Berlingske Tidende, 1760-01-04
Den 28 Dec. sidstleden, har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende Landvæsenets Forbedring ved at faae det derudi værende Fælledskab, saavidt Fyen, Lolland og Falster med underliggende Øer er betreffende, ophævet, med videre. Herudi har vor allernaadigste Monark, efterat den om Landvæsenets Opkomst allernaadigst forordnede Commission allerunderdanigst havde refereret de fra Vedkommende indhentede Betænkninger, allernaadigst fundet for godt at anordne og befale i den første Articul: at det efterdags maae staae enhver Lods=Eyere frit for, sin paa et Sted samlede, og for sig selv liggende Jord, Skov, Ager eller Eng, som ingen anden haver Rettighed til eller Deel i, til Skovs Opelskning, eller Ager- og Eng=Brugets Forbedring at indhegne, imod at han udi Fælledsskabet mister den Græsning, det indhægnede Stykke var ansat eller bør taxeres for, og at han selv bekoster, og vedligeholder sin Jndheigning, men i Fald samme indtræffede saaledes, at den tillige kommer de paagrændsende til nogen Hielp, i det de ellers havde at heigne, saa bør de og for saavidt tage Deel udi hans Heign, og i saa Maade ikke giøre ham nogen Slags Dispute eller Jndvending. J den 2den fastsættes allernaadigst angaaende de Marker og Jndelukker, som i Almindelighed kaldes Overdreve eller Heeder, at naar een Bye eller Eierne af det meeste Byens Hartkorn finder for godt, at have deres Anpart af sligt et Overdrev, først Bye= og siden Lods=Eier viis tildeelt, samt for sig selv indhegnet, da maae det være dem tilladt, uden at de andre Byer eller øvrige LodsEiere i deres Bye, som har det mindste Hartkorn, derudi maae være hinderlig; men disse bør endog være forpligtet at ladvenant at tage Deel med hiine i Heignet. Videre fastsættes i denne Articul, hvorledes med Heigningen for Overdrevne, og de derudi værende Vandsteder og Tørve=Moser skal forholdes; Endelig tilsiger Hs. Majest. allernaadigst, at, naar først enhver Bye, dernæst enhver Lods-Eyere, saaledes har faaet sin Andeel af Overdrevet eller Heeden for sig selv indhegnet, at enhver Jordebruger ved sin Anpart Jordsmon derudi, da skal den Jord, som de derudi paa lovlig Maade opbryde og bruge under Ploven, men ikke tilforn som Agerland er taxeret, ikke heller formedelst denne Forandring blive matriculeret høyere eller anderledes, end den hidindtil været haver, og de, som vise sig retskaffen Patriotisk i alvorlig at sætte dette i Værk, vil Hs. Majest. endog i andre Maader ansee med allernaadigst Velbehag, til deres ydermeere Fordeel og Opmuntring. Den 4de og 5te Articul handler omde Marker og Jorder som en Bye haver fælles med en anden, og hvorledes med deres Deeling skal forholdes. J den 5te Post befales, at ingen maae jage paa nogen Byes Mark, med mindre han derudi eyer 10 Tønder Hartkorn; i denne Post handles og om beneficeret Gods den 6te handler om Aaers Reensning og Mosers Udgravning. Den 7de og sidste Articul viser, at Hs. Kongel. Majest. allernaadigst vil herefter lade sig af Stiftamtmændene saavidt Kiøbstæderne, og af Amtmændene saavidt Amterne angaaer, allerunderdanigst aarlig indberette, med hvad Drift og paafølgende Fordeele enhver befordrer og fuldfører Hs. Kongel. Majests. høystpriselige Villie, som tillige er, at det ikke maae være nogen tilladt om de i denne Forordning befalede Ting at søge Process og Rettergang; men dem befales, naar noget hinderligt maatte møde eller noget indvendes, at de deres udførlige Relation og Forslag paa hvad Maade de formeente, samme Forhindringer efter Omstændighederne, paa de Efterladende og Uvilliges Bekostning vare at have, til Hs. Majests allernaadigste Foranstaltning allerunderd, indsende. Saa er og Hs. Kongel. Majests, allernaadigste Villie og Befaling, at hvad denne Forordning meere indeholder end den der tilforn d. 29 Dec. 1758 angaaende Landvæsenets Forbedring er udgivet, det skal og for de Vedkommende i Sædlands Stift, samt Møen og Amager til allerunderdanigst Efterlevelse være at forstaae.