JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-08-11
de Arvingerne efter afdøde Gaardmand Hans Erichsen Schiøtt og hans ligeledes ved Døden afg. Hustrue Anna Maria i Boyschau resp. cum Curat. et per tutores, haver forlangt et lovligt Proclams Udstædelse ad indgandum starum bonorum, saa stævnes paa Rettens Vegne, peremorie et sub poena præclusi, alle og enhver, som formene at have nogen lov lig Tiltale til bemeldte Hans Erichsen Schiøtt i Voyschau, hans efterladte Eiendomsgaard og hans og Hustrues øvrige Efterladenskab, deres Fordringer af hvad Navn nævnes kan, (dog de protocollerede Creditorer, undtagen, som ei behøver videre at angive, end resterende Renter) saafremt de ere uden for Herredet inden 12, men ellers inden 6 Uger ab ultima publide, cition hujus proclamatis at regne, hos Hr. Tingskriver Schmidt her i Byen lovformelig at profitere, af de ihændehavende Documenter og Beviser, relictis copiis sidimatis, Originalierne ved Protocollen at tilbagelade og saafremt de ere extranei, procuratores ad acta, vedbørlig at bestille, ligesom ogsaa alle Debitores og Panthavere befalet vorder, deres Debita og Pante inden samme Frist at angive og indlevere. Hvorefter a. &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 24de Juli 1815. G. D. Langreuter.
Berlingske Tidende, 1815-08-11
Ved Proclama læst den 31te Juli dette Aar i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene sig berettigede til nogensomhelst Krav i mit og min afg. Mands Assessor i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, Peter Østergaarde fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til, under deres Rets Fortabelse, at melde og bevise saadant deres Krav, enten for mig eller for min Laugværge Hr. Fuldmægtig Skibsted, boende i Kattesundet No. 109. Til samme Tid og Sted ere og alle de som maatte skylde noget til bemeldte Bye indkaldede til Betaling eller Afregning. Kiøbenhavn, den 1ste August 1818. A. M. Østergaard, fød Mourier. Crederik der Sechste, von Gottes Gaden, Kønig zu Dannemark, der Ven O den und Gothen, Herzog zu Schleswig, Holstein, Stormarn und der Dithmarschen, wie auch zu Oldenburg &c. Venn der Ober, und Landgerichts=Advocat Wilm in Schleswig, alt gerichtlich bestelter Curator des Rachlasses des neierdings daselst verstordenen, General=Majors Magnus Friedrich von Barner, um Ablassung, e eines Proclams, zur Bekanntwerdung der Erhen und etwanigen Creditorer, gebeten, diesem Ansuchen auch Statt gegeben, so merden alle und jede, velche als Erhen, over aus irgend einem Grunde als Glandiger, Anspruch an die Masse des verstordenen General=Majors Magnus Friedrich st von Barner zu haben vermeinen, hiedurch aufgefordert und befehliget sich, sub poena præclusi et perpetui silentii. ats Einheimische binnen 6 und als Auswartige binnen 12 Wochen von der letten Publication ange rechnet, bey dem constituirten Obergerichtssecretair Luders in Schleswig anzugeben, die Documente, worauf sich ihre Ansprüche grunden, in originalnedst Abschriften zu produciren, und, so serne sie nicht in der Stadt Schleswig wohnhaft, einen Procurator zu bestellen. Urkundlich unterm vorgebructen Königl. Jnstegel. Gegeben im Schleswigschen Obergericht auf Gottorff. den 30ten Junii 1815. L. S. Kruck. Moriz. pro vera copia J. H. Lüders, const. H. C. Otte. 12 1814 & 15 Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de som maatte have Fordring udi afdøde Catharine Margarethe Thim og forhen afdøde Mand Høier Christen Sørensen Woldbyes fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Krav i Skiftecommissionen ligeledes er og med lovlig Varsel indkaldet den afdøde Enkes Testamentarie ske og lovlige Arvinger, at anmelde og bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongel. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 31te Juli 1819. Stendrup. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1815-08-11
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have Fordring paa mi og afdøde Mands, Tracteur Georg Louis Engelbauers fælleds Bo. (Panthaverne i vore faste Eiendomme undtagne, af hvad Navn nævnes kan indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Krav for mig som efter Kongelig Bevilling sidder i uskiftet Boe, med vore fælleds umyndige Børn, og min i dette Tilfælde antagne Laugværge, geleidet med saa dant Beviis, som Loven efter død Mand foreskriver Kiøbenhavn, den 31te Juli 1815. Som Laugværge Christiane Engelbauer, I. Saxild, fød Sliengerich. Kongelig Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1815-08-11
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved i med 12 Ugers Varsel, Creditorerne efter afdøde Gaardmand Niels Andersen i Skiellingsted Bye under Frydendahls Gods, at melde sig hos Undertegnede for at legitimere deres Fordringer. Frydendahl pr. Ringsted, den 1ste August 1815.
Berlingske Tidende, 1815-08-11
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. GeneralKrigscommissair v. Deurs's Vegne. C. Loschau. (18 1815) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 24de dennes, ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Contorist Niels Jonathan Hanse. Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionerat anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa ere med lovlig Varseindkaldede den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret, hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 25de Juli 1815. Stendrup. Møllerup. (11815) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Amme. Anne Christines Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission at anmælde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paase deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Marschal Suchet var, ifølge de sidste Efterretninger, endnu Roanne. Han havde omtrent 7 til 9 Batailloner Infanterie og et forholdsmæssigt Antal Cavallerie og Artillerie hos sig. I Orleans hersker den største Rolighed. Da en Vaabenstilstand, finder Sted mellem Armeerne, komme de allierede og franske Soldater ofte sammen.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Russerne have organiseret et Militairpolitie i Departementerne Marne og Seine.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
General Lamarque her efter sin Tilbagekomst fra Vende opstille sig i Departementet de Indre. General Lecourde er i BefortOgsaa Befancon bloqveres endnu. - Som det hedder skulle, ifølge de af de preussiske Generaler tage ne Forholdsregler, alle franske Officerer, som uden Autorisation befinde sig i Paris, arresteres og behandles som Krigsfanger. - J Departementerne arresteres mange Jndivider, især har man et paa gent Øie med de saakaldte Fordereerte. - Da General Lefevre Desnouettes allerede i nogen Tid har drevet sit Væsen i Anvergnebiergne, ere osterrigske Tropper fra Lyon marscherede til denne Egn, for at tilveiebringe Orden. De regulaire Tropper, som vare i Toulon, capitulerede da Marseillearmeen nærmede sig Staden. Murat skal derfor, forat undgaae Folkets Raseri, have begivet sig ombord paa et engelsk Krigskib.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- J Begyndelsen troede man her, at de danske, hanseatiske og andre Tropper havde faaet Ordre ikke at forsætte deres Marsch til Frankrig videre. Men dette er ikke skeet; tvertimod erfarer man, at endnu 350000 Mand friske allierede Tropper nærme sig den franske Grændse. - Alle Soldater og Officerer, som ikke bære hvide Cocarder, blive anseete som Rolighedsforstyrrere.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Daglig bygges nye Baraqver, for at indqvarteere de mange herværende allierede Tropper. J Normandlet ligge for nærværende Tid mange Preussere.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- J Mans skulle atter urolige Optrin have havt Sted. - Jfølge et Kongeligt Decret af 29de Juli blive alle de civile Embedsmænd, som fra 20de Marts til 7de Juli have mistet deres Embeder, igien indsatte i samme. Alle de under Bonapartes Tidsrum gjorte Udnævnelser ere ugyldige. Den Paastand, at den Kongel. Armee i Vesten allerede er 50,000 Mand, er overdreven. - James Gordon, Broder til Generaladjutant Gordon, som i Conde blev dømt fra Livet af en Militaircommission, har i en Skrivelse til Redacteuren af Journal des Debats tilkiendegivet, at dan hans Broder var en af Kongen afsendt Parlementair, der skulde opfordre Conde til at overgive sig. Han var en Officeer, som var beklædt med de udvortes Tegn paa sin Grad og Karakteer, og havde Papirer hos sig, der fuldkommen retfærdiggjorde hans Sendelse, - Nationalgaden fra Egnen af Nimes er den 16de Juli træng ind i denne Stad, og har plyndret uophørlig til den 21de. Paaskudet skal have været at tage Hevn over Bonapartisterne.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Jfølge Hertugen af Angoulemes Befaling skal Enhver, som er hverver 25 Mand for Hs. Majestæt Kongen være Underlieutenant, hvo der hverver 50, Lieutenant, hvo der hverver 100, Capitain, og at hvo der hverver 600, Oberstlieutenant. d. - Den i vore Blade meddeelte Efterretning om Davousts Ankomst er hertil, var falsk.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Versailles, den 1ste August. Man forsikkrer, at vor Præfect er af en ikke fransk Autoritet bleven opfordret til at aflevere Listerne paa dem, som have givet deres Stemme til Gunst for Rapoleon Bonaparte og hans constitutioner Act. Man tilføier, at alle disse Personer skulle stilles under stræng de Opsigt.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
London, den 4de August. Imorges er Hr. Bunburg i tien ankommen hertil fra Plymouth, Maaden, hvorpaa Bonaparte skal behandles paa St. Helena, synes endnu ikke at være bestemt. Efter nogle Blade skal hans Følge de staae af 12 Betiente og tre Adjutanter. Som man forsikkrer, skal hans Livlæge ikke have stor Lyst til at reise med. Jfølge andre Blade beholder Bonaparte kun en Tiener og en Kok. Dog vil man tillade ham at consultere de Læger, som komme til St. Helena. Jovtigt skal han ved sin Ankomst dertil blive ombord paa Skibet, indtil hans Huus fuldkommen er indrettet. Man vil vel tillade ham at spadsere i det Frie; men kun i Følge med en Officeer og nogle Ordonantser, som have Ordre at skyde paa ham, hvis han skulde forsøge at undvige. Man vil kun medgive ham saamange Penge, som ere nødvendige til at bestride de smaae løbende Udgivter. Alle Omkostningerne ved hans Underholdning skulle udredes af den franske Regiering. - Lord Cockburn har allerede taget Afsked med Admiralitetets Lorder, for at overtage Commanden over Northumberland. Dette Linieskib vil sandsynlig endnu idag ankomme til Plymouth, og allerede næste Søndag afseile med Bonaparte til St. Helena. Hr. Jbbotson skal som anden Commissair have Opsigt over Bonaparte der paa Øen. - Man har bemærket, at Bonaparte og to af hans Generaler vare den 29de og 30te Juli uastadelig beskieftigede med at skrive. Om Eftermiddagen mellem Kl. 4 og 5 Spadserer han sædvanlig paa Dækket. Han lader sig forelæse vore Journaler af Madame Bertrand, som forstaaer Engelsk. Man vilde ikke give ham the Times og the Courier, for at skaane ham for enhver Ubehagelighed i sin nærværende Stilling; men han forlangte dem udtrykkelig, og vi hver Dag lade sig dem forelæse. - Som man forsikkrer har Si Hudson Lowe frabedet sig at have Opsigt med Bonaparte paa St. Helena. Denne Øe vedbliver at tilhøre det ostindiske Compagnie, og dettes Tropper skulle under Oberst Mark Wilks besætte Rheden og den nederste Deel af Øen, medens et Kongeligt Regiment skal besætte den øverste Deel. De ostindiske Skibe skulle som hidtil vedblive at løbe derind.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Vore Blade ivre nu meget mod Bertrand. De sige nemlig, at det er ham, der har ledet Bonapartes hele Sammensværgelsesplanfra Øen Elba. Han havde til denne Ende hemmelig sneget sig til Paris, for at raadslaae med de Sammensvorne, og alt dette gjorde han længe efter at han havde tilsendt Kongen sin skrivtlige Underkastelse.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Hoftidenden indeholder følgende Efterretninger: Den 2den d. ere Depescher ankomne fra Generallieutenant Sir R. Brownrig, daterede Candy paa Den Ceylon, den 25de Februar 1815. Den 1ste Februar ankom den 1ste og 2den Division under Major Hooks og Oberstlieutenant O'Connels Befaling, efter at de med Hensyn til Levnetsmidler havde kiæmpet med mange Hindringer, til Foden af Bierget Balani, paa den store Vei, der fører til Staden Cand. Den 2den d. blev Fortet, som skulde forsvare Snevringerne, taget efter en svag Modstand, og den 3die blev et andet dybere inde i Landet liggende Fort ligeledes besat uden alt Tab. Den 10de marscherede Armeen længere fremad, og indtraf ved den store Flod Mahavellingang, tre engelske Mile fra Candy, hvor vi først erfarede, at Kongen og hans Tilhængere havde forladt Hovedstaden og Fæstningsværkerne, som skulde forsvare Overgangen over Floden. Den 13de stødte Sir R. Brownrig igien til Fortropperne, og næste Dag drog han ind i Staden Candt, hvor han opslog sit Hovedqvarteer i den Kongelige Pallads. Den 15de blev Kongen, som var flygtet til Provindsen Domberg, hvis Jndvaanere vilde beskytte ham, angrebet, og efter kort Modstand taget til Fange. - Det var Major Brownriga, der overbragte denne Depesche. Han havde paa Ceylon indskibet sig paa Fregatten Africa, der bragte ham til det gode Haabs Forbierg, hvor han gik ombord paa Niger. Han har, som man forsikkrer, medbragt de Kongel. Standarter, tre smaae Faner, samt Kongens Scepter og Kaarde. Disse Trophæer skulle opstilles ved Siden af dem, som allerede zire Prindsregentens Pallads. - Hele Den Ceylon er altsaa nu i vor Magt. Dette korte og yderst heldige Felttog har paa vor Side ikke kostet en eneste Mand Livet. Jndvaanerne i Canon ere et vindskibeligt og kraftigt Folk, og beboe et af Naturen meget velsignet Land, der ikkun trænger til en retfærdig Regierings Velgierninger. - Blandt Maratterne ere Uroligheder udbrudte.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- J Cheshire er en Landstrækning paa 12,000 Acres bleven kjøbs for de Penge, som Parlementet har tilstaaet Hertugen af Wellington. Paa dette Gods skal bygges et Slot, der skal koste 200,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Kongen af Nederlandene har givet Lord Clancarty Titel af Marqvis af Heusden.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Man paastaaer her, at Antallet af de allierede Tropper, som for nærværende Tid befinde sig i Frankrig, beløber sig til 800,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Manheim, den 3die August. De allierede Magter nøies ikke med at de franske Fæstninger plante den hvide Fane og paasætte den hvide Cocade; man forlanger ubetinget Underkastelse, og vil at alle franske Grændsefæstninger skulle besættes af allierede Tropper. Man længes efter at erfare hvad Følger det Kongel. Decret og Oplysningen af de nye Batailloner af Nationalgarderne vil have. J Strasburg ere henved 15,000 Mand af dem; vil derfor General Rapp lyde befalingen, saa kan han ikke længere forsvare Staden; lyder han den ikke, er han efter Lovens Udsagn Rebel. Med det første skulle igjen 80,000 Russer med 27,000 Heste mar, schere igiennem Storhertugdømme Baden. Ved Ulm samles atter en østerrigsk Reservearmee paa 20,000 Mand, for paa første Vink at rykke frem til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Mayn, den 6te August. Den spanske Gesandt D. Gomme; Labrador har den 5te Juni protesteret mod adskillige af Wienercongressens Foranstaltninger med Hensyn til Jtalien, med den Erklæring, at en saadan Folkeret aldrig vilde blive erkiendt paa hiin Side af Pyrenæerne.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Triest, den 1ste August. Den Keiserl. Kongel. Armee, som for nærværende Tid trækker sig sammen i Grevskabet Niza under den berømte General BianchiCommando, for at trænge ind i Provence, skal udgiøre 60,000 Mand. Den skal strax sætte sig i umiddelbar Forbindelse med General Frimonts Armee.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- Som man erfaret af Privatbreve fra det sydlige Frankrig er den Tid at de fremmede Tropper ankomme, for at berolige de mod hinanden ophidsede Partier. Giæringen er meget betydelig især i Egnen af Montpellier og Nismes. En Mængde af de skiønneste Landstede, ere der blevne afbrændte. Endog de gamle Republicanere, som ikke have taget Deel i de nyere Begivenheder, blive ikke skaanede.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
- I Jtalien hersker den største Rolighed, - Den Formue, som Madame Murat har bortbørt fra Neapel, er meget betydelig. Man anslaaer den i rede Penge, Effecter og Ædelstene til over 10 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Stockholm, den 1ste August. Tale af den svenske Rigsdags Landmarschal til Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, da han havde den Ære, at overgive Høistsamme de fire Rigstænders Takadresse ved en talrig Deputation den 31te Julii Giennemtrængte af dyb Ærefrygt overdringe Rigstænderne Deres Majestæt Bevidnelsen af deres meest levende Taknemmelighed Deres Majestæt har ved vise og velgiørende Forholdsregler, som og ved vigtige personlige Opoffrelser sat den svenske Nation i Stand til hvad ellers sandsynligviis længe ikke vilde have været mueligt, paa en for Finantserne lidet følsom Maade at afbetale den udenlandske Gield, der saalænge har trykket Staten. Sverrigs Uafhængighed er sikkret, og den nye Militairhæder, det har erholdt, har giengive det den Rang det fordum havde. Medens det med den Følelse, som denne lykkelige Stilling foranlediger, forbinder et ærbødigt Mind om dem, der have frembragt samme, kan det nu med den trygge Udsigt, som det for nærværende Tid har ogsaa med Hensyn til sin indvortes Velfærd, nedbede over Deres Majestæt de oprigtige og hierte, lige Velsignelser, som saagierne ydes af fredelige Borgere, naar de res Bestræbelser begunstiges af Haab om Held og Opmuntring."
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Handels-Efterretninger. St. Barthelem, den 24de Mai. Freden mellem America og Engelland foraarsagede strax en betydelig Nedsættelse i Prisen paa Levnetsmidler. Flere americanske Skibe, fragtede til de for Kriger, for velseilende Skibe gieldende Priser, maatte lade sig nøie med at beholde hele Ladningen for Fragten, og tabte endda. - Strax efter Freden begyndte de engelske General=Gouverneurer at iværksætte de sædvanlige i Fredstider gieldende Colonial-Anordninger, der forbyde at bringe i Land Gods fra Skibe, der gaae under fremmed Flag, alt hvad behøves skal anskaffes med engelske Skibe fra det Land hvor det produceres. Jmidlertid er der skeet den Forandring (ved Proclamation paa en vis Tid, der kan fornyes, at engelske Skibe kan af hente og forsyne de engelske Colonier med Trævare, Meel og deslig fra fremmede Der i Vestindien; dog undtages herfra alt som kommer under Navn af Salt, Proviant. - Paa Guadeloupe havde det allerede længe været tilladt for fremmede Skibe at udføre Sukker Kaffe m. m., imod at erlægge 10 Procents Told; nu, siden Hendelserne i Frankrig ere blevne bekiendte, har man tilladt fri Jnd og Udførsel af Alt, med hvilket som helst Skib, imod den Tolfranske Skibe betale, nemlig 2 1/2 Procent af alle indkommende og 5 pr. Ct. af alle udgaaende Vare. Paa dette System Varighed kan man dog ikke stole da det er aldeles stridende mod Moderlandets og især den franske Handels Fordeel. - Det danske Flag kan maa nu bruge overalt. - Her have været flere gode Fragtet at faae, men ingen Skibe, og herfra at udruste Skibe paa Fragt bliver stedse for kostbart,
Berlingske Tidende, 1815-08-14
For nærværende Tid sælges americansk Hvedemeel til 9 a 10 Piaste Td., Mais=Meel 28 Piaster p. Fad af 4 Td. Tobak 9 a 10 Piaster p. 100 Pund, Riis 5 a 6 Piaster p. dito, Flesk 25 a 28 Piaster paa Td., Kiød 18 a 20 dito, Tørfisk 6 a 8 dito p. 100 Pd., Bræder 40 dito p. Fod, Smør 3 1/2 Realer eller Bitts p. Pd., røgede Skinker, 2 1/2 a 3 Realer p. dito, Lys 3 a 3 1/2 dito p. dito sieldne). Seglduger en søgt Artikel. Bedste Sort betales med 25 a 30 Piaster. - Kaffe søges nu ikke saameget, og kan erholdes til 13 a 15 Piaster, Paa St. Domingo er den kostbarere. - Moscovade-Sukker finde god Afsætning til 8 Piaster p. 100 Pund. Rom koster 5 1/2 a 6 Realer p. Galbon. Kursen er 190 a 195 Pund Currene for 100 L. St. Cadix, den 16de Junii. Den 30de f. M. ankom hertil fra Ca lad og Lima det spanske Krigskib Asia med en Sum af 2 Millioner 700,000 Petos Douras, tilhørende Private. - Hs. catholske Majestæt har, for at opmuntre Exporten af Sukker fra Havannah, bevilget en Nedsættelse i Tolden af 4 Real de Vellon pr. Aropa naa Udførselen skeer til fremmede Havne med spanske Skibe. For er mindske Vales Reales er et blotterie bleven indrettet. Sundberg en her uden synderlig Forandring. Cathar og Brystfeber have været giængse i denne Maaned, hvilken ingen kan erindre at have seet saa ublid. Paa nedenstaaende Vare noteres Prisen: Pibestaver 250 i 300 Piastre p. 1200 Stkr. Risengryn 6 1/2 a 7 ½ dito p. Qulatal finsk Tiære 6 a 7 dito Td., Beeg 8 a 9 pr. dito, Bræder 115 a 120 Pesos p. 120 reguliere, Bielker 80 Real de Vellon pr. Cobo, Jern 70 a 85 dito p. Quintal, norsk Storfisk 7 Piastre p. dito (i Barcellona 8), deres Viin 160 a 250 Piastre p. Pibe ombord. Vexelcours: London 45 a 1, Hamborg 83, Amsterdam 92, Genua 122 Kiøbenhavn, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Fra Bremen er indløbet Efterretning, at den Troppedivision, som under Hs. Durchl. General Prinds Friederich af Hessens Commando er bestemt til at støde til den af Feltmarschal Hertugen af Wellington anførste allierede Armee, har forladt denne Stad for at nærme sig dens Bestemmelse, som for det første er Staden Antverpen.
Berlingske Tidende, 1815-08-14
Jndvaanerne i Bremen, saavelsom Jndbyggerne i de omliggende Egne, have kappedes om at vise de danske Tropper al den Beredvillighed og Forekommenhed, som disse ved deres gode Opførsel og fuldkomne Mandstugt have gjort sig værdige til, da de i forrige Aar passerede samme Vei for ligeledes at støde til de allierede Armeer i Frankrig. Jkke mindre Forekommenhed og udmærket Modtagelse have saavel Senatet som Jndvaanerne i Staden Hamburg udviist imod bemeldte Troppedivision i Anledning af dens Passage gjennem Staden og sammes Teritorium; og den danske Regiering har derved med Velbehag modtaget et nyt Beviis paa den Beredvillighed, hvori med saavel Regieringen som Jndvaanerne i Hamburg beslitte sig paa til Allerhøieste Tilfredshed, at vedligeholde det gode naboelige Forhold med Danmark. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, for at lette Landbeboerne Afsætningen af deres Vare, og derved tillige paa bedste Maade betrygge Kiøbstædernes Forsyning, allernaadigst ville have de Forbud, som Lovens 3- 13 -26 og Forordningen af 25de August 1741 med flere Anordninger indeholde mod Opkiøb af Landmandens Producter, for Fremtiden ophævede med Hensyn til det Opkiøb, de skeer i Landmandens Hiem. Derimod skal det fremdeles have si Forblivende ved de hidtil gieldende Anordninger, forsaavidt det ved samme forbydes, udenfor Torvene at opkiøbe de Vare, som af Landmanden eller for dennes Regning, føres til Torv. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 25de Juli 1815. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Örsted. Berner. Lassen. Med Hensyn til Staden Kiøbenhavns Forsyning med Levnetsmidler i Vinteren 1815 og 1816, ansee vi det fornødent herved at bring i Erindring, hvad i Reglementet af 5te Juni 1771 og Reskriptet af 17de Marts 1784 er betalet, nemlig: 1) At enhver Laugsdager skal hvert Aar fra November Maaneds Udgang til paafølgende 1ste Mai have i Forraad paa sine Lofter, i det mindste 200 Tønder Rug og 50 Tønder Hvede under den i Placaten af 1ste September 1783 fastsatte Straf. 2) At enhver Fridager skal, under sit Privilegii Forbrydelse, forbemeldte Tid fra November Maaneds Udgang til 1ste Mai hvert Aar have 50 Tdr. Rug i Forraad; og 3) At enhver Spekhøker skal under hans Borgerskabs Fortabelse, ved hvert Aars November Maaneds Udgang have i Forraad det mindste 3 Tdr. Smør, 2 Skpd. Flesk, 2 Skpd. Ost, 2 Tønder Ærter, 2 Tdr. Byggryn og 1 Td. Havregryn; samt derhos at tilføie: at det strængt og ved gientagne Undersøgelser, vil vorde paaseet, at enhver har det saaledes befalede Forraad, og at de, som maatte befindes at være i det modsatte Tilfælde, ville blive behandlede efter Anordningernes Forskrivt.