Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-04
J Aaret 1250 reiste begge Brødrene Nicolo og Maffe Polo, Handlende fra Venedig, i Handelsforretninger over Konstantinopel til de vesten og norden for det sorte Hav liggende Provindser. Udbruddet af en Krig hindrede dem i, at vende tilbage lige til Konstantinopel. De forsøgte at gaae langs med Havet, og kom saaledes igjennem Astrachan og kirgisiske Stepper eller Ørkener til det store Buchart. Her opholdt de dem i 3 Aar ved Dschengiskhandens Barak-Khans Hof, og lode sig til Slutning bevæge af Gesandten fra en Mongolfyrste, Kublai Khan, den største af alle tatariske Konger, som boer ved Verdens Grændser mod Nordost, til at opsøge denne KublaiKhann. Han lod sig af dem fortælle meget om Occidentens Videnskaber, Kunster, Sæder og Religion, og fik ved deres Fortællinger en saadan Interesse for europæisk Dannelse, at han sendte dem tilbage med rige Gaver, for hos Paven at udvirke for ham og hans Folk en Mission af ikke mindre end 100 i alle Occidentens Kundskaber erfarne Mænd, ved hvem de Alle vil lade sig omvende til Kristendommen. Brødrene Polo kom efter nitten Aars Fraværelse tilbage til Venedig, hvor den ældste fandt en strax efter deres Afreise født Søn, Marco, vor Reisebeskrivelses Forfatter, og bestemte ham strax til Ledsager paa sin anden Reise. Begge Polderne bleve opholdte to Aar i Europa og siden i Palæstina, førend efter Clemens IV Død, den dengang i det hellige Land boende TedaldoVisconti (Gregor X.) var bleven valgt til Pave, og alligevel opnaaede de intet videre, end at der blev medgivet dem to Dominikanermunke, som allerede da de vare komne til Armenien, vendte tilbage igien. Vore tre Reisende derimod opsøgte Kublat-Khan og fandt ham i Chamen-fu paa den yderste Nordgrændse af China. Her traadte de nu formelig i Fyrstens Tjeneste, og da Marko inden kort Tid til Fuldkommenhed havde lært fire forskiellige i Kanens Lande brugelige Sprog, saa blev der i de 17 Aar, han opholdt sig der med sin Fader og Onkel, overdraget ham mange vigtige Forretninger, som for det meste lykkelig udførtes af ham. Mongolerne, hvis Fyrste Kublai-Khan var, bekrigede dengang nemlig China med saa meget Held, at netop paa den Tid, da Poloerne vare ved hans Hof, blev Songs Dynastie fuldkommen beseiret af dem, og uddøde med den unge Tiping. J denne Krig var det, at Marko Polo betvang Fæstningen Siang-Yang, paa hvis Besiddelse Kublat-Khan satte særdeles Værd, ved Beleiringsmachiner, som han lod gjøre efter europæisk Brug. Et Haandskrift af Reisebeskrivelsen har den mærkværdige Efterretning, at en Tydsker har hjulpet ham med hiint Arbejde. Efter at Marko paa en saadan Maade havde erhvervet sig Keiserens Tillid, blev han sendt som Statholder til den rige Havnestad Hang tschen, fu, for at ordne Bestyrelsen efter den hidtilværende Regjerings forefundne Papirer. Nogle Aar senere (1282) blev Khanens tyranske og almindelig forhadte Minister, Saraceneren Achama ombragt i en Folkeopstand, og Kublai=Khan overdrog vor Polo den hele Sags Undersøgelse. Venetianerens retfærdige Udsagn, der opdagede den myrdede Yndlings og Tilhængeres Undertrykkelser, blev ogsaa hæderligen omtalt af Chinesiske Historieskrivere. Aaret derefter blev Marco sendt til Lands til Pegu og Ava, for at berette noget om disse af Kublai Khans Hære ny erobrede Provindser og deres Bestyrelse. Flere andre Sendelser og til Polo overdragne Administrations forretninger lade sig ikke bestemme med saamegen Sikkerhed; kun det er uden for al Tvivl, at han tog Deel i en forulykket Militairexpedition, som Kublai Khan sendte til Java, for at gjøre sig denne Øes Jndvaanere skatskyldige. Ved hans Tilbagekomst forefandt han et Gesandtskab, der skulde anholde ved Kublai Khans Hof om en Brud til den persiske Fyrste Argun. Marcos Fortællinger bevægede dem til at foretrække Søetouren om Halvøen paa hiin Side af Ganges for Landveien, og de udbade sig, hvad der ogsaa efter nogen Modstand blev tilstaaet dem, Polo til Reisefælle. Paa Hjemveien blev Sumatra og Seylon besøgt, og efter mange Farer, der næsten bortrev det hele Skibsselskab, ankom de øvrige til Ormuz. Her erfarede Poloerne Kublai Khans Død og besluttede nu, da intet mere drog dem til China, at vende for bestandig tilbage til deres Hjem, hvor de ankom 1996.