JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Ved denne Leilighed kommer Forf. til at berøre et Stykke om Sverrigs Finantstilstand i Rühs's og Spukers Zeitschrift f. die neueste Geich. d. Staaten u. Volkerkunde, Oct. 1814, hvori tillige det norske Pengevæsen omtales. Her anstiller Forfatteren i Henseende til Finantstilstanden en Sammenligning mellem Sverrig og Danmark Sverrig, siger han, var under den sidste Krig næsten i Enebesiddelse af Continentalhandelen; i de senere Aar fik det tillige betydelige Subsidier af Engelland; men dets Sedler tabe alligevel siden Reduction 3/4 af deres Værd, Danmark, som havde mistet sin hele reelle Formue, sin Skibsfart og sin Handel, og, uden Subsidier, ført en bekostelig Krig, tager siden Reduction omtrent 1/2 paa sit Papir. De norske Banksedler ere 85 PC. slettere end de Danske. Det forstaaer sig, Norge maa nu proviantere sig selv og betale Levnetsmidlerne med Contanter, istedet for at ellers Danmark, især under den sidste Krig, sørgede for dets Proviantering. Regjeringen sendte for Statens Regning Millioner Tønder Kornvarer fra Danmark til Norge. Ja, det er unægteligt, at netop denne Proviantering sandsynligviis har bidraget til at forværre den danske Cours. Statistikerne have vel altid paastaaet, at Norge tilforn forskaffede Danmarks Handel en Overbalance. Men Forf. har altid været af modsat Mening, hvis Rigtighed, Erfaringen nu har stadfæstet. Jstedet for at Coursen paa de norske Banksedler skulde være bedre end den danske, hvilket den i hiint Tilfælde maatte være, ere de norske 55 pC. slettere. Det kan vel ikke nægtes, at der gavts Perioder, hvori den norske Handel har forskaffet hele Riget en Overhalance, men ligesom dette ikke kan antages som noget Almindeligt, saa maa, selv i Henseende til hine Perioder, den Omstændighed komme i Betragtning, at de danske Handelshuse ved meget betydelige Forskud og Blanco=Credit have lettet den norske Handel betydeligen, ei at tale om det Jnstitut, hvorved Regjeringen forsynede Norge med Penge. - Efter saaledes at have skildret Landets Tilstand siden Krigens Udbrud, fremsætter Forf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
en af ham forhen paa Dansk leveret kort Oversigt over Danmarks Handels og Pengevæsens nyeste Historie *).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
J denne Tid finde vore Kornvarer megen Afsætning i Brabant, Spanien og flere Lande, og, som en Følge heraf, ere ogsaa Priserne, som for nogen Tid siden vare meget lave, anseeligen stegne. Et eneste Handelshuus har paa eengang havt Commission at sende 1500 Tønder Kornvarer til en nederlandsk Havn. - Vi see heraf, at en af Hovedstøtterne for Danmarks Velstand, er Agerdyrkningen; med Rette siger ogsaa den ægte Dannemand T. Rothe: "paa Fædrenelandets Trone have siddet Mænd, der viseligen indsaae, hvad det gode Danmark skjønne Sletter kunde blive, naar Plovmanden gladeligen og hæderligen gik sin Gang. - Meget er gjort for vort Agerbrug; men meget staaer endnu tilbage at gjøre; *) Nemlig i den velskrevne Forerindring til den danske Oversættelse af det bekiendte Lederske Skrift, kun først da, naar man allevegne har lært den rigtige Dyrkningsmaade, naar Hegn og Fred overalt findes, naar ogsaa vor Landmand har lært at tørre sin Rug saaledes, at den, ligesom den østerrigske, kan forsendes langt bort, uden at bedærves, da vil ogsaa Agerdyrkningen blive, hvad Patrioten saa længe har ønsket den maatte vorde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
J forrige Uge vare de første Grønærter til Torv. Først paa Ugen var Prisen, 10 Rbdlr.,men den faldt efterhaanden saa meget, at de i Løverdag Eftermiddag solgtes for 2 Rbdlr. Skjeppen. - Ogsaa Jordbær kunne nu faaes, og betales med 15 Rbmk. Potten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Kjøbenhavns Børs den 9 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 670, a vista 678. Amsterdam 2 M. 619, a vista 624. London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 a 40 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 pr. 100; Oblig. 78 1/2. Norske Sedler 44 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Hoeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Nyeste jøbenhavn. ilderie af K. Muskes Na Trettende Aargang. No. 56. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldien. Forsendes, i Følge Kongel. allemaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Juli 1816. Jdeer til nogle Hogarthske Malerier. (Slutning; see No. 54.) II. Viinkielder Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
J gamle Dage, førend Klubberne vare komne i Møde, havde man i Kjøbenhavn Viinhuse, hvor, som Henrik siger i Holbergs Maskerade, agtværdige Borgermænd sadde til langt ud paa Natten og talte om Statens Bedste og Ungdommens Daarlighed, indtil de ganske beskjænkede lode sig trække hjem af fire Vægtere. Klubberne have berøvet Viinkielderne meget af deres Søgning, og ligesom Vinen, med hver Dag bliver tyndere da svagere, saaledes bliver det Tilfælde, at Folk lade sig trække beskjænkede hjem af Vægtere, ogsaa seldnere. Klubværter sørge samvittighedsfuldt for at betage Vinen sine berusende Egenskaber, og bidrage saaledes umiddelbart ikke lidet til Ædruelig hedens og Sædelighedens Fremme. Man sige hvad man vil om dem, der sælge mere Vand end Viin; deres Fortjeneste af Moraliteten er i Grunden langt større end hines, der sælge mere Viin end Vand; thi er Mangel paa Ædruelighed en Last, og foranlediger denne Last store Misbrug og Ulykker, saa er det en Selvfølge, at den, der bortrydder, eller i det mindste svækker den første Aarsag til hiin Udyd, gjør Staten en langt større Tieneste, end den, der, af alt for stor Handelsredelighed, forøger denne Aarsag. Men uagtet Klubberne have gjort Viinkieldernes Conversation saa stort Afbræk, saa have disse dog ikke mistet al Søgning, og siden Fredens Opkomst og Klubbernes Nedkomst, have de igjen faaet nyt Liv. Mange finde det for kostbart at være i Klubber; andre smager Vinen bedre, naar den kommer lige fra Fadet, end naar den, efter mange Transmistrationer igjennem Fade, Oxhoveder, Ankere og Flasker, skal tages hos en Klubvært, atter andre ere saa at sige opvoxne paa Viinkielderen; alle disse Mennesker foretrække Viinkieldere for Klubber. - No. 2 forestiller et saadant Kielderselskab, hvis Aandskræfter, ere exalterede til den høieste Potenz. Druens Pukpurblod synes at have forenet her alle de store Dyder, som man forgieves søger efter i det neralterede virkelige Liv. Aabenhiertighed, Broderskab, Selvtilfredshed, Frimodighed og uforfærdet Mod findes her samlede. Selskabet er meget blandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Chirurgie zu Halle &c. *), er udkommet et mærkeligt Skrift, hvori Forf. tilraader koldt Vand, som det eneste og bedste Lægemiddel for ethvert Slags brændt Skade. Man putte, siger han, enten det brændte Lem øieblikkeligen i koldt Vand, eller overøse de Dele, der ikke ganske kunne bedækkes af Vand, dermed, eller lægge Omslag af Klude, Svampe eller Blærer, fyldte med Vand, derpaa. Brænde Klæderne, saa løbe man for Alting ikke, thi derved opflammer Jlden endnu mere, men 1) Om Forbrænding, og det eneste sikkre Middel til, i enhver Grad, hurtigen og uden Smerte af lægge den &c. trække hurtigen Klæderne saa tæt omkring sig som mueligt, kaste sig paa Gulvet, og vende sig paa alle de Sider, hvor det brænder, for at slukke Luen. Man dæmpe den med Hænderne, thi det er bedre at faae Hænderne fulde af Blaser, end at opbrændes levende. Har man et tykt Tæppe, eller en Klædes Kappe ved Haanden, saa svøbe man sig saa fast som mueligt deri, kaste sig paa Gulvet, og vende sig til alle Sider. Man spilde aldrig Tiden med at trække Klæderne af, men putte strax de Dele, hvori der er Jld, i koldt Vand. Ligesom Vandet bliver varmt til, maa det ombyttes med koldt. Alt for koldt maa det ikke være; en Fuldegrad af 12 Sr. Reaum., synes tilstrækkelig i de sleste Tilfælde. Men 14, 15, ja 17 Sr., er ofte allerede nok til at stille Smerten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Den engelske Geistlighed er den rigeste i hele Christenheden, hvortil Oprindelsen er denne: Henrich VIII forstyrrede i sin Harme mod Paven, der ikke vilde samtykke i hans Skilsmisse fra Chatarina af Arragonien, Broderskabernes Klostere og Capeller, tilegnede sig deres Godser, og forærede sine Yndlinger en Deel deraf. Saaledes fremkom Hertugen af Bedforts Formue ved Confiscationer og Henrik VIIldes Naadesbeviisninger. Denne Konge, som den verdslige Geistlighed indgav den Tanke, at skille sig fra den romerske Kirke, for at faae Tilladelse af den, at kunne tage og forstøde saa mange Gemalinder, som han vilde, glemte ikke denne Tieneste. Dronning Elisabeth, hans Datter, fulgte, da hun fastsatte Lithurgien, hans Exempel paa Gavmildhed, for at gjøre sig denne Geistlighed forbindtlig, og grundede en Revolution. Fra denne Politik hidrøre de uhyre Jndkomster, som Biskopper, Dechanter, Canonici, de vedblevne Domkirker, Rectorer endnu nyde. Saaledes har Erkebispen af Canterbury, Primas af Engelland, en aarlig Jndkomst af over 500,000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Biskoppen af Winchester over 400,000 Specier o. s. v. Tienderne af alle Jordens Frembringelser, der i Engelland inddrives med stor Strænghed, er een af Hovedkilderne til Geistlighedens Rigdom, og ved Agerdyrkningens Forbedring og Fremskridt. har den tiltaget overordentligen. - De underordnede Præsters Lod er ikke saa heldig; de ere de Geistliges Repræsentantere i Flial-Kirkerne. De kunne neppe leve af deres Jndkomster, og deres Børn nyde i Almindelighed en slet Opdragelse, og forfalde ikke sjeldent. De Geistliges Forretninger trykke dem langtfra ikke. Barnedaab, Vielser og Begravelser besørges af dem, der staae i Spidsen, for Sognet. Hver Søndag oplæse de om Morgenen og Aftenen fra en Pult, der staaer under Prækestolen, Bønner, der vare en halv Time, og føje dertil en Præken, der varer ligesaa længe. Naar en Præst vil foredrage noget Godt, saa kjøn ber han sædvanligen en heel færdig Præken. Den Sædvane, at oplæse Prækener, har en politisk Oprindelse. Den Geistlige er forbunden til at forelægge Øvrigheden sin aandelige Tale, og giøre Eed paa, at han intet har sagt og ikke betjent sig af noget Udtryk, som jo staaer i hans Concept, thi den engelske Geistlige tiltales, naar han udbreder en Lære, der strider mod de gieldende Love. - Den høiere engelske Geistlighed faaer ved vigtige politiske Leiligheder Prækener fuldfærdige, med den befaling, at forelæse dem i Biskoppens Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
- J Engelland taales alle Secter; kun Catholikerne er det ikke tilladt at holde offentlig Gudstjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Indenlandske Efterretninger. Den 25de Juni d. A. høitideligholdtes paa Jonstrup det derværende Seminariums fem og tyvende Stiftelsesfest, og ved denne Leilighed bleve følgende Cantater opført: For Talen. Skjebnernes Vexel Du, Evige, leder; Frihed og Undergang ud fra Dig gaaer, Frelse de Sukkende mildt Du bereder, Reiser af Fald, og Stolthed nedslaaer. Den Stræben og Bedrift, som Himlen ei velsigner, Er uden Held, som uden Kraft; Og bygger Herren ikke Huset, da arbeids Til intet Gavn jo Bygningsmændene. Men seer i Naade han vor Gierning, Som Jordens Skikkelse fornyer, Da gaaer den frem, om endog Tidens Vold Og onde Dage paa den bryde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Den Fjerdedeel af et Aarhundred Svandt hen - Hvert af dets Aar Dødsvinger. Og skjebnefuldt -Men dette Hjem, til Gudsfrygt og gavnlig Kundskab viet ind, For sidste Morderengel udgik, stod i dem, Og ud af Vaabengnyet og Krigsluens vilde Rasen Blev frelst, som bygt paa Bjerget, Herren hellige. Tilbedelse og Tak, o Fader! For de henrundne tunge Aar! Du var os nær - Du ei forlader Ds i den Tid, som forestaaer. J. N. Schow. Efter Taler. Priser Jehovah i hellige Tone! Herren seer ned fra sin evige Throne, Skuer de Fromme med Lyst, Hører de ydmyge Bønner, Herren med Glæde belønner Hver, som adlyder hans Røst. Herren er valdig - see, Sole forsvinde. Verdeners Sted er ei mere at finde, Mulmet opslugede dem. Herren sin Aande udsender, Sole sig straalende tænder, Verdener circles om dem. See paa vor Klode de skynære Fielde; See, de skal revnede styrte af Ælde, Smulres til Solgrane smaae. Men hans Livsalige Lære - Priser hans Godhed, hans Ære. - Den skal evindeligt staae. Herren er hellig, retfærdig i Domme; Skjælver J Syndere, Straffen, vil komme Paa den, som haaner hans Bud; Lynstraalen hastigt frembryder, Da mellem Qvalskriget lyder: Strenge, retfærdige Gud. Herren er naadig, Alkjærligheds Fader, Angrende Synder han Breden forlader, Styrker den vaklende Dyd, Bulmer den Lidendes Smerte, Giver den Døendes Hjerte Haabet om Himmelens Fryd. Zittrer, o Harper, i smeltende Toner; Kjærlighed gav os sin Søn til Forsoner, Lærer, og Broder, og Trøst, Hver, som adlyder hans Lære, Evig og salig skal være, Hører hans kjærlige Røst: Kommer, J Herrens Velsignede kommer, Favner al Jordens Forsoner og Dommer, Signede, smager min Fred, Kommer til Klavhed at lige, Kommer at arve mit Rigt, Eder for Jorden bered! Herren Jehovad er værdig og herlig, Herren Jehovah er naadig og kjærlig. Priser den vældige Gud, Andagts høijublende Tone, Stige mod Alherrens Throne, Takke den kjærlige Gud, Th. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Slutningschor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
(Af Evang, christelig Psalmebog 463.) D, priser Herren alle Mand! Gaaer ham med Sang imøde, Han signer os, vort Folk og Land Med Fred og Jordens Grøde. O Gud, vor Gud vi takke Dig! O Gud, Du er miskundelig! Gid vi det aldrig glemme: Hs. Maj. Keiseren af Østerrige har, i Anledning af et Exemplar af Catalogus Numorum Veterum Musei Regis Daniæ, 2 Voll. 4to, som, efter Kongelig befaling er bleven Myntrabinettet i Wien tilsendt, ladet dette Værks Forfatter, Prof. Ramus, tilstille en skjøn, med Diamanter besæt, og med det Keiserlige Navnetrak prydet Ring, som Beviis paa Sin allerhøieste Velbehag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
For kort Tid siden er Landfoged p. Eggers paa Sylt afgaaet ved Døden. Da han beklædte et godt Embede, saa ville rimeligviis mange Supplicanter melde sig dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Af Justitsraad Baggesens Maanedsskrift, Danfana, er Juni Maaneds Hefte udkommes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Det indeholder, foruden adskillige nydelige Sommerdigte, tredie, fjerde og femte Sang af det delige Digt Thora, hvis Fortsættelse længe er blevet ønsket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
J Torsdags blev der oprettet en ny Mast til Fugleslangen paa den Kongelige Skydeden paa Vesterbro, istedet for den gamle, der nu har staaet siden Frederik den Fierdes Tid, og som var gand ubrugelig, da den, især oventil, var heel raadder. Den ny Mast er 83 Fod lang, og tyve Mennesker vare sysselsatte med at bringe den hen til sin Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Paa Godthaabs Mark, i Nærheden af Frederiksberg, opføres en Mølle til at skiære alle Sorter Røg= og Snustobak, efter den af Hr. Catechet Østrup opfundne Plan. Den bygges for et Jnteressentskab af Tobaksfabrikører i Kjøbenhavn, under Hr. Østrups Overbestyrelse, af Mechanicus Winstrup. Møllen bliver omtrent 40 Alen høi, og 21 Alen paa det bredeste Sted i Gjennemsnit. Den skal drives ved Vind, men, naar denne savnes, ved Hestekraft, af hvilken Aarsag der ogsaa anbringes en Gang for 6 til 8 Heste. Møllen er inddeelt i 4 Etager, og deri anbringes 8 Meskiner, med 20 Knive i hver, tilat skjære Snustobak, og 16 Biskopmaskiner. Man regner at der i Kjøbenhavn aarligen skjæres 2 Millioner Pund Tobak, nemlig 1 Mill. Røg og 1 Mill. Snustobak. For Pundet af det første betales i Skjæreløn 1 1/2 s., og for Pundet af det sidste 6 a 8 s. J denne Mølle haaber man at faae skaaren det meste af den Tobak, der behøves her i Kjøbenhavn, og de Menneskehænder, som hidtil dertil anvendte, maa nu kunne bruges til andre Arbeider. Den vil komme til at koste omtrent 30,000 Rbdlr. - En Tobakskjærer-Mølle af anden Jndretning, lader Tobaksfabrikør Hr. Joh. Beck opføre paa Amager, bestemt til eget Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Politiedirecteuren i Kjøbenhavn har ladet bekjendtgjøre, at d. 9 Juli en sort Pudel-Hanhund, efter 5 Dages Ophold paa Veterinærskolen, i Følge Etatsraad, Ridder Wiborgs Jndberetning til Politiet, er død af Vandskræk. - Man seer heraf, at den græsselige Hundesyge, som man nu i en Tid af et Aar har søgt at sætte sig paa alle muelige Maader i Sikkerhed for, endnu ikke er aldeles ophørt. De skadelige Følger deraf for Mennesker ere nu for største Delen forebyggede ved de paabudne Mundkurve, og man har, saavidt Anmelderen veed, siden disses Jndførelse, ikke hørt, at noget Menneske er blevet bidt af en gal Hund. Men uagtet det strængeligen er forbudet, at lade Hunde gaae uden Mundkurv, saa bliver det dog et Spørgsmaal, hvorvidt dette Bud allevegne, tør paa Landet, overholdes, og, dernæst, om ikke mange, hvis Hunde bære Mundkurve, troe, at de i Aftenskumringen, for at skaffe Dyret nogen Lettelse, kunne lade det gjøre en Promenade uden Mundkurv, - Det vilde være et høist fortienstligt Foretagende, om den blandt Hunde herskende Epidemies videnskabelige Undersøgelse blev gjort til Gienstand for en egen, ikke alt for ubotydelig, Priisbelønning. Man har i andre Lande udsat Præmier for Lægemidler for Vandskræk, men, som det lader, hører denne Syge, i en vis Grad til de ulæggelige, mueligen fordi Smitteens ondartede Natur ved Forplantelsen fra det dyriske til det menneskelige Legeme, meget forværres. Hensigtsmæssigere, og maaskee lettere vilde det være, om mueligen, at opsøge, Midler for denne Syge i sin første Form hos Hundene, og saaledes forebygge Virkningen hos Mennesket, ved at hæve Aarsagen dertil hos Dyret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Mariboe, den 8 Juli. J Løverdags vilde endeel her i Mariboe have hørt en stærk Kanonade i Sønder. - Nogle Bønder forlange i denne Tid 10 Rbmk. for et Par Ænder. Andre sælge dem for 4 Rbmk. 4 s. (Mariboe Av.) Nyborg. Deres Høiheder Prinds Frederik Ferdinand med Prindsesserne Juliane Sophie og Lovise Charlotte ankom i høieste Velgaaende hertil den 3die dennes om Eftermiddagen Kl. 5, efter at Overfarten fra Korsøer, som skete med Postjagten Ørnen, formedest Vindstille havde varet i 5 1/2 Timer. Paa Skibbroen bleve disse fyrstelige Personer modtagne af Stiftets Gouvernør, Hs. H. Prinds Christian, og efter omtrent 1 Times Ophold fulgte Afreisen til Odense, der ligesom Ankomsten tilkiendegaves ved Salut fra Fæstningens Volde og flere Æresbeviisninger. (Morgenen derefter, fortsatte Deres Høiheder samtlige Reisen til Augustenborg, hvortil Hs. H. Gouvernøren med Gemalinde forud havde begivet sig her fra Odense den 26 f. M.) (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Odense, den 9 Juli. En fuld Bonde faldt i Mandags Aftes i Canalen her ved Odense, og var næsten død, da i det samme 2 velklædte Personer fra Odense kom gaaende, hvoraf den ene kastede sin Kjole, sprang i Vandet og ved den andens Hielp fik ham i Land og rullede ham, hvorved han kom til Live igjen, og af en forbi kjørende Vogn bragt til for Hjem. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Aalborg, d. 7 Juli. Sidstafvigte Onsdag den 3die Juli holdtes Aalborg Stift sædvanlig Landemode, efter foregaaet Gudstjeneste i Budolphi Kirke. Ved denne Høitidelighed prædikede den fungerende Herredsprovst i Jerslev Herred, Hr. Pros Obel, over Texten Rom. 8, 32. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Aarhuus, den 6te Juli. En Gaardmands Kone et Par Mile Sønden for Aarhuus fødte i Aaret 1804 en velskabt Søn, ligesaa 1807 og 1809 en velskabt Datter, som alle leve. 1812 fødte hun en Søn med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa den venstre Fod. Dette Barn døde 13 Uger gammelt. 1813 fødte hun en velskabt Datter, som lever, og atter i dette Foraar en Søn med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa hver Fod. Denne døde 9 Uger gammel. Med begge Børnene var det Tilfældet, at de to Lilfingrevare dobbelte og lige store, saaledes sammengroede ved Haandbleret, at den yderste let kunde være bleven afsat, hvilket Forældrenes Ømhed dog ikke tillod, af Frygt for at tilføie deres Børn ufornødne, og - som de meente - farlige Smerter. Spørsmaal: Hvad var i slig Tilfælde helst at tilraade, (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Kjøbenhavns Børs den 12 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 672, a vitto 680. Amsterdam 2 M. 622, a vista - . London 2 M. 30 2/3 Rbdlr. Spec. 680. - Specier solgtes til 40 1/2 a 40 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 3/4 a 93 pr. 100; Oblig. 79 a 80. Norske Sedler 44 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Norske Efterretninger. Hans Kgl. Majestæt har naadigst tilladt, at det nu samlede Storthing maa fortsætte dets Forhandlinger indtil den 6te Juli 1816 incl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
(Norsk Rigstid.) Hs. K. H. Kronprindsen, og H. K. H. Arveprindsen, Prinds Oscar, ankom til Christiania, den 29de Junii. (S. Bl.) Lov, angaaende Pengevæsenet. (Fortsættelse; see forr. No.,§. 25. Forsaavidt Middeltallet af flere Aard Capituis=Taxter har Jndflydelse paa Tiende Ydeldelser eller andre Præstationer i Penge, bliver Samme at udregne saaledes: a) J de førend 1808 satte Capituls=Taxter ansees 1 Rigsdaler, Dansk Courant lige med 1/2 Specie. b) De i Aarene 1808, 1809, 1810, 1811 og 1812 satte Capituls=Taxter omsættes fra Dansk Courant til Rigsbankpenge Sølvværdie efter det Forhold, som den Forordn. af 15de Jan. 1813 vedføiede Tabel Litr. A. antager imellem disse Pengesorter i de Qvartaler, hvori Taxterne bleve satte, og hver Rbdlr. Sølvværdie ansees da for 1/2 Specie. c) For Aarene 1813, 1814 og 1815 omsættes Capituls=Taxterne til Species efter Bestemmelserne i §. 23 Litr. b. ved først, forsaavidt de maatte være satte i Navneværdie, at beregnes til Rigsbankpenge Sølvværdie efter Coursen af 375 mod §. 26. Følgende til et stadigt Beløb bestemte Penge-Udredelser, nemlig: a) De for Embedsmænd og andre offentlige Betjenter reglementerede Spotter, Diæter, Tolde og Godtgjørelser, b) Alt, hvad der efter Lov, Dom og Contract ydes med en Sum, der uforandret gaaer over paa enhver Besidder af den Ting, hvoraf Ydelsen svares, saasom: Tiender, Landskylds=Rettigheder, de paa Arvefæste-Steder hvilende Afgifter, Grundleie, med videre, c) Lønninger af Bye Casser, Communer eller offentlige Stiftelser, d) Underholdningspenge, der ere bestemte ved Lov eller Øvrighedens Resolution, og e) lovbestemte staaende Tarter blive, forsaavidt de ere bestemte førend 11te Septbr. 1807, at erlægge med 3 Specie for hver Rigsdaler D. C. efter deres da værende Beløb; men, naar de have en senere Oprindelse, med 2 Specie for hver Rigsbankdaler Sølvværdie, hvortil de enten ifølge Lov ere overgaaede, eller oprindeligen regulerede; dog saaledes, at alle efter 10de Septbr. 1807 tilstaaede Forhøielser bortfalde, samt at de Sportler eller andre Præstationer, som skulle beregnes procentviis eller efter et andet Forhold til en vis Sum, fremdeles blive at beregne og udrede i samme Pengesort, hvori Hovedsummen er bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Keiseren af Østerrige har tegnet sig for 850 Actier i den nye Bank, hvilket har gjort et høist behageligt Jndtryk paa Kjøbmandsstanden. Den østerrigske Cours vedbliver at forbedre sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Ved den i London aabnede Subskription til den i Aaret 1807 i Kjøbenhavn ødelagte St.Petri Kirkes Jstandsættelse, er ialt samlet 6500 Pd. St. (180,000 Rbd.), hvoraf 2250 Pd. allerede ere havede i Engelland og 3000 Pd. skulle hæves i Danmark. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i stort Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,