JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
J Sverrig gjøres i denne Tid store Sammenskud til Krigens Fortsættelse, hvis den skulde blive nødvendig. Børsen allene har i dette Øiemed givet 200,000 Rdlr. Spec. Bro. Den 1 Stockholm, værende Deel af den vestlige Armee gav d. 15 April en Fest til Hæder for General Adlererentz. Henved 200 Personer af hver Stand og Værdighed vare samlede. Midt for det første Hædersrum ved Bordet, stod Gudinden Sveas Statue med Gote Løven paa en Piedestal, hvilken var undergraven, maat den hvilede ene paa den yderste Kant; den syntes aldeles faldefærdig, om den et havde været støttet paa General Adlererentz's Vaabenskjold med Overskrivt: Den 13 Marts 1809. Gudindens Statue var omgiven af fire Fædrenelandsaltere, omkring hvilke den vestlige Armees Faner og Vaaben faaes i Tropheer nedlagte. Følgende Skaaler bleve tømte: 1) det ældgamle Sverrig, selvstændigt og enigt, tappert og fredeligt mod alle Nationer. 2, Hs. Kongelig Høth. Hertug Carl, Sverrigs første Ven og Forsvarer. 3) Sverrigs lovgivende Magt, rolig, standhaftig, nidkier for alle Medborgerelassers Velfærd. 4) Gener. Adlererentz. 5) Selvstændighed og Frihed, Rolighed og Lykke i Paladser og Hytter. 6) Krigstanden, Medborgerlighedens Dyrkere og Forsvarere. 7) alle Svenske Armeer, deriblandt den Nørra Finske Armee særskilt, nu ulykkelig, men seirende under sin forrige Anfører. Ved Gen. Adlererenz's Skaal bleve adskillige til Dagens Høitidelighed passende Vers afsjungne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
J Stockholm var Coursen d. 17 Martii saaledes: J Bancosedler, Paa London 4 Rdlr. 22 a 23 s. 2 Usodito 4 Rdlr. 21 a 22 s. 90 d. d. Liverpool 4 Rdl. 218. 30 Dage Sigt, dito at betale i London a Rdlr. 21 s. 2 Uso; dito dito 4 Rdlr. 20 s. 90 ded. Danske BancoSedler 32 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Allerunderdanigst Beretning til Hs. Majesæt fra Commissionen til Oldsagers Opbevaring. For at samle, opbevare og hindre fra Ødelæggelse de Oldtidens Mindemærker, der ere saa nødvendige til Alderdommens Studium og for Historiens Dyrkere samt for at foranstalte en, saameget mueligt, fuldstændig Revision af de endnu tilværende Oldsager, behagede det Deres Majestæts høistsalige Fader, under 22 Maji 1807, at befale Undertegnede at sammentræde i en bestandig Commission. Denne Commission blev tillige bemyndiget til at optage til corresponderende Medlemmer de lærde Mænd uden for Kjøbenhavn, som den formeente at kunne fremme det tilsigtede Maal, samt at opfordre alle lærde Mænd i de danske Stater dertil at bidrage, og tillige at indbyde Præsterne til hver for sin Embedskreds, at indberette, hvilke Oldsager der maatte findes i Samme. Det blev ligeledes gjort Commissionen til Pligt, at overveie og foreslaae, hvorledes med de mindste Bekostninger for Staten et Stats=Musæum kunde anlægges for alle i de danske Stater værende Oldsager, for saavidt de enten allerede findes i de kongel. Samlinger eller med Tiden kunde blive dem indlemmede, samt endeligen hvorledes dette Musæum da kunde anvendes til offentligt Brug. Som en Følge heraf forelagde Commissionen, allerede under 15 Junii f. A., det kongel. danske Cancellie et Forslag, med Tegning, om Anvendelsen af den afbrændte Nicolai Kirkes 2den Etage til Locale for et saadant Musæum, og vi smigre og med, at, endskjønt den Fædrenelandet saa uretfærdigen, paatvungne Krig for, en Tid har sandsed dette ForSlags Udførelse, det dog vil, i roligere Tider, blive Deres Majestæt fra Cancelliet forelagt, og da befundet at være hensigtsmæssigt samt forbundet med de mindste Bekostnin. (Fortsættes.)ger for Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Cours af Danske Bancosedler mod Species (d. 28 Martii) 227 1/2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Krigsefterretninge,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Keiser Napoleon er, ledsaget af Keiserinden, d. 12 April afreist fra Paris, for at nærme sig sine Armeer, og var allerede d. 20 ankommen til Donauwarth, paa de Schwabiske Grændser. Den Russiske Ambassadeur Først Kourakin vil følge Keiseren til Hovedqvarteret. Den Franske Armee concentrerer sig i Egnen af Augsburg. Rustningerne mod Østerrige ere store og ualmindelige. Det Polske Krigsministerium har faaet befaling, ufortøvet at stille 9000 Mand af Militair-Conscriptionens første Classe, for at complettere Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Man har allerede begyndt at udtage de Conscriberede, og Tilløbet er overordentlig stort. Selv de rigeste unge Cavalierer tage Tjeneste som Gemene og Cadetter. Tre Polske Divisionen, under Førsten Poniatomst, Gen. Dombromski og Zajonzek ere allerede paa Marchen til de Salligiske Grændser. Alle faste Pladse i Polen ere blevne besatte med Tropper og forsynede med Levnetsmidler. Den Polske Armee inddeles nu efter den ny Jndretning ikke mere i Legioner, men i Divisioner, og faae eens Uniform. Regimenterne faae deres Numer paa Knapperne. Man formoder, at Fiendtlighederne ville udbryde paa de Polske Grændser, saasnart de have taget deres Begyndelse i Tydsklands og den staaende Armees hele Linie. Ogsaa den Sachsiske Armee har sat sig i Bevægelse, og i Spidsen for samme staaer Prindsen af Ponte-Corvo. Den skal forene sig med et Fransk Armeecorps. Man har holdt inde med Arbeiderne paa Dresdens Befæstning, eftersom Omstændighederne gjøre dem unødvendige og man desuden ikke vil udsætte Sachsens skjønne Hovedstad for en Beleiring; alt Artilleriet er afgaaet til Magdeburg. Den Østerrigske Gesandt befinder sig endnu i Dresden og der er endnu ikke føiet nogen Anstalt til hans Afreise. - General Greve Klenauanfører de fra Bøhmen i Øvrepfalz fremtrængte Østerrigere. Den Bayerske General Wrede er med sin Division rykket frem mod Regensburg, Kronprindsen af Bayern er med sin Division marcheret mod Abensberg, for at forene sig med denne General. - Ogsaa den Østerrigske Keiser er nu afreist til sine Armeer, Østerrigernes Hovedqvarteer, var d. 13 April i Amphing H. - Østerrigerne ere over Straubing og fra Bøhmen af rykket frem mod Regensburg, hvor 4 til 5000 Franske under General St. Hilaire laae som Besætning. Hertugen af Auerstadt (Davoust), som har sit Hovedqvarteer i Hanau, underholder Samfærslen med denne Stad. Den 12te og 13 April er der forefaldet askillige Skjermydsler imellem de Franske og Østerrigske Tropper, og adskillige fangne Uhlaner og karpskyttere ere blevne indbragte til Regensburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
J Frankfurt am Mayn, Würsburg og Bamberg er al utidig politisk Raisonnement blevet forbudet. Den første Dagefterretning fra den Østerrigske Armee er fra Hovedqvarteret i Braunan af 10 April. Den 9de underrettedes Kongen af Bayern ved en Skrivelse fra Erkehertug Carl om Armeens Fremrykken og opfordredes der til venskabelig Adfærd. Men Kongen svarede intet andet, end at han rigtig havde modtaget Brevet. Den Franske Armeer skulle, som det hedder, endnu forstærkes med 40,000 Mand. J Huningen har en Liverandeur paataget sig at levere Brød og Kjød til 48,000 Mand, som indtil d. 9 Maji skulle gaae over Rhinen. - Den Franske Divisions-General St. Hilaire har forflyttet sit Hovedgarteer fra Regensburg til Eppertshausen. Saaledes er da den vigtige Kamp begyndt, der vil bestemme Østerriges Skjebne. Forsynets Veie ere mørke, men for saavidt det er passende, at slutte fra det, der tilforn er skeet til det, der kan skee, synes det rimeligt, at Østerrigerne neppe vil blive de seirende. Næsten alle de Franske Generaler, som her stille sig i Marken, have eengang slaaet Østerrigerne, men næsten ikke en eneste af de Østerrigske Generaler, som her møde dem, kan, paa Erkehertug Carl nær, sige sig fri for, jo bestandig at være bleven slaaet af de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
J En Flette i Nedre Bayern, i hvis Nærhed man endnu viser den Valplads, hvor Hertugen af Bayern, Ludvig IV. 1322 og Frederik den Skjønne af Østerrige, som vilde gjøre ham Keiserkronen, stridig, til Fange. Gus 20 Øre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Den Franske Armee har mistet to fortiente, Generaler, Hr. Garnier de la Bossiere, Senator og Kammerherre hos Keiseren, og Divisions-General Colli, Commandant over Æreslegionen. Den første døde i Paris og den sidste i Alexandrien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Den Wienske Hoftidende af 15 April indeholder paa 1 3/4 Ark Krigsmanifestet mod Frankrige. Af Hertugen af Auerstadts (Davousts) Armeecorps staae endnu 30,000 Mand ved Jngolstadt. Den hele Kongelige Familie i Dresden og en stor Deel af Hofetaten er afgaaet til Leipzig, Naumburg og Weisensels. Alle Casser og Documenter ere førte over Elben til Wittenberg. J hele Staden er ikke mere en eneste Militair, og alle Vagter besættes af Borgere. - Kjøbmandsstanden er opretter et eget Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Den 22 April har Keiser Alexander tiltraadt sin Hjemreise fra Abo¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Fra London hedder det, at Admiral Keats har af Forsigtighed ladet advare alle under hans befaling staaende Skibe, der seile til Svenske Havne, og befalet de Fartøier, der befinde sig i derværende Havne, saa hastig som mueligt at forlade samme. Grundkløgten ved Riisbrighs Grav. Stander stille forte Mænd, Her med Støvet af min Ven, Sætter Kisten ned paa Jord Høit skal lyde mine Ord Til den tause Sørgeskare, Kirkens Hvælvinger skal svare. Og stadfæste mine Ord.Han, hvis Støv nu Jord skal dølge. Han, den Ædle, som J. følge Han mig søgte al sin Tid, Søgte mig med hellig Flid. Et forgæves har han grundet. Hvad han er paa Jord har fund Fandt han nu, da Aanden sig Hæved fra det kolde Liig. Han har Mig at skue og begrundat frad. Vilde ham et Nornen unde Medens han var her paa Jord, Efter mine dunkle Spor Som er vidt i Skrifter spredte Ga Derfor han saa saare ledte: Men han tabte ei sin Tro Derfor eied Sindet No. Svag han sad paa gamle Dage, Taus han sad, et lød hans Klage, Freden bygged i hans Bryst, Gud og Bøger var hans Trost. Haardt den Evige ham prøved, Flammen Bøgerne ham røved, Røved ham sin sidste Skat Midt i Alderdommens Nat. Da sin Gud han bad med Sukke Ham den Verden at oplukke, Hvor ei skues gennem Glar, Hvde selv Natten vorder klar. Lukt for Jorden blev hans Øie Aabnet blev det for det Høie, Og han vandred i sin Tro Did hvor Lysets Aander bo Mangen Aand of Kraft at lige Høiere i Tankens Rige, Men en Vandel, mer uplettet, Efter Kristi Bud indrettet, Forte Jngen her paa Jord. Hører du det, tause Sørgeskare, Kirkens høie Hvælvinger mig svare. Og stadfæste mine O. Kommer kun J forte Mænd, Sænker Liget af min Ven Dybt i Graven ned til Ro! Støv skal blande sig med Støvet, Aanden, som i Støv blev prøvet, Løfted sig til Gud ved Tro. ans Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 59. Torsdagen den 4 Maji, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Krigsefterretninger. Donauworth, d. 17 April. J Dag indtraf Keiser Napoleon her. Han ankom i Morges Kl. 1 3/4 i Kongen af Bayerns Hofleier i Dillingen. Savary og Duroc vare i hans Følge. Strax efter Keiserens Ankomst blev efterfølgende Proclamation bekjendtgjort: Soldater, Confoederationens Gebeet er krænket. Den Østerrigske General vil, at vi ved Synet af hans Vaaben skulle flygte og overlade vore Bundsforvandte til hans Raadighed. Jeg iler med Ørnenes Hurtighed. Soldater. J omgave mig, da den Østerrigske Souverain kom til mig i min Bivouace i Mähren; J saae ham anraabe min Naade og tilsværge mig evigt Venskab. Vi vare Seierherrer i 3 Krige, Østerrige har vor Høimodighed at takke for Alting, og tre Gange brød det sit Ord. Vor forrige Lykke er os Borgen for den Seier, der venter os, lader os altsaa marchere, og Fienden erkiende ved Synet af os sin (Undert.) Napoleon. Overvinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Altona, d. 1 Maji. Den i Aftes ankomne Rigspost bringer Efterretninger fra Augsburg til d. 24. Den Franske Keisers Hovedqvarteer var d. 21 Kl. 7 om Aftenen i Landshut, hvor de Franske, efter en heftig Modstand, vare trængte ind. Slaget d. 19 og 20 har endnu vedvaret d. 21de, og Fangernes Tal var allerede den Gang, efter Opgivelsen, 28000 Mand. Østerrigerne vare i fuldt Tilbagetog. Kronprindsen af Bayern har i Spidsen for Centrumer udmærket sig meget, og da Slaget var endt, har Keiseren selv, efter at han havde omarmet ham i alle Troppers Paasyn, givet ham det hæderligste Vidnesbyrd. - Kongen af Bayern var Natten d. 23 ankommen i Augsburg, og befandt sig der endnu d. 24. De Østerrigske Troppers Fremtrængen over Dunkelsbuhl til Wallenstein, har bevæget ham til at afreise fra Dillingen. J øvrigt var München endnu i Østerrigsk Besiddelse, og man gjorte endnu ingen Anstalt til Afmarch. Bayrerne skulle have taget fortrinlig Deel i Slaget, og ved at sprænge Østerrigernes Centrum, afgjort Seieren for de Allierede. Men dog er deres Forliis ikke ubetydeligt. - To Franske Regimenter, som man havde ladet blive tilbage for at bevogte den Regensburgske Bro, er, fordi de ikke sk. OFr. Fra Sa dre at trække sig tilbage, blevne tagne til Fanger af Østerrigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Wien, d. 18 April. Armeen er forsamlet i Vides og gaaer i Morgen ved Landshut og Dingelsingen over Jser. Fienden synes at ville forhindre Overgangen. Feldtm. Lieuten. Jellalich er med en Afdeling af det 6te Armeecorps ligeledes ved Rosenheim og Wasserburg gaaet over Jnn og rykker frem mod München. De i Tyrol indrykkede Tropper commanderer Feldtm. Lieuten. Chasteller. D. 12 befandt han sig i Brauneck. J Fæstningen Kufsten ligge 1500 Bayrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
D. 15 befandt Erkehertug Carl sig i Lands hut, Chasteller i Brixen, og d. 18 var Keiser Fran i Scharding. Erkehertug Johan har taget sin Retning over Lisonza til Friaul, Østerrigerne have ved deres Fremrykken over Jnn paa adskillige Steder anlagt Forskandsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Warschau, d. 17 April. De Østerrigske Tropper under Erkehertug Ferdinand ere d. 14 April rykkede ind i Hertugdømmet Warschau. Den 15 skulde endnu 5000 følge efter, som længer op ad Warschau skulle besætte Landet. – Jmellem de Østerrigske og Polske Tropper ere der forefaldet Skiermydsler. Man venter hver Dag et Slag i Egnen af Nowemigsto, en Grændsestad, 10 Mile herfra, som Fienden har besat. Først Poniatowskier med sin Generalstab afgaaet til Armeen, for at paatage sig Overcommandoen. Man venter, at et Polsk Corps vil rykke ind i Galligien. Ogsaa mod Censtorchow, som Fienden skal have occuperet, er der afgaaet Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Augsburg, den 25 April. Man har her endnu ingen fuldstændig Efterretning om det ved Jngolstadt d. 20 leverede Slag. Angrebet skal være skeet i en skraa til Donau lænet Linie, saa at en Deel af den fiendtlige høire Fløi blev saaledes afskaaren, at den anden større Deel ikke kunde komme til at slaaes. De fiendtlige Døes og Fangers Tal angives til 24000. Kongen af Bayern er allerede ankommen hertil, og begivet sig til sin Hovedstad, saasnart Østerrigerne, der endnu befandt sig der d. 22, have rømmet den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Skrivelse fra Hannover af 2 April. Folgende Seiersefterretning er bleven ekjendtgjort ved offentlig opslaaede Placater: Udtog af en authengribe og forstyrre den Brittiske Mage, hvoraf vi her ville anføre de vigtigste: I. Engellands Blokering til Lands og Vands. Naar alle Fastlandsmagter blive enige om, at anvende dette Middel i sin hele Strænghed, maa dets store Formaal ogsaa opnaaes. Da Engellands Handel paa det Europæiske Fastland kun udgjør en Ottendedeel af dets hele Handel, saa synes det ikke at tabe meget derved. Men det taber mere ved det, det ikke kan faae fra Europa, end ved det, det ikke kan sende did. Blandt de første hører alle Slags Skibsfornødenheder, som det hidtil har faaet fra Norden, især fra Rusland. En skarpsindig Tydsk Forfatter anmærker meget rigtig, at en naturlig Anelse, efter Freden i Tilsiikke at kunne faae disse Fornødenheder længer fra Rusland, meer end enhver anden Grund har bevæget Engellands Ministere til at hente dem i Masse fra de propfulde Magaziner i Kjøbenhavns Arsenaler, da det vilde været alt for upolitisk, blot for de Danske Krigsskibes Skyld an udover en Corfarstreg, der brændemærker Engelland med Nu og Eftertidens Forhandelse og Foragt. – Denne Blocade vilde giøre sin fulde Virkning, naar America, hvad der ikke er usandsynligt, vil gjøre fælles Sag med de fleste Europæiske Fastlandsmagter. Did gaae dre Ottendedele af den Engelske Handel, og den Nytte, som Engelland havde af det neutrale Americanske Flag var endnu langt større end dets Handelsfordeel. Men America, med Føie opbragt over den Haanhed, hvormed Engelland behandlede dets Flag, har langt heller villet gjøre store Offere, end være Bretlands Vasal. Den Embargo, som America har ladet lægge paa alle sine Skibe, og den fuldkomne Standsning, som det derved har bragt i sin hele Handel, viser noksom, hvorvidt Engelland har drevet sin Formastelighed, og hvilke større Offere de forenede Stater ere beredte til at gjøre, dersom Omstændighederne skulde kræve dem. Der er heller ingen Tvivl om, at America i det Øieblik, at hele det Europæiske Fastland for Alvor modsætter sig Engellands herskesyge Planer, baade af Æresfølelse og Politik, vil tage Deel i denne Menneskehedens almindelige Sag. At Handelen paa Fastlandet endog indirecte, er Engellænderne vigtig, sees af den Umage, de gjorde sig for at faae den ubetydelige Øe Helgoland, og, dersom man kan troe offentlige Blade, af deres Anslag paa Bornholm. 2. Caperier. Foruden de store Flaaden som Rusland, Frankrige, Spanien og Holland kunne stille, maatte America, Jtalien og Dalmatien udruste ligesom Dannemark, en Mængde Ca pere, der ikke allene kunde give den Engelske Han deel sit Banesaar, men ogsaa tilveiebringe saa mange Colonialvarer og Engelske Fabricater, at de nogenlunde kunne bøde paa en total Mangel. Dersom Caperiet blev drevet som det bør drives, dersom de fleste Regjeringer selv toge sig alvorlig af det, maatte der kunne udrettes overordentlig meget derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
J. Øftersøens og Middelhavers Spærring for Engellænderne. Jntet er lettere for Rusland, Dannemark og Sverrig, end at lukke Østersøen for Engelske Skibe. Naar Sverrig har forandret sit System og gjør fælles Sag med sine naturligste Bundsforvandte, maa end ikke en Engelsk Jagt kunne komme ind i Østersøen, uden de nordiske Magters Samtykke. Engellænderne kunne ikke bestandig holde Flaader i Østersøen, og om de end kunde det, saa vilde de dog ikke altid kunne beskytte deres Coffardieskibe mod Capere og andre bevæbnede smaa Fartøier, allermindst naar alle Svenske Havne vare lukkede for Engelske Skibe. Noget vanskeligere vilde det maaskee være at lukke Middelhavet for dem. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Placat, om Forbud mod Handel med China nora eller uægte China. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c., Gjøre vitterligt: Da Os er bleven allerunderdanigst foredraget, at der i Handelen har indsneget sig et Slags Bark, der sælges som god eller ægte China, og som allerede i nogle Aar har været bekjendt udenlands under Navn af China nova, men som efter anstillede nøiagtige Forsøg er befunden aldeles uvirksom og under visse Omstændigheder endog skadelig, saa ville Vi, for at forebygge Salget af saadan uægte China allernaadigst have fastsat: at al China-Forraad skal af Kyndige eftersees og sorteres, og at den, som ikke findes at være af den i Pharmacopæn danica antagne ægte China Bark skal forsynes med vedkommende Polities Seigl, og mærkes: China novad, hvorhos al indenlandsk Handel med bemeldte China nova eller uægte China skal være forbuden, og Overtrædelsen af dette Forbud straffes første Gang med Mulct af 20 Rdlr. for hvert Pund af saadan China, anden Gang med dobbelt Mulct, og tredie Gang med Arbeide i Forbedringshuser fra 1 til 4 Aar. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de April 1809. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Mösting. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Placat, om Forhøielse i den ved Placaten af 6te October 1733 fastsatte Afgift til Kjøbenhavns Havne Casse, under Navn af Forhalings eller Pælepenge. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c., Gjøre vitterligt: Da Havne=Cassens Jndtægter i Vor Kongelige Residentsstad ere befundne utilstrækkelige til deraf at udrede de Omkostninger, som aarlig udfordres til Broers Jstandsættelse, samt de øvrige Havne Udgifters Bestridelse, og en Forøgelse i dens Jndtægter desaarsaa er nødvendig, saa meget mere som det paaligger samme Casse tillige at afholde de Omkostninger, som medgaae til Kalleboe-Strands Opmudring; Saa ville Vi herved allernaadigst have befalet, at den ved Placaten af 6te October 1773 fastsatte Afgift til Kjøbenhavns Havne-Casse, som fører Navn af Forhalings= eller Pælepenge, skal forhøies saaledes, at ethvert Skib, som er drægtigt 50 Commerce=Læster eller derunder, for Fremtiden skal betale 6 Sk. per Commerce=Læst, og ethvert Skib, som er drægtig over 50 Commerce=Læst, 10 Sk. per Commerce=Læst. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de April 1809. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Mosting. Cold. Knudsen. Billow. Monrad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Hans Majestæt Kongen har, under 20 April allernaadigst tilkjendegivet Cancelliet: "At den under 2den Maji f. A. udstædte Placat, hvorefter Huusverterne i Sjælland, Lolland, Falster og Møen, i Sommeren i bemeldte Aar tilstedes 6 Sk. daglig for enhver hos dem indqvarteret Underofficier, Spillemand og Gemeen, saavelsom alle, der henregnes til Understaben, istedet for 4 Sk. daglig, maae udvides til Sommeren indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Foruden den Krigsbøn, som findes indrykket i forrige Numer, er følgende Taksigelse bleven holdt i alle Kirker i Sverrig, strax efter Revolutionen: Helligdommen er aabnet, vore Knæe høies ved Naadens Trone, vore Hjerter oplives af Glæde og vore taknemmelige Stemmer forenes i Din Lov, alvise, algode, almægtige Gud, som fra en truende Undergang reddede vort ulykkelige, sukkende, blødende Fædreneland. – Tungt hvilede over os Skjebnens Haand. Krigens Torden forkyndte Død og Ødelæggelse, de hæriede Marker vædedes af vore Brødres Taarer og vore Brødres Blod, almindelig var Bestyrtelsen, almindelig var Nødens Klage. - Lovet være Du som lod Haabets Morgenrøde opgaae paa Fædrenelandets skyfulde Himmel! Du har velsignet med Fremgang de ædle Møder, som skulde berede os den længe savnede, ønskede Rolighed; Du har aabnet gladere Udsigter for vor Fremtid, lad dette lykkelige Haab fuldbyrdes! Lad Folkeslagene forenes i Samdrægtighed og Fred, og ikkun den modnede Høst falde for det slebne Staal. - Under disse glade Forhaabninger overgive vi os med Tillid til Din faderlige Varetægt. Modtag med naadigst Velbehag det Suk, som kommer fra rørte taknemmelige Hjerter!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-04
Allerunderdanigst Beretning til Hs. Majest. fra Commissionen til Oldsagers Opbevaring. (Fortsat, s. forrige No.)