JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Døde. Generallieuten Krag, Storkors af D., Chef for Ingenieur, corpset; Jfr. F. A. E. Pauelsen; Enken K. Petersen, f. Hos kjær, Mad. A. S. Udbye, Kleinsmedmester J. Flinch, 67 A.; I. C. Pettoleti, 90 A.; Enken K. Møller, f. Kragb; Enken E. P. Kelly, T. G. Minke, 54 A.; Alle i Kbhvn. Jfr. A. S. Norgaard, 21 A., i Nykjøbing p. M.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Bekjendtgjørelser. Efter for kort Tid siden at være bleven Enke, er det min tunge Lod at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, at det alvise Forsyn idag Formiddag Kl. 9, ved en stille og rolig Død bortkaldte fra min Side, min eneste kjære Datter, Pouline Sletting, i hendes Alders 28de Aar. J min dybe Sorg takker jeg den Algode, der endte hendes mange Lidelser, og Eiensynets store Haab er min Trost. Sønderholm Præstegaard, den 14de Januar 1838. A. sal. Sletting. Vesterriis, 3 Miil vesten Hobro, i Viborg Amt, Rinds Herred, agte undertegnede Eiere at bortsælge underhaanden. Til Eiendommen, hvis Hartkorn er Ager og Eng 11 Tdr., hører et Areal af circa 230 Tdr. Land Ager, Eng og Mose, foruden 320 Tdr. Land Hede, tjenlig til Opdyrkning. Ager jorderne ere gode Rugjorder. Mergel af fortrinlig Beskaffenhed haves i Mængde, beqvemt beliggende. Af Rug er saaet 32 Tdr., til Havresæd er vinterpløiet 15 Tdr. Land og til Byg, Kartofler og Vikkehavre er behandlet et lignende Areal. Havlet var afvigte Aar 43 gode Læs, men kan betydelig udvides og bringes til meer end det Tredobbelte. Gaardens Bygninger ere alle solide, for det meste Egebindingsværk med Muur, deels straatagte og deels teglhængte, og ved Gaarden, der er omgiven af Træer, findes en liden Lund i god Opvæxt. Desuden hører under Eiendommen 1 Gaard og 2 Huse. Eiendommen kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Mai 1838, og af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen efter Overeenskomst. Vesterriis pr. Hobro, den 6te Januar 1838. I. C. Foss. S. T. Foss.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Bal i Hotel du Nord den 28de Januar næstk. i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
En duelig, ugivt Gartner, som foreviser gode Anbefalinger kan til April eller Mai faae Tjeneste; Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Den averterede Auction, til Bortforpagtning af Baggesvogns Mølle, tilbagekaldes herved. Baggesvogn, den 13de Januar 1838. Nyholm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Søndagen den 21de Jan. (2det Abonnements 2den Forestilling) opføres: Waldemar, eller Slaget paa Grathehede, stor Pantomme efter Bournonvilles foriginale, romantiske Ballet af samme Navn, i 4 Acter, arrangeret af C. Reupert. Musiken arrangeret af C. Meyer. For Pantommen: Gaaden, Lystspil i 1 Act af Contessa C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
2de Værelser i min iboende Gaard kunne strax eller til Paaske erholdes til Leie. S. B. sal. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Hvide Gjeddeskind til tvende Peltse ere at faae tilkjøbs. Peder Baggesen i Aalborg anviser Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Gudstjeneste. Tredie Søndag efter Helligtrekonger prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel- J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel- Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Hannover. J Patentet, ved hvilket Stænderne sammenkaldes til den 20de Febr., erklærer Kongen, at han strax vil lade Forsamlingen forelægge Udkast til en ny Grundlov for Kongeriget til Overveielse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Professor Ewald er nu ogsaa afreist fra Göttingen; har gaaer over Cassel til London. Man vil vide, at der ved Hofraad Langebeck paa høiere Vedkommendes Vegne har været gjort Professorerne Albrecht, Ewald, Weber og Grimm det Forslag, at søge hos Universitetets Curatorium, i Hannover om Tilladelse til at fortsætte deres Forelæsninger indtil Videre, hvilket da kunde ventes bevilget, selv omen saadan Petition indgaves af deres Tilhørere. De have imidlertid ei villet indlade sig paa nogen af Delene. Man taler ogsaa om, at en af de berømte Lærere i Halle som man havde gjort Regning paa at erholde i Dahlmanns Sted, skal have erklæret, at hverken han, eller nogen af hans Colleger agtede at følge et Kald til Göttingen, Det er ilde, at de seneste politiske Begivenheder have havt en saa hemmende Jndflydelse paa den selskabelige Omgang i de høiere Classer. Forskjelligheden i politiske Anskuelser har løst Familiebaand, der hidtil vare knyttede ved den venskabe, ligste Omgang. De offentlige Steder skyer man ogsaa af samme Grund. Saaledes begynder man nu ogsaa i Tyskland at føle Virkninten af politiske Tvistigheder, der i mang Aar adskilte Familier i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Spanien. J Enden af Aaret satte en ny Hær, som Prættendenten atter havde faaet paa Benene, sig i Bevægelse mod Castilien, og Madrid blev atter urolig. Jmidlertid har man ikke senere erfaret noget Betydningsfuldt om dens Fremskridt, ligesaalidet som man ret kan blive klog paa Esparteros Foretagender med den christiniske Hær. Det synes som han spiller sin sædvanlige Cunctatur=Rolle, idet mindste maa man antage dette, hvis det bekræftes, hvad der fortælles i en Telegraphdepesche af 8de Januar, at nemlig Carlisternes Anfører, Basilio Garcia, med 8 Batailloner og 200 Ryttere skal være gaaet over Ebroen ved Alcarada i Nærheden af Logrono den 29de Decbr., hvorhos det dog tilføies, at denne Hær ved Overgangen har lidt et betydelige Tab, formedelst Mangel paa Disciplin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
En berømt fransk Diplomat sagde engang, i Spanien skeer altid det Modsatte af hvad man venter, det er derfor voveligt at yttre Noget angaaende Spaniens Fremtid og det formeentlige Udfald af Krigen. Følgende lader sig imidlertid med Bestemthed forudsee: Blive Forholdene til Udlandet uforandrede, ville begge Partier til Foraaret rykke i Marken, med lige Kræfter og Don Carlos's muligviis ringere Antal Tropper erstattes rigelig ved Enigheden i hans Regjering, og Armee, der aldeles fattes hos Christinerne; han vil seire eller blive overvunden, dog uden at vorde anerkjendt som Konge; thi Spanierne hade ham og hans Præster, men, saalænge de nordiske Magter ere hans Venner, er han istand til at røve og plyndre i Spanien. Der gives tvende Maader at ende Krigen paa og den simpleste og sikkreste ere overlad Spanien til sig selv. Unddrager Udlandet det ethvert Slags Tilførsel, saa vil Krigen endes, af Mangel paa Næringsstof, ligesom enhver anden Jld, og Partierne ville slutte et Forlig, som ikke kan andet end gavne den godt Sag. Den anden Maade bestaaer i send 20000 Mand fremmede Tropper derind; de ville skaffe et af Partierne Seieren, men om det bliver for en lang Tid, er meget tvivlsomt. Truselen at sende en saadan Troppestyrke, vilde maaske allerede være tilstrækkelig, men rimeligviis skeer ingen af Delene og dette nye Aar vil vanskeligen skaffe dette ulykkelige Land den saa længe ønskede Fred."
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
J Wien skal man ogsaa yttre sig med Utilfredshed over det conske Anliggende, utroligt er det langtfra ikke, men de derom fortalte Omstændigheder meddeles kun i Blade fra Overrhinen, og ere derfor ei ganske paalidelige.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Kjøbenhavn, den 16de Jan. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Kammerherre Grev Christian Rantzau, Verbitter ved det adelige Convent i Jtzeho, til Gouverneur og Landdrost i Hertug, dommet Lauenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Ved et her garnisonerende Regiment er i disse Dage passeret Følgende: "En Soldat, der havde Post i Kassernen, som Brandvagt, blev under Gevær personlig angreben af en Sergeant. En Kammerat, som var Vidne dertil, yttre, de til en tredie Soldat, at han ikke vilde taale en saadan Behandling, naar den blev viist imod ham. Det hørte Sergeanten, som strax foer hen mod Soldaten og befalte ham at følge med til Premiermajoren, for at meldes forsit respectstridige Forhold. Meldingen skete, og Majoren, der deelte Sergeantens Anskuelse om det høist Forbryderske, der laae i den fremførte Yttring, hvortil, som sagt til tredie Mand og ikke til Superieuren selv, Karlen, efter vore meest agtede Militair=Lovkyndiges Mening, var fuldkommen berettiget, gjorde ligeledes Melding næste Dag, da Regimentet var samlet, til Regimentschefen, der lod Karlen kalde frem- og grovt irettesatte ham. - Men Soldaten, som ikke rigtigt kunde fatte sine høie Foresattes Anskuelser om at det fra hans Side var begaaet nogen Forseelse, tillod sig beskedent at fremføre det Ønske, at hans Sag maatte blive undersøgt ved et Forhør, det eneste Middel Soldaten har mod Undertrykkelse og Uretfærdighed. Men for denne formastelige Gierning blev han strax af Regimentschefen selv givet adskillige Slag med knyttet Næve i Ansigtet, hvortil føledes den Ordre, øieblikkeligen at arrestere ham. Efter et Krigs forhør blev der nedsat en Krigsret, hvis Dom lød: at Sergeanten, for udviist fremfusende Adfærd, skulde have 48 Timers Arrest, og Soldaten, for respectstridig Forhold, 36 Timers Krumslutning. Af den Sergeanten tilkjendte Straf blev ham af Regimentschefen eftergivet 24 Timers Arrest, hvorimod Karlen maatte udstaae den fulde Straf, hvorefter han skal paradere 8 Dage ved Parclen - en Tillægsstraf, som i den senere Tid er bleven almindelig at tilkjende enhver Soldat og Underofficeer, som formeentligen har forseet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
(Den Frisindede.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Verel-Cours. Hamborg, den 16de Jan. Bordeaur 1891. Petersborg, 9 1 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 43. Cadix 14. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species pari mod Banco. Louisd'o rer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 3/5 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Blandede Efterretninger. Under 13de Decbr. sidstl. er igjennem det kongl. danske Cancelli udkommen en Forordning, indeholdende Forbud imod Eftergjørelse af Kunstarbeider. Naar en Maler eller Billedhugger foranstalter sit Kunstværk gjengivet ved Hjælp af Kobberstik, Lithographi, Afstøbning eller nogen anden Kunst, som tillader ved blot mechaniske Midler at frembringe et stort Antal af Exemplarer, da maa det, ifølge hiin Forordning, i 5 Aar ikke være Nogen tilladt at foretage nogen Efterligning af hiint Arbeide ved en Kunst af foranførte Beskaffenhed; dog haver han, ved Bekjendtgjørelse i den Berlingske Tidende og Adressecontoirs-Efterretninger, samt ved et Efterligningen paatrykt Stempel, hvori, foruden hans Navn, Ordet: "Eneberettiget, maa anbringes, at drage Omsorg for, at den ham tilkommende Eneret kommer til almindelig Kundskab. Under særdeles Omstændigheder kan den 5 Aars Eneret ogsaa fordobles, efterat Academiet for det skjønne Kunster derover har afgivet sin Betænkning. Den, som overtræder dette Forbud, bør, foruden en rigelig Erstatning til den Forurettede, erlægge en Mulct til vedkommende Fattigkasse af 50 til 200 Rbd. Sølv, som dog efter Omstændighederne kan nedsættes til 20 Rbd., dersom han ikke har benyttet Stemplet. Forhandling af slige eftergjorte Sager paadrager en Mulct af 10 til 50 Rbd. Sv. Dog skal Søgsmaal af den Forurettede anlægges inden Aar og Dag, da den ellers ikke antages. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Det er ikke længe siden, at Hovedstadens Borgere, efter megen Anstrængelse, fik den moles, der i en Række af Aar har tynget paa dem i Brændeoplaget, rystet af deres Skuldre. Efter lignende Anstrængelser have de nu faaet en anden Byrde kastet af Halsen, idet det saakaldte Natpolitifond, der var bestemt til Forbedringer i Kjøbenhavns Natpolitii, og som, ved Hjælp af en Forøgelse i Vægterskatten siden 1824 var opsamlet til en Capital af henved 60,000 Rbd., nu ikke længere skal forøges paa denne Maade. Paa Cancelliets indgivne Forestilling har Hs. M. Kongen nemlig, under 9de f. M., bifaldet, at hiin Reform maa stilles i Bero, og at den Besparelse af Vægtervæsenets Udgifter, som vil finde Sted, saalænge Politiet vedbliver at kunne holde en Deel af Gadevægterne for en ringere Løn, end de reglementerede 3 Rbd. Sølv ugentlig (1824 nedsattes den fra 21 Mk. til 3 Rbd., og senere, 1829, til 14 Mk.) fra indeværende Aar af skal benyttes til Nedsættelse i Vægterskatten, men at derimod det nævnte Fond indtil videre skal vedligeholdes som en særskilt Green af Stadens extraordinaire Fonds, og forøges ved sine Renter. - Saa til freds=Kbhvnspst." end er med dette Resultat, anker den dog over den Maade, hvorpaa Sagen er fremstillet i Collegial=Tidenden, nemlig som om dette Resultat skyldtes Politichef Kierulff, skjøndt det vistnok tilkommer Stadens 32 Mænd og dens Magistrat, som i flere Aar gientagne Gange have ivret for Ophævelsen af dette Fond, medens Politi chef Kierulff derimod aldrig tidligere, saavidt bekjendt, har understøttet et saadant Andragende, hvorimod det netop er ham, som i sin Tid, paa egen Haand, og uden Communalbestyrelsens Vidende, var den første Ophavsmand til dette Fonds Tilværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Paa nogen Tid har man hørt meget foruroligende Rygter om, at Veiene omkring Hovedstaden skulle være usikkre, og at en Mand endogsaa var bleven fraranet en betydelig Sum Penge. Disse Rygter have, efter de nøiagtigste Undersøgelser, viist sig aldeles ugrundede og ere ene og allene foranledigede ved følgende besynderlige Tildragelse. J Efteraaret anmeldte en Mand, der var indkommen fra Landet i Pengeforretninger, en Aften for Politiet, at han var bleven overfaldet udenfor Vesterport af flere Personer, som havde, trukket ham ind i Haven ved Glacisholm og der, uagtet han havde sat sig kraftig til Modværge, frataget ham 8000 Rbd. Hans Klæder vare forrevne, i Ansigtet havde han nogle Rifter og paa det Sted, hvor han foregav, at Overfaldet var skeet, fandt man et Par Rigsdalersedler, nogle Smaapenge, Stykker af hans Paaklædning, en af Jorden oprykket Pæl og flere Spor af et voldsomt Overfald. De anstillede Eftersøgelser bragte ikke paa mindste Formodning angaaende Gierningsmændene, men gav tvertimod snart Vished om, at det hele Overfald var en reen Opdigtelse. Manden havde nemlig, da der blev begiært Oplysning af ham om hvorfra og hvorfor han havde de ham fraranede Penge hos sig, svaret, at han havde faaet dem hos sin Søn, en ogsaa paa Landet bosiddende Mand, for en Obligation, og da Politiet søgte Forklaring hos Sønnen, erklærede denne, at han holdt det for sin Pligt, ikke alene at tilstaae, at hans Fader hverken havde faaet Pengene af ham eller kunde antages at have været i Besiddelse af en saadan Sum rede Penge, men og saa, at han havde modtaget et Brev, hvori Faderen havde bedet ham om at afgive en med hans overeensstemmende Forklaring. Hvorfor Manden har opdigtet dette Overfald, vid vi ikke, men det er vist, at ingen Jndberetning er skeet til Politiet om nogensomhelst anden i Nærheden af Hovedstaaden udøvet Voldsomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Af et Brev, dateret Rom den 4de Decbr. 1837, erfarvi, at Thorvaldsen paa sin Fødselsdag den 19de Novbr. har modtaget talrige Lykønskninger af Venner og Beundrere, Den store Kunstner overraskede dem Alle ved at vise dem en ny componeret Basrelief, som Jngen endnu havde see før. Det forestiller Adam og Eva med Abel og Kain som smaa Børn, og giør megen Lykke. Vore Landsmænd, Kobberstikkeren Eckersberg og Maleren Roed ere komne (D. Kunstbl.) til Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Paa indkommen Forespørgsel om hvorledes der, i Tilfælde af, at en afdød Præsts Enke har erholdt Bevilling, til Naadensaarets Udsættelse indtil Eftern andens Kaldsbreve, Datum, skal forholdes med Hensyn til de Vacancetoure, som Herredets Præster ifølge Rescript af 6te Febr. 1789. ere pligtige at forrette, har Cancelliet under 31te Novbr. A. svaret, at Collegiet har vedtaget, i de Bevillinger, som herefter udfærdiges til Naadensaarets Udsættelse, at indføre den Clausul: at Enken har at betale, for Embedets Forsyning i saa mange Uger fra Kaldsbrevets Datum, som de, hvori det inden Bevillingens Meddelelse er bleven forrettet ved den for Vacancer anordnede Omgang; - hvorved Spørgsmaalet saaledes er afgjort for Fremtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Agger=Canal har i 1837 stedse været seilbar for Skibe indtil 6 Fod dybtgaaende, thi om Dybden paa Fjordgrunden undertiden har været under 6 Fod, har man gjennem det løse Sand kunnet hive Skibene over. Løbet har ved Jndseilingen fra Havet indtil Midten af Canalen efter Strøm gangen oftere været Forandringer underkastet, men naar eet Løb har tillukket sig, har et andet ved Siden Syd eller Nord paa strax aabnet sig. For Tiden er der fra Havet 3de Jndseilinger, hvoraf den nordligste over Revlen er 6, den midterste 7 og den sydligste 5 Fod dyb. Dybden over Revlen har ikke været over 8 og ikke under 6 Fod, og over Fjordgrunden i det høieste 6 1/2 Fod og det laveste 1 3/4 Fod, denne laveste Dybde varede dog kun nogle faa Dage. Seiladsen er ikke ubetydelig tiltaget, da 95 Skibe, hvoraf 85 have benyttet Lodshjælp, i Aaret 1837 ere passerede Canalen; deraf ere udpasserede 50 Skibe, nemlig til England 14, Holland 1, Norge 200, Altona 15, og indpasserede 45, Skibe, hvoraf til Thisted og Krick 17, Lemvig 7, Nykjøbing 20 og Skive 1.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Af den bebudede historisk-statistiske Maanedstidende for Ribe Stift, redigeret af Adjunct Adler, er første Helark for Januar, udkommet og indeholder: Bidrag til Ribe, Kjøbstads Fattigvæsens Historie, af Stiftsprovst Dr. Frost, R. af D., om Præstekalds Besættelse i det 17de Aarhun. drede og om Kystfarten paa Jyllands Vestkyst, begge Deele af Redacteuren. J den sidstnævnte Afhandling udleder Forf. Seiladsens større Farlighed paa Jyllands Vestkyst især deraf, at denne ikke som Østkysten er gjennemskaaret af Fjorde, som danne brugbare naturlige Havne; at Kysten er særdeles flad og lidet bebygget og kun frembyder faa Landkjendinger, samt at der falder jevnlig Taage; at der ikke af Menneskehænder er anlagt en eneste Havn, skjøndt Naturen flere Steder har anviist Leilighed dertil, som ved Hjerting; at der fra Helgoland til Skagen ikke findes et eneste Fyr, ligesom og at der er aldeles Mangel paa Lodser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Helsingørs Efterretninger, siger i Anledning af Kbhyst. Artikel om de fra Landets Kjøbstæder indsendte Regulativers Confirmering: "Hvad vi ved denne Artikel formene at burde erindre er, at man ikke saa lige kan indsee, hvorfor Communerne her skulle complimenteres paa Autoriteternes Bekostning; thi det bliver dog vel egentlig disse, der have udarbeidet Regulativerne og - vel sandt efter Ordren, snarest muligt. - have fremskyndet disses Jndsendelse. Herfra skal i Sandhed intet stort, end sige det bedste, Beviis hentes for Communernes Modenhed til at frigjøres for Autoriteternes Ledebaand. Paa den anden Side bør man ikke glemme, at der ere mange, baade Over- og Underøvrigheder, som mene det saare godt med Communerne, og som af Hjertet ønske Borgerne en fri og selvstændig Forfatning."J Berlings Avis læses Følgende: "Paa en Reise fra Drammen til Danmark havde jeg den ulykkelige Skjæbne den 20de Decbr. 1837, Formiddag Kl. 9, at miste Masten i min Jagt Ellen Marier, drægtig 16 Commercelæster, omtrent 3 Miil Norden for Skagen. Drev siden for Bølgerne til Kl. 12 1/2 Eftermiddag, da det lykkedes den rettænkende Hans P. Mogensen af Faaborg at komme os til Hjælp og modtog efter min Begjæring Toug, for at slæbe os til Luart af Skagen; men da Kuling og Sø tiltage og Vinden dreiede sig østlig, blev det ei muligt for denne brave Mand at bjerge Skibet, men maatte forlade det for at conservere sig selv. Her var intet tilbage for mig uden at bjerge Livet, med heele Mandskabet, hvilket Gudskelov ogsaa skeete og vi kom ombord hos denne vor Velgiører imod Aften for ei i Nattens Mørke at drages med Forliis, eller at drive i Vesterhavet og omkomme af Frost og Elendighed. Min venlige Begjæring er til Enhver, som maatte finde dette Vrag, at sørge for min Tarv, og tilmelde mig dette til min Hjemstavn Ærskjøbing, og siden erholde passende Bjerge, løn. Jeg er for Øieblikket en ruineret Mand, da denne Jagt var min eneste Eiendom, og staaer jeg nu paa mine gamle Dage næringsløs, men den gode Gud vil vel sende Raad og røre gode Menneskers Hjerter til Gavmildhed mod mig. Dernæst skylder jeg og samtlige Mandskab vor Velgjører Hr. H. P. Mogensen vor hjerteligste Tak, og nedbede vi Guds Velsignelse over ham og hans brave Folk, som frelste os og qvæger os daglig. Vi kunne ei lønne ham, men haabe, at de ville det, i hvis Magt det staaer. Frederikshavn, den 27de Decbr. 1837. Joseph C. Steen- Extract af ovenstaaende Efterlysning bedes optaget af Dhrr. Redacteurer af Søstædernes svenske og norske Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Admiralitets- og Commissariats=Collegiet er bleven opmærksom paa, at flere af de Sø-Jndrollerede, for at unddrage sig fra Møde paa de aarlige Søsessioner, og fra Udskrivning til den kgl. Tjeneste, faa Dage før Sessionen holdes, begiære Reisetilladelse, under Paaskud af at ville søge Hyre, skjøndt de dog ofte strax efter at Sessionen er holdt, komme tilbage igien; saa har Collegiet, for at hæve denne Uskik, der kaster Udskrivningsbyrden over paa et ringere Antal af Værnepligtige, og fremkalder Mangel af duelige Matroser til Tjenesten, udvirket et Cancellie-Circulaire af 23de Decbr. sidstl., hvorved det er bleven paalagt samtlige Politimestere, ikke at meddele nogen Søindrulleret eller Sølimit saadan Reisetilladelse, som de ifølge Cancelliets Circulaire af 25de August 1829 ere bemyndigede til at meddele, fra den Tid da Sessionsberammelsen er kundgjort paa den i Forordningen af 8de Jan. 18025 76 forestrevne Maade, indtil Sessionen er endt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Efter Handelstidenden har der i den senere Tid i Kjøbenhavn næsten ikke været nogen Omsætning i Kornvarer, hvilket formeentlig hidrører fra, at man saa sildigt paa Efteraaret forsynede sig til Forbruget, og at Speculanterne finde Priserne for høie til at haabe nogen klækkelig Avance, Hr. Fries, anden Borgermester i Flensborg, Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, er død af et Slag, flod. Udmærket ved Caracteer og Frisind, vil han paa det smerteligste blive savnet saavel i Stænderforsamlingen som i hans Commune.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Til den kgl. Mynt i Kbhvn, kunne Private nu indlevere Guld til Udmyntning i dobbelte Frederiksdorer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
J Anledning af det nylig i Aviserne omtalte uheldige Dykkerforsøg ved Varde læses nu følgende, her ordret aftrykte Annonce i Ribe Avis: Efter solid Efterretning skal det være Tvillingbrødrene Møller, som i Commissions=Tienden uden Underskrift har ladet indføre en usandfærdig og ærekrænkende Beretning om en af os opfundne Dykkermaskine da saadan offentlig og ufortjente Krænkelse let kan gjendrives og paa Grund heraf retounerer deres Jndrykkelse om os og bor den derfor ansees som en Gjendrivelse. -
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Skulde Vi i Fremtiden behøve nogen Oplysning ved vores Maskine da skulde Man formode at deres mekaniske Hoveder kan give os Underretning derom eller i Tilfælde Vi skulde mangle Belysning da maa der vel tændes en lille Prose ved en af deres mikaniske Lygter. - Slutligen bemærkes at vores Opfindelse er afvigende fra den Møllerske og brugbar til sin Bestemmelse og vor Hensigt er ved Foraarets Begyndelse dermed at gjøre Erobring som uden Tvivl ogsaa skeer da Vi har sikker Opdagelse om en betydelig Skat som nærmere skal blive almindelig bekjendtgjort. - Varde den 6te Jan. 1838. - N. L. Thuun. N. J. Debell.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Døde. A. Funck, f. Jensen, 73 A., i Aarhuus. Johannes Schjøtt, 13 A., i Rønde Kro. Enken E. Reimer, 72 A.; J. Poulsen, 68 A., Begge i Randers. Som et Middel til at forebygge Jldebrand og til at bespare en unødvendig Udgift, giver jeg mig herved den Frihed at foreslaae følgende Vedtægt: Vi undertegnede Jndvaanere at Aalborg forpligte os herved til at aflægge den gamle Skik, at illuminere ved private Bryllupper.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Jndbydelsen circulerer til Underskrift. Aalborg, den 20de Jan. 1838. L. Bøggild.