JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-09-07
Under 29de October 1847 indgave Ane Marie Andersen med Mand og Værge Chr. Laustsen, og Abraham Jensen, til det Kongl. Danske Cancelli den i Acten Pag. 20 til 32 indførte Klage over Secretair Koefoed, efter hvilken det er lagt denne Embedmand til Last: at han den 14de Septbr. f. A. om Aftenen indfandt sig paa Chr. Laustsens Bopæl, for at erholde 2de Kammerherre, Bretton tilhørende, og af Chr. Laustsens Kone optagne Køer udleverede: at han ved det af ham udviste Forhold fik Konen (Manden, var fraværende) sat ud af Besiddelse af Køerne, uden at betale hende Optagelsespenge; at han ved denne Leilighed i det Hele behandlede den uskyldige Kone som Forbryderske, ved at udskielde hende, sigte hende for selv at have taget Køerne paa Kammerherrens Mark, sigte hende som Tyv o. s. v., og at han ved samme Leilighed tilføiede Abraham Jensen, der laae i Sengen, flere Slag paa det blottede Legeme med den tykke Ende af Politistokken, og truede ham med criminel Arrest, fordi han paa en høflig Maade yttrede sin Misbilligelse med Secretairens Forhold imod Chr. Laust sens Kone.
Viborger Samler, 1848-09-07
Den indgivne Klage gik principaliter ud paa, at der maatte blive anlagt offentlig Sag, Justitssag, imod Secretair Koefoed, for at han kunde blive draget til Ansvar for Domstolene for det af ham udviste lovstridige Forhold, for det betydelige Borgerfriheden og Huusfreden i lige høi Grad krænkende Misbrug af Embedmyndigheden, han uden mindste undskyldende end sige retlig Anledning havde tilladt sig.
Viborger Samler, 1848-09-07
Udnævnelser og Entledigelse. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnte ordineret Catechet ved vor Frue Menighed i Odense samt Førstelærer ved Borgerskolen sammesteds, F. C. Petersen, til Sognepræst for Hylke Menighed i Aarhuus Stift; Candidat i Theologien og Adjunct, ved Odense Cathedralskole, G. F. P. Strøm, til Sognepræst for Marslev og Birkende Menigheder i Fyen; Cand. theol. O. J. Schmidt til Sognepræst for Vilsted og Vindblæs Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. H. J. Leth til ordineret Catechet og Førstelærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing; Cand. theol. F. C. C. W. L. Breinholm til ordineret Catechet og Førstelærer ved Borgerskolen i Kjøge; Cand. theol. H. W. Rasmussen til Adjunct ved Metropolitanskolen, Kongelig Lærer, ved den militaire Høiskole og ved Landcadetacademiet, Cand. philos. W. Bierring, til Professor med Rang i 5te Cl. Nr. 8 efter Rang-Forordningen. – Hs. Majestæt har i Naade og med Vartpenge entlediget Districtslægge paa Vestmanne A. F. Schneider.
Viborger Samler, 1848-09-07
Ved Tallotteriets sidste Trækning i Kjøbenhavn den 5te Septbr., udkom: Nr. 54. 9. 22. 46. 11.
Viborger Samler, 1848-09-07
(Forlangt Jndrykkelse.) Svar til Anonymen 1, boende i Randers, paa hans yderligere Angreb paa mig af 3die d. M.
Viborger Samler, 1848-09-07
Mit Jnserat af 30te f. M. tilsigter ikke, som 1 formener, at levere Beviser imod, at jeg i Stænderne har viist Halvhed og Jnconseqvents", men det indeholder Berigtigelse af de skjæve Præmisser, hvorpaa 1 Anskuelse var grundet, en Berigtigelse af en i Strid med Sandheden værende Fremstilling af factiske Omstændigheder. Det yderligere Angreb, 1 i sin sidste Artikel gjør paa mig i Anledning af mit Forhold ved Forfatnings-Sagen, grunder han paa, at Jndsigelsen fra Commissarii Side bestod deri, at han kun ønskede, at Nedsættelsen af en Comitee udsattes indtil han erholdt nærmere Tilkjendegivelse fra Hovedstaden; men her gjør han sig atter skyldig i den samme Feil, at fremstille Sagen anderledes end den virkelig forholder sig; thi der var slet ikke Tale om et blot Ønske fra Commissarii Side, men om en Kongl. Befaling. til at standse Sagen, hvilken han skulde sørge for blev exseqveret ved Præsidenten. – Den ældre Artikel, 1 paaberaabet sig af Randers Avis, hvilken ei blev optaget i de Blade, jeg i Almindelighed læser – de Kjøbenhavnske og Viborg Avis har jeg i sin Tid ikke seet, og om Jndrømmelse af forkeerte Paastande om Ens politiske Virksomhed kan der ei være Tale, fordi man ei imødegaaer enhver Artikel i saa Henseende.
Viborger Samler, 1848-09-07
Angaaende den af 1 saakaldte "besynderlige Conference" maae jeg bemærke, at jeg hverken dengang eller nogensinde har modtaget Raad af hele og halve Aristocrater, og at den første Overveielse, imellem Nogle af Forsamlingens Medlemmer (see mit foregaaende Jnserat), var en Conference imellem den constitutionelle Sags bedste Venner, hvilke Alle vare for, at Forslaget skulde tages tilbage. Med Hensyn til Cautioner og Stændernes Anskuelse under de daværende Forhold, hører 1 til dem, der sætter de gamle Provindsial-Stænder i Modsætning til Folket, saa at det endog skal tale for en Sags Liberalitet, at den næsten eenstemmigt er forkastet af den jydske Stænderforsamling. Mon det ei vil gaae 1 og hans Parti ligesaadan ved den tilkommende Rigsforsamling, og de fremtidige lovgivende Forsamlinger? Angaaende Konge-Valgene til Rigsforsamlingen - hvilke i ogsaa selv er for, men hvor jeg dog skal bebreides for Halvhed, fordi min Mening var begrundet paa derved at give Ministrene et Tillidsvotum – da vil Betænkningen af den Comitee, af hvilken jeg var Medlem, og mit mundtlige Foredrag i dets Heelhed overbevise Enhver om, at jeg stemte for Kongevalgene af andre Grunde, end den alene, at give Ministrene et Tillidsvotum. Naar 1 slutter sin anden Artikel med, at han ei nærer personlig Anmositet imod mig, da har mit første Svar ingen Anledning indeholdt til at yttre Sligt; og man kommer derfor, ved denne Yttring, til at tænke paa det Franske Ordsprog: Den som undskylder sig, anklager sig selv." Viborg, den 5te Septbr. 1848. C. M. Jespersen.
Viborger Samler, 1848-09-07
(Ogsaa dette Jnserat tør jeg bede optaget i Randers Avis, og de Blade, der have optaget den sidste Artikel af 4).
Viborger Samler, 1848-09-07
AVERTISSEMENTS. En holsteensk Meierske med gode Anbefalinger for Duelighed og Orden kan faae Condition paa Viskum pr. Viborg til førstkommende November, naar man henvender sig til Eieren, Hofjunker Neergaard. - Paa Gaarden holdes 100-120 Meierikøer. Fedt Studekjød faaes paa Løverdag hos Jacob Thisted.
Viborger Samler, 1848-09-07
Et Par Halvstøvler er funden paa Brænderibakken. Bogtrykkeriet anviser Finderen.
Viborger Samler, 1848-09-07
Auctionsplacat. Jfølge Begjering af Skifteretten i Kjøbmand Frederik Ludvig Lunds Enkes, Abeline, født Hjaltelins Fallitboe af Løgstøer, stilles de bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a) Gaarden Nr. 2 paa Østerbroe i Løgstøer med Gaards og Tømmerplads samt 2de Frugthaver; b) det saakaldte Bomhuus i Løgstøer, og c) en Toft i Løgstøer, skyldsat under Matriculs Nr. 60 for uprivilegeret Hartkorn 2 Fdkr. 2 3/4 Alb. til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: første Auction Fredagen den 22de September, anden Auction Fredagen den 6te October og tredie Auction Fredagen den 20de October førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10, de 2de første Auctioner herpaa Contoiret og 3die Auction i Boets fornævnte Gaard. Eiendommene ville blive opraabte deels særskilte og deels samlede. Auctionsconditionerne med videre ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for Panthaverne i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Herredscontoiret i Løgstøer, den 18de August 1848. Svanenskjold.
Viborger Samler, 1848-09-07
Proclama. Jfølge kongelig Bevilling af 3die Dennes, der bliver læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel Creditorerne i Dødsboet efter Godseier Niss Nissen til Spottrup i Salling under Viborg Amt, til for undertegnede executores testamenti i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Paa Grund af Bestemmelserne i det af den Afdøde efterladte Testaments 7de Post saaledes lydende: "Min afdøde Forbroder, Jens Nissen af Jedsted ved Ribe, hans Børnebørn – 4 Lodder, er Fire eller 1/2 Dele, hvilke deles lige imellem dem, uden Hensyn til Kjøn" sammenholdt med Testamentets 14de Post saaledes lydende: "Som en almindelig Regel bestemmes: at hvis nogen af de ved dette Testament indsatte Arvinger af mit Boe maatte døe forinden jeg, da tilfalder de dem herved givne Lodder deres Arvinger efter Loven, hvis jeg ei i slig Anledning herefter gjør anden Bestemmelse, dog saaledes at Kjøns forskjel ei kommer i Betragtning;" indkaldes herved endvidere de i Henhold hertil Arveberettigede med anordnet Varsel til at melde sig i Boet.
Viborger Samler, 1848-09-07
Jfølge Plakat 21de August d. A. bortfalder Kundgjørelse af dette Proclama i den altonaiske Mercur. Viborg, den 4de September 1848. Blechingberg. C. Møller. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-09-07
Extract af Viborg Amtsraads Forhandlinger i dets ordinaire Møde den 1ste August 1848. (J Udskrift af Forhandlings-Protocollen.)Alle Medlemmer vare tilstede. Nr. 148 s. - 1848. Formanden fremlagde til Revision de efter Justitsministeriets Circulaire af 4de f. M. erhvervede Anmeldelser, fra vedkommende Sogneforstanderskaber over de i Aarene 1823, 1824 og 1825 fødte Mandspersoner, hvilke, som fødte udenfor den værnepligtige Stand, ikke findes i Lægds rullerne. Disse Anmeldelser bleve af Raadet reviderede, forsaavidt dette dertil saae sig i Stand og forsynede med Bemærkninger, forsaavidt Raadet dertil fandt Anledning alene med Undtagelse af Anmeldelsen for Lægdet 101, paa hvilken Rasmus Søegaard Albek, født i Raabye nu Skolelærer i Veirum, er opført og hvilken Person ikke er mødt uagtet Tilsigelse; i hvilken Anledning Formanden blev anmodet om at foranstalte hans Møde, for derefter at forsyne Anmeldelsen med fornøden Paategning paa Amtsraadets Vegne.
Viborger Samler, 1848-09-07
Fattigvæsens Sager. Nr. 115 A. - 1846. Fremlagt blev Etatsraad Holm og Hofjægermester Lüttichaus Betænkning over de af Ephoren for den store Fischerske Stiftelse udkastede Forslag til en nye Fundats for bemeldte Stiftelse samt for en stigende Fond. Denne Betænkning blev tiltraadt med Bemærkning, at Raadet finder at Ephorus allerede ved næste Uddeling har at tildele Fattigvæsenet Alt, hvad der efter Fundatsen tilkommer samme, nemlig de 1/2 Dele af hele Renten. Nr. 99 A. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
Da der endnu ikke fra Hinge og Vinderslev Sogneforstandekskab er fremkommen lovlig Taxationsforretning over Pant for Jacobine Dreyers Legat, saa blev Forstanderskabet anmodet om uden Ophold at indsende en saadan eller at indbetale Capitalen i Amtstuen til Frugtbargjørelse blandt Amtsfattigkassens Midler. Det blev den hos overdraget Formanden i Forening med Statsraad Holm at paaskjønne og decidere om hvorvidt det stillende Pant er antagelig Sikkerhed, saafremt Forstanderskabet indsender Taxationsforretningen, hvorhos det bemærkes i Skrivelsen til Forstanderskabet, at den begjerte Oplysning om Legatets Størrelse efter Skifteforretningen og om hvor det beroer, som tilveiebragte, frafaldes. Nr. 27 A. - 1848.
Viborger Samler, 1848-09-07
I Anledning af at Jeberg og Lybye Sogneforstanderskab har vægret sig ved uden Refusion af den eventuel forsørgelsespligtige Commune at forsørge en Soldats Familie medens han er i Feldten, uagtet der ikkun gives een saadan Familie i Districtet, bestemte Raadet efter Justitsministerens Ordre at indberette Sagen med dens Omstændigheder til Justitsministeriet og at bemærke, at Pastoratet er meget velhavende og at ingen andre Communer have vægret sig ved at understøtte de Familier, som ere i lige Tilfælde. Nr. 34 A. - 1848.
Viborger Samler, 1848-09-07
Et Spørgsmaal fra Gaardeier Esper Boel i Vesterlybye, om han qua Forpagter af Jeberg Præstegaards Jorder skal udrede det Fattigbidrag, som paalignes Præstegaardens Hartkorn, blev besvaret bekræftende i Henhold til Pl. 5te Decbr. 1815 § 3, saafremt ingen speciel Bestemmelse i Forpagtnings-Contracten maatte hjemle det anderledes.
Viborger Samler, 1848-09-07
Skolevæsens Sager. Nr. 11 B. - 1848. Et Andragende fra Bjerring Sogns Forstanderskab om at bemyndiges til at eftergive Søren Wilhelmsens Enke de hende pro 1847 dicterede Skolemulcter, blev afgivet til Skoledirectionen for Rinds m. fl. Herreder, som en Amtsraadet uvedkommende Sag. Nr. 13 B. - 1848.
Viborger Samler, 1848-09-07
Provst Møller fremlagde det søndre Provsties Skolelærerhielpekasse-Regnskab, som af ham er gjennemseet og besluttede Raadet at fremsende Regnskabet til Cultus Ministeriet tilligemed de medfulgte 4 Rbd. som Revisions gebyr for 1846.
Viborger Samler, 1848-09-07
Nogle senere indkomne Communal-Regnskaber bleve deciderede og Vedkommende remitterede.
Viborger Samler, 1848-09-07
Veivæsens=Sager. Nr. 20 C. - 1844. Til Bestemmelse om hvilken Linie Veien mellem Viborg, og Hobroe bør følge, nemlig fra Hovedlandeveien mellem Randers og Viborg til Hovedlandeveien mellem Randers og Hobroe blev det Møde, som i Henhold til Frdn. 29de Septbr. 1841 § 4 & 26 bliver at afholde paa selve Stedet, berammet til Tirsdagen den 12te September næstkommende, Kl. 9 Formiddag, hvortil Amtsraadets Medlemmer følgelig ikke behøve videre Varsel. Ved dette Møde bliver Veicomiteens Betænkning at fremlægge forde Mødende og Sagen derefter at afgjøre og indstille til det kgl. Rentekammers Approbation.
Viborger Samler, 1848-09-07
Da Proprietair Jensen maatte være af den Formening, at den af Rentekammeret approberede ny Veis Anlæg mellem Viborg og Hobroe vilde medtage saa betydelig Bekostninger, at han troede der var fuld Anledning til foreløbig at lade ved Veiinspecteuren foretage en omtrentlig men begrundet Calcule saavel over samtlige Udgifter til en ny Veis Anlæg i Retning over Foulum, Thiele Udhuset som til en Grundforbedring af den nærværende Viborg-Hobroe Vei efter samme Princip som Aarhuus=Veien fra Rindsholm til Kongensbro i sin Tid blev istandsat, bad han Raadet at ville beordre Veiinspecteuren til snarest muligt at foretage en saadan Undersøgelse, af hvis Resultat Raadet mulig kunde see sig opfordret til at foranledige en Forandring af den tagne Beslutning med Hensyn til Veiens Omlægning. Nr. 21 C. - 1844.
Viborger Samler, 1848-09-07
Med Hensyn til Vigtigheden af at Dæmningen til Broen ved Sallingsund kommer istand jo før jo heller, for at Oppebørsel af Broepenge kan tage sin Begyndelse, besluttede Raadet at indskjærpe Veiinspecteuren denne Sags Tilendebringelse. Det blev derhos bestemt, da Broen efter de modtagne Beretninger fra Veiinspecteuren ikke kan blive færdig for 1ste Octbr. d. A., at stille Broe pengenes Oppebørsel til Auction, fra 1ste Januar 1849. at regne, hvilken Auction bliver at bekjendtgjøre i Viborg, Stiftstidende, i Ville og Nautrup Sogne samt i LøderupSogn paa Morsøe. Nr. 46 C. - 1844. Skjernbroes Jstandsættelse betræffende maatte Formanden henlede Raadets Opmærksomhed paa, at denne Broe allerede i Aaret 1843 er erklæret for cassabel og usikker, saa at den neppe kan staae længer uden Risico for de Veifarende. - Vel har den i 1846 erholdt et nyt Slid=Dæk, men det er kun tynde Bræder og selve Fundamentet er ikke derved styrket. - Han maatte derfor formene det rettest at Broens Ombygning nu fremmes i Henhold til Amtsraadets Resolution ved Mødet den 1ste Sept. 1846. Men han maatte fremdeles formene det rigtigst, at Broen blev flyttet og opbygget paa tør Bund saaledes at Vandet i Aaen ved Engens Gjennemskjæring kunde faae en lige Flugt til Lettelse for Pramfarten og til Betryggelse for Broens Varighed.
Viborger Samler, 1848-09-07
Da Sagen ved Amtsraadets Resolution af 17de Febr. 1847 er stillet i Beroe efter det foranstaltende Nivellement af Nørreaaen, saa bestemte Raadet at tilskrive General-Toldkammeret om at vorde underrettet om naar Resultatet af dette Nivellement kan ventes. Nr. 21 C. - 1846. Fremlagt blev en Skrivelse fra Viborg Communalbestyrelse, hvori samme erklærer, at det ønsker Spørgsmaalet om en Anticipation af Grundforbedringen af Kjøbstadens mindre Landeveie stillet i Beroe fortiden. Raadet fandt for sit Vedkommende, intet herimod at erindre. Nr. 62 C. - 1846.
Viborger Samler, 1848-09-07
Med Hensyn til at det ved Mødet den 1ste Marts d. A. blev Propr. Møller overdraget at realisere Levningerne af Muursteen fra Vium Mølle Broe, underrettede han Raadet om, at han har solgt bemeldte Levninger for 15 Rbd. Dette Beløb anmodede Raadet ham om at oppebære og blev Amtstuen tillagt Jndtægtsordre paa samme. Nr. 50 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
Da saavel Eieren af Østergaards Mølle, som Selde Aasted Sognes Forstanderskab, der selv skal bidrage til Broens Opførelse, anseer Opførselsen af en Broe over Kjelling vadsted paa Biveien Nr. 3 i Selde Sogn og Nr. 3 i Thorum Sogn for uopsættelig fornøden, saa fandt Raadet sig foranlediget til at anmode Politimesteren om efter nærmere Conference med vedkommende Sogneforstanderskaber, paa billigste Maade at foranstalte Broen opført paa Sognenes Regning. Nr. 61 C. - 1847. Fremlagt blev det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 1ste Juli d. A., hvori ønskes yderligere Erklæring af Amtsraadet over en Klage fra Eieren af Humle Mølle over, at Amtsraadet ikke vil erstatte ham Betalingen for det til Broen over Møllens Omløbsrende anvendte Egetømmer. Raadet bestemte i denne Anledning gjentagende væsentlig at henholde sig til Herredsfogden, Kammerjunker Harthausens Erklæringer i Sagen forsaavidt dennes sande Sammenhæng vedkommer og derhos at yttre: 1) At Veien qvæstionis er en vigtig Bivei, hvorfor man og uden Vanskeligheder har bevilget at Repartitionsfonden maatte udrede Omkostningerne paa den ene Broe, nemlig den, der gaaer over Hoved=Vandløbet, fordi dette Vandløb og Broen over samme ikke kan undgaaes om der slet ingen Mølle var anlagt paa Stedet. Naar der derimod er Tale om Omløbs-Renden fra Mølledammen, da er det klart, at naar Vandet ikke blev standset forat bruges til Møllens Drift, saa vilde det uhindret passere Hovedløbet og den over samme anlagte Broe og følgelig vilde flere Broer være unødvendige. Da saaledes den omdisputerede Broe alene bliver nødvendig forat Mølleren kan faae Vandet gjennem Veien paa mere end et Sted, for at skille sig ved det Vand, der ikke behøves til Værkets Drift, saa kan Raadet ikke indsee rettere, end at han maa være pligtig til at bære de Bekostninger, som allene udkræves for hans Fordeels eller Bedrifts Skyld efter Principet i Frong. 13de Decbr. 1793 §. 9.3) Endelig maatte man bemærke, at Spørgsmaalet om begge Broer ved en Vandmølle bør vedligeholdes af Communen eller den ene bør holdes af Mølleren selv, altid af Raadet er besvaret bekræftende for det sidste Alternativ og som et Princip-Spørgsmaal, der finder hyppig Anvendelse, er af megen Vigtighed for Communerne, og Repartitionsfonden vilde faae ofte betydelige Udgivter alene til Fordeel for Mølle-Eieren, saafremt Klagerens Paastand gives Medhold. Forsaavidt Omkostningerne til disse Broer før Amtsraadets Activitet indtraadte, af Amtmanden ere blevne anviste af Repartitionsfonden, maatte man bemærke, at Raadet netop forat varetage Communerne og eventuelt Amtsrepartitionsfondens Oeconomie har forandret Principet som anført. Nr. 82 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
Veiinspecteurens Forslag med Hensyn til begiert Erstatning for Beskadigelse paa en Engvei i Fiske derved, at den i Anledning af Grundforbedrings=Arbeidet paa Viborg-Skive Veien er bleven overfyldt med nedfaldende Gruus og Sand. I Henhold til Forslaget blev det bifaldet, at Erstatningen bestemmes paa sædvanlig Maade til Efteraaret, samtidigt med de andre Taxationsforretninger til Vurdering, af skeet Skade i Anledning af Grundforbedrings=Arbeider paa de mindre Landeveie. Nr. 112 C. - 1847. Veicomiteen fremlagde Betænkning over Sagen betræffende Ringkjøbing-Randers Veiens Grundforbedring gjennem Thorning Sogn. I Henhold til samme blev Sagen udsat for at behandles ved et Møde paa Stedet efter Frd. 29de Sept. 1841 samtidigt med Mødet med Ringkjøbing Amtsraad. Nr. 125 C. - 1847. Et fornyet Andragende fra Skive Landsogn om Fordelingen af deres Arbeide paa de offentlige Biveie m.m. blev afgivet til Veicommitteens Betænkning. Nr. 146 C. - 1847. Ligeledes blev til Veicomiteen til Betænkning afgivet et Andragende fra Funder og Kragelund Sogne om Penge Assistence til Opførselsen af en Steenkiste over Hesselvase. Nr. 156 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
Efter indkommen Forestilling fra Veiinspecteuren blev denne bemyndiget til at sætte de uomgjængelig fornødne Overkjørseler af Steen fra den under Grundforbedring, værende Deel af Viborg-Randers mindre Landevei. Nr. 157 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
Da Grundforbedringsarbeidet paa Løgstøer Viborg Veien over Laastrup Bakke er stillet i Beroe i Aar, deels fordi de ved Licitationen skete Bud vare for høie, deels af Hensyn til Krigs Urolighederne, saa bestemte Raadet, at Arbeidet næste Aar bliver at udføre enten ved Accord underhaanden paa nærmere Approbation eller ved leiede Folk under Veiinspecteurens specielle Tilsyn. Nr. 180 C. - 1847. Blev afgivet til Veicommiteens Betænkning. Nr. 25 C. - 1848. Fremlagt blev et Andragende fra Rødding Pastorats Forstanderskab om Jstandsættelsen af Veien fra Jnstrup over Foulum Veien til Hovedlandeveien mellem Viborg og Randers. Denne Vei blev optaget paa Regulativet over offentlige Biveie som Fortsættelse af Veien Nr 5, i Rødding, Sogn. Formanden blev anmodet om inden 1ste October d. A. gjennem vedkommende Politiemester at indhente Forslag fra Forstanderskaberne om de Forandringer som maatte ønskes i Regulativet for de offentligt Tilsyn undergivne Biveie. Nr. 52 C. - 1848.
Viborger Samler, 1848-09-07
Et Andragende fra Forstanderskabet for Nørbek Pastorat, om Hielp til en Steenkistes Opførelse i Nørbek Bye paa Veien mellem Læsten og Nørbek Broe fandt Raadet ikke at kunne bevilge, da Sognet ikke kan ansees bebyrdet ved at opføre Steenkisten qvæstionis uden Hjælp og Steenkisten desuden ligger paa selve Byegaden. Nr. 52 D. - 1844. Formanden fremlagde en Deel Opsigelser af de Foreninger om Godtgjørelse for Fribefordringer som paa 3 Aar. ere indgaaede og som exspirere 1ste Januar 1849. Med Hensyn hertil besluttede Raadet at træde i Corspondence om en billig Erstatning, hvorhos de paagjældende, maatte gjøres opmærksomme paa, at Raadet har besluttet enten at bortlicitere Befordringen eller anvise samme in natura ved Reqvisitioner saafremt passende Forening ikke opnaaes. Videre blev fremlagt det af Proprietair Jensen udarbeidede Udkast til et Regulativ for Fribefordringsvæsenet, for Viborg Amt, hvilket blev gjennemgaaet og bifaldet til Jndsendelse til Rentekammerets Approbation. Nr. 15 D. - 1847. Fremlagt blev en Skrivelse af 29de Juni d. A. fra Randers Amt indeholdende Randers Amtsraads Samtykke i Antagelsen af Forvalter Jacobsen til Aae-Jnspecteur paa Skaltz eller Konsted Aae, og i Udredelsen af 1/2 a hans Lønning med 55 Rbd. aarlig.
Viborger Samler, 1848-09-07
I Henhold hertil blev det bestemt at anvise Aa=Jnspecteurens Gage med 55 Rbd. af Repartitionsfonden og at tillægge Amtsforvalteren saavel en staaende Ordre til denne Udtælling, som til af Randers Amt at modtage og beregne Fonden hiin 1/2 til Jndtægt. Nr. 22 D. - 1847. Fremlagt blev Landsoverrets=Assessor Herredsfoged Eberling foreløbige Erklæring, betræffende Anskaffelsen af Plads til Opførelsen af et Ting= og Arresthuus i Middelsom og Sønderlyng Herreder i hvilken Anledning han blev opfordret til at overveie Sagen med de Delegerede fra Sognenes Forstanderskaber med Hensyn til, at det er Jurisdictionens Beboere, der skal udrede Omkostningerne og om Resultatet at gjøre Jndberetning til Amtet senest inden September Maaneds Udgang d. A. Nr. 38 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-09-07
I Henhold til Amtsraadets Bestemmelse ved Mødet den 4de Novbr. 1847 fandt Raadet ingen Anledning til til at anvise de fra Herredsfogderne for Fiends og Nørlyng, samt for Middelsom og Sønderlyng Herreder indsendte Regninger fra antagne Rets Budde ved bemeldte Jurisdictioner. Nr. 10 D. - 1848.
Viborger Samler, 1848-09-07
En Besværing fra Dorthe Andersdatter af Christinelund over Amtsraadets Ansættelse for hendes Vedkommende til Offer blev fremlagt, i hvilken Anledning Raadet bestemte i Henhold til sin tagne Resolution at indstille Sagen til Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet. Nr. 34 D. - 1848.