JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Morning Chronicle siger: "En Ministerialtidende melder og Parlamentets Aabning den 18de Decbr. Vi kunne neppe troe, at dette er Ministrenes Beslutning. Det er overordentlig godt, at Regieringen stedse har havt saa megen Tillid til sine Talenter, at det ikke forsamler Parlamentet, førend Europas Erobrer staaer i Begreb med at lade sin hele Magt styrte over de 50000 Engellændere, vi have paa Halvøen. Vi have Aarsag til at troe, at Ministrenes Adfærd i denne Sag bliver almindelig misbilliget. Britisk Guardian siger : "Napoleon, denne Mand med en Kraft, der bringer til Fortvivlelse, er steget ned fra Pyrenæerne paa en Kampplads, hvor han med heftigste Længsel ønsker at treffe en engelsk Armee. Sikkerlig vil det brittiske Mod ei frygte for at bekiæmpe en fransk Krigshær; men den overlegne Mængde, Veienes Besværlighed, Mangel paa Levnetsmidler, de franske Feldtherrers overlegne Gennie, dette er hindringer, som vore Ministre ikke have beregnet. Spanierne tilstaae, at de franske Troppers Styrke er dem ubekiendt og at man anvender alt, for at faae dem til at falde fra os. Hvad Udfald kan da denne Krig have, Da Napoleon er gaaet til Spanien og har personlig stillet sig i Spidsen af sin Armee, saa kan man være forvisse om, at han har beregnet sine Midler og fundet dem tilstrækkelige til sit Øiemeds fuldstændige Opnaaelse. Han er uden Tvivl ei uovervindelig, men naar vi sammenligne hans Virksomhed, Energie, Forsigtighed, Lykke, Jndsigter og Erfaring, med det engelske Ministeriums Uvidenhed, Uduelighed, Ubestemthed og Afmagt, saa kunne vi et andet end skielve. - - Hvoraf kommer vor Fredsskye, Krigen er ligge saa umoralsk som upolitisk, men den begunstiger Systemmet. Freden vilde drage en Reform efter sig, og vi synes at have besluttet, heller at opoffre den sidste Engellænder, end forandre noget i vore Forholdsregler. Ministeriet og Minoriteten fornyes uophørlig, men man følger stedse de samme Planer. Verden forundres over vore Udgivter. Hvo seer vor uhyre Gieldsmasse, vore Paalæg og vore Kilders Udtømmelse uden Gysen, Vor Credit vedligeholdes kun ved Konst, Agiotage og en konstig Handel; men hvad er vor Credit, En Fantom, en Chimære, Nationen troer at eie noget reelt, fordi den seer aabne Bøger; men alt bestaaer kun i Jndbildningen. Hvilke Mennesker kunne i saa vanskelige Tider endnu ønske Krig, Parlamentslemmerne, som lønnes af Hoffet, Officiererne, der ere i Tienesten, Ministrene, som berige sig ved Krigen, alle, der frygte en Reform og foretrække deres private Jnteresse for Nationens Lykke. Mener Folket ei ogsaa en Deel af Regieringen, Har det ingen Repræsen, tanter til at føre sin Sag, til at forklare hvor meget det lider ved Krigen, til at erklære, at det ingen nye Paalæg kan udholde, Nei, der nærværende System er utaaleligt, der nærmer sig sin Ende og hvis Freden afslaaes, er vor Undergang uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Jnsurrections=Juntan i Spanien har udstedt et Decret, hvorved det tillades Jesuiterne at vende tilbage til Spanien
Berlingske Tidende, 1809-01-16
General Craufurd var den 16de Novbr. i Astorgas.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Admiral Berkeley skal afløse Admiral Cotton paa Stationen for Lissabon. Vor Besætning paa Øen Capri, der maatte overgive sig til Krigsfanger, bestod af 750 Corsicanere og 100 Malthesere under OberstLows Kommando.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Burges, den 19de December. Fra Madrid meldes, at Hs. Keiserl. Maj. Proclamation til den spanske Nation blev den 13de opslaaet paa alle Gadehiørner i Hovedstaden. De fornuftige Spaniere, som forsamledes for at læse dem, yttrede det oprigtige Ønske, at see Orden igien tilveiebragt ; thi det er virkelig kun den laveste Pøbel, der har sat de gode Borgere i Skræk Den strenge Skjebne, der rammer ti store Forbrydere, ansees som nødvendig og billig. Alle disse Chefer havde ingen Plan, men enhver af dem var Anfører for et Parti; de afskyede ogsaa hinanden indbyrdes. - En Privatskrivelse melder, at samme Dag, da en af Hovedmændene for Urolighederne og de Afskyeligheder, som ere udøvede mod de Franske, skulde henrettes, efterat han var dømt til Døden af en Militaircommission, trængte hans Datter sig igjennem Vagten og kastede sig for Keiserens Fødder. Da fornyedes den rørende Stene med Førstinde Hasfeld og Keiseren benaadede Forbryderen med sin sædvanlige Mildhed.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
General Valences skiønne polske Division er ankommen til Madrid, den besætter Egnen omkring Hovedstaden. Marschall Ney ventes til Madrid med sit Corps, Marschall Lannes har været der i nogle Dage, Madrid, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Marschal Hertugen af Danzigs Armeecorps, som i Forgaars blev mynstret af Hs. Majestæt Keiseren, er i Dag brudt op til Talaverde la Reyna.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
General Gouvion St. Cyr, Anfører for det 7de Armeecorps Spanien, er den 7de marscheret til Barcellona, for at forene sig med General Dubesme, og derefter at gaae til Valencia.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Det 5te Corps, som Hertugen af Treviso kommandere, er den 12te d. M. ankommet til Logrons og skal være for Saragossa den 15de Mineurerne og Beleirings=Artilleriet ere den 14de indrykkede i Tudela. Strax efter deres Ankomst vil Saragossa blive indsluttet, for ikke unyttigviis at tabe Folk, og man vil kun da giøre Brug af Morterer og Miner, naar Indvaanerne, der allerede have liidt saa meget, skulde ved Haardnakkenhed nøde os til det Yderste mod Staden. Marschal Hertugen af Elchingens Corps er i Dag ankommet til Madrid.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Efter Jnsurgenternes Nederlage ved Caparosa, Tudela, Calatanud og Guadalaxara skulle neppe 6000 Mand af den store Armee høire Fløi være tilovers.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Brussel, den 20de December. Den bekiendte Avanturier General Miranda, der er fød i Pern er i forrige Maaned ankommen til London, efterat han i Spidsen af nogle Landstrygere havde gjort adskillige mislykkede Forsøg paa at opvække Opstand i nogle Dele af det spanske America. Man erindrer, at Miranda har tjent under en anden berømt Rænkesmed, GeneralDumonriet, i hans Feldttoge i Nederlandene i 1792 og 1793. Dumourie; bebreider i sine Memoires med Bitterhed Miranda, at han ved sin Uduelighed lod Armeens høire Fløi, der stod under hans Kommando, slaae i det berømte Slag ved Neerwinden mod den østerrigske Armee under Prindsen af Sachsen=Coburg, og tilskriver ham med Ret, at Slaget tabtes. Det er meget selsomt, at see disse to Mænd, som have havt nogen Navnkundighed nu samlede i London, hvor de leve paa den brittiske Regierings Bekostning.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Bern, den 20de Decbr. Den uhyre Mængde Snee, der er faldet paa Biergene i de sidste 14, Dage har foraarsaget mange ulykkelige Tilfælde. Ved Brienz har er Sneeskred begravet 9 Huse, en Mand og 18 Stykker Qvæg. J Egnen af Ringgenderg ligge 12 til 15 Huse med alle Beboerne og Qvæget begravne under Sneen. Byen Gadmer skal være aldeles ødelagt. I Grindelwalderthal har et Sneeskred bortrevet 3 Huse. Af 12 Mennesker, som beboede dem, savnes 7 ; de øvrige, en Mand og at Børn vare i et Værelse og nogle vare allerede gaaet til Sengs. J en Øieblik følte de sig i Sneen; Huus, Senge, alt var forsvundet, men Manden tabte ikke sin Fatning og arbeidede sig ud af Sneen. En andet Sneeskred bortrev 40 Tdr. Fyrreskov tilligemed 4 Huse med alle isamme værende Mennesker og Qvæg. Et uhyre Sneeskred styrtede den 11te Decbr. ned fra Watterhorn og bortrev 20 Tdr. Skov; 20 Mennesker, som vare over 2 Mile derfra, bleve næsten qvalte af den derved opkommende Trykning af Luften. J Spiesen har er Snee skred begravet 12 Huse og 6 Mennesker. Mange Hyrder ere ind sneede paa Fieldene, hvor de vilde fodre Qvæget. Fra andre Egne som man slet ikke kan komme til for Sneen, venter man lignende før gelige Efterretninger. Dersom vi snart faae Tøeveir, vil Skov= og Fieldstrømme foraarsage de gyseligste Ødelæggelser. Disse Snee skred ere et af de rædselfuldeste Phænomener. De ledsages af Drøn, med hvilke de stærkeste Tordenskrald ikke kunne sammenlignes Statsraad Carl v. Reding trækker sig tilbage fra de offentlige Forretninger. Hans Søn har ogsaa taget sin Afskeed.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Wien, den 29de December. Vor Armee bestaaer for nærværende Tid af 390000 Mand, hvoraf Infanteriet udgjør 271800 Mand tilligemed 49000 Mand Reserre, Kavaller et 50800 og Artilleriet 14840 Mand og desuden 4 Garde, corps. J Krigstid kommer dertil endnu det i Fredstid i Vaaben oved Landværn paa 250000 Mand og den saakaldte ungarske Jnsurrection, Rigets samtlige Indtægter beløbe sig for nærværende Tid til 146 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Amsterdam, den 31te Decbr. En russisk Bataillon, som hidtil har været i Fangenskab i Holland, er nu afgaaet herfra. Før Afmarschen blev den ny monderet af vor Konge.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Den hollandske Landmagt bestaaer for nærværende Tid af Kongens Militair=Etat, som er et Generalstab, et Corps Cadetter, 1 Grenadeer=Regiment, 1 Garderegiment til Hest, en Artilleriedivision, samt et Compagnie Veterger; 8 Infanterie=Regimenter, hver paa 2000 Mand, 1 Regiment Jægere; 3 Batailloner Artillerie, en Corps ridende Artillerie, et Corps Gensdarmer, 2 Husar=Regimenter, 3 Compagnier Veteraner, 1 Compagnie Mineurer og et Jngenier=Corps. Armeen har 3 Marschaller, 7 Generallieutenanter, 12 Generalmajorer og 4 Brigaderer. Af disse 26 Generaler ere i Franske, som siden Kongens Regiering ere traadte i hollandske Cassel, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
I Gaar holdt Hs. Majestæt Revne over alle Tropperne af GarniTieneste. sonen. J Dag var stor Nytaars=Cour ved Hoffet. Det diplomatiske Corps, alle Civil= og Militair=Authoriteter og Magistraten havde Audience hos Deres Majestæter. En Deputation fra Arbeiderne i Saltværkerne ved Halle havde ogsaa indfundet sig og havde den Ære atoverrærke Hs. Maj. et Digt og nogle Producter af deres Flid.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Statsraad v. Wolfratherer bleven udnævnt til udenlandsk Minister, Brigadegeneralerne Rensel og Heldring til Divisionsgeneraler, Brigadegeneral Salha til Overhofmester hos Hs. Maj. Dronningen og Statsraads-Auditeur Bavon v. Linsingen til Legationssecretair ved Gesandtskabet i Paris.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Divisionsgeneral Morio, Adjutant hos Kongen, er afreist til Paris i en Mission fra Regieringen.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 17de Decbr. rasede en stærk Storm i Caen, hvorved 6 Skibe kastedes paa Stranden, hvor de staae i Sand til midt op paa Masterne. Nogle andre Skibe bleve aldeles sønder slagne, og 12 til 15 Mand af Besætningen ere druknede. Strax Efterat Stormen havde lagt sig, løb 2 Kapere ud og bragde 4 engelske Skibe op.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Regieringen har gjort de ypperligste Foranstaltninger til at lette den besværlige Reise over Bierget Cenis. Et Derret forordner, at der skal bygges 16 Huse ved de farligste Steder; i hvert Huus skul et 3 Mand boe, hvilke Regieringen lønner for bestandig at patrouillere paa Landeveien og hielpe de Reisende der styrte i Afgrundene, opvart at dem, som ere forfrosne, og overhovedet forskaffe de Reisende al den Understøttelse, de behøve.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Staden Nantes har foræret Keiseren en prægtig Jagt, der allere deer ankommen til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Criminalretten i Correze=Departement har dømt en Læge, en forhenværende Notarius og flere Personer til Døden, fordi de ere overbeviste om at have om Natten myrdet en Gensdarme, der bevogtede 2 Conskriberede, som derpaa ere undvegne. Der var stiftet en Complot og Mandfolkene havde forklædt sig som Fruentimre, for at sætte de Conskriberede i Frihed. Nogle Fruentimre, som havde været Deeltagere, ere dømte til 6 Aars Fængsel og til at staae 6 Timer i Gabe, stokken. Forbryderne skulle desuden betale 20000 Fr. til Gensarmens Enke og Børn. Den ene Fløi af Præsectur=Palladset i Tarbes er afbrændt med heele Archivet og alle Tabeller og andre Papirer.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
J Egnen af Cambray er der faldet saa dyb Snee, at Postens Gang er standset derved.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Holland. Bugten af Sydersøen ved Amsterdam er saa stærkt belagt med Jis, at man kiører derover til Nordholland.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Preussen. Den preussiske Armee skal nu bestaaae af 1 Jæger=, 4 Artillerier, 16 Cavallerie= og 24 Infanterie=Regimenter, foruden Garden.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
En General-Officeer, som havde Deel i Fæstningen Schweidnitz; Forsvar har faaet Arrest.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Den bekiendte Krigsraad Cölln, Forfatter til Vextraute Briese og Neueseuerbrande, er bleven arresteret i Liegnitz, hvor der anlægges siskalsk Proces mod ham. I Preussen skulle Trefor=Beviserne nu som forhen modtages i alle Casser for deres fulde Værdie.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Ministeren v. Schrotter har faaet 4000 Rdlr. i Vartpenge.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Tydskland. Grev Romanzow, der ved fine Jndsigter og Jndflydelse har bidraget meget til de nyeste Kanalers og Havnes Anlæggelse i Rusland og som forestaaer Departementet for Vei= og Vandvæsenet, har under sit Ophold i Frankfurt udvirket, at Keiseren af Rusland sende 6 Jngenier=Elever til München, for at studere Vei= og Vandvæsene, under den kgl. bayerske Geheimeraad v. Wiebeking. Keiseren af Rusland havde i Erfurt en lang Samtale med denne indsigtsfulde Mand, forærede ham en kostbar Ring og gav ham en Pension af 3500 Gylden. Eleverne ere allerede paa Reisen til München og den er udsat en betydelig Summa for deres Studium.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Mairen i Volkersheim i Kongeriget Westphalen er bleven afsat, fordi han har tilladt en Sammenrottelse mod en GensdarmerieBrigade.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
En Arrestant er den 19de Decbr. ført igiennem Halle til Frankerig under stærk Eskorte.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
J afvigte Aar ere i Hamborg copulerede 1027 Par, fødte 4211, Mennesker og døde 3929. Jblandt de Fødte vare 604 uægte Børn. Jtalien. Vicedronningen af Jtalien er den 23de Decbr. bleven forløst med en Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
En Præst i Bergamo har testamenteret Fattigvæsenet sammesteds 50000 Livrer. I Venedig havde man midt i Decbr. en meget streng Kulde. Thermometret stod Morgen og Aften paa 10 til 11 og om Middagen paa 5 Grader. Lagunerne vare bedækkede med en Jisskorpe. Da der kun ere Kakkelovne i faa Huse i Venedig, lide især gamle Folk og Børn meget af Kulden.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Rusland. Et China=Surrogat er bleven opfundet af Hr. Grin dell, Prof. i Chymien i Dorpat. Dette Surrogat skal kunne haves for overmaade godt Kiøb. Man venter med Længsel efter Bekiendtgiørelsen af denne vigtige Opdagelse.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Udenlandske Efterretninger. Kiøge, den 13de Januar. En Orlogsbrig og en Brig liggen imellem Møen og Stevns.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Efterfølgende Skibe ere tagne af danske Kapere i Flinterenden fra den sidst passerede Convoy og dreven med Jsen ned til Stevns : En engelsk Brig ladet med Planker og Jern; et Pinkskib under danziger Flag, ladet med Hør, en Galliot under danziger Flag, ladet med Hør, en Brig under samme Flag, ladet med Planker, en Galliot under samme Flag, ladet med Hamp og Jern; og et Fregatskib, som ei vides hvad Flag det fører, da det er saa langt til Søes. Jsen ligger saa fast, at man i Gaar kunde gaae fra Kiøge. er 1/2 Miil ud Helsingøer, den 12 Januar. Den største Deel af Sunderer i Dag tillagt med Drivin, som meest er samlet ved den danske Kyst; den faste Jis ligger omtrent en Kabellængde ud fra Landet. – I Gaar Eftermiddags hørtes nogle svære Skud Syd fra.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Viborg, den 1ste Januar. Jafvigte Kirkeaar ere i Viborg Stif copulerede 502 Par, fødte af Mandkiøn 857, Qvindekiøn 843. Summa 1700; døde af Mandkiøn 752, Qvindekiøn 665, Summa 1417. - De betydeligste Mærkværdigheder ere: Hellum Herred. J Skiørping : en Mand hængt sig selv. J Fræer : en Mand hængt sig selv. J Solberg : en ung Karl omkommen i Sneerog og fandtes død paa Marken. Hindsted Herred. J Dørstrup. En fundet druknet i Møllebækken. J Storaden : en Mandsperson mister Livet ved lybske Heste. Hornum Herred. Aardestrup : en Pige, forvildet og frossen ihiel paa Marken i Sneefog. Rinds Herred J Smiested : en Kone død i Barselseng af Mangel paa ordentlig underviste Gjordemødre. J Skalt : et Barn druknet i en Brønd Sønderlyng Herred. J Bierregrav, Aalum og Fanum : en Spaniol Johan Ramos, 27 Aar gammel, druknet i Fousingøe=Søe Odense, den 6te Januar. J Fyens Stift med underliggende Øer ere i Kirkeaaret 1808 copulerede 1022 Par, fødte af Mandkiøn2256, af Qvindekiøn 2115 og Uægte af begge Kiøn 446, ialt 4817, hvoriblandt 30 Par Tvillinger; døde af Mandkiøn 1693. af Qvindekiøn 1562, ialt 3255, altsaa 1562 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Jblandt de Døde ere 105 dødfødte og 1222 ere døde i en Alder under 10 Aar. Usædvanlig høi Alder have opnaaet : 407 en Alder fra 70 til 80 Aar; 203 en Alder fra 80 til 90 Aar ; 42 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 1 en Alder over 100 Aar. I Odense Kiøbstedere Copulerede 50 Par, fødte af Mandkiøn 78, af Qvindekiøn 79 og Uægte 56, ialt 213, døde af Mandkiøn 109, af Qvindekiøn 119, ialt 228, altsaa 15 stere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Kiøbenhavn den 16de Januar. Det forhen omtalte svenske ameerte Fregatskib skal være besat af nogle Folk fra vore Kapere, efter at dets Besætning havde efterladt det og kastet dets Ammunition over Bord.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Det formeldte store Koffardie=Fregatskib, staaende i Farvandet, imellem Saltholm og Malmøe, er i Gaar opbrændt, efterat man saae, at den indehavende Ladning, for største Deelen Hamp, ikke var at bierge. - Skibet var af Danziger=Bygning. Nogle Skud ere hørte langt borte Syd fra.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
J Følge kongelig Resolution af 7de Januar d. A. skal Borgemester, og Byefoged-Embederne i Horsens forenes med Bye= og Raadstueskriver= samt Raadmands-Embederne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Den 9de Januar ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Bundtmager M. Romeiches Stervboes Huus Nr. 20 paa store Kiøbmagergade til Bundtmager L. A. Romeicke for 9130 Rd., og af Skiftekommissionen, paa den sidste meldtes og efterlevende Enkes fælleds Boes Vegne til Secretair M. Busch for 10100 Rd., samt af denne til Gade=Commissair A. Bryd for 12900 Rd. Snedker N. Jensens Huus No. 4 i Gothersgade til Etatsraad C. Brun for 9450 Rd. Postbud M. Petersens Gaard No. 168 i Bredgaden til Kiøbmand A. F. Hast for 16000 Rd. The handler J. Sørensens Huus No. 141 i Amaliegaden til Examinatus, Juris B. Kansseldt for 11000 Rd. Bus A. Taager sos Huus No. 125 i Badstuestræde til Brændeviinsbrænder H. J. Børing for 8000 Rd. Kiøbmand P. Hernings Gaard Nr. 214 i Laxegaden til SkibsCapitain H. Tilke for 10200 Rd. Silke=, Ulden= og Lærreds kræmmer P. A. Lorenzens Huus Nr. 214 i nye Vestergade til Doctor, og Professor Medicinsk J. H. Schønheder for 11400 Rd. Fuldmægtig C. L. Grans Huus Nr. 244 i Dronningensgade paa Christianshavn til Hjulmager og borgerlig Artillerist J. Walgreen for 2500 Rd. Kiøbmand M. L. Nathans Andeel i Gaarden No. 103 paa Hiørnet af Skouboegaden og Klædeboderne til Kiøbmand M. M. Meyer for 12000 Rd. Skibs=Capitain H. J. Tønnesens Huus No. 118 paa Hiørnet af lille Torvegaden og Overgaden neden Vande, til Møller M. R. Møller for 5000 Rd. Brændeviinsbrænder L. P. Kaasbølls og Enkes fælleds Boes Huus No. 201 i Stormgaden til bemeldte Enke Christiane Andersdatter for 8760 Rd.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Trinitatis af brændte Kirkeskole.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Vi undertegnede Directeurer for Trinitatis Kirkes Fattigskole have under Dags Datum af S. T. Hr. Tvermoes, borgerlig Værge for Trinitatis Kirke, modtager en P. M. af følgende Jndhold: Herved tager jeg mig den Frihed, at aflevere til de Hr. Directeurer for Trinitatis Kirkes Fattigsskole Regnskab for de Bidrag, der i Anledning af vor duernaadigste Dronnings Fødselsdag (see denne Til dende No. 8 f. A. ) ere indkomne til bemeldte Skoles Gjenoprettelse, Subskriptionslisten følger hermed, hvoraf behagelig vil erfares, at det til Dato Indkomne beløber sig til 1818 Rd. 1 Mk. 2 s. d. C., som jeg herved har den Ære at tilsende, nemlig : 2de Beviser for i Depositokassen indsatte 1600 Rd. og i Contant 18 Rd. 1 Mk. 2 s. En Grunder da at bygge paa, til Haab om Ønskets Opfyldelse. Næst af aflægge min inderligste Taksigelse til de mange ædle Menneskevenner, der hidtil meere eller mindre have bidraget, nærer jeg endnu det glade Haab, at paa vor allernaadigste Konges Fødselsdag meere vil indkomme, saa at vort ædle Øiemed Skolens Gienopreisning af fine Rumer - tilsidst ganske maatte kunne opnaaes. Den offentlige Bekiendtgiørelse af Okdlens Velgiørers beder jeg foranstalte. Kiøbenhavn, den 6te Januar 1809. ærbødig M. J. Tvermoes, borgerl. Værge for Trinitatis Kirke. I Brevet fandtes indlagt de to ovenanførte Depositokasse=Beviser for 1600 Rd., samt 18 Rd. 1 Mk. 2 s. d. C. Begge Dele ere af mig. Prof. Kall, indtil videre tagne i Forvaring. Endelig medfulgte Fortegnelsen paa Skolens Velgiørere, der have sammenskudt ovenmeldte Sum, nemlig: Rd. s. Hr. Chr. En Unævnt 3de fattige Børn. .Hr. K. .- Bogholder Baage .- Harreskouw Under Convert med Jndskrivt: en liden Gave paa denne høitidelige Dag til Trinitatis Skole Hr. Viinhandler Jacobsen. . . En Ubenævnt .Hr. C. A. Sigumfelt . .- Hølger Tob - M. A. Heegaard - L. S. - Carsten Hansen Jomfrue Bringe Hr. Langballe, Procurator - Hack 2 Joh. Kiøbte. Transport 254 Rd. 28 s. Transport Hr. J. Herre. - Hans Wassad - O. L. .- Henriques & Sønner - C. R. . En Ubenævnt Hr. W. J. S. - I. Prætorius - R. Kirketerp. - H. Kirketer .- N. C. W. .- A. N. - Mariboe. - Jacob Holm. - P. Top. .- A. Leisner - M. J. T. - H. J. - P. H. . .Hr. Peder Møller. Mad. Møller. - Felskou - J. Maarslet. - A. Johnsen Jens Lund, .- A. Petersen - J. J. Holbeck - P. Chr. Knudsen, - Beck & Comp. .J. F. Z. .- Hans Friis - St. - Erich Nissen - Knud Sørense. - Hyllested & Gandil - von Tauzzi & Comp. - Consui Saabye . .- Agent E. Erichsen - Bügel & Comp. - Hve . . .- Suhr .- H. C. L. - C. W. Borchsenius - Beck & Sønner - J. Beck senior - N. Simonsen, .- H. J. Lyngbye - S. Jacobsen - Schumacher - Joh. Fr. Lange. - Koly . .- Joh. Schiartauw - N. C. K. - P. L. - J. L. Junghans - Søren Schmidt. - D. W. - J. M. Aagaard, - Just Ludvigsen, En Ubenævnt Hr. J. Harboe - P. Fr. Becker. - Mejer & Trier, - Hans Schmidt. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
En Ubenævnt Hr. Rick .- Schmidt - M. Stampe - Etatsraad de Coninck & Comp. Frue Gyldendal Hr. J. A. Lange . .J. From. - H. Thyberg - Johansen & Comp. .- Brødrene Tutein - Gustmenke .- von Halle & Ree Jndtægt veden Concert i Trinitatis Kirke den 30te Novbr. Hyrekudsk Bruun fri Kiørsel vod Concerten Hr. Svanekiær. - Wibroe - Procurator Langballe sit Salarium ved en Auction for Kirken. - Snedkermester Oberlænder . . Transport 1435 Rd. 18 s. Transport 1435 Rd. 18 s.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Fra Kiøbmand N. Ulrik i Helsingøer (der indsamlet) 60.
Berlingske Tidende, 1809-01-16
Fra det borgerlige Enigheds=Selskab Kiøbenhavn den 6te Jan. 1809. Summa 1618 Rd. 18 s.M. J. Tvermoes. Hvilket skiønt Beviis have vi ikke her atter paa Medborgeres Ædelmodighed, paa Menneskevenners Veldædighed, uagtet Mange af de anførte Velgiørere i disse Feidens Dage selv have liidt stort Tab, og de, desto værre for vort Fædrelands Ulykker, kun alt for ofte er bleven opfordrede til lignende Bidrag, trættes de dog ikke ved at giøre det Gode, og den ædelmodige Jndsamler yttrer endnu Haab om flere Bidrag, skiøndt det Jndkomne allerede overgaaer vor Forventning. Takket være da enhver især, der saa ædelmodigen har bidraget til denne betydelige Sums Tilveiebringelse, takket være fortrinligen den retskafne Tvermoes, der med saa megen varm Deeltagelse har antaget sig Skolens Sag, for Pengenes Anvendelse skal til sin Tid vorde aflagt Regnskab. Endnu maa vi tilføie, at Hr. Klædefabrikør Juncker har skiænket Skolens Børnet Stykke sort Klæde paa 45 1/2 Al., hvoraf 16 Drenge have faaet Pantalons og Veste, og at der endnu er 13 1/2 Alen tilovers, til Brug i Fremtiden. Ogsaa for denne saa anseelige Gave aflægge vi vor forbindtlige Tak. Regnskab for Skolens løbende Jndtægter og Udgivter i forrige Aar skal af mig (Fallesen) om faa Dage blive aflagt. Kiøbenhavn, den 7de Januar 1809. N. C. Kall. L. N. Fallesen.