JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28 Octo der 1809, Al indkaldes herved, sub pre a præclusi et perpetui plenturalled, som maatte have noget at fordre i her afdøde Nicolay Nissens Stervboe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne at dette Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hina den indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelsedensk Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croitrykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa fora førte Eilade boende og sig opholdende Treditorer, at formkomme med deres Fordringer, og saadant deres havende Krax, inden for skrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og be i liggiøre. St. Ab mas borgerlige Skifteret, den 31te October 1805. Smith. S. H. Bek. Medskifteforvalter. Læst i den Kongelige kands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt protocolleret Mandagen den 25de August Borch.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 5te Maji 1806, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpa ui silentii, alle de, som have noget at fordre i Simon Aaron Cappes og afdøre Hustrue Merian Cappes fælleds Boe, at hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger, en Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at dette Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over og Underretter paa de Kongelige danske Eillands i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer at fremkomme med deres Fordringer, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. St. Thomas borgerlige Skifteret, den 12te Maji 1806. Smith. S. H. Bek, Med Lifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Kiøbenhavn, samt protocolleret Mandagen den 25de August Borch.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de Maji 1806, indkaldes herved, sub poena præclun et perpetui silene alle de, som have noget at fordre i Borden Bachues Fallitboe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at dette Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige danske Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførste Eilande boende og sig opholdende Creditorer, at fremkomme med deres Fordringer, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thomas borgerlige Skifteret, den 31te Maji 1806. Smith. S. H. Bek. Medskifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsrei Kiøbenhavn, samt protocolleret Mandagen den 25de August 1806. Borch.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
De som maatte have noget at fordre udi Sognefoged og Gaardmand Sylvest Hansens og Hustrues fælleds Boe, Oppesundbye Sogn og Bye paa Frederichsborg Amt, som efter at de have declareret sig insolvent, af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde ved en Samling i Boet, som er berammet at holdes paa Frederichsborg Amtstue Løverdagen den 15de November førstkommende Formiddagen Kl. 10; Lige, ledes indkaldes til samme Tid at møde Boets Debitorer, om nogen maatte være, for at betale hvad de ere skyldige. Frederichsborg Amtstue, den 16de August 1806. O. Kynde.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling meddeelt igiennen den Kongelige danske vestindiske Regiering den 6te Maj dette Aar, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii Seligmann Lazarus Wallichs samt Firmaet Wallich & Compagnies Fallitboes Creditorer, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Til Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Hs. Majestæts vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, alle benævnte Boes paa foranførte Eiland, boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer af fremkomme og saadant deres haver de Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Skifteretten i Christiansteds Jurisdiction paa St. Croix at anmelde og beviisliggiøre. Christianssteds Skifte=Contoir paa St. Croix, den 16de Maji 1806. H. Henrichsen. constitueret Skifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret, i Kiøbenhavn, Mandagen den 4de August 1806 og prottkolleret. Borch. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, meddeelt igiennen I den Kongelige danske vestindiske Regiering den 6te Maj. dette Aar, indkaldes herved, sub poena præclusi et per tualentii, alle Benjamin Rannolds Fallitboes Credito rer, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at proclam er læst ved Kiøbenhavns Hof og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne som fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Hans Majestæts vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, alle benævnte Boes, paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Skifteretten i Christian stede Jurisdiction paa St. Croix. at anmelde og beviisliggiøre. Christiansteds Skifte=Contoir paa St. Croix den 16de Mai. H. Henrichsen. constitueret Skifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret, Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 4de August Borch.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 12te October 1805, indkaldes herved, sub poer præclusi et perpetui silentii alle de, som have noget at fordre i her afdøde Adolph. Friderich Delius Boe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at dette Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige danske Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes an benævnte Boes paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, at fremkomme med deres Fordringer, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for under tegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thomas borgerlige Skifteret, den 18de October 1805. Medskifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Smith. S. H. Bek, Kiøbenhavn, samt protocolleret Mandagen den 25de August Borch.
Berlingske Tidende, 1806-09-08
J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved T med 12 Ugers Varsel Creditorerne i Stervboet efter afgangne Pensionist Barnholtz, som er død her paa Frederiksværk, og hvis Skifte af Undertegnede er taget under Behandling, og da han er født i Tydskland, men det ikke vides om nogen lever som har Ret at arve ham; saa ville de, i Fald saadanne existerer, for mig anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Frederichsværk, den 14de August 1806. Nansen, Landsdommer og Birkedommer ved Hals næs og Frederichsværks Birketing.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Neapel den 12te August. Kongen opholder sig endnu i Calabrien, hvor han bivaaner alle Militair=Operationer og ofte holder Krigsraad med sine Generaler. Hans Nærværelse opliver Armeen og alle de gode Borgere, som blot ønske Rolighedens Vedligeholdelse. Man venter, at Expeditionen mod Sicilien skal foretages saasnart Calabrien er bragt i Rolighed.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Man har atter arresteret endeel Personer, hvoriblant den pavelige Promuntius, den svenske Consul og den sardiniske Consul. Den forrige Marschal Micheroux havde ikke villet følge Kong Ferdinand til Sicilien; hans Ophold: Neapel syntes mistænkeligt og han blev arresteret ligesom Hertugen af Gravina i Rom. Der var en ny Jnsurrection i Værk, som skulde bryde ud den 6te d. M. Engellænderne vilde sætte nogle tusinde af Fængslerne og Galeierne løsladte Mennesker i Land, men Convoien blev opdaget og maatte løbe ind til Capri, da den manglede Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Maylland, den 14de August. Vicekongen har bestemt det Contingent, som de nye Departements, Jstrien undtagen, skulle levere til den kongel italienske Armee, til 1000 Mand. Han har ogsaa befalet, at de i Kongeriget Jtalien gieldende constitutionelle Statuter og Love skulle indføres i Førstendømmet Guastalla. J Følge et keiserl. Decret skal vor Æresgarde forstærkes med 1 Compagnie, der skal formeres af unge Mennesker af de nye venetianske Departements.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Wien den 30te August. Hoftidenden indeholder nu det ny Finantspatent af 20de d. M. For at indvexle og tilintetgiøre de mienske Banksedler aabnes et Laan af 75 Mill. Gylden, som skal afbetales i 35 Aar. De Undersaatter, som eie 10000 Gylden, skulle bidrage 1 Procent eller 100 Gylden dertil; af 15 til 120000 Gylden bidrages 150 og for hver 5000 Gylden derover 50 Gylden. Desuden ere Salt, Tobaks= og Toldafgivterne, samt Brevportoen forhøiede og en Skat lagt paa forarbeidet Sølv. De franske Tropper, som havde besat Gradisca, have, efterat Provindsens Organisation var bragt i Orden, trukket sig til Aquilta, hvor de taglig forstærke sig.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Paris, den 1ste Septbr. Søepræfecten i Orient har den 27de August faaet en Coureer med den Efterretning, at Linieskibet Veteran, Capitain Hieronymus Bonaparte, er ankommet til Bugten la Foret. Det blev ved et Vindstød skilt fra Contreadmiral Villaumle Escadre, og er siden blevet forgieves forfulgt af Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Der er nu en meget levende Correspondence imellem det spanske Hof og Cabinettet i St. Cloud, og spanske og franske Courerer ankomme ofte til Madrid. Under den franske Ampassadeurs Fraværelse besørger Charge d'Affaires Vandeuil Forretningerne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
En Coureer er ankommen hertil fra St. Petersburg. Hr. Oubril har ved sin Afreise efterladt Hr. Harlamof heri Staden.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Den kongel. preussiske Generalmajor von Knobelsdorf er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Moniteuren melder fra Lissabon under 1ste August, at de seneste Efterretninger fra Brasilien og Capitain Hermittes Expedition ere meget gunstige. Denne duelige Officeer har ved Kysterne af Guinea taget eller ødelagt 40 en gelske, for det meste til Slavehandel brugte Skibe og solgt 1300 Negre i St. Salvador, hvorfra han igien er afseilet til et nyt Krydstogt.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Moniteuren melder, at de franske Fregatter, som have krydset ved Grønland, have taget 28 engelske Skibe, meest Hvalsiskefangere, hvis Værdi anslaaes til 10 Mill. Fr. Paris, den 2den Septbr. (Over Holland. Der skal forelægges den jødiske Forsamling nye Spørgsmaale. Jn derne i Holland og Engelland have indsendt Erklæringer, som yttre fuldkommen Tilfredshed med hvad der hidtil en foretaget.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Moniteuren indeholder ingen nye Efterretninger fra Repel.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra London, den 3die Septbr. Her bliver man endnu ved at tvivle om, at Freden imellem England og Frankrig vil komme i Stand. Jndtil Gaar Aftes Kl. 10 var endnu ikke nogen ny Statscoureer, ankommen hertil fra Lord Landerdale, og Underhandlingerne synes hidtil at blive trukne i Langdrag. Hele Opmærk, somheden synes at være henvendt til de forventende Efterretninger fra St. Petersburg, angaaende Antagelsen eller Jkke=Antagelsen af den af Hr. von Oubril sluttede Tractat. Efter den Kundskab man forud har til denne Tractat, antager man som sikkert, at den ikke vil blive ratificeret af Keiser, Alexander.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Under disse Omstændigheder har man tillige stærk Hensyn til det faste Land og til den Vending, som Tingene der kunne tage. Lord Greenville og Hr. For have efter deres bekiendt Grundsætninger aldrig villet opgive det faste Land. Jmidlertid paastaae Oppositionsbladene, at denne Standsning Underhandlingerne har skadet Engellands Jnteresse ved den siden indtrufne ny Tilstand i Tydskland. De offentlige Fonds have uagtet al denne Uvished holdt sig omtrent paa det sidste Punkt.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
I Dag er følgende Officielberetning bleven bekiendtgjort angaaende Krigsbegivenhederne i Calabrien:
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Messina, den 5te Julii. Ved den brittiske Krigschaluppe Bittern har vi faaet den Efterretning, at den brittiske Armee under Generalmajor Stuart er den 1sted. M. uden noget betydeligt Tab paa vor Side landet i Bugten ved St. Euphemmig. Denne Krigschalup har medbragt mange franske Fanger. Om Landgangen har man faaet følgende nærmere Efterretning Hovedqvarterret Nicostro, den 3die Julii. Armeen er den 1ste om Morgenen landet uden Modstand. Avantgarden, som bestod af 3 Compagnier let Jnfanterie og nogle Grenaderer, blev sendt til en tyk Skov, omtrent halvanden engelske Mile fra Kysten, for at recognescere. De fandt sammesteds omtrent 400 Mand franske Tropper, hvoraf Halvdelen blev gjort til Fanger og Resten adspredt. Fienden havde 4 Mand døde; vort Tab var ubetydeligt. Armeen skal i Aften rykke frem for at angribe Fienden. Bønderne ile i Mængde til vore Tropper. 3000 Calabrieere allerede stødte til os, og deres Antal tager hvert Øieblitil. Fienden trækker sig tilbage; rimeligviis for at coneentrere sine Tropper. Bønderne forsyne de engelske Tropper med Proviant uden at ville tage Betaling derfor. General Stuart har havt megen Umage med at faae dem til at modtage Beviser for hvad de have leveret. De yttre stor Hengivenhed for Kong Ferdinand. Overalt bære Bønderne. røde Kokarder. Strax efter Landgangen udstedte General Stuart en Proclamation til Jndvaanerne, hvori han erklærede, at Ferdinand den 4des Fane igien valede paa Kysterne, at manikke fordrede Contributioner, men at alt, hvad der blev leveert af Levnetsmidler, skudle blive punktlig betalt, at Jndvaanerne skulde faae Vaaben og Munition, at deres Religion, Love og Skikke skulde blive respecterte, og at de, som holdt med Fienden, skulde erholde Pardon, naar de afleveerte deres Vaaben.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
I Gaar ankom endeel Transportskibe til Messina med franske Krigsfanger fra Bugten ved St. Euphemia. Efterat have sat Fangerne i Land afseilede de strax igien med Forstærkning til Armeen.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
I Dag Morges indløb følgende Skrivelse hertil fra Contre=Admiral Sir Sidney Smith.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Costellet Amantra den 2den Julii. Vi have taget denne Fæstning ved et Angreb fra Søestden, da den næsten er utilgængelig fra Landsiden. Da de Franske eengang have tabt den, vil det blive vanskeligt, igjen at kunne indtage den. Det ubetydelige Mennesketaved Jndtagelsen er blot paa fiendtlig Side. Vi har ikke en Mand saaret. 8 fornaglede Kanoner, 2 Faner, 400 Fanger samt endeel Vaaben og Munition ere Frugterne af Trefningen i Gaar. Vore Udsigter ere gode fra alle Kanter. Armeen landede under Beskyttelse af en Fregat, paa samme Tid som vi tog Amantea. Vi have sat alting i Allarupaa en betydelig Strækning af Kysten. Undertegne. W. Sidney Smith.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Palermo af 9de Julii. Vor Krigs= og Søeminister, General Colajanni, har i dette Øieblik ved en Stafet fra den engelske Kommandant i Messinas Kastel, Brigadeer Broderick, faaet Efterretning om en Seier, som General Stuart den 4de d. M. har tilfægtet sig over den franske General Regnier. Efterfølgende Skrivelse er fra General Stuart til Brigadeer Broderick.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Dalen ved St. Euphemia, den 5te Julii. "Jeg melder Dem ved Lisse faa Linier, at jeg i Gaar har angrebet General Regnier og fuldkommen slaaet ham efter en haardnakken Trefning i Sletten ved St. Euphemie. Efter alle de indløbne Beretninger beløb Fiendens Styrke sig til 7000 Mand Jnfanterie, over 300 Mand Kavallerie og 4 Kanoner. Hans Tab af Døde, Saarede og Fanger beløber sig til over 2000 Mand; men da der endnu stedse indbringes flere Fanger, som have været adspredte blandt Biergene, og Fiendens Nederlag var almindeligt, saa kan vel endnu lægges tusinde Mand til hiint Antal. Det er umueligt at beskrive, hvad vore brave Tropper have gjort og udført ved denne Leilighed. Jeg har taget General Compere tilligemed endeel andre Stabsofficerer til Fanger. Havde jeg blot havt de faa Dragoner af det 20de Regiment, som blev tilbage i Messina, hos mig, saa vilde ingen have undgaaet.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Med Fornøielse tilmelder jeg Dem, at vort Tab har i denne alvorlige Trefning været forholdsmæssig ringe. En Officeer og 40 Mand ere dræbte og 11 Officerer og 250 Mand saarede. Capitain Maclean af de er desværre faldet i Slaget.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Oberst Rosslandede under Trefningen med det 20de Regiment Infanterie og stødte til os, hvorved han i et meget kritisk Øieblik gjorde os en væsentlig Tieneste. Undertegnet: Stuart, Generalmajor E. Sk. General Regnier har med Resten af sin Armee trukket sig til Catunzano. Jeg har detascheret Obersterne Kemp og Ross for at forfølge ham. Det franske lette Jnfanterie og vore Batailloner anfaldt hinanden med Bajonetterne; det første blev næsten gandske ødelagt. Viere Besiddelse af det hele hiinsides Calabrien. De kongelige Sicilianske Jægere have holdt sig meget tappre i Træfningen. Baron Committa, Fændrik ved dette Korps, blev paa Valpladsen udnævnt til Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
J Anledning af disse indløbne Efterretninger er i Messina givet Artillerie Salver.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
En anden Officiel-Beretning.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Messina den 12te Julii. Endeel engelske Transportskibe kom den 8de hertil fra St. Euphemmig under Eskorte af Fregatten Amphion. De havde engelske Saarede ombord, hvoriblandt Majer Powlett, Capitain Stuart og 9 andre Officerer. Henimod Aften kom ogsaa mange Franske, som vare gjorte til Fanger i Trefningen.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Den 9de afgik en lille Expedition herfra under Brigade, general Broderick. Den bestod af 410 Engellændere og 800 Neapolitanere, hvilke sidste bleve anførte af Ducade Fleresta. Tropperne landede i Nærheden af Reggio, hvor de Franske havde trukket sig tilbage i det derværende faste Kastel. Brigade General Broderick lod den franske Kommandant Oubroe opfordre til Overgivelse, som gav til Svar"Jeg har brave Soldater og Munition. Jeg venter Deres Angreb. Herpaa plantede Engellænderne deres Artillerie og gjorde tillige den 10de en heftig Jld fra Søesiden med endeel Bombardeer= og Kanoneerskibe. Fienden besvarede med Rask hed vor Jld. Vi havde i denne Dag 10 Døde og Saarede; Fienden 20. Henimod Aften sendte Fienden en Parlemen. tair med Forslag til Capitulation. Denne blev ikke antagen. Efter den anden Parlementairs Ankomst blev Capitulationen bragt i Stand. J Følge samme strakte den franske Besætning, som bestod af 668 Mand, Gevær og blev indskibet til Messina. - Vi fandt i Castillet Reggiø9 Kanoner, megen Ammunition og Levnetsmidler. - Den 8de blevet fransk Detaschement af 50 Mand under Lieutenant Chevillard for største Delen gjort til Fanger og bragt til Reggio.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Contre=Admiral Sir Sidney Smith bombarderes Seiglio; General Stuart har sit Hovedqvarteer i MønteLeone.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
J Forgaars kom den til Fange tagne General Comperhertil. Han har mistet en Arm i Slaget den 4de.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
J et Brev fra det gode Haabs Forbierg bliver meldet, at det danske Skib Fortuna, af 20000 Pd. Sterlings Værdie, er bleven taget af Garnisonen i Cap og erklæret for go Prise. Den danske Ostindiefarer Lisette er ligeledes i Simins Bay kondemmeret, fordi det havde hemmelige og vigtige Depescher ombord fra det spanske Gouvernement til Admiral Hartsink i Batavia, hvori var givet Vink til Operationer mod den brittiske Handel.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Det hedder, at Miranda med 2000 Mand skal være landet i Venezuela.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
London, den 5te Septbr. Den vigtige Efterretning, at Keiser Alexander ikke har ratificeret den af Hr. Oubrisluttede Tractat er nu indløben hertil. Mandagen den 1ste sendte Lord Landerdale Statscoureren Basilice med Resultatet af den Conference, som han sikkert har havt, efterat have modtaget denne vigtige Nyhed.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Et Cabinets Conseil tog i Gaar de Depescher i Overveielse, som vare komne tidlig om Morgenen. De Medlemmer som bivaanede Conseilet, vare Lord Greenville, Lord Henri Petty, Grev Spencer, Hr. Windham, Lord Howick og Lord Sidmouth. Strax efter afgik en Coureer med Depescher til Paris, saa at der fra vort Ministeriums Side ikke er spildt et Øieblik ved Depeschens Besvarelse.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
I Gaar lød Kanonerne fra Tover og Park i Anledning af vore Troppers Seir i Calabrien.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Efter de sidste Tidender fra Newyork af 6te Aug. og Breve af 8de f. M. var Staden sund og rolig, og man havde ikke der nogen Frygt for den gule Feber. Hr. For er i daglig Bedring. Stocks den 5te 3 per Cent consol. 62 1/2. 63. Omnium 6 1/2 7 1/2. 8.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Augsburg, den 1ste Septbr. Man siger, at de Franske skulle formere en Leir af 20000 Mand imellem Donauworth og Nørdlingen. Her anlægges mange Bagerovne for fransk Regning. Alle Jnvalider af Marschall Soults Corps sendes tilbage til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Den 27de August have 40 kgl. bayerske Soldater besaByen Markt Bibert paa samme Maade sam Jphofen Dagen forud. Embedsmændene paa begge Steder bleve suspenderede af dem.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Leipzig, den 6te September. Breve fra Stettin melde, at Handelstanden sammesteds har fra Regieringens Side faaet det Vink, at den vilde giøre vel i at bringe sine Eiendomme i Frankerig i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Man siger, at de Tropper, som staae ved de pommerske Grændser, skulle trække sig tilbage, og at en Deel af de svinske Tropper skal seile tilbage til Sverrig, dersom ingen andre Omstændigheder indtreffe.
Berlingske Tidende, 1806-09-12
Skrivelse fra Frankfurt, den 2den Septbr. Der er nu ogsaa kommet Ordre til Maynz, at sørge for at forsyne den store Armee med de fornødne Levnetsmidler ved dens nær forestaaende Hiemkomst fra Tydskland. Fra Ulm meldes tillige, at den store Armee brækker og først i Septbr. og at de Militairtransporter, som vare underveis til samme fra Frankerig, have faaet Contraordre. Den franske Gineral Rheinwald, der commanderer imellem Rhin og Nckar, har faaet Ordre af Hertugen af Neuschatel, at anordne alle i Wartemberg og Baden liggende fangne Øster rigeres Hjemmarsch saaledes, at de uopholdelig marschere i Afdelinger af 400 Mand over Ulm og Friedberg til Burghausen. Landsberg og Donauworth skulle være 2 andre Samlingspunkter for disse Fanger.