JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Hs. Majestæt har herpaa, saavelsom paa den af Aalborg Byes Borgerrepræsentation indgivne Adresse, behaget allermaadigst at rescribere Følgende: Vi have med Tilfredshed modtaget Udtrykket af den allerunderdanigste Hengivenhed og Tillid, hvormed Beboerne og Vores Embedsmænd i den Dig anbetroede Virkekreds have hilset Vor Thronbestigelse, og som Du, tilligemed de gode Ønsker, de i denne Anledning frembære, paa deres Vegne har tolket Os i Din allerunderdanigste Skrivelse af 13de d. M. Vi ville herfor have Dig og dem tilkjendegivet Vor allernaadigste Tak med Forsikkring om den kongelige Naade og Velvillie, hvormed Vi stedse ville tilsigte Beboernes sande Vel og paaskjønne Vore Embedsmænds Jver, for at fremme det.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Ligeledes er Os i Anledning af Vor Thronbestigelse tilkommen en allerunderdanigst Adresse fra Borgerrepræsentanterne i Aalborg; Vi ville for den Os i samme udtrykte velmeente Lykønskning have dem tilkjendegivet Vor allernaadigste Tak. "Befalende Dig Gud, Givet i Vor Residentsstad Kjøbenhavn, den 24de December 1839. Christian R.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Os elskelige Stiftamtmand over Aalborg Stift og Amtmand over Aalborg Amt Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Ogsaa fra vor Nabo Kjøbstad Hobro er af Communalbestyrelsen indgiven en Lykønsknings=Adresse til Hs. Majestæt Kongen og ligeledes fra Hjørring Byes Communalbestyrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Vi have tidligere (i d. Bl. Nr. 234) omtalt, at Stiftsøvrigheden over Aalborg Stift, paa Grund af fremsatte Yttringer om det formeentligen Hensigtsmæssige i at Capitelstaxten aarligen blev fat saavel for toradet som sexradet Byg, foreløbigen havde foranstaltet, at der fra vedkommende Embedsmænd gives separate Vota for hvert Slags Byg, og dernæst til det kgl. Rentekammer var indgaaet med Forespørgsel, hvorvidt saadanne særskilte Taxter paa Byg bør sættes, samt i bekræftende Fald, hvilken af disse Taxter bør være gjældende for de bestemte Betalinger efter Capitelstaxt paa Byg. Jfølge en os fra authentisk Kilde tilstillet Meddelelse, har nu det kgl. Rentekammer under 21de de, herpaa svaret, i Analogie med en tidligere, efter forudført Correspondence med det danske Cancellie, afgiven Resolution paa en lignende Forespørgsel fra Sjællands Stiftsøvrighed, at, ligesom det toradede Byg ikke bør udelades i de Jndberetninger og Bygpriserne, der lægges til Grund for Capitelstaxten, saaledes bør derimod ikke af Vedkommende opgives en særskilt Priis paa toradet og en anden paa sexradet Byg, og deraf drages et Middeltatil Regel ved Capitelstaxtens Sættelse, men Priserne paa begge Slags Byg, disse ansete som een Kornsort, men af forskjellig Qvalitet, bør i de Egne, hvor Samme dyrkes, under Et komme i Betragtning ved Opgivenderne fra Vedkommende af de Priser, der lægges til Grund for Capitels taxtens Sættelse." Det vil altsaa, som man seer, herved have sit Forblivende ved det Gamle, og unægteligt ere der ogsaa, som tidligere anført, adskillige Hensyn, der gjøre en Forandring heri vanskelig
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
- For en 14 Dages Tid siden har tildraget sig i en Landsby her i Egnen, at Knebelen i Kirkeklokken under Ringningen ved en Begravelse er falden af, hvilken Begivenhed Rygtet har hensat under den nærværende Klokkeringning, i Anledning af Hs. Maj. Kong Frederik den Sjettes Død, og tilføiet, at Knebelen, idet den slog sig løs i sin Fart, skulde have dræbt en af de Ringende og lemlæstet en Anden. Vi hensætte Nærværende ikke blot for at berigtige dette Rygtes Udsagn, men for ved samme Leilighed tillige at gjøre opmærksom paa, hvor nødvendigt det vil være, for nærværende Tid at have et nøie Tilsyn med Kirkeklokkerne og Ringningsredskaberne for at, ved disses usædvanlige stærke Brug, ingen Skade skal afstedkommes.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
J et holstensk Blad have vi tillige seet tilraadet, at der ikke burde ringes saa stærkt, da Kirkeklokkerne ellers i Frostveir, let, ved den hyppigt gjentagne Bevægelse, kunde sprænges. Handels- og Skibsefterretninger. J der Kornhandel im allgemeinen" hedder det fra Hamborg under 24de ds.: "Den standsede Skibsfart og de forestaaende Helligdag have gjort det stille med alle Slags Kornvarer. For Hvede er der senest betalt 112 a 115 Rdlr. Bco., paa Leverance i fremmede Havne. 120 Pd. Rug fra Østersøen kan kjøbes til 48 Rdlr. Bco. 108 a 100 Pd. Byg fra Danmarks Østkyst paa Foraars=Leverance er idag solgt til 6 Mk. Bco. Andre Kornsorter ere uden Omsætning. Raps finder ingen Efterspørgsel. Veirliget har i de sidste Dage været meget mildt og lader haabe, at Skibsfarten snart paany vil blive aabnet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Ved en Beretning i Avisen Nr. 251, efter Thist. Avis, om det strandede Barkskib, Active er, ved en til os bemærket Feiltagelse, kommet til at staae 1300 istedetfor 3500 Tønders Drægtighed; ligeledes at Skibet er bjerget istedetfor at Mandskabet er bjerget, hvilket saaledes bedes rettet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Aalborg Torvepriser, d. 28de Decbr. Rug 3 Mk. - s. Kartofler 10 s.; pr Skjeppe. Oxekjød 7 a 8 s.; Lammekjød 6 a 7 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør 19 s.; pr. Pd. Æg 28 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Frederikshavns Skibsliste, Jndk. D. 22de Decbr. J. H. Duus f. Hals, best. t. Kbhvn. m. Raps. (Denne Slup. har taget Søskade og maa oplosse sin Ladning.) D. 25de D. Ehlerf Leith, best. t. Fehmern, ball. D. 26de: J. S. Rode f. Hull, best. t. Marskal, C. H. Riise f. London, best. t. Kiel, I. C. Johannsen f. Hull, best. t. Reustadt, H. J. Petersen f. Grangemouth, best. t. Svendborg og P. R. Møller f. Grange mouth, best. t. Assens, Alle ball. A. Schou f. Hull, best. t. Kiel, ball. - Udg. D. 23de: C. Johansen og d. 26de : A. Hillerstrøm f. Aalborg t. Norge. - Vinden den 26de sydlig, jevn Brise.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Døde. Bankassistent og forhenv. Kammerlaquai og Friseur hos Kong Christian den Syvende, C. W. Høyriis, 79 1/2 A.; Capitainlieuten. Meyers Hustru, Mariane Elisabeth, f. Thaning; Grosserer Svitzers yngste Barn, Joh. Theodor, 2 Mdr.; Jda Antonie Meyer, 20 A.; Henriette Emilie Augustinus, f. Trifle, 28 A.; Alle i Kjøbenhavn. Coffardicapitain Jørg. Grønbech, 45 A., i St. Petersborg. Jnger Magdal. Schwanck, f. Lund, 60 A.; Carl Fred, Winther, Begge i Helsingør. Provst og Hovedpastor P. C. Weller, 77 A., i Elmshorn. Rathsverwandt I. C. Henninger, 79 A., i Oldenburg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Ved Tallotteriets 1496de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 13. 33. 43. 30. 79.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Bekiendtgjörelser. At det behagede det alvise Forsyn, igaar Morges at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min inderlig elskede Mand, Gaardeier Anders Poulsen af Odde, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 1 Maaneds Sygeleie, i hans Alders 70de Aar, bekjendtgjøres, med dyb Veemod, for fraværende Familie og Venner. Det grundfaste Haab, at han hisset nyder Løn for sin retskafne Vandel herneden og at salig Gjenforening vil finde Sted der, hvor ingen Adskillelse meere skeer, er min og mine 4 Børns eneste Trøst i vor smertelige Sorg over Tabet af den bedste Mand og Fader. Odde, den 26de December 1839. Marie Poulsen. sen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
At Stervboet efter Kjøbmand Johan Lorens Hollenius idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 28de December 1839. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
At Stervboet efter Fritømmermester Christen Mygdal idag er sluttet, bekiendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 28de December 1839. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
At Repartitionen i Anledning af en Glarmester Poul Dahlins Stervboe tilfaldet Arvelod, idag er fremlagt i fornævnte Bo, bekjendtgjøres herved Skifteretten i Aalborg den 28de December 1839. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
At Stervboet efter Skrædermester Johan Frederich Ernst Breuers Enke, Mariane, for Bech, og forhen afdøde Mand, idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 28de December 1839. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Løverdagen den 11te Januar 1840 om Aftenen Kl. 6, afholdes Generalforsamling i Klubben Enigheden. Et meubleret Værelse er til Nytaar at erholde tilleie paa Gravensgade Nr. 114.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Fredagen den 3die Jan. 1840 om Formiddagen Kl. 10, bliver i Frue Kirke afholdt offentlig Auction til Bortleie, af Choret No. 1 og 5 Sæder i Pulpituret næst ved Orgelet, hvornæst vil blive bortsolgt en gammel Kirkedør og nogle hugne Kampestene m. m. Aalborg, den 27de December 1839. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-28
Veir-Jagttagelser. Den 28de Decbr.: Therm. - 105, - Barom. 274 91 Vinden: S., næsten stille, Luften lyk med Snee.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Aalborg Stiftstidende, Adresse-Avis. Aar 1839. No 237. Mandagen den 30te December. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Roes Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Gudstieneste. Nytaars=Aften prædiker i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald. – J Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. J begge Kirker ringes sammen Kl. 4 1/2 Nytaars-Dag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. – Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. – J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. – J NørreTranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Hospitalet Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Dagspostens Nyheder. Det hollandske Ministerium har lidt 2de nye Nederlag. J Mødet Dagen efter at Regjeringens Forslag om Optagelsen af et Laan var blevet forkastet, har det 2det Kammer ligeledes forkastet et Regjerings-Andragende om en forhøiet Accise paa Steenkul, og en endnu mærkeligere Beslutning er føiet til de 2de foregaaende, idet det 2det Kammer den 23de de, saa at sige eenstemmig har forkastet Budgettet. En saadan Begivenhed vilde rigtignok i andre Stater være af meer overordentlig Betydning, end i Holland, hvor Forfatningen indeholder den forunderlige Bestemmelse, at de forelagte Lovudkast enten maae aldeles antages eller aldeles forkastes, altsaa ikke kunne tilstede noget Amendement, Men hvad der er mærkeligere er den Enighed, hvormed denne Beslutning fattedes, thi kun et Medlem stemte for dette Finantsministerens Opus og dette ene Medlem var – Finantsministeren selv. Jblandt Talerne var det især Hr. van Dam van Jsselt, der med Varme og Kraft, greb Ordet. "J en constitutionel Stat – hedder det i hans Foredrag – gives der for Folkets Repræsentanter kun eet Middel til at bringe Regjeringen til at betræde en anden Vei og dette er – Vægring af Pengemidlerne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
J de orientalske Anliggender skal atter en Tilnærmelse mellem England og Frankrig have fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
En Afdeling af den engelske Flaade har viist sig ved Dardanellerne og opstillet sig saaledes, som om den vilde trodse Aarstiden og Vinteren igjennem beholde den indtagne Position. Vicekongen af Ægypten har erklæret, ikke at ville udlevere den tyrkiske Flaade, for alle hans Fordringer blive tilfredsstillede.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
J Algier have 2 Fægtninger i Omegnen af Belidafundet Sted. Emirens regulaire Jnfanteri blev nedsablet og adsplittet. Abdel Kader, der har flere Europæere hos sig, viser Stolthed og Overmod. Han har udstedt en Proclamation, hvori han forkynder alle Troendes nærforestaaende Jndtog i Algier, idet han tillige spaaer sig selv Døden under Keiserfortets Mure, men haaber, at de, som overleve ham, ville fuldende det begyndte Værk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de December. De 12 Kammerjunkere, som bare Hans Majestæt Kong Frederik den Sjettes Liig til lit de Parade i Riddersalen, vare: H. v. Berregaard, Major i den kongelige Livgade tilhest; Johan Caspar v. Mylius til Estruplund og Lystrup; C. G. v. Kleist, Oberstlieutenant og Commandeur for sjæll. Jægercorps; H. J. F. v. Benzon, Ritmester i Livgarden tilhest; O. J. Rawert, kgl. Fabrik= og Told-Jnspecteur; H. Fisker, Capitainlieutenant i Sø-Etaten; Jac. Koefoed, Assessor i Landsobretten; C. L. G. v. Heltzen, Major af Artillericorpset; J. H. v. Kirchhoff, Capitain i Livgarden tilfods; G. W., Greve af Sponneck, Forst- og Jagtjunker, Capit. i 1ste Livregiment, Landinspecteur; F. S., Baron v. Bille-Brahe, Premierlieutenant i den kgl. Livgade tilhest; H. A. v. Krogh, Capitain, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved den kgl. Livgade tilfods.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Berl. Tid. meddeler nu Ceremoniellet ved Hans Majestæt høisalig Kong Frederik den Sjettes LiigsHenbringelse til og Bisættelse i Roeskilde Domkirke. De Kongelige og fyrstelige Prindser blive ved en kongelig Page indbudne til at følge det høie Liig paa den Dag, det allernaadigst er befalet at Liigprocessionen skal finde Sted. Liig processionen begynder Kl. 9 ½ og skeer i følgende Orden: 1) De til første Classe i Rangen Henhørende og Storkors af Dannebrogen, hvilke alle møde i egne Eqvipager med 2 Heste, og foran hver Vogn gaae 2 Tienere, hver med en, med Flor behængt, brændende, hvid Voxfakkel. De Tilsagte, der ere Militaire, møde i Uniform en galla med sorte Axelskjærser, og de Civile i Sørge-Galladragt med Sørgekapper og nedhængende Flor fra den trekantede Hat.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Elephant=Ridderne og Storkors af Dannebrogen bære Ordenskjæderne. 2) Alle øvrige til 2den og 3die Classe i Rangen Henhørende, Officererne af General-Staben, Commandeur-Capitainerne, Oberstlieutenanterne og Kammerjunkerne tilsiges til at ride i 2 Afdelinger. Enhver medbringer en Tiener til at gaae foran Hesten, med en, med Flor behængt, brændende, hvid Voxfakkel. 3) 18 Commandeurer, af Sø-Etaten og Oberster af Land-Etaten tilsiges til at bære det høie Liig til og fra Liigvognen. 4) 6 Kammerherrer, tilsiges til at bære Baldaquinen over det høie Liig; i Processionen ride de ved Liigvognen. 5) 4 Capitainer af SøEtaten og 4 Majorer af Land-Etaten tilsiges til at føre de 8 Heste for Liigvognen. 6) 4 Kammerjunkere tilsiges til at bære de 4 Hjørner af Liigklædet. 7) 24 Contoirchefer, tilsiges til at bære brændende Voxfakler foran og ved Siderne af Liigvognen. 8) 6 Premierlieutenanter af LandEtaten og 6 Secondlieutenanter af Sø-Etaten tilsiges til at forrette Drabant-Tjeneste ved begge Siderne af Liigvognen. 9) En Generallieutenant og en Geheimeconferentsraad, eller En med denne i Rangen Lige, tilsiges til at ride ved Siderne af Liigvognen. 10) 2 Kammerjunkere tilsiges til at fungere som Premier-Sørgemarschaller og 1 Capitain af Sø=Etaten og 1 Major af Land-Etaten til at fungere som Second-Sørgemarschaller. De civile Personer, som i Procession skulle være tilhest, og, forsaavidt de have Uniformer, kunne bære disse, møde med sorte Ridedækkener under Sadlen. - Henimod den Tid at Sørgehøitiden skal begynde, rangeres alle de ved det høie Liig tjenstgjørende og parade rende Herrer ved Sarcophagen af Sørgemarschallerne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Naar Hofmarschallen allerunderdanigst har anmeldt for Hans Majestæt Kongen, at Alt er ordnet, og det maatte behage Allerhøistsamme med de Kongelige og Fyrstelige Prindser at indtræde i Sørgegemakket og tage Plads ved Hovedet af det høie Liig, stille samtlige Hoffets Cavallerer og Generalstabens Officerer sig bag ved Hans Majestæt, og den fungerende Overhofmarschal samt den fungerende Hofmarschal sig ved Foden af Kisten. Naar Sørgehøitiden dereftet, ifølge allerhøieste befaling, skal begynde, udføres fra det tilstødende, Gemak af de derværende Sangere og Musici et Vers af en Psalme, derefter holder Sjællands Biskop Sørgetalen, og efter Talen udføres atter et Vers af en Psalme. Derefter tilkjendegiver den fungerende Overhofmarschal: "at Processionen skal begynde; hvorpaa Hoffoureren opraaber Følget. Naar det derefter maatte behage Hans Majestæt Kongen at begive sig ned til Vognen, gaae foran Allerhøistsamme: De 2 Generaladjutanter af Sø- og Land-Etaten, og umiddelbart foran Hans Majestæt gaaer: Den fungerende Overhofmarschal. Hans Majestæts Slæb paa Sørgekappen bæres af Overkammerjunkeren og Overceremonimesteren, hvilke tilligemed den fungerende Overhofmarschal ledsage Hans Majestæt til Vognen. Derefter følger Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand, hvis Slæb bæres af Høistsammes Marschal. Foran Hs. Kgl. H. gaaer en af Høistsammes Hofcavallerer, som derefter tilligemed Marschallen ride ved Siderne af Vognen. Derpaa følger Hs. Høifyrstelige Durchl., Hertugen af Slesvig=Holsteen-Sønderborg Glüksborg, og Hs. Høif. Durchl., Landgreve Wilhelm af Hessen. Begges Slæb bæres af Deres Durchl. Cavallerer, som derefter ride ved Siderne af Vognene. Til(Fortsættes.) sidst de 2 Premier-Sørgemarschaller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Tirsdagsnummeret af Kjøbenhavnsposten" er blevet lagt under Beslag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Den almindelig afholdte, fleeraarig praktiserende Læge i Randers, Cand. med. H. Bech, er ikke mere! Kun 42 Aar gammel, maatte han bukke under for en langsom, snigende Sygdom, der i de sidste Aar kjendelig førte ham Graven imøde. (Rand. Av) Den Afdøde havde ved sin blide og humane Charakteer, som Menneske og som Læge, tilvundet sig sine Medborgeres udeelte Kjærlighed, og hans Navn vil vistnok i lang Tid i Randers bevares i kjærlig og veemodig Erindring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Løgstør, den 28de December. Vor By kan vistnok nu glæde sig til at have forvundet de store Saar, som den sidste Oversvømmelse bibragte og som Regjeringens og Medborgeres forenede Goddædighed saa villigt have bidraget til at læge, men desuagtet fornyer sig dagligt hos os Frygten for, at en lignende Ulykke atter skal ramme os og gientage sine sørgelige Ødelæggelser. Sidstafvigte Onsdag og Torsdag have vi saaledes atter med Vesten Vind en meget høi og frygtopvækkende Vandstand, idet Vandet stod lige op til Bolværkerne og, hvis en stærk Blæst eller Storm havde indfundet sig, da snart vilde have oversvømmet Fjord gaden og øvrige nærmest ved Fjorden liggende Steder. Det er isandhed sørgeligt for Beboerne, bestandigt at maatte være omspændte af denne ængstelige Frygt. Enhver Familiefader kan ofte kun med Bekymring for den truende Fare om Aftenen begive sig til Hvile og kun med Ængstelse og Bæven forlade sit Hjem, som han under Fraværelsen ofte maa frygte for at see forsat i et andet Element. Maatte vor vise Regjering, foruden de indledte Forholdsregler, snart træffe en kraftig Foranstaltning til at hæmme det truende Onde, det vil sandelig være paa høieste Tid, naar ikke vor By saavelsom flere lavtliggende Districter skulle staae Fare for at priisgives til Ødelæggelsen, og ved en ny Overfrømmelse vilde det vist, selv ved den Hjælpsomhed, der ofte hos Dansken saa ædelt yttrer sig, være forgiæves at regne paa goddædige Medborgeres Bidrag. – Vor Byes Handel og Omsætning har iøvrigt i det senere Tidsrum været forholdsviis ret god. Det sidste Aar har for Omegnens Landmænd været meget gunstigt, og ved den Vexelvirkning, der finder Sted, udbreder Landmandens Velstand ogsaa i den handlende og industrielle Klasse sine Fordeele. Traurigt er det desværre, at Silden, som bragte Velstand til vore Handlende og Føde til vore Arbeidere, saa ganske har forladt vor Fjord, at ikke en Brisling længere er at øine, ligesom ogsaa det øvrige Fisker her er blevet umaadeligt slet. Jsandhed en sørgelig Sammenligning med den Tid, da der ofte i een Nat droges hele Ladninger Sild op af Fjorden! – Skulde den Tid aldrig meere kunne ventes at vende tilbage, og skulde det ikke staae i Landets egen Magt at fremkalde den? Handels- og Skibsefterretninger. Randers Fjord er nu tildeels gaaet op, saa at flere for Udgaaende liggende Nordmænd ere afseilede derfra. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Kbhvns Børscours, d. 27de Decbr. Hamb. k. S. 107 1/2. Sp. 200. N. Spdlr. - a 4 Rd. Sv. Sedl. – a 4 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 95 a 4 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 104 Rbd. r. S. Bankactier a 2 Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Hamborg Borscours, 27de Decbr. Bordeaux 1903. Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 5 3/4. Madrid 11 1/2. Lissabon, 47 1/2. Amsterd. k. S. 35, 85. Spec. 1 ½ pCt. Agio. Louis & Frederiksdører 10 Mk. 11 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Reisende. Afgaaede med Dagvognen igaar. Til Aarhuus: Handelsfuldmægtig Heilmann. Til Rand. Kjøbm. Steenfeldt. Til Hobro, Forvalter Ammittbøll.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Døde. Joseph Napoleon de Jankowski, Greve og Stamherre til Jankowiz i Polen, Ritmester i Cavalleriet, R. af Æres leg., St. Stanislaus-Ordenen etc. etc. etc. (Frøken Ranny v. Beenfeldts Forlovede); Coffardicapitain N. Knudsen, i Kjøbenhavn. Skomager S. Bache, 73 A. Vagtmester Clausens Søn, Carl. Christian, 4 A., Begge i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
(Jndsendt.) Det er vistnok godt og hensigtsmæssigt, naar en Sag skal afgjøres ved Stemmeflerhed af Borgerne i en Raadstue Forsamling, at Gjenstanden bliver offentlig omtalt i Aviserne, for at Enhver, enten selv eller ved Samtale med Andre, nøie kan drøfte Sagen, forinden han afgiver sin Stemme. Men, skal et sligt offentligt Referat stifte nogen sand Nytte, da maa Sagen fremstilles saaledes, som den virkelig er beskaffen; der maa anføres saavel det der kan siges for, som det der kan siges imod den, og Sagen maa hverken fordreies eller fremsættes paa en eensidig Maade og allermindst paa en Maade, som foregriber Borgernes uhildede Omdomme. Saa kjært det derfor var Undertegnede, at see Sagen om Anskaffelsen af en ny Arrestbygning bragt paa Bane i Avisen Nr. 252, ligesaa indigneret blev jeg, med Maaden det var skeet paa, siden næsten alle Facta ere urigtigen fremstillede, og siden Artiklen saa at sige opfordrer Borgerne til at afgive et benægtende Votum. Som den det fra Magistratens Side har været overdraget, i Forening med en Committee af Borgerrepræsentanterne, at tage Sagen under Overveielse, anseer jeg det for Pligt og nødvendigt at give en Fremstilling af Sagen, saaledes som den beviisligen er beskaffen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Fra andre Jurisdictioner kan, under sædvanlige Forhold, idetmindste ventes 6 Arrestanter aarlig, hvoraf Arresthuus leien vilde udgjøre. Saalænge Commissionssagen varer, vil Arrestanternes Antal blive meget forøget. Saaledes kan omtrent 40 nye Arrestanter fra andre Jurisdictioner ventes at blive inddragne i længere eller kortere Tid. Antages blot 20 Arrestanter i 2 Aar, til endelig Dom er falden, vil Arresthuusleien andrage 1040 Rbd., som passelig blev at benytte til et extraordinairt Afdrag paa Laanet, hvorved Renter og Afdrag nedsættes med aarlig 60 – Jgjen 84 Rbd. som blev den Sum, om hvis Udredelse der blev Spørgsmaal i de første 28 Aar. Efter Forløbet af dette Tidsrum blev Udgivten 160 Rbd., men Jndtægten 316 Rbd., altsaa Gevinst for Byen 156 Rbd. Denne Gevinst vilde imidlertid indtræde om et Par Aar, dersom hele den Arresthuus leie, Byen faaer tilgode ved Commissionssagens Tilendebringelse, anvendtes til at afgjøre den Deel af Laanet, som vilde medgaae til Bygningens Indretning, nemlig omtrent 5000 Rbd. Viser denne Beregning end ikke en øieblikkelig Fordeel for Byen, saa er den Betragtning dog ikke uvigtig, at man om føie Tid, vilde faae arresterede Forbrydere fjernede fra Raadhuset, som det Sted, hvor Byens og flere offentlige Jndretningers Penge bevares: at der paa Raadhuset vilde blive tilstrækkelig Plads til Bevaring af de offentlige Archiver: at der i Tiden vilde vindes Plads til sikker Opbevaring af Skjøde= og Panteprotocoller, og til forskjellige Forsamlinger og Møder, som nu i Fællig maa benytte det eneste disponible Værelse i Raadhuset, fra hvilket de endog ere udelukkede, og saa at sige huusvilde, naar Landmilice Sessionen holdes. Et Hensyn, og vistnok det Vigtigste, vil ogsaa de stemmegivende Borgere have at tage, det nemlig: at om Forslaget, at kjøbe og indrette Kjøbmand Gjødvads Gaard til Arresthuus, end forkastes eenstemmig, er Sagen ikke dermed endt; thi Forpligtelsen at anvise flere Arrester til Brug ved Commissionssagen og for Landjurisdictionerne er ligefuldt tilstede.