Viborger Samler, 1844-08-06
Det er bemærket, siger den kgl. Commissarius fremdeles, at Præsidenten i den slesvigske Forsamling, ved at gjentage den kgl. Commissarii Ord, har tilføiet Ordet statsretlige, og talt om den hidtilværende statsretlige Forbindelse mellem Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Men da den Slesvigske Forsamlings Præsident ikke er Regjeringens Organ, saa kan det Udtryk, som han har brugt, paa ingen Maade tjene til Vidnesbyrd og Regjeringens Grundsætninger med Hensyn til det omhandlede Anliggende. Jmidlertid er hiint Udtryk dog neppe i sig urigtigt. Statsretten omfatter ialmindelighed ikke blot de grundlovmæssige Forhold, men ogsaa de organiske Normer for Maaden, hvorpaa de forskjellige Statsdele behandles, og jeg er ganske viis paa, at det juridiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet, og isærdeleshed den ærede Proponent selv, som Lærer i Stadsretten, til den danske Statsret ogsaa henfører Læren om de danske Provindsialstænder og det Tilsagn, som deri er givet om Maaden, hvorpaa Lovgivningssagerne skulle behandles; men det synes da ogsaa, at det Tilsagn, som i Anordn. for Hertugdømmerne af 2de Mai 1834 er givet om Vedligeholdelsen af den Forbindelse, som hidtil har fundet Sted imellem begge Hertugdømmerne, kan ansees for noget Statsretligt. Hvis man vil benegte dette, saa er det ialtfald kun en Ordstrid, og disse Ord ere ikke komne fra Kongen eller fra noget Regjerings-Organ. Den hele Sag har saaledes ingen politisk Jnteresse, men opløser sig i et blot videnskabeligt literairt Spørgsmaal. – Proponenten svarede, at det var ham vel bekjendt, at Ordet "statsretlig kunde tages i den af den kgl. Commissarius angivne vidtløftigere Betydning, og at han ikke havde yttret den ringeste Tvivl om, at det var Kongens Mening og Villie at opretholde den bestaaende Statseenhed. Hvad jeg derimod har anført, vedblev han, og hvad der ikke vil kunne nægtes, er, at hine Tilkjendegivelser ere, navnlig i Hertugdømmerne, udtydede saaledes, at de indeholdt An erkjendelsen af en slesvig-holsteensk Stat, eller hvad man nu vil kalde den statsretlige Forbindelse, som et vist Parti paastaaer, at der finder Sted mellem Slesvig og Holsteen i Modsætning til Kongeriget. Dette er factisk aldeles vist, og Enhver kan overbevise sig herom, ikke blot af hvad der tidligere offentlig er skrevet derom i Hertugdømmerne, men ogsaa af flere Steder i den slesvigske Stændertidende for indeværende Session. Som et Exempel herpaa skal jeg tillade mig at henvise til St. Tid. S. 52 (tydske Udg.), hvoraf erfares, at en Deputeret, ved at motivere sin Proposition om den slesvigske og holsteenske Stænderforsamlings Forening, har yttret, at Kongen i Slutningen af sidste Session, som og senere, klart har udtalt, at Hertugdommet Slesvigs bestaaende Forbindelse med Holsteen skulde blive vedligeholdt i sin Selvstændighed. Ogsaa flere andre Deputerede have paaberaabt sig hine Erklæringer og fortolket dem paa lignende Maade. Men det maa vel derhos indrømmes, at Tilkjendegivelserne ogsaa kunne forklares paa en saadan Maade; og dette troer jeg netop er det, deri saa høi en Grad er skadeligt og urigtigt, at der existere slige allerhøieste Tilkjendegivelser, som kunne forklares, og vitterligen forklares, paa en urigtig Maade, og det vel at mærke, uden at den urigtige Forklaring modsiges af Regjeringens Organ i den slesvigske Forsamling. Jeg kan ikke ansee det for rigtigt, at Regjeringen i flere Tilkjendegivelser til nærværende Forsamling taler om Statseenhedens Opretholdelse, medens der derimod i Tilkjendegivelser til den slesvigske Forsamling, en Forsamling, som dog meest synes at kunne behøve, at det blev lagt den paa Hjerte, at Slesvig udgjør en uadskillelig Deel af den danske Stat – kun tales om Hertugdommets Selvstændighed og dets Forbindelse med Holsteen, uden at det tillige indskærpes, hvad der gjælder om Hertugdømmets uopløselige Forbindelse med Danmark. – Oberst Brock godtgjorde af den historiske Vei Slesvigs uadskillelige Forbindelse med Danmark. – Til Comitee valgtes Prof. Larsen, Oberst Brock og Ldsorpkt. Jespersen. - Derefter oplæste Stiftamtmand Rosenørn det af ham indgivne Andragende sigtende til at den fornødne Foranstaltning føies til at forhindre, at Rigets Mønter fortrænges af lette udenlandske Mønter, og at Skillemonten inddeles saaledes, at den uden Ubeqvemhed kan bruges ved Siden af hamborgsk Courantmønt m.v. Til Comitee valgtes Stiftamtm. Rosenørn, Kammerh. Benzon og Justitsraad Estrup.