JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Schweits, den 18de Julii. Buonaparte har nu erklæret sig bestemtere om de franske Troppers Giennem march giennem Valliserlandet. Han forlanger det blot for 25000 Mand, nemlig for Divisionerne Joubert og Baragnay Hilliers, der skulle marchere af Egnen ved Lyon, giennem Piemont over det lidet Bernhardbierg, saa giennem St. Maurice og Aigle ind i det forhenværende Savoyen. Men Schveitserne synes slet ikke sindede at samtykke denne Giennemmarch. Paa den nu endte Landdag i Frauenfeld have de besluttet, slet ikke at blande sig i Velteliner-Sagen, da Veltelinerlandet aldrig er blevet anseet, som en Deel af det helvetiske Statslegeme. Ogsaa Graubundterne skulle være besluttede at overlade Veltelinerne til deres Skjæbne. (De stakkels Velteliner). Paa Forliget mellem Fyrstabbeden af St. Gallen og hans Undersaatter ville Schveitserne fremdeles arbeide; men Abbeden kommer rimeligviis til at give en Deel efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Hamborg, den 28de Julii. Adskillige offentlige Blade tale om en ny stor Alliance i Norden. J Berlin skulle derom holdes virksomme Underhandlinger. J Saxen sættes, efter Forlydende, adskillige Tropper paa Feldtfod. Man taler og om nys anordnede Troppemarcher i nogle preusiske Stater. Dog fandtes disse Efterretninger Hiemmel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Jtalien den 18de Julii. Ogsaa i den pavelige Stad Velletri vilde Revolutionsvennerne foranstalte en Opstand, og udrive Staden fra paveligt Herredom. Den pavelige Gouverneur erfoer, at Revolutionairerne om Natten vilde plante et Friehedstræe. Han hindrede dem ikke; men ved Dagbrækningen saae man syv Hoveder fastnaalede til Træet; det var Revolutionairernes Hoveder. Ved Siden af dem læste man følgende Jndskrift: Friehed, Liighed for dem, det behager, bliver ved at plante eders Træer, og vi skulle ikke undlade, at nagle eders Hoveder dertil! (Mon ikke denne Gouverneur skulde vide, der var en Ting i Verden, der hedde Reaction, dette Adfærd er ustridigt det beqvemmeste Middel, befæste Friehedstræet, og selv engang at levere sit Hoved til dets Ziir eller Vanziir).J Pavia, Bologna, Ferrara, og paa Landet ved Regio have været hæftige Uroeligheder mod det nye System, hvilke kun ved de strængeste Forholdsregler af de franske Commandanter have kundet hæmmes. J Pavia forjagede de Misnøyede Vagten ved Friehedstræet, og vilde omhugge dette, men hindredes deri. J Egnen ved Regio beordredes 1000 Mand af den polske Legion, der kun med Møye kunde bringe Rolighed tilbage. J den cisalvinske Republik hædres imidlertid Buonaparte af en stor Deel af de nye Republikaner, som en Halvgud, og man ønsker intet mere, end, da han allerede er Protector, ogsaa at see ham, som Dictator for hiin Republik, hvis Tropper og National-Garder han selv exercerer, og organiserer, og hvorhen han har draget sin Famile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Paris, den 21de 23de Julii. Følgende er Directoriets officielle Erklæring over Buonapartes Forhold, i en Skrivelse til ham. "Directoriet troer, Borger General, at skylde de vigtige Tienester, De siden Deres Jndrykning i Jtalien har beviist Republiken, lydelig at bevidne Dem sin Erkiendtlighed. Det erklærer Dem altsaa, at det fuldkommen billiger det politiske og militaire Forhold, De der, og navnligen mod Venedig og Genua har brugt. Denne Skrivelse, saavelsom Buonapartes Proclamation til hans Soldater, i hvilken man vil finde Udfald mod det nu i 500s-Raadet herskende Partie, vil sikkerlig ikke bidrage at nærmee dette til Directoriet, med hvilket det deels i Anledning af Ministerskiftningen, deels af nogle Regimenters inconstitutionelle Nærmelse til Paris, er saa godt som i aaben Feide. Den 18de æskede Delahaye af den nye Trediedeel, at Beretning om den parisiske Nationalgardes Reorganisation ufortøvet maatte aflægges, da det Rygte gik, at 8000 Mand Tropper tvertimod Constitutionen nærmede sig Paris, og at der gaves Vaaben til de Jldesindede. Camille Jourdan understøttede ham, og tilføyede blandt andre Rædselsvarsler, at nogle af de afskeedigede Ministre, blandt andre Petiet og Cochon, havde Fordring paa alle brave franskes Agtelse og Erkiendtlighed. Lefebure Dumolard og andre søgte at formilde disse ængstlige Forestillinger; men Tallien talte kraftigen imod dem, og endelig blev det da paa hans og Pastorets Forslag besluttet at Directoriet skul sin Erklæring over Parises Stilling og de 8000 de give Samme Dag havde Directoriets Journal Re Mand. dacteuren tilstædet sig at fremstille Lovgivnings Oppositionen, som besoldet af Pitts Guineer. Herimod ivrede Pastoret med Kraft i følgende Møde, og forlangte Directoriet spurgt, hvad Forholdsregler det havde taget til denne Journalistes Afstraffelse. Dagen derpaa anmældte Anbry, at han vidste, at 4 Jægerregimenter af Sambre- og Maasarmeen skulde komme til Corbeil, og andre til Soissons. Directoriet, som spurgdes, erklærede dette for en Forseelse af en Krigscommissair, saafremt ellers Corbeil ikke laae 12 Lieuier fra Paris. Doulcet fandt denne Beskeed ikke tilstrækkelig, men fik derover nedsat en Commission, bestaaende af 5 ivrige Clichianer, Pichegru, Gault, Willot, Doulcet, og Lenormand. Directoriet har opgivet Lesage, som den Commissair, der skulde have begaaet Forseelsen, og i øvrigt forsikkret, Paris var roeligt. Midlertid drev Henry Laxiviere og Boiss ivrigen paa, at Parises Nationalgarde efter Pichegrus Forslag skulde organiseres, sagde, at alt bebudede en ny 31te Mai, talte om Tvedragt i Directoriet, om Lenoir de Laroches Ansættelse til Politieminister i den Tid, han fyldte Hovedstaden med Skrifter mod Lovgivningen (egentlig mod Clichyclubben) og istedet for Cochon, der havde hele Sammenrottelsens Traad i sine Hænder. Thibeaudeau styrede midlertid noget tilrette, og denne Sag blev udsat. Derimod foretog man Sagen om Clubberne; og skal den 23de paa Simeons Forslag næsten eenstemmig være besluttet, at de, indtil videre, skulde lukkes. Midlertid skal der være roeligt i Paris, og haaber man Enighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Paa Willots Forslag er Directoriet spurgt, om Borras, da han traadde derind, havde den rette Alder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Cadix, den 4de 6te Julii. Den 4de begyndte de Engelske uformodentlig at bombardere denne Stad; af 16 Bomber de kastede, faldt 8 i Havet, 4 sprang i Lufde ten, og kun 4 faldt i Byen, og dræbte en Kone og to Børn. Mazzaredo, som ikke uden Grund befrygtede, at de Engelskes egentlige Hensigt skulde være at kaste nogle Bomber i Havnen, for enten at brænde Floden, eller jage den ud, sendte to Flottiller af Chaloupper mod de engelske Bombardeergallioter, der ligeledes dækkedes af en Chalouppe Flottille. Mellem begge opkom en mordisk Fægtning, hvor Spanierne seirede i Begyndelsen, men da to af deres Chaloupper rykkede for hidsig frem, mistede de deres Chefer, og bleve enten tagne, eller skudte i Grund. Midlertid drog de Engelske sig tilbage, og Bombardementet ophørte, men begyndte igien Natten til den femte, skiøndt ikke med mere Held end første Gang; Natten til den slette begyndte det meget hæftigere end tilforn. Otte engelske Bombardeergallioter tog Post mellem Forterne St. Sebastian, og St. Peter, og vore Kanoneerbaade dreves tilbage. Klokken 4 i Morges vedvarede Jlden endnu. De Engelske have kastet over 2000 Bomber paa Byen. Skaden er ikke saa stor som Skrækken. Mazzarede forlanger hæftigen at løbe ud, og levere et Søeslag. (Fra London mældes, at 8 af Lord Vincents Skibe skal være sendt til Strædet ved Gibraltar at krydse efter den franske Eskadre fra Toulon, og at 6 gaae hiem, og skulle afløses).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Amsterdam, den 25de Julii. Da Vinden endnu bestandig er nordvestlig, kan vor Flode ikke løbe ud af Texelen. J øvrigt er man ikke bange for den engelske Admiral Duncan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Med Vished kan man mælde, at det franske Directorium har givet det afgiørende Svar, at det aldrig vil samtykke nogen hollandsk Colonies Afstaaelse, og hvis Engelland haardnakket paastaaer, at beholde Cap, og Ceilon, kunde Underhandlingerne ansees som afbrudte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Nederelven, den 31te Julii. Kongen af Sverrig er incognito reist fra Østad til Stralsund, derfra til Ratzeborg, og er nu gaaet over Elven. (Hvorhen, siges ei; dog naturligviis ikke til Rusland, hvorhen Aviserne nys bestemte ham).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-04
Kiøbenhavn, den 4 August. J Tallotteriets 626 Trækning i Altona, den 1ste August, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Kiøbenhavns No. Aar. og Munis. anlands Juli. stein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Post-Tidender. Maanet. gen. Mandagen, den 7 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Den tyrkiske Grændse, den 3die Julii. Porten kan ikke med Ligegyldighed ansee de nye Begivenheder i Jtalien, og er bange for, Revolutionssygen ogsaa torde udbrede sig i de tyrkiske Provindser. J Candia, Morea, og andre nærliggende Provindser har Folket gjort et stort Oprør, og selv i Constantinopel skal det være tilbøyeligt dertil. Under disse Omstændigheder har den ved Porten ellers saa meget gieldende Bailo eller Gesandt fra Venedig officialiter tilmældt den store i Venedig forefaldne Forandring, og har tillige med den franske Gesandt Aubert Dubayet anstillet Glædesbeviisninger derfor. Midlertid fik Porten adskillige Courerer fra Stadtholderne i Bosnien, Albanien, og Morea, og sendte strax befalinger tilbage til disse, at føye de fornødne Anstalter mod Repolutionssygens Jndbrud, som den for sine Grændselande især frygter. Porten har ligeledes hiemsendt det Corps ridende Artillerie, den fra det franske Directorium havde faaet til Foræring. De ere paa to tyrkiske Skibe gaaet fra Constantinopel til Venedig til Buonapartes Armee. Mandskabet yttrede ved sin Bortreise tildeels megen Misnøye, men Porten har givet dem gode Reisepenge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Hospodaren i Moldau har faaet udtrykkelig Befaling at bortskaffe de væbnede polske Emigranter, der havde samlet sig. Det hedder, at ogsaa den herværende franske Gesandt har opsagt dem sin Beskyttelse, og erklæret, han blandede sig ikke i deres Ting. De oprørske Provindser, især Grækerne, og Pachaen af Scutari skulle have til Hensigt at erklære sig uafhængige af Porten, ved Hielp af Pachaen i Widdin. Man forsikkrer derfor, at Divan viser al Redebonhed til at træde i nærmere Venskab og Forbund med Huset Østerrig, for ved dettes Hielp at have Ryggen frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Wien, den 22de Julii. Efter officielle Beretninger fra Lemberg, er Commandanten i Ostaallicien General Harnoncourt reist til den Zalescykiske Kreds, at føye de fornødne Anstalter mod de fra Moldau i denne Kreds ankomne Fredsforstyrrere. Dagen før vare allerede nogle Canoner med fornødent Munition afgangne til denne Kreds. De uroelige ere de samme, der søgte at udbred de Skræk i Buckwina. Det er misfornøyede Polakker, der ikke ville arbeide, og som i Krigstanden den østerrigske Exercice ikke staaer an (en anden Tidende giver en ædlere Grund, da den tilstaaer, at adskillige af dem under Kosziusko have striidt for Friehed og Fædreland) og der altsaa finde det mageligere at leve af Ran. Derfor have og mange misfornøyede Tyrker slaaet sig til dem. Hele Begivenheden er meldt til den keiserlige Jnternuntius i Constantinopel, Baron Herbert, der har udvirket en Firman fra Divanet, hvori det under Tab af deres Hoved paalægges alle Pachaer at fordrive Fredsforstyrrerne, og, saavidt muelig, bemestre sig dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
En Skrivelse fra Buckowina under 28de Junii mælder: J Gaar Aftes blev vor Bye bragt i overordentlig Uroe. Alt kom i Skræk, da her udspredte sig den Efterretning, at de Misfornøyede fra Moldau talrige vilde bryde ind her i Byen. Hver, som kunde føre Vaaben, væbnede sig med alle Slags Vaaben, man blot kunde finde. Tilgangene til Staden bleve besatte, og alt beredet til fornødent Forsvar. Midlertid ere vi til i Dag endnu roelige. Til bedre Forsvar er Landværnet tilsagt; ogsaa er Krigscassen til videre bragt i Sikkerhed i Vaskowize. J den Zalesczikske Kreds ere de indbrudte ved Mikuling, og have, efter Sigende, drevet vore tilbage. Den cisalvinske Republik er, saavidt man veed, her endnu ikke erkiendt; og torde det først skee efter Definitiv=Freden; hvortil Marqvis Gallo, formedelst adskillige indtrufne Vanskeligheder, siges at skulde hente ny Jnstructioner. (Fra Frankfurt mældes, at i Præliminairerne en vigtig Forandring skal være skeet). Buonaparte har nu draget sin hele Familie til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Paris, den 25de – 27de Julii. Paa det efter Willots Forslag til Directoriet sendte Spørgsmaal, om Barras – paa hvem Clichianerne for hans Uordholden hed, især ere forbittrede – ogsaa, da han traadde indi Directoriet, havde den fastsatte Alder, er nu kommet det Svar, at han den Gang var tre Maaneder derover Scherer, Pichegrus Lærer og Ven, siges i Hoches Sted at blive Krigsminister, og istedet for Lenoir de Laroche, der har nedlagt Politieministeriet, siges den navnkundige Advocat Duveyrier (her kiendt, som Handelscommissair, under Navn af Honore) at være udnævnt).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Den 26de Julii har 500s-Raadet paa Pichegrus Forslag besluttet, at der om Paris skulde drages en Linie, og sættes Pæle med Paaskrift: Constitutionel Grændse for Tropperne, over denne tør intet Militair, uden Lovgivningens Samtykke, gaae. J øvrigt synes det, som den nærværende Crisis vil gaae af uden Explosion, siden Barthelem skal have bilagt Tvedragten i Directoriet, og man nu, da alle Club der paa Simeons Forslag provisorisk ere forbudne, og Clichyelubben efter Doulcets Forklaring herunder er indbefattet, lover sig meere Enighed i 500s-Raadet. Hæftige Debatter vare der midlertid endnu den 24de, da Tallien i en Tvedragtstale gjorde et Forligelses=Forslag, og blandt andre fremdrog den Dolk, han havde truet Robespierre med, og lovede dermed at nedstøde den første, der vilde forgribe sig paa Constitutionen, og i øvrigt gjorde hyppige Udfald paa Clichianerne. Der vare naturligviis de, der æskede denne Tale trykt, men HenriLariviere satte sig med lige Hæftighed derimod, giennemgik paa ny alle de truende Udsigter; September Garat (31te Mays kunde han med fuldkommere Føye have kaldt ham) bestemt at afløse den ny Politieminister; Buonapartes Adresse til hans Armee, opslaaet paa Parises Mure, Directoriets Udflugter og langsomme Svar o. s. fr.; og fik han da saavel Talliens Forslag, som Trykningen af hans Tale forkastet. En anden vigtig Seier, Clichianerne have vundet, er, at Nationalgardernes Organisation efter Pichegrus Forslag paa ny er vedtaget. Midlertid bebuder Louvet nye Uroeligheder i Paris. Derhos sige andre Efterretninger, at Paris i Grunden er saa roeligt, som det aldrig siden Revolutionen var.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Mayland, den 18de Julii. Den glimrende Høytid den 14de Julii blev især mærkværdig ved Buonapartes Nærværelse og Taler. Da hele Armeen ved Afmarchen rykkede ham forbi, traadde en Corporal af 9de Halv brigade til ham, og sagde med lydelig Stemme: Du har reddet Frankerig, General Soldaterne, dine Børn, der ere stolte af at høre til denne uovervindelige Armee, ville med deres Legioner slaae en Vognborg om dig. Frels Republiken, og de 100000 Mand, Armeen bestaaer af, maae trænge sig om dig, at forsvare Frieheden". Heroven paa var det, Buonaparte holdt den – dumourierske - Tale (som i forrige Nummer, meddeelt).J denne Uge udnævner han vor Lovgivning. Den 5te Directeurplads er endnu ubesat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Jtalienske Grændse, den 23de Julii. Man troer, at med første en Deel af den fransk italienske Armee gaaer til Frankerig. Det hedder Massena vil med første gaae til Paris. De piemontesiske Grændsefæstninger Tortona, Cunco, og Alessandria sættes af de Franske paa Krigsfod; ligeledes befæste de meere og meere Palma nuova og Mantua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Wien, den 26de Julii. Gallo kom her i Forgaars fra Udine. Man vil hverken hos ham, eller de Hospersoner, han har talt med, have seet glade Ansigter. Fortsættelserne af de italienske Fredsunderhandlinger skulle finde store Vanskeligheder, da det hedder, Keiseren ikke kan forstaae sig til at miste Mantua, og Mantua eller Krig er Ultimatets Hovedindhold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Brüssel, den 27de Julii. Fra Lille mældes, at Fredsunderhandlingerne ikke meere gaae saa driftig, efter at Pleville er reist til Paris at modtage Søeministerposten. J to Dage ere ingen Conferencer holdte. Nogle troe, at Fredsunderhandlingerne i Jtalien mellem Keiseren og Buonaparte finde Vanskeligheder, der og naae til disse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Haag, den 29de Julii. Fra Lille erfarer man bestandig intet afgiørende. Engelland synes at regne paa Uroelighederne i det indre Frankerig, og Underhandlingerne blive stedse vanskeligere, jo høyere dette Haab stiger. Engelland bliver ved at paastaae Cap og flere deslige ubevilgelige Vilkaar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Den engelske Flode skal af Cadix have fordret 10, andre sige, 20 Million Brandskat, hvorom underhandles, skiøndt den stærkere spanske Flode ligger i Havnen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
London, den 25de – 28de Julii. Om Underhandlingerne i Nyssel have vi ingen Efterretninger. Coureren med Afslaget paa det franske Directorium høy spændte Fordringer afgik først den 21de fra Dover, og i Gaar er vel en ny Coureer kommet med Depecher fra Malmesbury, men dens Jndhold holder meget hemmelig. Man havde i Dag endog udspredt, Underhandlingerne vare afbrudte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
J Lord Grenvilles Statsamt er for nogle Dage siden kommet nogle fornemme Franske, der paa en aaben Baad vare satte over. De siges at være Royalister, der bringe ham Efterretning om Partiernes Stilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Lüneborg, den 29de Julii. Sverrigs Konge er incognito gaaet herigiennem til Pyrmont.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Kiøbenhavn, den 7 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
Vinden. 31 Julii. Varme. S. O. 1 August. S. O. V. S. V. 28. I. O. 18 1/4 S. V. 28. I. I. 18 S. V. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-07
AVERTISSEMENT. Mandagen den 14de August førstkommende om H. H. M. Formiddagen Kl. 9 Slet skal endeel Gods og Løsøre, afg. Takkelageskriver Jens Rosenberg og efterlevende Enke tilhørende, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Steentøy og Glas, Meubler og Trævahre, deriblandt et godt Claveer, et Pantelona og et 8 Dages Stueuhr, Linned af Lagener, Pudevaar, Gardiner, Dækketøy, Manskietskjorter, samt hiemmegjort Lærred og Dreyel, tilligemed Mands- og Fruent immer Gangklæder, meget gode Sengeklæder, et Jagtgevær og Pistoler med videre, ved offentlig Auction udi deres tilleyehavende Værelser i S. T. Hr. General-Adjudant og Capitain Thøge Aboes Gaard No. 92 paa St. Annæplads, til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, især af Ubekiendte, eller naar forlanges, af Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Kiøbenhavns Kr. No. Aar. Hamumeubsen. Post-Tidende. sine li Fredagen, den 11 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stokker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Ueberlingen, den 23de Julii. Ved det condeske Corps er følgende for tre Dage siden bekiendtgjort: Hs. russisk keiserlige Majestæt viiser mig den Ære, at mælde mig, at Kongen af Frankerig (Ludvig den 18de hos Samme har gjort et Skridt, i Hensyn til denne Armee, og at Hs. Keiserlige Majestæt smigrer sig, at Hs. Majestæt og jeg ville have Aarsag at være lige tilfreds med de Tilbud, hans Minister i Sammes Navn har befaling at giøre mig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Keiseren af Rusland vil komme Armeen til Hielp (!) han vil anholde derom ved Hofferne i London og Wien, til alle Anordninger ere føyede til at fortsætte sammes ædelmodige Velgierninger imod os. Han lader mig forsikkre, at fra det Øieblik af, han modtager Armeen, skulle fra den første General indtil den sidste Soldat alle Jndividuer i Armeen, der ville nytte hans Velgierninger, faae samme Løn, eller Sold, som de nu nyde. Først, naar en Coureer, der skal sendes til Rusland, er kommet tilbage, vil man bestemt erfare de Slags Vilkaar, som Hs. Keiserlige Majestæt har lovet Armeen, i det samme vil tilstaae den franske Adel samme Rettigheder, som den russiske nyder" (Denne Efterretning, som den russiske Statsminister, Hr. von Alopæus, selv er kommet at bringe Prindsen af Conde, synes temmelig nøyagtig at bestemme, hvor store de Forhaabninger kunne være, som Schirachs Journal synes at bebude Frankerigs titulair Konge af den russiske Keisers Venskab og Jnteresse for ham. Rusland vil ustridig her vinde Mennesker til sine Ørkner, ogsaa synes Øieblikket, hvori dette Forslag skeer, og Maaden, hvorpaa det modtages, tydelig at forkynde, at Contrarevolutions Forhaabningerne betydelig maae være svækkede).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Basel, den 21de Julii. Graubundterne have nu, da Schveits ikke vil yde dem nogen Hielp, i en Forsamling i Chur besluttet, at tilbyde Veltelinerne Forening. Tillige have de sendt Deputerede til Buonaparte, og det cisalpinske Directorium, for at hindre, at den forlangte Forening med den cisalpinske Republik skulde blive Veltelinerne tilstaaet. Men disse synes besluttede, at drive deres Forehavende igiennem. De have lagt Beslag paa alle Graubundternes Eiendomme i deres Land, og ville sælge disse; de have ogsaa fundet Tilhængere i adskillige Districter af Graubundten, hvilke ville slaae sig til dem. Sagen bliver Dag fra Dag mere betænkelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
J det St. Galliske ere paa ny forefaldne uroelige Optrin. Landfolket blev utaalmodigt, at Schveitser=Repræsentanterne nølede saa længe i St. Gallen med at afgiøre Tingene, de droge mod Byen, trængte sig hen for Schveitser=Repræsentanternes Huse, og fordrede med Hæftighed Sagen afgjort. Med megen Umage lykkedes det Landalmeenhedens Foresatte igien at tilbagebringe Rolighed. Midlertid blive i den hele Can om St. Gallen alle de opsøgte, der høre til de blødes Partie, og meget mishandlede af de haarde, der nu have Overhaand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Man havde troet, Zürich vilde følge Bernernes Exempel, og igien indsætte alle dem, der for politiske Meeninger vare forviiste, eller fængslede, i deres Rettigheder, samt igien tilbagegive Pengebøderne, og de confiskerede Godser; men det skeer ikke. Et Medlem af det høye Raad giorde den Anmærkning, da herom taltes, at Magistraten ved en Amnestie vilde overtræde sine Pligter mod Zürichs Borgere. En Amnestie kunde i denne Canton have vigtige Følger, da Giæringen mellem Landalmuen har ikke at miskiende. Friehedens og Lighedens Grundsætninger have mange Tilhængere, og der synes kun at fattes Anledning, for at frembringe et Udbrud. (Under disse Omstændigheder skulde man snarere troe, at et nægtet end et bevilget Amnestie kunde tilveyebringe denne Anledning).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Troppegiennemmarchen gjennem Walliser-Landet er nu eenstemmig afslaaet Buonaparte af Schveitserne, af Frygt for flere lignende Fordringer i Fremtiden, der torde blive til Landets Skade. Zürich har sendt en Retfærdiggjørelses Skrivelse i denne Anledning til Directoriet. Derimod har den berygtede Mallet Dupan maattet rømme Muren, hvor han opholdt sig; og alle hans Forestillinger mod Canton Berns Befaling, hialp intet. Han gik derfra til Freiburg i Schveits, og vil saa til Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
J Gaar kom den fortiente General Desair fra Rhinarmeen med to Adjudanter hertil, og reiste i Morges tidlig til den italienske Armee, for at giøre Aftale med Buonaparte og visse vigtige Anliggender; saa gaaer han tilbage til Rhinarmeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Frankfurt, den 29de Julii. Det hedder, at de endnu paa denne Side af Rhiinstrømmen liggende franske Tropper af Sambre- og Maasarmeen, formedelst de nærværende Omstændigheder i Frankerig, have befaling, at bryde op om fem Dage, og for det første drage sig sammen i en Leir bag Maasfloden, efter andres Sigende, skulle de strax marchere ind i det indre Frankerig. En Deel af Rhiinarmeen skal igien rykke i disses Plads.