Berlingske Tidende, 1775-09-01
Af de Franske Journaler er bekiendt at man for 3 Aar siden har i Champagne opdaget en gammel Rommersk Stad under Jorden; Pladsen er en liden Høy, nu kaldet Charelet, ved Marne imellem St. Dizier og Joinville. Hvad det har være for en Stad, er endnu ikke afgjort. Formodentlig Castellodunum in Regione Remorum. Det er tydeligt at see at den ved Fiendtlig Magt er bleven ødelagt med Sværd og Jldebrand. Efter Kongens af Frankerig befaling og paa hans Bekostning har man derpaa begynt at grave under Opsigt af Hr. Grignon, Maitre de Forges i Bayard, og nogle Academiets Correspondent. Vi have af ham en BulletindFouilles fattes paa ordre du Roi 1774 St. Oct. 80 S. Samme gaaer fra den 6 April til 31 Mai 1774. Saavidt vi forstaae, vare disse 2 Maaneder den heele Tiid, i hvilket man da havde grovet. Man havde dog i den Tild allerede giennemsøgt en Overflade af 4818 Maalestykke hver paa 6 Foed (Toiser) i Fiirkant, og opdaget den største Deel af 12 Gader, 90 Huuse, 8 underjordiske Templer, 38 Kiældere, 2 Leerovne. Gaderne ere 15 til 20 Foed brede, regelmæssig lige, brolagte, eller dog belagte med Steen og grovt Sand Huusene kiendte man ikkun endda paa Grunden, som er ved conserveret, 8 til 15 zoll under Ruinerne. De fleeste Huus ere ikke meget rummelige; dog ere der nogle store, meest i en fiirkantet Plads, som have en stor Gaard ziret med Støtter. Hr. G. vil i de Fornemmes Huuse have fundet underjordiske Templer, som gandske tydelig ere forskiellige fra Kjældere deres Brede er 7 til 8 og 9 til 15 Foed; en Trappe, en Dø og en liden Forsal gaaer til en anden Dør, giennem hvilket man træder ind i Templen. Vægene ere skiønt murede, og meest malede paa hvidt Kalk. Dagens Lys falder ind giennem 2 smaae Vinduer, og i Vægene ere Udhulinger, 3 til Ford høye, og ligesaa mange Foed fra Jorden, og for ved samme ere Altere. Hr. G. beskriver videre de opdagede Kiædere, Vandkamme, Brønde, oven til muurede, og hugne i Klipper; ikkun i een af dem fandtes endda noget Vand Sidegange, Leergruber, Leerovne, Vandrør af Træ og Steen. Det fundne af Guld og Sølv er ikke betydeligt: alle ne smaae Stykker af Guldrør, en Medaille og en Ring af Guld; en stor Sølvskee, en skiøn sølv Fibula; 20 Sølv Keyser=Myndter indtil een Consular Denarius af Regulus og een fra en Colonie i Asien, nogle af Kobber, forsølvede, og nogle i Futteral. Videre nogle Stykker af Tin, Zink Blye. En større Mængde fandtes af Kobber. Statuer af Ertz (Størrelsen er ikke anmeldt) 2 skiønne af Mercur, Statuer af Hercules. En Statue af Jupiter, en nøgen Hercules kroget, med 2 andre, alle fire fundne i en liden Tempel, ere af Barbarisk Stiil og beskadigede, saa vidt man kan slutte ere de og ikkun 1 Palme høye, tilligemed een Adonis. En Mængde Sager af Metal, som ikke hver for sig kan anføres. Ringe, ikkun 2 med gode skaarne Steene, men mange med uægte; Chirurgiske Jnstrumenter; Metal Fiædre, skaarne som vore, Nøgle og Laase, 34000 Metal Myndter, alle Keiserlige, fra Cæsar til Constantin og hans Sønner, men de toe tredie Deele af dem ukiendelige, 900 Galliske Myndter, meget Jern, og Verktøy deraf. Steenarter; Levninger af Støtter og Statuer; en skiøn Venus i Legems Størrelse, med afslagne Hænder og Been, hvorpaa endnu ere kiendelige Hugaf en Fiendtlig Arm; adskillige Arter af Leer og Kar forfærdigede deraf, mange af skiønt Arbeyde, og med smukke Zirater, en betydelig Artikel; adskillige Karend og med Navne. Mange Slags Glas, endog af adskillige Couleurer. J Betragtning af de gamle Fabriker, kunde saadanne ellers ubetydelige gamle Levninger blive vigtige, dersom de, som Hr. Grignon synes at love, og blive chymisk undersøgte: Knogler og Elfen dens Stykker. Nogle Stykker Træ og en leer Krukke med Kirsebærkiærner.