Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-31
Aalb. A. indeholder følgende berigtigende Oplysninger om den i Hamborg stiftede nordiske Læseforening: denne bestaaer nemlig af en ledende Formand og en Viceformand, samt tre Repræsentanter, een for hver af de skandinaviske Nationer. Ved Valget af Formand tilfaldt de fleste Stemmer den som Læge bekjendte Dr. med. Trier i Altona (født Kjøbenhavner), men da han ikke ønskede at modtage Valget, valgtes til Formand Kjøbmand og industriel Entrepreneur Meinig (Sjællænder), endvidere til Viceformand, Handelsfuldmægtig Regner Westenholz i Altona (Aalborgenser), samt til Repræsentanter, for den danske Afdeling, Kjøbmand Pontoppidan (Aalborgenser), den norske: Kjøbmand Schnittler og den svenske: Generaleonsul v. Stahl. - Ønsket om og Trangen til et saadant Selskabs Grundlæggelse, navnlig som Foreningspunkt for de mange unge Danske, Norske og Svenske, som søge Emploi eller tage Ophold i den tydske Verdensstad, samt som Samlingsted for Sønner af de tre nordiske Riger, der her kunde samle Efterretninger fra og følge Begivenhederne i Hjemmet: havde allerede oftere givet sig tilkjende og da den første, med nogle og 70 Underskrifter forsynede Jndbydelse udgik, samlede sig ogsaa talrige Deeltagere. Skjøndt Foreningens Formaal er aldeles forial og ganske uden politiske Hensyn, saa havde dog strax Navnet foranlediget en ikke uinteressant, i Politikens Gebeet henstreifende Debat. Foreningen havde nemlig først erholdt Benævnelsen skandinavisk. Skjøndt dette Navn nu, som sagt, ligesaa lidet som Foreningens hele Jndstiftelsesøiemeed har nogen politisk-unionel Charakteer, saa fandt Man det dog passende at gjøre de tvende Ministerresidenter for de nordiske Riger i Hamborg bekjendte med Jndbydelsens Jndhold. Den svenske Gesandt vidste heller ikke noget imod Planen eller Navnet at indvende, ligesaalidet den danske Postchef, Grev Holck, der ogsaa tegnede sig som Deeltager; derimod fandt den danske Gesandt Anstød i Benævnelsen skandinavisk, hvilken han meente, let kunde underlægges en eller anden politisk Tendents. Ved den derefter afholdte Generalforsamling reiste sig ogsaa Discussion om Navnet, idet Dr. Trier fremsatte det Forslag, at Foreningen, forat undgaae hver Mistydning, hellere burde føre Navn af nordisk Forening, hvorimod Hr. Westenholz traadte i Opposition med et veludført Foredrag, som ogsaa tiltraadtes af Flere, medens Pluraliteten dog erklærede sig for den foreslaaede Navneforandring. Barnet blev altsaa hjemmedøbt som nordisk, men vil, naar det er blevet tre Maaneder ældre og Anskuelserne i den Tid have faaet Leilighed til at udtale og modne sig, paany blive baaret til Daaben, hvor det da er sandsynligt, at det, efter den Retning Meningerne synes at ville følge, vil gjenerholde det først paatænkte Navn som skandinavisk Forening, dog uden derfor at forlade sit reent sociale Øiemeed. Blandt de foreløbigt vedtagne Bestemmelser og betingelser for Optagelse er ogsaa den, at der i Foreningen kun bør tales et af de skandinaviske Sprog. Hvorvidt Jkke-Scandinavere, og deriblandt Staden Hamborgs egne Jndvaanere, kunne optages i Foreningen, vil først blive Gjenstand for nærmere Ventilation. Foreningen har foreløbigt leiet sit Lokale i det smukt beliggende Hotel "Bellevue, ved Esplanaden, hvor den første Sammenkomst fandt Sted den 15 de, men flytter om en Tid til et andet Lokale hos Kjøbmand v. Spreckelsen paa hole Bleichen, ligeoverfor det danske Posthuus.