JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Det kgl. danske Generalkonsulat i Norge bekjendtgjør under 12. Mai, ifølge Jndberetning fra den danske Vicekonsul i Christianssand, at der paa Høiden af denne By er seet en sortmalet Skonnert i Følge med tvende Jagter og en Slup, som krydsede under Landet, uden at Flag eller andet Mærke var synligt, hvorfor Konsulatet paa Grund af Skonnertens mistænkelige Udseende advarer de i norske Havne værende danske Skippere om at være paa deres Post, da Skonnerten efter al Rimelighed er en tydsk Kaper, og de medfølgende Jagter og Sluppen danske Priser. (Fædrl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Af de under Embargo ved Kjøbenhavn beliggende tydske Skibe ere endnu ingen kondemmerede, hvorimod 14 ere lagte indenfor Bommen, for at tages under foreløbig Behandling af den for dette Tilfælde nedsatte Priis=Kommittee. Den 9 de passerede allerede forbi Helsingør til Kjøbenhavn fire hamborgske Skibe, som ere blevne tagne og bemandede af Fregatten "Gesion. (Hels. Av.)De 15,000 Preussere, som atter skulle være rykkede ind i Slesvig, reducerer sig til et lidet Antal preussiske Artillerister, nogle Lavetter, Munitionsvogne ofv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Justitsraad og Politimester Niemann i Flensborg, er suspenderet fra hans Embede, og Politimester Krohn fra Kiel indtil videre kommen i hans Sted. Hvorfor, kan man ikke begribe, da Niemann stedse har viist sig som en dygtig Schleswigholsteiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Lieutenant Jahn, der tidligere var Pladskommandant i Ribe, fungerer nu i samme Egenskab i Faaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Udnævnelser og Entledigelser. Ved allerh. Resolution af 19. April ere Chef for Generalpostdirectionens Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Sekretariat, G. C. Strube, og 1. Fuldmægtig i bemeldte Sekretariat, Th. G. F. S. Krichauff, entledigede fra deres respektive Embeder. Under 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Mai er Kand. theol. A. F. Guldbrandsen allern, beskikket til Sognepræst for Vesterulsløv Menighed paa Lolland, ordineret Katechet ved St. Petri tydske Menighed i Kbhavn J. F. Stapel meddeelt Afsked; Sognepræst for Nysted og Herritzlev Menigheder paa Lolland L. A. Nissen allernaadigst beskikket til tillige at være Provst for Musse Herred sammesteds; Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Sognepræst for Marslev og Birkende Menigheder i Fyen F. Oldenburg beskikket til Sognepræst for Jdestrup Mhed paa Falster. Under Justitsministeriet er under 9. Mai skeet følgende Avancement, Fuldmægtig Kancellisekretær C. B. A. Dahl beskikket til Kontoirchef, Kancellisterne J. A. F. de Jonquieres, Kapitain L. A. Cramer og C. M. Møller beskikkede til Fuldmægtige, samt Volontærerne Kand. juris S. A. Koefoed og F. Meyer udnævnte til Kancellister. Under f. D. er forhenværende Kopist ved Gouvernementet i Fyen Kammerjunker J. M. G. Bülow beskikket til surnummerær Kamellist under Justitsministeriet, samt Kancellist under samme Ministerium C. Fischer udnævnt til tillige at være Kancellist ved Generalprokurorforretningerne. (Dep. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Ledige Embeder. Embedet som Skriver ved Kbhavns Søret. Opslaaet vakant d. 9. Mai. - Veilby og Homaae Sognekald i Aarhuus Stift. Gammel Angivelse 176 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Sørbyemagle og Kirkerup Sognekald i Sjællands Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Ny Ansættelse 270 Rbd. – Holmsland Sognekald under Ribe Stift. Gammel Angivelse 310 Rbd. Alle disse tre Sognekald ere opslaaede vakante den 9. Mai. - Embedet som ordineret Katechet ved St. Petri tydske Mhed i Kbhvn. Det forbeholdes, at det i Bestallingen gjøres Katecheten til Pligt, at han i Kirkens offentlige Skole daglig skal give en Times Underviisning efter Sognepræstens Anviisning, ligesom at udføre alle de Embedsforretninger i og udenfor Kirken, som Præsten ved samme maatte paalægge ham. Opslaaet vakant den 10. Mai. (Dep. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Efterretning om ledige geistlige Embeder 1. Veiby og Tibirke Sognekald i Siellands Stift. 1) Præstetienden, reduceret til Byg, udgiør, med Smaaredsel indbefattet, 351 Tdr. Byg, Huusmandstienden desforuden 28 Rbd. 2) Refusion af en nedlagt Deel af en Annergaard, 20 Rbd. Landgilde af det Opdyrkede aff denne Gaard, 20 Rbd. 3) Høstdage af 90 Huusmænd, a 1 Mk. daglig, 15 Rbd. 4) Offer og Akeidentser, 230 Rbd. 5) 1 Favn Brænde, 4 Rbd. 6) Præstegaarden har et Areal af 128 Tdr. Land geom. Maal. 7) Skatter beløbe sig aarlig til 172 Rbd. 8) Erpenser 20 Rbd. 9) Enkepension svares. 10) Artillerihest holdes. Kaldet eier 2 Bankaktier tilsammen til Beløb 290 Rbd.; der hviler ingen Bygningsgjeld paa Kaldet, men Præstegaarden og isærdeleshed 3 Længder af samme ere gamle. 2) Embedet som ordineret Katechet ved St. Petri tydske Mhed i Kbhavn. Løn 300 Rbd. foruden et Beboelsesværelse. (Dep. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Efterretning om ledige juridiske Embeder: I. Embedet som Byfoged og Skriver i Kjerteminde samt Herredsfoged og Skriver i Hindsholms Herred. De aarlige Jndtægter bestaae i Sportler, der, efter en Gjennemsnitsberegning for de sidste 5 Aar, udgjøre omtrent 1000 Rbd., i Løn af Kæmnerkassen 170 Rbd., i Forpagtningsafgivt af Embedsjord 200 Rbd, samt i Dommerkorn og en Præstation af Mælk og Ost 40 Rbd., og beløbe sig saaledes ialt til omtrent 1410 Rbd. Brutto eller efter Fradrag af Udgivterne til en Fuldmægtigs Lønning, Protokollers Holdelse, Kommuneskatters Svarelse m. m., 1136 Rbd. Netto.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Bekiendtgjørelser. Jfølge Andragende fra Apotheker v. Støcken anmodes Lodseierne i Ribe Holme om at ville give Møde ved en Forsamling paa Raadstuen Løverdagen den 27. dennes, Eftermiddag Kl. for at Spørgsmaalet om en Udsættelse med Fuldførelsen af Foldens Brolægning, formedelst de nuværende Forhold og Omstændigheder, kan blive ventileret og afgjort. Ribe Magistrat, den 23. Mai 1818. Stricker. Juel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-24
Nybrændt Steenkalk faaes paa Stampe Erichsen. møllen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Løverdagen den 27. Mai. No 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Nationalforsamlingen har fortsat sin Virksomhed; Lamartine har holdt en Tale for Fredens Opretholdelse, hvori han viser, at Frankrig ikke nu, som under den første Revolution, staaer i Modsætning til hele Europa, at det tvertimod finder Sympathier fast i alle Lande og de demokratiske Jdeer trænge sig mere og meere frem. Denne Tale vandt meget bifald. Der er i Paris et stort Parti, som bestaaer af Klubber og kommunistiske Kongregationer, imellem hvilke indbyrdes der just ikke hersker den bedste Enighed, men som dog deri ere enige, at tage sig af den polske Sag. Længe har man frygtet voldsom Jndskriden fra den Kant og den udeblev heller ikke. Den 15. Mai, den Dag, da den polske Sag skulde foretages i Nationalforsamlingen, bleve Nationens Repræsentanter overrumplede af en Folkehob, ført af Barbes, Courtais og andre vilde Terrorister. Disse optraadte meget tumultuarisk, fordrede, at Frankrig strax skulde sende Polen en Hær til Hjælp, og udvalgte en ny provisorisk Regering, bestaaende af de værste Demagoger. Senere har man imidlertid erholdt følgende paalidelige glædelige Efterretninger fra Paris af 16. ds. Det nye Revolutionsforsøg var strandet paa den kraftige Modstand, Urostifterne strax havde mødt. Oprørernes nye provisoriske Regering var kvalt i Fødselen, og Hovedmændene Barbes, Albert, Blangni, Raspail ofv. for største Deelen fængslede. Nationalgardens Overstkommanderende, General Courtais, skal have konveret med Oprørerne, hvorfor man har bemægtiget sig hans Person, og udnævnt Oberst Thomas Clermont til at overtage Kommanden over Nationalgarden. J Paris herskede den 16, en almindelig Glæde og Tilfredshed over at den overhængende Fare saa lykkeligt var undgaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Tydskland. Fra Wien tilraader man det tydske Forbund paa det Jnderligste, at det maa træffe raske Forholdsregler med Hensyn til Bohmen, at dette ikke skal løsrive sig fra Forbundet og blive Panslavismens Bolværk, der maa foretages en bevæbnet Jndskriden ligesom nu i Schleswigholstein. J Frankfurt hersker stor Uenighed mellem de forskjellige Partier, især skal Bekjendtgjørelsen af en Beslutning, som Forbundet den 4. Mai havde taget i et hemmeligt Møde angaaende en Forbunds-Central-Autoritet, have forvoldt megen Røre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Preussen. Fra Kønigsberg mældes: J en lille By, Domnau, 4 Mile fra Kønigsberg, har været alvorlige Uroligheder, Kirken med en stor Deel af Byen er afbrændt, og flere af de ulykkelige Jndbyggere skulle være omkomne i Luerne. Urolighederne her i Egnen tiltage med hver Dag, og de skrækkeligste anarkiske Tilstande forestaae, overalt Kamp mellem Godseiere og Fæstere og Dagleiere, Besiddere og Jlke=Besiddere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Jndenlandske Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, udn. Generaladjutant for Landetaten, Kmherre Oberst v. Schøller, R. af D. og Død., til Kommander af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Under 17. Mai bekjendtgjør Adjutant W. O. W. Lehmann ifølge Krigsministerens befaling Følgende: Da der alt har mældt sig et saa stort Antal Aspiranter til Officeerspladser i Armeen, hvoriblandt flere ret vel kvalificerede, at der ikke bliver Anvendelse forflere, og Armeen desuden i de Frivillige og Underofficeersklassen besidder Elementer til en meget lovende Tilgang for Fremtiden, saa vil der for Tiden ikke være Udsigt for Flere til saadan Ansættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
J Anledning af de Klager, der vare indkomne til Regeringen over den danske Ministerresident i Hamborg, Hr. Kmberre Løvenørns Adfærd imod adskillige fra Hertugdømmerne flygtede Danske, der havde taget deres Tilflugt til pans Bistand, er Kmherre Løvenørn bleven kaldt hjem, for at retfærdiggjøre sig. Af hans, paa Udenrigsministerens Opfordring, indgivne skriftlige Forsvar, og Udenrigsministerens derpaa følgende Erklæring angaaende hans Forhold fremgaaer det, at han vel kunde have været heldigere som kgl. Ministerresident i Opfattelsen af de tilstedeværende overordentlige Forhold, men at man heller ikke tør nægte de af ham anførte Fakta og Grunde den Betydning, der tilkommer dem som Momenter til Forsvar for hans Adfærd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Marinemmister Zahrtmann har gjentagne Gange været udsat for de meest hadefulde Angreb igjennem den bhavnske Presse, i hvilke man endog ikke har undseet sig for at antaste Mandens Ære, paa Grund af Familieforbindelser og gribe med skaanselløs og fræk Haand ind i aldeles private Forhold. Det er charakteristisk for disse Angreb, at de overføre paa Minister Zahrtmann Handlinger, for hvilke ikke han, men Ministeriet i sin Heelhed er ansvarligt. Det er dette, Ministeriet ikke troer at burde lade hengaae ubesvaret. Hvor mange Skibe der skulle udrustes, hvor de skulle anvendes, hvilke Staters Skibe der skulle opbringes, og hvilke Havne der skulle blokeres, Alt dette bestemmes ved Beslutninger, der ikke tages af Marineministeren ene, men af hele Regeringen, og de Anker der i de nævnte Henseender fremsættes, ramme altsaa ikke Minister Zahrtmann alene, men hele Ministeriet. Enhver fornuftig Mand kan imidlertid let indsee, at der kunne være Grunde, der forhindre Ministeriet i, nu at give Oplysning om Aarsagen til dets Fremgangsmaade. (Dep. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Efter Krigsministerens Befaling bekjendtgjøres Følgende under 16. ds.: "Da gjentagne Angivelser til Krigsministeren havde betegnet Hofjægermester Grev Bernstorff til Gyldensteen som den, der skjulte mistænkelige Personer, og det fra de Høistbefalende i Fyen tillige mældtes, at Rygterne herom let kunde føre til fredsforstyrrende Handlinger imod Greven, saa blev der paa Gyldensteen anstillet fuldstændige Undersøgelser for at frie dets Besidder for enhver Skygge af Mistanke. At disse Undersøgelser have ført til det Resultat, at de omtalte Rygter have været aldeles ubegrundede, finder Ministeriet sig foranlediget til herved offentlig at bekjendtgjøre. J Fædrl., hedder det om den mellem vor Regering og den svenske afsluttede Traktat: "Om nu end- og Dokumentets Ordlyd ikke foreligger, og altsaa ingen egentlige Sammenligninger mellem det og de tydske Versioner og Fortolkninger deraf lade sig anstille, saa maatte vi dog være meget slet underrettede, dersom vi ikke turde paastaae, at Pointen deri er den, at Sverrig - vi haabe ogsaa Norge – tilsiger Danmark sin lojale, uegennyttige og kraftige Medvirkning, ikke blot til Forsvaret af det egentlige Kongeriges Provindser, men ogsaa til Slesvigs Befrielse af Oprørernes og Forbundshærens Haand, saafremt Garanterne for Slesvigs Forbindelse med den danske Krone enten selv ville deeltage i, eller i alt Fald bifalde denne de nordiske Broderrigers Medvirkning, og at til den Ende en svensk Hær staaer færdig til i Begyndelsen af næste Maaned at samvirke med den danske. Den 17. Mai – som tillige modtog en Slags officiel Jntimering ved en Salut af 27 Kanonskud – feiredes tillige som Fest for de i Kjøbenhavn værende norske Frivillige, i Fredags Aftes ved en Sex i Casino, der var saa talrigt bivaanet, som Lokalet kunde rumme. Taler holdtes af Ministrene Tscherning og Lehmann, som hilsedes med Jubel, af Cand Ploug, som aabnede Festen, af Professorerne Clausen, Welhaven, Sommer, Dr. Ballin, der bevidnede Jn derne Oboernes varme Deeltagelse og medopoffrende Sindelag, o. Fl. Efter Casinofestens Slutning begav Selskabet sig, med Musik i Spidsen, først til den svensk norske Gesandts Bopæl og bragte Broder Tvillingrigets Repræsentant et jublende "Leve og derfra til Tivoli, hvor nordiske Sange bleve afsjungne og Glæden over de skandinaviske Sympathiers Virkeliggjørelse mødte alle broderlige Bevidnelsers Held over Nordens gjenvaagnende Aand, der kalder til fælleds Daad imod fælleds Fiende! (Aalb. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
J Præsidentens Slutningstale i den roeskildske Stænderforsamling forekom Følgende: "Vi Øboere, som beskyttes af Havet imod Fjendens Jndtrængen, udtale vor Sorg og Bekymring for vore Medborgere, paa Fastlandet; men vi udtale tillige, at vi intet Offer ville skye for at fremskynde Landets Befrielse, intet Offer for at oprette, hvad der kan oprettes, erstatte, hvad der kan erstattes." (Hertil gav hele Forsamlingen sit bifald tilkjende ved at reise sig.) Slutteligen udbrød Forsamlingen i et flere Gange gjentaget: "Længe leve Kongen!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Fædrelandet har igjen mistet en af sine udmærkede Mænd, Komitteret i Rentekammeret, Etatsraad P.V. Jacobsen, en Mand, der var lige saa meget agtet for sin retskafne, elskværdige Karakter som for sit lyse Hoved, sin ualmindelige Kundskabsfylde. Han døde den 13. ds., knap 49 Aar gammel. Almindelig anerkjendt for sin Embedsdygtighed, har han tillige nedlagt Frugterne af sin Virksomhed i en Mængde, især historiske Skrivter. Til Henrik Hertz's Anonym Nytaarsgave for 1832. leverede han den skjønne Jndledning: "Mødet i Dyrehaven. Desuden har han skrevet tvende Skuespil. Eventyr i Fastelavn og Trolddom". (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Fra den franske Regering er indløbet Tilbud om at levere os 20,000 Geværer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Da det engelske Dampskib Rob Roy, den 13. ds. ankom til Kjøbenhavn fra Petersborg med Kmherre Levetzau ombord, havde det heiset russisk Flag forud, engelsk agterud og Dannebroge i Midten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Ved den d. 15. de offentlig foretagne Trækning af det 101. Klasselotteries 3. Klasse ere de større Gevinster faldne saaledes: i Gevinst paa 60000 Rbd. paa Amben 87199, 1 do. paa 4000 Rbd. paa Amben 1431, 10 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne 49,263, 68,263, 11431, 79424, 855497, 28131, 51114, 92351, 4150, 58199. De udkomne Bagtal ere: 105. 114. 131. 150. 161.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Øresundsposten fortæller, at en Kjøbmand i Helsingborg, der havde afsendt Ordre til Nürnberg om endeel Legetøi, nylig har faaet det Svar, at man ikke havde Tid til at udføre Rekvisitionen, eftersom Nürnbergerne vare fuldt op beskjæftigede med at bygge og udruste en tydsk Flaade, som Kongen af Preussen havde bestilt hos dem. "Journ. d. Deb. vil vide (hvilket tildeels falder sammen med "Times Formodninger) at England skal have gjort følgende Forslag angaaende den slesvigske Strid. Den sig nu i London opholdende Prinds Frederik af Hessen frasiger sig sin Ret til den danske Throne, Kongen af Danmark adopterer den ældste Søn af Hertugen af Augustenborg, og derved var da hele Stridigheden og Arvefølgen afgjort: de preussiske Tropper forlade da Hertugdømmerne, og Kongen vil da, naar Slesvigerne selv anholde derom, lade Slesvig optage i det tydske Forbund. – Dette var jo en udmærket Plan!!! hvormed Tydskerne sikkert ville være særdeles tilfredse; men Kongen og det danske Folk har jo vel ogsaa en Stemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Under 7. Mai har en Dansk, der boer i Sachsen, til et Forretningsbrev føjet følgende: "Deres Efterretninger have slet ikke gjort mig modløs, tvertimod har jeg nu, da jeg daglig faaer mere Jndsigt i Tydsklands Forfatning, meget mere Haab for vort Fødeland end før. De kan ikke troe, i hvilken jammerlig Tilstand hele Tydskland er; jeg lever i Midten af det og skaffer mig al mulig Kundskab derom. Danmark vil nok endnu længe kunne udholde Krigen, Tydskland ønsker nu allerede Freden, det kan ikke udholde nogen lang Krig, det maa døe af Sult. – Sachsens Forbunds-Tropper, 10,000 Mand, skulde marschere modden franske Grændse, for at beskytte Tydskland fra den Kant, men de kunne ikke, der er ingen Penge. To Millioner vare i Statskassen, da de nye Ministre tiltraadte Regeringen, men de have, for at hele Befolkningen fra Ertzgebirge ikke skulde overfalde os, bestandig sendt Penge derop, til Kassen er tom. Nu maae de lægge uhyre Skatter paa alt, Borgerne ville ikke betale og spørge, hvor Pengene ere blevne af. Man seer de frygteligste Tumulter imøde. Det er Borgerne, der skulle beskytte Staden; thi Soldaterne lystre ingen Kommando mere, de gaae paa Forelæsninger, hvor man lærer dem, at de ere frie Menneskeer og ikke behøve at adlyde Officererne. Dertil kommer, at her slet ingen Patriotisme er, jeg har sagt til flere Bekjendte, at de skulde give deres Guld og Sølv for at redde deres Fædreland, men sligt vil Jngen høre. Handelen ligger ganske, og hver Dag fortæller man mig om Fred med Danmark, hvortil jeg ikke kan afholde mig fra at forsikkre, at Danmark aldrig vil tænke paa nogen stændig Fred. Jgaar fortalte man mig med stor Glæde, at nu udrustede Hamborg, Lubeck og Bremen Skibe; det skræmmede mig ikke, jeg beklagede de stakkels Skibe. Med dem eingemDentschland, staaer det saaledes, at den ene Nabo bader den anden, Østerrig vil ikke som Bunde", Bøbmen væbner sig mod de Tydske, som vil tvinge det til at deeltage i Forbundet. J Töplitz er der foregaaet rædsomme Exescer, og vi vente at faae Slavonerne at see her. – Det er den eneste Angst, jeg har, at de Danske modløst skulde slutte Fred. – Vi have vore Kufferter pakkede, for at vi, naar Revolutionen udbryder, strax kan reise til – Godefro & Søns og Slomans Forslag til en tydsk Flaades Anskaffelse er af Hamborgerne blevet modtaget med Begeistring; de tegne sig for store Summer. Til de tvende Jndbydere have nu ogsaa RossVidal & Komp. og A. F. Woldsen (saavidt vi erindre en født Jyde fra Veile) sluttet sig. Disse Fire kalde sig Komiteen for den tydske Marine, og fylde, som det synes, de hamborgske Aviser med Opraab til Tydskland og Bidrag. Efterretningen om Hamborgernes vaagnede Jdee om Anskaffelsen af en Flaade har forskrækket Forbundsforsamlingen i Frankfurt, som den 9. besluttede at ville stille sig selv i Spidsen for det tydske Flaade-Anliggende og indbyde hele Tydskland til Bidrag, da Sagen for den tydske Eenheds Skyld ei turde overlades ene til Hansestæderne. Meklenborgerne besvære sig over, at Hamborgerne under Spørgsmaalet om, hvor der findes Havne til den nye Flaade, har overseet, at Vismar i saa Henseende har den bedste Havn af Verden. (Dyk)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
J Anledning af, at det tydske Forbund igjennem General Wrangel har paalagt den lauenborgske Regering ufortøvet at lade dets Kontingent støde til Hæren, bemærker Berl. Td.: Her har man da et klart Beviis paa den preussiske Politik, som heldigviis staaer ene i Historiens Aarbøger. Det er første Gang, at en Konge i sin Understøttelse for et faaetistisk Parties Oprør i en Deel af en Nabokonges Stater, hvis Høihedsret hin giver sig Mine af at ville respektere, gjør sig til Redskab for Tvang imod denne Konges Undersaatter i en anden Deel af Staten, som vil blive sin Landsherre tro.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Den provisoriske Regering i Rendsborg har den 13. de afsat Pastor Boisen i Vonsbæk, Pastor Hertel i Moltrup, Justitsraad Borgemester Lassen i Haderslev og Kancelliraad Stadsekretær Hargens fra deres Embeder; endvidere paa Ansøgning Raadmændene Muss mann og C. A. Petersen fra deres Poster. (Dvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-27
Armeen har nu desværre ugienkaldeligt mistet en af sine braveste og kjækkeste Officerer, idet Major Holm, ifølge Skrivelse fra en af de i Slesvig værende danske Læger, er død den 12, dennes, efterat have lidt i henved 3 Uger under de forgjeves Forsøg paa at bringe Kuglen ud af Underlivet. Han nød en udmærket Pleie af Dr. Ruppel paa Jrrenhaus. Den 11. blev han begravet med al militær Honner, fulgt af alle tilstedeværende preussiske Officerer og danske Læger. En smuk Liigtale blev holdt over ham af Pastor Baumgarten. – Som bekjendt af de officielle Jndberetninger og Fegtningen ved Slesvig, førte han, efterat Oberstlieutenant Magius var blevet dødeligt saaret, Avantgarden, ligesom sin Forgænger med en mønsterværdig Dygtighed og Koldblodighed. Et afde sidste Skud om Aftenen traf ham. Af det eneste, siden 23 April hertil ankomne, egenhændige Brev fra ham, skrevet med Blyant Morgenen efter Slaget, bør følgende ikke unddrages Offentligheden. Han udtaler den Overbeviisning, at den dræbende Kugle blev ham sendt hverken af en Preusser eller af en Friskaremand, men af en privat Mand der fra Egnen, der for at nedlægge en dansk Officeer var gaaet paa Jagt ved Affærens Ende. Om Eftermiddagen Kl. 3 fik han et ubetydeligt Streifskud, som forhindrede ham fra at ride, hvorfor han fortsatte Kommandoen tilfods. Omtrent Kl. 8, da man i 800 Alens Afstand ikke anede Fjenden, gik han halvhundrede Skridt fra det Sted, hvor han havde taget Post, for at vise to Jægere til Trop fra et exponeret Sted, og fik da Skudet i Underlivet fra en eenlig staaende Mand i mørke Klæder paa 150 Alens Afstand. To Jægere bare ham vel en Fjerdingvei indtil et Sted, hvor man fik en Barnevogn m.v. tillaans, og omsider blev han optagen af den ovenfor nævnte udmærkede Læge.