JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Af det Foregaaende have vi seet, at Æresbelønningers og Ærestegns sande Værdie beroer paa den Handling, der foranledigede dem, og den Egenskab, at de ere grundede i Lovene, ikke Frugterne af Luner og Vilkaarlighed. Nu staaer tilbage at omtale, hvorvidt disse Grundsætninger, hvis Rigtighed enhver Tidsalders Erfaring stadfæster, ere blevne fulgte og endnu følges i vort Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Naar man saaledes betragter Westminster med upartiske Øine, saa seer man, at det næsten kan sammenlignes med vor Afsistencekirkegaard. Den Ære, at ligge under eet Tag med Kongelige Personer, har saa mangen en Kjøbmand i Roeskilde nydt, der er bleven begraven i Domkirken – Hvad er det desuden for et Selskab virkelig store Mænd finde i det Westminsterske Pantheon, Pitt ved Siden af Newton, Nelson ved Siden af Milton, Hvad vilde Britanniens sande Hædersmænd, hvis Mindemærker, her findes, vel sige, dersom de stode op af Graven, og saae det Selskab af politiske Rænkesmedde, Stiemænd og Mordbrændere, som de befinde sig i Det bedste og varigste Mindemærke, man kan opreise sig her paa Jorden, ere Handlinger, som, endnu længe efter vor Død, kunne have en velgjørende Jndflydelse paa Efterslægten, paaskjønnes og hædres af den. Al udvortes Pomp, bekostet af Slægtninge eller skienket af Konger, der ligesom skal afnøde Efterverdenen Agtelse og Beundring, ødelægges af Tidens alt fortærende Tand, og bliver ved Misbrug ofte det Modsatte af det, som det skulde være. Omstændighederne tilstede det, svare til Jdeglet af sande Dannebrogsmænd, der betragte det Hæderstegn, de have faaet, som en Forudbetaling paa de Offere, de stræbe efter at bringe Kongen og Fødelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Man vil have bemærket, at nogle af de Engelske Krigskibe, som nyelig ere passerede igjennem Beltet, have ført Fransk og Spansk Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Man vil have Efterretning, at endeel af de Engelske Skibe, som nylig ere gaaede igjennem Sundet til Nordsøen, skal være strandet ved de Norske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Amtmanden i Flensborg, Kammerherre Ployart, er efter Ansøgning bleven entlediget i Naade fra sin hidtil havte Post. Ved hans Afgang er et af de største Amtmands Embeder i Hertugdom met Slesvig bleven ledigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Et Skib fra Sønderborg, bestemt til Kjøbenhavn, og ladet med adskillige Fedevarer, Frugter og Frugttræer, er faldet i Engellændernes Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J disse Dage er her i Staden død en Enke uden Livsarvinger og som har efterladt sig en meget betydelig Formue, efter Forlydende 3 Tønder Guld. Det er Frue General=Krigscommissairinde Wærn, som for nogle Aar siden lod bygge et smukt Lyststed i Frederiksberg Allee, hvor hun opholdt sig om Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Fra Forstanderen for Døvstumme-Jnstitutet her i Staden har Cancelliet modtaget Underretning om følgende patriotiske Opoffrelse til Bedste for denne Stiftelse: "Blandt de Prøver paa Fuldkommenhed af indenlandsk Jndustrie, som Hovedstaden kan fremvise, udmærke sig de Snustobaksdaaser, som forrige Postfører Bjørn i en Række af Aar har forfærdiget, og hvis Godhed og Nethed giør, at han ei kan forfærdige saa mange, som der bestilles hos ham, da de endog forsendes til Salg i fremmede Lande. Forstanderen for Døvstummeinstitutet har derfor blandt de Haandarbeider, hvilke han har meent at kunne for Drengebørnene ved denne Stiftelse vælges som passende og gavnlig Beskjæftigelse, ogsaa havt dette Hr. Bjørns Konstarbeide for Øie, men Stiftelsens Uformuenhed til at kunne byde denne Mand nogen passende Godtgjørelse for at lære andre sin Konst, har hidtil afholdt ham fra at gjøre Forestilling herom. Denne Vanskelighed har Kammerherre Bülow, Deputeret i det Danske Cancellie, hævet; han har forpligtet sig og Arvinger til, at udbetale bemeldte Hr. Bjørn en aarlig Pension paa Livstid af 100 Rdlr., imod at han oplærer Stiftelsens Elever i sin Konst, og han har saaledes aabnet en Jndustriegreen for Landet og efter al Rimelighed en ei ubetydelig Jndtægtskilde for Stiftelsen." Ved Skrivelse af 19de d. M. har Cancelliet bevidnet Hr. Kammerherre, Bülow sin Tak for denne gavnlige Opoffrelse, og derhos, for at understøtte Giverens Hensigt, forsikkret Hr. Bjørn en Gratification af 100 Rdlr., første Gang een af Stiftelsens Elever, under hans Veiledning, er kommen saavidt, at kunne paa egen Haand forfærdige et upaaklageligt Stykke af det ovenmeldte Arbeid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Aalborg d. 18 Nov. D. 15de d. M. blev af Capercapitainerne Holm og Møller, begge af Aalborg, hertil indbragt en Svensk Galease, efter Toldseddel af 3 Nov. sidstl., bestemt fra Gothenborg til Memel. Dens Ladning bestod i: 169 Skipp. 17 Lpd. 10 Mk. Stangjern i 1286 Stkr., 5 Skipp. 2 Lpd. 10 Mk. Knipjern i 13. Knipper, 5 Skipp. dito i 30 Knipper, 133 Fou staaer Vine, 6 dito Rom, 6 dito Porto, 19 dito Sukker, 10 dito Caffebønner, 50 Fade Tran. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J Bologne ventes et betydeligt Antal Tropper, og den derværende Flottille udrustes med største Jver. General Vandamme har sit Hovedqvarteer i Bologne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
En af den Russiske Minister Grev Romanzow afsendt Coureer, som er reist over Wien til Peters borg, ansees for Overbringeren af den Engelske Regjerings Svar paa Alexanders og Napoleons sidste Fredsforslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Et Tillæg til den Petersborger Hoftidende indeholder Efterretninger om den Finlandske Armees seneste Foretagender. Grev Buxhowden, som, anmodet af Feldtmarchal Klingspor om en Vaabenstilstand, endnu ikke var underrettet om Fiendens Fordrivelse fra hans stærke, uovervindelige Stilling ved Taiwola eller Gen. Lieut. Tutschows Corps's Forening med Først Dolgoroukis Corps, troede at burde benytte sig af denne Begjering til at besætte den anførte Position, uden Blodsudgydelse, hvilket ogsaa udgjorde Hovedartiklen i Vaabenstilstanden, som sluttedes d. 17 Sept. Der blev fastsat, at efter 8 Dages foregaaende Opsigelse kunde, naar Keiseren ikke bifaldt den sluttede Vaabenstilstand, Krigsoperationerne igjen tage deres Begyndelse. Da Keiseren, efter at have modtaget denne Beretning, saae, at hiin vigtige Positions Besættelse og begge Armeecorpsenes Forening i det nordlige Finland ikke var en Følge af Vaabenstilstanden men af Troppernes Bevægelser, saa befalede han, strax at afbryde Vaabenstilstanden, og ved fortsatte Operationer, som Fiendens gjentagne stærke Nederlag i Egnen omkring Wasa og de ved Helsing landede Troppers Tilintetgjørelse var gaaet foran for, at ende det begyndte Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den Hollandske Troppebrigade under GeneralMajor Chasse er d. 25 Oct. brudt op fra Bayonne, til Mondragone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J det Adriatiske Hav befinder en Engelsk Escadre sig, hvis Fregatter krydse paa Kysterne af Dalmatien, Astrien 2. Den bestaaer af 11 Sel lere, men om den commanderes af Adm. Colling wood vides ikke. J en Tid af 14 Dage ere 3 Engelske Parlamentairskibe ankomne til det i Triest liggende Russiske Admiralskib, hvilke hver Gang opholdte sig der saa længe til de havde faaet Svarpaa de medbragte Depecher. Den Engelske Admiral skal have forlangt den i Triests Havn liggende Escadre af 4 Linieskibe og 2 store Fregatter aftaklede og Canonerne bragte i Land indtil 6 Maaneder efter Freden. Men den Russiske Admiral synes ikke at ville indrømme denne Begjering. Hans Skibe have imidlertid lagt sig dybere ind i Havnen, og befinde sig i en respectabel Forsvarsstand. Hver Gang der ankom en Engelsk Parlamentair, blev der holdt Krigsraad paa det Russiske Admiralskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den Bayerske Armee ligger endnu roligen sit Standqvarteer. Det hedder, at en Division af samme skal bryde op. Regimentscheferne have imidlertid faaet befaling, at udgive en Fortegnelse over de Officierer og Soldater, der ikke ere istand til at udholde lange Marcher og Krigstrabadser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den Østerrigske Keiser reiser fra Presburg, til Jablunka og Ollmütz, for at tage de udbedrede og forstørrede Fæstningsværker i Øiesyn. Jablunkaligger i Førstendømmet Teschen, mellem Bjerge, og har et allerede længe befæstet Pas, der udgjør Samfærslen med Ungern. Ti Handelskibe, ladede med nogle tusinde Baller Bomuld og andre Levantiske Varer, have i en heftig Storm sat til i det sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Keiser Alexander har tilkjendegivet Tropperne under Gen. Lieut. Kamenskys Anførsel sin Velbehag for den Tapperhed, hvormed de have overvundet alle Vanskeligheder i Finland, og foræret hver Mand af lavere Rang 1 Sølv Rubel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Colonialvarerne vedblive endnu at stige i Petersborg. Et Pud (40 Pd.) Sukker koster 73 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J Sept. Maaned var Embargoen i America endnu ikke ophævet, og Præsidentens Svar paa Bostons Ansøgning om dens Ophævelse, har overbevist enhver om dens Nødvendighed. Siden forrige Vinter har man i America ikke havt Fallissements.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
De Franske Forposter vare, efter de sidste Breve fra Spanien, ikke længer end 20 Leus fra Madrid. Armeen var paa Fremmarchen. J Fægtningen ved Bilbao skal Gen. Sebastinis Corps have udmærket sig meget. - De Spanske Forposter vedblive at vige tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den Franske Keiser havde for han afreiste fra Bordeaux en lang Conference med Grev Romanzow, som Førsten af Benevent og Grev Champagny, som det hedder, vare tilstede ved Formodentligen havde de Hensyn til Underhandlingerne med Engelland. De to fra Engelland tilbagekomne Courerer toge ind hos Champagny, til hvem Grev Romanzow strax forføiede sig hen. Den paafølgende Coureer havde ligeledes Depecher til Grev Champagny, i hvis Hotel han overleverede dem. Marchal Kellermann forlader Maynz, og paatager sig Overcommanden over Kystarmeen ved Boulogne. Rhinarmeens Hovedqvarteer skal forflyttes til Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Til LOrient er d. 6 Nov, ankommen et Nordamericansk Parlamentairskib fra Philladelphia, som havde Jeffersons forrige Secretair, Hr. Scott, ombord. Han medbringer Depecher til den Americanske Gesandt i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
De seneste Efterretninger fra Bayonne ere af 6 Nov. Burgos er i de Franskes Hænder Spanierne flygte forfærdede og adspredte paa alle Kanter. Allerede i 2 Maaneder have Engelske Emissairer gjennemstrøget Landet og udspredt Engelske Bulletins, hvori det hedder, at Østerrige har erklæret Frankrige Krig, og at dette altsaa ikke kan drage en eneste Mand ud af Tydskland. Castannos, som Oprørerne syntes at stole meest paa, har ikke kunnet forsvare nogen af sine Stillinger, men er allevegne, hvor han gjorde Mine til Modstand, bleven omringet og tvunget til at flygte. Ved hans Armee hersker den største Uorden. Landeveiene ere bedækkede med tilbageblevne Fiender, der nedhugges af det Franske Cavallerie, og med Bagage, som Jnsurgenterne ikke kunne føre med sig. J alle enkelte Fægtninger ere de blevne kastede. Keiseren skal offentligen have erklæret, at han d. 17 Nov. vilde have sit Hovedqvarteer i Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den Franske Capercap. Surcouf har i de Ostindiske Farvande taget 14 Engelske Skibe, Fem af disse Skibes Ladninger, der blandt andet bestod af 93,000 Pund Jndigo og 4 Mill. Pd. Riis, solgtes i Jsle de France for 443,000 Piastre, og 7 bleve brændte for ikke at nedsætte Varepriserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Den som tænkende Læge og Naturforsker bekjendte Spanier Gimbarnat, har nu sluttet sine i 4 Aar anstillede Undersøgelser over Alpe-Bjergkjedens geognostiske Beskaffenhed. J 4 Sommere efter hverandre har han gjennemstreifet denne Bjerg kjede, fra Frankriges Grændse indtil Ungarn, og adskillige Gange bereist den i Sveits, Tyrol, Salzburg, Østerrige og Steyermark. Med al tilsyneladende Uorden i dette Chavs af Bjergkløfter og kolossalske Klippestykker, saaledes som det findes ligefra Kysten af det midellandske Hav ved Nizza indtil Donaus Bredder ved Presburg, fandt han dog i det Hele en beundringsværdig Orden og Regelmæssighed i Alpekjedens Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J Onsdags solgtes ved Auction den af Capit. A. Amondsen opbragte store Ladning Caffe og Sukker. Hvad man formodede indtraf. Jnteressenterne søgte af bedste Kræfter at holde Priserne dygtig i Veiret. Simpel Caffe i Sække betaltes med 9 til 94 1/2 s. Pd., og noget finere i Fade gik i 94 til 96 s. Pd. Et Slags sorte Caffebønner, der efter en paa Auctionsstedet oplæst Attest fra Hr. Stadsphysicus Scheel, ikke skulle være skadelige for Sundheden, betaltes med 4 a 42 s. Pd. Sukkeret, som ikke var af det bedste Slags, betaltes med 39, 36 til 34 s. Pd. foruden Tolden, som er over 1 for Pundet. Man kan saaledes regne, at Pundet kostede, naar det er fortoldet, med alle Omkostninger, fra 40 til 37 s. Pd. Meget af det, der solgtes til den sidste Priis, var høist maadeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
J den sidste Forsamling havde Jnteressenterne kun gjort Regning paa at faae 80 s. for Pd. af Caffeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
(Jndsendt.) Til Angriberen af Nogne Barme. (See Dagen No. 190.) Byens BagEn Synder har os i et Blad af denne Sit nøie Kiendskab viist til Venus for og bag Og for en Leilighed dertil at kunne finde Antastet mangen brav og ædel Landsmandinde: Ja! – meer end Landsmandinde han antaster; Thi hver, som tænker kun paa yndig Qvinde-Barm, Paa paradisisk Fryd i bløde, trinde Arm, Som af Henrykkelse da flux ei vorder varm, En føler Afskye for al Bitterhed, al Harm, Og i hvis Hoved, Bryst, hver Trevl og Tarm Fortryllelsen ei Sæd til Sallighed strax kaster, Han sig ei blot imod den hele Jord formaster; Men end imod Algodheds=Væsen, som Os her indvier til sin beste Helligdom: Dog - paa det jeg en maa mod samme Regel synde, Jeg hin Forfatter vil med Sagtmod her forkynde, Saavel i eget, som i hele Kjønnets Navn, At, skjønt hans Hjerte man i Alt just ei kan prise, Saa har han ved sit Vers dog klarlig vidst at vise, Han paa Beskedenhed ei har aldeles Savn; Thi, naar sig Luen i hans Digter Trøske tænder, Det vist ei Aasyn er, som Phoebus da ham vender, Og deraf sluttes bør, han fleer end Venus kjender J begge Ender. En mørk Tale. Ved Hedegaard, Justitsraad. Materien, hvoraf jeg bliver, Dig Jordens Jndvold giver; Men neppe man mig banket, dreiet faaer, Før atter jeg i Jorden gaaer, For aldrig mere mig at lade see, Hvis ej ved Hændelse det skulde skee. Der gives kan Saa mangen Enke eller Enkemand, Der med Plaiseer At dreies om mig seer, Skjønt saadant meer end eengang ikke skeer Jeg ikkun liden er, men naar det store Hele Jeg fæste skal, hensmuldrer i smaae Dele, Og neppe dig en Levning mere giver, Jeg heel og holden end forbliver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Opløsningen af Charaden i forrige Numer, er en Straahat. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. da Ros Raste Sjette Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 29 November, 1808. Til en Ven paa Landet. Wleve i besynderlige Tider. Naar tilforn Sneen, bebudede den gamle graa Vinters Ankomst, saa pleiede Søfarten at ophøre. Huusmoderen havde i November Maaned allerede forsynet sig med alle Vinterfornødenheder, og Kjøbmandens Forretninger begyndte først at leve op igjen med det kommende Foraar, der ikke allene fremlokkede Blomster af Fordens Skjød, men ogsaa Skibe af tiøbedækkede Havne. Sommeren, som bringer nyt Liv i hele Naturen, bragte ogsaa Liv i alle Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Nu er det ganske omvendt. Skibsfarten begynder, hvor den for endte, og Handelen - dersom denne, uden synderlig Skibsfart, lader sig tænke – ligger i ni Maaneder stille og er i Gang i to eller tre. Dette er ikke allene Tilfældet i Kjøbenhavn, men næsten paa hele Fastlandet. Alting er i en forvendt Tilstand. Vi see intet uden en heel Verden, af Antipoder. Menneskene, Caractererne, Sæderne ere ganske det Modsatte af hvad de have været, Grandskeren forvildes i denne Hvirvar, og maa han end med den vise Schirach i Altona tilstaae, "at det kan ikke blive saaledes, saa man han dog tillige bekiende, at det er saare vanskeligt at sige, naar det vil blive anderledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
J Kjøbenhavn har man imidlertid ikke saa meget at klage over Virkninger af dette forunderlige Skifte i Tingenes Gang og den moralskepolitiske Omveltning, der har rystet og tumlet vor halve Klode. For Penge kan man endnu som før faae her alt hvad Hjertet lyster og Øiet behager Den Rige er endnu rig her som overalt, den Fattige er fattig her som overalt. Uagtet vi ligge under mere end 55. Nordre Brede, og uagtet King Georg har befalet, at bloquere vor Øe saa tæt, at man hverken skal kunne komme ud eller ind af den, saa kan De dog endnu faae Alt hvad den gamle og ny Verden frembringer, lige fra Bambusasier til Kabliauer, lige fra Provenceolie til Grønlandsk Hvaltran, naar De kun har Penge til at betale hvad det koster. Engellænderne ere endog imellemstunder saa høflige, at tilføre os hvad vi trænge til, og paa det vi end ikke skulle mangle Livets Overflødigheder, betænke de endog vore Damer med Pynt. Saaledes har Skibet Anton, hvis Ladning med det første skal sælges, medbragt et heelt Forraad af Collicoes, og Cambrix, og Demeties, og Musseliner og Shawls og jeg veed ikke hvad. Vor Handel bestaaer i denne Tid rigtig nok ikke i andet end indenrigsk, og indbyrdes Speculationer mellem vore Speculantere. Den ene kjøber af og sælger til den anden, og een og den samme Ting kan saaledes circulere mellem hundrede Hænder, uden at komme ud af Landet. Det er omtrent som med en Familie, der spiller Faro. Manden vinder fra Konen, Børnene fra Forældrene, og saaledes omvendt, men naar Alt kommer til Alt, saa har egentlig Familien, som Familie betragtet, hverken vunder eller tabr. Pengene skifte kun Plads og spadsere af den ene Lomme ind i den anden. Det er derfor urigtigt, at sige: der vindes meget i denne Tid, thi at enkelte vinde, den ene af den anden, kan dog ikke ansees som nogen Vinding for det Hele, og selv det, som vore Capere opbringe, fortæres og forbruges fordet meste i Landet selv, og kan altsaa ikke forøge Statens egentlige Velstandskilder. Følgen heraf er, at vi, som trænge til saa mange Artikler udenlands fra, og som intet kunne sende istedet, uden rene Pengeremisser, maa see vor Cours, trods Regjeringens ivrigste Bestræbelser for at ophielpe den, dagligen forværres i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Man beskylder Hamborgerne for at være Aarsag til alt dette Uvæsen, men i denne Tid synes dette dog ikke saa ganske at være Tilfældet. Hor mine Grunde og døm selv. At Hamborg er blevet oversvømmet med Colonialvarer i forrige Efteraar, at den Speculation, at alle saadanne Varer ville paa hele Fastlandet stige uhyre i Prisen, er bleven tilintetgjort ved de store Handelsstaader, som Engellænderne den hele Tid have sendt til Østersøeske Havne, er almindelig bekjendt. Mange Speculanter i Leipzig, Wien, Triest, o. s. v. have, som offentlige Blade anføre, ogsaa speculeret sig paa Knæerne, og det er ikke at undres over, at de have tabt Lysten til at speculere mere. Under saadanne Omstændigheder, hvor vi maa lade komme alt fra andre Lande for rede Penge, og hvor vi ikke kunne betale Varer med Varer, er det meget naturligt at vor Cours maa forværres. Saalænge som desuden vor Banke ikke kan overlade enhver Kjøbmand saa megen Banco, han behøver til den Cours, der noteres i Kjøbenhavn, er det kun af liden Nytte, at den noteres lavere her end i Hamborg. J det Øieblik den, der søger Banco, ikke kan faae den Sum, han behøver, hos Banken, maa han kjøbe den hos Privatfolk, og naar han hos disse maa betale to, tre, ja fire PC. mere, saa regulere Hamborgerne deres Cours derefter, og ikke efter Bankens Notering. Jeg seer Dem i Tankerne, min Ven, allerede kaste mit Brev fortrydeligen til Side, uvillig over dette kjedsommelige Handelsraisonnement, der i det Høieste kun kan interessere Kjøbmandsstanden, som De ikke henhører til. Men glem ikke, bedste Ven, at det er et Æmne, som maa interessere os alle En ufordeelagtig Cours er en Epidemie – en Landfarfor, som strækker til alle Stænder, som skaaner ingen lige fra den Rigeste til den Fattigste Jngen bærer en Traad paa Kroppen eller nyder en Bid, som jo Coursen har Jndflydelse paa. Den er en Hydra, som ikke har mindste Medlidenhed med nogen levende Skabning, en Blodigel, der end ikke sparer den Fattiges sidste Blodsdraabe. En Vartovkjerling, der opkradser Vægen i sin halv slukte Livslampe med et Lod sorte Caffebønner, og en tjæret Matros, der med en Slurk Finkel Spiritus bringer sin Spiritus vitales i bedre Orden, føle begge Virkningen af Coursen. Den udbreder sig som en electrisk Jld fra den første Grosserer i Staten til den sidste Spekhøker i Borger og Adelgaden. Vor Cours behøver kun at forværre sig 2 PC. og Alting forværrer sig med den. Brændeviinsmanden kommer flux mere Vand i sit Brændeviin, Bryggeren i sit Øl, Amageren i sin Melk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-29
Den Gjenstand, som alles Opmærksomhed i denne Tid meest er spændt paa, og som giver det rigeste Æmne til Samtaler i de fleste Selskaber, er Krigen i Spanien. Man anseer den for en Begivenhed, hvis Udfald maa bestemme Europas Skjebne. At Meningerne herom, som om de fleste Ting i Verden, ere meget deelte, kan De let forestille Dem. Mange ansee denne Krig for at være ganske egen i sit Slags, og finde den betænkelig, andre, som udgjøre Pluraliteten, tvivle aldeles ikke om, at den Franske Ørn her, som overalt, vil seire. Det vilde være ubesindigt at yttre her nogen bestemt Mening, men det bør være os tilladt at betragte Sagen fra sine forskjellige Synspuncter. - Om Aarsagen til denne Krig taler jeg ikke, og som Und viet i Politikens Hemmeligheder tilkommer det mig heller ikke at tale derom. Kun Virkningerne, saaledes som de ligge for vore Øine, kunne vi bedømme. Aldrig har man iagttaget en større Lighed mellem Rom og Carthago, og det nuværende Frankrige og Engelland end i dette Øieblik. Da Car thage havde seet en ny Sømagt danne sig i Middelhavet, ikke bestemt til Handel, men til Erobringer; da dets Øeherredømme var ødelagt og dets bedste Provindser tabte, saa opgav det sine gamle Planer, saa besluttede det at gjøre Crobringer paa det faste Land af Europa, og henvendte sine Øine paa Spanien. "Landets rige Bjergværker og stridbare Beboere", siger Heeren, *) trak Carthagenienserne til Spanien. Naar hine skulde fylde deres Skatkamre, saa skulde disse forstærke deres Hære, og begge give dem en Modvægt mod Romernes frygtelige Magt. Alligevel vilde dette Foretagendes hurtige Udførsel altid være en Gaade, dersom man ikke maatte tage i Betragtning, at den ved deres tidligere Colonier der i Landet og deres Forbindelse med Jndvaanerne var bleven lettet. De kom mere som Bundsforvandte end Erobrere, og skiftede Rolle ligesom deres Jnteresse fordrede det."*) See hans Jdeen uder die Politik a. der alten Velt.