JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Baggesen har atter i Paradiset sjunget fortryllende Sange til sin gyldne Lyra og sendt dem ned til Herthadalen, hvor vi usle Jordmennesker ikke kunne høre os mæt paa disse himmelske Melodier, der ligesom fremtryllede fra bedre Regioner tone os imøde. Det er ikke Rossinis Sqvalder eller stormende Bravomusik, men ægte Mozartske Harmonier, der ere hentede dybere fra Sielen; simple uden Kunstlen, naive uden Affectation, med saamegen dyb Følelse, selvskabt Fiinhed og naturlig Humor. Det er den skjønneste Forbindelse mellem Form og virkeligt indre Gehalt, noget i Sandhed Gediegent fra den klassiske Old. Man kan i det Hele taget ikke sige noge Bedre derom end Øhlenschlagers Ord: "Det er den forfinede Baggesen." Et Lystspil i denne Nytaarsgave er fuld af de herligste Dialoger, de fineste Vittigheder, den meest skabende Phantaste og de skjønneste Grouperinger."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
4 Vor Literatur er et Træ, som Videnskabsmanden S. Soldin sagde for adskillige Aar siden, der har mange Blade, men faa Frugter. Vi eie en Hærskare af Tidsblade af forskjellig Qvalitæt og Qvantitæt. Den uundværligste i vor Tidsalder er maaskee den danske Modejournal, som den galante og moderVOHALIOTION ne patriotiske Almeenhed, der for maatte nøies med Leipz. Modezeitung, Pariser Modejournaler o. s. v. har modtaget med megen Velvillie, skjøndt det ikke lader til at den understøttes ved literaire Afhandlinger af vore Modehandlere og Modehandlerinder, hvoraf vi have Guds Velsignelse. Hr. Glassing kunde her stifte sig et varigt Minde. Men vi savne endnu en gastronomisk (en Spise,) Tidende, der maatte indeholde Spisesedler fra alle Byens Restaurationer, Kritiker og Antikritiker over samme; der maa have en medicinskeditetiskoekonomisk, og en umedicinsk udiætetiskudekonomisk Artikel, indeholde Biographier og Autobiographier af berømte Gastronomer, Udsættelse af Præmier for gastronomiske Afhandlinger, o. s. v. (Khous Sk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Tirsdagen den 13de dennes tabte det østerlige Velgjørenheds-Selskabs Skole ved en høist uventet og pludselig Død sin Bestyrerinde, Madame Kretschmer, som i 34 Aar havde med udmærket Agtelse og levende Jver forestaaet sin hæderlige Post, der sikkert vanskeligt tilfulde vil faae hendes Tab erstattet. Mange hundrede unge Piger skylde denne sjeldne Kone deres qvindelige Dannelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Efter omtrent et Decenniums Hvile gaves forleden Aften det gamle moersomme Syngestykke: "De forliebte Haandværksfolk, for fuldt Huus og med overordentligt bifald. Jfr. Abrahamsens Rosine var saa ypperlig, at hun flere Gange vandt stormende Bifald. Hr. Foersoms gamle Skomager og Phisters franske Haarskjærer vare ypperlige Pendants dertil. Ogsaa udmærkede sig Jfr. Zra som Mad. Constanze, Mad. Winsløw som Opsættersken, Hr. Schwarzen som Snedkeren, og Hr. Rosenkilde som Smeden Bastian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Om Dandsen i Syngestykket Henrik den Femtes Ungdom siges der i Kons Skilderie. Den udførtes af Hr. Bournonville, Mad. Bauer, Jfr. Werning, Mad. Bentzen og Jfr. Møller. Hr. B. indhøstede rigeligt og fortjent bifald for sin Aplomb og sine Pirouetter. Jfr. W. havde fortjent det samme, men - hun er ikke den toneangivende Deel af Almeenhedens Yndling. Jfr. M. erstattede os, al sin Ynde uagtet, ikke Savnet af sin ældre, baade som Mimiker og Dandserinde fortrinlige Søster, Mad. Kretzmer."J Adressavisen for i Tirsdags tilbydes et dannet og sædeligt Fruentimmer som eier nogle Tusinde Rdr. Ægteskab med en i enhver Henseende moralsk Person, som vil etablere sig i en Provindsialstad som Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
J samme Avis ønsker et ungt veldannet Fruentimmer fra Jylland at bestyre Huset for en Enkemand eller anden eenlig Herre, og det uden Løn, kun forlanger hun en behagelig Omgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
J det Haderslebener Blad Lyng omtales et der i Byen af en Lærredreng begaaet Selvmord saaledes: "Det er et paafaldende Særsyn at et ungt Menneske i de Aar da Livslysten sædvanlig er størst, pludseligen og som det synes frivilligen træder ud af de ham omgivne Glæders Kreds og overgiver sig til en dunkel, forborgen Fremtid. Vel kjender man Exempler paa Selvmord saavel i den barnlige som i den modnende Alder, men sædvanlig opdager man de skjulte Aarsager dertil enten i Frygten for Straf eller i Mishandling af unaturlige Forældre og Foresatte, eller i skrækkelig Elendighed og deslige. Men saadanne Aarsager fandt aldeles ikke Sted hos denne Dreng. Den eneste rimelige Grund til hans Selvmord var et Slags Stolthed, som tidligt havde udviklet sig hos det unge Menneske, der ikke følte, eller nogensinde troede at kunne føle sig lykkelig paa det Trin han var kommen i Samfundet."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
J November 1830 opdagedes, at et Skib var sjunket 1 til 1 1/4 Miil fra Rønne, paa omtrent 11 Favne Vand. Efter mange gjorte Forsøg, blev det i sidste Sommer optaget, og befandtes at være en Skonnert, bygget af amerikansk Eeg paa Keavel, kaldet "Willager, hjemmehørende i Sunderland og ført af Skpr. James Allan. Ladningen, der bestod af Rug, var bedærvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Fra Bornholms Amtscontoir er nu udstædt Proclama om dette Skib, med den bemærkning: at dets Optagelse og Henbringelse til Kysten har kostet ikke Ubetydeligt mere, end det Bjergede ved Auction udbragtes til. Siden Cholera nærmede sig vore Grændser have vi erfaret de meest modsatte Meninger, Ønsker og Handlinger samme betræffende. Nogle ville have at Alt skal forblive paa den gamle Fod, al Handel og Vandel dreven uden satte Grændser fra det Offentliges Side, Andre, derimod ønske modsatte Foranstaltninger trufne. Saaledes har man af Øvrigheden paa eet Sted seet brændt, saavel giftfængende som ikkegiftfængende Varer, flydende: Ting m.v. medens man paa andre Steder havde ladet, Skipperne rense deres medhavende Gods, saavel gift som ikkegiftfængende Varer, i de af dem anløbne Havne. Et Exempel paa Forskjelligheden af Qvarantaine Anordningernes Udførelse er følgende: Et Skib, ført af Skipper Morten Andersen, afgik fra Altona til Ringkjøbing, 8 Dage førend Choleras Udbrud i Hamborg. Formedelst Modvind anløb han Fanøe, fortsatte derpaa Reisen, og udlossede ved Nymindegab en Deel af Ladningen for at komme over Grundene. Efter Ankomsten til Ringkjøbing blev det forbudt at noget maatte losses, men Skibet maatte ligge i 14 Dage indtil Svar fra Sundhedskollegiet indløb, at intet var til Hinder for Losningen; men Skipperen og Folkene holdt ikke Qvarantaine, men gik i Land hvor de vilde. En 8 Dage efter at dette var afgaaet fra Altona, afgik fra samme Plads er andet Skib, der ogsaa anløb Fanøe, lossede der endeel af Ladningen - uden at der i Ringk. var noget i Veien for Losningen. Meget var det at ønske, at Øvrighederne behandlede denne saa vigtige Gienstand eens overalt, som vel ikke torde falde saa vanskeligt, da de samme Anordninger jo ere eens for hele Landet. Skadeligheden af overdreven Strenghed, der paa eet Sted standser Næring, Handel og Skibsfart, og ei overholdes paa et andet Sted, maa letteligen kunne skjønnes. Det er langtfra at man her vil tage Ligegyldighed mod Anordninger i Forsvar, men man ønsker meget mere Strenghed naar Frygt for Smitte er grundet, hvorimod unyttige og ugrundede Forholdsregler, til Tab og Skade for det Almindelige, og for enkelt Mand i Særdeleshed, ikke bør finde Sted. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
J de vestlige Storme, vi havde i Novbr. Maaned, skyllede Havet over Landtungen heelt fra Skandsen eller Nørrenabe og syd til Agger Kanal, en Distance af over en halv Miil, og det saa stærkt, at det havde været umuligt, enten at gaae, ride eller kjøre der. Vinden sprang derpaa til Østen og pressede Fjorden saa høit, at den gik over Vasen eller Landeveien sønden for Øster=Agger, og længere Syd, heelt op imod Klitbankerne, hvilket Flydningen af Fjordvandet den 5te og 6te December endnu tydelig viste, saa at der er al Sandsynlighed for, at om Kanalen ei havde været, (der kunde, fra hvilkensomhelst Side, fluge en saa stor Vandmasse) vilde denne mægtige Vandflod skaaret sig et nyt Gjennemløb, sandsynligst dengang ved Nørrenabe. Paa Kanalen selv har denne Storm havt den Jndflydelse, at den baade foruden og inden er bleven henved 100 Alen bredere end før, og paa sit smalleste Punct har sin sædvanlige Dybde: 6 Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Agger Kirkes Forfatning er nu saadan, at det er tvivlsomt, og Kirketienesten der længer kan holdes uden Fare. Vestre Ende er kjendelig sjunken, og revnet paa flere Steder fra det Øverste heelt ned til Grunden. Vinduet er sammenknust; Vindskederne have aabnet sig fra Muren. Paa søndre Side er en betænkelig Revne; men nordre Side har flere, der naae ned til Grunden, og af hvilke den ene er saa viid, at man kan have fri Udsigt derigjennem; alt dette, uagtet Kirken sidste Sommer blev paa det fuldkomneste omgaaet med Muurarbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Kirkebanken var allerede den 25de Octbr. d. A. saaledes af Havet nedskaaren, at en Liigkiste faldt ud; siden ere 2 andre Liigkister udfaldne, og i disse Dage true flere med at falde. Sagkyndige mene selv, at Kirken ligesaavel kunde falde i stille, som i stormfuldt Veir, da det er Grunden som svigter, og at Faren var størst paa en Tid, naar Kirken - som sædvanligt – er fyldt af et Par Hundrede Mennesker, der ikke var liden Byrde for den svage Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Sidste Aalborg Avis fortæller følgende Tildragelse, som passeret i den senere Tid i det nordlige Jylland: En Skræder havde Lyst til at komme af med sin Halvdeel, og saaledes, at han for stedse kund see sig befriet for hendes Fremtids Besværinger. Nu fortæller han Præsten paa en snu Maade hvor dødssyg hans Hustru var bleven, og formaaer Manden til at bede for hende fra Prædikestolen. Fra Kirken begiver Skræderen sig til sit Hjem, men da Smaa=Ærinde, opholde ham underveis, saa er imidlertid en anden Kone, ligeledes fra Kirken, kommen i hans Huus, for at tage Afsked med sin døende Veninde, som hun - til sin store Forhauselse – finder karsk og rørig. Ved Fortællingen om, at der var holdt Bøn i Kirken for den sunde og raske Kone, kan Jngen af dem forklare sig Sanmenhængen; dog fatter Skræderkonen Mistanke til sin Mand. Efter at Veninden var gaaet, kom Manden hjem. Konen fritter, men han staaer sin Prøve godt og da hun om Aftenen triner i sin Seng, nedhænger i samme hverken meer eller mindre end en - Strikke Dog ogsaa her veed Manden at forsvare sig - Strikken skulde agere Sengebaand. Men nu spænder hun sin Aarvaagenhed paa det høieste og er i enhver Henseende paa sin Post. Snart sover hun (tilsyneladende for Manden, paa det tryggeste, og nu lister den gjeve Æg tefælle Strikken om sin Hustrues Hals, begiver sig og paa Loftstigen for at heise hende i Veiret, da Strikken gik igjennem Loftet og var befæstet ved Hanebjelken Konen fandt imidlertid ikke Behag i disse Experimenter, gjør sig løs fra Strikken, stikker en Pude Løkken, tager forøvrigt fat i samme med Hænderne og volder Manden saaledes ikke liden Møie med sit Arbeide, hvilket han dog troede fuldført da det omside stoppede ved Loftet. Nu skulde naturligviis et SørgeFjes sættes op, Naboes og Gjenboes Medlidenhed, den store Sorg anraabes; men i det vor Mester Naal stiger ned fra Loftet, hilses han af sin Kone med et Par saa vældige Ørevafler, saa han troede de kom fra Pokker selv og kunde ikke fatte sig, men da han reiste sig af Krogen, hvorhen han var fløien, staaer Konen lyslevende for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Borger og Guldsmedmester Thessen i Horsens, der sidder arresteret for at have forfærdiget og udgivet falske Specier og Sølv=Rigsbankdalere, har faaet samme Dom ved Over, som ved Underretten, nemlig: at have Ære og Liv forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
J Aalborg Arrest sidde Moder og Datter, tiltalte for Jndbrud og Tyverie, Moderen tillige for Leiermaal. Denne er ved Herredstinget bleven dømt til at kagstryges og hensættes som Tugthuusfange paa Livstid. Datteren, der var under criminel Lavalder, til Riis ved Slutteren under Fogdens Opsigt. Landsoverretten har ogsaa kjendt denne Dom ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Fire Møllersvende i Dronningborg Mølle ved Randers ere, for at have bestiaalet deres Huusbond samt Møllegjæsterne, blevne dømte, de To til 3 Aars Rasphuusarbeide, og de andre To hver til et Aars Forbedringshuusstraf. Bödskald. Oberstlieutenant v. Coldevin (81 Aar gl.), fransk Sproglærer Morville, forhenv. engelsk Vicekonsul Fenwick, Madame Haagensen, Jfr. M. Heinlein, Johanna Valentin, Fru Jda Lund født Schreiber, Jfr. Reineldt, Alle i Khvn. Amtsprovst Schouboe, Sognepræst i Glostrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Fru Marie Caroline Jngmersen født Stribolt fra Khvn. død i Rusland, 28 Aar gl. William Good paa St. Croix. Styrmand N. Nielsen paa Parquetskibet Kiel, falden overbord i Nordsøen. Pastor Gesner, Sognepræst for Nysted og Harritslev Menigheder. F. Borchsenius i Steensbye Mølle, Politiebetjent Heldt i Frederikssund. Organisk Struch i Roeskilde. Kbmd. Krøyer i Svendborg. Handelsbetjent Boock i Bogense. Kjøbmand Tranberg i Warde. Stiftsfrøken Frederikke Lassen i Støvringgaards Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Jndsendt. Tanker. ved Efterretningen om den redelige og agtværdige Naarige Olding, Hr. Pastor emeritus Henrich Møllers sørgelige Dødsfald. Sandheden. skal med Tak og Erkiendtlighed bevidne: Han aftørrede ofte den Betrængtes Taare, Oftere til sit Tab, end uden dette: Med Fred hvile Du derfor i den stille og rolige Grav, Den Evige og Algode vil beskytte Din efterladte sørgende Enke og Dine mange Faderløse. Vandrer, hvo du end er, træd til den Frommes Grav, Veed om Styrke, at her leve du maa som han Beed med brændende Andagt: At engang du maae døe som Han G. W...... Spørgsmaal til Hattefabriqveur Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Da man saa hyppigt læser og Deres eneste Vandtælstivning saa fristes man til at spørge, hvad dette egentlig skal sige, enten om det er en Stivning som De allene er i Besiddelse af, eller: om det er den eneste som Dehar tilbage, eller: om det slet ikke har noget at betyde?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Bekjendtgjørelser. Aalesiskeriet ved Hovedgaarden Silkeborgs saakaldte Aaleværk, samt det øvrige Fiskerie i Hovedgaardens mange og betydelige Søer og Fiskevande, bliver ifølge det kongl. Rentekammers Bestemmelse og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur opraabt til Bortforpagtning paa 1 eller 6 Aar ved Auction Torsdagen den 29de d. M. Formiddagen Kl. 12, som afholdes paa Hovedgaarden selv. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter. Lysthavende indbydes. Silkeborg, den 15de December 1831. Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
De der maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Horsens afdøde Capitain og OvertoldbetjenCarl von Bintzer, indkaldes herved til inden 12 Uger at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Horsens Skifteret, den 24de Decbr. 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Den Undertegnede tilhørende Gaard i Aaboe ByeOrmslev Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 7 Skpr. 2 1/5 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb., er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes næste 1ste Mai. Gaarden kan for Tiden holde en Besætning af 6 Heste, 28 a 30 Stkr. Fækreature og 20 Stkr. Faa med Yngel. Markerne, hvorpaa kan saaes 8 a 9 Tdr. Vintersæd, 15 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre foruden Tdr. Bælgsæd, bestaae af bedste muldlerede Jorder, de frembringe rigelig Afgrøde af al Slags Sæd. Høeavlet afgiver aarlig imellem 60 og 70 Læs; ligesom der og haves tilstrækkelig Jldebrændsel. Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte. Denne smukt situerede, i med en indbringende have forsynede Eiendom ligger 1 1/2 M. fra Aarhuus. Og dens Bygninger, som afgive passende Boepæl for enhver Familie, ere i god Forfatning De Lysthavende, som kunne vente billige Conditioner, vilde behagelig afhandle det Fornødne med mig, og, ved at tage Eiendommen i Øiesyn, overbevise dem om Rigtigheden af det Ovenanførte. Aaboe, den 27de Decbr. 1831. Møhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Hos en Embedsmand i en af Jyllands mindre Kiøbstæder kan til anstundende første Mai en Lærerinde faae Plads. Der forlanges at kunne gives Underviisning i alle muelige Fruentimmer-Haandarbeider, alle Skolevidenskaber, Fransk og Tydsk, Tegning m.m. saa og Skrædersyning, og kunne der undervises i Musik, ønskedes saadant. En god moralsk Carakteer og Dan nelse til Elevernes videre Opdragelse forlanges. Paa lidelige Attester maatte forevises. En honet og god Omgang i Huset loves. Det nærmere erfares hos Hr. Postfuldmægtig Jversen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
At jeg ingenlunde betaler Gjørtlersvend Kandelsdorff 3 Rbd. 4 s. som han saa paatrængende fordrer af mig for halvfuldendt Arbeide han har havt ihænde fra mig i 9 Maaneder, førend han leverer mig samme i brugelig Tilstand, lader jeg ham herved vide. C. W. Soldin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Chocolade i alle Sorter a 32. Ao. 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af P. Chr. Deichmann & Comps nye anlagte Favrit, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner, til den fuldkomneste Fiinhed, haves i Oplag, og udsælJ. Karmark. ges i Aarhuus allene hos Færsk Flæsk kjøbes og betales med de høieste Priser af Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Gode Sjællandske Kartofler kan faaes hos Ole Olesen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Moskauer Hvedemeel faaes hos Skipper Lund paa Skolegaden No. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
En skikkelig Pige kan til Nytaar erholde Condition paa Badstuegade No. 246.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Et meubleret Værelse er strax at bekomme tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
For circa 120 a 30 Curasseerheste søges god Græsning i Sommeren 1832. De som ville modtage dette eller et mindre Antal, ville behage herom at henvende sig til Ritmester Juel Wind i Horsens, forinden medio Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Den Dame som ved Klubballet i Mandags Nat, ved en Feiltagelse, har faaet et andet Shawl end sit eget, anmodes herved om behagelig at ville aflevere samme til Agent Røgind, hvor Feilen kan blive berigtiget. Aarhuus, den 28de Decbr. 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Nogle Bemærkninger om det lærde Skolevæsen i Danmark af Adjunct Kalkar, 24 s. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Nordisk Tidsskrift, for Oldkyndighed. Paategnede Planer eller Anmeldelser og Sub scription paa dette Tidsskrift, som udgives af det Kgl. Nordiske Oldskrift-Selskab, bedes snarest mueligt indsendte til Selskabets Secretair, Professor Rafn, i Kjøbenhavn, Kronprindsensgade No. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-29
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
den 30 December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Filts-Tidende. Briller,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Det er saare mærkværdigt, at der just denne fritiske Tidspunkt meldes om en Hovedforandring som er paaveie til at foregaae i Rusland selv. Da det er det høie russiske Aristokraties (Adelens) Ønske, at Riget antager paany sin Stilling af en politisk Overvægt i Europa, som det besad i den store Catharinas Dage, saa har det, paa Grund af de store Offre Adelen har gjort i sidste Krig, anseet sig berettiget til at fordre adskillige vigtige Forandringer i den indre Bestyrelse, som vistnok heller ikke ville blive uden Følger hvad den udenlandske Politik angaaer. Det har for det første vidst at gribe Øieblikket til at forestille Keiseren at Militairkolnierne, der altid have været Aristokratiet forhadte, da de dannede et Slags uafhængig Middelstand, kunde engang, som en væbnet Befolkning, blive farlig for Rigets Rolighed, og forlangt dem opløste, hvilket det paastaaer aldrig kunde skee i en bedre Tiospunkt end nu, da Armeen behøver en høist nødvendig Tilvært af dygtige Jndivider Disse Forestillinger have ikke været frugtesløse: Keiseren har befalet Militairkoloniernes Opløsning, og at alt deres Mandskab skal trækkes ind under den active Armee, som derved paa eengang faaer en meget betydelig Styrke. Ogsaa er General Parmolow (især berømt fra Krigen ved Kaukasus) som var falden i Unaade formedelfine politiske Anskuelser, paany bleven ansat i Tjenesten, da han er baade ligesaa udmærket ved sine militaire Jn sigter som ved sine Grundsætninger, der ikke ere de Libe rales men ægte russisk, nemlig det russiske Aristokraties Præponderance og Ruslands Befrielse fra al udenlandsk Jndflydelse. "Oppositionen - siger Beretningen - vil upaatvivlelig med samme Kraft som den har begyndt, sætte sine øvrige Forstørrelsesplaner igjennem." Regjeringen fattes ikke Penge til sine Foretagender, thi allene de konfiAlle skerede Godsers Værdie i Polen anslaaes nu til circa 100 Millioner Rubler, og Statsudgifterne ere desuden blevne dækkede ved en Forhøielse i Toldafgifterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Rusland og Tyrkiet. Over London og Paris erfares den vigtige Efterretning, at Rusland og Porten skulle have sluttet en Alliantsetractat, og at begge Magter ville sende Hjelp til de under brittisk Herredømme for Tiden værende ostindiske Folkestammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Rusland og Frankrige. En Koureer fra St. Petersborg har overbragt til Paris Keiseren af Ruslands Besværing over de polske Flygtningers Optagelse i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Rusland og Engelland. Den Efterretning fra St. Petersborg, at den russiske Regjering vil fra Nytaar af endnu belægge Jndførselen fra Engelland med en Told forhøielse af 12 1/2 PC., har gjort stor Sensation iblandt den brittiske Handelstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Rusland og Polen. Paa den polske Revolutions Aarsdag vare Warschaus Gader besatte med stærk Patrouiller og Gadehjørnerne med Kanoner, og om Aftenen var det forbudt enhver Jndvaaner at forlade sit Huus. Jøvrigt har Paskewitsch viist dem den Naade, at de to Dage om Ugen kunne indgive deres Ansøgninger, der modtages af en Statsraad og en Gardekapitain Universitetet er endnu bestandig lukket, og af dets Bibliothek bringes Alt af Værdie til Rusland. General Prondzynski er ført til Siberien, og Grev Niemojowski er død paa Veien dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Nyt Oprør i Brasilien. J Pernambucohar været et skrækkeligt Oprør. Over 300 Mennesker omkom derved. Staden blev plyndret; den ranede Capital regnes til over 5 Millioner Crusados. Ogsaa i Rio har der været Oprør, idet et Regiment og Mandskabet paa 3 Krigskibe havde sat sig i Besiddelse af Øen Cobra, hvor de forskandsede sig og rettede Kanonerne mod Staden. Men da hele dennes Militairmagt rykkede ud mod Oprørerne, bleve de tvungne til at overgive sig. Over 2000 Personer vare som Følge heraf blevne fængslede, og Stemningen var meget urolig. Spanien. Revolutions=Efterretningen herfra var, som man troede, kun en Handelspekulation, og ikke noget, om. Derimod har Regjeringen vundet en stor Fordeel over de Revolutionairsindede, idet den har fanget den navnkundige General Torrios, som med et halvthundrede spanske Flygtninger havde gjort Landgang og plantet den trefarvede Fane, men bleve strax omringede af en Troppeafdeling, saa de maatte overgive sig paa Naade, og Unaade. Saasnart Regjeringen erfoer det, sendte; den strax befaling til øieblikkelig at skyde alle de Fangne, og kun tilstaae dem den fornødne Tid til at skrifte. Jøvrigt er Kongen saa svag, at han neppe kan røre sig, og Regjeringstøien er gandske i Ministrenes, navnligen Hr. Calomardes og hans Apostolikeres Hænder, som ogsaa vide tilgavns at benytte sig deraf, thi det gaaer ikke her stort bedre til end hos deres gode Ven Don Miguel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
En Koureer var indtruffen til Paris med den Efterretning, at flere spanske Regimenter ere indrykkede paa det portugisiske Gebeet. – Den spanske Regjering har befalet, at Soldaterne skulle herefter yde alle Præster- og Munke Honneur ved militair Hilsen.