JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-01-01
Corsica. Man havde meent, at Comoedien paa Øen Corsica var med det gamle Aar ude, men nu synes den med det nye Aar først ret forAlvor at begyndes. Man havde tænkt, at under Frankriges Garantie skulde bleven oprettet Rolighed igien paa Øen, og Jnsulanerne have beqvemmet sig til Forliig, men saa nær som adskillige Tidender berettede dets formodentlige Muelighed, saa hører man dog af andre dets Contrarium; Thi deres skrømtende Sub mission merker man at have faaet en faae Overmods Raptunat de have nedlagt de Franske Tropper, i den sted de skulde have nedlagt deres Vaaben. Dette Nederlag har sat Frankrige i Forundring, og givet Beviis nok paa Corsernes Gienstridighed; men end større Forundring har den Tidende foraarsaget, at det Neapolitanske Hof har sluppet Baron von Neuhof løs igien af Fængselet i Gata. Det seer altsaa nu ud til en Lange Leeg iblanCorserne, helst siden de paa ny giøre alle formidable Modværne Anstalter, udnævne Generaler, indrette Krigs Disciplin &c. til hvilken Ende Hoved-Anføreren har taget ny Eed af Jndbyggerne i deres saa kaldede Konge Theodori Navn. Denne Avanturier som synes at være fød under Planten Mercurio, veed man at have faaet fri Luft at svæve omkring igien; men paa hvilke Kuster mon Wolus have kast ham i Land, siden han gik til Skibs fra Terracina eller fra hvilket Verdens Hjørne mon denne selsomme 8 stebod skal nu komme frem igien, Nogle ville vist slutte, at hos atter er igien paa Øen, saa at Hans Ankomst og Nærværelse nis været det Mercuriussion eller opgiødet Tønder, som har flitJld, de Malcontentes Fængekrud til at brænde løs paa nye valde imod de Franske og imod Genneserne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 4 Decembr. 1738 haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Nicolai Sammel Kindt at være StadsKammererer i Altona, og tillige at være Kammer=Assessor Den 2 Januarii 1779 haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Johan Ernst Ludwig Boden til at være Hytte Controlleur ved Sølv-Verket Kongsberg. For Februarii Maaned. Jens Müller Aller Den 8 Januarii er Jernvers Forvalter naadigst beskikket til at være tillige med ældste Berg-Secretair og Material=Controlleur ved Kongsberg. Samme Dag er Berg-Revisor Christopher Ludwig Bonne beskikket at være til ligemed Berg Secretair, samt Jnspecteur og Controlleur ved Jligemaade Zacharias Køster Cassa-Væsenet paa Kongsberg. til at være Berg-Secretair og Cassa-Tiener sammesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 20 Januarii er Cammer-Herre og Oberste, Grev Holstein til Holstenborg, med General-Majors Caracteer af Cavalleriet benaadet. Ved Oberste Wauwerts Regiment er OberstLieutenant Lohman med Oberstes Caracteer af Jnfanteriet benaadet; Og ved Oberste Numsens Regiment er Capitain Brocktorff til Second-Major, og Lieutenant Joachim Schack til virkelig Capitain avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 29 Jan. er Niels Tonnesøn Allernaadigst bestilt at var re Regnings-Fører ved Skov- og Flaade-Væsenet ved Sølv-Ver Giert Hammer at være Controleur og Told ket Kongsberg. betient paa Bornholm. Georg Fries at være Herreds-Foged over Huesbug Herred i Flensborg Amt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 5 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Andreas Giæder til at være Hof- og Artzenie-Smid ved Nyekiøbings Slot paa Falster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 6 Februarii er Claus Viinholt Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Horslunde og Nordlunde Sogner i Lolland. Herreds Foged Lauritz Stampe er Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Postmester i Holbek.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 9 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Justitz-Raad Christian Albrecht von John at være EtaRaad. Carl Gustaw Pfaltz at være Herreds-Foged i de 20 Lehner Norborg og Meelsgard paa Øen Als. Controleur N. colai Frantz Friccius til at være Raad-Mand Sønderborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Samme Dag haver og H. K. Majest. Allern, kaldet AndreaBoeris til at være Pastor til Eggebeck i Amtet Flensborg. J Ussing til Pastor i Høyst i Amtet Tøndern, Aar 1739.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 12 Febr. er Hartwig Marcus Frisch Allernaadigst bestilt til at være Protocollist og Skriver ved Øresunds Told gammer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 13 Febr. er Tøger Lassen Allernaadigst beskikket til at værevirkelig Justiz Raad. Søren Lund at være virkelig CancellieRaad. Ligesaa Cancellie-Raad Gert Hansen Lichtenberg at være virkelig Cancellie-Raad. Jacob Hansen Kiøbing at være Vice-Raadmand i Fridericia. Controleur Eschild Rude ligesaa at være tilligemed Raadmand i Ringkiøbing. Hr. Thomas, Trojel er Allernaadigst kaldet til at være Sogne-Præst til Hr. Anders Aggerbeck at være Wissenberg Sogn i Fyen. Sogne-Præst til St. Povels Kirke paa Borringholm. Hr. Niels Hansen Friis at være Sogne-Præst til Nordbye Meenighed paa Fanøe. Hr. Hannibal Hammer at være Sogne-Præst til Grans Præstegield i Aggershuus Stift. Mag. Søren Christophersen Giessing at være Sogne-Præst til Winding, Wrads og Bryrup Sogner i Aarhuus Stift. Christen Jensen at være residerende Capellan til Boe Sogn i Romsdalen. Jens Zeuthen er Allernaadigst confirmeret at være Capellan for Allested, og Veyle Meenigheder i Fyen, og siden som Sogne-Præst at succedere den der værende Sogne-Præst. Peter Krul er Allernaadigst beskikket til at være Catechet ved Guarnisonens Meenighed i Citadellet Frederichshavn. Og Jens Christensen er Allernaadigst bevilget at være Bogtrykker i Trundhiem.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 17 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt ved en trykt Jntimation igien ophævet de sub dato 23 Dec. a. p. & 24 Jan. a. c. udgangne Forbud, angaaende Hæstes, Rugs og Havres Udførsel af Hertugdommene Slesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskaberne Ranzau, Oldenborg og Delmenhorst.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 20 Febr. er Hof-Junker Niels Benzon Allern. beskikket al at være tilligemed Assessor i Hof-Rætten. Hr. Jørgen Saabye er Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Stryn de Meenighed under Fyen. Johan Henrich Selmer ligesaa til Østre Snede Sogn i Riber Stift. Den For Februarii Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 23 Febr. haver Hans Kongel. Majest ved Trykken lader udgaae en Allernaadigst General Pardon for alle, fra Armeen udi Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommen- og Grævskaberne undvigte Desserteurer. Samme Dag er Jnstitz-Raad von Schomburg, Præsident i Altona, Allernaadig bestilt til at være Etats-Raad. Christian Albrecht Wolters af være Cancellie-Secretair ved Regierings Cancelliet i Oldenborg Den 26 Febr. haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst ved Trykken publiceret en Forordning, hvorledes de Regnskabs Betientere, som paa de dem betroede Oppebørseler noget skyldiblive, herefter skal ansees og straffes.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Den 2 Febr. haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst ladet ved Trykken udgaae en Høyeste Ræts Orden, hvorefter alle de i nærværende Aar 1739 indstævnede, samt de fra forrige Aaringer overblevne Sager skulle foretages, og der med den 5 Martii begyndes. Samme Dag er Jørgen Berg Allernaadigst confirmeret at være Birke-Foged ved Svenstrup Birk.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Frankrige. Nu omstunder er den Corsiske Handel her den opmerksomste Affaire, om og over hvilken moxen Alle discourere og fælde Betænkninger; Thi sandelig, Corsicanernes Overmod har foraarsaget stor Forundring. Man havde aldrig indbildet sig, at deres Forvovenhed skulde gaaet saa vidt, at byde Spidse imod mindre giøre Vold paa Vore Tropper, som vare komne i Medations Ærende til at indrette Forligs-Puncter imellem dem og Genua. End og Staats Kyndige kunde ikke indsee paa nog irriterende Aarsag, skiønt der siges, at Corserne have udstæd et Fornærmelses Svar. Man har gjort sig Umage nok for faae Copie deraf, men hid til dags forgieves. Jmidlertid, man merket dette, at saa længe de kand finde end og det allermiste i Forliigs Forestillinger, hvorved deres Friheder maatte Skaar, ansee de det som tvunget, at underkaste sig Nogens Horedømme, i synderlighed Republiqvens Genuæ, imod hvilket man af alle Ting seer, at de være et uslukkeligt Had: Saa passer sig vel her, som Ordsproget lyder om Ancipathie af MuuAar 1799. muus bliver snarere Katten af Hiertet god, end Corsicanerne Genneserne. Selv Hans Allerchristeligste Majestæt, som har villet seet paa deres Beste, har ikke noksom kundet forundre sig over deres forvovene Gienstridighed, i det de ligesom med Fødder have spendt fra sig den Velfærd, som Hans Majestæt har ladet dem tilbyde. Men den Genuesiske Minister, Marchese de Brignoles, som kiender denne Nations Naturel, og ved Leylighed har hørt saadant, skal korteligen have svaret: Nu kunde man heraf see, hvad for et Folk Corserne vare, en u-tvingelig Nation, hos hvilken ingen Lempfeldighed kunde hielpe, hvilket og kunde hermed tiene til at retfærdiggjøre Republiqvens Genua Forfa rende, i det man havde beskyldet den at have handlet for strengt med dem. Jmidlertid er det ved denne Hændelse nu gelinget Republiqven Genua saa vidt, at Frankrige efterdags maa tage sig deres Stridighed paa Corsica an, som sin egen Sag, efterdi de Franske Vaabens Ære maatte lide derunder, dersom man ikke hevnede Jnsulanernes Overmod og Forvovenhed. Hertil fandtes der vel og Raad, thi Frankrige var det en let Sag at lade nogle tusinde Mænd transportere did; men dermed er det ikke gjort. Her falder et tungere Spørsmaal: Hvor skulle Tropperne faae Underholdning der paa Øen, Og lad være der tilkunde ogsaa udfindes Middel, saa frygter man dog for, at det skal blive dem ligesaa besværligt at komme til de Malcontente i deres Smuthuller blant Biergene, som det var vanskeligt for de Kæyserlige Tropper i Aaret 1730. Endelig med Magt at tvinge Corserne til Underdanighed, kunde kaldes for Frankrige en Krig en mignature, dersom man ikke formodede, at et hemmeligt perpetum mobile, som er let at giette, styrkede dem i deres Overmod. Dog er det langt fra, at alle slige Vanskeligheder skulle kunde skrekke de Franskes Stridbarhed fra at hevne den vederfarne Vanære, og med deres Vaaben at slibe Skaaret ud igien.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Til den Ende har nu Hans Allerchristeligste Majestæt sendt en anselig Magt did, saa man med Tiden faaer at høre om det ikke er mueligt at optømme det Corsiske Folkes rebelliske Halstarrighed.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-02-01
Holland. hidindtil har man iblant de andre Europæiske Staats Tilfælde ikkun anseet den Corsicanske Act som en lystig Scena eller af Mellem Spill, men nu begynder Comoedien jo længere hen Tiden at skride til meere Alvor, thi nu er ey alleene Proscenium eller Forhænget tydelig opvundet, men efter Haanden aabner sig ligeledes Postscenium eller Bagdeelen af Theatro, saa man merker, hvorledes den heele Machine regieres, ja den Haand, som beveger Marionetterne, hvilke af sig selv ikke formaae agere, kand nu ikke længere dølges. Alle deres Domme om ved alle Tilfælde prætendere at kunde udfinde Staatsdemmeligheder, vil man gaae forbi, og ikkun sige saa meget vist, Den Corsica, som kun har slette Jndkomster, men dog Navn af For Februarii Maaned Aar 1739. af et Kongerige, skikket sig icke bedre for Nogen, end for Jnfanten af Spanien, Don Philippo. Baron Theodor synes kun herved at være et blot Jnstrument; og aldrig havde han vovet sig ind af Neapolis, dersom han ikke havde været forsynet med Passe og lønlige Breve, som have formaaet Kongen af begge Sicilierne til at sætte ham med all Ære igien paa fri Fod. Man kunde snart troe, at Neapolis har ikkun været et Tilflugts Sted eller en Fristad for Theodor, men af de bekiendte Omstændigheder er det meere end tydeligt nok, at de 2de Hoffer i Madrit og Neapolis have Haand med i Spillet. Thi det er ikke nok, at man søger at faae et Sæde for Don Philippo i Jtalien, men end og at faae et Kongerige, og efterdi ingensteds er aabnet Haab, uden paa Corsica, saa har man udseet samme Øe dertil, uagtet den med sin Kongeriges Titel indhenter neppe saa meget, som mangt et Grævskab. Den Præsumption, at det Turinske Hoff har ugeledes Øye derpaa, er ikke just ugrundet, dersom det kun var gjort med Appetiten allerne, og fordi det ligger Sardinien meget beqvemt. Denne Præsumtion bekræftes ydermeere af det, at den Theodoriske Flotille laae i nogle Uger ved Cagliari, og fordi Kongen af Sardinien synes nu at ville giøre den betrængte Republique Genua en Diversion paa Grendserne. Men naar man betragter, hvorledes Corserne skaffe det mægtige Frankrig saa meget at giøre, saa vilde det falde Sardinien langt tungere at erobre denne Øe, og aldeeles umueligt at forsvare eller beholde den. Og lad være, at Jnsulanerne frivilligen gaf ve sig under Sardiniens Herredømme, saa tvivler man storligen om, at andre Magter vilde tie reent stille dertil. ud lertid bliver denne Des Affairer dagligen slemmere; Thi de Malcontente hører man, at have nu tager Masqven reent af og offeslig erklæret sig hellere at ville opoffre Liv og Gods, end at give si under Republiqvens Herredømme. Deres Forbittrelse gaa saa vidt, at de udplyndre, saa reent afbrænde alle deres Huuse, kun laderingeste Ord eller Tegn tilkiende at ville underkaste sig i af Frankrige publicerte Forliig. Man er derfor begierlig at erfahvorledes Frankrige, som eengang offentl. har blændet sig i Acten, vil henden Handel, thi nu kand det ikke drage Hamed m. vil taale Skaar i sine Vaabens Ære
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 25 September 1778. er Hof-Rets Assessor Jens Christian Basballe Allernaadigst beskikket til at være tillige Afsessor i Høyeste Ræt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 5 Martii 1739 blev, i vor Allernaadigste Konges høye og hellige Persons Overværelse, begge disse Kongerigers almindelige Høyeste Ræt første gang aabnet og holden for indeværende Aar. For Martii Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 6 Martii er Cancellie Raad Georg Albrecht Wodroff Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-RaadJustiz Raad Carl Æmilius, Baron af Schach, at være Præsident i Borge-Rætten. Andreas Hofnagel at være Sorenskriver udi Jde og Marker Fogderie, og Postmester i Frederichshald. Hr. Peter Werløes er Allernaadigst kaldet at være herefter Sogne-Præst til Køllefiords Præstegield i Findmarken, Christian Larsen Drachardt at være Missionarius i Grønland. Hans Rosenqvist Terkelsen Nissen er Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst for Dalbye, Neder Raabye og Søedring, Meenigheder i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 13 Martii er Assessor Niels Stub Allernaadigst beskik Michael ket til at være Landsdommer i Lolland og Falster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Justitz-Raad. Grøn at være Vice-Borgmester i Kiøbenhavn. Peter Thams at være Laugmand over Nord=Landene og Find marken. Henrich Madsen Formand at være Vice-Borgemester i Bergen. Byefoged Weste Thomsen Lund at være tillige Vice Borgmester i Ribe. Consistorial-Raad Mag. Balzar Sechmann at være Stifts=Provst i Aalborg Stift. Mag. Peder Hovedstrup at være Sogne-Præst til vor Frue Kirke i Aalborg samt til dets Annexer Sønder og Nørre Tranders Sogner. Hr. Nicolaus Clausen at være Capellan til St. Budolphi Kirke i Aalborg. Peder Clementin at være Capellan til vor Frue Kirke i Aalborg, samt til dets Annexer, Sønder og Nørre Tranders Sogner. Hr. Torgus Grøgaard at være Sogne Præst til Lindaas Præstegield i Bergens Stift. Hr. Christen Grønbeat være residerende Capellan til Norder Frederichshald eller Christians Kirke og Bergs Meenighed. Morten Reenberg Wicher Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til AdzerballigMeenighed paa Alsøe. Anders Thorn, ligesaa at være Cap lan pro Persona til Hammers, Sulsted, Alstrup og HorselMeenigheder i Aalborg Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 10 Martii er Otto Georg Pauli, Secretair i det Tydske Rente Kammer, Allernaadigst bestilt til at være virkelig Kas mer Raad. Den Aar 1779.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 20 Martii haver det Allernaadigst behaget Hans Kongl. Majestæt ved Trykken at lade udgaae en Forordning, anlangende, at de i Stæderne udi Garnisonen eller Qvarteer liggende Soldater, som et Haandverk eller nogen Profession have lærdt, maa have fuldkommen Frihed til, uden Forskiel, for alle Militaire Personer, som opholde sig paa de Stæder, hvor saadanne Soldater findes forlagde, alt forefaldne Arbeyde, som de med egene Hænder, og uden Hielp af Svenne eller Drenge, kunde overkomme, u-veigerlig at forfærdige.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Samme Dag er Hr. Hans Sadolin Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Biørnholm, Strandbye og Malle Meenigheder i Wiborg Stift. Niels Basse ligesaa at være Capellan pro Persona for Synderbye Meenighed, og den der nu værende Sogne-Præst at succedere. Diderich Møller ligemaade at være Capellan pro Persona til Tersløv og Ørtzløv Meenigheder i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Den 31 Martii indfaldt Hans Kongelig Høyheds, vores Naadigste Arve- og Kron Printzes Høyst glædelige Fødsels-Dag, paa hvilken Hans Kongel. Høyhed med all ynskelig Prosperitæt saae den første Dag af sin Alders 17de Aar. Til denne Høye Geburts-Dags Jhukommelse har man i underdanig Eenfol lighed fremsat følgende: Jver Kronens Undersaat bør skrive i frisk Minde Hos Sine denne Dag, som Herrens Viisdoms Til begge Rigers Haab og Nytte lod oprinde Magt. Da Vores Arve-Prinz til Livet blev frembragt. Lyksalig Martius, hvis sidste Dag blev regnet Til Kron-Prinz FRIDERICHS Høybaarne Fødsels-Fæst: J Tidens Dage Bog gid den staae sildig tegnet Saa mod Hans Fædres Aar ey een Dag staae til Rest! Per ger Mari, Mad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Persien. di dette Persiske Rige har Schach Thamas Kuli Kansterrige Vaaben og kloge Anslag nu aldeeles stillet all indvorretro, saa man i alle Stænder, hvor man tilforn satte sig imod ham, har nu erkiendt ham som retmæssig Overhoved og den nyperste Herskere. Han derfor stræber nu tillige med sine fornemmeste Ministrer at udfinde tienlige Midler til at befæste Roligheden. Og efterdi han veed, at Rebellerne meere af Tvang end oprigtig Kierlighed have underkastet sig, saa haver han besluttet, at paalegge dem tunge Skatter, for dermed som og med andre strenge Midler at holde dem til Lydighed, paa det de ikke skulle giøre atter Opstand imod ham, i fald han lod dem for megen Frihed, og følgelig med Oprør kuldkaste eller i det mindste hindre Schachs Hensigt i at ville hielpe Handling, Kunster og Studeringer i Flor. Til den Ende skaffer han sig jo længere jo meere Yndest hos Enhver, besynderlig søger han at vinde Fremmedes Gunst. Denne fredelig sindede Herre holdt og gjerne Venskab ved lige med Stor Sultan, men efterdi Sultan er baade henseende til hans store Magt og hans Religion en afsagt Fiende imod Persien, og den Ottomanniske Port ikke vil indgaae Per stens retmæssige Fodringer paa Bagdad og mange andre Stæder, saa er nu udstædet befaling til Gouverneurerne i alle de næst ved Tyrkiet grændsende Provincer, at falde ind paa de Tyrkiske Grændse Stæder med nogle 1000 Mænd, saa snart mueligt skee kand, fornemmeligen ved denne Leylighed, da Sultan har paa den eene Side nok at giøre med at dæmpe Oprøret i Asien, og paa den anden Side begge Hænder fulde med at fortsætte Krigen imod den Romerske Kæyser og Rusland, med hvilke Puissancer Schach Nadyr søger at vedholde Venskab, helst nu, da hans storste Jnteresse bestaar i at tage Brodden fra Tyrken, og giøre ham kraftesløs. Til den Ende reyste for nogen Tid siden 2 Gesandter til Petersborg, for at skride til Fornyelse med det mellem Kul Kal og det Russiske Hof sluttede Forbund; og siden skal een af disse Gesandtere begive sig til Wien, for at formaae Kæyseren til at fare frem med Krigen imod Tyrken, paa det Sophy desto ved kand Aar 1739. fand drive paa og fremme sine Fodringer. Som nu en Conqverant maa ey allerne være en god Soldat, men og en Staatmand, saa kommer man vel ikke Hans Kuli Kanske Majestæt for nær, om man formoder, at hans Gesandtskab sigter meere paa et politiske end oprigtigt Venskab.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-03-01
Frankrige. Ligesom der endnu i Verden ere mange ubekiendte og endnu ikke opfundne Lande, saa ere der og mange skiulte Staats Hemmeligheder, endskiønt samme ere lige saa vanskelige at giette, som det synes utroligt, at der ere Mennesker under os, som vende deres Fødder imod vore Fødder, da dog alligevel begge ere virkeligen til. Ville skarpsindige Hoveder bruge deres Hierner til at eftergrandske Staats Hemmeligheder, saa veed man ikke at henviise dem til at finde rigeligere Anledning nogensteds, end hos den Franske Krone; thi der vanke Staats Hemmeligheder nok under politiske Masqver. Den curieuseste iblant alle nu omstunder synes Venus at præsentere, i det hun søger med durchl. Mariager at vise gode Virkninger for de Kongel. Princesser. Det sidste prægtige Bal og Mascaraden paa Slottet Versailles har udtydet os det første og fornemmeste Giftermaal med den første Madame de France, Louise Elisabeth, fød den 14 Aug. 1727, og med den Spanske Jn sant Don Philippo fød den 15 Mart. 1720; men af de derunder masqverte Hemmeligheder har man endnu ikke kundet udgrandskee den rette: Enten det sigter til at faae begge Riger formedelst saa nøye fornyet Blods Forbindelse forenede; eller for at skaffe omtalte Jnfant ved den Corsiske Masquerade en Kongl. Throne og lad være man ikke hermed gietter den sande, saa begriber nan dog at denne Forbindelse har politisk Hensigt, og visselig i Tiden griber vidt ind. Jkke at tale denne gang noget om de andre Princessers forehavende Mariager. Man seer ellers af alle Omlændigheder, at det Franske Hof, ligesom ved Mariager, saa og dandre vigtige Indretninger har i sinde at sætte Sagerne inden Riget paa saadan en Fod, at man ikke tør ved at frygte for nogen Naboe. Sandelig Minister Conferencer, hvorved Kongen me endeels indfinder sig, have ikke i lang Tid været saa ivrige, som nu; ger Mar Maaned. tre og endskiønt Alting holdes end nok saa lave, saa findes dog nogle Ting, som ikke kand dølges, men vege paa Hemmelighedens Ovemeed. Deslige Ting ere de udgangne Ordres til at forøg Tropperne, item deres March, samt at forbedre og forstærke Ver kerne ved en og anden Fæstning, Havn, &c. hvoraf man ikke uden Grund dømmer, at noget synderligt maa være forhaanden. Som da ved masquerte Baller Jngen uden Kongen eller Fyrsten selv kand befale en Masque at blotte sig; saa er og ved Staats=Hemmeligheder Tiden alleene den befalingsmand, som kand aabenbare Alting hvad man end nok saa længe har skiult. Jmidlertid var det at ynske, at Venus maatte spille sin Rulle allerne, uden at faae den bevæbnede Mars i Hælene til at secundere Mariagens Jnteresse, og at den for Fred nidkiære Cardinal de Fleury, som arbeyder paa at skaffe (saa at sige heele Verden dette ædle Klenodie, Rolighed, til veye, maatte, inden han bliver Pave (som sidste Tidende mældede) eller endelig førend hans Død, ved hans berømte Skiønsomhed og Viisdom udfinde og treffe en Middel-Punct, hvorpaa den almindelige Pacification kunde hvile.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-04-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-04-01
Den 14 Julii 1738, er Christian Ludvig Scheid, Professor Juris extraordinarius i Gottingen, Allernaadigst beskik tet til at være Professor Juris ved Universitetet i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-04-01
Den 2 Januar. 1739. er Hans Leffve Allernaadigst beskikket til at være Hof Catecheta. For April Maaned fore Mart Magt, som hidtil har været dajunctus hos Klokkeren Müller ved Slots-Kirken i Glückstad, Allernaadigst bestilt til at være Eventual-Successor efter bemældte Muller.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-04-01
Den 23 Febr. er Georg Jort Allernaadigst kaldet og beskikket som Diaconus Adjunctus til Grundtoft i Flensborg Amt. Den 2 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Ernst Wilhelm Harte til at være Postmester i Altona.