JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
J Stiftstidenden No 30 er yttret Ønske om en Adskillelse af Borger- og Almueskolevæsenet i Nykjøbing, Det er Noget, som enhver Ven af et vel organiseret Skolevæsen ikke kan andet end ønske bragt til Udførelse, og som i fuldeste Maade fortjener alle Borgeres, men især Communalbestyrelsens og Skolecommissionens, særdeles Opmærksomhed. Det vil være overflødigt her at udvikle Grundene for Nødvendigheden af et vel ordnet Skolevæsen; thi det kan vel i vore Dage antages erkjendt af Alle, at uden Kundskaber og Dannelse er det nuomstunder saa godt som umuligt at komme frem i Verden og vinde sine Medborgeres Agtelse og Tillid og kun saare sjeldent erhverves grundige Kundskaber og sand Dannelse, uden at være bygget paa en hensigtsmæssig Underviisning i Barndommen. Betragte vi nu Skolevæsenet i Nykjøbing, da vil det blive indlysende, at dets væsentligste Mangel er den, at Byen savner en Borgerskole, som svarer til dette Navn; thi den, som nu kaldes saaledes, fortjener det neppe, men er ikke at ansee for meget andet end en Almueskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Antallet af skolebesøgende Børn beløber sig fortiden til omtrent 180. Herfra draget Realclassens 18 Disciple blive 162 tilbage. Af disse kunne 120 a 130 regnes til Almuen, og kun 30 a 40 ere Børn af Borgere og Andre udenfor Almuen. Men blandt disse findes en stor Deel, som ikke staae over, men i flere Henseender under Mange af Almuens Børn. Det kan altsaa antages at omtrent 1/2 af det hele Antal hører til Almuen og kun 1/2 er Børn af Forældre udenfor Almuen; og det er vistnok fornemmelig occonomiske Hensyn, der er Aarsag, at endnu nogle faa af de bedre Borgeres Børn søge Skolen. Spørges nu og Grundene, hvorfor en saa lidet Antal af disse benytte den, da er det let at finde Svaret herpaa. Skolen er nemlig med det Antal Børn, som deri findes, og dens deraf følgende nuværende Organisation, ikke istand til at forskaffe den en Underviisning, som kan ansees passende for de Stillinger, hvori de itiden kunne haabe at komme. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
J Anledning af en Yttring i fornævnte Nummer af Stiftstidenden, at Skoleskatten i de 2 sidste Aar er forøget med 200 Rbd. aarlig, maa sluttelig bemærkes, at en saadan Forøgelse ingenlunde har fundet Sted. Grunden til, at det maatte synes, som om dette har været Tilfældet, er den, at tidligere indbetaltes særskilt i Skolekassen 200 Rbd. foruden Skoleskatten; men efter den nye Communalforfatnings Jndførelse ere disse 200 Rbd. indbefattede i den Sum, som nu samlet udbetales af Kæmnerkassen. En Forøgelse har saa lidet været fornøden, at Skolekassen endogsaa med sine sædvanlige Jndtægter nu aldeles har afgjort en Gjæld, den havde, og den vil efter al Sandsynlighed ved indeværende Aars Udgang have en Kassebeholdning af omtrent 200 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Af Aarsberetningen om det kongelige Landhuusholdnings-Selskabs Forhandlinger fra August 1838 til August 1839 erfares, at Selskabet understøtter den paa Frysendahl ved Aarhuus oprettede landoeconomiske Læreanstalt, idet det for 4 Elever ved denne Anstalt aarlig betaler 100 Rbd. for hver, Som et af de virksomste og mindst bekostelige Midler til at naae det for Staten og dens Borgere, høist vigtige Maal: Agerdyrkningens Fremme blandt Bondestanden, anseer Selskabet Landvæsensskoler i Forbindelse med Mønster=Avlsbrug, og det er derfor interessant at erfare, at der nu gjøres en Begyndelse med at faae en saadan Jndretning sat i Værk paa det kongelige Odsherredske Gods. Jfølge et til Rentekammeret indgivet og af Selskabet anbefalet Forslag fra Skolelærer Schou i Grevinge, er det nemlig ved kongelig Resolution af 11 Juni 1839 bifaldet, at en i Frenderup liggende Fæstegaard, som den hidtilværende Fæster havde tilbudt at afstaae, indtil videre overlades Schou til Brug, for der at fremstille et Mønster for et Bondeavlsbrug og tillige at give en Deel af Godsets confirmerede mandlige Ungdom practisk Underviisning i Alt, hvad der henhører til en saadan Gaards hensigtsmæssige Behandling, hvorhos det er overdraget Landhuush. Selskabet at sørge for, at denne Læreanstalt kommer i Gang, samt at føre midlertidigt Tilsyn dermed under Rentekammerets Overbestyrelse. Selskabet har i afvigte Aar skienket Bidrag af Bøger til Bogsamlinger, oprettede i 35 forskjellige Sogne, og foruden dets egne Forlags skrifter og andre, der udelukkende afhandle landoeconomiske Gjenstande, har det ogsaa til adskillige Laanebogsamlinger uddeelt andre underholdende og belærende Skrifter. Til 35 forskjellige Jndivider har Selskabet i det forløbne Aar skienket sin Understøttelse til en bedre Jorddyrkning, og Beretningen. nævner Gaardmand Hans Skafte i Lille-Annede paa Lolland blandt dem, der have faaet Løfte om aarlig Pengehjælp i de tilstundende 3 til 5 Aar, til Mergling og andre Grundforbedringer, saavelsom til en bedre Drifts Jndførelse. Tildeels som Paaskjønnelse for udviist særdeles Virksomhed har Selskabet skienket Svingplove til 9 Jndivider, samt nordamericanske Plove til 5 Huusmænd, som Opmuntring til at fortsætte deres Lodders Dyrkning ved Hjælp af deres Køer. Skolelærer Biørndali Thisted Amt, der alt tidligere var Selskabet bekjendt som en vindskibelig Agerdyrker, har det skjenket en Erstirpator, og Snedker C. Hansen i Seerup, Viborg Amt, som til Egnens Gavn beskjæftiger sig med at forfærdige Agerdyrkningsredskaber som de omhandlede, er overladt et Par Svingplove og en Scarificator, for af ham at benyttes som Modeller. De af Selskabets Landvæsenslærlinge, som dertil vise Lyst og Haandelag, nyde paa dets Bekostning Underviisning i at tildanne Træværket til saadanne Redskaber, og de flinkeste erholde ved deres Afgang hver en Svingplov. Huusmand Andersen i Voldtofte ved Assens er skienket 50 Rbd. til Udvidelse af hans Værksted, hvorfra han især leverer meget søgte Rensemaskiner. Beretningen omtaler de afholdte Præmiepløininger i Sors Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Lolland og Falster og Fyen, som en Foranstaltning, der har til Hensigt at befordre Svingplovenes Udbredelse, og som overalt skienkes al ønskelig Deeltagelse fra Landboernes Side. Selskabets Agtelsestegn eller Pengebelønninger for Landboflid er tildeelt Gaardmand J. Pedersen i Hjørlunde, Frederiksborg Amt, (2det Sølvbæger); Gaardeier J. Blach i Tostrup, Randers Amt, (3die Sølvbæger); Gaardfæster H. Jørgensen i Darup ved Assens (4de Sølvbæger); Sognefoged B. Schou i Naiberg, Ringkjøbing Amt, (4de Sølvb.); J. Panduro paa Hverringe Gods i Fyen (5te Sølvb.); Parcellist L. Nielsen i Overlund ved Viborg (50 Rbd.); Gaardmand H. Nielsen i Langsted, Odense Amt, (50 Rbd.); Huusmand L. Mikkelsen i Kjersgaard, Aarhuus Amt, 120 Rbd.) og Huusmand P. Thøgersen i Skousted, Thisted Amt, 120 Rbd.)Med Hæder nævnes 3 Gaardmænd og 2 Huusmænd. Hyppige Ansøgninger og Understøttelse til Landboforbedringer, Præmie=Æskninger for udviist Driftighed i Jordbrug og Huusflid, ere i Aarets Løb indkomne, som Selskabet, hvor hæderlige flere af de anmeldte Bestræbelser erkjendtes at være, dog ikke, efterat det har inddraget sine Præmieopgaver, har kunnet tage i nogen særdeles Betragtning. Da der tillige jevnligen indløbe Æskninger fra Tjenestetyende, som have tjent længe og tro, bemærkes det gjentagende, at Selskabet ingensinde har befattet sig med denne Gjenstand. Af det Uddrag af Selskabets Forhandlinger, som Beretningen indeholder, sees, at det tidligere fremsatte Ønske og fra Rigets forskjellige Egne at blive meddeelt tilforladelige Efterretninger saavel og Egnenes Agerbrug i Almindelighed, som om interessante oeconomiske Forsøg og Erfaringer, kun tildeels er skienket imødekommende Opmærksomhed; dog antages det som afgjort, at Agerbruget paa de fleste Steder er i glædelig Fremskriden. - Til Selskabets ordentlige Medlem er optaget Kammerherre, Grev C. D. Reventlow til Grevskabet Christianssæde i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Jfølge det meddeelte Regnskab har Selskabets Jndtægt i Aaret 1838 været 10,425 Rbd. og Udgiften. 9,285 Rbd. Selskabets rentebærende Fond udgjør ialt 127,221 Rbd. 16 s. Ved et af afgangne Etatsraadinde Koefod oprettet Testament har ovennævnte Kapitalformue nylig faaet en Tilvært af 5000 Rbd., hvoraf de aarlige Renter skulle anvendes til Landvæsenets Fremme. - Sluttelig maa det endnu bemærkes, at selve Beretningen er om sendt til Landets geistlige Embedsmænd, ved hvis velvillige Foranstaltning den vil forefindes til Ud Udlaan enten i Landsbyskolerne, eller i de Laane bogsamlinger, som nu ere oprettede i mange Landsby Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Ved Parolen den 23de dennes er et allerede tidligere existerende, men i lang Tid ikke overholdt Forbud paa ny bleven indskærpet og igjen sat i Kraft, at nemlig Vagter og Commandoer paa Søn og Festdage, medens Gudstjenesten varer, ikke maae lade røre Tromme eller anden Musik naar de passere forbi Kirkerne; hvorhos det er befalet, at hvis i Fremtiden Vaabenøvelser finde Sted paa Søn- eller Festdage, det være sig af Linietropperne eller afBorgervæbningerne, da skulle disse Øvelser først afholdes efter endt Gudstjeneste, altsaa efter Kl. 4 Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Ved Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rets Dom af 21de dennes er Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, J. P. Grune, mod hvem der efter Cancelliets Ordre var anlagt Action for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, nemlig i Anledning af en Artikel i det beslagte N af bemeldte Blad for 24 Decbr. f. A. fra en af de Studerende, der have undertegnet den anden Adresse, til Kongen fra de academiske Borgere, bleven frifunden for Actors Tiltale og det Offentlige paalagt at bære Actionsomkostningerne. Antallet af de ikke næringsdrivende Grundeiere. i Kjøbenhavn, der i Medfør af Anordningen af 1ste Januar d. A. have taget Borgerskab, beløber sig endnu ikke til fulde halvtredsindstyve. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Læserne ville erindre, at vi i et foregaaende N have, efter Bladet Touristen, meddeelt et mærkeligt Exempel paa Maternitets Fralæggelse, og at en Retssag om dette ualmindelige Spørgsmaal for Tiden existerer i Jylland. Som en Curiositet fortæller det nævnte Blad angaaende denne Sag endvidere, at Amtmanden i det District, hvor Sagen forekommer, i Skrivelse til en anden Amtmand, i hvis Embedskreds Tingsvidne skulde erhverves, havde i Lighed med Anvendelsen af Udtrykket Paternitet hvor Nogen sigtes for at være Fader, i nærværende Tilfælde, fuldkommen analogt, brugt Udtrykket Maternitet", men dette befandtes siden, da det kom tilbage, forandret til Paternitet, ifølge hvis Betydning Enken skulde være sigtet for at være Fader til Barnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Kieler Correspbl. vil vide, at Kongen skal forleden have været ukjendt tilstede paa Ladegaarden, hvor han, efter først med Vanskelighed at have tilkæmpet sig Indgangen, paa det Nøiagtigste havde undersøgt denne Anstalt, over hvis mangelfulde Jndretning der i den senere Tid har været ført mange Klager i offentlige Blade. Paa lignende Maade, skal Kongen forleden have indladt sig i Samtale med nogle af Arbeiderne i Rosenborg Slotshave, og ligeledes en Morgen imellem Kl. 8 og 9 have havt en Samtale med en Fyrbøder paa een af Collegiernes Gange. Paa Fyrbøderens Svar: at de Herrer, som arbeidede i Collegiet, endnu ikke vare komne! skal Kongen have sagt til Manden, der ikke kjendte ham; at han kunde hilse dem, at Kongen havde været der. - Naturligviis kan man ikke indestaae for saadanne Fortællinger; men vist er det, at Hs. Majestæt er tidligt paafærde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Regnskabet over de Udgifter, som have fundet Sted ved Kong Frederiks Død og Ligbegængelse, er nu opgjort, og udviser, at disse, tilligemed de dermed forbundne Præsenter, beløbe sig til c. 100,000 Rbd., og ialtfald ikke have overskredet denne Sum. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Det er bleven afgjort i Bankdirectionen, at afdens 4 Medlemmer, som samtlige ere valgte til Deputerede i Østifternes Stænderforsamling, skulle Etatsraad Hvidt og Professor Bang møde i den (Kbhvnspst.) nu forestaaende Diæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Aalborg Avis bemærker, at Hs. Maj. Kongen ikke har givet noget Svar eller nogen Tilkjende givelse paa de fra Hobro, Randers og Greenaae indgivne Adresser. Den fra førstnævnte Byes Communalbestyrelse (i Decbr. f. A.) indgivne findes derhos aftrykt i bemeldte Blad. Den er kortfattet, og Landets Forhaabninger bygges deri, deels paa Hs. Majestæts tidligere Værk og høiberømmelige Jndsigt i Statsstyrelsen, deels paa de fra Hs. Majestæts nu ophøiede Stilling allerede udgaaede allernaadigste Forsikkringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
J Randers har i denne Tid i flere Aftener fundet tumultuariske Optrin Sted paa Gaderne imellem Soldater og Lærredrenge, hvilke have foranlediget Politiets Mellemkomst, hvorhos Politimesteren, Kammerjunker Kofod, har anholdt om Borgernes Medvirkning til disse Uordeners Forhindring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Af Flensb. Zeit. erfares, at nogle flensborgske Kjøbmænd, som vare reiste til Husum, for, under Medvirkning af Sagkyndige, at undersøge de derværende Havneforhold, have hjembragt den tilfredsstillende Overbeviisning, at Husums Havn uden meget betydelige Offere kunde blive af den største Vigtighed, saavel for Byens egen Samfærsel, som for Flensborgs Skibsfart og Handel. At gjøre Simonsberger-Havnen brugbar vilde derimod være forbunden med altfor enorme Bekostninger, da den ikke danner nogen egentlig Bugt, men snarere en Rende. Men allerede som den er, kunne selv de største Koffardiskibe løbe ind og overvintre der. Husums Havn vilde uden betydelige Omkostninger kunne udvides saaledes, at de store Koffardiskibe kunde losse i mindre end en Fjerdingveis Afstand fra Byen, hvilket nu forhindres ved Sandbankerne; Rheden er god og rummer henved 100 Skibe, men afgiver, navnligen naar der er Driviis, en meget farlig Ankerplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Helsingørs Avis" gjør det Forslag herefter at lade Stændertidenden udgaae, om ikke aldeles gratis saa dog for en yderst moderat og forud fast bestemt Priis, f. Ex. af 1 Rbd. Exemplaret, forat den saaledes kan komme til at opfylde sin Bestemmelse og blive en sand Folke= eller Borger-Lecture, den man maa ønske at forefinde i hver Mands Huus, hvor den kan læses efter Tid og Leilighed uforstyrret og med Eftertanke og ikke, som hidtil, behøver at gjennemjages i en Klub eller Læseforening. De øvrige med Bladets Udgivelse forbundne Udgivter maatte da indflyde under Stænderskatten, der, selv ved en Forøgelse af flere Tusinde Rbd., aldrig derved kan blive meere trykkende for den enkelte Skatteyder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Under 22de dennes er Provst W. B. Benzien udnævnt til Sognepræst for Asminderød og Grønholt Menigheder samt til Slotspræst ved Fredensborg Slot, Provst J. P. H. Bech til Sognepræst for Uby Menighed. Hr. Kammerherre v. Arenstorff til Overgaard (paa den søndre Side af Mariager Fjord) er blandt de flere Landmænd, der paa den senere Tid have erholdt kgl. allern. Tilladelse til at anlægge Brændeviinsbrænderi. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Fra Kjøbenhavn fortælles følgende Historie: En Kjøbmand fra R. havde Forretninger hos en Mand paa Nørrebro, Talen faldt hændelsesviis paa Fangernes Udbrud ved Kronningsfesten i Aaret 1815. Der opstod Strid og Udbruddet var skeet selve Kronningsdagen eller en anden Dag, Kjøbmanden tilbød et Væddemaal af 100 Rbd. og Kjøbenhavneren skal i sin Hidsighed have tilbudt at ville sætte 100,000 Rbd. derimod, Kjøbmanden har nu beviist, at hans Paastand var den rigtige, og sag søger, efter Sigende, Kjøbenhavneren; dog skal hanhave rabatteret sin Fordring, efter Nogles Beretning til 5000 Rbd., efter Andres til 10,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Blandinger. J Paris falbydes nu et lithographeret billede, der forestiller Demoiselle Dotations Jordefærd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
J jomfrueligt Smykke ligger den Hensovede udstrakt paa Baaren; Dhrr. Ministre og de 200 Deputerede, der opbøde Alt for at redde hende, følge dybt bedrøvede, og de fire kongelige Prindser bære Liigklædets Flige. J Afstand seer man en ung Dame med hendes Fader bestige en Omnibus, hvorpaa staaer Navnet "Sachsen Gotha.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Allg. Zeit. af 7de dennes indeholder en Artikel og Ruslands Forhold til Central-Asien, af hvilken N. Zeit. har leveret følgende Skildring: Chiwa, Hovedpunctet af den Oase, (frugtbart Jordstrøg i Ørkenen) som i Historiens Aarbøger benævnes Chowares, ligger ved de Canaler, der, afleddede fra Orus, (Floden Amn Der) gjennemskære Frugthaver og dyrkede Marker. Her, som i Persien og Afganistan, hersker en krigersk Stamme, Usbekerne, over de under Navnet Tadschiker bekjendte persisk arabiste Stadbeboere, et Forhold som Normannernes til Sachserne, Lombardernes til Romerne. Af de tre Porte, som føre til den truchmeniske Ørken, holdes den ene bestandig lukket. Fra et Taarn speider man Fjenden. Slavetorvet er opfyldt. Hvorledes et Folk, der udgjør 200,000 Sjæle, under saadanne Tegn paa svindende Cultur, aarlig med 2000 Kammeler kan drive en indbringende Handel med de tilgrændsende Egne, med Astrachan og Orenburg, lader sig kun forklare af det tidligere bemærkede Forhold, som finder Sted mellem Usbekerne og Tadschikerne. Fra Orenburg til Chiwa gives flere Veie, men den korteste af disse gaaer mellem det caspiske Hav og Aral-Søen, og udgjør omtrent 100 tydske Mile. Dog benyttes denne Vei kun af Chiwenserne tilhest og uden Bagage hvorimod belæssede Kameler gaae i Karavanner en Omvei af 30 Mile langs med den østlige Bred af Aral-Søen gjennem Karakalpakkernes Gebeet. Underveis drive Chiwenserne Tuskhandel, og erholde for en stor Deel af deres Varer Faar, der i Orenburg betales med Ducater og saadanne Varer, for hvilke de hos deres Naboer, Bucharerne, kunne erholde finere Stoffer til Klædninger for deres Fruentimmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
J Paris vare, for et Aar siden, to unge Mennesker dødeligt forelskede i hinanden. De talte kun og Flugt og Selvmord, fordi de ikke kunde ægte hinanden ligge paa Stedet. Efter et halvt Aars Forløb var Kjærligheden afkjølet, og Pigen var saa fornuftig, at ægte en anden Mand, som bød hende et sorgfrit Liv. Det var nu meget godt, men nu vilde hun ogsaa gjerne have de Breve igjen, hun havde skrevet til sin forrige Kjæreste, derlige, romantiske, ganske elskovssmægtende Breve. Den unge Mand gav dem ikke fra sig, men har den stedse paa sit Bryst. Hvad skeer? Den unge Mand gaaer en Aften hjem fra Theatret; en Tyv overfalder ham og fratager ham hans Brevtaske. Der ligger en Banknote paa 1000 Fres, deri; men hvad bryder man sig om Pengene, naar kun Brevene ere der Langtud paa Natten kommer den unge Mand hjem. Hvad finder han her, Sine Penge, sin Brevtaske, men ikke sine Breve. Hans gamle Kjæreste havde ladet dem stiæle. Der er nu desangaaende gjort en mærkværdig Proces anhængig; thi den unge Mand vurderer sine Breve til en halv Million Fres., og erklærer man ikke ham for afsindig, saa maa den skjønne Brud betale, der er ikke andet forNylig har en Sangerinde, en Mad. Schenck, fra Wien, ladet sig høre i Dresden, hvis Mage man ikke let vil finde; hun er nemlig paa eengang Bas-, Tenor- og Discant-Sangerinde. Lægerne beklage meget, at de ikke nærmere kunne undersøge hendes Strubes abnorme Structur, hvis Virkning paa hendes Tilhørere har vakt saa stor Forbauselse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Nykjøbings Skibsliste fra 1ste til 21de Marts 1840. Jndklarerede: Skipper N. Nielsen af og fra Svendborg med Ost; J. C. Wæver af Stubbekjøbing, fra Skotland, med Steenkul; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; M. Clausen af og fra Marstal med Fedevarer; C. Hansen af Marstal, fra Kiel med Stykgods; N. H. Christensen af Marstal, fra Kiel med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Udklarerede: Skipper C. Møller af Nykjøbing til Nysted, baglastet; A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Nysted med Korn; P. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn L. Madsen af Stege, til Norge med Korn; N. Nielsen af Svendborg, til Kiel med Korn; M. Clausen af Marstal, til Kiel med Korn; L. I. Cramer af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; C. Hansen af Marstal, til Kiel med Korn; J. Marquardt af Nykjøbing, til Rostock, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Reisende fra den 18de til den 25de Marts 1840 Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Mads Hansen, Kjøbmand Dan; Elev Aggerup; Jomfru Berg; Hr. Matzen, Fuldmægtig Bergenhammer; Pastor Næsted; Skovfoged Anthon. Med Personposten: Apotheker Schmidt; Juliane Hass; Hr. C. From, Kjøbmand Frise; Forpagter Krabbe. Udenfor Posterne: Gjæstgiver Thomsen; Hs. Excellence Greve af Hardenberg-Reventlow med Familie og Følge; Pastor Bech, Forvalter Møller. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten; Frøkenerne Treschow og Seher. Med Pakkeposten, Jnspectør Torm; Dhrr. Obel og From; Mad. Grandjean; Dorthea Jensen. Udenfor Posterne: Kammerherre og Stiftamtmand v. Jessen med Tjener; Cancellieraad Petersen; Feldbereder Scharff, Forpagter Wissenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-27
AVERTISSEMENTS. Priisopgave. En Sammenligning af Landboforholdene, saaledes som de ved Lov og Praxis have udviklet sig i Danmark, Hertugdømmene Slesvig og Holsteen og i de vigtigste fremmede Lande, vilde i flere Henseender være af megen Jnteresse. Deels vilde derved de mulige Fortrin, som vor Landboe-Lovgivning maatte besidde, blive mere erkjendte i Landet selv og bekjendte i Udlandet; deels vilde Undersøgelserne om de Forbedringer, som denne Lovgivning endnu maatte behøve, vinde i Sikkerhed, naar dermed forbandtes en nøiagtig Kundskab om, hvorledes de Forhold, der ønskedes forandrede, vare ordnede andensteds, og hvilke Følger deraf Erfaringen havde viist. I dette dobbelte Øiemed har en Fædrelandsven, der ikke ønsker sig navngivet, tilbudet at ville bidrage en Sum af indtil 500 Rbd. r. S. for en tilfredsstillende Besvarelse af følgende Priisopgave, som han har anmodet Landhuusholdningsselskabet om at udsætte, nemlig: at give en sammentrængt, critisk og sammenlignende Udsigt over Landboeforholdene, saaledes som de ved Lovgivningen og practisk have uddannet sig i Danmark, i Hertugdommene Slesvig og Holsteen og i nogle af de vigtigste fremmede europæiske Lande, saasom Preussen, Mecklenborg, England, Frankrig og Belgien.