JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Paris, den 10de April. Den langvarige Brottiers, Dunants, og Lavilleheurnois Sag, som nu syntes omsider at nærme sig sin Slutning, begynder tvertimod forfra igien. Cassationstribunalet har endnu eengang bevæget sig, og i en meget kraftfuld Skrivelse til Lovgivningen paatalt sine Rettigheder, men 500s-Raadet gik Coucheris og Lemerers saare eftertrykkelige Forestillinger uagtet over til Dagens Orden. Nu bleve da de ibunalet, der dømte Brot Anklagede dømte af Militair tier, Duverne de Prele, Lavilleheurnoi, og Poli skyldige i Soldaters Forlokkelse, men friekiendte tillige de 18 andre anklagede for denne Brøde, dømte nu hiine fire fra Livet; men forandrede derpaa den tilkiendte Dødsstraf til 10 Aars Fængsel for Brottier og Duverne de Presse, eet Aars for Lavilleheurnois, og 5 Aars for Poly. Men herpaa forordnede det fuldbyrdende Directorium, at Brottier, Dunan, Lavilleheurnoy, og Polyatter skulde sættes fængslede i Temple, og stilles for Domstolen, ikke meere for Soldaters Forlokkelse, der allerede er paakiendt, men for Sammensværgelse mod Republiken, hvori de ved militair Commissionens Dom blev erklærede skyldige, men som det ikke tilkom den at paakiende. Man havde fundet for godt at udsprede, at Directoriet med første agtede at indsende en Angivelse mod 184 Medlemmer af begge Raadene, som Royalister; men dette Foregivende er i Redacteuren officialiter bleven be mægtet, som noget, hvortil aldeles ikke var mindste Grund, midlertid more dog de antimoderate Tidender sig med, at bebude, at der i Clichypartiet var blevet en stor Spaltning mellem Doulet, Dumolard, og Pasto ret, der paastode, at man ærligen og stadigen skulde holde sig til Constitutionen, og Lemerer, og hans lidet Tilhæng – hvoriblandt de endog have nævnt den brave fortiente, og efter 31te Mai fredløse Meillan – der skulde hemmelig vilde fremme Kongedømmets Sag. Overalt har Bugen og dens Tilhængere i denne Tidspunkt ubeskrivelig travelt med at see, og spaae Royalismus allevegne, Royalismus i Domstolene, og især i Cassationstribunalet, Royalismus i Lovgivnings Oppositionen, Royalismus i Valgforsamlingerne og i deres tilkommende Colleger, som de allerede vove forud at give Skyld, hvis Freden ikke kommer i Stand i tre Maaneder. Langsomt gaaer det med Drouets Medskyldige for den høye National=Ret i Vendome. To af dem, hvoraf Baboeuf er den ene, tale idelig i den meest rasende og terroristiske Tone, forresten synge, og støye de, naar Retten hæves, tage saare ilde op, naar dette dem formeenes, og vise de Edsvorne langt større Tillid og Agtelse med Dommerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Moniteuren beretter, at der i det svenske Cabinet har været stærkt raadslaaet om at gifte Sverrigs unge Konge med en russisk Prindsesse, og at der endog under handledes om, hvad Tid hun skulde skifte Religion; men at den unge Konge aldeles havde afviist dette For– tilføyer Moniteuren slag, hvilken Afviisning under Paul den Første, saameget han end var for Partiet, ikke vil have de farlige Følger, der under Catharina den Anden vilde været uudeblivelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
(Samme Tidende beretter og, hvad her ovenfor er fortalt, om det ny russiske Censuredict; man har tilføyer den - andensteds seet lignede Foranstaltninger, og en saadan Straffelovbog mod Bøger, og man veed, hvad Lykke de fredløse Skrifter gjorde).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Ruslands Keiser skal, efter samme Tidendes Fortælling, have foræret den malthesiske Orden 300000 polske Gylden til at stifte og underholde et Stor=Priorat, der skal erstatte, hvad denne Orden har tabt i Polen. Han har føyet tvende Vilkaar til denne Afstaaelse: det første, at der i den malthessiske Orden, skulde oprettes en ny Tunge, under Navn af den russiske; det andet, at den russiske Adel, skiøndt af grædsk Religion skulde kunde antages i den malthesiske Orden. Ridderen Litta, som det var overdraget at underhandle denne Sag, har havt den Behændighed at lede Keiseren til at nøyes med, at der blev en nordisk Tunge, men det andet Vil kaars Opfyldelse frembyder mange Hindringer; thi dertil udkræves, at man er vis paa det spanske, portugisiske og neapolitanske Hofs Minde, og Pavens Samtykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Kiøbenhavn, den 24 April. Under Dato den 8de April er udkommet en Placat, angaaende Udsettelse af den i Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5te Junii 1795, dens 932, fastsatte Tid, fra hvilken Hoveriet efter den nye Bestemmelse skulde tage sin Begyndelse, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Solgt ved Auction den 18de April afg. Kandestøber Frederichsens Huus Nr. 27 paa Østergade til Sver feyer Hr. Jørgen Næsted for 5050 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Den 19de April Huset Slukefter ved Tuborg paa Stadens Grund til Lars Olsen af Giæntofte for 1812 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Den 20de April Grunden No. 187 i store Larsbiørnstræde til Muurmester Trane for 1600 Rdlr. A. A. der Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Barom. S. V. Varme. 17 April. S. S. V. S. O. O. S. O. O. N. O. Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64. for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Kiøbenhavns No. Aar. militin. tilint. Post-Tidender, anBilletti. iliFredagen, den 28 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Jtalien, den 5te April. Revolutions Stemmerne i det venetianske, der ikke foranstaltes af de Franske, men af de lombardiske Revolutionairs, have givet Anledning til adskillige blodige Optrin. Mod 4000 Bierg boer i Provindsen Bergame, der vare mod Revolutionen, reiste sig mod Byens Jndvaanere, og rykkede imod dem. Byeindvaanerne drog imod dem med Kanoner, og mange Landboer bleve slagne, saarede, eller fangne. De Døde bleve en heel Dag stillede til Skue i Bergame for Friehedstræet. De Fangne bleve igien løsgivne, og have gjort Landboerne bedre sindede mod Revolutionen. Et fra Bergamo og Brescia udrykket Corps Revolutionairs drog til Salg ved Gardasøen, ogsaa der at indføre Revolution, blev tilsyneladende venlig modtaget, men derpaa omringet, og deels nedhugget, deels fangen. Der marchere nu mange væbnede fra Mayland, Bergamo, og Brescia mod dem fra Sal, for at hævne sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
J Egnen ved Padua, samle de Franske en Reserve armee. De tage dertil alle fra Frankerig nys ankomne Tropper, Dombroneskys polske Legion, som skal være 4000 Mand, og en piemontesisk af Overløbere bestaaende Legion, der alt er 3500 Mand stærk, og en Legion saa kaldede fremmede; det er: Jtaliener, som hverken ere af den lombardiske eller cispadanske Republik. (Angereau er paa Hiemveien dertil fra Paris).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Tyrol, den 13de April. Man haaber, at nu snart hele Tyrol vil være befriet fra Fienden. Det tydske Tyrol er det alt. De keiserlige Forposter siges alt at gaae til Roveredo. De Franske have ved deres tilfærdige Retirade fra Tyrol til Kærnthen mistet mange Mennesker. Man haaber, at vor tyrolske Armee, der forstærkes med de fra Rhinarmeen komne i det salzburgiske, staae i det salzburgiske, snart vil kunde bryde frem i det mantuanske, og til Verona, og saaledes (saafremt ellers den der staaende franske Armee ikke skulde have noget derimod falde Buonaparte i Ryggen. Passagen fra Jnspruck til Trient er allerede gandske frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Salgourg, den 10de April. J Gaar som heren Coureer med den Tidende, at mellem Erkehertugen og Buonaparte var sluttet en Vaabenstilstand paa 6 Dage, for i denne Tid – at bringe Freden i Stand. En keiserlig Officeer bragde tillige den befaling, at de 22000 Mand keiserlige, som staae her – og som altsaa ikke efter de vienske Beretninger allerede ere stødte til Erkehertugen, skulde, indtil videre, Ordre blive ubevægelig staaende. – Skulde den 13de April, da Vaabenstilstand udløber, Freden ikke være undertegnet, ville de Franske fortsætte deres March i tre Colonner; Centrum, commanderet af Buonaparte, marchere mod nedre Østerrig; den anden Colonne under Massena mod Croatien, og den tredie under Joubert, som Østerrigerne hovere saa meget over at have faaet ud af Tyrol, imod Linz, og det salsburgiske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Wien den 12te April. J Morgen begynde Fiendtlighederne igien, saafremt de ny Fredsforslag vort Hof har sendt til General Buonaparte, ikke antages af ham. J Søndags havde Statsminister Thugut en lang Conference med Keiseren, i Anledning af Fiendens Forslag. Disse skulle være meget høyt spændte. Man forsikkrer, at Buonaparte har blandt andet forlangt 100 Millioner Livres, og en Venskabs- og Forbunds-Tractat sluttet mellem Republiken og Keiseren. Til at afstaae Nederlandene, skal man være villig, men derimod forlange tilbage alt, hvad de Franske ellers have taget. (Andre Efterretninger, sige Keiseren, skulde have Ærke stiftet Salzburg til Skadesløsholdelse). Meget skal man imidlertid have givet efter for de Franske. Preusens Negotiation skal man have afslaaet. Statsraadet er dissolveret, og det hedder, der i Ministerio skal foregaae en Forandring, som formodentlig vil giøre Udslaget. Skulde Lodden at gaae ud, træffe Pitts Venner, Thugut og Lasky, torde maaskee Freden ikke være langt borte. Midlertid brammer man endnu bestandig i Wien med Opfordringer, og Rustninger, og venetianiske Efterretninger, og glædelige Udsigter, som man dog for det meeste tilstaaer at være lidt vidt udseende, hvorfor man og pakker ind, og flygter alt, hvad man kan. Gratz, den 8de April. Mellem Unmarkt og Neumarkt forefaldt den 2den en meget hæftig Træfning, til Fordeel for de Franske. Den varede fra Klokken 12 om Middagen, indtil Aften. Vi skal der have næsten mistet tre Kyrasser-Regimenter, og den fra Rhinen tilbagekomne steyermarkske Grenadeerbataillon er deels dræbt, deels taget til Fange. De Franske anførte af Massena, kom ved deres Overlægenhed vore Tropper i Ryggen, saa at vore Batterier, og vort svære Skyts blev afskaaret. Over 1500 af vore Saarede ere bragte til Leo ben. (Dette er da den Fægtning, som disse Tidender bebudede at være fra den fierde). Efter denne for os ulykkelige Fægtning tog en Deel af den østerrigske Armee sin March langs Saltveien over det høye Rotenmannen Taarn af Østerrig, den anden rykkede derimod langs Mehrfloden længere frem mod Murdalen. Erkehertug Carl tog sin March ad Jernveien over Vordrenberg, og Eisener til Østerrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Frankfurt, den 15de April. J det Øyeblik, da alt her glædede sig over Freds og Stilstands Tidender, kom ved Courerer og Stafetter det uventede Budskab, at Hoche den 13de har opsagt Vaabenstilstanden, ved Nederrhinen. Første Paaskedag begynder altsaa Feldttoget igien. General Moreau ventes ufortøvet tilbage fra Paris, og St. Lyr har i Zweybruck ladet bekiendtgiøre ved Armeen, at han ufortøvet vil føre den til Maynzes Beleiring. – Til denne Fæstnings Proviantering seer man derimod ingen Anstalter, og ere der meget saa, meest Riigstropper i den. Hoches Armee skal, efter nogle Angivender, være 25000, efter andre 50000 Mand stærk, hvoriblandt den sorte Legion, der har tient under ham i Vendeen. Ogsaa ved Overrhinen er Vaabenstilstanden opsagt, og de Franske siges der at vilde gaae over Rhinen paa Stæder, hvor man mindst venter dem, hvilket saameget lettere skal kunde skee, da Rhinen i Aar skal have usædvanlig lidet Vand. De Franske skal i Troppers Antal være langt de Keiserlige overlægen, som naturligt er, da disse have hiemdraget deres meeste Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Wien, den 15de April. J Dag er de yngre Exkehertuginder reiste til Prag. Ludvig Capets Datter gaaer ogsaa did. Keiserinden gaaer til Ofen. Keiseren har ladet sin forestaaende Reise bekiendtgiøre i en ved Præsidenten Grev Sauran udstædet Adresse, der tillige spaaer Wien en Beleiring, og der begynder med at erklære, at Keiseren af bekiendte alt for vigtige Aarsager, ikke i egen Person kan paatage sig sin kjære og troe Hovedstads Forsvar. Han gaaer til Ungern, hvorhen han følges af Grev Kinsky. Gesandterne giøre sig ligeledes færdige til Afreise. Alle Archiver og Kasser ere indpakkede. Rigshofraadet gaaer til Prag; Mack er udnævnt til Vicecommandant, og Terzy til Commandant. Erkehertug Carl er i Middags gaaet herfra. De keiserlige Fredsforslag ere blevne afslagne, men derimod er Vaabenstilstanden forlænget tre Dage, og altsaa først ude den 15de. Frankerigs Fredvilkaar angiver man at være Keiserens høytidelige Fratræde fra den engelske og russiske Alliance; Status qvo i Tydskland bringes ikke tilbage, og Frankerig beholder venstre Rhiinbred, Riigssammenhængen ophører; følgelig kunne geistlige Fyrstendommer sæculariseres, og mindre forvandles til større. Østerrig betaler 100 Millioner Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Midlertid er Haabet om billigere Fredsvilkaar ikke gandske udslukt, og grunder sig især paa, at den herværende neapolitanske Gesandt, efter at have havt lange Conferencer med Keiseren og Ministeren for de udenlandske Anliggender, nu er meget hastig reist til Buonaparte. Derimod skal den preusiske Minister Lucchesini være hiem kaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Buonaparte skal have sit Hovedqvarteer ved Brink, ved Muhrfloden, Massena staaer ved Kopfenberg, fire Poster fra Mariazell. Den franske Armee kan nu gaae adskillige Veie, man søger at forebygge dem samtlig. Landmanden i det salzburgiske væbner sig, da han frygter Buonaparte torde paa venstre Haand trænge ind mod det salborgske, for at vinde flere Fordele, og gaae omkring Erkehertugens høyre Fløy. Ærkebispen af Salzborg laver sig til at gaae til Prag. Men især frygter man, at Buonapartes Hensigter skulde være mod Linz, for saaledes at giøre sig Mester af Donauen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Tyrolske Grændse, den 13de April. Efter de nyeste Efterretninger, ere de østerrigske i Begreb med at giøre det største Coup de endnu have gjort i disse Egne. De ved Salzburg staaende Tropper have virkelig sat sig i Bevægelse, for at naae Pusterthal, hvor de og allerede skulde være komne, og General Kerpen rykker de Franske i Hælene. Det hele franske Corps paa 18000 Mand, som retirerede af Cadorn, staaer endnu i samme Pusterthal, og Østerrigerne gjorde sig Haab at omringe det, og tage det fangen. Paa den anden Side skal General Landon allerede være kommet til Trient, og have faaet megen Tilvæxt af Landfolket, som fra alle Sider strømmer til ham. Naar han kommer til Roveredo- og Ala, Kerpen drager giennem Pusterthal, og de 22000 Mand, som drage fra Salzburg af Kærnthen, holde sig brav, torde Buonapartes Hær, saa lang den endog er, let komme i en slem Stilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Stutgart, den 16de April. Det schvabiske Kreds stænder have paa den dem fra den keiserlige Gesandt Grev Fugger officialiter meddeelte Efterretning, at Kredsen ved de Franskes Retirade i Tyrol var uden Fare, sluttet sine Møder i Kempten, og adskillige Gesandte have allerede forladt Byen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Frankfurt, den 18de April. Under dette Datum meddeles en privat Efterretning fra Erkehertug Carls Qvarteer af 8de April, der altsaa er den nyeste, man har, da Buonapartes kun gaae til anden April, og de vienske official Beretninger aldeles tie. Denne mælder: at Stæderne Karvis, Klagenfurt, Frisach, Hendsmarkt og Judenburg, kun efter de blodigste Fægtninger ere overladte de Franske; Østerrigernes Arriergaarde har fægtet uafladelig, og blev bestandig kun et Pistolskud fra Fienden. J Jndenburg og Klagenfurt udmærkede sig især de østerrigskes Tapperhed overmaade; to Gange og de det førstnævnte Sted Fienden tilbage, og ødelagde hans Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
J dette Øieblik skiller Muhrfloden begge Armeerne; paa to Dage er man roelig (nemlig i Følge den indgangne Vaabenstilstand), neppe havde de fiendtlige Forposter besat den hinsidige Aabred, førend der sendtes tilforordnede fra begge Sider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Ved Overrhinen synes det at skulde gaae hidsigere end ved Nederrhinen. De Franske drage sig især stærk sammen ved Landau, og i Egnen ved Mannheim. De keiserlige Troppers Giennemmarch fra Nederrhinen til Overrhinen vedvarer bestandig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Wesel, den 20de April. De franske Tropper ved Nederrhinen ere nu overalt ifærd med at bryde frem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Fra Mühlheim af ere 16000 Mand alt gangne over Siegfloden. Hovedovergangen ventes ved Limburg. De Keiserlige drage sig bag Lahnfloden, og concentrere sig mellem Limburg og Weilburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
London, den 12te April. Pitt har bekiendtgjort de Deputerede, som vilde slutte det ny Laan paa 15 Millioner i Gaar, at Hr. Hammond reiste til Wien med Ordrer til en Fredsunderhandling, og at han følgelig ikke i Henseende til Laanet kunde giøre noget afgiørende Skridt. Hr. Hammond reiser i Dag, og tager en Secretair og to Courerer med sig. De nyeste vienske Depecher, og de franskes Jndbrud i Keiserens Arvelande have foraarsaget disse tilsomme Forholdsregler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Det omtalte Laan havde Pitt allerede bekiendtgjort, at skulde beløbe sig til 15 Millioner, og Bankererne Cur tes, Thellusson, Solomons, Goldschmidt og Achabie havde alt havt en Conference med ham, for at afgiøre Præliminair-Betingelserne, som skulle være meget fordeelagtige for Laanerne, og byrdefulde for Landet. Saa har Pitt ogsaa lovet dem, der tabte ved det forrige Laan, en Godtgiørelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
London, den 14de April. J Forgaars Morges Kl. 4 gik Hr. Hammond herfra til Yarmouth, for derfra at gaae med Paketbaaden til Curhaven, og saa fremdeles til Wien. Det Haab, at dette Gesandtskab skulde lede til Fred, begynder alt at tabe sig igien, og Stoks ere igien anseelig faldne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
J Forgaars overgav Hr. For, Hertugen af Bedford og to andre Deputerede, Kongen en Ansøgning fra Staden Westmünster, hvori han beder om Ministerens Aftakkelse og om Fred. En lignende Adresse blev overgivet i Flekken Southwarks Navn. – De londonske Livermen have endnu ikke faaet Audients. Ogsaa Grevskaberne Surrey, Kent, o. s. v., saavelsom Stæderne Dubin, Edenburg, Glasgow, Southampton, Salisbury og flere have voteret Ansøgninger om Ministrenes Afskeedigelse, og det synes, som de øvrige Grevskaber og Stæder vil følge. Endnu har Historien aldrig givet Exempel, at Ministrene have været i Stand til at modstaae en saadan almeen Opposition uden for Parlamentet. Dog synes de bestemte at udholde Kampen i Tillid til deres Overtal i begge Huse. Dog er i Underhuset Oppositionen steget til 87, hvorimod Ministrene have 250 til deres Tieneste. J Overhuset, har Prindsen af Wallis forsaget Ministrenes Fane. London-Gazetten af den fierde indeholder en Depeche fra den ved Cap commanderende Admiral Pringle, at en fra ham med to Krigskibe detacheret Capitain Span ger har frataget de Franske Fortet Foulpoint paa Magdagascar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
Paris, den 14de April. Dagens vigtigste Nyhed er det mordiske Angreb, der af en Hebertiist, men forhenværende Præst, navnlig Poule, er skeer paa Repræsentanten Sieyes. Denne har faaet to Skud, men som ikke siges at være dødelige. Morderen er grebet. De hidtil bekiendte Valg til den ny tredie Deel, synes i det mindste ikke at bebude Bugen nogen Forstærkning. Af forhenværende og ved Lodkastning udgangne Deputerede er Boissyld Anglas gjenvalgt i Paris, blandt de øvrige er Qvincy de Qvatremere bekiendt fra anden Lovgivning og Vendemigredagene, og Emery, Medlem af det mod Directoriet kiæmpende Cassationstribunal, mærkelige. Af de i Departementerne udkaarne maae især nævnes Vauvillers, nys friekiendt for Deel i den royalistiske Sammenrottelse, og Digteren Marmontel, der just ikke har været i Orde for nogen stærk Republikaner. Det er at haabe, at Luften i Oldingsraadet vil giøre ham dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-28
AVERTISSEMENT. Onsdagen den 3 Maj førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dag, bliver ved offentlig Auction paa Rosenborg Slot bortsolgt endeel Pretiosa, Porcelain og Desert-Figurer, Kunstsager af Bernsteen og Elfenbeen, Møbler af Canopeer, Stole, Skabe, Lysekroner, og endeel Jern og Bliktøi med videre, imod contant Betaling ved Tilslaget, især af Ubekiendte, eller naar forlanges af Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet Nr. 18, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme imod 2 s. til de Fattige. NB. De tvende næste Dage for Auctionen kan alt af Liebhaberne tages i Øiesyn, fra Kl. 9 til 2 Slet Eftermiddag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Kiøbenhavns Dan No. Aar. uduun, Post-Tidender. Junii. ler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Mandagen, den 1 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Hamborg, den 25de April. Under dette Datum mælde den hamborgske Correspondent mellem blandede Efterretninger, at ved de hidtil pleiede Fredsunderhandlinger det keiserlige Hof vel har tilbudet sig at afstaae Nederlandene, men med den Omvey, at disses Afstaaelse efter Formen skulde skee til det londonske, og nok et andet Hof, der i Følge Tractaten af 10de December 1790 havde garanteret Keiseren dette: Tillige skal derhos stipuleres et Souverainetets District for Kongen af Polen, hvilket efter hans Død skulde tilfælde den franske Prætendent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
London, den 14de April. Et Forslag, en Hr. Pollen den 10de gjorde i Underhuset til en Adresse, hvori Kongen anmodedes at tage Forholdsregler, der kunde vise hele Europa hans oprigtige Attraae efter Fred, gav Anledning til adskillige vigtige Oplysninger; men af Ministeren Pirt, der erklærede, at Ministerium havde gjort mere, end Forslaget forlangte, og at i Følge Depecher fra Wien, som mælde, at Fienden har gjort Keiseren Separatfreds Forslag, men at han efter sin Følelse for Ære havde forkastet disse, og anført, at han ikke, uden Storbrittannien, vilde giøre Fred (?) er der gjort Skridt for, om mueligt, at nytte denne Leilighed. Kongen havde derfor besluttet, at sende en paalidelig Person til Wien, og forsyne ham med Jnstructioner, for i Forbindelse med sine Allierede at fremme en Underhandling. Den anden mærkelige Oplysning var af Oberste Porter, der kaldte denne Erklæring en ny Lygtemand til at daare Publicum med, og den tredie af For, der sagde, at Hammond nu blot sendtes til Wien, fordi Ministeren havde et nyt Laan fornøden paa 15 Millioner, men det vilde gaae med denne Underhandling, som med Malmesburys og Wickhams; at den Herre lige over for (Pitt) maatte være saa god at slaae Nederlandene og Holland af sine Tanker, og at det kunde være Engelland aldeles ligegyldigt, om Keiseren besad mere eller mindre Land i Jtalien. Tilsidst sagde han disse mærkelige Ord: Frankerig har vundet en Mængde nye Allierede, og blandt disse er vor Nationalgield den fornemste. Denne Allierede bliver os bestandig frygteligere, især, da Ministeren har erklæret, at Krigen er en Finantsskriig. Ministeren har eengang den Ulykke, at det franske Directorium, Banqvererne, Vicekongen i Jrland, Parlamentet, kort sagt, enhver misforstaaer ham bestandig, just derfor var det nødvendigt, at en Erklæring blev givet fra Huset, siden det, Ministeren saade, saa let kunde blive misforstaaet.