Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-08-13
Af alle mig bekjendte Næringsmidler maatte neppe noget behageligere og meer nærende gives end som SaleprodRumford skriver herom, at en eeneste Skrefuld Saleprod, som neppe veier to Qvintin, kogt med en Potte Vand, giver den tykkeste og næringsrigeste Suppe. Dette har jeg fundet af Erfarenhed og beundret den rige Næringskraft, som liggeni denne Rod. Paa Reiser gjennem Spanien og Afrika har jeg, i eet Pund Saleprod, havt meer end tilstrækkelig Føde for mig og en Tjener i 4 til 5 Dage. I den sydlige Deel af Frankerig, i Spanien og i Engelland afbetjenes denne Ro meget. Paa de Reiser, som den berømte Kapitain Cook gjorde omkring Verden, førte han stedse med sig saa stort Forraad af denne Rod i Pulver, at han i Nødstilfælde dermed kunde bespise alt sit Mandskab. - og at Søefolkene i denne Rod fandt det fortræffeligste Vederqvægelses= og Styrrelsesmiddel, kan sees af Cooks og Forsters Reiser, som vi har i danske Oversættelser. Engellænderne og Franskmændene bringe den i meget store Qvantiteter fra Persien og Sina, hvor den dyrkes som et almindeligt Fødemiddel. For Syge anvendes den i i den sydlige Deel af Frankerig og i Spanien, som den herligste Spise i Nervesvækkelser og en Hoben andre Sygdomme. At den virkelig er det, derpaa har jeg havt Erfaring i mit huus hvor jeg, efter hvad jeg havde bemærket derom i hine lydlige Lande, har til en meget sygelig og svækket Person anvent et betydeligt Qvantum deraf. Jmidlertid voxer denne fortræffelige Rod vildt her i Landet. Dens botaniske Navn er Orchihorion og den har fra de ældste Tider af været meget anpriist. I mange af de nyeste medicinske Skrivter, iblant andet ogsaa i vor danske Pharmaropen oplyses, at denne Rod er netop den samme, som man har ladet komme fra Persien og Sina under Navn af Saleprod. J Følge Rafa i hans Flora kaldes den i Fyen Kukkerurt, Hungjøgsurt, i Jydland Præsteroser, Faarebræger og i Sielland Gjøgsgrød. Dens Tilberedningsmaade, som Segnitz i hans berømte Materia Medica foreskriver, er i mit Huus bleven fundet fortrintigst. Den tørre Rod stødes til Pulver. Paa et Lod kommer tre Pæle til en Potte lunkent Vand, hvormed den rives i en Steenmorter, indtil den gandske opløier sig til en Gelee. Herpaa gives den et lidet Opkog, hvorved den gjøres velsmagende paa lige Maade som Sagosuppe, med hvilken den har den største Liighed, kunat den er finere af Smag lettere at fordøie og meer nærende. Man kan ogsaa uden Rivning eller deslige koge den jævnt, men da maa den ofte omrøres, fordi at den ti fulde kan vorde opløst. Som Sygespise kan den ogsaa koges med Melk, hvorved den, efter Segnitz bliver det nyttigste Fødemiddel i tærende og mangfoldige andre Sydomme, som det vilde være for vidtløftigt her at opregne. Da dog Roden bør være paa ethvert Apothek, saa vilde det være overmaade at ønske, at alle vore Apothekere, ja enhver der havde Leilighed, beflittede sig paa denne Rod, saaledes at dens Dyrkning kunde blive meer og meer udbredt hos os. Man tænke sig kun Vigtigheden af Anplantningen for Landmanden, som saaledes i sig Have kunde have Forraad af en Rod, hvoraf 2 Lods Vægt, naar Roden er tørret, afgiver ligesaa megen, ja vel meer Næring end 1 1/2 til 2 Pund Rugbrød, som kan opbevares i mange Aar og som henhører til de allerfundeste Næringsmidler. Beyerholm den 4 August 1812. Schumacher.