Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-05-05
Ved allerhøieste bemyndigelse har Hs. Majestæts Ministerium meddeelt Minister Lehmann Fuldmagt til som Regjeringskommissair at bereise NørreJylland. Med Hensyn til, at Regjeringen ikke for Øieblikket synes at ville lade de stedse talrigere og meere indtrængende indkomne Ønsker om og Forslag til en Opstand og Væbning i Masse af hele den vaabendygtige jydske Befolkning blive til Virkelighed, hedder det i "Fædrelandet" Man vil spørge: hvad vil Regjeringen da gjøre, Vilden overantvorde Jylland forsvarsløst i Fjendens Haand, eller har den noget Haab om paa anden Maade at kunne frelse det strax eller senere, Vi svare, at den nu samlede danske Armee er, som Erfaringen har viist, for svag til at kunne gjøre en fjendtlig Hær af 40 til 50,000 Mand Modstand med Haab om at standse dens Fremrykken, og at Man derfor upaatvivlelig har gjort Ret i at drage Hovedstyrken over paa Øerne for at udhvile og forstærke sig, istedetfor at friste nye Kampe, hvis Udfald, om end nok saa ærefuldt, dog nødvendig maatte være en Vigen for Overmagten. Selv med den Forstærkning, Hæren i disse Dage modtager, vil den dog være for svag til at foretage Noget mod den hele samlede fjendtlige Magt. Den maa altsaa vente, til den fjendtlige Hær deeler sig, maaskee tildeels trækkes tilbage, eller til vi faae Hjælp udenfra. J begge disse Tilfælde vil Hæren sikkert gjøre Alt, hvad der staaer i dens Magt for at frelse Fædrelandet og hævne de alt lidte Tab. Jndtræder Jntet af dette og ingen mindelig Afgjørelse, der kan forenes med Nationens Ære og Velfærd, er at opnaae, saa er der dog endnu Eet tilbage, men det vil tage Tid og det vil medtage Nationens bedste Kraft, saa kan Folkevæbningen udvikles paa Øerne, og hele disses vaabenføre Befolkning øvet ordnet og tilbørlig rustet, naar Tidens Fylde kommer, vove det sidste Forsøg paa at befrie Halvøen eller døe sammen. - Men hvad der end skeer heraf eller ikke, saa ligger Halvøen, som bemærket, aaben for Fjenden, og forsaavidt han vil marschere derind, hvad der vel neppe staaer til at betvivle, saa er den udsat for en midlertidig Occupation. Dette er en lidet lystelig Udsigt; det er en tung Skjæbne, der gaaer hen over vore jydske Brødres Hoveder; men den maa bæres, og det vil være langt klogere, om Befolkningen for det Første rolig finder sig i den og gjemmer sine Vaaben i den mørke Arnekrog og sin krænkede Stolthed og brændende Frihedstrang i det tause Bryst, end om den ved spredt, uordenlig og unyttig Modstand ophidser den overlegne Fjende til Voldsgierninger og Mishandlinger, hvorfor Landet sikkert ellers vil blive forskaanet. Det, det gjælder om, er at vente og vente taalmodigen, at underkaste sig Ydmygelsen og Undertrykkelsen, for at vinde Ære og Frihed. Først naar den regulaire Hær enten ene mod den svækkede Fjende, eller forstærket inden, eller udenfra, saa at den kan og bør møde ham i hans nuværende Styrke, først naar den sætter sig i Bevægelse, da Jyder, da er det Tid til at staae op i Masse, til at vise, at J ere Niels Ebbesens Folk, til at understøtte Eders befriere paa enhver Maade. Derfor gjemmer Eders Vaaben, og bruger dem ikke i Utide, gjemmer dem, til Randers Stormklokke kalder igjen. - Men for at vi skulle kunne forlange af vore jydske Brødre at de med Ro og Resignation skulle bære Broderparten af Krigens Ulykke, saa sømmer det os, ikke blot at love, at vi, dersom det vorder nødvendigt, engang ville offre Gods og Blod for deres Befrielse, men ogsaa at udtale den uendelige Smerte, som sønderriver vort Bryst, ved at tænke os for en Tidlang afsondrede fra dem, med hvem vi ere forbundne ved alle Naturens Baand, ogsaa i Gierningen at lægge for Dagen vor Beredvillighed til at bære saa stor en Deel som muligt af den Byrde, der burde være fælles. Fra Skaane skrives der til "Fædrelandet for igaar, at hele Landet er i Bevægelse for den danske Sag. Den almindelige Mening og Stemning er for, at Sverrig bør gjøre fælles Sag med Danmark, og Forhaabningen om, at det vil skee, søger Bestyrkelse i Troppernes Ordre til at holde sig marchfærdige. Tropperne selv deele Publikums Mening og brænde af Utaalmodighed efter Kampen. Der tales endog om en Demonstration fra Officerernes Side i denne Retning. Det er ikke blot i Kjøbstæderne, Stemningen er saadan, men ogsaa paa Landet. Rust= og Rodholderne, som skulle forpleie og udruste Soldaterne af de inddeelte Regimenter ere rede til at sørge for alt Fornødent, saasnart Ordren, eller Man kan i dette Tilfælde sige, Tilladelsen blot maatte indløbe fra Stockholm. Fra en Landsby dybt inde i Landet have vi hørt følgende smukke Træk fortælle. Som Præsten Paaskedag havde endt sin Bøn for Sverrig og dets Konge, reiste en gammel Bonde sig og spurgte, om han ikke syntes der var god Anledning til ogsaa at bede for Danmark. Præsten gik villig ind paa Forslaget saavelsom paa det af en anden eller samme Bonde tilføiede Amendement, at Man den Dag skulde yde et Offer til Understøttelse for de i Krigen faldne danske Brødres Efterladte. Menigheden gik til Alteret og lagde dette Offer ved Siden af Præstens. Det hedder i Berl. Tid, for igaar: "Vore Krigere samles nu i Fyen, hvortil Man har overført alle de Tropper som ere overflødige paa Als, og en Deel af det Wedellske Korps. J Fyen samles ogsaa Reserven og de frivillige Korps, Krigskibene lettede og fremskyndede Overfarten, ligesom disse Skibe vedligeholde Forbindelsen, og forhindre Fjendens Forsøg paa at forurolige de ved Kysterne og i Søstæderne opstillede Tropper. Søstyrken opererer i Forening med Landstyrken. J Hamb. Blade for i Onsdags meldes fra Frankfurt under 30 April: Efter Forlydende har Forbundsforsamlingen i sit Gaarsmode, ifølge Preussens Anmeldelse og Opbringelse af tydske Handelskibe ved danske Krigskibe, og ifølge dets Andragende besluttet, at Forbundstropperne skulle rykke ind i Jylland og holde samme besat som Sikkerhed og indtil Fastsættelsen af Erstatningen for de gjorte Priser. - Fra Stettin meldes, at Man der har lagt Beslag paa danske Skibe og dansk Eiendom. - Som det hedder ville Friskarerne nu trække sig tilbage fra Slesvig, saafremt de ikke ville lade sig optage blandt de regulaire Tropper. - Admiral Napier har faaet Ordre til at krydse i Kanalen; den af ham kommanderede Øvelseseskadre skal forstærkes indtil 7 Linieskibe. - Fra Glückstadt hoveres over, at Man har opbragt den danske Handelsbrig "Thorwaldsen". Hamborgerne have lagt Beslag paa det danske Handelskib "Geiser" - Hertugen af Augustenborg var den 30 April med General Wrangel i Haderslev, - J Tydskland er det meget uroligt, fornemmelig i den sydvestlige Deel; i Baiern samles en Forbundsarmee, hvortil Preussen stiller 25,000 Mand. – J Posen tiltager Urolighederne; den polske Befolkning skal have liidt flere Nederlag, men fortsætter Kampen med Forbittrelse. - J Paris ere Valgene til Nationalforsamlingen tilendebragte: de fleste Stemmer faldt paa Medlemmer af den provisoriske Regjering; Lamartine. havde 260,000, Ledru-Rollin 131,500 St. J Rouen har været meget farlige Arbeideruroligheder. De 17 "Tillidsmænd" i Frankfurt have til Forbundsdagen indgivet et Udkast til en tydsk Rigsforfatning, ifølge hvilket der skal være en arvelig tydsk Keiser. Majoriteten af den permanente Kommittee vil have en Keiser, der vælges paa 3 Aar.