JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
(Jndsendt. Hans Majestæt Kongens Fødselsdag, den 28de Januar, blev paa Slagelse Postgaard høitideligholdved et af Byens Borgere foranstaltet Bal, i hvilket og flere af dens Embedsmænd deeltage. Under, til Høitideligheden passende Sange, bleve Deres Majestæter Kongens, Dronningens, det Kongelige Huses og Fædrelandets Skaaler jublende udbragte. Den gladeste og munterste Stemning herskede i det talrige Selskab, der først adskiltes, den næste Dags Morgen under de gientagne hierteligste Ønsker for Kongen, Dronningen og Kongehuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
J Selskabet den nye Forening" i Slagelse var foranstaltet paa Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag en festlig Dinee, som bivaanedes af et betydeligt Antal af Klubbens Medlemmer. Over Bordet blev af stungen en, i Anledning af Dagens Høitidelighed, dig tet Sang, ved hvis Slutning. Dit fulde Glas Du hæve Med freidigt Sind og Siæl, Klink: Dannerkongen leve, Til Dannerfolkets Held, et enthusiastisk: "Længe leve vor gode Konge" lød fra Alles Munde, og gientoges atter og atter. Der næst udbragtes Skaaler for samtlige Medlemmer af det Kongelige Huus, ligesom og ved Slutningen af Jngemanns skiønne Fædrelandssang: "Dannevang ved grønne Bred en Skaal for gamle Danmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
J en til Dagens Festligholdelse digtet Sang hedder det: Men i vor Munterhed ei glemmes: Den sande Dyd bør stedse fremmes Hilvære Sandhedsbrave Tolk. J Munterhedens glade Klynge Hans Roes, hans Hæder vil vi synge. Her og for hele Danmarks Folk. ChorHilvære Sandheds brave Tolk Han æres skal af Danmarks Folk Her reiste et af Selskabets Medlemmer sig op og udbragte følgende Trast: "Mine Herrer, Sandheden havde aldrig nogen værdigere Tolk end i den Mand, som Kongen betroede at føre Ordet i Roeskilde; Sandhedens giæve Talmand, Hædersmanden, Anders Sande Ørsted leve!" Med Jubel blev denne Skaal drukken; og hvorpaa der ligeledes udbragtes en Toast: "for Danmarks kloge, redelige og sindige Deputerede." Munterhed og Glæde herskede under hele Festen og Selskabet adskiltes under et gientaget: "Længeleve Kongen!"
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
AVERTISSEMENTS. En Bøgetræes Sopha med, Madratser, 22 Rbd., dito Stole i forskiellige Facons, og til forskiellige Priser, alt nyt og forsvarligt Arbeide, erholdes tilkiøbs hos Snedkermester Jakobsen i Slagelse. Undertegnede søger Tieneste som Sveierske. De Arrestecterende vilde behageligt henvende sig til Privatlærer Allerup Kallundborg, som foranstalter det Videre i denne Henseende. Kallundborg den 26de Januar 1836. Ane Mortensdatter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
En god og beqvem beliggende Beboelsesleilighed er at faae tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid; Leiligheden bestaaer af 2 Værelser til Gaden, hver paa 3 Fag, 3 mindre til Gaarden, Kiøkken, Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
J en særdeles skiøn Egn nær ved en Kiøbstad midt i Sielland er en smuk og beqvem Beboelsesleilighed med 4 Værelser, Kiøkken, Pigekammer, Have a. at faae til Leie paa billige Vilkaar. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
For en duelig og ordentlig Havemand er en Tieneste aaben i en Præstegaard. Bogtrykker Magnus anviser det Nærmere. Kammerraad Gruners Gaard paa Rosengade i Slagelse er at faae til Kiøbs paa særdeles gode Vilkaar En af Gaardens Leieboliger bliver ledig til anstundende Paaske Flyttetid. Denne tilligemed en Kølle=Indretning og fornødent Brygger-Jnventarium, kunne i Mangel af Gaardens Salg, faaes til Leie, samlet eller særskilt. Man behage at henvende sig til Hr. Giæstgiver J. Jørgensen paa Gammeltorv, som paaviser Eiendommen m.v. 100 Rbd. Sedler af offentlige Midler, kunne strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom ville behage at henvende sig til Provst Ølrik i Korsøer. To Værelser, ere til Paaske Flyttetid at erholde tilleie paa Løvegade. Man behage at henvende sig til Kiøbmand Hendrichsens Enke. Til 1ste Man kan en Avlskarl, som ran hugge noget, og toArbeidskarle erholde Tieneste paa en Herregaard ved Slagelse. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
En paa Hovedlandeveien tæt ved en af Siellands bedste Landkiøbsteder beliggende Veiermølle med trende Qværne samt Hestemølle, hvortil er en udmærket Avling af 24 Tdr. Land Eiendomsjord og 20 Tdr. Land Fæstejord, beliggende omkring Gaarden, der giver en betydelig Jndtægt ved Foderets Salg paa Stedet uden Giødnings Tab, kan i dette Foraar erholdes tilkiøbs eller i Mangel af et passende Bud i Forpagtning, naar man derom henvender sig til Prokurator Fog i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
En konfirmeret Dreng af honette Forældre, som har Lyst til Handelen, og som regner og skriver godt, kan blive antaget hos en Kiøbmand. Vaa Ved Kiøbenhavns 1428de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
22 Aarg. lad No. 10. eller: se.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 2 Februar 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Endnu et Par Ord om Hoverie= og Fæsteindretningens Skadelighed (Slutning.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Til den Ankepost, der desværre ofte høres i lignende Tilfælde: "Men hvad vedkommer alt dette Holm - han er jo hverken Proprietair eller Bonde- har jeg kun at tilføie, hvad jeg har sagt i det forhen omtalte Følgeblad til Hempels Avis (Pag. 2, 2den Spalte: at om Jngen vil være uleiliget med at læse hvad jeg har skrevet, altsaa endnu mindre, tage Notice heraf, saa har det fra min Side ogsaa hverken været min Agt at ville eller min Troe at kunne paabinde Nogen min efter fuldkomneste Overbeviisning udtalte Mening om Sagen; Enhver tænke og dømme som han synes. Af den upartiske, fornuftige, liberale Mands Dom frygter jeg ingen Tilregnelse, om han endog ikke kan deele Anskuelse med mig. Vidste jeg ikke flere, vilde jeg dog sige, at dervar een Proprietair, som ikke med hiin Anonymus, vil regne mig til Onde, hvad jeg har skrevet i Blade, der ogsaa kunne være læste af Bonden, og denne maa være Stænderdeputeret Hr. Tutein, der i Fædrelandet, Pag. 258 har skrevet de sanddrue liberale Ord: "For omtrent 60 Aar tilbage havde Bonden, saa godt som ingen Rettigheder, men ikkun Forpligtelser; han var dengang aldeles overladt Gods eierens Vilkaarlighed." J hiin Periode, da der i vort Ministerium arbeidedes paa at give Bonden de Rettigheder, han nu har, skrev man jo ogsaa herom offentlig, ja skrev kontra ligesom nu, om den store Fare, som derved var, men hvem øinede vel andre end gode Følger, Og kunde den da heelt mindre end nu oplyste Bonde taale at læse saadanne Ting, som da vare paa Bane, i hans Faveur, maa han vist og kunne taale nu at læse om Hoveriets Afskaffelse &c. Bonden er langt fra ei heller saa dum, at han ikke skulde kunne indsee, at ligesaa velsom han, naar han har Vare eller Andet at sælge eller overlade Andre, vil have Betaling derfor, ligesaa billigt er det ogsaa at han giver den Mend som eier hans Gaard, et passende Vederlag fordens Nytte og Brug, i Forhold til den Fortieneste, han kan have derved, samt at om vor allernaadigste Konge vilde befale anderledes, maatte han handle uretfærdigt imod Proprietairen. Datoen paa min Afhandling i Kiøbenhavnsposten, No. 2524de September vidner om, at jeg ikke den Tid kiendte Hr. Tuteins Forslag. Som Redaktionen af hiint Blad m. F. bekiendt, kom Manuskriptet til at henligge flere Uger i Kiøbenhavn. Før min Vederpart nu forresten ved Grunde har modbeviist velbemeldte Hr. Tuteins af alle agtede Forslag, vil han vist heller ikke kunne omstyrte hvad jeg herpaa har tilladt mig at basere, som overeensstemmende med min Mening, uagtet jeg, hvad Fæste indretningens Vedbliven angaaer, ikke kan deele Anskuelse med den ærede Forfatter. Odense den 14de December 1835. N. A. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Om Opdagelser af Oldsager i det forhenværende spanske Amerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
J Mexikos og Guatimales Urskove findes høist mærkværdige Mindemærker fra ældgamle Tider og fra hensvundne Folkeslægter; de ere endnu meget lidet undersøgte, men Opmærksomheden henvendes stedse meere paa dem. Ogsaa er det vanskeligt at undersøge dem, da deels store Skove ere opgroede imellem dem og de tildeels ogsaa ligesom Ruinerne af Herkulanum og Pompeji ere bedækkede med vilkanske Masser. Spanierne have, imedens de vare i Besiddelse af disse Lande gjort Noget for at undersøge dem, men som er meget ufuldstændigt og ubetydeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
J Aaret 1829 foretog en Architekt ved Navn C. Nebel, født i Homborg, en Reise til Mexico, for at undersøge disse Oldsager. Den franske Legations Sekretair i Mexico indberettede den 30te December 1831, at Nebel havde paa en Vandring ind i Landet norden for Veracruz, opdaget i Skoven, som Øxen aldrig havde berørt, Mindemærker, som vare hidindtil ubekiendte og som han vilde bekiendtgiøre naar han kom tilbage til Europa. J Vinteren af 1834 kom han tilbage til Paris, hvor han foreløbigen meddelte en Beretning om sin Reise, af denne erfares, at han reiste ud fra Veracruz langs med Kysten af den mexikanske Bug, dog ikke ganske i lige Linie, nordpaa til Tampico og at han paa denne Vandring passerede igiennem Urskove hvori han fandt Levninger af forhen beboede Stæder; men som nu ere aldeles bedækkede med den yppige Vegetation, som er egen for dette Klima; det vilde koste uhyre Anstrængelser at giøre disse Oldsager tilgiængelige og synlige for Alle. Fra Tampico reiste han ind i Landet til Staden Zacatecas. Sydøstlig for denne Stad opdagede han nogle besynderlige Bygningsværker, som bæres af Søiler, de staae tæt ved hinanden paa en Banke, de vidne om en udviklet Civilisation, som har havt mange Fornødenheder; han optog en Grundtegning over dem. Nordost fra Staden og i en Afstand af 15 Lieus fra den, opdagede han en gammel Fæstning, som indtager hele Overfladen af et Bierg, og som fordum har været ziret med Templer og Pyramider Han aftegnede nøie Ruinerne af denne mærkværdige Fæstning, som sandsynligen har tjent til Boepæl for en mægtig Hovding. Da i 1832 Borgerkrigen udbrød paa nye i Mexiko, saa blev Konstneren, som overalt forskede efter Oldsager og smukke Landskaber, antaget for en Spion; han var nær bleven skudt, og han blev kun reddet ved et lykkeligt Tilfælde; desuagtet har han ikke tabt Modet, og han synes, efterat have bragt sit første Udbytte lykkeligt til Enropa, at ville vende tilbage til Mexiko, naar han kunde erholde nogen Understøttelse til Reisen. Denne Efterretning findes i Nouvelles Anales de Vovage 1854 Marts Pag. 595 - Nebel afreiste fra Paris til Breslau- og Betragtningen af de herlige Tegninger, som han havde medbragt fra sin Reise i Mexiko gav den berømte Alexander v. Humboldt Anledning til følgende Meddelelse i de berliner Nachrichten, Marts 1855 Archæologien af et Fastland, som vi pleie at kalde det Nye (fordi det var nyt for Europæerne. Sporene af amerikanske Urnationers Civilisation ere først siden dette Sekulums Begyndelse bleven en Gienstand for grundig Undersøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Hr. Waldeck formoder, at Mexikos Civilisation har der taget sin Begyndelse. Jeg har endnu over 10 Mindemærker at besøge og jeg har ikke givet Haabet op om at kunne finde den gamle Stad Meyaxen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Det geographiske Selskab i Paris har nu udsat en Præmie, som bestaaer i en Guldmedaille af 2400 Frankers Værdie, for den som kan meddele en nøiagtigere Beskrivelse over den gamle Stad, Palenque, end den, som er leveret af den spanske Kaptain deel Rio, (af disse, deel Rios Tegninger er Redakteuren af dette Blad i Besiddelse, han kan forsikkre, at de deri aftegnede Gienstande see ganske forunderlige ud, og ligne ingen andre ham bekiendte Oldsager og allermindst de gamle ægyptiske). Disse mærkværdige Ruiner ligge i Guatimale i Nærheder af Aucatan og af den spanske Stad Palenque. De tilhøre en ældgammel Stad, som i en ubekiendt Tidsalder er bleven bedækket af Lava fra en Vulkan, paa hvilken siden er opvoxet en Skov, og er saaledes et amerikansk Herkulanum. Denne underjordiske Stad blev opdaget midt i det forrige Aarhundrede, er af et meget stort Omfang, hvori man har fundet Paladser, Templer, Altere og alleslags Monumenter. Den mexikanske Oberst Don MauelGalindo har nyelig undersøgt disse mærkværdig Ruiner, som han tillægger en meget høi Alder Han troer at der har i den fierneste Oldtid hersket i det vestlige Amerika en Kultur, som derfra har udbredet sig til det østlige Asien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Nyeste Post Efterretninger. Hertugen af Orleans har været upasselig siden han er kommen tilbage fra Algier, han skal desuden lid af et svagt Bryst, imidlertid faaes han dog den 18de Januar paa en Prommenade i Skoven ved Boulogne med sin Broder, Hertugen af Nemours. Hans Udseende røber vel nogen Svaghed; desuagtet befinde han sig dog ret vel. – J Pairs-Tribunalets Møde den 23de Januar, blev den store April Proces brag til Ende. Den sidste Forhandling angik deres Dom som havde taget Flugten, i Alt 30 Personer, hvoraf de 2 vare undvegne af Fængslet den 12te Juni Fior. To bleve friekiendte, 9 dømte til Deportation og Resten til Fængselstraf fra 5 til 15 Aar. Denne monstreuse Proces har varet i 6 Maaneder. Ved dens Aabning toge 168 Pairs Deel i Forhandlingerne, ved dens Slutning kun 102; de 66 havde under forskiellige Forevendiger trukket sig ud af Deeltagelse i Sagen. Publikum tabte tilsidst al Jnteresse for Sagen; større vil Jnteressen blive for FleschiProces, som skal begynde om 8 Dage, og som synes at ville blive tilendebragt i 11. – J Paris er man forresten meget beskjæftiget med den store Qvæstion om Reduktionen af de Obligationer, som bære 5 pCt Renter; i de Bureaurs, som ere nedsatte i de Deputeredes Kammers Finantsbudget, skulle de fleste Stemmer være for Reductionen; Sagen kan let foraarsage Ministeriets Fald. Hr. Humane bliver behandlet med en udmærket Agtelse. – Denne i sig selv vigtige Sag kan blive meget følgerig i politisk Henseende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Moniteuren beretter at Abel=Kaders Nederlag har meget tient til at styrke de Franskes Anseelse i det Algierske. Han har forgiæves forsøgt paa at vinde de arabiske Stammer for sit Partie. Mange af disse Stammer have tilbudt at underkaste sig; den samme er Tilfældet med Jndvaanerne i Tremecen, Den 27de December indfandt sig Abdel Kaders fornemste Officeer hos Marskallen, for at tilbyde Fred; men han svarede at Emiren (de kaldte ham Sultan, maatte overgive sig paa Naade og Unaade. El Mezary, som er gaaet over til de Franske, er udnævnt til Kalif (Statholder) og Jbrahim Bei til Aga over Sletten ved Oran. Disse Udnævnelser have gjort en stor Sensation, og flere Scheiks underkaste sig; hele Stammer ere ankomne til Maragran for at nedsætte sig der. Abdel Kader siges at ville tage Flugten til det Marokkanske; han er ikke vendt tilbagetil Maskara, han skal kun have 3 til 400 Mand, hos sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
De nyeste Efterretninger fra Madrid naae til den 14de Januar, Dronningen var Dagen tilforn ankommen til Staden, for i egen Person at modtage det attagne Tillidsvotum, som en Deputation af de Kortes skulde overlevere hende. Hun forsynede strax dette Lovndkast med den Kongl. Sanction. J de Prokuradores Kammer gik Diskussionen af de enkelte Artikler af Valgloven raskfra Haanden og til Ministernes Tilfredshed; den Artikel at en Deputeret skal vælges for hver 50,000 Jndvaanere var antaget. Efterretningerne om Begivenhederne i Barcellona havde ikke gjort noget Jndtryk paa Børsen, og Fonds stege bestandigt. Krigsministeren blev hver Dag forventet tilbage fra sin Reise til de insurgerede Provinser. Depescher fra General Cordova have anmeldet, at Dalene Roncal, Alscoa og Salazar have underkastet sig; han havde isinde saasnart den sidste Afdeling af Portugisere var stødt til ham, at udføre et afgjørende Slag. Dette synes at være udført, da de Kristinos skulle have undsat Kastellet Guetaria i det Øieblik, da Karlisterne vilde indtage det med Storm, en haardnakket Fægtning skal være forefalden imellem Salvatierre og Vittoria; dog siger Moniteuren kun, at en Depesche fra Bayonne taler om en Træfning imellem de Kristinos og Karlisterne, som skal have faaet et gunstigt Udfald for de første, dog tilskriver Karlisterne sig Seieren efter deres Sædvane, men de nærmere Efterretninger ville nok snart opklare disse Kabaler. – Mina havde den 15de Januar endnu ikke forladt Barcellona. Kommunalraadet har i en Addresse takket ham fordi han har undertrykket de sidste Uroligheder. Dagligen ankomme nye Tropper, og den 15de indtraf 900 Rekrutter fra Alikante. Det engelske Skib Rodney er afseilet. General Alvarez er brudt op med et Korps mod Wich. General Espartero er afsat formedelst sin Grusomhed; de Chapelgorris ere blevene indlemmet i General Evans Korps. J Burgos har man lukket alle Klostere og kastet alle Munkene udaf Vinduet. (Man kunde dog have biet med at lukke Dørene saalænge, indtil Munkene vare gaaede ud af dem.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Efterretningerne fra Mexico ere vigtige, Jnsurgenterne i Teias, som forsvare deres Oprør med at St. Ang har gjort Brud paa Konstitutionen, have gjort den mexikanske General Kos til Fange. St. Ang vil nu selv marschere med dem, men GeneralMejia, hans dødelige Fiende har gjort Landgang og bragt hele Staden Tamaulipas i Opstand. Ogsaa den brasilianske Provins Riv Grande har giort Oprør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
J Wien har man faaet Breve fra Grækenland, som alle ere fulde af de gladeste Yttringer i Anledning af Kongen af Baierns Besøg. Enhver veed at fortælle et smukt Træk af ham. Jsær fortælles at han har beklædet Thronen tilligemed sin Søn, og givet en offentlig Audience, at han spadserer daglig med ham i Athens Gader i den største Jnkognito, og søger at gjøre sig bekiendt med Folkemængdens Tilstand, Fra Athen berettes under 19de December, at den anden Dag efter Kongens Ankomst gjorde det diplomatiske Korps ham sin Opvartning, ogsaa bleve Stats embedsmændene præsenterede for ham. Nogle Bemærkninger, som han derved gjorde, udbredte sig med Lynets Hurtighed over hele Staden, saaledes hans yttrede Velbehag over den græske Nationaldragt; hans Forundring over Embedspersonalets store Antal, hans Udladelser om Monumenternes Konservation, og hans Ord til den hellige Synode om at Kirkens Midler aldrig maa angribes. Om Aftenen var Staden illumineret og begge Dage bleve celebrerede som Festdage. Kongen har yttret sin Tilfredshed med Udgravningerne i Akropolis og den øvrige udviste Opmærksomhed for Oldsagerne; man har nyelig fundet er Sarkophag i Jorden, som dog ikke er af stor Vigtighed. En Maskine for at opsætte Søilerne paa Akropolis er ankommen. En botanisk Have under Hr. Fraas Direktion bliver anlagt i Athen, og i denne Stad og i Tiryns en Planteskole. Bibliotheker blive anlagte ved alle offentlige Skoler og et Central-Bibliothek i Athen. J Nærheden af Athen har en Hr. v. Ruf anlagt et stort Jordbrug efter europæiske Grundsætninger; de græske Landbeboere synes at vinde Jnteresse derfor og at faae Lyst til at giøre sig bekiendte med den for dem nye Drivtsmaade. Røverne i Grækenland falde kun de nordlige Egne besværlige, hvor de giøre Jndfald fra de russiske Grændser, og skulle understøttes af Emir Pascha. J en anden Skrivelse, fra Athen hedder det, at ved en offentlig Audience, oversatte Konge Otto en Tale, som Præsidenten fordet nye Statsraad holdt til hans Fader i det græske Sprog paa Tydsk og det med høi Stemme, da Kongen af Baiern er noget tunghørig. Den græske Statsraad Bozzaris, som har været i München, ledsager bestandigt Hs. Majestæt. Nyere Efterretninger fra Athen af 29de indeholde, at Kongen af Baiern holder daglig Konference med Greve Armansperg, Hr. v. Ming og nogle Grækere; Hs. Majestæt synes at skiænke den østerrigske Gesandt, v. Prokisch, megen Tillid. – Fra Smyrna berettes: at Jbrahim regierer i Syrten med megen Grusomhed; at Mehemed Ali er i Neder-Ægypten og har der faaet Efterretning om at de nye Tropper, som han har sendt til Arabien, have forenet sig med Resten af hans Armee der, og at han haaber at skulle snart betvinge hele Arabien. Man siger at Samioterne ville ikke beqvemme sig til at modtage Fyrsten Wogorides.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Sultanen har i nogen Tid været upasselig. – Engelske Blade ville vide, at et nyt Fredsbrud imellem Porten og Mehemed Ali er uundgaaeligt, uagtet Rusland søger at afholde Porten derfra. Lord Ponsonbye skal have indgivet en Forestilling til Porten om et Firmans Udstædelse mod Mehemed Alis Monopolvæsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 30te Januar. I Gaar Aftes Kl. 6 begav Hs. Majestæt Kongen, ledsaget af Hendes Majestæt Dronningen og den hele Kongelige Familie, sig til Skuespilhuset. Gaderne vare prægtigt og smagfuldt oplyste. D. D. K. K. M. M. Vogn var omringet af Folket, der fyldte Luften med Glædesraab, og Gaderne vare fyldte med Spadserende af alle Klasser, der med lydelig Glæde hilste den elskede Monark. Da Hs. Majestæt indtraadte i Theatret, blev han modtaget med et mange Gange gientaget, stormende Jubelraab. Derpaa blev følgende Sang afsiunget: Mel. Kong Adelsteen paa Thinge stod. Lad Bølgen kun ved Danmarks Kyst J Favn af Vinterstormen iisne! Høit staaer paa Slettens hvide Bryst En trofast Blomst, som et kan visne- Dens Navn er: Danskes Kiærlighed; Og Engle vaage om dens Fred, i OFrederik, vor Konge hold: Den Blomst sig slynger om Din Throne, Thi Du var altid Retfærds Skiold, Raaden straaler fra Din Krone, Ol Gud ledsaae hvert Dit Fied; Da blomstrer Danmarks Kiærlighed! Gud lægge Aar til Dine Aar, At Du i Flor hvert Froe maa skue, Som fadermildt og viist Du saaer, Besiælet af en himmelsk Lue. 7. Smiil glad med Din Maria ned, Da blomstrer Danmarks Kiærlighed! Efter Sangen gienlød Salen af disse Fryderaab. Derpaa opførtes Scribes Trylle=Opera: Prinsen af China, oversat til Aubers Musik af Hr. C. F. Guntelberg. Da Hs. Majestæt forlod Skuespilhuset gienlød det atter af Jubeltoner, og det glædedrukne Folk ledsagede med dem Monarken til Amalienborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Ved Hs. Majestæts allerhøieste Resulution.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
af 15de de er allernaadigst bestemt, at Kiøbenhavns Kommune Afgivter for Aaret 1856 skulle opkræves saaledes: 1) Den samlede Grundskat med 121,660 Rbd. Sølv, nemlig: a. til Borgervæbningen 12,580 Rbd. Sølv, b. Jndqvarteringen 36,280 Rbd. Sølv. c. Renovationsvæsenet 14,800 Rbd. Sølv d. Vægtervæsenet 44,200 Rbd. Sølv. c. Lygtevæsenet 14,000 Rbd. Sølv. 2) Broelægningsskatten med 30 Rbs. pr. Favn af Steenbroe for Stadens og dens Jndnaaneres Andeel. 5, Vandskatten med 3 Rbs. pr. Alen af Stadens skattepligtige Forhuusbygninger og 1/2 Rbs. pr. Alen af Side- og Tverhuus Bygninger for dem, som kun have Pompevand, og iøvrigt med Jagtagelse af Bestemmelserne i Anordningen af 21de April 1812 § 8 og 10. 4) Næringsskatten med 55,000 Rbd. Sølv og 5) Fattigskatten med Arealskattens oprindelige Beløb 2 1/2 Gange taget.