JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Indenlandske Efterretninger. Paa Adlære Mark i Ølstykke Sogn og Friderichsborg Amt har en Bonde fundet en Begravelse i en Høi kaldet Møllehøi. Begravelsen var opsat af svær Kampestene, som staaer endnu, om Nogen har Lyst at see slige Oldsager. Den er inden i 12 Alen i Længden, 5 Al. i Breden og 3 1/2 Al. i Høiden; Jndgangen 9 1/2 Al. lang og 2 Al. høi Der kunde skiønnes, at have været 8 Lig i Begravelsen og 3 i Jndgangen. Uggiverne af Kollegial=Tidenden have meddeelt nogle prisværdige Betragtning over Skadeligheden af at begrave de Døde mellem de Levendes Boliger i Kirke gaaede inde i Byerne, baade fra den fysiske og astethiske Side betragtet. Sammesteds vises Regieringens Virksomhed i at faa denne fordærvelige Skik afskaffet eller dog formindsket. J Kiøbenhavn er man nu kommen saa vidt, at der alt ere 7 Kirkegaarde indhegnede og anlagde uden for Staden, af hvilke især Assistensekirkegaarden ved den skiønne Beliggenhed og de paa den opreiste smukke Gravminder, i den senere Tid have tildraget sig Opmærksomhed og om Sommeren dagligen besøges af Stadens Jndvaanere som deels have Venner og Slægtninger der begravne deels ville stundum opofrede nogen Tid til alvorligere Glæder mellem Gravene. Enkelte Mænd uden for Kiøbenhavn have ogsaa faaet Tilladelse til, efter deres Død at begraves paa private Eiendomme. Saaledes er det bevilget Kammerherre og Stiftamtmand Rosenørn, at lade bygge et Kapel i Skoven til Begravelse for sin Kone; det samme foranstaltede vor oplyste Frue Cramer til Søeboe iværksat efter sin Død; Justitsraad Schytte i Norge har ligesaa Bevilling, efter sin Død at begraves paa den arendalske Skydebane, og Major Derschar i Kiøge har nu faaet Kongelig Tilladelse: at maa begraves paa en liden Øe ved Gammel Kiøge.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Premier=Lieutenant C. L. Bille, som for 2 Aar. siden blev saaledes qvæstet i den Kongelige Tieneste, at man paa Frideriks Hospital for kort siden blev nødt til at afsætte hans høire Been, er afgaaet med KapitLieutnants Karacteer, og beholder sit fulde Gebalt, i mod at han giver Søe=Kadetterne Underviisning i de Mathematiske Videnskaber.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 27 Junii er J. W. Bech udnævnt til ordineret Lærer for Schiervøen i Nordlandene. Den 29de : er Hører ved Viborg latinske Skole, P. Leminsen, confirmeret til Sognepræst for Øster og Vester Alling Menigheder i Aarhuus Stift; C. R. Nisler, ligesaa til Instrumentist i Rinkiøbings Amt i BradsHerred undtagen); Cand. N. C. Søe ligeledes til Capellan pro Persona for Baars og Beldringe Menigheder i Sielland. - Under det tydike Cancellie: Den 22 Junii er Statssecretair og Raadmand J. D. Junge i Rensborg udnævnt til adjungeret første Lærde, og presidererende Borgemester sammesteds cum spe succedenti; Tingskriveren i Haderslev Herred. N. L. Bertelsen, beskikket til Herredsfoged i Frøs og Calelunds Herreder i Haderslev Amt. - Under Generalitetet: Den 22 Junii er Generalmajor Greve Danneskiord Løvendahl udnævnt til Chef for Marine Korpset; den fra Husar Regimentet afgangne Premier=Liutenant, og Told-Controlleur v. Mentz, dorff, benaadet med virkelig Krigsraads Caracteer, og Auditeur Dinesen ved det fyenske Jnfanterie-Regiment med Ober=Auditeurs Caracteer; den i Husar-Regimentet staaende Sec. Lieutenant v. Funk beskikket til Premier=Lieutenant; Cornet, v. Mertens til Sec. Lieutenant; Cornetterne a la sulte, Baron v. Løvenskjold, forundt Sec. Lieutenants Characteer med Anciennete fra 30 Martii d. A. og v. Friis beskikket til virkelig Cornet, samtlige i Husar-Regimentet; Candid. Chirurgia ved Frideriks Hospital, N. C. B. Steffens til Under-Chirurg ved det siellandske Jnfanterieregiment Fændrik v. Hauch af oldenborgske Jnfanteri-Regiment formedelst Svaghed afskediget med Pension; KrigsKommissairen i Christiansands Stift. Oberst=Lieutenant v. Hegermann efter Ansøgning i Naade afskediget med Pension, og i hans Sted beskikket til Krigs=Kommissair i bemeldte Stift, Ober Krigscommissair Wibe.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Under Rentekammeret: Den 27 Junii er Bogbinder J. Libe i Kbhvn. forundt Bestalling som HofBogbinder. - Under General-Toldkammeret: Den 13 Junii er Toldforvalteren i Vilster, Kapitain O. F. Jeminger, beskikket til Toldforvalter i Wexels fleth; Told-Controlleur Rauch i Haderslev i Naade afskediget med Pension, og Toldbetient i Kbhvn., H. Carstensen, i hans Sted ansat til Told-Controlleur og Visiteur i Haderslev. Den 20 Junii er Told=Controlleuren i Vilster, J. L. Bornemann, beskikket til Toldforvalter der paa Stedet, og Copisten ved det kongelige Bibliothek, H. C. Klenn til Told=Controlleur og Vist teur sammesteds. - Under General Postamtet Den 20 Junii er Postmester Theysen i Husum efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, og hans Søn, Cand. Theisen, igien beskikket til Postmester i hans Sted.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Den 22de Junii er Raadmand A. Kaatrost i Følge hans Ansøgning, endtlediget fra det ham betroede Forretninger som occonomisk Directeur ved FrederiksHaspital i Kbhvn, og Cancellieraad og Raadmand J. Voltelin befalet i hans Sted at indtræde som Medlem i Directionen for bemeldte Hospital.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Aalborg, den 9 Julii.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Lotterie. J Tallotteriets 64 Trækning i Altona den 3 Julii ere følgende Nommere udkomne: Til den forestaaende 643 Trækning i Altona kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcomtoir.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Til forestaaende 643 Trækning i Altona kan daglig faaes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Avertissements. J Torsdags Aftes den 23 Junii Kl. 9 1/2 døde i Albech Præstegaard, Wogen Hvass Wodschou i sit Alders 15 Aar, af Forraadnelsesfeber, efter 7 Dages smertelige Sygelere. Dette finder jeg min Skyldighed at anmelde fraværende Familie og Venner, forsikred, at enhver som kiendte dette haabefulde unge Menneske, beklager hans saa tidlige Død Albech Præstegaard d. 1 Julii 1798. Asmussen.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Det har i Dag Morges Kl. 7 efter en langvarig Sygdom, behaget Gud at bortkalde min elskelige Mand Nico. lat Brorsen Agerbeck paa Aastrup, fra det Jordiske til en bedre, i hans 50 Aar, efter at vi i 23 Aars kierligt Ægteskab har levet med hinanden. Dette for mig saa smertelige Tab bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, forvisset om at disse tager Deel udi denne min Sorg, uden at saadant mig skriftlig bevidnes. Aastrux den 5 Julii 1798. K. Agerbeck, fød Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Hos Bogtrykker Wandall bliver til førstkommende Michaeli Flyttetid, de Værelser at faae til Leie, som for nærværende Tiid beboes af Hr. Pastor Mørch.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Hos Bogtrykker Wandall faaes følgende Bøger: 1) Bastholms nye Testamente. 2) Bastholms geistlige Talle konst. 3) Anfangsgrunde der egentlichen Krigsmissenschaft, von H. J. Krebs. 4) Gellerts Breve. 5) Krugers Drømme. 6) Holbergs Commedier, lade, 5te, 6te og 7de Tome. 7) Prosaiske Digte, Syngestykker a. 8) 11 danske Commedier i et Bind. 9) Holbergs JntruductionsHistorie tillige med Anhang i 2de Bind. 10) Den tvivlraadige Hyede. 11) Harleqvin Patriot. 12) De ømme Sostre. 13) Den bedragne Formynder. 14) Den belønnede Kiærlighed. 15) Beilegen efter Moden. Tvende Værelser samt et Pulterkammer og om mueligt er et lidet Kiøkken, forlanges til Leie, helst i Frue Sogn; nærmere Anviisning gives af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Tvende smukke Værelser med Kiøkken, Spisekammer, Tienerkammer, Gaardsrum og andre Beqvemmeligheder, ønskes til Michaeli Flyttedag for 40 a 50 Rbs. aarlig Leie. paa Bogtrykkeriet faaes Leieren at vide.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Sidstvigte Søndag Aften Klokken imellem 9 a 10 Slet, er bortstiaalen paa Skræchenborg Mark i Rold Sogn, en liden sortebrun Hest uden Aftegn, omtrent 6 Aar gammel; Man haver ei uagtet ald Eftersøg, ning kundet faae noget Spoer paa Tyven, uden alleene at han er bleven seet ridende paa den stiaalne Hest samme Aften paa Landeveien til Hobroe, saa det er at formode at han har taget Veien sønder paa Hvem som kan give Oplysning om denne Hest, eller den som har stiaalet samme, anmodes at tilkiendegive saadant skrivtlig eller mundtlig for Fæstebonden, Christen Hansen i Skræchenborg i Rold Sogn pr. Hobroe, som betaler alle paagaaende Omkostninger. og en passende Douceur for Uleiligheden. Skræchenborg den 3 Julii 1798.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Jfølge Placaten, som ved Nørre Jyllands Landsting den 24 Junii, og ligeledes ved Aars og Slety Herreders Reden 4 Julii næst efter er læst, indkalde vi Underskrevne sub pæna præclusi & perpetui silentii, paa Grund af den meddeelte Kongelige allernaadigste Separations Bevilling, alle og enhver som i vores fælleds Boe maatte have noget at fordre, det være sig enten efter ordentlige Gielde Beviser, Regninger, eller de under Kyøe og Sebbercloster, afholdte Skiftebehandlinger, at melde sig paa Sebbercloster inden 12 Uger efter dette Proclamas lovlige Bekiendtgiørelse for at bevise deres Fordringers Rigtighed, da enhver skal vorde betalt. Sebbereloster den 5 Julii 1798. C. P. Svint. W. Søndergaard, Marie Gleerup som Laugværge. Svint.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Da der udi Budolphi Kirke ere endeel Mands og Hustruers Stoelstader fæsteledige, saa averteres saadant herved, paa det Beboerne i Sognet og Fæste kunde melde sig hos Kirkens Værge Johannes Arfmann, med det første. Aalborg den 7 Julii 1798. Fraværende Arvinger, samt Credi= og Debitorer i Stervboen efter Lars Christensen i Weierbachen, i Aasted Sogn, under Hiøring Amt, hans afdøde Hustrue Maren Nielsdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, at tage Møde udi Boet ved Skiftets videre Foretagelse den 22 September næstkommende. Eskier den 30 Junii 1798. Broerholdt. Johnsholm eller Schalborg kaldet, beliggende i Aalborghuus Amt, Hornum Herred, Aalborg Birk, St. Budolphi Sogn, 2 og en halv Fierdingvei fra Aalborg, Hartkorn 1 Td. 3 Fk. 2 Alb., er med fine paastaaende nye Bygninger, Eiendomme, Herligheder og Rettigheder underhaanden strax at faae til Kiøbs og Beboelse, med den Udsæd som er lagt i Jorden se. 12 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg og 50 Tdr. Haure. (andre Aar haver været saaet 20 til 24 Tdr. Rug) Efter Eiendommens Vidtløftighed kan ellers den aarlige Udsæd blive formeret til 30 Tdr. Rug, sæd, 40 Tdr. Byg og 60 a 70 Tdr. Havresæd og dog Jorderne ville i 5 Aar, da foruden 120 Tdr. Land som jeg har opbrudt til Sædeland og Markjorder, kan endnu op brydes 70 til 80 Tdr. Land, foruden 40 Tdr. Land som jeg har begyndt at planere til Engbund. Af disse Eiendoms Jorder er ellers circa 30 til 90 Tdr. Land conjungtime in loco, som med megen Fordeel kan anvendes til Kløver, Raigræs, Hør og Hamp Sæd. Ved Gaarden kan græsses 12 Bester, 20 til 30 Kiør, 50 Stude og 100 Faar. Jldebrændsel haves i Overflødighed og beste Brøndevand i Gaarden. Skulle Gaarden ikke blive solgt underhaanden, bliver samme anstillet til offentlig Auction, hvilket herved forløbig bekiendtgiøres. Conditionerne hvorefter Gaarden bortsælges, kan saavel faaes til Eftersyn hos Sr. Steenholt i Bispensgade i Aalborg, som hos mig selv herpaa Gaarden. Johnsholm den 30 Junii 1798. J. L. Holm.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Da jeg Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min nederste Leiehuus, beliggende paa Søndre Side af Branstrupgade ud til gammel Mølleaae, og strax tages til Beboelse til Michaeli, hvo som behøver samme, accorderes med mig om Kiøbet. Zander Suur.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Et honet Fruentimmer søger Condition som Huusholder ske eller Huusjomfrue til 1 November, enten her i Byen, eller og paa Landet. Anviisningen gives i Bogtrykkerier.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
Et nyt opbygt Huus ved Veien uden for vestre Port, som strax kan tiltrædes, med Tillæg af lidet og meget Jord efter Lysthavendes Behag, er at faae til Kiøbs, naar man derom melder sig hos Eieren Raadmand Gleerup. Flandinger, eller en Samling af smaa Afhanlinger, Fragmenter og Anmærkninger i forskellige Materier Nr. 4, som indeholder: 1) Om de danske Kiøbstæders Tarv. 2) Anstalt imod smitsomme Sygdommes Jndsnigelse fra fremmede Steder, ved Strandings Tilfælde; har nu forladt Pressen, og selges hos Bogtrykker Wandall, for 4 s. De foregaaende Rummere kunde ligeledes faaes for 18 s., men enkelte Nummere overlades ikke.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
J No. 342 er en Stue, et Sovekammer, et Klæderkammer, et Tienerkammer med Skorsteen udi, og Brende kammer for en ugift Person at faae til Leie førstkommende Michaelii.
Jyske Efterretninger, 1798-07-09
En Miil fra Løgstøer udi en god Kornegn, er en SelveierGaard at faae til Kiøbs. Dens Hartkorn er Aager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. Dens Eiendomme er for 4 Aar siden af Fælledskabet udskiftet. Den Kongelige Credit Casse haver laant nærværende Beboer derudi 4500 Rd., som fremdeles kan blive staaende paa første Prioritet om det forlanges, og i anden Fald kan udbetales. Gaarden kan tiltrædes til Michaeli med dens fulde Avl, eller og til Mai 1799. Herom kan accorderes med Præsten Hr. Hvaske i Wildsted, eller med Søren Wichen paa Waar, som paa Eierens Vegne kan slutte Contract. Daar Veiermølle og tilliggende Stue= og Ladehuus med een derved værende indhegnet Toft, hvorpaa kan holdes 1 Koe og 6 Faar, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 6 Aar fra 1 Mai 1799, naar Liebhabere dertil melder sig forinden førstkommende Julii Maaneds Udgang hos Eierens Fuldmægtig paa Waar ved Nibe, og skulde den ikke underhaanden blive bortforpagtet, skeer det ved offentlig Auction i tilstundende Augustii Maaned, som i saa Fald nærmere bliver bekiendtgjort i disse Aviser.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
London, den 26 Junii. Vor Regiering synes nu ogsaa at troe, at Buonaparte er bestemt til Ostindien. J Portsmouth bliver i Hast derhen udrustet 1 Skib paa 50, 1 paa 32 og 2 paa 18 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Fra Lissabon er i 10 Dage ankommen en Paqvetbaad, til Falmouth. General Stuurt, Commandeur en Chef for de Brittiske Tropper i Portugal er kommen tilbage her til London. Alle vore Tropper i Portugal skal uopholdeligen indskibes til Jrland. Som man nu veed, er ikke Lord St. Vincent., men Contreadmiralen Nelson afseglet til det Middellandske Hav Endnu forinden den Toulønner Flode udløb, var han afgaaet derhen med 3 Linieskibe og nogle Fregatter og den 25 Maj afseglede Capitain Trovbringe i Følge Admiralitetets Ordre med 9 Linieskibe fra Egnen af Cadix til hans Forstærkning. Denne Nelsons Bestemmelse, hvilken er den yngere Admiral, havde opvagt Misundelse iblandt de aldre Officerer paa Floden ved Cadix. Men vort Admiralitæts, Ordre angaaende Commanden over den til det Middellandske Hav sendte Flode, var meget bestemt. Det heder at Lordt St. Vincent vil vende tilbage til Engelland, i hvilket Tilfælde Sir Roger Curtis paatager sig Commanden og ver den ved Cadix liggende Fløde 22 Linieskibe stærk, hvilken skal støde til den førstnævnte Admiral med 8 Linieskibe. Nok et Rygte, at Viteadmiral Nelson har slagen den Toulonner Flode, taget 40 Transportskibe a., har ligesaa lidet som det første stadfæstet sig. Paa Lord St. Vineents Flode ere forskiellige Søefolk formedelst slet Opførsel blevne ophængte. Fra det gode Haabs Forbierg er udløben en Escadre af 6 Krigsskibe, for at krydse ved Jsle de France. Sir R. Strachen er paa Fregatten Diamond fra Egnen af Havre den 21 dennes ankommen til Portsmouth. Hr. Pitt, er vel igien i London og forretter hans Arbeiandall, de, men lader sig endnu ikke see i Parlementet. Nogle have deraf ganske ugrundet ville slutte at han ville nedlægge sit Embede; andre bevidner, at han virkelig ved den sidste Duel var bleven saaret i Siden. De første Depescher, hvilke den nye Vicekonge over Jrland, Lord Cornwallis under 22 og 24 dennes har indsendt fra Dublin, indeholder vigtige Seiersefterretninger. Den 21 dennes ere de Jrlandske Rebellere fordrevne af deres stærke Stilling ved Vinegaar Hil og Dagen der paa er Staden Wexford, Rebellernes Hovedsæde, bleven indtagen af de Kongelige Tropper.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Paris, den 21 Junii. Fra vor Toulonner Flode under General Buonapartes Direction, ere endnu ingen officielle Efterretninger blevne bekiendtgjorte. Naar vort Directorium ogsaa har erholdt Depescher fra denne General, saa bliver samme dog holdt hemmelige. De herværende Blade indeholder følgende: "Det Rygte er almindeligt, siger Conservateuren, at Directoriummet i Gaar har erholdt 2 Courerer fra Toulon. Man forsikrer at en af samme har overbragt den Efterretning, at et fra Buonaparte afsendt Avisskib, blev taget i det Øieblik som det ville indløbe til Toulon. Forholder det sig saaledes, (vedbliver Conservateuren) maae vi da forundre os, at vi ikke have erholdt nye Efterretninger fra de Franske Helte? Naar ogsaa Avisskibet ikke var taget, saa maae man ingenlunde overlade sig til modsatte Formodninger angaaende denne Stiltienhed. Meget mere er det naturligt, at slutte, at Buonaparte ikke er bleven indhentet af Fienden, at han ikke selv er bleven nødsaget til at indgaae i nogen Havn til Ankers, og at han lykkelig tilsegler hans Bestemmelse." Directoriummet har endnu ikke bekiendtgjort noget og hine Courerers Ankomst. Den 12 dennes passerede General Buonapartes Gemahlinde igiennem Lyon, for at begive sig til Badene af Plombieres. Sammesteds vil, hun opholde sig i et Maaned, og siden, som det beder, vise til hendes Gemahl til Egypten. Man sætter, endnu dertil, at hun har erholdt et Brev fra ham under 9 Junii, hvilket var skreven i Vandene af Sardinien, hvori han anføre, at han vil lægge en Garnison paa Øen Maltha og siden videre fortsætte hans Søerelse.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Det Rygte at den Engelske fra Cadix afseglede Fløde, havde ladet sig see for Toulon den 13 Junii, og opgivet Buonapartes Forfølgelse, har ikke stadfæstes sig. Et andet Rygte, hvilket foregiver, at den Engelske til det Middellandske Hav afseglede Fløde, igjen er vendt tilbage til Egnen af Gibralter formedelst Mangel paa Levnetsmidler, holdes her for ugrundet. Borger " Heri tier, Commandant paa vort Linieskib Hercules, hvilket for nogen Tid siden blev taget af Engelænderne, har under 9 Mai om Borde paa Hospitalskibet Cato paa Rheden ved Portsmouth tilsendt Marine-Ministeren en Skrivelse, hvori han nævner hans Mandskabs Tapperhed imod de overmægtige Engelske Skibe. Paa Hercules tilsatte 90 Mand Livet og 125 bleve saarede. 170 Kugler vare skudte i Skibet og Mastene og 16 Kanoner beskadigede. Borger " Heritier erholdt selv et Sting i Hoften.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Mallaga, den 6 Junii. Her har man erholdt den Efterretning, at der er udbrudt en stor Revolution i Algier, at man har afhugget Deyen tilligemed alle hans Yndlinger Hovederne, udnævnt en anden Dey, hvilke skal være Spaniens svorne Fiende.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Alexandrien i Egypten, den 20 April. Fra Constantinopel ere i dette Øieblik nogle Grækere, ledsaget af Franskmænd i Jngenieur=Uniform, ankomne hertil; de have Storherrens befalinger hos sig, at alting skal leveres dennem, hvad de vil forlange for en Esca dres Fornødenhed, hvilken skal indtreffe hertil med Landgangstropper. Disse skal siden, naar de have udhviilt sig her i en behøvende Tid, begive sig videre til Aleppihvor allerede andre Franske befinder sig, for at tilberede deres Landsmænds Modtagelse, og sammesteds anlægge Magaziner til en Armees Underholdning, hvilken skal blive 60,000 Mand stærk. En Forordning fra Storherren befaler, at levere de Franske alt Nødvendige for Betaling. Man siger her at General Buonaparte skal commandere denne Armee, og at han skal udføre en Expedition, hvilken skal sætte hele Verden i Forundring. De sig her befindende Franskmænd have Tolkere, hvilke skal indhente alle muelige Udforskninger over Suct og om Skibsfarten i det røde Hav, ogsaa skal de efterforske og Engellænderne have Krigskibe i den Persiske Havbugt. Efter denne Skrivelse (siger et offentlig Blad) skulle man formode, at Buonaparte ville deele hans Armee i 2 Corpser, hvoraf det ene ville blive indskibet paa det røde Hav og det andet marschere til Syrien for paa Cupbrat at gaae til den Persiske Harbugt, hvor den forenede Armee vil gaae over den Persiske Tør til Kysterne af Kongeriget Decan eller begive sig til de Malabariske Kyster. Det er let muelig, at Buonapartes Armee henimod October Maaneds Udgang, kan ankomme til den Persiske Havbugt, og at den Engelske Admiral paa det gode Haabs Forbierg, først nogle Maaneder efter Buonapartes Ankomst at Alexandrien erholder Efterretning om denne store Plan imod de Engelske Besiddelser i Ostindien. Nu er det altsaa lagt for Dagen, hvorfor Buonapartes Armee blev kaldet den venstre Fløi af Armeen mod Engelland. Man erindrer sig ogsaa ved denne Leilighed, at allerede i Ludvig VI Tid, da Bertram var Minister, sendte Tippo Saib Agentere til Paris, for at ansøge hos Kongen, at sinde 6000 Mand Franske Tropper til Ostindien, med hvis Hielp Tippo smigrede sig at fordrive Engellænderne derfra. Men Ludvig VI antog ikke dette Forslag. Wien, den 27 Junii. Hoffet Staden og hele Landet er opfyldt med Sorg, efterat det har behaget Forsynet at kalde den Durchlauchtige Erkehertuginde, Maria Christina fra dette jordiske til et bedre Liv. Hun var fød den 13 Mai 1742, havne formælet sig den 8de April 1766 med Prinds Albert, Hertug af Sachsen Teschen, og efterat hun med ham, saavel i Ungern som i Nederlandene havde beklædt de høieste Æresposter; døde hun her efter en langvarig Sygdom Søndagen den 24 dennes om Aftenen Kl. 7 1/2 i hendes Alders 57 Aar. Hun var en Datter af den uforglemmelige Maria Theresia som havde arvet hendes Dyder. Jkke allene i Tyrkiet, men ogsaa ved Grændserne, raser Pesten nu igien. Den 11 dennes ere i Belgrad allene 42 Mennesker døde deraf. Tyrkerne ere nu ilde farne med deres Livdrik, Kaffeen, de have kuns liden Forraad deraf og maae nu kiøbe den af Tydskerne. Man befrygter her, at alle Underhandlinger uagtet vil Krigen nok desværre igien tage Begyndelse.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Indenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Befordringer. Under Generalitetet: Den 29de Junii har Hs. Majestæt bestilt Fri Corporalerne v. Rodenburg og Hansen, samt Corporal v. Balle af det slesvigske Rytter Regiment, og FriCorporalerne Johan Frederik v. Wandall og Christian v. Balvig af det jydske Regiment lette Dragoner, til Cornetter a la suite ved deres respective Regimenter, med Anciennete fra 1 Junii f. A.; Sec. Lieut. v. Hedemann til Primier=Lieutenant, og den characteriserede Sec. Lieut. v. Lous til virkelig Sec. Lieut., begge i det oplandske Dragon Regiment; ligeledes udnævnt C. G. v. Huxthausen til Kost-Cadeved Landgadet Compagniet, og tilladt, at den ved det oplandske Jnfanterie-Regiment staaende Prem. Lieut. v. Gamborg og den i det siællandske Rytter Regiment staaende Sec. Lieut. P. A. v. Cold maae bytte deres havende Pladse, saaledes, at den første indtrædet i den sidstes Nr. og Anciennete ved det siællandske Rytter Regiment, og den sidste derimod indtræder som yngste Prem. Lieut. i det oplandske Jnfanterie Regiment.
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
J Jntelligensbladene No. 46 spørges; hvorfor der siden 1794 intet er udkommen fra det Kongelige Selskab til den Nordiske Histories og Sprogets Forbedring? Sammesteds beklages, at den danske Litteratur indtil denne Dag har viist alt for mange slige Stierneskud. - Men mon ikke den slette Afsætning har en stor Skyld i disse Udeblivelser; thiendnu er det et Mirakel at see Haandværksmanden, og endnu mere Bonden (denne talrigste Klasse af det danske Folk) at kiøbe sig en nyttig Bog, da Vedkommende har indblæst og endnu daglig indblæser dem en Skræk for alt det Nye, som Jngen kan forestille sig, der ei har havt Leilighed til at giøre denne Erfaring!!
Jyske Efterretninger, 1798-07-13
Aalborg, den 13 Julii. Jagtagelser over Varmen paa Thermom. Reaum. Julii. Morgen i Middag. Aften. 20 1/4 V. 12 V.