JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Mandagen den 9de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i afg. Bager Jørgensens og Enkes Boes Gaard i Admiralgaden No. 214 og 215. ved offentlig Auction opbuden og til de Høystbydende bortsolgt: Et Par sorte Vognheste. Et Seeletøi til 2 Heste.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
En Bager=Vogn. Bemelte afg. Bager Jørgensens og Enkes Boe tilhørende, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres. Et Jordegods paa 254 Tdr. Hartkorn med tilliggende Kirke og E. Herligheder, og et andet paa 167 Tor Hartkorn, begge beliggende i en af Siellands frugtbareste Egne, er tilkiøbs: Liebhaberne ville behage at henvende sig til Justitsraad Lunn, paa Knapstrup ved Ringsted. dersom nogen haver Lyst at contrahere om Byg her at levere, eller paa Stedet at afhentes nu eller tidlig i Foraaret, kan derom træffes Accordt med Raadmand Skibsted, boende Trompetergangen Nr. 111. E. Kiøbs paa Gundetved ved Slagelse, hvorom Liebhaberne. Et Partie meget gode og vel stallede Stude, er at bekomme til ville behage at henvende sig til Eieren. Jos Mechanicus Toang i No. 11. ved Gammel-Strand, et at H bekomme, som sædveenlig, alle Sorter ergelske Harpe Maskiner til at rense Korn med.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
I det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93 er godt Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Da adskillige af Kiøbenhavn, med stere, som eye Lyststeder, eller Gaarde paa Kiøbenhavns Amt, endnu skal staae tilbage. med den befalede Brand=Contingent, og disse maasker ikke have erindret at erlægge samme i rette Tid, saa har Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel Plessen under 12te dennes, og Hr. Amtsforvalter Andersen under 19de samme Maaned, foranstaltet at disse Restancer ved Udpantning, i Følge derom ergangne Anordning, af mig skal besørges inddrevne. Jeg maae altsaa herved give mig den Ære offentlig at bekiendtgiøre alle og enhver, som vide sig pligtige i denne Henseende, at de aller narest muelig udi Kiøbenhavns Amtstue behagentlig ville erlægge denne Debet, og derefter tilstille mig de erholdte Qvitteringer. Ballerup, den 29de Januarii 1795. O. F. Holk, som constitueret Birkedommer over Kiøbenhavns Amt. get Asiatiske Compagmes For-Aars Auction over Ostindiske Vare er berammet at holdes den 11te Martii förstkommende, hvorover Speciel-Carga til i Dag 8te Dage fra Compagniets Bogholder-Contoir udgives. Kiöbenhavn, den 7de Januarii 1795. Skibsted. Cramer. Fix.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Torsdagen den 5te Februarii førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, bliver ved offentlig Auction FØ R. S Te Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges Sukker=Raffinaderiet med Privilegium og Jnventarium, samt Bygningerne, beliggende i Langebroegaden under No. 17 paa Christianshavn, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende, Conditioner, som ellers forinden kan orfares hos Hr. Assessor Horn i Kronprintsensgade, tilligemed Specification over Jnventariummet.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Torsdagen den 5te Februarii, Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver Store Vibens Huses Bygninger og Appertinentier paa Stadens Grund uden Nørre=Port, for vedkommende Kiøbers Regning, ved offentlig Auction Tre DJ E og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges; samme bestaaer i Følge Vurderings=Forretningen af 9de Augusti sidstleden, af følgende: 1) Vaaningshuset imod Veyen og Marken er 8 Fag til hver Side, 2 Etager høyt, heel Vinkeltag og Valme, Grundmuur til alle Sider med Kielder under og indrettet til Vierelser, 2) Et Sidehuus 12 Fag lang og 1 Etage bøy af Muur og Bindingsværk, Heeltag med Valm, derudi er Kiøkken 2 Fag, og i øvrigt indrettet med Værelser, 3) Jmod Veien en Bygning 9 Fag Grundmuur, 1 Etage høi, heel Vinkeltag med Valm, 1ste Etage er i et med Giennemkiørsel paa langs med 2de dobbelte Porte, for Resten inddeelt til 9 Heste med Krybber og Spieltougge. 4) J Gaarden en Sidebygning 11 Fag Grundmuur til alle Sider, 1 Etage høi, Vinkeltag, er indrettet i 2de Afdeelinger med 3de Muur= og BindingsværksSkilderum. 5) Et Baghuus 14 Fag, 1 Etage høi, Vinkeltag, deri er et dobbelt Vognskuur med 2de Porte, i samme en anbragt 2de Locummer og et Hønsehuus, en Stald, som kan inddeles til 8 Heste, en de i 4 Fag, og Loftetiet, i Taget en Qvist i et Fag. Et rummeligt Gaardsrum broelagt, indhegnet med 3 og et halvt Fag Plankeværk, hvori en Port, en Brønd med fersk Vand; paa venstre Side af Veien en Hauge med forskiellige Træer, indhegnet med 30 Fag Plankeværk, hvori er 2de Stakitporte og 12 Fag Stakitværk med en Laage, en Keglebane, et Muur og Bindingsværks Lysthuus 2 Etager høi, Vinkeltag, bag ved Huset et Vænge paa omtrent en Tønde Udsæd, med videre Muur og Nagelfast dette Sted med Rette tilhører, og af Liebhaberne kan tages i Øiesyn. Bygningerne ere forsikrede i Kiøbstædernes Brandforsikringskasse for 7650 Rdlr. og overalt i Værelserne ere 5 Vindovne. Auctions=Conditionerne ere at erfare hos Procurator Palle, boende paa Hiørnet af Friderichsholms Canal og Vandkonsten No. 254. Mandagen den 9de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver afg. Peder Jørgensen Bagers og Enkes Boes Bagergaard, beliggende i Admiralgade No. 214 og 215. efter skeedte Vurderings og seenere Omvurderings Forretning af 28de Januarii sidst ved offentlig Auction FE MTE og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende absolut og uden videre Auction at bortsælges; Gaardens Beskaffenhed sees af de trykte Placater, og Auctions=Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos Procurator Andersen, boende i Gothersgade No. 175.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Onsdagen den 18de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4, lader Eieren af Gaarden, beliggende paa Hiørnet af Holmens Canal og Reverentsgaden, under nye Matriculs No. 406, i Øster=Qvarteer, ved en eneste Auction opbyde for til den Høystbydende (om antageligt Bud skeer) at bortsælge bemelte Gaard; Conditionerne erholdes til Eftersyn hos Secretair Rosenwinge Kolderup, boende i Gaarden No. 166. i Skidenstrædet.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Onsdagen den 25de Februarii førstkommende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt, de med det particulaire Skib Mariana fra Ostindien hiemkomne circa 400000 Pd. Bengalske Sukkere, hvorover Catalogi 8te Dage förend Auctionen ere at faae paa C. S. Blichs Enke & Compagnies Contoir, ligesom Suk kerne i samme Tid ere at see i hr. Wilders Pakhuus paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Onsdagen den 4de Martii, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ostindiske Vahre, saasom : Bengalske Sukkere, Bomuld, Sago, Cowries, rödt Træ og Spansktör, samt circa 1000 Baller Cattun Vahre, ankomne med Skibene Bergen, Juliana, Charlotta Amalia og Dronninggaard, foruden endeel Rester fra foregaaende Auctioner, alt efter derover udstædte specielle Fortegnelser under 12te December f. A., og hvorover nærmere Catalogi vil erholdes 14ten Dage førend Auctionen paa Du. 2selt Meyer & Compagnies Contoir, ligesom Vahrene til samme Tid vil forevises i deres Pakhuus. Carga over den med Skibet Dronninggaard for Particusair Regning fra Bengalen hiembragte Ladning, er at erholde paa C. S. Blacks Enke & Campagnies Contoir, og bekiendtgjøres: At Sukkerne og Kommen bortsælges den 4de Martii förstkommende, men Bomulden og de hvide Vahre den 18de Martii næstefter, alt i Fölge udstædt General-Carga at 8de Januarii d. A. Onsdagen den 11te Martii förstkommende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt de med det particulaire Skib Narianne fra Ostindien hiemkomne hvide Vahre, tilligemed nogle Rester fra 2dskillige andre Auctioner, alt efter derover udstædte specielle Fortegnelse under 7de Januarii a. c. Catalogi ere 8te Dage førend Auctionen at erholde paa C. S. Blecks Enke & Compagnies Contoir, og Vahrene i samme Tid at besee i Canal Compagniets Pakhuus paa Christianshavn. Mandagen den 15de Martii bliver paa Børsen i Middags stunden paa 6 Maaneders Credit bortsolgt: 30 Stkr. calmarsk 11 Tomme Fyretømmer 23 a 12 Alen langt, 30 Stkr. dito 10tomme dito 22 a 19 Al. langt, 120 - dito tomme dito 23 a 15 All. 130 - dito 3tomme dito 20 a 17 Al. l. 120 - dito tomme 16 a 12 Alens Fyrretømmer, 70 - dito 6tomme 12 Alens dito, 5000 - dito 5tomme 10 a 8 Alens dito, 300 - Carlshavns 20 a 12 Alens dito, 200 Tylter Vestervigs lybske Fyrrebræder, 120 dito dito lybske Vrag dito, 200 dito dito granne Valbræder, 200 dito dito Egebræder, 150 Skok Eege Tøndestaver, 50 Stkr. Trappesteen, 200 Stkr. Birkedomme, 30 Stok Eege Klapholt, 50 Tdr. Berg, som paa de Herrer C. L. Lütken & Friiss's Tømmerplads Nr. 3 er beliggende og hvorover nærmere Fortegnelse 14 Dage førend Auctionen erholdes hos Hollested & Gandel.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Ved Proclama som er læst ved Siellands Landsting der 7de og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 12te Januari. sidstleden, ere alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Admiral Conrad von Schindel og forhen afdøde Hustrue Frue von Hagen, fød Leegaard, indkaldede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission inden 12 Uger fra dettes Bekiendtgjørelse, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. (.) J Følge et imellem nu afg. Anne Kirstine Lund og efterlevende Mand Møller Jens Nielsen Fuelg, sang den 19de April 1791 oprettet og den 6te Maji nestefter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enkemanden til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Aldedes Arvinger 10 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornevnte afdøde Anne Kirstine Lunds Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt for at medtage hvad de kan tilkomme af demelte indbetalte 10 Rdlr. (5511) J Følge et imellem nu afg. Jens Jessen Seest og efterlevende Enke Anne Cathrine Elisabeth Andrup den 19de Martii 1793 oprettet og den 10de Majinestefter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thiendkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Jens Jessen Seests Arvinger, at mode i Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt for at imodtage hvad de kanelkomme at bemeldte indbetalte 5 Rdlr. 1799, 3dige et imellem nu afg. Anne Margrethe Pedersdatter Thiel og efterlevende Mand Skrædermester J. M. Meyer den 30te December 1783 oprettet og den 19de Actil 1794 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enkemanden til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.; thi indkaldes herve med lovlig Varsel fornevnte afdøde Anne Margrethe Pedersdatter Thiels Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvad de kan tilkomme af bemeldte indbetalte 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
(51) J Følge et imellem nu afg. Skibs=Capitain Jens vise Holm den 18de October 1792 oprettet og den 28de NovemJensen Holm og efterlevende Enke Caroline Lober 1794 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken ling imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.; Thi indkaldes hertil Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til De ved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Skibs Capitain Jens Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve Jensen Holms Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads betalte 10 Rdlr. Ret, samt for at imodtage hvad de kan tilkomme af bemelte ind5551) J Følge et imellem nu afg. Stivelse=Fabriqveur, Johan Martin Rossing og efterlevende Enke Jnger Rossing den 20de Mai 1792 oprettet og den 27de December, 194 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Stivelse Fabriqveur Johan Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Martin Rossings Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Arve=Ret, samt for at modtage hvad de kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
(5555) J Følge et imellem nu afg. Han skemager Christian Riiber og efterlevende Enke Maria Margrethe Riber den 2den Januarii 1779 oprettet og den 11te November 1755 allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 500 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Hanskemager Christian Riibers Arvinger, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvad de kan tilkomme af bemelte indbetalte 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
(245) Ved Proclama, læst i Hof= og Staks Retten den 12te Januarii sidstleden og ved Siellands Landsting den 7de næst forhen, ere Creditorerne efter afg. Brygger Christen Pedersen Alstrup og forhen afdøde Hustrue Maren Schou, med 12 Ugers Varsel, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom og Arvingerne efter de Afdøde med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres, (1712) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Constabel af 4de Div. 2det Artillerie Compagnie Nr. 43. Ole Petersens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, Tarv under Skiftet. for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Mod i Ankere, Halvankere og Potter, gode Kaffebønner 50 Pd. NB. Fundviis, beste St. Croix Rom og beste gammel Tineste Smør i hele og halve Fjerdinger, Lispund og hos Malling. 100 Pd. 29 1/2, 30 sk. a 2 Mk. Pd. bekommes i Farvegaden No. 55 Øl det 42de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 1ste Mandagen den 9de Februarii, om Formiddagen Kl. 8, bliver Classe trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, i Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Lodder saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 1 Rdlr. Stk. N. Colle.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Genua, den 5te Januarii. Den engelske Eskadre under Vice=Admiral Hotham krydser nu ved de hieriske Øer, for at prøve Stykke med den franske Eskadre, som skal løbe ud fra Toulon. Det er derfor meget mueligt, at det torde komme til et Søeslag.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Paris, den 12te Januarii. De hollandske Gesandtere, Hr. von Brandsen og Repelaer, som den 7de hujus vare ankomne hertil med en Secretair, give vore Politiker meget at tale om. Man veed, siger een af vore Journaler, at de ere her for at underhandle om Fred. Men er det politiske, sørger man, at slutte i Sagernes nærværende Forfatning en særskilt Fred med Holland; Er det ikke langt meere nyttigt for os, at give dette Land en anden Regieringsform, end det har, Naar vi driver de conliserte Magters Armeer gandske ud af Landet, skulde vi da ikke kunne trække en uhyre Contribution af samme, som kunde erstatte en Deel af vort Forliis og forhøie vore Assignaters Credit. Naar vi komme som Seierherrer ind i det Hollandske, skulde vi da ikke finde der i Havnene Matroser og Skibe, som kunde sætte os i Stand til, at gjøre med Fordeel det stolte Engeland Herredømmet til Søes stridigt? – Et andet Blad giør denne Anmærkning: Det synes, at Holland formedelst sin nuværende kritiske Forfatning ønsker at trække sig udaf Coalitionen; men den franske Regiering skal vist lægge Mærke til, at Fredsforslagene ikke blive giorte af Venskab for Frankrig, men af Frygt for Frankrigs Vaaben. Dersom Holland altsaa forlanger Fred, saa maae det kjøbe den. O erhovedet ville Fredtanliggenderne med Holland finde mange Vanskeligheder. Commissarierne bleve sendte fra Holland just paa den Tid, da man mærkede, at Faren for Republiken blev drivende. Men ere vore Tropper førstrykte ind i Holland, hvortil de have faaet gientagen Ordre, og hvortil den vedvarende Frost er dem saa gunstig, saa vil Underhandlingen neppe saasnart lykkes. J det mindste kunne de ankomne hollandsk. Commissarier, som logere her i Cour des Fontaines, ikke handle efter deres første Jnstruxer, og de hollandske Patrioter, som allerede saa længe have reclammeret vor Bistand, torde ikke blive uden Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
De pohlske Grændser, den 14de Januarii. Efterretninger fra St. Petersborg melde, at Hds. Russisk Keiserl. Majestæt har været lidt upasselig, men er allerede lykkelig kommet sig igien. - J nogle Egne af Pohlen hersker endnu en saadan Mangel, at Bønderne bruge Olden blant Melet til Brød. - Danzigerne have i 2 Aar mistet 19 Skibe, som mestendeels ere blevne opbragte af de Franske. Mange andre store Skibe vare det hele forrige Aar blevne liggende i Havnen, fordi de af Frygt for de franske Kapere, ikke torde vove sig i Nordsøen. Feldtmarskal Suvarov har, af den Rommerske Keiser faaet Marie=Thereste-Ordenens store Kors.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Haag, den 17de Januarii. I Gaar Aftes Kl. 3 ansøgte Arvestatholderen i Generalstaternes og de hollandske Staters Forsamling om begge de unge Prindsers Afskeed, hvilken blev dem tilstaaet. J Dag Kl. 9 er Arvestatholderinden tilligemed Arveprindsens Gemalinde og dennes unge Prindser reist herfra til Schevenningen, hvor de i en Fiskerpinke har tiltraadt Reisen til Engeland, og Kl. 11 Middag var den allerede af Sigtet. - J Dag Kl. 10 nedlagde Arvestatholderen i Generalstaternes Forsamling, og Kl. 11 i de hollandske Staters Forsamling alle sine arvelige Civil- og Militair=Embeder. De committeete Raader paatage sig strax Commanden over Garnisonen. Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen tiltraadde Arvestatholderen Reisen taSchevenningen, og derfra til Engeland. Kl. 4 kom en Con reer fra Paris. J sammes Paket var et Brev til Arrestatholderen, som, da han endnu saae paa Strømmen, blev ham tilsende. Staterne af Holland have sendt den Ordre til alle Commandanter, et ikke giøre de franske Tropper nogen Modstand. J Leyden, Harlem og andre Stæder ere de Raadspersoner, som efter Preussernes Jndmarch bleve af satte, igien indsatte, og de hidtilværende derimod afskedigede.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Amsterdam, den 18de Januarii. De Franske ere i Anmarch mod denne Stad. De befinde sig allerede ved Alcoon, 2 smaa Mile herfra. Man troer, at de endnu denne Aften skal rykke herind.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Wesel, den 18de Januarii. De østerrigske Troppers Hovedqvarteer under GeneralAlviney, er den 15de bleven forflyttet fra St. Herenburg i Grevskabet Züthphen, videre opad til Sevenger, i det Cle viske paa denne Side af Rhinen. Den 16de passerte Grev von Clairfat herigiennem, for at begive sig til det omtalte Hovedqvarteer, hvorhen hidtil endnu k. . Tropper næsten daglig ere marcherte gjennem denne Stad og Egn. - Da nu Sagerne i Holland have taget en saa slem Vending, saa maae man vente, hvilke videre Stillinger Østerrigerne ville tage.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Til det store Magasins Sikkerhed i Doesburg har man føiet de fornødne Anstalter. - Den engelske hannoveranske Armee trækker sig til Wesern.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Fra de hollandske Grændser, den 20de Januarii.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Ved Jndtagelsen af Amsterdam, som skede den 18de og 19de hujus, ere de Franske nu Herrer af den hele Provinds Holland, og man kan sige, ogsaa af de samtlige forenede Nederlande, da Amsterdam er at ansee som Hiertet eller Stælen i Republiken Holland. Dette vidste de Franske meget vel, og der var dem derfor intet meere magtpaaliggende, end at de, efterat Utrecht den 17de var bleven besat, strax skikkede et Corps Cavallerie til Amsterdam, for at tage denne vigtige Stad, hvoraf hele Hollands Skjæbne hængte, i Besiddelse. Patrioternes Sindelag i Amsterdam var de Franske gunstig. Man synes at have overgivet sig paa Discretion eller paa Naade og Ungade, og det hedder, at man vil oprette en nye Constitution. Allerede den 18de, Kl. 6 om Aftenen, vare de Franske kun 1 Miil fra Amsterdam, hvorpaa de nogle Timer efter rykkede derind. Uden Hielp af den overordentlige strenge Vinter skulde Franskmændene neppe have opnaaet deres Hensigter, at trænge frem i Holland og afhielpe den store Mangel paa Levnetsmidler, som herskede ved deres Nordarmee. Just denne Mangel drev dem og til, at forsøge alt, for at proviantere sig paa det hollandske Gebeet. Efterat Nymmegen var indtaget, vendte de deres Hovedmagt mod Siden af Uttrecht &c., da de forudsaae, at det bestandig vilde blive dem lettere at trænge frem sammesteds, end fra Siden af Sydholland mod Willemstadt, Rotterdam&c. Lykkes dem, som nu er skeet, at trænge frem fra hinSide over Linien ved Grep, saa vare de visse paa, at de Allierte trak sig tilbage mod de tydske Grændser, saasom samme ikke torde vove at retirere til Provindsen Holland, og udsæt te sig for den Fare, at blive der afskaarne. Dersom de Franske havde trængt frem med deres Hovedmagt, mod Sydholland, saa skulde de naturligviis ved de Alliertes Concentrering sammesteds, have fundet langt flere Vanskeligheder ved at trænge ind i Holland selv. - Den hollandske Armee, som endnu existerer, bliver anseet for forloren, da de Franskes Overmagt, som endnu daglig lader Tropper komme efter fra Brabandt, er alt for stor. - Fra Haag og Arvestatholderens Familie har man endnu ingen nærmere Efterretninger. Men
Berlingske Tidende, 1795-02-06
ved Jndtagelsen af Amsterdam ere de Franske tillige at ansee som Herrer af de andre fornemste Steder i Provindsen Holland, da, som sagt, den hollandske Magt er for svag imod de Franske, efterat de Alliertes Hielp er bleven Hollænderne afskaaren. - C. Sk. Som man nu forsikrer, har Amsterdam egentlig overgivet sig den 18de om Aftenen, og den 19de ere de Franske rykte derind. - Det hedder, at allerede mange Prindseligsindede ere arresterte i Holland. Denne Jndtagelse af Amsterdam har ikke kostet de Franske et Skud. - Den Glæde, som de hollandske Patrioter nu lade see, er utrolig. - En særdeles Velbehag vist i Besynderlighed Patrioterne, som hidindtil have opholdt sig ved den franske Armee, og nu marchere ind med i Holland. - Ved adskillige Stafetters Afgang, som, førend de Franskes Jnd march den 18de, bleve affærdigede fra Amsterdam, var sammesteds alting roligt. Men det hedder nu, at der allerede er foregaaet en Forandring i Constitutionen.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Zoll, den 20de Januarii. I Dag Morges ankom her den sikre Efterretning, at saavel Amsterdam, som den ganske Provinds Holland, er ved Capitulation gaaet over til de Franske. Den første Afdeling af de Franske, er den 18de om Aftenen rykket ind i Amsterdam. (Dette samme meldes ogsaa fra Lingen under 20de hujus.)
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Bremmen, den 22de Januarii. I dette Øieblik fik vi her ved en Estafette den ubehagelige Efterretning, at de Franske ere den 18de rykke ind i Amsterdam, og at hele Holland ogsaa har overgivet sig til dem. Patrioterne synes fornemmelig at have drevet paa Overgivelsen, af Amsterdam; thi ellers havde de Franske dog endnu tordet finde nogle Hindringer. - De nærmere Omstændigheder, som forefaldt ved Indtagelsen af Amsterdam, ere ikke endnu bekiendte.