JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Da de kongelige Skatter af Kjøbstæderne beregnes efter en og samme Maalestok for alle Byer, med Undtagelse af Kjøbenhavn og Bornholms Kjøbstæder, saa maae de ogsaa være omtrent lige høie for alle Beboerne i hine Kjøbstæder, som besidde lige store Eiendomme. Derimod finder ingen saadan Lighed Sted med Hensyn til Communeafgivterne. J nogle Byer har Communen betydelige Eiendomme og Capitaler, hvis Provenne mere eller mindre afholder Communeafgivterne. Andre have hverken Eiendomme eller Capitaler som give Jndtægt, men derimod betydelig Gjæld at forrente og afdrage, saa at samtlige aarlige Udgivter i saa Henseende maa udredes ved Ligning paa Jndvaanerne. Ei heller ere Afgivterne til det Offentlige allevegne lige høie, men i nogle Amter eller Stifter større eller mindre end i andre. Jeg bar, hvad Communeafgivterne angaaer, kun speciel Kjendskab til Rudkjøbing og maa forsaavidt indskrænke mig til denne Bye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Rudkjøbing har ingen Eiendomme, som give Jndtægt. Dens Kirke og Fattigvæsen eier vel i Capital 8,060 1. Men Kæmnerkassen, Skole= og Fattigvæsenet samt Kirken skylder derimod, som aarlig maa forrentes og afdrages. Den Summa, som i Aaret 1847 er lignet paa Jndvaanerne til Communeafgivter, udgjør over 5,600 R. Folkemængden her er for Tiden over 2300 Sjæle, men deriblandt er en stor Deel Fattiglemmer, mange Dagleiere og andre smaa Familier saavelsom en betydelig Deel Tjenestefolk, som Lidet eller Jntet svare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
5. Veibidrag. 6. Skorsteensfeierskat . . . - 28 - d. Renter af Capitalen i Eiendommen . 600 – - - 2. Avlsbruger P. 1. i Kohaugen, 17 Tdr. 6 1/2 Skpr. Land, som svare til circa 1 Td. 7 Skpr. Hartkorn. a. Kongelige Skatter . . . . . . . 1747278 b. Consumtion . . . . . . . . . 15 – - - c. Kæmmerskatter d. Renter som Lit. C. 321 300 –H. Dagleierklassen: 1. Dagleier R. H.a. Kongelige Skatter . . . . . . . b. Consumtion . . . . . . . . . 10– - - c. Kæmnerskatter . . . . . d. Huusleie 30 2. Dagleier I. P. K. Kongelige Skatter . . . . . . . - 20 b. Consumtion . . . . . . . . . 10– - - c. Kæmmerskatter . . . . . . d. Huusleie . . . . . . . . . . 25 - Hvormeget Kjøbmændenes Jndtægter kan anslaaes til, kan jeg ligesaalidt bestemme som Capitalen, der staaer i deres Handel. I Almindelighed ere de gaaede frem her paa Stedet, nogle endog i betydelig Grad, medens de uheldige Aaringer fra 1816 til 1824 ødelagde mange af de ældre Kjøbmænds Formue. Skipperne, som selv eie Fartøi, slaae sig taalelig godt igjennem; men naar undtages nogle enkelte, som ere uden Familie, have de neppe kunne lægge noget op. Kun enkelte af de større Haandværkere ere gaaede frem, hvorimod de andre, med den tarveligste Levemaade, ikke have kunne mere end slaae sig igjennem, flere ere endog blevne forarmede. Med Hensyn til Skipperne, som blot føre Fartøi, da forholder det sig som med Haandværkerne af Mellemklassen. Skippere som eie Fartøi, der seile paa Fragt, antages i Almindelighed at kunne tjene aarlig fra 5 til 600 16 Herfra Skatter og Renter, som oven opgivet, omtrent . . igjen til at leve af 300 11
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Den rene Jndtægt for de bedste Haandværkere, ansees ligeledes at kunne udgjøre aarlig For de bedre Haandværkere af Mellemklassen, ansættes Brutto-Jndtægten til . . 400 11 Herfra Skatter og Renter igjen. Skippere som blot føre Fartøi kunne ansættes til Skatter og Huusleie er igjen. De ringere Haandværkere kunne ikke ansees for at have mere i Behold til at leve af endDagleierne ligesaa B. Kjøbstæderne i ældre Tider, J ældre Tider var Forfatningen i Kjøbstæderne forholdsmæssig langt bedre end nu, uagtet Handel og Haandværks drivt i Aarhundreder var bleven haardt trykket af de mægtige Hansestæder. Man kan sige, at de en Tid vare Landets bedste Støtte og en Guldmine for Kongerne. Saaledes gjorde de Kongerne, f. Ex. Christian d. 2den, betydelige Laan og svarede høie Afgivter, i Krigstider leverede de ikke blot veludrustede Krigsfolk til Lands, men ogsaa Krigskibe med fuld Besætning og Armatur, hvilke Skibe anførtes af Borgmestere og Raadmænd (S. L. Badens Historie om Danmark og Norges Handel og Næringsveie S. 1952196); og var dette maaskee en af Hovedaarsagerne til, at Haandværkerne ikke meere, som tidligere, maatte vælges til Borgemestere eller Raadmænd. Paa Grund af denne Kjøbstædernes store Vigtighed, for Landet erholdt de forskjellige Privilegier, og Kongerne søgte med Kraft at værne om deres Rettigheder. Saaledes er det ikke gaaet i de sidste 80 Aar. Deres Byrder ere blevne forøgede og Rettighederne paa alle Maader indskrænkede til Fordeel for Landet, som næsten i alle Retninger er gaaet overordentlig frem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
III. Sammenligning. 1. En Skipper som selv eier Skib paa 6 a 800 Tdr. og alene gaaer paa Fragt, saavelsom Haandværkerne af den bedste Klasse have 2/3 Dele Afgivter af alleslags Skatter og Renter mod en Selveiergaardmand paa Landet med 5 Tdr. Hartkorn, eller mod Fæstere paa to saadanne Gaarde, men rimeligviis mindre Overskud til med Familie at leve af end Selveieren, og kun halvt saameget som Fæsteren paa en saadan Gaard har i almindelige gode Aar. Anmk. Under Landmandens Drivts-Omkostninger, som jeg ligesaalidet kan beregne som hans Brutto-Jndtægt, er indbefattet hans og Families daglige Fornødenheder og Forlodsafdraget i hvad der udbringes af Eiendommen han besidder, hvorimod saadanne daglige personlige Fornødenheder for Skippere og Haandværkere ene maae udredes af og rette sig efter hvad de beholde tilovers, naar alleslags Skatter, Huusleie og Renter ere fradragne Brutto-Jndtægten. 2. De bedre Haandværkere af Mellemklassen i Kjøbstæderne svare 2/3 Dele i Skatter, Afgivter og Renter, mod Fæstere af Gaarde paa 5 Tdr. Hartk. og dobbelt saameget som Fæstere af 2 Tdr. Hartk.; men Fæstere, paa 5 Tdr. have i almindelige Aar, for sig og Familie, betydelig meere og i disse gode Aar 4 Gange saa meget at leve af, som enhver af disse Haandværkere og Skipperne, som blot føre Fartøi. 3. Eiere af omtrent 2 1/2 Tdr. Hartkorn i Kjøbstæderne have ligesaa høie Skatter, Afgivter og Renter som en Selveier-Gaardmand paa 5 Tdr. Hartk., og ligesaa meget som Fæsterne paa 2 saadanne Gaarde; men selvfølgelig ikke Halvt mod Selveieren og ikke i Deel mod en Fæster at leve af. Vel udbringer Avlsbrugeren rimeligviis noget mere af Kjøbstædjorder end der faaes af Bondejord paa Landet, men dette Mere opsluges ved høiere Dagleie og Nødvendighedsartikler, samt andre høiere Udgivter i Kjøbstæderne, saasom til Huusleie, Brændsel &c. 4. Eierne af Steder med under 2 Tdr. Hartk. i Kjøbstæderne have 1/3 høiere Skatter, Afgivter og Renter end en Fæfter paa 5 Tdr. Hartk., 3 Gange saa meget som Fæstere paa 2 Tdr. og meere end dobbelt mod Selveieren paa Landet, men kun halvt at leve af mod Fæsteren. 5. De ringere Haandværkere og Dag leierne i Kjøbstæderne have henved 2 Dele saa høie Afgivter som Fæsterne af Steder med 1 Td. Hartk. paa Landet, men ikke det halve Overskud til dem selv med Familie at leve af som hver af disse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Hvad dernæst angaaer Handlende, Skibsrhedere, Skippere, Haandværkere og Sømænd paa Landet, da have de langt mindre at udrede i Huusleie og Communeafgivter, og Skibsrhedere, Skippere og Sømænd saavelsom de i 31323 tilladte Haandværkere, have tillige langt mindre Kongelige Skatter end Kjøbstadboerne, der drive de samme Næringsgrene; hvorhos de alle paa Landet ere frie for den byrdefulde Consumtion. Kromænd, Møllere, Fabrikanter og de Haandværkere, som ikke omtales i 31323, samt alle andre, som have sær Tilladelse til at drive Kjøbstadnæring paa Landet, maa jeg derimod formode ere ansatte til at svare Bygningsskat efter Fr. 1 Octbr. 1802. Jøvrigt drive de fleste af de anførte Næringsbrugere paa Landet tillige Avling. At nu saadanne Folk paa Landet, ved deres Bedrivt, kunne nedstemme Priserne paa deres Skibs fragter, Arbeide og Vare, til Skade for Kjøbstadbeboerne, er temmelig indlysende. Efter saaledes at have forsøgt en Sammenligning i det Enkelte, vil jeg ogsaa gjøre en Prøve paa en Sammenligning i det Store, med Hensyn til Skatter og Afgivter, til hvilken Ende jeg vil søge at udfinde hvad samtlige danske Kjøbstæder have at svare aarlig af alleSlags Kongelige Skatter og offentlige Afgivter. 1. Bygningsskat. Denne Skats oprindelige Beløb var for Kjøbenhavn 65,383 1 og for de øvrige Kjøbstæder 48,941, men blev senere forhøiet for Kjøbenhavn til 114,423 1 og for de øvrige Kjøbstæder til 97,882 1. Den Omstændighed, at Folkemængden siden 1802 har formeret sig i Hovedstaden med 1/2 Deel og i Provindskjøbstæderne med over 1/2 Deel, har havt til Følge, at Byernes Bygninger ere blevne udvidede og formerede i Forhold hertil. Skatten formodes derfor at være opløbet. a. for Kjøbenhavn til circa 143,000 33. b. for Provindskjøbstæderne til 146880. Anmk. Hele Bygningsafgivten for Kjøbstæderne, og Landet udgjør 345,000 M. 2. Jndqvarteringsskatten var: a. for Kjøbenhavn 1820. b. for Provindskjøbst. 1788 54,000 (Mandix om Kammervæsen S. 181183, 189190). 3. Consumtionen for 1845 var: a. for Kjøbenhavn b. i de øvrige Kjøbstæder 309,900. 4. Afgivt af Brænderierne 1845.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
at i Kjøbenhavn b. i de øvrige Kjøbstæder . 634,590 5. Tolden var 1846. at i Kjøbenhavn . . . . 1,731,3633. b. i de andre Kjøbstæder . 1,446,270. 6. Hertil kommer endnu Landskatten af Jorder, Broe= og Sluseskat, Afgivt efter Fr. 15 Septbr. 1832. og Pl. 5 Marts 1834, Afgivter af Arv og Afgivter ved Overdragelser af faste Eiendomme m. m., som jeg ikke kan opgive Størrelsen af. (Sluttes i næste No.) Jndhold. Udlandet. Schweiz (Jnstrux for Luzerns 6
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Udenlandske Blandinger. Fædrelandet. BlandiDe to idag udgaaende Numere af Avisen, træde istedetfor Løverdagssummeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Udlandet. Schweitz. Jfølge, N. Zür. Zeit." vil Landdagen ikke opløse sig uden at have forhandlet Spørgsmaalet om den for Landets Beroligelse saa vigtige Forbunds revision, der fornemmelig maatte gaae ud paa at vedtage nøiere Bestemmelser og Kantonernes Forhold til Forbundet, at give en større Garanti for Kantonalforfatningernes uforandrede Bestaaen og at ophæve Forbundstraktatens § 12, der til Skade for Kantonalsouverainiteten gjorde Klostrene til Stater i Staten. Lu gern har bemyndiget sine nye Gesandter ved Landdagen til at erklære, at Kantonen har løst sig fra Sønderfor bundet og bifalder Landdagens Beslutninger og Jesuiternes Udviisning; de skulle desuden medvirke til Alt hvad der kan bidrage til at sikkre det fælleds Fædrelands Ære og Uafhængighed og at beskytte det mod ubeføiede Jndblandinger af Udlandet; endelig skulle de søge, om muligt, at erholde en Lettelse i den Okkupation, hvoraf Kantonen trykkes. "Journ. des Deb.", der med flere Blade har talt om oprørende Grusomheder, som under Hr. Ochsenbeins Øine og uden at han søgte at forhindre dem skulde af den af ham kommanderede Division være blevne udøvede i Malters (Kanton Luzern), indeholder nu en officiel Berigtigelse derom, ifølge hvilken Hr. Ochsenbein netop har anvendt sin hele Jndflydelse for i den nævnte By at afholde sine Folk fra at øve Hevn, saa at endog General Dufour har tilskrevet ham i denne Anledning og erklæret, at han havde gjort sig værdig til Fædrelandets Tak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Storbrittannien. Dødeligheden i London er i Aftagende, dog var den i Ugen til den 18de, endnu næsten det Dobbelte (1946) af det paa denne Aarstid, sædvanlige Antal (c. 1050). Lord John Russell har svaret Kapitlet i Hereford, at Dronningen ikke finder sig foranlediget til at designere nogen anden Geistlig til Biskop end Dr. Hampden, saa at Kapitlet ikke vil kunne undgaae at vælge ham. Den bekjendte Romanskriver, Kapitain Marrygt, har for sit gode Forhold i Statstjenesten (han har udmærket sig i den birmanske Krig) erholdt en Pension af 150 Pd. Sterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Frankerig. "Journ. des Deb." vil ikke indrømme at være Reformens Modstander; det havde repræsenteret og forsvaret mange Reformer, men Jngen havde et Monopol paa Reformer og mindst hine Charlataner der fordærvede Alt, hvad de befattede sig med. - Lord Normanby har atter tiltraadt det brittiske Gesandtskab i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Udenlandske Blandinger. Preussen. Ogsaa her vil ventelig fremkomme en Skandal i de høiere Kredse. Geheime Hofraad Wedecke, der, begunstiget af høie Personer, har staaet i Spidsen, for mange betydelige Bygningsforetagender og Anlæg, anklages for alleslags Bedragerier; han skal blandt andet for 100,000 Thaler have udvirket et Jernbaneselskab Tilladelse til at gjennembryde en Fæstnings Forsvars værker; Pengene skulle være blevne betalte, men til udter ved Forbundsdagen). Storbrittannien. Frankerig,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Assens. Odense. hvem derom ere Meningerne deelte. Hine høie Personer skulle lide betydelige Tab ved ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Tydskland. Afdøde Hertug Adam af Würtembergs Stervbo er formelig erklæret fallit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Nordamerika. J Staten Missisippi ere ved et Sammenstød af to Dampskibe 40 til 50, efter Andre endog 100 Mennesker druknede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Fædrelandet. Blandinger. "Dannevirket mener, at Regjeringen strax bør standse Circulationen af alle mecklenborgske Mynter i Hertugdommerne og Jylland, og ikke engang vente, til Mecklenborg i April gjør det Samme hos sig; thi det er vist, at den mecklenborgske Landdags Beslutning allerede har bevirket saa meget, at enhver Handelsmand i Hamborg, som har Udtællinger at gjøre i Holsteen, Slesvig eller Jylland, bestrider nu disse alene i veidritler for saa tidligt som muligt at blive dem qvit til de Egne, hvor de tages. - Paa Specier gives i Hertugdømmerne allerede 3 til 5 pCt. Agio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Efter sikker Forlydende har Regjeringen af Statskassen bevilget aarlig en Sum af 32 eller 34,000 Rbd. til Reformer i Hertugdømmernes høiere Skolevæsen. Hvor betydelig denne kongelige Bevilling er, sees bedst deraf, at Statskassens hele Udgift til det lærde Skolevæsen i begge Hertugdommerne endnu i Budgettet for 1847 kun staaer anført med 23,000 Rbd. (Kiel. Cr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Fra Hytten Amt (Sydslesvig) skrives i Beob. a. S. "Jndsamlingen for Beseler synes i selve vore Hertugdømmer at gjøre daarlige Fremskridt, trods den Omstændighed, at flere Embedsmænd, hvorvel tildeels navngivne, have med betydelige Bidrag sat sig i Spidsen for Sagen. Paa Svanss skal, undtagen af berørte Embedsmænd, slet ingen milde Gaver være tegnede, og de i vort Amt i Cirkulation satte Subskriptionsplaner ere sendte tilbage med nogle faa Skillings-Underskrifter." Jfølge samme Blad begynde allerede preussiske Sedler at cirkulere i Flensborg. Paragraph 11 i den hessiske Grundlov af 1831 siger: "Regjeringens Sæde kan ikke forlægges ud af Landet, og i den danske Kongelov hedder det i 823. "at Kongen skal boe i sit Rige Danmark og holde Hof her, saa Man seer, at begge Landes Forfatninger efter deres nuværende Lydende hindre een Person i at være Regent i begge. En Korrespondent, v. der Ostsee" gjør ogsaa i Augsb. Zeit. indstændig opmærksom herpaa og opfordrer hele Tydskland og navnlig Kabinetterne i Wien og Berlin til at benytte denne og flere ret heldige Omstændigheder for at afskjære Danmarks eventuelle Regenter (Kjøbenhavns Gouverneur, Prinds Vilhelm og Arvinger) at komme paa den hessiske Trone, idet ellers dette farlige udenlandske Regenthuus vilde faae en overveiende Stemme i det tydske Forbunds Forhandlinger og der være istand til at gjøre det besvogrede russiske Keiserhuses Villie gjældende. Desuden - erklærer bemeldte Korrespondent – er det vanskeligt at begribe hvorledes eet og samme Menneske skulde paa een Gang kunne repræsentere to saa uendelig forskjellige Stillinger som en kurhessisk og en dansk Fyrstes. Afstanden mellem Principet af det kurhessiske Forfatningsdokumen- og den danske Kongelov er uhyre. Sidstnævntes 2den Artikel lyder saaledes: "Danmarks Enevoldskonge skal være og af alle sine Undersaatter betragtes for det meest ophøiede og høieste Hoved paa Jorden, over alle menneskelige Love, og som ikke anerkjender nogen Anden over sig, hverken i geistlige eller verdslige Sager, end Gud alene." - Jmidlertid har den nye Kurfyrste forleden sammenkaldt Landets Stænder og tilkjendegivet. dem, at han agter at fremkomme med Forslag til Forandringer i Statens Forfatning paa forfatnings mæssig Maade. Man synes i Kassel (Hovedstaden) at have modtaget denne Efterretning med Glæde; Man veed imidlertid endnu ikke hvad disse Forslag ville gaae ud paa, dog troer Man, at det vil blive Arvespørgsmaalet. Der vil da vel blive Tale om at skjærpe Bestemmelsen angaaende Fyrstens Forpligtelse til at tage Ophold i selve Landet, saameget, at det alene bliver muligt at regjere Danmark fra Kassel ud, et Forhold, som vil finde meget bifald i Tydskland og vække Troen om en stedfunden Jnkorporation af Danmark i det, store (Dannev.) Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Fra Apenrade skrives i Byens Ugeblad: "J et Par Dage i forrige Uge har Havet opkastet paa Strandbredden syd for Staden en uhyre Mængde Fisk, der i tusindviis bedækkede Stranden; de allerfleste af dem hørte til Sildeslægten, og det har viist sig, at det var den egentlige Anchiovissild, hvoraf Man ellers saa godt som aldrig fanger nogen her i Fjorden. Desto meere paafaldende var den talløse Mængde, der paa engang laa opdynget langs Stranden, og som gav mange Mennesker Leilighed til at gjøre en let og rigelig Fangst. Foruden Menneskene indfandt sig ogsaa Krager, Maager og andre Fugle, der deeltoge i Byttet. - Man begynder nu ogsaa at savne Skillemont, Skillinger og Sex linger, saa at der i det daglige Samqvem ofte opstaaer Forlegenheder over lutter Preussere og Drittler, der skal gives tilbage paa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
J en Skrivelse til Red. af Aalb. Av." oplyses om de jydske Landeveie, at det ikke alene er Hovedlandeveien fra Aarhuus til Randers, der med indeværende Aars Arbeider er tilendebragt, men at det er Hovedlandeveien fra Snoghøi Færgested til Kolding og fra den slesvigske Grændse til Randers. Ligeledes er Hovedlandeveien fra Ribe til Varde tilendebragt for et Par Aar siden, og Veianlægene ere betydeligt fremstredne mellem Hjørring og Frederikshavn samt imellem Ringkjøbing og Varde. J det Hele taget er i Jylland ved Udgangen af 1847 tilendebragt 41 1/2 Miil, iberegnet 7 Miil fra Ottesund til Thisted, udført i Jord-, Bro- og Steenkiste=Arbeide 1 ½ Miil og endnu ei paabegyndt 58 2/3 Miil. Bladets Red. finder, at den betydelige Veistrækning, der saaledes endnu staaer aldeles upaabegyndt tilbage, giver grundet Anledning til Klage, saameget mere, hvis det er sandt, hvad der meddeeltes fra flere og velunderrettede Sider, at det skulde være bestemt, indtil videre at standse med flere af de nordlige Chausseeanlæg, for at tilvende Chausseerne i Hertugdømmerne og Vei anlæget tvers over Jylland forbi Silkeborg, der dog burde være det sidst betænkte, sine Kræfter. Det vilde være ønskeligt, om Jylland snart i denne Henseende turde vide sig beroliget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Jfølge Randers A. skulle de i de foregaaende Somre foretagne Nivelleringer af den for Randers saa overordentlig vigtige Gudenaa have viist, at der ikke er nogen uoverstigelig hindring for at skaffe denne Danmarks største Flod en saadan Dybde, at den vilde kunne befares af et dertil indrettet Damp=Bugseerskib heelt op til Silkeborg (til Vands, ved de mange Bugter, Aaen giør, en Strækning af c. 12, medens det over Land neppe er 7 Mile fra Randers).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Vor Ost- og Smørproduktion - hedder det i Kjøbenhavnsposten - maa kunne underkastes store Forbedringer. Hverken Ost- eller Smør=Fabrikationen lader sig foretage med Fordeel i det Smaa, derfor er Bøndersmørret og Bønderosten altid daarlig; der maa samles længe paa Melken, der arbeides med smaa, ufuldkomne Redskaber, Melken opbevares i smudsige og beklumrede Lokaler, taber sin Smag, og Smørret bliver daarligt. Man kan derfor ikke noksom anbefale den Skik, at en heel Landsby foretog sin Malkning under Eening, som i Holland, og alle leverede paa eengang Melk og Fløde til Ost- og Smør=Fabricationen; denne vilde da kunne foretages i det Store, og Produktet blive ligesaa godt som paa de store Herregaarde. Forhandlingen kunde da skee for de forenede Bønders Regning og Profitten deles. - Vort Bøndersmør er, som en Følge af Behandlingsmaaden, ikke altid holdbart, og af Foraaret til vandrer meget deraf ud til England som Mastesmør, et Produkt, der afgiver stort Tab. Vi producere Smør nok, men vi producere ikke godt, fiint, velbehandlet Smør nok.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Kopulerede i Aalborg: Skipper J. H. Gølstorff og Enkemadame E. D. S. Fick.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Assens. Det Ehlerske Selskab har nu her givet sine 2de første Forestillinger, hvorved det, endog langt over Forventning, har tilfredsstillet Publikums Fordring; og vilde man ret meget ønske, at dets Talenter, saavelsom dets Bestræbelser for at imødekomme Publikum med Opmærksomhed, navnligen med Hensyn til Priisbillighed, maatte finde Paaskjønnelse og Opmuntring. Odense. J Vissenberg skal i disse Dage et Barn, en lille Dreng paa 4 Aar, være død som Følge af Mishandling af sin Stedfader. Obduktionsforretning har fundet Sted og Faderen er bleven arresteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
(Dagsposterne). Jfølge Deut. Zeit." har den Efterretning, at Rusland har erklæret ikke at ville deeltage i Konferentserne om Schweitz, vakt stor Overraskelse i de høiere Kredse. - J Neapel er forefaldet nogle Gadeoptøier, der have foranlediget en Mængde Arrestationer. - Den brittiske Regjering, har besluttet strax at bringe den irske Tvangsbill i Anvendelse paa Grevskaberne Limerick og Tipperary samt paa endeel Baronier i 7 andre Grevskaber. - Man vil vide, at en høi Person, har anbefalet Hr. Guizot at see sig om efter en anstændig Retirade i den faretruende schweizerske Politik og at søge en Vending til i denne Sag at kunne sige og gjøre det Modsatte af hvad han hidtil havde sagt og gjort. Efter et andet Rygte er Prindsen af Joinville saa misfornøiet med Hr. Guizots udenlandske (italienske) Politik, at han i Pairskammeret vil tage Ordet mod Ministeren. Hr. Guizot skal have bedet Kongen om at afholde Prindsen derfra, men han erholdt til Svar: "Det er Dem, der har drevet Prindsen over i Oppositionen." Regjeringen skal sammendrage Tropper i Nærheden af Paris. Paa Børsen i Paris har det Rygte indvirket paa Koursen, at 120,000 (!) Østerrigere skulde være indrykkede i Toscana.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
Fra Odessa skrives, at det synes, at Hertugen af Leuchtenberg er bestemt til Vicekonge i Polen. Jfølge "Dagl. Alleh." har Huset Kantzow & Biel i Stockholm erklæret sig fallit, Passiverne angives til 680,000 Rdlr. Bco. indenlandsk Skyld og omtr. 35,000 Lstrl. til Huse i Engelland, Nordamerika og Ostindien, foruden 94,000 Mark Bco. til danske og tydske Huse; Aktiverne skulle beløbe sig til 1,200,000 Rdlr. Bco. J Søndags opdagedes en Barnefødsel i Dølgsmaal. i Helsingør derved, at Fruentimmeret, der er svensk af Fødsel og kun 19 Aar gammel, vedblev i længere Tid at gaae frem og tilbage paa Havnebroen med en Æske under Armen. En Toldbetjent, som troede at hun vilde indsmugle Noget i Byen, førte hente til Toldboden, hvor hun indstændig bad om ikke at aabne Æsken, da dette vilde gjøre hende ulykkelig for Livstid. Den indeholdt Liget af et den foregaaende Dag født Barn. (Helf. A.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
J Kjøbenhavn har i Tirsdags en Borger taget sig af Dage, uden at Man kjender Aarsagen dertil. Samme Dag skal en ung Mand, dreven af Kjærlighedssorg, have forsøgt at skyde sig en Kugle for Panden, men kun qvæstet sig stærkt,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-31
(Slutningen af "Sammenligningen imellem Kjøbstadindvaanernes og Landboernes Skatter a.; see Morgenavisen 1)