Berlingske Tidende, 1791-02-14
London, den 25de Januarii. Hoftidenden for i Løverdags indeholder følgende, de ostindiske Anliggender vedkommende: J Følge de sidste med Skibet Houghion fra Jndien indløbne Efterretninger har General Meadows paataget sig Commanden over den Armee, der er blevet trukket sammen i Carnatik, er derpaa rykket ind i Tippo Sultans Gebet, og har taget Caroor, Daraporam- og Combetur uden Modstand i Besiddelse. Major Maitland, som ligeledes er ankommen med Houghton, melder at ogsaa Dindiguul har overgivet sig. - De fra Regieringen i Bengalen oversendte Breve indeholde den Efteretning, at Alliancetractaterne med Maratterne og Nizam ere fuldkommen bragte i Stand, og at Lord Cornmallis har af Generalgonverneuren for de franske Establissementer paa den østlige Side af det gode Haabs Forbierg, faaet den allerutvetydigste Forsikring om, at man fra Frankriges Side vilde iagttage den strengeste Neutralitet. - Andre medankomne Efterretninger ere disse: Fra Travancore meldes, at Fortet Crangandre har den 8de Maji f. A. efter nogle Dages hæftige Bombardement af Tippo's General, Lally, overgivet sig til samme. Besætningen, som ikke var stærk, er trukket bort men alle Kanoner og Magaziner ere faldne i Erobrernes Hænder. Samme Skjæbne har og det lille Fort Paruhr havt, som blev angrebet af 4000 Mand af Tippo's Tropper. Paa den anden Side har Major Dow fordrevet Fienden ud at Tillicherry og bemægtiget sig hans Leir. Den 24de Maji leirede General Meadows sig med 16700 Mand paa Sletterne af Trichinopely. - Tippols Forhold var meget bemmelighedsfuld, og man vidste neppe hvor han var. Jmidlertid har han i mange af sine Skrivelser til Regieringen i Madras viist sig meget udmyg, saa at mange troede at den snart vilde komme til Fredsunderhandlinger, hvilket dog andre kaldte i Tvivl, da man paa ingen Maade kan troe den ne troeløse Tyran. Kanonkuglerne, som man fandt efter Actionen ved Cranganore, havde den latterlige og pralende Paaskrivt: 2 Tippo Salen. Dahander, eller Kriger og Prophet &c." - Et Brev, som han under 2den Junii f. A. skrev til Gouverneuren i Madras, slutter han saaledes: "Det glæder mig meget, at den Engelske Rajah (Kongen af Engeland) og Compagniet har gjort Eder til Gouverneur i Madras, og da jeg vel har forstaaet Jndholden af Eders Skrivelse, saa er det mit Hiertes Ønske, at vort Venskab maatte efter Fredsartiklerne daglig tiltage, og at vi ved den Almægtiges Naade maatte paa ingen Maade afvige fra sam mec." Begyndelsen af Gouverneurens Svar er følgende: Jeg har faaet Eders Skrivelse og forstaaer sammes Jndhold meget vel. J er en stor Prinds, og dersom Eders paa de Fangne udøvede Grumheder ikke hindrede det, vilde jeg endnu føie til: en oplyst. Engelænderne, der ligesaa lidet fornærme nogen, som de taale modvillige Fornærmelser, have anseet det for en Krigserklæring, saasnart J havde angrebet deres Allierede, Kongen af Travancore &c." Af saadan Beskaffenhed er den imellem vort ostindiske Compagnies Betient og den indianske Sultan førte Brevvexling. - Forbemeldte Ostindiefarer Houghion har og medbragt den Efterretning, at saasnart man i Calcutta havde erfaret Fregatten Guardians Skiæbne, ansøgte strax nogle der værende anseelige Kiøbmænd Lord Cornwallis om Tilladelse til at afsende en Skibsladning med Levnetsmidler og anden Forraad til Gouverneur Philips i Port-Jackson, hvilket og strax blev bevilget. Til den Ende blev et Skib paa 600 Tdr. udrusten og ladet med Meel, Riis, Erter, Hvede, Sukker, Rum og andre Fornødenheder tilligemed levende Kreature, saa at man kan haabe, at Establissementet i Nye=Sydwallis er nu hiulpet ud af de sørgelige Mangler, som vore sidste Efterretninger derfra meldte.