JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Blandinger. Ifølge Privatbreve kom der i Mandags en Koureer, til Kiøbenhavn med Depescher fra den Kongl. danske Charge d'Affaires Hr. v. Morgenstern i Madrid, ifølge : hvilke man erfarer, at General Mina tilligemed 11 andre spanske Generaler skulle have faaet deres Aften, og være blevne anviste hver især et Opholdsted af : Regjeringen. Naar Kongen kommer til Madrid skal den ny Grundlov forelægges ham. Man troer, at det gamle System vil atter vorde indført, hvori Clerus (Geistligheden skal have første Stemme og Adelen den anden. - Vor Minister ved det Kgl. spanske Hof, Grev v. Dernath, der i nogle Maaneder har opholdt sig i Khvn, begiver sig om føie Tid igjen tilbage til Madrid. Han ansees for at være en af Danmarks meest udmær4de Diplomatiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Der fortælles, at en Kapuziner holdt i Sevilla en Prædiken for den spanske Konge, hvori han roste Hs. M. ordi han egenhændigt havde syet en Kaabe for Jomfru Maria. Da Kaaben var færdig, hængte han den selv en Himmeldronningen i sit Kapel. En Dag, da Fordinand laae paa Knæe for hende, havde Figuren 3 gange i nikket til ham og dreiet fine Hofter, for at vise ham Kaa dens vidunderligdeilige Folder. Fra dette Øieblik a høyde Kongen med Tillid forventet sin Befrielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Paa to Steder i det russiske Rige har man i Jordens Indre opdaget Guld i Mængde. Det ene Sted er langs med Uralbjerget, hvor der i en Strækning af 300 Werster findes Guldkorn i saadan Mængde nogle Favne under Grønsværet i en leret Jord, at denne kun behøver at udtværes for at finde Klumper endogsaa paa 6 Markers Vægt. Det andet Sted er i Siberien, hvor man i en udtørret Bjergflod har fundet Guldstøv i Endelig Mængde og af den fineste Gehalt. J Glasgow er i denne Tid passeret en Begive, hed, man aldrig hørte Mage til. En frugtsommelig Pige havde udlagt en gift Mand som Barnefader, me denne fralagde sig det ved Eed, hvilket gjorde et saa stærk. Jndtryk paa Moderen, at hans Navn og Person stedse vævede for hendes Phantasie under Svangerskabet og see, 10 Dage efter Fødselen kunde man tydelser og Navn: John Baad, Sammes nets høire Øie. En nendelig Hof Nysgierrige samme vid, en Mængde Væddemaal gjøres, og Læder (som nok ikke ville seile tvertimod den offenge Menings Strøm 7) have erklæret : "Tingen kunde ikke tilvejebringes ved konstige Midler, og Regnbuehindens Strander, var saaledes dannet, at man, uden nølagtig Undersøgelse, kunde tage Striberne deri for Bogstaver Naar Fosteret saaledes kunde stemples, vilde den rette Barnefader i Fremtiden let kunne udfindes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Det er vist uden Exempel, at en Privatmand har gjort en saadan Opoffrelse som Friherre v. Wulfeler Haag, der af sin store Formue har givet en bestemt Anviisning paa 2 ½ Million hollandske Gylden til Græker. nes Understøttelse i Frihedskampen. Med og Efterverdenen vil paaskjønne dette store Offer paa Menneskehadens Alter, hvilket tilligemed den almene Stemning i Holland, hvor Handelen agtes saa høit og ansees for saa vigtig, er en Ære for hele Nationen. St. Helena, denne Rottes. - siger en Reisen. de - navnkundig ved de nyere Tiders mærkeligste Mand. Napoleon, er nu gandske det Modsatte af hvad den var. Nu spærres Adgangen dertil ikke mere af noget Skib, ingen Skildvagt forstyrrer nu Vandreren mere at spadsere paa Øen, ikke engang paa Veien til Napole. ons beskedne Grav, som for nærværende Tid er den en ste Gienstand som lokker Fremmede til Øen. Fæstning. værkerne forfalde, Napoleons Huus er blevet en Sal. ne Plat i Ostinet er an som før, kan en Plads, at legge saal Bandind for dem som fale til Ostindien. end denne Tildragasse kunde dages : da at en stor Dal af Mandskabet paa en Haandigader kunne bekræfte Sand. den en Da Suder en Dag laae nær Kysten og det og maae besade Capitainen at sætte Jøllen ud og saa Landsfor at skaffe Brænde; en af Matroser. i det hende stille sig fra de øvrige og vankede byde ind i Skoven, graadte i den høieste Angest ved et sær en ste Lovinde nærme sig ham; hans Angest den malin blandet med Forundring, da den lagde ser hans Fødder og saae meget alvorligen snart paa han saaet paa et eenligt Træe, der stod i en kort Af saade efter Gientagelsen af flere af disse Øiekast stod en lonasen og og gik henimod Træer, seende sig til dag saa en han ønstede, at Matrosen skulde følge da der som Sømand ikke letteligen kom udgatning i hvilkensomhelst Fare han stædtes udi, gen, da han kom til Træet og saae op, been har en uhyre Davian (stor Abekat) paa en Smed to Lovenger i Armene, som han formominde, da hun krøb ængsteligen og logrede : ret. Jack vendte Skraaet i Mun at lidt, og da han ikke fandt det raa i Træet og Stammen ikke var saa ne, var han sig til at kappe Træet med sin stod stille og syntes meget opmærksom : faldt, sprang hun strax hen paa Bavianen, da denne i et Øieblik, og gav sig derpaa til at ler Smaae. Vor Helt, der just ikke var endelig opmuntret ved at være Vidne til den al og sattighed, hvormed Løvinden var bleven færde med den store Davian, tænkte nu paa en forsigtig Berg, men Lovinden kom logrende til ham, gneed, at Hoved frem og tilbage af hans Been, som om hun gaae vise de Taknemmelighed, derpaa tog hun først den ling og har den i Flaben ind i en Busk, og kom saa en for at afhente den anden. Efter den sidste Trans et troede Jack nu uden Skamme at kunne trække sig Aalen og ilede hen til fine Kammerader, hvor af: alle havde været Vidner til hiin Scene, og, selv ube ordnede havde overgivet Jack til sin Skjæbne. hiesig i Montenegro lever en Olding paa et Aar med følgende Efterkommere: 1) en Søn paa de. 2) en Sønnesøn paa 82 Aar. 3) en Gaassannesen paa 60 Aar. 4) en SønssønssønneAar. 5) en Sønssønssønssønnesøn paa er og en Sønssønssønsønssønnesøn paa 2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Handelson har i Nystberien fundet en Fuglekloe, saa er en Alen lang. Jackutserne har forsikret ham, at de paa deres Jagttag afte have fundet Skeletter og medre af denne ubekjendte Fugl. Dens Penneposer ere tre, at en Menneskemm kunde rummes der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
J Brussel lever nu en Engellænderinde, der syer, broderer og maler med særdeles Talent Miniaturportraiden Hænder og Armee, En Landsbyeskolemester i Thuringen, bekjendt som Componist, har den Kiephest, at han i mange Aar har bearbeidet Variationer af Theemaet : "Fryd dig ved Lidet Han skal allerede have frembragt henimod 1200 saadanne Bariationer, og har det faste Forsæt, at vedblive dermed saalænge han lever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Den unge Grev Las Casas gifter sig i denne Tid med en Datter af den rige Bogtrykker, Hr. Cotta vorCottendorff i Stuttgardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Af en sperificeret Fortegnelse over Staden Pariser. Jndvaanere, sees, at den har 1200 Viinhandler, 500 Skuespillere, Dandsere og Sangere, 1023 Læger og Sanitetsbetjente, over 1600 Urtekræmmere, samt 9d Friseurer og Barberer, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Parisernes Lystvandringer, til den en Miilsvel fra Paris liggende By Boulogne, skrive sig fra Begyndelsen af det 15de Aarhundrede. Dengang kom der en Barføddermunk, ved Navn Richard, hjem fra den hellige Grav og prækede i hiin Bye med en saa tordnende Salvelse imod Luxus og alt jordisk Væsen, at hele Paris strømmede ud for at høre ham, at man endog offentligen, til Tegn paa Anger, lod opbrænde paa Gaderne hele Dynger af den Tids Stads og Modekram, Spilleborde, Billarder, Kort o. m. Dette Sværme frie kom imidlertid snart af Moden, tilligemed RichardsPrædikener; men Reiserne til Boulogne, der vel ogsaa var det Lystigste ved Sagen, ere blevne ved til den DagI Paris er nylig skeet et snorrigt Misgred. En Person ved Navn Salomon lod sig nylig forføre til at slaae Vinduet ind hos en Conditor og gjøre et vældigt Greb i en Kasse med forgyldte Bonbons, der gandske havde Figur og Udseende af Guldmynter og som han i sin blinde Jver holdt for virkelige Guldstykker. Ulykkeligviis blev han greben, og, uden Hensyn til hans ulyksalige Feiltagelse, dømt for voldsomt Jndbrud til 10 Aars Slaverie og Brændemærkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
J Engelland anvender man nu Fiskebeen under Støvlerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
J Tydskland har man nu bragt Ali Pascha af Janina" paa Skuepladsen, i et efter det Franske bearbeidet Skuespil. Ved Enden af Stykket stikker Alt ved et Pistolskud Jld i Krudtkammeret, og sprængen sig selv med alle sine Fjender, som bestorme Kastellet, i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
J Breslau havde en Spekulant, en vis Hr. Cudasch, fornylig oprettet et formeligt Giftermaals Bureau; men desværre er denne fortræffet lige Anstalt allerede gaaet ind igjen. Jmod visse Gebyhrer kunde giftelystne Damer her lade sig indskrive, med deres Qvaliteter og Qvantiteter, i en Protocoll. og paa denne Maade blive Giftermaals=Candidaterne bekjendt. Man kan let tænke sig, til hvilken Scandal dette gav Anledning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Hr. Klaproth, Søn af den berømte Chemikushar beriget det tydske Alphabet med sex nye Bogstaver, som svare til det franske i, det spanske en og de orientalske Lydisch, tøi, dsch, og th. Hele Tronhjems Stift har i Løbet af denne Sommer været hjemsøgt af en skrækkelig Landeplage, de saakaldte Lemæn eller Fieldmuus, der i Millioner have væltet sig frem fra Sted til Sted og for en stor Deel fortæret baade Ager og Eng; ja endog paa mange Steder, trængt sig ind i Laderne og kastet sig paa det tørre Foder. Fiere Egne frygte for Mangel, fordi det indhøstede Pro duet baade i Qvantitet og Qvalitet er ved disse skadelige Dyr blevet saa betydelig forringet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Fra Thorwaldsens sidste Ophold i Kiøbenhavn anføres følgende skjønne Karakteertræk. Ved Jndgangen til Charlottenborg traf han endnu den samme Portner, ved Navn Jørgen, som i hans Barn, dom saa mange Gange havde sladdret og spøget med den lille Berthel. Med Hatten i Haanden og det graa Hoved ubedækket træder i Porten den Naarige Olding frem for den store Konstner, som er Gienstanden for alle Samtaler blandt alle Stænder i Kongestaden. Han betragter ham lidt og tænker ved sig selv : "Ogsaa Dine Haar, Berthel, har Tiden blege net noget men ikke faldt det ham ind, at den berømte Professor Thorwaldsen skulde gjenkjende den gamle, nu saa forandrede og affældige Portner. Dog, neppe var Thorvaldsen bleven den gamle Ungdomsven vaer, førend han, med Taarer i Øinene og rørt Hjerte, faldt Oldingen om Halsen, trykte ham til sit Bryst og raabte med halv undertrykt Stemme: "Jørgen gode Jørgen, gamle, ærlige Ven! lever Du endnu 2 En Dame, som henimod Aften var kommen til Faaborg, erfarer, at en Skipper med en agtet Familie samme Aften agtede at seile til Kiel, og at man, naar Vinden blev staaende, kunderende Touren i 7 Timer. Hun resolverer da at ville følge med, for at besøge en derværende Veninde, indskiber sig og begiver sig strax til Ro i en Køje. De andre Passagerer holde sig paa Dakket, neppe ere de kommen til Seils førend Vinden, dreier sydlig, Storm og Mørke tiltager, og Passagererne paa Dækket overtale Skipperen, imod at faae sin accorderede fulde Fragt, at vende om, efter at de have krydset et Par Mile. Damen i Køien erfarer intet afdenne Retourseillads, og man kan forestille sig hendes Forundring, da de andre Passagerer ere komne i Land og Skibsfolkene, som finde hende i Køjen, vække hende og spørge: om hun ikke ogsaa vil i Land, og hun da ved Udtrædelsen af Kahytten seer, istedetfor Kiel det hende velbekjendte Faaborg ligge for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
I Khons. Adresseavis No. 25 læses følgende nalve Stropher, foranledigede ved Mad. Kirstine Rasmus. sens Fødselsdag den 5te Novbr. Lev med Din Ægtemage ret glad og lykkelig: Gid han, som ny, om mange Aar og Dage maa tilske Dig, Og ved Din Side altid nyde fra Velsignelsen, der skjænktes Eder begge to af en Veninde H. R. P.J samme Blad bekjendtgjør Bødkermester Reimer følgende: "De Herrer Grosserere, Kjøbmænd, med Flere, som behøve Bødkerarbeidere, kunne hos mig erholde Bødkersvende upaatalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Controlleur Mylius har i Adresseavisen ladet indtrykke følgende udmærkede Avertissement: "Hs. Høiærværdighed, S. T. Hr. Pastor Mulff, ville behage at modtage min og Søns oprigtige og velmeente Taksigelse, saavel for den ved min Stismoders, Frue Generalinde Anne Ellene Mylius, fød Ølgveds, Jordefærd afholdte skjønne Tale som for Jordspaakastelsen. Dog gjerne ønskede jeg at Deres Høiærværdighed ville deraf (af Jordspaakastelsen?) meddele mig nogle saa trykte Exemplarer, til Minde om Oldingen og Deres Høiærværdigheds Venskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Viborg, den 16de November. Jgaar bortreven haardnakket Stakaande vor saare agtværdige Læge, Hr. Krigsraad Bagger. Hans Død var et føleligt Tab for denne By og Omegn. Thi han var aldeles utrættelig i sit Kald, saa han aldrig, end ei under denne sin langvarige og smertelige Sygdom, undslog sig for besværlige Pligt-Reiser. Og ligesaa villigen som han indfandt sig hos den Velhavende, der kunde erkjende hans Uleilighed, ligesaa villigen besøgte han, og ligesaa ufortrøden pleiede han den Fattige, af hvem han ei kunde vente sig mindste Erstatning. Og derfor saae han med beundringsværdig Rolighed sin Opløsning imøde, og benyttede sin fulde Aands Kraft, der blev ham til Deel, indtil hans sidste stille Dødspust, til den meest overlagte og menneskekiærligste Ordning af sine Anliggender. Blandt Andet anordnede han og sit Liigs Aabning, for saaledes, endog efter sin Død, at virke til Frelse for Menneskers Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Aalborg, den 20de Novbr. Jgaar bragte Posten den Efterretning, at Galeasen Anne Marie, Capt. Jens Sørensen, drægtig 37 Commercelæster, tilhørende Etatsraad Lauriz Kiellerups Dødsboe, er paa Hiemreisen til Aalborg fra Setubal (St. Udes) aldeles forliist i det haarde Veir den 31te October ved Cherbourg, men Mandskabet er bierget. - Med samme Post haves Efterretning, at Skonnerbriggen Clarence, Capt. Chr. Larsen, der i sin Tid i Aarhuus Stiftstidende ommeldtes, som stødt ved Hersholmen, er lykkeligen kommen den 3die dennes til Noirmoutier, og at den ved bemeldte Strandingstilfælde ingen videre Skade har taget, end at een af dens Roerlokker gik i Stykker. - Aalborg eier nu efter Galeasens Forliis, kuns af kiøle og kravelbygte Fartøier over 10 Læsters Drægtighed, ialt 19 Stykker, nemlig: et Skib, to Brigger, en Skonnerbrig, to Skonnere, en Kuf, fire Galeaser, en Smak, tre Slupper og fire Jagter, hvis Drægtighed tilsammen udgiør 606 Commercelæster. Saameget har Aalborgs Skibsfart tabt sig i en tre Aars Tid. - Sildfiskeriet i Liimfjorden har i Mandsminde aldrig været saa slet i noget Efteraar, som i dette, og der er til udenlandske Steder endnu ikke udclareret flere end to Ladninger. de to sidste Nætter har Fiskeriet dog taget en anden Vending og man kan efter et lyst Overslag regne, at den imellem Aalborg og Hals allene (uden at regne den øvre Deel af Fjorden) er sisket Sild for omtrent 12000 Rbd. Prisen var løben op til 56, men idag falden til 32 s. pr. 80 Sild. - En Læst saltet Sild kan nu faaes for 100 Rbd. eller lidet derover. - Med alle andre Producter er Handelen gandske stille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 29de Novbr. om Aftenen Kl. 6 opføres paa Polphymnias Theater: Freyas Alter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Lystspil i 3 Acter af Ohlenschlæger. Billetter hertil for Medlemmernes Børn og Andre dertil berettigede, kunne som sædvanligt at hentes hos Hr. Kjøbmand Røgind. De Medlemmer som ønske at indføre Fremmede til Forestillingen, ville i overeensstemmende med Lovens 831, behage iforveien at henvende sig til Hr. Raadmand Olsen desangaaende. Indgangen aabnes Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Søndagaften opføres: Portraiter, eller Misforstaael, sen, Lystspil i en Art af Kotzebue, og Jeppe paa Bierget, Commedie af Holberg i 5 Acter. For sidste Gang: Mandagaften: Julius von Sassen, Sørgespil i 5 After af Zschokke. S. Steiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvisition bliver Onsdagen den 17de Decbr. næstk. og følgen. de Dage holdt offentlig Auction over noget hos Frederik Tolstrup her i Byen udlagt Løsøre og Besætning samt endeel Korn og Høeafgrøde. Auctionen afholdes i bemeldte Tolstrups Gaard No. 35 paa Adelgaden her i Byen og begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. - Conditionerne vil blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 28de Novbr. 1823. Stimfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Bundtmagerarbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Som sædvanlig er jeg undertegnede forsynet med et velsorteret Partie Bundtmagerarbeide, bestaaende af: alleslags Vinterkaskjetter og Jagthuer, ogsaa en ganske ny Slags Vinterkaskjetter af en ny Facong, og særde. les hensigtsmæssig til Reiser, saaog med Pels forede Dameskoe og Støvler af Fidtlæder, Sælskind og Safian, forede Mands- og Damehandsker. Ligeledes er jeg forsynet med et Partie velsorterede Kaabebesætninger af mangeslags, nu meest brugelige Skind, og til forskjellige Priser, (hvoriblandt nogle til 24 s. pr. Alen Dame=Modester, og Pelleriner af mange Faconger og forskjellige Slags Skind, Mands, Reisestøvler og Kaloscher, Fodposer og Kurve, Underfoder til Mands og Dame=Peltser af forskjellige Slags Skind, med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som sælges til meget billige Priser, og indestaaer jeg for Varernes Godhed. Bestillinger fra Udenbyes besørges hastig. - Sammesteds kjøbes Ræveskind, Jlder, Maar=, Brok Odder, og flere Sorter Vildskind, og betales for samme den høieste Priis de ere værd. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Engelskvalsede Zinkplader, haves bestandig til Oplag og sælges af Undertegnede, Aarhuus og Randers til 4 Rbd. Sedler for en Plade der er tre Alen lang og en Alen bred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Disse Zinkplader bruges nu overalt til Tagrender og Rør, (uden Maling da de ikke ruste.) Skotrender, og Blytækkerarbeide, samt til Skibe istedet for Kobber, forhudning. De gjør samme Nytte som Kobber og koste ej meer end Blikplader af samme Tykkelse. Ph. H. Ree & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Hos P. Frausing er Berberits-Stiklinger til i Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-22
Da det, ifølge Kongelig allernaadigst Privilegiuner mig tilladt at anlægge Farverie og Trykkerie her Byen, saa har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, at samme nu er i Drift i Madame sal. Niels Koldings Gaard, hvor Enhver kan indlevere alle Slags Tøyer, som kunne ønskes farvede, trykkede, stampede, overskaarne og pressede. Reel Behandling og billig Betaling, samt hastig Expedition forsikkres. Ebeltoft, den 6te Novbr. 1825. J. L. Kragh. En at to store 3 Etage Kakkelovne, som og forskjellige større og mindre Bilæggere, ere at bekomme tilkjøbs for taalelig Priis i Aarhuus hos R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-25
Aar 1823. No. 168. den 25de November. Tirsdagen. med Brevposterne den til Forsendelse : privilegerede Kongelig allernaadigst. Stiftstidende. Kludhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-25
Nyheder fra Udlandet. Sydamerika. Jnteressant vil det nu vorde, at vende sin Opmærksomhed en Stund fra Spanien over til dens fordums Kolonier, der synes, for bestandigt at ville sikkre sig deres Uafhængighed. Londoneravisen Coureren, der holdes for Ministeriets Organ, har alt meddeelt nogle vigtige Artikler, som til ulde viser, hvad Partie Engelland vil tage i denne er hele Europa saa indstydelsestige Sag. en delses liden som Montezuma spaaede, er nu - ifølge hiin Tidendes Mening - forhaanden, Barnet er vorden Mand, og afkaster nu Ledebaandet. Spanien, kan aldrig mere bringe sine fordums Kolonier under Aaget. Uafhængigheden er faktisk fuldbragt. Hvor latterligt, at Frankrige troer, at kunne hielpe Spa en ogsaa her tilbage paa den gamle Fod. Var der u gen Sandsynlighed for det, da vil afgjørende Skridt i fra Englands Side vorde nødvendigt. Fastlandsmag, terne ynde ikke Amerikas Uafhængighed, af Frygt for Udvidelsen af Engellands Handelsforbindelser. Engellands Erkjendelse gjør ikke 6 nye Stater med 117 Mill. lioner uafhængig; men ville disse vel lade en europæisk Kongres raade over sig? J det mindste vil ingen Se sandt fra Storbrittanien møde ved en Kongres, der i formaster sig til at ville bestemme Amerikas Skjebne. Tore Konsulers Afsendelse til Sydamerika er et Skridt, hvorpaa Fastlandsmagterne ei vare forberedte. De vilde gjøre os afhængige af en Kongresses Bugter og Krumele, som vi ikke ville oppebie. Herved have vi factisk erkjendt hine Staters Uafhængighed, og længe vil det ikke vare førend vi ogsaa sende en Minister did. Planen til det forehavende Korstog meddeler Bladet Times, efter paalidelige Kilder saaledes : "De allerede udrustede Skibe i Cadix skulle forøges med 2 Fregatter og 3 Korvetter, og efterhaanden som Spanien kan tilvejebringe Penge, skal der fra forskjellige Havne i Europa fragtes Skibe til at overføre 20,000 Fodfolk og 2000 Ryttere, der skulle tages af de Upaalidelige, anførte af den erfarne Morillo. Paa Havannah vil man samle sig. Det første Angreb vil gielde Mexiko, hvor man venter Bistand af Aristokratiet og Geistligheden. De europæiske Magter skulle vindes ved Løfter og frie Handel &c." - Kourerens værde Sprog har saalunde forhuset hans Landsmænd, at Morningchronicle bemærker : "Hvo havde ventet en saadan Philippiko mod vore høie Bandsforvandte, Hr. Cannings Torden synes nu ikke længere at slumrel(Man tænke sig da hvad Sensation de maa have gjort hiinsides Kanalen, Om der nu paa disse raske Yttringer følger Andet end - Pennekrig, maa Tiden lære.) Som i etslags Forudfølelse af hvad der forberedes i Europa, have de forhen spanske nu Fristaterne i Sydamerika, indgaaet en Of= og Defensiv-Traktat ei allene mod Spanien, men imod ethvert andet Land som vil antaste deres dyrekjøbte Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-25
Spanien Frihedsholten General Riege er virkelig bleven henrettet i Madrid den 7de Novbr. og det uden at Folket rørte sig. Ridende baglænde, paa et Æsel førtes han igjennem Gaderne til Galgen. Paa Veien faldt han fleregange i Afmagt. Medens Henrettelsen herstede den største Rolighed. Hele den franske Garnison var under Vaaben og stærke Afde i linger havde besat Egnen om Sebadapladsen, hvor Henrettelsen gik for sig. Hviva eel rey absolutolevar den sidste Lyd som klang i Riegos Øren. Fra Murcia skrives den 28de October: "En en uhyre Folkemængde begav sig i Gaaraftes under Raa- bene: viva la religion, riva la santa inquisicion til Jnqvisitoren de Castros Huus. Nogle ste ind af Vinduerne til ham og sagde, at de paa Folkets indstændige Begjæring kom til ham, som den eeneste i Murcien værende Jnqvisitor, for at anmodham om at føre Troens Banner. De satte ham derpaa i en Lænestol og bare ham paa deres Skuldre til Stadsraadssalen, hvor Danneret blev ham formelig overgivet. Derpaa satte han sig tilligemed en stor Mængde af det hellige Officiums Bisiddere i Procession igjennem Staden med det hellige Banner og Kongens billede foran sig. Derpaa blev der ved Stads raadet opsat en formelig Ansøgning til Kongen om den hellige Jnqvisitions Gjenoprettelse. - En lignende Ansøgning er bleven indsendt til Kongen fra Landsoverretten i Catalonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-25
General Ballasteros er bleven indbragt til Sevilla under stærk Bevogtning og sat ind i en Kasserne: Samme Dag afsendtes en Expres derfra med befaling til at arrestere Morillo. Samme Stads Geistlighed have gjort Hs. M. Kongen en Foræring af 2 Millioner Realer. En Franciskanermunk holdt nylig der en Prædiken, hvori det blandt andet hedte: "Lægger ikke Dolken af Eders Haand førend J have udryddet Eders Fiender, de ugudelige Konstitutionelle, de kjætterske Frimurere fra Jordens Overflade. Skaaner ikke heller deres Qvinder og Børn, thi det andet Kjøns Lokkelser ere farlige. Qvinderne forføre Mæn dennes Hjerter, og føre dem fra en Forbrydelse til en anden, indtil Fordærvelsens Afgrund." Mina har indskibet sig til Gibraltar, for derfra at begive sig til Engelland. Roten er gaaet med et Skib til Genua, for at begive sig til Schweiz, hans Fædreland. Den konstitutionelle Armee i Catalonien vorder ligesom Ballasteros's lagt i Kantonnements og derpaa opløst. Tarragona og Hostalrich ere tagne i Besiddelse af franske Tropper. Badajoz og Carthagena have overgivet sig.