JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-05-09
Den Frisindede anseer det for høist sandsynligt, at forhenværende Kjøbmand J saae Nathansens nylig udgivne Brochure vil, formedelst de i Samme indeholdende ikke faa nærgaaende Beskyldninger imod Adskillige, paadrage Forfatteren Søgsmaal; – men hvilken Opreisning, ville de Vedkommende vel kunne faae hos et Menneske i hans ulykkelige Tilstand, – Justitsraad Petersen beskylder han for at have, under Nes sidste Jnd spærring i almindeligt Hospital, underhandlet med ham om hans endelige Løsladelse paa det Vilkaar, at han vilde give sit Æresord paa: "ikke at klage til Hs. Majestæt Kongen, ikke røre op i Hospitalsagerne; ikke skrive, i Aviserne derom." (!!!) Vel er det, som den Frisindede bemærker, et Spørgsmaal værd, hvilken Commune, enten den randerske eller kjøbenhavnske, der skal bære de ikke ubetydelige Omkostninger, som Nathansens Varetægt og Forpleining have foranlediget, (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1840-05-09
Helsingør, den 4de Mai. Efter endt Reparation er Helsingørs Vagtskib i Løverdags Morges atter lagt ud paa Rheden. Briggen St. Croix, command. af Kmjr. og Capt. Fisker og Cadetcorvetten, command af Capt. Paludan, ankom her paa Rheden i Løverdags Efterm., og gik imorges nordefter. (Hels. Av.)
Viborger Samler, 1840-05-09
Odense, den 5te Mai. J Middags lagde Hs. Kongel. H. Kronprindsen Grundstenen til den nye Afylbygning, i Overværelse af en talrig Menneskemasse. Saavel for som efter Hs. H. Biskop Fabers Tale blev en passende smuk Sang afsjunget af Asylbørnene. Hs. K. H. Kronprindsen udbragte i denne Anledning et "LængeLeve for sine kjære Forældre!" hvorpaa Hs. H. Biskop ven udbragte et "Længe leve!" for Kronprindsen. Høistsamme havde iforveien, med Hensyn til den glædelige Anledning, i hvilken Festen afholdtes, tilstillet Afvlets Bestyrelse en Gave af 200 Rbd., som et Beviis for sin Jnteresse for Jndretningens Vel. - Ved Jldebranden i Farstrup blev den i Gaarden værende Tjenestepige indebrændt. Gaardens Fæster, hans Datter og en gammel Aftægtsmand bleve meer eller mindre slemt forbrændte. Hele Gaardens Ind- og Udboe, med en Besækning af 4 Heste, 9 Køer, 9 Faar med Lam, blev et Rov for Luerne. Mandens Omstændigheder skulle hidtil have været ret gode, og han saae sig saaledes i et Nu aldeles ødelagt, da Jntet er assureret. Jlden udbrød ved Daggrye og dens Aarsag vides endnu ikke. Huset med alt Ind- og Udboe brændte ligeledes aldeles til Grunden. –J Aftes faaes atter en stor Jldebrand i Nærheden af Middelfart. (Hemp. Avis.)
Viborger Samler, 1840-05-09
Slesvig-holsteenske Blade gjøre opmærksom paa, at da den danske Kongelov ikke er gjældende for Hertugdømmerne, kan den forestaaende Kroning ikke vedkomme dem, hvorimod det er en gammel Skik, at Fyrsten høitideligt hyldes af Stænderne i Slesvigs Domkirke. Som Deputerede til denne Hyldingsact er foreslaaet Superintendenterne for Geistligheden, Prælaterne for Ridderskabet, Universitetet, Medlemmerne af begge Stænderforsamlingerne, Deputerede fra Kjøbstæderne, o. s. v. Fyrstinden vil man desuden bringe en Hylding af slesvig-holsteenske Jomfruer, klædte i Landets forskjellige Nationaldragter.
Viborger Samler, 1840-05-09
Folkemængden i Ribe var ved sidste Folketælling 2,475 Jndivider. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1840-05-09
Viborg. Paa vort i Gaar afholdte Marked vare Priserne paa Fækreaturer temmelig høie, men Handelen lidet betydende. Stude gjaldt fra 70 til 80 Rbd. Parret, og for Køer, der nylig havde kalvet, var Prisen omtr. 30 Rbd.; for gl. Spøl=Køer forlangtes 20 Rbd. og derover. Til Markedet vare forøvrigt yderst faa Kreaturer indtrufne. Priserne paa Korn- og Fedevarer vare: Rug 20 a 21 Mk., Bog 16 Mk., Kartofler 4 Mk. pr. Td.; Oxekjød 6 a 10 s., Flesk 8 a 10 sk., Smør 19 a 21 pr. Pd.; Æg 9 s. Snesen.
Viborger Samler, 1840-05-09
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 5te Mai. Hamborg 2 M. – a vista 197. Species 200. Obligationer (uden Renter) 98 a 98 1/4 Nationalbank-Obligationer (af Laaner den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank-Actier 79 1/2 a 80.
Viborger Samler, 1840-05-09
Ved Tallotteriets 1322de Trækning i Wandsbeck, den 5te Mai, udkom: No. 73. 64. 13. 10. 18.
Viborger Samler, 1840-05-09
Døde. Kjøbenhavn: Cancelliraad Bubts Enke Luise Charlotte Randleff; Grosserer James Gordon. Cathrine Margrethe, sal. Seegers, f. Grünau, 83 Aar; Mette Margrethe Jbsen, f. Bøgh, 32 Aar; Sæbefabrikmester Ander Bentzen, 67 Aar, Frederikke Juliane Musted; Maler ved den kongl. Porcellainfabrik, Ludvig Ferdinand Foght, 27 Aar; Seilmager Peter Hansen Randrup, 76 Aar; Ane Christine Herreborg, f. Petersen, 38 Aar. - Nestved: Cocilie Bruun, f. Alling, 75 Aar. Aagaard Skole: Landmaaler Johan Pingel, 88 3/4 Aar. – Randers: Frue Oberstlieutenantinde Ane Funch.
Viborger Samler, 1840-05-09
Reisende. Med Jahnsens Paquet til Kjøbenhavn: Mandag Aften Kl. 10.
Viborger Samler, 1840-05-09
Pastor St. St. Blicher, Cancelliraad Herredsfoged Wittusen med Frue, Apotheker Seidelin med Søn, Frøken F. Bentzon, Krigsraad Toldkasserer de Fischer, Student Jansen, Jomfruerne Blicher, Seidelin, Sannes, Sommer, Lassen, Fanny og Sophie Kjerumgaard, Handelsbetjent Bergquist, Typograph Schandorff, Kunstdreier Sønderhausen, Dreier J. Holm, Huusjomfru M. Petersen, Muurmester Simonsen, Skræder Lind, Bundtmager Pohl, Sadelmager Holm, Skomager Blaumüller, Muursvendene J. Dabelsteen, Albech, Nielsen og Haurback, nogle Tjeneste tvende: Karle og Piger, Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 6te Mai; Pastor Madelung, Kjøbmand Guldberg, Frøken v. Brock. Fra Randers til Viborg, den 7de Mai. - Kjøbmand Guldberg.
Viborger Samler, 1840-05-09
Paa 3die Søndag efter Paaske prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-05-09
AVERTISSEMENTS. At min inderligt elskede Søn, studiosus theologiæ Ludvig Peter Jespersen, efter langvarige Lidelser, ved en blid og rolig Død bortkaldtes til et bedre Liv, ikkuns 22 Aar gammel, her i Viborg Torsdagen den 7de dennes, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende Moder. Viborg, den 9de Mai 1810. M. M. Jespersen, født Bang.
Viborger Samler, 1840-05-09
Da jeg har erfaret, at man tiltroer mig Forfatterskabet til et Jnserat angaaende Byefoged Horns Modtagelse i Skive, som i Slutningen af Februari Maaned d. A. er tilstillet Redactionen af Viborg Stiftstidende til Jndrykkelse, men blev ikke optaget, fordi Forfatteren - som Redactionen troer at kjende ikke vilde navngive sig, saa skylder jeg mig selv offentlig at erklære: "at ligesaalidt som jeg kunde, som Embedsmand, faae den Jdee at deeltage i de Optrin som fandt Sted ved Byefoged Horns Ankomst her til Byen. ligesaalidt kunde det falde mig ind at spilde min Tid ved at fremsende nogle Blæktanker og Sligt." Skive, den 7de Mai 1810. Lumholdt. Med Hensyn til Ovenstaaende, troer Red, at skylde den ærede Forfatter at tilføre, at Red ingenlunde antager Hr. Krigsraaden at være Autor til det i ovenmeldte Stykke betegnede anonyme Jnserat.
Viborger Samler, 1840-05-09
Da det imidlertid muligt kunne interessere Enkelte at blive bekjendte med Sammes Jndhold, saa vil det originale Manuskript saafremt det ikke 14 Dage fra Dato af dets Jndsender maatte fordres tilbageleveret – blive henlagt til behagelig Gjennemsyn paa d. Bl. Contoir. Red.
Viborger Samler, 1840-05-09
Fra Pressen er udkommen: Bemærkninger over Hr. Kammerraad, Amts- og Coloni forvalter Morvilles Berigtigelser med Hensyn til Skriftet "Om Alheden og dens Colonier" af Fr. C. Carstens", og faaes for 12 s. pr. Expl. hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-05-09
Bog- og Papiirhandel.
Viborger Samler, 1840-05-09
Under 14de Dennes har Amtet gunstigst meddeelt mig Tilladelse til at etablere en Bog- og Papiirhandel heri Byen. Efterat jeg nu har vundet Borgerskab herpaa, saa vover jeg herved at anbefale mit vel sorteerte Lager af alle Slags Skolebøger til Boglade Priis, samt alle Sorter Skrivpapirer, fiint Glandspapiir, Børnebilleder, Landkort samt alle øvrige til Boghandelen henhørende Artikler til Fabrikpriis. Skive, den 30te April 1830. Ærbødigst. N. Svendsen, Organist og Skolelærer.
Viborger Samler, 1840-05-09
En Dreng, som har Lyst til at lære Sadelmagerprofessionen, kan strax blive antaget hos T. Thomsen i Skive.
Viborger Samler, 1840-05-09
Eiendoms=Salg. Efternævnte 3 betydelige Eiendomme i Sleth Herred, Aalborg Amt, som hver for sig afgiver en indbringende Næringsvei, med god Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, nemlig: 1) Aarupgaard med Mølle og Huse, samt Vind blæs og Oudrup Sognes Konge- og Kirketiender; 3) Løgstørs Mølle med Løgsted Sogns Konge- og Kirketiende, samt en Gaard og 3 Huse i Øster ørbek, 3) Vilsted Mølle med tillagt Konge- og Kirketiende i samme Sogn, og en Gaard i Egelstrup. ere underhaanden at faae tilkjøbs, naar Lysthavende melde sig desangaaende hos Undertegnede. Mylenberg pr. Hobro, den 2de April 1840. Thorlund.
Viborger Samler, 1840-05-11
No. 74. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-05-11
Kongelig allerne privilegeret. Eftertidende. Door Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne.
Viborger Samler, 1840-05-11
StatskassereressererenssurancerninMandagen den 11te Mai 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis, og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-05-11
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Alexandria, den 7de April. Man dadler meget de ægyptiske Geværer fra Vaabenfabriken i Cairo, med hvilke den ægyptiske Landstorm er bleven forsynet. Man antager, at 1/2 Deel af Løbene springe ved Prøven. Saadanne Tilfælde gjøre et høist ubehagelig Jndtryk paa Tropperne og især paa Militsen, der ræddes ved det blotte Knald, naar de see, at Løbene end- og springe, naar der skydes med løst Krud. – Om Anledningen til Achmed Paschas Udnævnelse til Storadmiral over den forenede tyrkiske og ægyptiske Flaade istedet for den afsatte Mustapha berettes Følgende: Achmed Pascha tilmeldte Mustapha, at der vare flere engelske Skibe i Havnen, at man kunde vente flere engelske Skibes Ankomst, og at man derfor maatte have et vaagent Øie med Englænderne. Mustapha, der er en stor Tilbeder af den europæiske Civilisation d. c. der holder meget at Champagneviin, havde netop tømt nogle Flasker, da Achmeds Ordonants bragte denne Efterretning. "Gaae Fanden i Vold med Eders Befalinger; jeg bryder mig sleikke om Englænderne og Mehemed; lad Englænderne kun komme, vi seile da ud af Havnen, slaaes i rum Søe og saa behøve vi ikke at passe paa." Midt om Natten tager Mustapha ud til Admiralskibet, og giver Signaleom Englændernes Ankomst. Disse Signaler bevirke en frygtelig Tummel ombord paa de ægyptiske Skibe, hvor man kun hører Raabet: "Stambuli!" (til Constantinopel). - Skrækken skal have været saa stor, at man frygtede for en almindelig Desertion; endog Mehemed skal være bleven meget forskrækket. Den ene Baad afsendes efter den anden, for at faae Aarsagen til Signalernes Heisning at vide. Mustapha skal da i sin Champagne ruus have svaret Budene: "Hvad ville J have J ikke ladet mig sige, at Englænderne komme, og at man skal passe paa dem, Denne befaling har jeg givet Flaaden, og Jntet videre." Den om Natten udbredte Efterretning: "Englænderne komme!" har foraarsaget overalt en panisk Skræk, der endog bemægtigede sig Mehemed Ali der efter flere Correspondenters Formening vil stille sig selv i Spidsen for Flaaden, for at tilbagedrive Mag med Magt. Komme Englænderne, da ville Alle udraabe pater, peccavi!
Viborger Samler, 1840-05-11
Moldau. Galacz, den 13de April. Breve fra Sebastopol, Odessa og Theodosig melde, at hele den russiske Krigsmagt ved det sorte Hav indtager en concentreret Stilling. Skyndsomst indskibes 10,000 Mand til Kysten ved Circassien. Jngensinde have Circassierne lagt større Dristighed og Energie for Dagen end nu, da Krigsoperationerne have taget deres Begyndelse. Hvad dermangler dem i strategisk Kundskab, erstatte de ved en til Dundristighed grændsende Foragt for Døden. De indskrænke sig ikke længere til Skjærmydsler og Smaafægtninger, men angribe Russerne i aaben Mark, og beren de de russiske Forter, som i de sidste Sommerfelttog ere anlagte af Russerne langs med de circassiske Kyster. Skrækkeligt skuffedes de russiske Garnisoner, da de belavede sig paa langvarige Beleiringer, og ventede Undsætning af Flaaden. Førend de anede det, strede Bjergstrækningens Sønner til at løbe Storm, bestege Voldene, og lode Besætningerne springe over Klingen. Dernæst gave de sig ifærd med at demolere Fæstningsværkerne, og deele det gjorte Bytte, der for det meste bestod i Krigsmunition, Vaaben og Artillerie, hvilket sidste især er dem kjærkomment, da de kun sparsomt ere forsynede dermed. Saaledes faldt allerede i dette Foraar Forterne Nicolaus, Rajewsky, Lazzarew og Welleminow. Tuabs holder sig endnu, men har maattet udholde to Storme. De forbittrede Bjerg beboere, der tilsyneladende handle efter en forud combineret Plan, samle sig atter om dette Fort for at forsøge en ny Storm. Bevægelsen udstrækker sig i Aar til alle Stammer i Bjergkjæden.
Viborger Samler, 1840-05-11
Østerrig. Der meldes under 21de April fra Triest, at Breve fra Kertsch omtale en russisk Krigsdampbaads Ankomst fra Anapa med meget vigtige Depescher til den commanderende General, Rajewsky. Umiddelbart efter Dampbaadens Afseiling leiedes flere Fartøier for Regjeringens Regning, for at transportere til Theodosia en betydelig Mængde Krigsmunition for Tropperne ved de circassiske Grændser.
Viborger Samler, 1840-05-11
Wien, den 25de April. Den ungerske Landdag skal have erholdt en Prolongation af 14 Dage.
Viborger Samler, 1840-05-11
Storbritannien og Jrland. London, den 1ste Mai. De engelske Blade omtale et i Operahuset forefaldet scandaløst Optrin, hvori Prinds Georg af Cambringe skal have spillet en Hovedrolle. Da Tæppet rulledes op, opstod der pludselig en frygtelig Allarm i flere, og især i de Loger, hvor Prinds Georg, Hertugen af Beaufort, Lord Castlereagh, Lord Gardiner og andre Fashionables befandt sig. Man udraabte Navnene "Tamburin, og Laporte, og disse Navne gjentoges i de øvre Logerækker og paa Galeriet. Directeuren, Laporte, fremtraadte nu for at forklare, hvorfor har ikke havde kunne engagere Tamburin, men man lod ham ikke komme til Orde. Han trak sig tilbage; Orchestret begyndte at spille, men Raabet "Tamburini overdøvede Alt, og Ballet Personalet satte sig rolig ned, og begyndte en levende Samtale. Forgjeves søgte Directeuren paa ny at forklare sig, hans Ord afbrødes ved nogle af Jokeysproget laante, og af Prinds Georg udslyngede Kraftudtryk. Efter en fem Quarteers Ordvexling besluttede Prindsen og hans Følge at gjøre Ende paa Striden ved at forlade deres Loger og springe op paa selve Scenen, som de, svingende med Hattene, toge i Besiddelse. Balletcorpsets qvindelige Personale tog skyndsomst Flugten, og Tæppet faldt. Bag Forhænget skal imidlertid en der opstillet Politibetjent have givet Vedkommende det velmeente Raad at bortfjerne sig, samt draget Omsorg for, at Raadet afbenyttedes. – Tamburini, Grist og andre af Hertugen af Wellington for en kort Tid engagerede udmærkede Sangere ved den store italienske Opera, opførte i de sidste 8 Dage af April Maaned paa Hertugens Herresæde Stratfieldsaye Concerter for hans talrigt forsamlede fashionable" Gjester, hvoriblandt den fornævnte Prinds Georgs Forældre – Hertugen og Hertuginden af Cambringe.
Viborger Samler, 1840-05-11
Nyeste Postefterretninger. Stridighederne imellem England og Neapel.
Viborger Samler, 1840-05-11
Foranlediget ved et af Sir Robert Peel i Underhuset fremsat Spørgsmaal og Forholdenes Tilstand med Hensyn til Neapel, svarede Lord Palmerston, at Regjeringen havde befalet den britiske Gesandt i Neapel at meddele Chefen for den ved de neapolitanske Kyster krydsende engelske Sømagt de fornødne Jnstructioner angaaende en midlertidig Standsning (for a certain time) af Repressalier, saasnart Gesandten maatte faae officiel Underretning om, at det var overdraget en fransk Diplomat, at iværksætte (exercise) den franske Regjerings gode Tjenester. Men af en idag (den 4de Mai) indløben Depesche saae han (Lord Palmerston), at Kongen af Neapel, i det samme Øieblik – da han havde antaget den franske Mægling - havde lagt Embargo paa britiske Skibe, og at som Følge heraf, Fiendtlighederne ikke vare standsede.
Viborger Samler, 1840-05-11
Hamborg. Børsenhalles Londoner-Correspondenmeddeler Efterretninger fra Paris af 4de Mai. Sud de Marseille melder Følgende: "Neapel, April 26de. Alt er bragt i Orden. Frankerigs Mægling er antagen. Man er paa begge Sider bleven enig om at hæve Embarger og frigive de optagne Skibe De videre Forhandlinger skulle gaae for sig i Paris." Denne vigtige Efterretning trænger til Bekræftelse, da den i forrige No. meddeelte første officielle Efterretninaf samme Dat. udtrykkelig tilføiede, at den af den neapolitanske Regjering anordnede Embarge havde forhindret den engelske Gesandt i at standse med Repressalier fra Englands Side. – Man sammenholde iøvrigt med den telegraphiske Efterretning fra Paris Lord Palmersionsovenforanførte Erklæring i Underhuset, efterfølgende Artikel af Semaphore af 30te April. "Dampskibet "Sully, der forlod Neapel, den 25de har medbragt de vigtige Nyheder, at Repressalierne endnu finde Sted, at Englænderne have optaget 7 neapolitanske Skibe, at Kongen af Neapel har lagt Embargo paa 7 engelske Skibe, ligesom og belagt med Seqvester de paa Douanen liggende engelske Varer, samt de offentlige Fonds, der tilhøre engelske Undersaatter. Disse Forholdsregler have vakt stor Sensation; thi de udførtes netop strax efter at det franske Dampskib "Papin" var ankommet, der overbragte Budskabet om den franske Mægling. Man veed, at Dampskibet, der forlod Neapel den 26de April, ankom til Toulon den 29de og medbragte Efterretning om Antagelsen af den franske Mægling; men ifølge Privatefterretninger synes det, at det har kostet megen Møie med at formaae Kong Ferdinand til at antage det franske Cabinets Tilbud. Ei heller havde Kongen ligeindtil det Øieblit, da "Papin" afseilede, villet hæve Embargen, og paa Grund heraf havde Englænderne ikke villet standse med Fiendtlighederne. – Den franske Gesandt, Hertugen af Montebello, er med sin Familie og Følge ankommen til Marseille den 28de April. Han vil fortsætte sin Reise til Toulon, hvor han, som man siger, vil indskibe sig paa et af de Skibe, der under Admiral Rosammel ere beordrede til Neapel."
Viborger Samler, 1840-05-11
Frankerig. Paris, den 4de Mai (over London). Eco deel Aragon indeholder General var Hallens officielle Beretning om den af ham nylig tilfægtede Seier. Beretningen skal stemme med de tidligere Beretninger, vi allerede have erholdt.
Viborger Samler, 1840-05-11
Paris, den 3die Mai. Eco del Arag, melder, at en vigtig Træfning har fundet Sted den 25de April ved Sera-Tamp (?) imellem Carlisteneralen Segarra og Christinerne, anførte af General v. Halen. Segarra er saaret, og den tappre christinske Feltherre Aspirog er falden i Slaget.
Viborger Samler, 1840-05-11
Paris, den 2den Mai. Den for at prøve de Remillys Forslag nedsatte Commission bestaaer af følgende Medlemmer: Albert, Dupin, Duchtel, Maurat, Balange, Ganneron, Antoine Pass, de Mornay, Ha vin og Jacques Lefabre. Fra Algier intet Nyt. Medens Abdel Kader ventede Marschallen ved Teniah, gjorde denne en Flanke bevægelse mod Østen, fratog Araberne meget Qvæg og bortførte nogle Fanger.
Viborger Samler, 1840-05-11
J Leiren ved Arba var der udbrudt en ondartet Sygdom, der daglig bortrykkede henved 20 Mennesker. Abdel Kader skal have forsamlet 20,000 Md., og han venter et Angreb ved Blidah. Den 27de April vilde man bivonakere ved Teniah, og den følgende Dag besætte Meden, hvor der skal blive en Garnison tilbage.
Viborger Samler, 1840-05-11
Om videre Operationer vidste man Jntet, Spanien. Christinerne gjøre en Bevægelse imod Cantavieja og Morella. Jndbyggerne i hiin Stad, ere tilsinds at forsvare sig; men Befolkningen i Morella søger at redde sig ved Flugten. Desertion finder Sted blandt Tropperne, som udgjøre Fortets Garnison, der bestaaer af 3 Batailloner og nogle Elite-Compagnier. Artilleriet tæller 20 a 25 Kanoner.
Viborger Samler, 1840-05-11
Beretningerne og Tilstanden og Stemningen i de baskiske Provindser blive stedse meere og meere foruroligende.
Viborger Samler, 1840-05-11
Man nævner flere Carlistchefer, der paa adskillige Steder have viist sig i Spidsen for ikke ganske ubetydende Stridskræfter. Uventet er i intet Tilfælde denne partielle Opstand.
Viborger Samler, 1840-05-11
Den spanske Regjering har publiceret følgende Details om den nye Jnsurrection: En carlistisk Jnsurrection er forsøgt paa flere Puncter i Spaniens Nordprovindser. Den franske Regjering har truffet Forholdsregler, for at hindre de carlistiske Flygtninger fra at vende tilbage til Spanien. Uagtet den anvendte Forsigtighed har man forsøgt paa at iværksætte Jnsurrectionen; men Alt hentyder paa, at de uorganiserede Bander ikke ville kunne forstyrre i længere Tid Provindsernes Rolighed. De spanske Auctoriteter have truffet energiske Forholdsregler; Tropperne ere sysselsatte med at forfølge Jnsurgenthobene. Man haaber, at virksomme Foranstaltninger ville qvæle Jnsurrectionen i dens Fødsel. En carlistisk Chef, der toges med Vaabnene i Haanden, er fusilleret. Vicekongen af Navarra er meget virksom. Massen af Jndbyggerne viser ingen Sympathie for den tilsigtede Opstand; de rolige Indbyggere slutte sig til Regjeringens Tropper.
Viborger Samler, 1840-05-11
Storbritannien og Jrland. London, den 5te Mai. Jgaar antoges den irske Municipal-Reform Bille anden Læsning i Overhuset med 131 imod 32 Stemmer. Saaledes er da Billens Princip antaget med en Majoritet af 99 Stemmer. Jmidlertid lægge man Mærke til, at Hertugen af Wellington erklærede, at han, ihvorvel han stemte for den anden Læsning, vilde modsætte sig Billens tredie Læsning, naar ikke visse Forandringer, der forekom ham nødvendige, antoges i Husets Comite.
Viborger Samler, 1840-05-11
Handels=Efterretninger. London, den 4de Mai. Kornvarer. Endnu have vi ikke erholdt Regn; derimod blæser i de 2 a 3 sidste Dage en heftig Østenvind, der holder Regetationen tilbage. Fra Frankerig indløbe foruroligende Efterretninger. Jkke alene Bælgfrugterne, men og Kornet staaer slet paa Grund af den overordentlige Tørke. Tilførslen ubetydelig. God Hvede 2 s. høiere i Prisen; i de ringere Sorter er Omsætningen slau. Som en Følge af Beretningerne fra Frankerig tage Kjøbmændene i Betænkning at udrede den nuværende Told, thi om denne endog foreløbig skulde stige til 16 S. 8, er det dog sandsynligt, at den om føie Tid vil gaae lavere Bog søges til uforandrede Priser; Havre er dyrere, og vil maaskee stige i nogen Tid.
Viborger Samler, 1840-05-11
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-05-11
Kjøbenhavn. Archiater Schönberg er bleven udnævnt til Livlæge hos Hendes Majestæt Dronningen. (Da.)
Viborger Samler, 1840-05-11
Ved Deres Majestæters Ankomst til Sorgenfri i Onsdags Eftermiddag Kl. 7 var der opreist en smuk, med Blomster prydet Æresport foran Jndkjørselen til Slottet; en i denne Anledning forfattet Sang blev afsunget, og hele Lyngby illumineret. (Dagen.)¬
Viborger Samler, 1840-05-11
J Hillerød er i disse Dage, efter Fred. Amts-Tidende", bekjendtgjort et Forbud imod, at Jndvaanerne afbenytte i Kroningstiden deres Værelser paa anden Maade end til Qvarteer for de Hoffolk og Rangspersoner, der skulle bivaane Salvings=Høitideligheden. – Antallet af Kronningsgjæsterne skal fra Hofmarschallatet være angivne til 700, foruden Domestiquer, som alle skulle overnatte, hvorimod der paa Kronningsdagen selv vil behøves Aftrædelseslocaler kun til 300 Personer."
Viborger Samler, 1840-05-11
Capt. Lieut. Secher har faaet Ordre til at føre Skonnerten Pilen paa en Opmaalingstour i Store Belt.
Viborger Samler, 1840-05-11
Der er udgaaet et kongl. Rescript til Generalgouverneuren over de vestindiske Øer, Generalmajor v. Scholten, at han, ifald han finder det fornødent, kan beholde een af de tvende for Øieblikket i Vestindien værende Brigger. Dette Rescript er foranlediget ved de overalt i Mellem- og Syd-America rasende Borgerkrige, som gjøre det høist sandsynligt, at der vil blive udrustet en Mængde Kapere; disse forvandles da snart og let til Sørøvere, som ville forurolige Skibsfarten i disse Farvande og gjøre Krigskibets Nærværelse nødvendig.