JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
J Darmstadt ere 3 Advocater arresterede, som søgte at opføre Bønderne i Odenwald. – J Mainz bliver nu nødsat en fælleds Commission af de samt lige Forbundstater for at paakiende Sagerne. mod de Tydske Demagoger. – Den Preussiske Minister Altenstein har publiceret en Proclamation, hvori alle Preussiske Studentere trues med Religation, som fordriste sig til at bivaane den almindelige Burscheforsamling, som Tydsklands Studentere have berammet til den 18de October. – Andre Tydske Regieringer have ladet udgaae ligesaadanne Forbud derimod. – Jahn har været fire Gange i For bør og fragaaer aldeles de Beskyldninger, man har giort ham, at han har bibragt sine Skolarer stalsforbryderiske Grundsætninger, og at han har stiftet hemmelige Forbindelser til dette Formaal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Den 25de September blev den nye Constitution for Kongeriget Würtemberg antaget af Kongen og Stænderne. Kongen opløste Forsamlingen med en fortreffelig Tale, hvori han takkede dem i Fædrenelandets Navn for deres udviiste Forhold. Enthusiasmen er almindelig i Würtemberg: Borgerskabet i Stuttgard forsamlede sig i Slotsgaarden, den 26de September og bragte Kongen sin Taksigelse; samme Aften afreiste Hs. Majestæt til Warschau, da han passerede igiennem Heilbronn, spændte Jndvaanerne Hestene fra Vognen og trak den i Triumph. – Den Russiske Keiser indtraf den 21de September i Riga og holdt en stor Maneuvre over de der forsamlede Tropper. – Greven af Capo Jstria er paa et Russisk Krigskib ankommen til Danzig fra Kiøbenhavn og begiver sig til Keiseren i Warschau. – Den Svenske Kongebereiser sit Riges nordlige Provindser og er ankommen til Goffte. – Den Østerrigske Erkebertuginde Caroline er den 26de September ved Procuration bleven formælet i Wien med Arveprindsen af Kongeriget Sachsen Frederik August, og ankommer til Dresden den 7de October. – Hertugen af Richelieu har skiænket, med Kongen af Frankerigs Samtykke, til Hospitalerne i Bourdeaux, de Domainer, som Staten har foræret ham, og som indbringe 50000 Franker aarligen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Den nye Constitution ved la Platastrømmen blev den 25de Mai forkyndet i Buenos Ayres, den er bygget paa følgende Grundsætninger: Den lovgivende Magt besiddes af National-Congressen, som bestaaer af 2 Kamre, af et Repræsentantkammer- og af Senatet. Det første bliver dannet af de Deputerede i de forskiellige Forbundstater, og hver Forbundstat sender ligesaamange Deputerede, som den har flere Gange 20000 Siæle. En Deputeret skal være 26 Aar gammel og have været i 7 Aar Borger, besidde en Formue af 4000 Piastre, eller drive en nyttig Haandtering. Enhver Deputeret bliver 4 Aar paa sin Post. Hver 2det Aar bliver Halvdelen af de Deputeredes Kammer fornyet. Det allene har Ret til at foreslaae, alt hvad derhar Hensyn paa Skattevæsenet. Det kan anklagede tre øverste Statslegemer, Statsministerne, Gesandterne og biskopperne, Generalerne, Gouverneurerne og de øverste Dommere for Landsforræderie og slet Bestyrelse af Statens Formue. Senatorerne blive udnævnede af Staten, enhver Stat faaer et lige Antal Senatorer. Jngen kan være Senator, naar han ikke er 35 Aar gammel, og besidder Godser af 80000 Piastres Værdie, eller driver en hæderlig Næringsvei, Kongressens Forretninger ere: at udgive Love, at erklære Krig, at slutte Fred, bestemme Paalæggene, udskrive Skatter, som i lige Forhold skulle hæves i alle Deele af Statsforbundet, men kun altid for en Tid af 2 Aar. Den øverste udøvende Magt er overdraget til en Directeur, ingen kan blive Directeur, som ikke besidder Borgerrettighed, ikke har boet 6 Aar i Landet før sin Udvælgelse, og maae i det mindste være 35 Aar gammel. Directeuren er tillige Chef for Land- og Søemagten. Nationen har Ret til at forandre Konstitutionen; men den maae derved holde de constitutionelle Former oprette. Alle Mennesker ere ligge for Loven; Pressen er frie; Privat handlinger ere, naar de ikke skade nogen, blot underkastede Guds Domstol. Enhver kan giøre hvad der ikke er forbudt ved Lovene, og kan lade være med det, som Lovene ikke udtrykkelig fordre. En Borgers Boepæl er et helligt Friested, som man ikke kan overtræde uden at begaae en Forbrydelse. Cumana blev taget af Jnsurgentere den 19de Julii. – Aury plyndrer i Honduras-Bugten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Republiken Venezuela har afsendt to Deputerede til England. - Oberste Englisch, som er i Republikens Tieneste, har sendt Morillo Svar paa hans Proclamation; hvori han siger: at Englænderne vel have fægtet for Spaniernes Frihed, men ikke for deres Undertrykkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Nye Efterretninger fra de Engelske NordpolsSeilere give Haab om, at det vil lykkes dem at finde den nordvestlige Giennemfart.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Den Tydske Forbundsdag har eenstemmigen antaget de vigtige Beslutninger, som bleve fattede den 20de September, og har givet Ferier fra den 1ste October til den 20de Januar 1820. Anførte Beslutninger ere et Resultat af Forhandlingerne i Carlsbad, og have til Formaal at sikkre Tydsklands indvortes Rolighed, at forbedre den offentlige Underviisning og at standse Misbrugene af Trykkefriheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Blandinger. Den Russiske Greve Theodor Rostopsine (ikke Rostopchin) har ladet indrykke følgende Brev i Journalen des Debats: J en Artikel af Coureren fra Løverdagen har jeg læst mange Sager angaaende mig, hvorom jeg hidindtil ikke har vist noget, 1) Om Moskaus Forsvar i 1812. 2) At jeg har kiøbt Marskal Neys Hotel. 3) At jeg er en Liebhaber af Jagt, 4) at jeg har havt den Ære at ledsage Prindserne derpaa, 5) at jeg har skrevet mig for 10 Exemplarer af Digtet Bonapartide. Men ingen har forsvaret Moskau, thi denne Stad har selv foruden Gravene 5 Mille i Omkreds og var nyelig forladt af 300,000 Jndvaanere. Jeg har aldrig tænkt paa at kiøbe Reys Hotel, men har leiet den underste Etage paa et Aar. Jeg har endnu ikke i 15 Aar. været paa Jagt og aldrig i mit Liv i Selskab med Prindserne. Af Digtet Bonapartide har jeg kiøbt 10 Exemplarer uden at tegne mig derfor, hvortil ikke saameget Værket selv, som Forfatterens Kaar bevægede mig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Man læser i den Altonaiske Mercur af 21de September følgende Opmærksomhed værdige Opraab til mine Landsmænd, som glæde sig over en velsignet Høst: Da i den slemme Tid i Bürtemberg og Schweiz o. s. v. en Næringsvei slog feil, da collerterte Menneskevenner i en stor Omkreds for de Hungrende; ogsaa iblandt os fandt de ulykkelige Fremmede Medlidenhed og Understøttelse. J dette Aar er paa en betydelig Strækning af Sandryggen i vores egne Hertugdømmer, som bliver beboet af et flittigt og frit Folk, Rugbøsten, den eneste Sæde art, som betydelig bliver dyrket i denne magre Egn, i den Grad slaget feil, at hele Menigheder ikke kunne udtærske en Tønde. Det er ikke blot en Næringsvei, som disse Ulykkelige tabe, men den hele Tilværelse af et Menneskeantal, som maaskee udgiør 50,000 Personer, beroer paa Mueligheden af, at kunne faae Sædekorn til deres Marker og Fødekorn til dem selv til en nye Høst. Naar vores Hierter aabnede sig saa beredvillige for fremmede Nødlidende af en lang Frastand, skulde vi da ikke meget mere og meget hellere ile vore fortvivlede Landsmænd til Hielp, Det er befalet i Churhessen, at alle Landeveie skulle beplantes med Frugttræer i Stedet for med Jtalienske Popler, som hidindtil have været i Brug. Planen til at opbygge et Huus i Straffieldssabeskiæftiger Hertugen af Wellington ganske, det bliver 800 Fod langt, skal bygges i den største Stiil og udsmykkes med alle Kunstens Fortryllelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Det hedder i en Skrivelse fra London under 13de August. Ulykkelige Tilfælde møde her ofte deels ved den raske Kiørsel her i Landet med Deligencerne (stage coaches) hvis Kudske bestandigen ville overgaae hinanden i Hurtighed og deels fordi de smukke Heste ere ofte ikke gode at styre, og løbe løbsk, eller fordi Kudsken forstaaer ikke at kiøre. J Mandags væltede Coburg-Deligencen paa Veien fra Brighton til Hovedstaden. Af 11 Passagerere som fad ovenpaa Karethen er kun en kommen ubeskadiget derfra, een Mand fandt sin Død derved og en anden ung Mand fra Vasel og Compagnon med et anseeligt Tydsk Handelshuus her i Byen, brak sin venstre Arm. Manden som satte sit Liv til var den fornemmeste Friseur i London ved Navn Blake, som holdt sin egen Eqvipage og klippede ikke Haaret paa nogen ringere end for en halv Guinee. Han kiørte ofte til Hertugen af Martborougbs og andre rige Personers Herregaarde og fik for sin Uleilighed hver Gang 10 Pund Sterling. Friseuren og hans Kone havde bivaanet Prinds=Regentens Afreise fra Brighion og havde sendt deres egne Heste og Vogn tilbage. Da de endnu aldrig havde kiørt i en offentlig Kareth, saa vilde de forsøge derpaa engang af Nysgierrighed. Konen som sad i Vognen har Skrækken saaledes overrasket, at hun ligger syg uden at tale, og man frygter for at hun bliver afsindig. 150 Blodigler bleve lagte paa Hr. Blakke, for ifald det var mueligt at bringe ham til Live igien, men alt forgiæves. Begravelses Omkostningerne, ligesom ogsaa Lægernes og Chirurgernes Umage, maae Eieren af Karethen betale, som let kan komme til at koste 1000 Pund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Beltpassage. Fra den 3die til den 6te October ere udreiste. Til Sielland. Handelsfuldmægtig Boeck. Cand. jur. Tutein. Cand. theol. Suhr. Handelsbetient J. Sammel. Frue Monrad. Landmaaler, Hansen. Grosserer Jsfiord med Sønner. Frue L. Schersted med Broder og Forpagter Hastrup. Seminaristerne Carstensen og Bohn. Geheime Commerceraad F. Schiller. Kiøbmændene J. A. Schiller, J. D. Wedlich, F. Lange og C. P. H. Mødring. Grosserer N. Meinert med Søster. Student P. Tang. Capt. Uldall. Jfr. S. Aaris. Styrmand A. Nyholm. Veiviqueur Mehrens, Kammerraad og Amtsforvalter Kynde med Karl. Frue C. Meinert og Pige. Frue A. C. Uldall med 5 Børn og Amme. Kiøbmændene Girard Jacob og Julius Jacob, Sohn. Til Fyen, Kammerherre Greve de Lerche med Tiener. Frue Kraft med Datter og Pige. Pastor O. Meldahl med Kone og 2 Børn. Kiøbmændene F. W. Grabau, J. N. Stolterfor og J. H. Brochmann. Handelsfuldmægtig G. Becher. Kiøbmand, C. F. Hoffmann, Frøken C. de Wormschjold. Capt. Rosenørn med Frøken Rosenørn-Teilmann og Pige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Skibscapitainerne Aas, Andreasen og Kieldsen, med Kone. Skolelærer C. Guldbech med Kone og Jfr. Møller samt Børn. Krigsassessor Dahlstrøm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Garnisons Kirken i Kiøbenhavn skal nu, i Følge et Canc. Refer. af 15de Sept. d. A., for Fremtiden. allene være en dansk Kirke for de danske Officierer og Soldater og den til Kirken henlagte Borgermenighed. Derimod skal den jydske Garnison forenes mod Friderichs tydske Menighed paa Christianshavn. hvilken Kirke iøvrigt beholder sit Privilegium af 16de Nov. 1759. Garnisonskirken er bygt 1704, og siden den Tid er der afvexlende holdt der Gudstieneste paa Dansk og paa Tydsk, da, saalænge hverving fandt Sted, Regimenterne for en stor Deel bestode af tydske Folk. Friderichs Kirke blev færdig 1759 til Tieneste for den tydske Menighed paa Christianshavn, som indtil den Tid havde søgt vor Frelsers Kirke, og hvis Tal meget forøgede sig ved Fabricanter og andre, som især vare Tydske. Allerede i dens forhennævnte Privilegium hedder det, at naar nogen Forandring med Garnisons-Præsterne til den Herre Zebaoths Kirke foregaaer, skal af den paa Christianshavn indqvarterede Garnison, saa mange som ere tydske, være henlagte til og søge den tydske Frederichs Kirke og Menighed, som tilden Ende skulle forsynes med fri Plads og Stade i Kirken, og ellers, i Henseende til dem, i alle Stykker forholdes som det ved den Herre Zebaoths Kirke og Menighed er brugeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Paa Frue Kirketaarn er nu anbragt et Uhr, omtrent paa samme Sted, hvor det forrige fandtes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
(Kbhvns Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Under 14de f. M. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bifaldet den af Kancelliet afgivne Betænknig over, hvorvidt Directionen for Frederiks Hospital tilkommer ubetinget Ret til at vælge Over chirurgus, som gik ud paa, at samme er indskrænket ved Fundatsen for det chirurgiske Akademie, der bestemmer, at ikkun den Mand, som af Kongen er beskikket til 3die Professor ved det chirurgiske Akademie, kan ansættes som Overchirurg ved Hospitalet, lige saalidet som den Bestemmelse i Fundatsen, at Overchirurgus ved Hospitalet ikkun skal vedblive sin Post i 6 Aar, kan bestaae med Anordningen af 22de Junii 1785 §. 1, naar denne fastsætter at Overchirurgen skal være 3die Professor ved Akademiet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Fra Aarhuus Kathedralskole er i Aar dimitteret 5 Kandidater. 16 nye Disciple ere optagne og Antallet af Skolens Disciple udgiør for nærværende Tid 86, af hvilke 2 ere Jkkestuderende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Ledige Embeder. Etmerunde Sognekald paa Møen, 270 Rbdlr. - Garnisons Præste-Embedet paa Christiansøe, 300 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Befordringer og Afgang. Den 15de Septbr. er Præst ved den tydske Garnisons Menighed i Kjøbenhavn, C. G. W. Goricke, beskikket til Sognepræst ved Frederiks tydske Kirke paa Christianshavn; Exam. Juris A. P. Møller til Copiist i Kongens Fogeds Kontoir under den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret; Cand. Juris W. B. Dahl til Procurator ved den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stadsret, samt ved alle Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen; Exam. Juris F. P. Stahlfest til Procurator ved alle Retter i Siællands Stift, dog Høiest ret, Overadmiralitetsretten, den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret og øvrige Retter for Kjøbenhavn derunder ikke indbefattede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Den 25de Septbr. er Exam. Juris K. K. Korfitsen udnævnt til Copiist i Rentekammerets første sjællandske Renteskrivercontoir. Ved allerhøieste Resolution af 21de Septbr. d. A. er det allernaadigst bestemt, at de 2de Comptoirer: Bogholder Comptoiret for Civil Reglementet og den aftagende Pensionstiste samt Assignations- og Expeditions Comptoiret, skal forenes under Navn af: AssignationsExpeditions- og Bogholder-Comptoir, hvorhos den hidtilværende Chef for det førstnævnte Comptoir, Bogholder F.C. Thueseng, er udnævnt til Chef for det nye forenede Comptoir, ligesom ogsaa i dette Comptoir ere ansatte de i ovenmeldte 2de Comptoirer værende Fuldmægtiger og Copiister, efter deres Anciennitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Døde. Skibscapitain P. C. Dahl, 50 Aar, i Algier Mad. A. M. Thorball, fød Landgreen, 20 Aar; Mad. A. C. Eisenmænger, 70 Aar; begge i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
(Coursen er denne Gang uforandret.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
AVERTISSEMENTS. Da St. Peders Kirkes Reparation nu er fuldført, saa bliver der hver Søn- og Helligdag, herefter som tilforn, holdet Gudstieneste i St. Michels Kirke for St. Michels Sogn, og paa Søndag den 10de October tager Gudstienesten for St. Peders Sogn i St. Peders Kirke igien sin Begyndelse; den bliver afholdet paa sædvanlig Tid nemlig Kl. 11 og i Hospitalet Kl. 9.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Orgelværket i St. Peders Kirke er endnu ikke blevet istandsat, formedelst mødte Forhindrindringer. For at kunne afslutte Regnskabet anmodes de Herrer Medlemmer af Borger Klubben i Skielskiør, som maatte skylde Qvartal-Contingent til Klubkassen, behageligst at indbetale disse Restanter inden denne Maaneds Udgang til Selskabets Casserer, Hr. Kiøbmand Mau i Skielskiør Skielskiør den 5te October 1819. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Tirsdagen den 12te October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Madame Femmer, boende paa Stagelse Nyetorv, ved Auction bortsælge endeel Jndboe samt Porcellain, Glas, Kobber, Tin, Sengeklæder, Kiøkkentøi, en overløben Koe, nogle Sider røget Flæsk i mindre Deele, m. m. Stabelt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Onsdagen den 20de October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 præcise, bliver paa Agersøe Gaard, i Følge passeret Fortlig og Execution, og efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, foretaget offentlig Auction over endeel Løsøre, for største Delen bestaaende af Solv, samt Mahognie og andre Meubler, hvorover Fortegnelser ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og som bortsælges imod kontant Betaling paa Auctionsstedet. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde dem til bemeldte Tid og Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Bye- og Herredsfoged Contoiret i Skielskiør den 5te October 1819. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Mandagen den 25de October bliver i Gaarden Eckardsdahl, paa Løve Mark, bortsolgt endeel Sølvtøi, Meubler, Sengeklæder og Linned, samt Vogne, Plouge, Harver, Køer og Heste m.v. Løve Herreds-Contoir i Tjørnelunde, den 9de October 1819. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Frugt, hvoriblandt fine Sorter, som Gravenstrenæbler, Bergamotter, m. fl., kan bekommes paa Frederikskilde pr. Sorøe. Bøgebrænde, a 6 Rbd. pr. Favn, KampebrændeKnippel- og Bogetop til bedre Kiøb, kan erholdes ved Frederikskilde pr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-09
Fra Undertegnede er bortgaaet den 23de September en sortebruun Horsplak med en liden hvid Sok paa den høire Bagfod; et Klippe paa nærmere Land. T. 1. - og omtrent 10 Qvarteer i Høiden. For Tilveiebringelsen af bemeldte Horsplak loves en passende Douceur. Lille Waldbye i St. Mikkels Sogn den 28de Septbr. Peder Jensen, Gaardmand. En sort Hoppe 3 paa 4 Aar gammel, 9 Qvarteer høi, med en Marelok paa den venstre Side, og klippet mellem Ørene, og meget Hiortlivet, er bortgaaet af min Mark; for dens Tilbagebringelse loves en Douceur af 2 Rbdlr. Soebierg, Kragerup Gods den 3die October 1819. Johannes Pedersen, Gaardmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-12
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den uden, og indenlandske Historie. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret i Paster og Ridder Bastholms Fraværelse af Peter Magnus. 2 Aarg.) Tirsdagen, den 12. October 1819. No. 82.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-12
J 7 den 12. Octahar 8 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Til Sandhed! Himlens skjönne Datter, Evighulde, Ivi bedækker Sløret dine Træk Ak see de, som Dig betragte skulde, Vende mismodfulde Öiet væk, Dog er Sløret, som dit Aasyn skiuler, Andet vel end Taager om vort Blik Taager, som i Støvets lave Huler Lidenskab i Ladheds Favn undsik, Straaler ei din Glands paa heele Jorden I hvert Fodspor af dens Skabers Pragt, Frem af Livets som Naturens Orden? Er den ikke i vort Hierte lagt? Er du ikke af det Skabtes Fader. Frembragt klar og skjön Hans Værker lig, Mon han ikke sine Börn tillader. Er kun Hiertet reent, at skue dig Kan man fryde sig i Tidens Række Naar man byder din Veiledning Trods Tor man löfte Evighedens Dække Naar du ikke löfter det for os Naar frivillig man dit Lys fordølger Kan man finde andensteds vel Roe Bör man tvivle, naar man blot dig fölger, Om at naae til Lysets Himmelboe, Agtes nu ei meer i Støvets Boelig Himlens lyse Datters Herlighed, Arme Hierte vær da ikke roelig For du bliver hendes Opholdsted, Slagelse den 9de Octbr. 1819. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-12
Skildring af Handelens og Culturens nyeste Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-12
Det continentale System, som Napoleon indførte i Europa for at fælde sin farligste Medbeiler, bestod af en Forening af prohibitive Systemer eller Forbunds-Systemer mod Jndførselen af Engelske Varer) som hver Stat indførte hos sig selv, enten fordi hans Overmagt nødte dem dertil, eller fordi de bleve dertil bevægede ved de politiske Forhold og Forbindelser, hvori de stode med ham, som den daværende mægtigste Mand paa Jorden. Det maatte snart blive en naturlig Følge af dette Forhold, at enkelte Stater erfarede de gavnlige Virkninger deraf for deres indvortes Flor og Opkomst. Om ingen maatte dette gielde meere end om Rusland; dette Lands uhyre Størrelse forskaffede det de forhen omtalte Fordeele ved den indenlandske Konstflids Ophielpelse; ved Regieringens vedholdende Omsorg for at giøre Floderne seilbare, og at forbinde dem med hinanden ved Canaler var, Provindsernes indbyrdes Communication bleven meget udvidet og forbedret. Men endnu langt vigtigere Grunde tilbøde sig for at arbeide alvorligt for den indenlandske Konstflids Befordring: Folket var hele taget endnu ikke blevet vant til udenlandske Fabrikater og kunde derfor lettere formaaes til at bruge indenlandske, Jndførselen af udenlandske Varer er forbundet med større Vanskeligheder i det Russiske Rige, og blot paa den vestlige Side er det fornødent at spærre for deres Jndbringelse; Naturens eller Menneskenes Raahed har dækket de øvrige Grændser. Rusland er et Kornland, i sin underste Deele er dets Frugtbarhed overordenlige men Udførselen af Agerbrugets Frembringelser er lang og besværlig; Spøren til Jordens bedre Dyrkning i det indre Land vilde altsaa mangle saalænge, indtil det tillige blev et Fabrikland; hvorved Kiøbstædernes Folkemængde kunde tiltage, og Landbeboerne finde en nærliggende Afsætning for deres Varer, endelig kommer en Hovedomstændighed til, som maatte bevæge den Russiske Regiering til at anspænde alt for at hæve den indenlandske Konstflid, Rusland kan efter sin Beliggenhed blive det for Asien hvad England saalænge har været for Amme rika og Colonierne, nemlig den overflødige og sig berigende Forsyn er med de fornødne Konstflids Frembringelser og Luxus Artikler for alle de talrige Nationer i Asien, som staae tilbage i Culturen. Ruslands Alexander har grebet og udført denne vigtige Jdee og har derved gjort den betydeligste og følgerigste Erobring i sit Riges eget Kæmpeskiød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-10-12
Nye Efterretninger og Jrland. (Fortsat.) Den rasende Lyst til politiske Nyeheder, har ogsaa her grebet og sig; næsten enhver temmelig stor Stad har sit eget Ugeblad. Nogle have to af dem. Man finder derfor ogsaa her alle de skadelige Følger af den overdrevne Trykkefrihed. De berygtede Jrlandske Harleqvins Jndfald (Blunders) hører man ikke allene i daglig Tale, men finder dem ogsaa i Aviserne. To Kilder, hvorfra ellers det meeste Livets Gode udspringer, nemlig: Forsigtighed og Orden, synes slet ikke at findes i Jrland. F. Ex, hvor der i en Stue er et Ringetøi, mangler sædvanlig Grebet, eller Klokkestrengen er sprunget. Spise timerne og andre Tider, komme altid for sildig.