JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
J afvigte Aar 1794 ere passerede Sundet i alt 10511 Skibe, neml. Engelske 3457, Svenske 2475, Danske 1657, Hollandske 1019, Preussiske 415, Curlændere 308, Rostockere 287, Bremere 176. Dantzigere 167, Amerikanere, 141, Lübekere 105, Hamborgere 85, Pappenborgere 67, Keiserlige 46, Russiske 34, Portugisiske 32, Oldenborgere 26 og Spanske 14.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Den 5 Dec. f. A. er den til Diaconus paa Fohr udvalgte Cand. L. A. Nissen allern. confirmeret: d. 12. eier den forrige Præst P. Lorenzen i Cauxbüll ligel. valgt til Præst i Clixbüll. i Amtet Tøndern, og Borgeren A. F. Nickelsen beskikket til Raadmand i Oldersloe, samt J. Feneker til Copiist i det tydske Cancellie, d. 19 ei. er Præsten i Sieverstadt, H. Harrier, besk. til Præst i Brugge, Amtet Borderholm; Mag. E. G. Lilie til Subrector ved det altonaiske Gymnasium, og Catechet Suhr ved Seminar, i Kiel, conf. til valgt Compastor ved Altstædter Kirken i Pløen; den 24de er Organisten C. G. Bruhnt i Neukirchen besk. til Organist og Klokker i Süsel, Amtet Ahrensbock, og d. 30te Cand. Juris A. F. A. Langheim, i Kiel til Underrets=Advocat i Hertugdømmene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Blandede Efterrretninger. J afvigte Aar 1794 have 7 Sager været indstevnte for Hof= og Stadsretten i Kbhvn., i Anledning af trykt Bog eller Skrivt, saa at Jndstævnte beskyldtes for at have misbrugt Trykkefriheden; De 4 første vare: 1) Bøgtrykkersvend Stephensen, 2) Bogtrykker=Enken Madame Svare, 3) Hr. Prof. Rabbek, 4) Hr. Prof. Rahbek, og Hr. Translateur Heiberg, hvorom forhen er meldte i disse Aviser. De 3 sidste ere: 1) Alumi CollegiRegii stævnede, ved Advocat Klingberg, Hr. Splid, Fuldmægtig i Rentekammeret, fordi han i en trykt Piece, i Anledning af Tømmersvende Allarmen, havde beskyldt nogle Regentianer for Gadedrengestræger; HøiesteretsAdvocat Rottbøl var hans Advocat; han dømtes til at bøde 20 Rd. til almindelig Hospital, og de i Skrivtet brugte Udtryk mortificeredes, 2) Hr. Stiftamtmand Helfried har anlagt en Sag imod Hr. Rørbye, Capellan ved Nicolai Kirke i Kiøbenhavn, formedelst en Recension i Kritik og Antikritik, og 3) forrige Hofmarschal Grev Ahlefeldt en Dito imod Hr. Wersel, tilforn Fuldmægtig hos Theater=Casserer Lassen, som Forfatter af nogle Blade, der kaldes Folkefienden; i disse 2 sidste Sager er endnu ikke falden Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Hr. Boghandler Andreas Nitschke i Kiøbenhavn har fra Nytaar 1795 af gansk overdraget sin Boghandling til sin hidtil havde Handelsbetient Johan Henrich Schubothe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Døbte Odensed 7 Jan Hr. Kiøbmand Bangs Søn, Johan Peder. Fadderne: Frue Kammerraadinde Holm, Jfr. Nannestad, Hr. Ritmester v. Ramus, Hr. Cornet Suhr, Hr. Kiøbmand Riissing, Hr. Kiøbmand Holmsted. Den 8de: Hr. Briandt Farvers Datter, Marthe Birgitte Sophie. Fadderne: Frue Cancellieraadinde Berg fra Selleberg, Jfr. Ledere, Hr. Assessor Langsted, Hr. Stifts=Landinspecteur Berg, Hr. Proprietair Leth til Aalykkegaard. Trolovede: Den 29 Dec. Dragon Herman Henrich Hansen og Margarete Johansdatter. Samme Dag Enkemand Anders Pedersen og Cathrine Jacobsdatter. D. 3 Jan. Frederich Christian Hansen og Maren Olsdatter. D. 6 Jan. Anders Jensen Vichelsøe og Anne Cathrine Larsdatter. Ved Tal=Lotteriets 714 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 8, 76, 52, 50, 43.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Avertissements. Cra største Lodseter for Odense Amts 51 Lægd i Schambye Sogn, ter under 30te Passati hertil indmeldt, at den i bemeldte Lægde under nye Løb No. 19 anførte Reserve Hans Knudsen, født i Schielhuset, og nu 9 Aar gl.; ved sidste Michelsdags Tider er bortgaaet fra Lægdet uden lovlig Ligitimation, og uden at Reservens Stedfader, indtil for kort Tid siden, har anmeldt Bortgangen for Lægdsmaden; Thi bliver fornævnte Reserve Hans Knudsen, som efter Formodning skal gaae omkring i Landet og betle, herved 3 Gange i begge de Fyenske Avertissements=Tidender offentlig efterlyst med Anmodning, at han af den eller de hannem forekommende, maa vorde anholdt og bevaret, samt enten hertil indbragt eller og hans Opholdsted hertil indmeldet, paa det hans Afhentelse i saa Fald kan blive foranstaltet, hvorimod de derved foraarsagende Omkostninger skal blive Vedkommende erstattede. Odense Slot den 7 Januari 1795. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Ved een af Rodkilde Godses udflyttede Gaarde i Vester Schierninge Sogn, som ligger ved Stranden, er for nogle Dage siden paa en derfra udgaaende Grund, bierget en Ege Skibsbaad, med 3 store nye Aarer. Ved Baaden er ingen Merker som kan give Oplysning hvem den tilhører, og bliver desaarsaa 3 Gange efter hinanden oplyst i begge de fyenske Aviser, for at Eieren derom kan henvende sig til Forvalteren paa Rodkilde, som beforger ham Baaden leveret mod Biergelønnen og dette Avertissements Bekostning. Laarden No. 64, beliggende i Overgade ved Piente Dam, er at faae tilkjøbs underhaanden. Den kan, ved liden Bekostning blive beqvem til Beboelse for en honet Familie, har stort Gaardsrum, Ladehuus, Vognremis og en stor Kiøkkenhauge m.v. Liebhaverne ville behage at henvende sig til Oldermanden for Vognmændslauget i Odense Peder Christensen, Jusmand Anders Knudsen og Konen Karen Hansdatter i Weilbye, Sogn og Bye, under Billeshauge Skifte Jurisdiction er strax efter hinanden ved Døden afgaaet, og deres ringe Efterladenskab, der neppe vil være tilstrækkelig at udrede deres Begravelses Bekostning med videre paa Boet hæftende Gield, er bleven registeret og forseglet til videre lovlig Behandling. Ved Registeringen blev anmeldt, at Konen Karen Hansdatter skal have avlet 2 Børn førende hun indgik Ægteskab med fornævnte Anders Knudsen, nemlig en Søn navnlig Søren, som for omtrent 20 Aar skal være gaaet til Skibs, og videre haves ingen Efterretning i bemeldte Tid fra ham- og en Datter, navnlig Marie, som skal have boet i Aarhuus, men nu vides ikke hvor er. Meerbenævnte Anders Knudsen har efterladt sig 3 Børn af første Ægteskab, nemlig: a) En Son ved Navn Søren Andersen, Huusmand, boendes i Svendstrup under Hindsgauls Gods. b) En Datter, navnlig Anna Andersdatter, opholdende sig i Weilbye, og c) En Datter Maren, givt med Jørgen Hasbierg i Middelfart. Thi indkaldes disse fornævnte Arvinger at møde eller møde lade paa Billeshauge Skriverstue til de i Loven beste Tider for at erfare Boets tilge Tiland, enhver skal ude sin lovlig Ret. Ved Lannaaler Erich Biørnsens Dødsfald her i Oden er has Stervboe bleven taget under lovlig Behandlimen da samme ei taaler at udstæde Proclama, saa bli herved alle igienhver, som maatte have noget at foldre hvad Navnlære maa udi bemeldte Stervboe, indkildede nu 12 Ugers Vrsel til at at anmelde samme for mig som Stil Forvalter, enhver skal vederfares hvad Ret er efter Løv Ligesom og d. der maatte have af bemeldte Aflødes 8 enten udi Papt eller Bevaring, herved anmodes om, sto at anmelde samme for mig. Odense den 8 Januarii 1795. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Ved Proclama, læst inden Odense Byetingsret den 24 N. 1794 oged Fyenboe Landsting den paa følgende 26 N. er Creditorerm udi Skiersliber Johan Dammel Severin og strues fælleds Boe indkaldet med 12 Ugers Varsel, til at node sig hos Magstraten i Odense, hvilket herved end videre kjendtgiøres. L. M. Bendz. A. Biørnsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Ved Proclam, læst inden Odense Byetingsret den 22 De. 1794 og ud Fyenboe Landsting den paa følgende 24 De Creditorerne efter afg. Landvæsens Commissair Hans Driindkaldet med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos Magis, ten i Odense, derherved end videre til Vedkommendes Efter ning bekiendtgiøre. L. M. Bendz. A. Biørnsen, høverdagen d. 10 Jan. 1795 om Formiddagen Kl. 10, bliver Odense Raadhuus ved offentlig Auction bortsolgt 300 Pd. sk. det Hørgarn af særskellig Bonite og Fiinhed, som Dagen tilfor om forlanges kan tages i Øiesyn i Hr. Wirths Huus, og hvori trykte Fortegnelser svende Dage tilforn sammesteds kan afhende, Den 14 i denne Maaned bliver en Concert opført 1 Etnigheklubben hos Hr. Lewels, hvilket herved bekiendtgiøres til hagelig Efterretning for de respective inden og udenbyes M. lemmer. Joncerterne udi Actersens Klub tage igjen sin Begynd N. Tiirsdagen den 6te Jan., saa bliver og udi Klubben her Bal Torsdagen den 8de Januar. End videre bekiendtgiøherved at udi bemeldte Klub bliver givet Bal paa Hs. K. Kronprindsens Fødsels Dag, og paa Hs. Maj Kongens Fødsels 3 holdes Assembler og Souper; Hvilket alt tiener til behagelige terretning for Selskabets respective Lemmer. Odense den 25 Decbr. 1794. Directionen. Kra Marienlunds Marker til Odense Nørreport, er i disse DaBuheldiqviis tabt en 5 Rd. Bankoseddeel; Skulde den være for det af en Veltænkende, som er fornøiet med at deele sammen Eieren, ombedes Finderen at melde det paa Adressecomtoiret, ifald nogen haver et Partie tørre og gode Egeplanker, at sæ eller afhænde, vilde de derom melde sig enten skriftlig et mundtlig med Forklaring om sammes Tykkelse, Brede, Læn og til hvad Priis saasnart mueligt hos underskrevne Hospite forstander. Holmer. 1 Rd. forlanges til Laans imod sikket Pant, hvorom Be 2 kommende behagelig ville melde sig paa Adrisomt, Jaa Baroniet Holsteenshuses Forstrand paa Øen Lyge er un 2 d. M. opdreven og bierget en stor gammel Baad, hvor fandtes 2 Stkr. sammenbundne Jagtseil, samt laasede Aar nogle tomme Boutellier og en gammel Sørkiol. Eieren, so den formodentlig er fradreven, bliver her ved paa lovbefalet Maade efterlyst, for imod at gotgiøre sin Eiendoms Ret med lo Beviis og erstatte de paa Baadens Biergning og dette hvert sement paagaaende Omkostninger, at faae samme udleveet. Holsteenshuus den 30 Decbr. 1794. Forvalter ved Aar. Nees,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Aar 1783. de til Fors. mere Augse hane Aviser. Cadigede i Ovensere beære Ja, sen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Af udenlandske Aviser, fra Kjøbenhavn d. 3 Jan. 4 I Tiirsdags er Skuespilhuset, der var tillukt, siden Prindsessens Død, igien bleven aabnet, og de Concerter. som have begyndt igien, have alle opført Sørge=Lamaterne hver den høie Afdøde. Udenlands ere falske 100 Rbs. Sedler under Aarstallet 1788 blevne forfærdigede med stor Kunsteen Feil i Underskriften adskiller dem fra de ægte, man er temmelig kommet paa Spor efter, hvor disse falske Sedler ere fabrikerede. - Adskillige danske Skibe ere forrige Mannedestrandede paa den engelske Kyst, dog ere alle Folken derpaa, paa 2 nær, lykkelig blevne reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Stokholm, den 26 Decbr. en Statscommissionen over Rigets Finanzers Tilstand efter Gustav 3. Død, har berettet, at Summen af Udgivten fra 1772 til 20 Mart. 179 Thar beløbet sig til 100 Millioner 102107 Rd. 56 s. Rigsgielden var 1772, 5 Millioner 997287 Rd. 78 s., og ved Kongens Død 29 Millioner 537826 Rd. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Wien, den 23 Dec. Begge de forrige Commandanter ved de franske Fæstninger Valenciennes og Conde ere endnu her i Arrest. Da den første blev spurgt, hvorfor han saa hastig havde overleveret Fæstningen uden Aarsag, svarede han iblandt andet, at han med Keiserens egenhændige Skrivelse kunde bevise, at der var ham befalet at overgive Fæstningen; han overleverte derpaa Brevet, og Cabinetseglet og Monarkens Skrivt par saa kunstig eftergiort, at Keiseren selv maatte sige: at hvis han ikke tilforladelig vidste, at han ikke havde skrevet der, saa maatte han troe, at det var hans egenhændige Skrivt, da den saameget lignede hans Jmidlertid er herover ingen videre Anstalter gjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
man til Amsterdam, den 3 Jan. Den 29 Dec. ere de Herrer Repelger og Brandsen afhentede af 2 franske Officerer i Følge af en Trompeter fra Moer dyk, og blive ledsagede til Herzøgenbusch. - Den allierede Armee har nu følgende Stilling: Hannoveranerne og paa anden Nøres. Lommermaal. ansilende Sider. naman med Posten en da dommene. i legerede. at han, nam ogsaa vang onas mindeligen at terretninger. hidsende, Gange ugentligen i Odense. reg amige paanaa 3 tilien. .ta
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Hesserne, det hidtil have staaet langs Rhinen ved Wesel, ere alle marscherede til Siden, og Rhinen er nu indtil Arnheimganske besat af Keiserlige, og dennengelske Armee med de tydske Tropper staaer nu ganske imellem Waal og Leck, for at holde alting besat. De hollandske Tropper trække sig sammest, og blive under Arveprindsen Gotkumpman kan ningen ond Notterdam, den 2 Jan. Aarsagen til de Engelske Posters Udeblivelse var, fordi de fra Harwich udseilede Engelske Paketbaade i 5 Timer bleve jagede af 2 Franske Kapere. Nn siger man derfor, at Paketbaadene skulle igien escorteres ved Krigsskibe. Den Franske Bester Flaade skal ved SeillyØerne have udstaaet en Storm. Man taler om den imellem Frankerige og Spanien sluttede Fred, som om en afgjort Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Fra Bayern, den 29 Decbr. Churfyrstens Formæling med den unge Erkehertuginde af Mayland skal skee i Jnsprucke Juvelerne, der ere bestemte for Bruden, skatteres for 300000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
J München er nu sat Krigsret over den Pfalziske General Lamottes Forhold, som rømte med største Hast fra Dusseldorf, da de Franske beskiød den, og overlod den til sin Skjebne. nanden Skrivelse fra Arnheim, den 1 Jan. Den 28 Dec. gik 5000 Franske og 600 Husarer ved Thuylover Waal; men den engelske Gen. Dundas commanderede et anseeligt Korps imod dem, og Mylord Catheart Avantgarden. 3 til 4000 Mand Hesser, vare og med. Den engelske Magt var 3 Regimenter Cavallerie og 4 Regimenter Infanterie. Den 31 Dec. om Morgenen Kl. 7 attaqverede Hesserne ved Waardenburg og Thuyl, og drev Fienden med Cavalleriet og Bajonetten ud af Landsbyerne. De udførte og 4 Kanoner paa Dæmningen ved Waal, for at afskiere de Franske Tilbagemarschen over Floden; det lykkedes, og Biergskotterne angrebe dem, da de vare afskaarne, de løb Storm ved Landsbyen Weteren, og fægtede rasende. De engelske Dragoner rykte ogsaa frem, kom i Færd med de franske røde Husarer, og toge i første Angreb 400 af dem til Fange. Herpaa kom det hele ved Thuyl forsamlede allerede Korps til Fægtningen, og Nederlaget blandt de Franske blev meget stort. Der blev lidet skudt, da Bajonetten og Sablen afgjorde alt. De Allieredes Taber lidet, men da de Franske bleve afskaarne, saa ere saa komne tilbage; Adjutant Grev Wallmoden siger, at det fiendtlige Korps er fuldkommen ruineret. De Franske søgte om 2 Timers Vaabenstilstand til at kunde begrave deres Døde. Ved Courerens Afgang var Cavalleriet og de lette Tropper endnu i Færd med at opsøge de saa Fiender, der vare flygtede og adspredte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Haag, den 3 Jan. General Boczelaar, der commanderede i Zevenbergen, har, for ikke at blive afskaaret, seet sig nødt til at overgive dette Sted, og med sine Tropper er retireret til Willemstadt, hvorved Fienden endnu nogen Tid forfulgte Tropperne. - Den tappre General de Bons, har været nødt til endelig at overgive Fæstningen Grave paa Discrition, da han ingen Capitulation kunde faae for Garnisonen. (Det var altsaa urigtigt, hvad der sidst blev meldt om denne Belerings Ophævelse.) Men hans Forhold blev endog beundret af Fienden, og han med det heele Korps af Garnisonens Officerer blev ledsaget til Taffels af Folkerepræsentanten Bellegade. J Forgaars og igaar have fiendtlige Patrouiller været i Nærheden ved Löwen stein, og man har skudt efter dem med Kanoner fra Forter. - Prinds Frederich af Oranien, der nu commanderer i Gorcum, har sendt en Potrouille til Hellow, uden at treffe fiendtlige Poster. Derpaa søgte 60 Franske ved Brakel at gaae over Jisen, og afskiære Patrouillen. Men da nogle Franske faldt igiennem Jisen, saa opgave de deres forehavende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Den 1 Jan. Jdag have vi faaet den tilforladelige Efterretning, at Fienden igaar Morges ved et Korps Engelske og Hessiske Tropper, under General Dundas og Wurmb, er uddrevet fra sin Stilling ved Thuyl og Waardenburg og slaget tilbage over Waal. Begge benævnte Generaler vare i Thuyl, og Communicationen med det Engelske og Hessiske Korps og de Hollandske Tropper skulle skee med det allerførste igien, De Franske ere endnu bestandig i Besiddelse af Bømmelerwaart, hvor de over Maas have trukket betydelige Forstærkninger til sig, ja ogsaa ladet Artillerie komme over Jisen. De synes at have Sigte endnu paa Gorcum, førend Vaabenstilstanden bliver bragt i Stand, da Mangelen paa Levnetsmidler driver dem til fortvivlede Foretagender. - Da det er lykkedes de Allierede ganske at drive de Franske tilbage over Waalen, saa torde det være en Fordeel for os, da vi derved komme Vaabenstilstanden nærmere, som vore Commissarier nu negotiere i Herzogenbusch, og som skal giøre snart Ende paa Fiendtlighederne. Tvende Pladsers Tab paa eengang er noget haardt for os, da Fortet Zewenbergen er rømmet, Klundert, der for 2 Aar siden saa tappert forsvarede sig, er taget d. 28 Dec. og Fæstningen Grave har paa Descrition maattet overgive sig formedelst Hungersnød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Kongen af Engelland har i sin Tale ved Parlamentets Aabning d. 30 Dec. paa det eftertrykkeligste forkyndt Krigens Fortsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Frankfurt, den 3 Jan. Fra Basel meldes, at Freden allerede er bleven slutte imellem et Par krigførende Magter og Frankerige, med først efter nogle Uger skal bekiendtgiøres. - J Forgaar er i Maynz bleven holdt en stor Conferentz, som Erkehertug Carl, Hertugen af Sachsen-Teschen, Feldtmarschal Møllendorf a. have hinagnet, men den egentlig Aarsag dertil, er endnu en Hemmelighed. - Den fran ske General d'Opre og 15 andre franske Officerer, de have været i Erfurt som Gidsler, ere reiste derfra til Basel for at udvexles. Ogsaa de Maynzer Clubbister blive alle transporterede fra Erfurt til Frankerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
De Franske have den 30te for Maynz levende skud paa Skandserne ved Zahlbach og Thalhelm med 30 Kanoner, og 3 Gange stormet til den Zahlbacher Skandse men ere hver Gang med stort Tab tilbageslagne. Adskillige fiendtlige Kugler ere derved fløine ind i Staden, - J Landau ere ved Branden i Arsenalet 12 Krudt, vogne med eet sprengte i Luften. - Man regner, at der i Engelland udtømmes aarlig 60000 Piber Portugisisk Viin; paa hver Pibe skal nu legges 4 Pd. Sterl. større Afgivt, det beløber sig aarlig til 240000 Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Nederelven, den 7 Jan. En Reisende har sagt, at den Engelske Jamaicaslaade lykkelig er ankommet til Torbay, og at den fransk Flaade, der er udløbet fra Brest, for at opsnappe hinKoffardiestaade, er ved Storm adsplittet ved Øen Scilly, Samme Reisende siger, at en Colonne Franske den 30 Dec. ere slagne ved den Hollandske Grændse, og skal have mistet 5000 Md. Den Engelske General Dundas skal have bidraget meget til Seieren, og Biergskotterne skulle ikke have givet nogen Pardon. Bekræftelsen ventes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
London, den 19 til 26 Decbr. Grev Chatham, Pitts ældre Broder er bleven Geheime-Seilbevarer, og Grev Spencer første Admiralitets Lord, med flere Avancements, og det synes, som Her Pitt derved forbeholder sig og sine Venner Politikens egentlige Anliggender. Man lover sig meget got af denne Forandring, da Grev Spencer er en meget virksom Mand; og under visse Omstændigheder træder til at styre Søe magtens Roer, som love, at det snarere bliver bedre, end værre. - Den brittiske Escadre, der er bestemt til at angribe den Franske Flaade, som foruroliger Nordsøen, og nu kryser ikke langt fra Texelen, bestaaer af 10 Fregatter. - Den portugisiske Escadre, 5 Linieskibe og 3 Fregatter stærk, skal med første seile tilbage til Portugal. - Jndvaanerne paa Øerne Jersey og Aldernen frygt meget forgen Landgang af de Franske, da der nylig krydfede 4 Franske Linieskibe, 4 Fregatter og mange andre Skibe ved Strandbredden. - Commodore Payne er i Løverdags afreist til Sherness, for at paatage sig Commando over den Escadre, som skal bringe Prindsessen af Wallis hertil. - Nogle Kirkesogne i London ville besvære sig over Ministerens Laan af 24 Mill., uden at spørge Parlamentet derom, da hver Mand derved kommer til at betale aarl. en Guinee Afgivter mere. - Ba son v. Breteuil, Prindsessen af Montmoreney og andre franske Emigranter ere ankomne hertil fra Haag. - De Franskes Dristighed i en saa taaged Aarstid, da man ikke ventede det, at bringe deres store Flaade saa nær til ke vore Kyster, overgaaer alt, hvad man hidtil veed om dem. Expeditionen under Grev Moira til de Franske Kyster er for nærværende Tid igien opgivet. - Fra Vestindien har man Efterretning, at Forter Mathilde paa Guadeloupe den 20 Oct. er bleven omringet af 4000 M. Franske og 7000 Negere, der just ere de Tropper, som have vunget vor General Gratham til at overgive sig. Garnisonen i benævnte Fort bestod af 420 M. - Man siger, det Rusland vil tage virksom Deel med Storbritannien i at Krigen mod Frankerige, og at der arbeides paa en Conselvention imellem begge Magter. Vort Hof skal og meget denteressere sig for Polens Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Paris, d. 20 Dec. Den Misfornøielse, der hersker i Departementerne, stiger af hver Dag høiere i lige Forhold med den almindelige ElenUldighed. Vedvarer denne Kulde, som vi nu have, maa den aldkomme til et Udbrud, da Transporten paa Levnetsmidler til Paris er ganske umuelig. - Krigen og alle Udgivterne siden Revolutionen beløbe sig til 9000 Millioner; Jndkomsten har været 3000 Millioner; omendskiønt da altsaa er givet 6000 Mill mere ud, end vi have faaet ind, saa ere vore Ressourceer dog langt større, end vore Mangler. - 9 Bentabolle blev d. 22de udvalgt til Præsident i Conventet. cet Fra Angers meldes under 23 h., at Royalisterne dog bede standig foretage sig Streiferier. - J Bordeaux har man aloprettet en Telegraph, ved hvilken man paa Børsen 60 Timer forud veed, naar et Skib nærmer sig, og ogsaa hvad Nation det er af. - Vor Eskadre, der er afseilet til Tunis, for at ledsage en Kornconvoye derfra hertil, er lykkelig ankommet til Toulon, efterat den har gjort mange Priser. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Den fra Brest udløbne Flaade er meget anseelig ; iblandt de 35 Linieskibe er Bierget og 2 andre paa 118 Kan., 2 paa 10 den 28 Juli paa 80, den 31 Maj paa 74, og Menneskenes Rettigheder paa 74 Kan. Med Fregatterne bestaaer Flaaden af 59 Seil. - Følgende Gravskrivt over Robesvierre fortiener at lægges Merke til: "ærlige Borger græd ikke over min Skjebne; thi hvis jeg levede, saa var du død. . Thorn, den 31 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Brünechs Korps er nu virkelig indrykket fra Ostpreussen, ti Litthauen, hvor dets Hovedqvarteer er i Wirballen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Man siger, at Staden Lenczye i Sydpreussen, hvoraf en Deel nylig er brændt, skal giøres til en Fæstning. J Staden, Sendomir ere ingen flere Preusser. Staden Crakau er endnu besat af Generalmajor v. Raits med 4 Botailloner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
J Warschau og Prag ere nu omtrent 10000 M. Russiske Tropper. Det Rygte, at Fyrst Priinas af Polen var bleven nødt til at tage Gift, er ugrundet. - Kongen af Polens Overkammerherre Getakowsky, og Kokanowsky, Medlem i det forrige Nationalraad, skal være iblandt de Personer, som ere blevne arresterede i Warschau, og skulle føres til Rusl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Blandede Efterretninger. Den franske Beleiringsarmee for Luxemborg er endnu bleven forstærket med et anseeligt Korps, som Gen. Taponnier har ført derhen fra det Trierske. De Franske giøre alle Anstalter til at bombardere Luxemborg. De have især lads mange Jernriste komme, for at skyde med gloende Kuglet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-12
Den engelske Prinds Wilhelm af Gloucester er vendt tilbage fra Armeen i Holland til Engelland. - 800 M. Kreds tropper ere d. 26 Dec. indrykte i Augsburg, for at vedligeholde Roligheden, som Væverne der havde forstyrret. De Hollandske Commissarier ere nu virkelig afreiste fra Herzogenbusch til Paris.