Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-22
Nogle Betragtninger under Overskrift: "Preussens Forvaltning med Hensyn til de enkelte Provindser, især Rhin provindserne, indeholde flere interessante Vink og Oplysninger og Statsforholdene her tillands. Først vises hvorledes den preussiske Stat, siden sin Restauration 1815. stedse meere har centraliseret sig og søgt at indføre Heelhed i Bestyrelsen, til hvilken Ende Distrikterne ere sammensmeltede i større Provindser, uden nødvendig eiendommelig Forfatning i nogen af disse, dog med provindsielle Landstænde=Forfatninger efter de særskilte Jnteresser. Men siden Aaret 1830 satte Europa i Bevægelse, har Man ogsaa paa disse sporet en Stræben efter, ja selv Forslag til Konstitution, Rigsstænder, Offentlighed, Pressefrihed, og flere deslige Talemaader, som findes paa Registeret af den liberale Katekismus." Hertugdømmet Sachsen, i Begyndelsen saa meget stemt imod Foreningen med Preussen, har snarest amalgammeret sig med de gamle Provindser. J Posen, som beboes af en anden Folkestamme, med andet Sprog og andre Sæder, kan Talen endnu ikke være og personlig Hengivenhed og aldeles Sammensmelten med Monarkiets øvrige Dele, men det vil med Tiden komme, og ifølge den store Mildhed og Skaansel for nationale Eiendommeligheder, hvormed Provindsen behandles, vil Posen om nogle Aar være reent vundet for det preussiske Monarkie. Rhinprovindserne indbefatte den nordlige eller gammel preussiske, den syde og vestrhinske og den østrhinske Deel. Om den sidste gielder omtrent det samme, som er sagt om Sachsen. J de gammel preussiske Rhinlande var den gamle Hengivenhed endnu ingenlunde uddød og her spores kjendelig Attraae efter at identificere sig med de gamle Provindser. De syde og vestrhinske Provindser fattes naturligviis hiin medfødte Hengivenhed for Regenthuset, og Forvaltningen, men de behandles med slig en Mildhed og Hensyn til deres Eiendommeligheder, at de arbeidende Klasser føle sig meere tilfredse end i noget Naboland. Den store Fleerhed er et fortræffeligt Slags Mennesker, virksom, lystig, forstandig, ærlig, religiøs, gjæstfrie. Saaledes viser Landmanden, Haandværkeren og den simple Borger sig i det skjønne Rhinland. Jkke saa ganske reen har en Deel af de høiere Klasser vidst at bevare hiin herlige National-Karakteer. 18 Aars Sammenhæng med Frankerig har paatrykt dem det franske overfladiske og pluddervorne Stempel. Kun for ofte hører Man disse Herrer rose sig af, at Rhinlænderen staaer paa et høiere Trin af Dannelse end de øvrige Tydskere, og virkelig findes den høiere og ægte Dannelse her ikke sjelden mellem Fabrikantere, Godseiere, Kjøbmænd, Justits=Embedsmænd og udmærkede Advocater. Med en exemplarisk Vandel forbinder Geistligheden en langt større Videnskabelighed end i de øvrige katholske Lande, som det overalt er lige saa sælsomt som sandt, at ved Rhinen findes den største Dannelse i de høiere Stænder, hvor der findes meest af positiv Religiøsitet. Men saa er igjen Tallet af de halvoplyste Snakkere her større end i de øvrige Provindser; her findes fleest af dem, for hvilke Coder Napoleon er den høieste Viisdom. Denne Klasse Mennesker afgiver sig da og i den senere Tid, ligesom Frøerne efter en mild Regn, meget med Politik, det vil sige, de nyeste Pariser Tidender. Af disse laane de deres Lys og kunde det lykkes dem, vilde det nye Frankerigs Grundsætninger snart blive de herskende i Landets indre Organisation. At imidlertid Jur-Jnstitutet, Hypothekvæsenet m. m. trænger til en bedre Indretning og Kontrol, at Statens Eenhed kræver at sætte de administrative Grundsætninger i Harmonie med Monarkiets øvrige Dele, kan ingen Fornuftig drage i Tvivl. Hansemanns Bog: "Preussen og Frankerig statsretlig og politisk, med fortrinlig Hensyn til Rhinprovindserne, var et Slags Krigsmanifest imod den preussiske Stat. Trods alle søde Ord og loyale Talemaader er Tendentsen umiskjendelig. Han søger nom lig at bevise: at Man i Frankerig ikke blot regjeres bedre, men betaler mindre Afgivter end Preussen, at Rhinprovindserne behandles stedmoderlig og vilde være langt bedre tjente med en Forbindelse med Frankerig.