JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
(De udførlige Efterretninger fra Spanien skulle ligeledes meddeles næste Gang.)Der meldes fra Havannah under 21de Januar: Vi have her faaet Efterretning fra Mexico af 23de og fra Veracruz af 24de October, deres Jndhold er meget vigtigt, da de ikke efterlade nogen Tvivl om, at Mexicos Uafhængighed er bleven bragt tilveie i Overeensstemmelse med Traktaten af Cordova. Thi Befrielses-At meen, som commanderes af Don Augustin de Jour bide, holdt den 27de September sit Jndtog i Spaniens Hovedstad, hvor han blev modtaget af Jndvaanerne med en ubeskrivelig Jubel. - General Fuurbide begav sig strax til Vicekongens Pallast hvor han traf Don Juan O'Donoju og viiste sig med som paa Balconen, foran hvilken Armeen omtrent 15000 Mand stærk de filerede. Derpaa begav han sig i Procession til Cathedralkirken, som var oplyst og udryntet, hvor der blev under Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning funget et Te Deum Efterat Gudstienesten var forbi beværtede Stadens Embedsmænd begge disse Excellencer, hvilke derpaa begave sig til Theatret, hvor de bleve modtagne med en Enthusiasme, som ikke lader sig beskrive. Kader, Befrier, og lignende Udtryk løde fra alle Sider, da Jturbide viiste sig for den forsamlede Mængde. Den følgende Dag antog Jturbide Titelen af Generallisimus for Mexicos Krigsmagt til Lands og til Vands og holdt en Forsamling, hvori der blev udnævnt et Regentskab af 5 Personer og en Junta af 35 Personer; i Junigen blev Biskoppen af Puebla valgt til Præsident og i Regentskabet. blev Jturbide Præsident og O'Donøju den nærmeste efter ham. Ogsaa bleve Ministerne og de høie Embedsmænd udvalgte og tagne i Eed. Den eneste Plet i Mexico, som endnu er Moderlandet troe er Castellet St. Juan de Ullog, som beskytter Veratruz; men da det kun har en Garnison af 300 Mand, saa vil det fandsynlig ikke kunne holde sig længe. General O'Donoju døde i Mexico den 8de October. De Rygter som vare i Omløb i Havanna om hans Død ere forskjellige, nogle mene, at han er bleven forgivet, og andre, at han er død af Ærgrelse. – En Commission er bleven nedsat for at regulere Handelen, som vel skal giøres saa frie som muelig, dog saaledes, at SpaJturbide har den nien skal blive begunstiget. 27de September udstædet en Proclamation til Mexicanerne, hvori han formaner dem til at understøtte hans og Juntaens og den souveraine Kongresses Bestræbelser. – J Havanna er en Oprørsplan af Negerne, som vilde dræbe alle de hvide Jndvaanere, bleven opdaget, denne Opdagelse har forenet alle Partier og bevirket, at Planen til at giøre Cuba uafhængig, er bleven sat tilside.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Bolivar er bleven udnævnt af Congressen til Præsident for Republiken Columbia og General Santander til Vicepræsident. Trykkefrieheden er bleven besluttet. De videre Erobrings Planer ere nu rettede imod Qvito- og Panama.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Frankerige bestaaer nu af 86 Departementer og havde efter Folketællingen i 1820 30 Millioner og 401,90, Mennesker; i 1820 vare 900,023 Børn fødte og 787288 Personer døde. Dette stedse mægtigere Rige indtager en saa betydelig Plads paa Politikens Vægtskaal, at man med spændt Forventning er opmærksom paa, til hvilken Side det vil helde sig J London vil man vide, ifølge et privat Brev fra Paris, at Hertugen af Richellieu vil begive sig til Rusland og paa nye tiltræde sin Post, som Gouverneur i Odessa, at hans Navn endnu staaer som General paa den Russiske Armeeliste; og at han staaer i den Russiske Calender, som Gouverneur Odessa, men tillige som permitteret. (Formodentlig er dette ikke andet end en Satire.) Ministerial Forandringen gjorde et overordentligt Jndtryk paa de udenlandske Ministre i Paris, som strax afsendte Courerer til deres Hoffer for at forkynde den. Den Russiske Minister General Pozzo di Borgo afsendte sin Gesandtskabs-Secretair Ridder Poggenpohl til St. Petersborg. J den Preussiske Sats tidende læses en udførlig Betragtning over denne vigtige Begivenhed; hvori det hedder, at det forrige Ministerium saae sig nødsaget til at vige, da det havde tabt Majoriteten i de Deputeredes Kammer, og da det var for redeligt til at forbinde sig med de Liberale, saa var der ingen anden Udvetilbage uden denne eller at Kongen skulde have opløst Kammeret og sammenkaldet et nyt. Den høire Side syntes ikke at have befrygtet denne sidste Forholdsregel; da det ved nye Valg kunde giøre Regning paa en endnu større Majoritet, da 1/3 af Valgcollegierne havde viist sig aldeles roialistiske; men tillige antiministerielle. Til disse Ministres Efterfølgere vilde man udvælge Mænd, hvis politiske Meninger aldrig havde vaklet; imidlertid ere nogle af de Udvalgte saadanne Personer, som Publikum ikke synes at have gjort Regning paa. Det nye Ministerium har ingen Præsident, og sandsynligviis vil Præsidiet afvexle imellem Ministerne. Man siger, at Kongen skal have sagt, da Talen var om en nye Præsidents Valg: Hertugen af Richelieu vil ikke være det; Hertugen af Decazes vil man ikke have, og Fyrsten af . . . vil jeg ikke have. Man havde troet, at denne Post var bleven bestemt til Greven af Blacas, den Franske Ambassadeur i Rom. De nye Ministre vilde gierne have beholdet Financeministeren Hr. Roy; men han vilde ikke forblive i sin Post. De nye Ministres Løsningsord skulle være, at holde fast ved det monarkiske Princip, oprigtig og samvittighedsfuld efterfølgelse af Constitutionen og at vedligeholde de Friheder ukrænkede, som denne tilstaaer, altsaa ogsaa Trykkefriheden. Tiden vil lære, om dette Ministerium vil kunde holde sig og om det besidder Talertalenter nok til at kunne modstaae Minoritetens Angreb. En Anfører for de Liberale, som man i et Selskab giorde den Bebreidelse, at den venstre Side ikke havde benyttet Omstændighederne for at opstige til Ministerposterne, svarede: til at stige behøver man Trin og disse Herrer ville tiene dertil. (Saavidt, den Preussiske Statstidende). Overssigt over Dagens udenlandske
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Nyeheder. (Fortsættelse.) Moniteuren af 16de December indeholder den Kongelige Forordning, hvorved de afskedigede Franske Ministere: Greve de Serre, Marq, af LatourMaubourg, Greve Simeon og Baron Portal ere blevne udnævnte til Statsministere og Medlemmer i Geheimeraadet. Marg. af Latour Maubourg desuden til Gouverneur over Jnvaliderne. Grev Simen, Baron Portal og Hr. Roy til Franske Pairs. Grev Portal og i Baron Mounier til overordentlige Statsraader og Medlemmer af Lovgivnings-Comnissionen; denne Forordning var undertegnet af Hr. Peyronnet; men de 2 Forordninger af 13de December hvorved de Herrer Baron Portal og Nor udnævnes til Grever og skulle inden 2 Maaneder. erholde Majorater, vare contrasignerede af Hertugen af Richelien. Den 19de aflagde de nye Ministere God i Hs. Majestæts Hænder. De nye Ministore gave debuteret med en meget populair Forholdsregel, ved at tage Loundkastet og Censuren tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Den 15de bleve de nye Ministere indførte i de Deputeredes Kammer, Hr. Peyronnet traadte frem og sagde: Mine Herrer, Kongen har overdraget og ufortøvet at forfatte et nye Lovudkast angaaende Tidsskrifternes Politie, og har tillige overdraget os at forelægge Kammeret følgende Forordning (det var denne, som handlede om at Censurloven skulde tages tilbage.) Denne Yttring opvakte megen Tilfredshed. – Aarsagen, hvorfor de forrige Ministere gik af, var som man siger den, at de forudsaae at deres Lovforslag over Journalerne vilde blive forkastet af Kammeret, man beklager især at Hr. Roy var faaet sin Afskeed, da han har bragt Finantserne, i en ypperlig Tilstand. – General Donadien har ladet trykke en meget heftig Tale imod de afskedigede Ministere, og som han vilde have holdet imod dem den 3die December, i denne Tale beskylder han dem for, at have berøvet Frankerige al sin Anseelse i Udlandet. (Den sande Aarsag til Minister-Forandringen ligger formodentlig i at det Richelieuske System har maattet vige for det Taleyrandske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Den ridende Post fra Augsburg til Frankfurt er om Natten imellem den 8de og 9de December bleven udplyndret af 2 Røvere, som fratoge den Brev sækken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Man fortæller, at der er opstaaet en stor Violinspiller i Neapel, som ikke spiller med Buen paa Violinen; men spænder Buen paa et Bord og stryger Violinen paa den. (Det er sandt det falder utroeligt).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
J Rusland hvor det ellers er saa koldt, har man havt saa mildt et Efteraar, at man endnu den 24de Novemberg har kunne plukke vellugtende Violer i Haverne ved Riga, alle Rosenbuske som staae i fri Luft havde endnu ikke et eneste guult Blad; derimod i Odessa i den sydligste Deel af Rusland, havde man allerede Frost i October, som er der noget ganske overordentligt. – Den 1ste December var en meget ængstlig og farlig Dag for Beboerne af Vestkysten af Hertugdømmene; da der opkom en flyvende Storm af Vestsydvest, som holdt ved med en saadan Heftighed, at Flodder i de første 2 Timer oversvømmede hele Landet, og steeg i de sidste 4 Timer til en saadan Høide, at den trængte ind i de sleste Huse. Jndvaanerne reddede sig kun med stor Møie; dog skal ingen være druknet; men en stor Skade er anrettet, og næsten alle Brønde er bleven opfyldte med Saltvand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Oversigt over vort Solsystem og over Verdens Bygning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
(Fortsat) Jupiters Overflade glimrer med et guulagtigt Lys hvoraf man kan slutte sig til, at den har en violet Atmosphære. Den viser forresten tydelige Striber, Baand eller Belter, som forkynde, at der trække Skyer over den, da mange Forandringer give sig der tilkiende. Af Fremrykningen af disse Seye har man fundet dens Axeldreining at være 4 Timer, og 50 Minuter, og en Jupitersdag bestaaer derfore, ikke allene ved Høstens og Foraarets Begyndelse, men det hele Aar igiennem (da dens Axel staaer næsten lodret paa dens Bane, og der gives saaledes ingen forskiellige Aarstider paa den) ikke af fulde 5 Timer, som er mærkværdigt ved denne Planets Størrelse. Denne hurtige Axeldreining har ogsaa bevirter den store Fladtrykning ved dens Poler, som udgiør 3 af Giennemsnittet. Et Punkt paa Jupures Aqvater svinger 27, 6 Gange hurtigere omtring end et paa Jorden. Deraf følger, at naar det Punkt af Æqvator bevæget sig hos os i Selunden 1434 Fod fra Vesten til Østin, saa bevæger det sig paa Jupiter i Sekunden 1 1/2 Miil. Forundrer man sig over, at ved denne store Hurtighed ikke alt bliver kastet ud fra den, saa maae man bemærke, at Tiltrækningen imod Middelpunktet er altid langt overveiende og holder Legemerne fast, Ved Jorden er den Tilbøielighed, som Legemerne stromme under Æqvator ved Axeldreiningen til 8 fire ud derfra, nogle hundrede Gange svagere end den tiltrækkende Kraft, som driver dem til Middelhuuttet; der kan altsaa af det som eengang hører til Jorden ikke et Sandskorn gaae forloren paa denne Maade. Nogle gamle Naturforskeres Hypothese som erklærede Plancterne for bortkastede Børn fra Solen, og som lade Bieplancterne fremkomme paa samme Maade ved at bortkastes fra deres Hovedplaneter, klingrer derfore vel vittigt nok, kun stride de ganske imod Naturen, ligesom saamange andre luftige Formodninger, saasnart man tager RegneFristelen i Haanden falde de bort. Ved Saturn maae det imidlertid forholde sig anderledes. Naar man talet og Jupiter, maae man imidlertid ikke forglemme dens Tilgift, nemlig de fire smukke Maaner, som prange paa dens Himmel. Den tredie af disse, naar man tæller fra Jupiter af, er den Største, og er i Giennemsnit omtrent saa stor som Jordens Halvediameter da den beregnes til 859 1/2 Mill. De tre øvrige ere lidt mindre. De bleve allerede opdagede af Galilai i Florenz 1610, snart efter Opfindelsen af Kikkerterne; dog paa stod Timon Mayer, Markgrevel, brandenburgsk Mathematiker i Franken, at han allerede i November og havde seet dem og tildeels beregnet dem, som i selv er ikke noget usandsynligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Det forunderligste ved Satuen er netop denne Ring, som ikke findes ved nogen anden Planet, som man kiender. Desuden har Saturn 7 Maaner, Denne Rings Figur ligner en tynd tredsdannet Skive, som er dybt udskaaren i Midten. Den omgiver Saturn ved dens Æqvator. Den inderste Rand af den er 5800 Mile borte fra Saturn og dens yderste Rand staaer i en Afstand af 116,000 Mile fra Planctens Overflade. Hele Ringens Giennemsnit udgiør 40,500 og dens yderste Omfang 127,000 Mile. Dens Tykkelse derimod er meget ubetydelig, hvorfore Ringen i den Tid naar den vender sin skarpe Side til, ikke kan sees med de sædvanlige Kikkerter; men da kun med de allerstarkeste Jnstrumenter, nemlig med det store Herschel ske Teleskop, hvis Objective Speil udgiør 3 Fod Giennemsnit, og i dette viser den sig da som er overmaade fiin Streeg, dog skal den ved disse stærke Forstørrelser vise sig meget ujevn med Pukker paa, som tildeels ere af Maanens Størrelse. Naar man seer Satuen omgivet med denne Ring saa seer den ud som en Kugle med to Hanker paa. Videre aabner ikke Ringen sig, naar man seer den fra Jorden af, fordi den mod Jordens Bane altid bliver i en bestemt Retning ved en Helding af 31 20, Kunde vi see Saturn med dens Ring i Retningen af dens Axel, saa vilde den see ud, som en rund Skydeskive; thi efter Herschels Opdagelser bestaaer Ringen egentlig af 2 Afdelinger imellem hvil ke der er et frit tomt Rum. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Jndenlandske Efterretninger. J Altona og Provstiet Pinneberg ere fra første Advent 1820 til første Advent 1821 copulerede 254, Par, Fødte af Mandkiøn 493, af Qvindekiøn 466, tilsammen 959. Døde af Mandkiøn 335, af Qvindeiøn 307, tilsammen 642. Dødfødte af Mandkiøn 40, af Qvindekiøn 20, tilsammen 60. J Hovedsognet vare blandt de Fødte 15 Par Tvillinger og 1 Par Trillinger. Blandt de Døde ere 52 Personer, der have opnaaet en Alder af henved 80, 15 Personer ere blevne henved 90, og 4 over 90 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Odense den 21de December. Her i Fyens Vester egn er død en Fæstebonde, hvis Efterladenskab siges at udgiøre over 20,000 Specier. Man troer han har erhvervet sig denne Formue ved al Slags Handel, ved Forpagtninger i de gode Tider, og ved Sparsommelighed. Ved Reskript af 19de d. M. er fastsat, at Jnteressenternes Antal i det store Vognmandslaug Kiøbenhavn skal ved indtræffende Vacancer indskrænkes for det Første til 18, og Bivognene, som enhver af dem maa holde, til tvende for hver Rulle naar disse blive vacante.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Under 18de dennes er udfærdiget Circulaire til samtlige Overøvrigheder, hvorefter de i Reskriptet af 26de Octbr. 1804 omhandlede Omkostninger ved smitsomme Syges Cuur og Pleie i Kiøbstæderne maae for Fremtiden udredes blandt de øvrige Fattigvæsenets Udgivter af hver Commune for sig, dog at Omkostningerne, som foranlediges af særdeles smitsomme Sygdomme, efter Cancelliets Resolution i hvert enkelt Tilfælde blive at repartere paa et større Distrikt. Jøvrigt skal foranførte Bestemmelse ingen Forandring giøre i de for veneriske Syges Cuur allernaadigst foreskrevne Regler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Angaaende det paa Jyllands Vestkyst strandede Skib Veranderung er fra Varde indløbet den sørgelige Efterretning: at sammes Kapitain og 7 Matroser have funden deres Død i Bølgerne, men de op rige reddede, dog i en elendig Tilstand. Under Titel af Pandora agter Hr. Dr. G. L. Baden fra næste Aars Begyndelse at udgive et Qvartatskrift af Jndhold som hans antiqvariske, historiske juridiske og statistiske Notizer og Anekdoter og hans iaar udkomne Smaaafhandlinger og bemærkninger fornemmelig i Fædrenelandets, Middelalderens og den kristne Historie, tilligemed en udførlig Historie om Kiøbenhavns og Provinsernes Fattigvæsen fra Reformationen til Nutiden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Aalborg, den 26de December. Den unge talentfulde Skuespiller Herr Bigum have vi nu atter heri vor Midte. Formedelst at der for nærværende Tid intet yderligere Engagement ved det kongelige Theater kunde skee, skal hans Plan, der at vorde ansat, for denne Gang være mislykket. Vi havde den Fornøielse i Tirsdags Aftes ved en Forestilling atter at beundre sen unge Konstners heldige Spil. Efter Forlydende, i Hr. Bigum inden han forlader Staden, paa Søn og atter give en Forestilling, hvor han da, forme vist en mere talrig Assistence, tillige vil kunne levere yndede Stykke. De Sandsesløse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Aarhuus, den 25de December. Atter, i Nat og Dag have Mange her lidt Skade paa deres Bolværimod Havet, som med en stærk Storm var steget vermaade høit. Nu er Vandet faldet noget, men senu stormer det. Den saakaldte Skolebakke ligger fyldt med Bielker, Fjel og Tømmer, som deels ere stede op, deels biergede. Jngen føler hvor Skoen trykker, uden den, der har paa, er et gammelt Ordsprog, hvis Sandhed bog delig erkiendes af dem, der plages af Liigtorne. Anaderen troer saaledes ikke at fortiene Utak af disse, at bekiendtgiøre et simpelt Middel, som uden nerte og Fare borttager de største Liigtorne i kort d. Man udskierer af en saftfuld skrællet Citron et stykke, stort nok til at bedække Tornen, eller, om nne er meget stor, lægge man et lidet Stykke Citronbellem Tagen og Tornen, saa nær Røden som mu et, og svøber en Linned Lap derom. Jd oftere man antager Paalægningen f. Ex. et Par Gange daglig, hastigere vil man til Forundring see den forhærdede nagtige Hud, hvoraf Tornen bestaaer, opløse sig have blod som Sæbe, saa at den lettelig kan af ges. Paa denne Maade kan man selv, uden Lægens sielp, og uden at bruge den farlige Kniv, skille sig af ved en meget smertende Plage. (Kbhvn. Skild.) Mellem den Kongl. Holsteen-Lauenborgske Overret Glückstadt og Fristaden Lübek er afsluttet en Conention om giensidig Udlevering af Deserteurer og an undvigte Militairpligtige. 22de Decbr. 1821. Placat, hvorefter Bognmandssten for Danmark for de næstfølgende 3 Maaneder nuar, Februar og Marts vedbliver uforandret som indeværende Qvartal, nemlig for et Par Forspands ske eller stemplet Vogn med 2 Heste 5 Mk.; og en mindre Vogn med 2 Heste, samt for en enkelt dest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv pr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Frederiksværk den 25de December. Af de offentlige ade læser Man saa meget om farlige Tyvebander i i Romerske Stat. Jeg troer næsten at Frederiks Ark Distrikt, omtrent af 1 Qvadrat Miils Stør deri har Fortrinet. Er her kun i den senere skeet et lumsk og nederdrægtigt Mord for at besle den Dræbte, saa skeer desværre næsten maaned betydelige dumdristige Tyverier, som næsten alle blive uopdagede. Foruden det anmeldte Krudt Tyverie Natten mellem den 19de og 20de hujus, er igien Natten mellem den 23de og 24de fra en Udflytter af Meelbye paa Halsnæs, Lars Peder Amundsen, bortstiaalen omtrent 300 Rbd. i Penge og Sølv. Tyvene have med uhørt Dumdristighed udslaget Muren, ud brukket et Vindue med Jernstænger, bragt et Skatol ud igiennem Hullet, opbrudt og plyndret det, hvorefter de have tilbageladt det bekiendte Tyve-Forsigtigheds Middel midt i Stuen. Da Sporene ere tydelige, er der Haab om at opdage Tyvene, saameget mere, som 4 Tønder fra samme Mand nys bortstiaalen Rug kan lede til Opdagelsen. Jndtil 1800 kunde Man her i Distriktet være sikket for Tyve ved aabne Døre, nu beskytter ei engang Jernstænger i Vinduerne, saaledes have Omstændighederne forandret sig. (Hemp. Avis)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Ledige Embeder. Stillinge Sognekald, 350 Rbdlr. – En Assistent-Post hos Kongens Foged i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Befordringer og Afgang. Den 5te Decbr. er Justitsraad og Contoirchef under det Kongelige General Commissariats Collegium, C. C. Bangert, udnævnt til virkelig Etatsraad; Over-Krigscommissair og Contoirchef under samme Collegium, C. Fischer, til virkelig Justitsraad; Sognepræsten for Lyngbye og Albøye Menigheder i Aarhuus Stift, samt Forstander for Skolelærer-Seminariet i Lyngbye, H. P. Barfoed, forundt Rang med Amtsprovster; Sognepræst for Munkeboe Menighed i Fyen, C. Andresen, beskikket til herefter at være Sognepræst for Nørre-Lyndelse og Høibye Menigheder i Fyen; hidtilværende personel Capellan hos Amtsprovsten i Odense Amts østre Amtsprovstie, O. D. Lütken, til Sognepræst for Norup Menighed i Fyen; Cand. juris J. S. Hohlenberg til surnumerair Secretair ved Protokollerne i Høiesteret; Assistent ved Kongens Fogeds Contoir, Cancelliesecretair P. Homann, til Underfoged i Kiøbenhavn; Politie-Adjutant i Aalborg, F. C. Wolfferdt, til Stiftsrevisor og anden Raadmand i Aalborg. – Den 27de November er Cand. juris C. Malling allernaadigst beskikket til 2den Kammersecretair i Collegiet, og Fuldmægtig under Collegiet C. N. Toft udnævnt til Kammersecretair, den 4de December Fuldmægtig under Collegiet C. Ellermann til Consumtions-Forvalter i Viborg og J. C. F. Schou til ConsumtionsOverbetient sammesteds med Prædicat af Controlleur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Den 2den Decbr. er Con merceraad og Medlem af Commissionen for det militaire Manufacturvæsen, P. M., Petersen, udnævnt til virkelig Justitsraad. Den 7de, Krigsraad samt Told- og Consumptions-Jnspekteur i Colding, C. Gross, til Justitsraad, med Rang i 5te Classe No. 3, efter Rangforordningen af 14de October 746. Den 14de: Exam. juris J. P. Madsen beskikket til Sagfører ved Underretterne i Lollands-Falsters Stift, Døde. Bye- og Herredsskriver C. Hasselriis, den 18de November. Hedevig Maria Wibe, født Mudderspach, 55 Aar. Enkeprovstinde Anna Margrethe Borgen fød Hjortholm, den 8de December, i Hvorsløv Præstegaard ved Randers, 85 Aar 4 Maaneder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Beltpassage. Fra den 27de til den 30de December ere udreiste: Til Fyen. Etatsr. Ryberg; Fuldm. Grentzmann, Regimentschirurg Müller; Kammertiener Petersen; Hosekræmmer Thygesen; Slagterm. Svendsen; Sec. Lieut. Grev Blücher Altona. Til Sielland. Ing. Capt. Carøe; Dansk Coureer, Glass; Overauditeur og Reg. Advocat Hielm; Advocat Møller; Gartner Bruun; Auditeur Qvistgaard; Lieut. og Landinspecteur Smidt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Kiøbenhavns Børs den 28. December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 249. Den 28 December. 1820, 260) Spec. solgtes til 14 Rbmk. 15 s. a 2 Rbmk. - s. (Jstor. 15 Rbmk. 10 s. a Rbmk. - s.) Oblig. (med Renter fra 11 Decb. 1821) 72 1/273. J stor 66 66 1/2. Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 94 a 9 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 117 a 117 1/2 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksed. 12 1/2 a 125 Jstor 16 1/2.) Svenske Sedl. 58 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28de December 1821. Rug, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 5 Mk. a 5 Rbd., Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - - Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Grønsaltet Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
AVERTISSEMENTS. J Anledning af den afholdne 4de Auction over den Hr. Kammerjunker v. Castenschjolds Høbudsboe tilhørende Eiendom Lille Antvorskov med Villiggende, og da der ikke, ved den den 27de denne Maaned afholdne Skiftesamling i Boet, kunne tages nogen Bestemmelse, ihenseende til de ved bemeldte Auction skeete Bud, er atter en Samling i dette Boe bestemt at afholdes paa Raadstuen heri Byen Mandagen den 14de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvorved og flere af Boets Anliggender vil blive at omhandle og bestemme; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 30te December 1821. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Mandagen den 7de Januari 1822, om Formiddagen Kl. 10, vorder i forrige Parcel Carlsgaards Skov ved Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Træer paa Roden, hvoraf største Deelen indeholder Gavngjørring. De Lysthavende ville behage at møde ved det saakaldte Antvorskov Fabrikhuus. Slagelse den 17de December 182. Birch.