Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-09-07
Nogle Efterretninger melde: at Lord Exmouth har passeret Strædet ved Gibraltar, andre benægte det; den offentlige Forventning vedbliver derfore at være spændt paa dette mærkelige Tog; det var bragt i Gang imod de engelske Ministres Ønske, men foranlediget ved den almindelige Forbittrelse, som hersker blandt Folket mod Algiererne; Ministerial og Oppositions Parthiet har hvert sine Synspunkter ved det. Ministeriet, især den første Lord for Admiralitetet, faaer derved Leilighed til at emploiere en Mængde Personer, som tilhøre anseelige Familier og kan derved forøge Antallet af sine Tilhængere. Oppositionsmændene glæde sig over de Udgivter dette Tog vil volde, og den nye PengeForlegenhed hvori Ministeriet vil komme derved Man indgaaer allerede Væddemaal og Udfaldet af dette Tog, indsigtsfulde Britter paastaae, at man ikke kan udrette noget ved blot at gribe Algier an fra Søesiden, men at dertil behøves 30000 Mand Landtropper, for at indslutte og ødelæge det tyrkiske Røverpak, som behersker Staden, hvorpaa denne kunde indrømmes til en fredelig Boepæl fordet Rygte er til Lykke falskt, at Paketbaaden Wal Mohrerne. – De sidste Efterretninger melde, at singham er taget af Algiererne. At det seer saa uroeligt ud i de spanske Colonier i America, at Jndependenternes Had er saa bittert og uforsonligt mod Spanierne, maae man ikke undre sig over, naar man læser den nordamericanske Major Zebulon Montgomery Pikes Beskrivelse overden Reise, som han paa Regieringens Ordre foretog sig i Aarene 1805 til 7 i det Jndre af Louisiana og paa hiin Side af Missisippi, for at udforske disse vilde Landes Beskaffenhed. Paa Tilbagereisen tog han Feil af Veien, forvildede sig imellem Biergene og Skoven, og faldt tilligemed sit Reiseselskab i Spaniernes Hænder; disse toge ham tilFange, slæbte ham omkring i deres Besiddelser, og han kom nu til at lære at kiende Tilstanden i disse saa lidet bekiendte Lande; han fandt allerede dengang en tydelig Giæring og et almindeligt Ønske om Friehed og Uafhængighed; da de europæiske Spanier trykkede Folket paa det haardeste. J alle Greene af den offentlige Bestyrelse herskede den største Vilkaarlighed og en fuldkommen militairisk Regiering. General-Capitainen, og under ham Statholderne, regierede med uindskrænket Magi alle offentlige Indretninger, som skulde tiene til at sætte Grændser for Misbrugen af deres Magt, var overalt kun magtesløse Formaliteter; Rettens Pleie stod ganske under dem, og var aldeles vilkaarlig. Kun Geistligheden, især den høie, besad en vis Uafhængighed; derimod var den ringere Geistlighed, som næsten bestod allene af Jndfødte, og som ingen Udsigt havde til at forbedre sine Kaar, især forbittret paa Spanierne. Forfatteren spaaede allerede dengang, at en Revolution vilde udbryde, at den ringere Geistlighed vilde især vise sig virksom derved, som ogsaa er indtruffet. Den bekiendte Jndevendent-Chef Morelos, som blev fanget og henrettet af Spanierne, var saaledes tilforn en Geistlig. Oprøret i Mexico er nu ogsaa kommet saa vidt, at det vanskeligt lader sig undertrykke, den nye Congres er fuldkommen orgaaniseret, og forholder sig som en selvstændig Stat, det staaer blot tilbage for den at erobre Hovedstaden; at den skal have tilbudt Joseph Buonaparte Regieringen, som Rygtet siger, er vist ugrundet. Det heder, at den franske General Humbert, staaer i Spidsen for 50000 Jndevendentere; de spanske Blade tie bestandigt om Sagernes Tilstand, i Mexico. - Fra Venezuela eller Terra Firma ere Efterretningerne høist modsigende; Breve fra Trinidad, som man vil udgive for meget troværdige, berette: at Bolivars Stilling skal være meget mislig, at han ingen Understøttelse faaer af Jndvaanerne, at han skal have gjort et uheldigt Angreb paa Fortet ved Chartagena (dette kan ikke være derpaa skal med 700 Mand have trukket sig tilbage. sandt, da det ligger for langt borte) og at han til Cumana, hvor der ogsaa siges, at han skal være død. Derimod har man Armeeberetninger fra Generalen selv af 6 Juni og dat. Carupano (formodentlig Arucapano, i Nærheden af Staden St. Sebastian) hvoraf allerede sees hans store Fremskridt, og hvori han melder, at Jnsurgentchefen Zaraza truer Hovedstaden i Venezuela (Caracas) med en seirende Hær, efterat han først har befriet Calaboco og Varinas, Landets sydlige Egne, at en anden Chef Cedreno har ødelagt en Trop paa 500 Spanier, som Gouverneuren af Guiana commanderede, at General Morillo selv skal være aldeles slaget i Nye Granada, i Egnen af Bogota, og at han har maattet retirere til Monpox; og efter Beretninger fra samme Hovedqvarteer Carupano af 13 Juni har Bolivars Kanonbaade taget alle de spanske Kanonbaade paa Kysterne af Provindsen Cumang. (Fortsættes.)