Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-05-27
Nyeste Post-Efterretninger. Den 13de Mai blev Formælingen imellem den østerrigske Erkehertuginde Leopoldine og Kronprinsen af Portugal og Brasilien, fuldbyrdet i Augustiner Kirken i det Keiserlige Huses Nærværelse. Ben dens Oncel, Erkehertug Carl, traadte i Brudommens Sted, Kirken var paa det pragtfuldeste oplyst, og militaire Corpser stode omkring paa de offentlige Pladser, og forkyndte ved Geværsalver at Vielsen var fuldbyrdet; da den var til Ende begave sig de Keiserlige Personer tilbage til Slottet, hvor der da var stor Cour. Det hedder at Greve Ladislaus Wrona skal afgaae som Coureer til Rio Janeiro, for at bringe Budskab om Formælingens Fuldbyrdelse. Forventningen i Vien er nu spændt paa den brasilianske Ministers, Marquien af Marialvas Fest i Augarten, som er berammet til den 17de Mai, den skal gives med Kongelig Pragt: til dens Tilberedelse maae 600 Menneskeer daglig arbeide, og den antages at ville koste en Million Gylden i Sølv; den skal feires ved et Bal for 1500 Personer af den høie Adel, og ved et pragtfuld Fyrværkerie for det hele Publikum. – Man er desuden vant til at vente det pragtfuldt fra et Land som Brasilien, hvor man næsten ikke agter Sølvet, fordi man har nok af Guldet, hvor det gediegne Guld findes tæt under Jordens Overslade, og Sandet paa mange Steder er blandet med Guldstøv. Den Sølv=Service, som Kongen af Brasilien har skiænket Hertugen af Wellington, vidner og Landets Rigdomme; den veier henimod 100,000 Unzer, bestaaer af 15 Dosiner Sølv Tallerkener, Knive, Gafler og Skeer, af 70 Fade med, og 30 uden Laag, og af 8 Suppe-Terriner. Platmenagen forestiller 3 Fasces, Sindbilleder paa de tre forbundne seierrige Nationer. Omkring disse Fasces (Knipper af Stave, Magtens Symboler, sees de 4 Verdensdele, hver med sit Tegn, Europa med en Hest, Asien med en Kameel, Africa med en Scorpion og Amerika med en Alligator at tilbyde Krandse til de seirende Nationer. Seiersgudinden sees at udbrede sine Vinger over den pyrenæiske Halvøe; i den høire holder hun en Olie= og en Palmegreen og i den venstre 3 Laurbærkroner. Otte Sphiuxerbære dette Konstværk, deres Antal betegner Antallet af de Aar, som den seierrige Hertug tilbragte paa Halvøen. – Hertugen er nu kommen tilbage til sit Hovedqvarteer i Cambray, man havde meent, at han var bleven i London til den Tid, da den nye Waterloobroe over Themsen skal aabnes, for første Gang at ride over den i Selskab med Prins-Regenten. Den Disciplin han holder imellem de ham undergivne Tropper i Frankerige roses overmaade, men forekommer undertiden disse at være vel streng. Han er et Beviis paa, hvorledes Talenter og Lykken kunne hæve et Menneske paa Krigens Skueplads. For nogle og tyve Aar siden faae Hertugen af Clarence ham som Secondlieutenant at commandere en Ærevagt, man gav ham i Staden York, og da han saae ham næstegang, var det ved Dronningens Taffel, som Ridder af Hose baandet, som Hertug, og som sin Tidsalders største General. – Den spanske Jnfant, Don Francisko de Paula, er, under Navn af en Greve af Moratella for Øieblikket i Paris. Den 16 Mai havde han Audients hos Kongen. – Store Tilberedelser giøres i Rusland for at modtage Princesse Charlotte, af Preussen, Storfyrste Nicolaus Brud, paa enhver afde 40 Stationer, imellem den preussiske Grændse og Petersborg, er et Compagnie Jnfanterie opstillet, for at giøre Honneur som Æresvagt og tillige en Trop Cavallerie, for at ledsage Princessen fra den ene Station til den anden. - Hertugen af Montfort, Jerome Bonaparte, har kiøbt Godset Erlau, som neppe ligger en Miil fra Wien; at det er tilladt ham at boe saa nær ved Keiserstaden, maae være med Hensyn til Hs. Gemalinde, da det ellers er fastsat, at Personeraf den Bonapartiske Familie ikke maae boe nærmere Hovedstaden end paa 6 Mile. Et andet Rygte siger, at han vil boe herefter i Schwaben. - Mad. Murat forlader ogsaa Staden Halm burg, hvor hun hidindtil har opholdt sig tilligemed ham, og flytter til Slottet Froschdorff, som hun har kiøbt, denne lille Stad taber meget ved denne Forandring, da begge gjorde der mange Depenser. Hun skal dertil have viist sig meget velgiørende og det med Forstand og Overlæg. – Et nyt Rygte fortæller, at Joseph Bonaparte er afreist fra Nordamerica og til Mexico; Begivenheden er for overordentlig og følgerig, til at den bør troes paa denførste Efterretning. Princessen af Wallis har uventet anholdt hos Storhertugen af Baden om Tilladelse til at tilbringe Sommeren paa Slottet i Radstadt; det er bevilget og den 1ste Juli ventes hun dertil med sit Følge fra Jtalien; de smitsomme Sygdomme som nu der ere herskende og de Ubehageligheder, som hun der har prøvet, have for mo dentlig været Bevæggrunde for hende til at forladeCommersøens fortryllende Bredder og det Land, hvor Orangerne blomstre. Man underrettes bedst herom, ligesom om hendes øvrige Levnets Omst ændighederaf et Skrift, hun har ladet nyelig udgive paa 3 1/2 Ark. i Lugand, under Titel: En engelsk Reisendes Journal, eller Memoirer og Anecdoter angaaende Hendes Kongelige Høihed Caroline af Brunsvig Princesse af Wallis fra 18141816. Man læser i dette Skrift et Brev fra Princessen af 25de Juli 1814 til den engelske Statsminister Lord Liverpool hvor hun taler om de Ubehageligheder hun har prøvet, og beder og Prinsens Tilladelse til at reise til Fastlandet; hun havde villet forlade England for, men Omsorg for hendes Datter, Princesse Charlottes Vel, i det kritiske Øieblik da hun afslog Forbindelsen med Prinsen af Oranien, med hvilken hun efter hendes Faders Plan skulde residere i Haag, holdt hende tilbage. Hun erklærede tillige at ville renoncere paa Eiendoms Rettigheden til Grenwich Park, og til Palaiet Montgan; at ville afstaae Palaiet Brunsvig til hendes Datter, og kun at ville modtage 35,000 Pund af de 50,000 Parlamentet havde bevilget hende. Tilladelsen til at reise udbad hun sig af Prinsen, som den sidste Gunst. Bevilgningen til Afreisen paafulgte ogsaa den 28de Julii, hvori Prinsen gandske overlod det til Princessen, at tage sit Ophold hvor hun vilde.