Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-01-16
Jndenlandsk. J Randers Avis No. 2 læses følgende Tanker til Eftertanke," undertegnede N. B.: "Hvo der med Opmærksomhed bereiser Nørrejydlands forskjellige Egne, kan finde saare megen Jnteresse ved at agte paa de mange Mindemærker af den tidlige Fortids Virksomhed for Efterslægterne - Mindemærker, der synes ligesom at trodse den Alt ødelæggende Tid (tempus edax rerum. - For Synet frembyde sig mange Tusinde kugelrunde Gravhøie, for det Meste midt i Landet fra den sydlige til den nordlige Ende. En meget stor Deel - formodentligen de ældste – sees anlagte paa de høieste Steder, og ere troligen flere Tusinde Aar gamle. J nogle af dem, som i vore Tider ere blevne gjennemsøgte, har man fundet beundringsværdige Sager fra en meget tidlig Fortid, førend man endnu kjendte Jern eller andre haarde Metaller. Disse Sager findes opbevarede i det dertil indrettede Museum over Runde kirkes Hvælving i Kjøbenhavn. Samtlige Gravhøie ere Mindemærker fra de hedenske Tider, og de yngste af dem troligen fra det 9de eller 10de Aarhundred. Et andet mærkeligt Syn fra Fortiden ere de, af Bønderne saakaldte, Jønovne, der have været Tinghøie, hvor Kongerne mødte, for at dømme imellem stridende Partier. Ogsaa holder man for, at der paa disse - som Alterer - blev ofret til Afguderne. Disse Ting- og Offersteder bestaae af en meget stor Kampsteen, hvilende paa 3 eller 4 mindre. Mange af dem ere i de sidste Aar borttagne til de ny Vandkister; men en stor Deel ere endnu conserverede, og bør vistnok blive det til Erindring for Efterkommerne. Det stolteste og skjønneste af alle forekommende Phænomener, som overalt frembyder sig for den Reisende, og hvorefter han strax kan orientere sig, og opfordres til at hæve sit Sind over alt det Jordiske, er de mange Hundrede Kirker, opbygte af tilhugne Qvaderstene, og omgivne med dobbelt Steendige. De ere næsten alle ved 800 Aar gamle, opførte i Kong Knud den Stores Tid – og nogle endog tidligere. Ved fornøden Vedligeholdelse kunne de vistnok blive staaende i uberegnelig mange Secler – om ikke Aartusinder. Dog er det ganske vist - thi der gaaer Syn for Sagnet – at der i Middelalderen, for den store Pest i Midten af det 14de Aarhundred, har været mangfoldige flere Kirker her i Landet. Saaledes f. Ex. har der i Sønderlyng Herred, Viborg Stift, været en i Foulum og een ved Hvedding. J Thorning Sogn, Lysgaard Herred, Aarhuus Stift, har der været en ved Ungstrup og een ved Graamose Sø. Alen i Hads Herred, Aarhuus Stift, har der været 5 flere: nemlig 1 ved Sødring, som Anner til Hundslund; 1 ved Norsminde, 1 i Dyngby, 1 ved Lundhof, kaldet Uldkirke, og 1 i Tvenstrup, nedbrudt for en halv Snees Aar siden. Begge disse Sidstnævnte have været Annerer til Odder, som udgjør nu kun et Sogn. Høiligen maa man forundre sig over, hvorledes man paa hiin Tid, med en sandsynligen meget mindre Folkemængde, har kunnet overkomme dette uhyre Værk, som vi med Nød og Neppe ere i Stand til at vedligeholde, saa at det hele Land stundom opfordres til Bidrag foreen eneste Kirkes Jstandsættelse. Naar man derhos betænker de mange Kjøbstæder, som før og efter den Tid bleve byggede og brolagte, og hvortil vel flere Millioner Læsser Steen ere brugte, paatrænger sig naturligviis det Spørgsmaal: "hvorfra dog alle disse Stene ere komne?" Svaret maa nok blive: at Jordens Overflade maa have været belagt med en umaadelig Mængde Steen. Heller ikke mangler det paa Jnteresse for den Reisende, at agte paa de forekommende Mindemærker, af Beboernes enten Efterladenhed eller Vindskibelighed. Hvad maa man slutte, naar man kommer igjennem en By, uden at see anden, end Jorddigehegn om deres Kaalhaver og Tofter, medens Byens Mark ligger bestrøet med store og smaae Kampstene? Hvor behageligt derimod, naar man kommer igjennem en Egn, hvor veldyrkede Marker findes rensede for Steen, og alle Haver og Tofter indhegnede med Steendiger, Dette Sidste er f. Ex. Tilfældet i Egnen norden for Randers. Jndsenderen har ladet opmaale Steendigerne og ved 4 Byer paa Strøget imellem Randers og Mariager, og Resultatet er bleven følgende: Bierby med 10 Gaarde og 88 Tdr. Hartkorn har 1,920 Favne Steendige. Hvedsteen med 9 Gaarde og 64 Tdr. Hartkorn har 2,812 Favne. Begge disse Byer kommer man igjennem paa Veien imellem Randers og Mariager. Spentrup med Præstegaarden har 7 Gaarde med 40 Tdr. Hartkorn og 1,600 Favne; Asferg med Præstegaarden 15 Gaarde og 112 Tdr. Hartkorn har 5,200 Favne. Ønskeligt var det at underrettes om noget Lignende fra flere Egne, der have udmærket sig til Gavn for Efterkommerne, enten ved den anførte, eller nogen anden Vindskibeligheds-Green. Det maatte blive en Opfordring til Efterlignelse af de Egne, som endnu staae meget tilbage i almeennyttig Virksomhed."