver Kirke=Musiqven opført for Høymesse udi den Tydske St. Petri Kirke, og efter Høymesse udi Hellig Giestes Kirke.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Her til Staden ere ankomne: Hr. Assessor Cortsen fra Jylland. Hr. Baron Wedel fra Kiøge. Hr. Geheime Raad Greve von Levetzan fra Jylland. Hr. Justitz=Raad Schulz fra Schlesvig. Hr. Capit. Crane fra Roeskilde. Hr. Capit. von Westen fra Odense.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Een Dansk Coureer fra Holland. ser paa Jndenlands her til Staden, komne Producter har været i denne Uge. Holst. Sæl. Jydsk, Loll. og Fynsk. Mrk. Mrk. Mrk. Mk. ug = veede = 20 151 alt =
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
jyg avre = og Meel = 1 og hv. Gryn 6 Rdl. 5 1/2 R. yg=Gryn = 5 1/2 R. vre=Gryn = 32.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
ankebyg = 7 Rd. ter = 1161. mør M. M. 30 R. 30 R. 27 R. 28 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
alt Oxekiød 6 Rdlr. o Lammekiød 7 Rdlr. ommen = 28 mk. iød = 8 Rdl. 9 a 10 Rdlr. ste = 3 mk. 2 1/2 mk. fare=Oste, 15 mk. fæste=Oste oget Flesk 7 mk. rønsaltet dito 5 mk. 5 mk. 8 s. elle = 10 m. 110 m. 9 mk. 8 s. gase Fiær 116. onning 14 1/2 m. 4 mk. rd. salte Aal. . 2 Rd. røget dito 11 Rdl. pr. 1000 een 10 1/2 Rdlr. Store Muursteen. deel dito Smaa dito 17 Mk. Brænde 5 1/2 a 6 Rdlr. Favnen. Elle 27 a 28 Mk. 27 a 28 Mk. Kiøbenhavns
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 5 Oct. London 5 Rdlr. 4 s. pr. Lstrl. Amsterdam 15 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 12 1/4 a 1/2 pro Cento. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Dødsfald. Jsenkræmer Peder Michelsen Lund i hans Alders 44 Aar. Frederich von Brachty. Hans Velærværdighed Hr. Steenbuchs Kiæreste. Hr. Regimentsfeltskiær Søega ved det Siællandske, Regiment død i Holsteen.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Copulerede. Hr. Matthias Lunding, Brygger, og Jomfrue Agnethe Schiøtt. Hr. Nicolay Tickan, Brygger, og Jomfrue Els Marie Schiøtt. Begge Bruden ere Urtekr. Sr. Balthasar Schiøtts Døttre. Hr. Johannes Stein, Sognepræst i Førsløw i Siælland og Jomfrue Elisabeth Rested. Hr. Lauriz Ammittbøll, Proprietair i Jylland, og Jomfrue Maria Sophia Rohde.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Capt. Hiøring til Kysten af Guinea, ved Handels=Comp. Skipper Alb. Didrichsen til Kiel, ved asiatisk Compagnie. John Colstrup til Danzig, ligger sammesteds. P. Mogensen til Danzig, ved Findmarks Pakhuus. A. Corneliussen til Lybek, ved asiatisk Compagnie. Hans Jacobsen til Amsterdam, ved dito Rasmus Johansen til Amsterdam, ved dito J. Leonhardt til Strædet, ved gammel Holm. H. Heitmann til Nordkiøbing, paa Christianshavn. P. Krempin til Rostok, ved gammel Børs. Claus Clausen til Aalborg, ved Bolhuusgaden. Jens Sørensen til Aalborg, ved dito. III. Efterretning.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Saasom jeg seer af Aviserne, at mangfoldige Børn døer af Børne=Kopperne, da samme dog i denne Tiid ey har været saa meget farlige, men bliver det, fordi der gives dem i Utide Mød, ja som jeg hører Brændeviin, sterk Øl eller deslige, som dem bliver raadet af ukyndige Folk, saa tilbyder jeg de Fattige eller de som ey formaaer at raadføre sig med en Læge, at de maa indfinde sig i mit Logement, hos Sr. Søren Fughl, Brygger i Raadhuusstrædet, fra Klokken 12 til 1 om Middagen, da dennem Omgangen skal blive sagt, og efter befindende eller Forlangende Raad meddeelt, uden nogen Betaling, men uden for den bestemte Time kand det ey lade sig giøre. Kiøbenhavn den 3 September 1759. J. C. Lange, Docter. AV.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Anmeldelser. M. Joh. Fruest. Gunneri, Episcop. & Profess.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Theol. P. Institutiones Metaphysicæ Scholis Academicis potissimum adcommodatæ, er at bekomme for 4 Mark og 8 Skill. hos Bogtrykker Lars Nielsen Svare, boende i Skindergaden. Hvo kand nægte, at Sæderne ikke bliver forbedrede iblant os, Hvo kand nægte, at Sæderne ikke bliver forbedrede ved gode Skrifters Læsning. Hvo kand nægte, at der ikke endnu ere nogle Feyl iblant os, som burde udryddes, Var det ikke vores Skyldighed, at afskaffe den gamle Slendrian, og stræbe efter en reen og bedre Smag i daglig forekommende Ting? Ere disse mine Spørsmaale rigtige, saa beder jeg det smukke Kiøn, saavel Mødrene som Døttrene, at de tager gunstig imod en Bog, under den Titel: Den borgelige Hovmesterinde, eller en Samling af moralske, critiske og occonomiske Tanker for Fruentimmerne. Smukke Kiøn, frygt ikke, at disse Blade ere opfyldte med gammeldags Snik Snak, med Eventyrer, med at hegle godt Folk igiennem, eller at giøre Udyder til Dyder. Ney, denne Bogs Jndhold er Lærdomme, Regler, og undertiden en smule Skiemt, iblant, dog er denne Skierts saaledes, at hver et Fruentimmer kand læse den, uden at skifte Farve derover. En Mand kand giøre sin Kone en Tieneste, naar naar han erindrer hende, at læse denne Bog, en Moder kand giøre det samme ved Datteren, og Kieresten ved sin Brud. Ellers har vi endnu dette at erindre: Bogen bliver trykt paa Postpapiir. Den første Deel bliver omtrænt med smaa Stiil 8 Ark i Octav. Man vil ikke foruleylige Libhaberne med nogen Prænumerations Jncommodation, som gjerne giør Tiden lang varig, og omsider paa begge Sider kiedsommelig, men i Steden for at udgive Prænumerations Sedler, lader Autor udgive trykte Jnscriptions=Beviser, siden ved Bogens Annammelse og Bevisets Extradering betales Bogen med 28 Skilling. Til dem som ey saa ledes findes inscriberede sælges Exemplaret ikke ringere. end 2 Mark og 4 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
J denne Bog kommer ogsaa Oder med Noder, og nogle Oder af de sidste Comoedie=Stykker, som tilforn, ey ere trykte; iligemaade kommer i den anden eller tilforladeligst i den tredie Deel nogle nye Forskrifter i Kobberstik, efter hvilke man kand lære sig til at skrive en net Haand efter den nu omstunder brugelige danske Maade. Hvilket alt med meere fuldstændigere Beretning findes paa ovenmeldte trykte Jnscriptions Beviser, som gratis i indkommende Uge behageligst imod Contra=Beviis kand afhentes hos Andersen og Holk paa Stadens Adresse=Contoir, som Verkets Behandling er i Commission overdraget. Ø C. Extra gode Martiniqve Caffebønner, Pun1. . det 2 Mark og 2 Skilling, tages 25 Pund og derover 30 Skilling. En Sort finere dito 2 Mark og 4 Skilling, tages 25 Pund og derover 2 Mark, gode Vestindiske dito 26 a 28 Skilling Pundet. Extra god og oprigtig The Bohe 4 Mark og 8 Skill, Pundet, tages 50 Pund og derover 4 Mark og 4 Sk. meget god Congo The 5 Mark og 8 Skill. tages 5 Pund og derover 5 Mark og 4 Skill. finere dito 5 Mk. 12 Skill. a 6 Mark og 8 Skill, til 7 Mark og 8 Skil god grøn Thee 7 Mark. Extra gode friske Anchiovis, 3 Mark og 8 Skilling Glasset. Nyelig hiemkommen chinesisk Soya, en Pot 3 Mark, tages 5 Potter og derover da 2 Mk. 12 Skill. Asia Bombas 4 Mar og 8 Skill. Pundet, tages 5 Pund a 4 Mark, og hvide Bønner Lispundet 4 Mrk. er at bekomme i Viin kjælderen under Comoediehuuset.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
En Capital stor 1100 a 1200 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod godt og forsvarligt Huuspandt. Anviisningen skeer paa Stadens Adresse Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
En Capital stor 1000 Rixdaler kand bekommes til førstkommende 11 December imod forsvarligt Huus pandt, og kand accorderes at staae uopsagt i nogle Aar. Nærmere Efterretning gives paa AdresseContoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
I Gaar Aftes er paa Veyen imellem Amager Torv og gammel Torv tabt en Signet=Ring med en blaaSteen udstukken i Vaaben, hvem samme maatte have fundet, vilde behage at levere den paa Stadens AdresseContoir imod en skikkelig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 slet, begyndes med Auctionen over Hans Excellence, salig Hr. Geheime-Raad, Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i det Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Et nyt og propert Guld=Uhr med Guld Chiffer=Plade, er indlagt paa Adresse=Contoiret. til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Skulde nogen have Lyst at reyse for Kok til Kysten af Guinea og Vestindien, da kand de anmelde sig paa Stadens Adresse=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Ligeledes kand en habil og erfaren Gartner=Svend anvises Tieneste, som Gartner, hos en fornem Herre, her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
En Dreng som skriver en god Haand og med god Recommendation er forsynet, søger Employ ved et Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-05
Skulde nogen have nogle smaa Capitaler paa 1 a 200 Rixdaler at udlaane imod suffisant Caution, vilde de behage at anmelde det paa Adresse=Contoiret. Nogle tusinde udvalgte gode Tulipan Zwiebler af adskillige Couleurer ere indlagte til Forhandling paa Adresse=Contoiret, og kand bekommes i hundredeviis, pr. 2 Mark hundrede.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Slutningen af Efterretning om Ager=Academiers og Oeconomiske Læreskolers Bygning og Jndretning &c.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Udi afvigte Uge fra den 30 September til den 6 October 1759 begge inclusive er udi det Kongl. Friderichs Hospital, Jndkommen
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Udgaaen = = 24
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Døde. Kiøbenhavns Vexel=Cours af 5 Oct. London 5 Rdlr. 6 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 12 1/2 a 1/2 pro Cento.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Jndkomne Skippere. den 4 October. Læster, Christen Sørensen fra Aarhuus, 336 T. Havre 10 der Sørensen fra Bandholm, 28 Favne B. Henning Martins fra Neuvarp, 41 F. dobbelt Br. 41, Jørgen Jansen fra Steden i Norge, en Ladning Marmorsteen, Sukker og Caffebønner, 48 Peder Lund fra Stettin, 40 Favne enkelt Brænde 22 Jochum Kiehler fra Stettin, Skibstømme, samt Bouteiller og fransk Glas Anders Sparbel fra Helliggenhavn 248 T. Hvede 36 den 5 October. N. Ausborg fra Sonderborg, 31000 Muursteen 18 Jochum Schulz fra Jasenith, Tømmer og Br. 80 Anders Birk fra Bornholm, Sandsteen Christian Vogt fra Dramen, Trælast Hans Smith fra Bosvig, Tømmerlast, Johan Kemeton fra Cappel, Ost, Smør og Gryn Jes Callesen fra ibidem dito Johan Schulz fra ibidem dito Erland Ripa fra Aarhuus, Bæg og AllunBertel Rasmusen fra Lybek, Stykgods. Niels Sturop fra Svendborg, Korn og Fedevare 6 Udgaaende. den 4 October. Jochim Smith til Volgast. Peder Ahrent til Ribnitz. Frid. Schrøder til Aabenraade A. Sørensen til Corsøer. Henrich Foss til Ribnitz. Claus Fos ibidem. Claus Møller ibidem. Claus Faas ibidem. Niels Krog til Aalborg. Thul Lyster til Præstøe. Sivert Olsen til Randers. Niels Jacobsen til Præstøe. N. Pedersen til Hadsund. Simon Knudsen til Stettin. Dirch Andersen i Horsen. Ditlev Poulsen til Cappel. den 5 October. Claus Petersen til Danzig. Peter Hansen til Præstøe. Jan Jansen til Hadsund. Henrich Hansen ibidem. Nis Jepsen til Rørvig. Dirch Albertsen til Nyborg. Tonnes Boyesen til Bornholm. Claus Carstens til Barth. Hans Andersen til Faaborg. Johan Groth til Bandh. S. Strouman til Barth. Lars Christensen til Westervig. Terchel Bau til Randers. Jan Adriansen fra Weile, 39 Favne Brænde Henrich Heuerdahl fra Ahrendahl, Trælast Anders Jargon fra Neuenstad, 31 Favne Brænde Christ. Schles fra Rostok, 29 Sække Uld 1 J. Rachou fra Femmern, 217 T. R. og Hv. 79 T. Gr. Jørgen Brant fra ib. 207 T. Byg, Hvede og Gryn, Claus Maas fra ibidem, 443 Tønder dito Jochum Rohn fra ibidem, 500 Tønder dito 1 Poul Sohn fra ibidem, 172 T. Hv. 30 T. Gryn Wilhelm Maach fra ibidem, 345 T. Byg og Hv. 1 Henning Martiis fra Neuvarp, 41 F. dobbelt Br. 4. Jørgen Jansen fra Steden i Norge, en Ladning Marmorsteen, Sukker og Caffebønner, 45 Peder Lund fra Stettin, 40 Favne enkelt Brænde 22 Jochum Kiehler fra Stettin, Skibstømme, samt Bouteiller og fransk Glas Anders Spardel fra Helliggenhavn 248 T. Hvede, 12 den 5 October. N. Ansborg fra Sonderborg, 31000 Muursteer 1. Jochum Schulz fra Jasenith, Tømmer og Br. 8. Anders Birk fra Bornholm, Sandsteen Christian Vogt fra Dramen, Trælast Hans Smith fra Bosvig, Tømmerlast, Johan Kemeton fra Cappel, Ost, Smør og Gryn Jes Callesen fra ibidem dito Johan Schulz fra ibidem dito Erland Ripa fra Aarhuus, Bæg og AllunBertel Rasmusen fra Lybek, Stykgods. Niels Sturop fra Svendborg, Korn og Fedevare 6 at paa Ka den 4 October. Jochim Smith til Volgast. Peder Ahrent til RibniFrid. Schrøder til Aabenraade A. Sørensen til CorsøHenrich Foss til Ribnitz. Claus Fos ibidem.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Kiøbenhavns Addresse. Skippere som ligger Seylfærdige. Christen Jacobsen til Saxkiøbing, ved Børsen. Lars Saltvig til ibidem, ved dito Niels Saltvig til Marieboe, ved dito Hans Lessøe til ibidem, ved dito Braband til Rødbye, ved dito Paul Hartvig til Nykiøbing, ved dito Peder Hammer til Nascou, ved dito Anders Kiær til Fridericia, ved Toldboden. Peder Krempin til Rostok, ved Børsen. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Anmeldelser. Hvo kand nægte, at Sæderne ikke bliver forbedrede iblant os, Hvo kand nægte, at Sæderne ikke bliver forbedrede ved gode Skrifters Læsning. Hvo kand nægte, at der ikke endnu ere nogle Feyl iblant os, som burde udryddes, Var det ikke vores Skyldighed, at afskaffe den gamle Slendrian, og stræbe efter en reen og bedre Smag i daglig forekommende Ting? Ere disse mine Spørsmaale rigtige, saa beder jeg det smukke Kiøn, saavel Mødrene som Døttrene, at de tager gunstig imod en Bog, under den Titel: Den borgelige Hovmesterinde, eller en Samling af moralske, critiske og occonomiske Tanker for Fruentimmerne. Smukke Kiøn, frygt ikke, at disse Blade ere opfyldte med gammeldags Snik Snak, med Eventyrer, med at hegle godt Folk igiennem, eller at giøre Udyder til Dyder. Ney, denne Bogs Jndhold er Lærdomme, Regler, og undertiden en smule Skiemt, iblant, dog er denne Skierts saaledes at hver er Fruentimmer kand læse den, uden at skifte Farve derover. En Mand kand giøre sin Kone en Tieneste, naar han erindrer hende, at læse denne Bog, en Moder kand giøre det samme ved Datteren, og Kieresten ved sin Brud. Ellers har vi endnu dette at erindre Bogen bliver trykt paa Postpapiir. Den første Deel bliver omtrænt med smaa Stiil 8 Ark i Octav. Mar vil ikke foruleylige Libhaberne med nogen Prænume, rations Jncommodation, som gjerne giør Tiden lang. varig, og omsider paa begge Sider kiedsommelig, men i Steden for at udgive Prænumerations Sedler, lader Autor udgive trykte Jnscriptions=Beviser, siden ved Bogens Annammelse og Bevisets Extradering betales Bogen med 28 Skilling. Til dem som ey saa ledes findes inscriberede sælges Exemplaret ikke ringere. end 2 Mark og 4 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
J denne Bog kommer ogsaa Oder med Noder, og nogle Oder af de sidste Comoedie=Stykker, som tilforn, ey ere trykte, iligemaade kommer i den anden eller tilforladeligst i den tredie Deel nogle nye Forskrifter i Kobberstik, efter hvilke man kand lære sig til at skrive en net Haand efter den nu omstunder brugelige danske Maade. Hvilket alt med meere fuldstændigere Beretning findes ved ovenmeldte trykte Jnscriptions Beviser, som gratis i denne Uge behageligst imod Contra-Beviis kand afhentes hos Andersen og Holk paa Stadens Adresse=Contoir, som Verkets Behandling er i Commission overdraget.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
J Torsdags Aften er paa Veien imellem Amager Torv og gammel Torv tabt en Signet=Ring med en blaaSteen udstukken i Vaaben, hvem samme maatte have fundet, vilde behage at levere den paa Stadens AdresseContoir imod en skikkelig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 slet, begyndes med Auctionen over Hans Excellence, salig Hr. Geheime-Raad, Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i det Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad, i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Skulde nogen have Lyst at reyse for Kok til Kysten af Guinea og Vestindien, da kand de anmelde sig paa Stadens Adresse=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Ligeledes kand en habil og erfaren Gartner=Svend anvises Tieneste, som Gartner, hos en fornem Herre, her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1759-10-08
Nogle tusinde udvalgte gode Tulipan Zwiebler af adskillige Couleurer ere indlagte til Forhandling paa Adresse=Contoiret, og kand bekommes i hundredeviis. pr. 2 Mark hundrede.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Om Jøderne ere nyttige i Landet: (Af de Gottingske Anzeigen Nummer 17.)at nogen Tid en Sag været adskillige Meeninger H underkastet; Da er det over det Spørsmaal. Om Jøderne ere nyttige i Landet, Af de Lærde, som forstaaer Politie=Væsenet, og har givet deres Tanke tilkiende derom, er der nogle som holder for, at Jo derne ere særdeles skadelige for Staten; andre derimod holder dem nyttige, fordi de giøre Staten Folkeriig og er et flittigt Folk, og andre igjen holder dem i det mindste for at de ikke ere til Skade naar de ved Loven bliver indskrænkede. Regieringerne selv beviis ser det i Gierningen, at den ikke stemmer overeens i denne Sag. Naar Jøderne uden nogen Modsigelse bliver antaget og fordraget i et Rige eller Land, saa er der andre Lande og Stæder hvor man gandske udelukker dem, og søger at forhindre dem, ligesom en Pest for Commercien, fra Statens Grændser. Ja endog i de ældre Tider har man havt gandske andre Grundsætninger, som ere tvertimod disse. Endeel af de Tydske Rigsstænder lode sig give Privilegium paa at de ikke havde fornøden at antage Jøderne, andre derimod lode udtrykkelig sætte i deres Privilegium, at de havde Frihed til at imodtage og beskytte dem. Det vil derfor ikke være utienlig, at forklare dette Spørsmaal noget tydeligere. Jeg holder det for meget ubilligt, at fælde en almindelig Dom over et heelt Folk som er af en Slags Stand eller Levemaade, og at fælde en ubillig Dom over dem alle. Omendskiønt man kunde finde nogle iblant dem som kunde fortiene slig en Dom, saa ere der i Sandhed alletider lige saa mange ærlige og redelige Mennesker iblant dem, som langt fra ikke ere saadanne som man saa almindelig beskylder dem alle for. Naar man nu i Almindelighed tillægger Jøderne, Aager Bedragerie, at hæle med Tyverie og et stort Had imod de Christne, saa har denne almindelige beskyldning meget ubilligt i sig: Enhver har ved kiendt Folk iblant Jøderne, hvilke intet mindre fortiener, end at forekastes dette. Denne almindelige ubillige Dom som fældes om Jøderne, kand dog ikke foregive Kiøbenhavns Adresse. foregive nogen grundet Aarsag, at Jøderne skulde være Landet til Skade og derfor burde man ikke taale at de var der.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Det er maaskee ikke uden Grund, at man beskylder Jøderne for Aager. Men mueligt at denne Aarsag ikke ligger paa Jøderne, men paa Loven. Har vi ikke Stater i Tydskland, som ved Loven tillader Jøderne at tage 12 a 25 pro Cento til Rente? Det er sandt: Det vilde maaskee falde Lovgiveren, tungt at anføre tilstrækkelige Grunde for saadan en Lov. Altsaa maa man lægge Skylden paa Loven.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Dersom det var de Christne tilladt at tage deslige høye Renter, saa vilde der nok findes faae, som ikke vilde betiene sig af den Tilladelse som Loven i dette Fald gav dem, helst naar de saae at deres Næste nødvendig brugte deres Hielp. Men er deslige Aager ikke tilladt i Loven, og Jøderne dog bruger samme, da er det en vist Kientegn paa at Opsigten i Landet er meget slet at dem som skulde give Agt paa at Lovene bleve efterlevede, og der bliver gandske vist fundet lige saa mange Christne som Jøder der vilde føre sig denne slette Opsigt til Nytte og drive Aager.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Med de Bedragerier som man forekaster Jøderne har det følgende Beskaffenhed. Naar de virkelig giøre sig skyldige i Falskhed og Bedragerie, saa ligger det gandske vist paa deres Søvnagtighed og Uagtsomhed som skulde vaage over at Loven blev efterlevet. Men forstaaer man under Bedragerie det, at de søger at betiene sig af de Enfoldige, at sælge slette Sager dyre, at de giver, saa at sige, Spotte=Penge for Klæder og Meubler, og ved at sælge dem igien dyre, da troer jeg, at dette er en naturlig Følge, paa den Maade at drive en liden Handel, og alle de som driver den, enten de ere Christne eller Jøder, ere ingen Tid fra derfor. Enhver troer at han derudi kand drive sin Fordeel saa høyt som det er ham mueligt. J Vien taaler man foruden Hof=Jøden, ingen Jndbyggere af denne Nation. Handelen med Klæder, Meubler og deslige, hvormed Jøderne i andre Lande har det meste at bestille, befinder sig i de Christnes Hænder som kaldes Marchandisere. Men man forekaster disse Folk med god Grund at de ligeledes søger den samme utilladelige Fordeel hos de Eenfoldige, ja til og ofte hæler med Tyvene, ligesom man beskylder Jøderne hos os.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
Jøderne ere, efter deres egen Tilstaaelse, fremmede iblant os, og de giver noksom tilkiende ved deres besynderlige Religion, Skikke, Sæder og Levemaade, at de ikke vil være sammenblandede med de øvrige Jndbyggere i Landene. Jeg vil ikke beraabe mig paa deres forfængelige Forventning, efter hvilken de bestandig ere rede til at forlade det Land hvilket de ere fremmede udi, naar deres Haabs lykkelige Time skulde træffe ind. Jmidlertid, saa sikker som man er for deres Afreise for den Sags skyld, saa kunde de dog blive narrede ved Bedragerie, hvorom vi alt har Exempler i Historierne. J det mindste følger heraf saa meget, at de aldrig har saadan en Forbindelse, Jver og Tilbøyelighed til det Land hvori de boer, som en anden indfød Jndbygger. Dette er altsaa en Sandhed som ikke kand tages i Tvivl, om man endog besidder den billighed, ikke at gjøre nogen Betragtning over det Had som de har til de Christne, som man maaskee ikke uden Grund forekaster dem. Følgelig er en Jøde alletider bereed til at forlade det Land hvorudi han lever, naar han kand finde et sig anstændigere Opholds=Sted. Kierlighed til Fædernelandet, denne ædle Drivester som er til Statens Nytte og Opkomst, det regner han aldrig iblant hans Handels Bevægelses Grunde. (Fortsættelsen følger.)¬
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
J Anledning af Hans Kongelige Høyheds vor allerdyrebareste Arveprinz Prinz Frederichs FødselsFest den 11 Octobr. 1759, ere følgende allerunderdanigste Linier optegnede: Hver Undersaat forglemmer Sysselsager, Og mægtig Deel i Dag i Glæden tager, Som voxer op udi vor Konges Boe. Det store Navn, ved hvilket Landet trives, Paa denne Dag ey Ære nok kand gives, For dette Navn, som føder Fred og Roe. Vort Dannemark og Tvilling=Broder Norge. Af uvist Haab sin Fryd nu ey tør borge, To Pillere Gud satte om vor Troe.
Københavns Adresseavis, 1759-10-12
J Kongens Huus florerer tvende Navne, Som Varighed til Ævigtid vil favne. Vor Frederich dem begge om sig seer. En Fest for dem hvert Hierte helligholder, Hvert Øyeblik vi vore Hænder folder, Og denne Dag vor store Høytid er. Prinz Frederich vort Ønskes Maal er bleven, Hans Fødsels=Dag blandt Kongernes er skreven, Hans Liv og Vel vor Bøn paa Hænder bær. III.