Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-09-24
Mødet den 23 August. Kammerherre Juel Brockdorff og Kammerraad Hillerup havde anmeldt Forfald; Provsterne Faaborg og Knudsen vare afgaaede fra de provstelige Forretninger, uden at nogen anden Provst endnu havde erholdt Constitution til at møde i Amtsraadet. De øvrige Medlemmer vare mødte. Pastor Rohmann overtog Protocolførelsen. Derpaa foretoges følgende Sager: A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Capitain v. Recke mødte og fremlagde foreløbigt Forslag til de Arbeider, som ville blive at udføre paa Districtets mindre Landeveie i Aaret 1845; de til Grundforbedring. foreslaaede Veie vare Strækningen af den mindre Landevei, fra Hindevad efter Herredsskjellet, og Veien fra Klinteberg, til Østrup. Paa Grund af Amtsrepartitionsfondets Status bestemtes i det høieste 80 Skl. pr. Td. Hartkorn til Arbeidet paa de mindre Landeveie, og anmodedes Capt. v. Recke om at indrette de detaillerede Forslag derefter. Man fandt det fornødent at indskrænke Arbeidet paa den førstnævnte Vei til Halvdelen af den i Forslag bragte Længde, og i Henseende til Klinteberqveien bestemtes, at den i næste Aar ikkun skulde tages under Arbeide, dersom de Private, der ere interesserede i Sagen, vilde bidrage til Arbeidets Udførelse; i modsat Fald maatte denne Vei beroe indtil videre. 2. Directionen for Lundegaards Stiftelse havde anmeldt, at samme havde paataget sig det paatænkte Broanlæg over Odense Aa ved Lundegaards Mølle. J denne Anledning tilmeldtes Sogneforstanderskabet i Verninge, at Amtsraadet var beredvillig til at bestræbe sig for at udvirke Tilladelse til at hæve Bropenge ved bemeldte Bro. Derimod saae det sig ikke istand til at lade det til Broen fornødne Veianlæg heelt bekoste for Amtsrepartitionsfondets Regning; men dersom Verninge Commune vilde sørge for, at den fornødne Jord til Vei blev udlagt, vilde Amtsraadet tilstaae et forholdsmæssigt Bidrag til Udredelse af de paa Anlæget medgaaende Bekostninger, dog paa det Vilkaar, at Veiens fremtidige Vedligeholdelse maatte blive Amtsrepartitionsfondet uvedkommende. 3. Fra Huusmand af Eilstrup Huse Christen Mikkelsen var indkommen en Besværtning over, at en Bive skulde udvides ind paa hans Grund, samt en Forespørgsel, om der i alt Fald ikke tilkom ham Godtgjørelse derfor. Baade af Sogneforstanderskabet og af Politimesteren var meddeelt udførlige Oplysninger om Sagens Omstændigheder, og ifølge disse kunde Amtsraadet ikke tilkjende nogen Godtgjørelse for den Jord, den paaklagede Bivel maatte udfordre efter den afsatte Retning. Beboerne af Store og Lille Pederstrup havde i en Skrivelse yttret den Formening, at en fra Rygemosegaard til Munkehuus Skjel gaaende Vei uretteligen var ansat blandt de offentlige Biveie, og de havde tillige begjært en Jndskrænkning af Veibreden. Sogneforstanderskabet anmodedes derfor om, at tage under nøie Overveielse ved Veiregulativets Fornyelse ved dette Aars Udgang, hvilken af de i Andragendet omhandlede Veie der hensigtsmæssigt bliver at ansee for offentlig. Det var en Selvfølge at Veien maatte have anordningsmæssig Brede. 5. Vissenberg Sogneforstanderskab havde forespurgt, hvorvidt Bekostningerne ved Sveltegydens Jstandsættelse burde bæres enten af hele Vissenberg Sogn eller af Sognets nordlige Deel. Herpaa svaredes, at uagtet Amtsraadet i Reglen maatte ansee det for at være hele Sognets Sag at bære saadanne Veibyrder, som den omhandlede, maatte det dog, paa Grund af de ved nærværende Tilfælde oplyste Omstændigheder, bifalde, at de omskrevne Bekostninger ved Sveltegydens Jstandsættelse udrededes ikkun af Sognets nordlige Deel alene. 6. Fra Statsraad, Herredsfoged Knudsen var indgivet Forespørgsel om, hvem det ved offentlige Biveies Udvidelse paaligger at bortrydde de ældre Hegn, samt at bortkjøre det overflødige Fyld, som det paa Siderne forhøiede Jordsmon afgiver. Amtsraadet formeente, at der til Besvarelse af de fremsatte Spørgsmaal ikke retvel lod sig opstille nogen almindelig Regel, da ikke blot Localiteterne og Maaden, hvorpaa Veienes Grundforbedring vedtages i de forskjellige Sogne, ere forskjellige; men der kunde gives mange andre særegne Omstændigheder, der ogsaa kunde have Krav paa at komme i Betragtning. Man formeente derfor, at Besvarelsen maatte komme an paa de specielle Tilfælde og de derved stedfindende eiendommelige Omstændigheder. 7. En Begjæring fra Norup Sogneforstanderskab om, at Veien fra Egense til Hasmark maatte optages iblandt de offentlige Biveie, henvistes til at fremsættes i det nye Vei regulativ. B. Vedkommende Skole- og Fattigvæsenet. 1. Kromand af Rullekroen, Lars Rasmussen havde besværet sig over at være ansat til at svare Afgifter til Communen af Formue og Leilighed. Efter de erholdte Oplysninger fandtes ingen Anledning til at tage Hensyn til hans Klage. 2. Gaardmand Simon Mortensen af Krogshøigaarden havde klaget over, at han paalignedes Afgifter til Skole og Fattigvæsen saavel fra Ubberud, som fra Paarup Sogne.