Aalborg Stiftstidende, 1842-02-11
Nyeste Postefterretninger. Det engelske Parlament aabnedes den 3die. Denne Høitidelighed frembød ved Kongen af Preussens Nærværelse, et mere glimrende Skuespil end sædvanligt, der havde lokket en stor Menneskemasse hid. Allerede for Kl. 11 trak, uagtet det mørke, tagede Veir, store Menneskehobe til Palace-Vard og indtil Kl. 2 om Eftermiddagen syntes næsten hele Hovedstadens Befolkning at være i Bevægelse henimod dette Tiltrækningskraftens Centrum. Først Kl. 12 fil de med Adgangsbilletter Forsynede Lov til at komme ind Overhusets Gallerie og i de nedre Deele af samme. Huset var i denne Anledning smukt decoreret og man havde truffet Anstalter til at kunne tilstede et endnu større Antal Tilskuere Adgang end sædvanligt. Estraden, paa hvilken Thronen stod, var belagt med nye Topper, Thronen selv var paany forgyldt, og paa høire Side af denne havde man hensat en med skarlagenrødt Fløiel overtrukken og med Prindsen af Wales's Vaaben i rigt Broderi prydet Stol for Prindsen af Wales, der naturligviis ikke gjorde Brug af Stolen; til venstre Side fra Thronen stod en Stol for Prinds Albert, til høire paa Gulvet, ikke paa Estraden, en Stol for Kongen af Preussen, for de øvrige fremmede Fyrster og og Prindser vare Stole, stillede under Galleriet til venstre Side fra Thronen. Jblandt Tilskuerne, der havde indfundet sig i Overhuset, vare der især mange rigt smykkede Damer. Kl. 1 1/4 ankom Lord Kantsleren, Lord Lyndhurst i Costume; ham fulgte snart Lord Denman og alle Landets Overdommere; Kl. 1 ½ traadte Hertugen af Cambringind i Feltmarschals-Uniform, ledsaget af Sønnen, Prinds George, derpaa Prinds Ferdinand af Sachsen-Coburg i glimrende østerrigsk Husaruniform, rød med Guld, hans to Sønner, Prindserne August og Leopold, derpaa ligeledes i meget rig Uniform Prindsen af Capua og en delig 26 Minuter for Kl. 2 Kongen af Preussen, indført af Hert. af Wellington, der bar Rigssværdet. Kongen bar Hosebaands-Ordenen. Han underholdt sig nogen Tid med Erkebiskoppen af Canterbury, Hertugen af Sachsen-Gotha Hertugen af Cambringe og dennes Søn. Hans Følge, Generalerne Natzner og Neumann, Hr. v. Humboldt og Ridder Bunsen toge Plads iblandt de fremmede Gesandter. Til Ære for Kongen reiste alle, i usædvanlig stort Antal forsamlede Peers sig og bleve staaende, indtil Dronningen kom. Sammes Ankomst forkyndtes lidt for Kl. 2 ved ved Artillerie-Salver. Underveis hilstes hun overalt med stor Jubel, og man vil have bemærket, at hun faae usædvanlig glad og vel ud og at hun er bleven stærkere, hvorimod hendes Gemals Udseende skal have været meget sygeligt. Kl. 2 traadte Dronningen ind i Salen, ledsaget af Prinds Albert. Hun var klædt i hvid Silke. Da hun havde taget Plads paa Thronen og med en let Bøining hilst paa Kongen og Prindserne, befalede hun Husets Ceremonimester at hidkalde Medlemmerne af Underhuset. Da disse vare komne, holdt hun Throntalen, hvorpaa hun, strax fjernede sig. Kongen af Preussen steeg ogsaa strax i sin Vogn. De øvrige Tilskuere havde ikke saa let ved at slippe ud af Huset, thi Trængselen var saa stor, at det næsten varede 2 Timer, inden Huset blev tomt. – J Underhuset gjorde O'Connells Ankomst, stor Opsigt, da han første Gang viste sig med sin Æreskjæde, som LordMajor. - Gazette af 4de ds, melder Hertugen af Buecleugh's Udnævnelse til Medlem af Geheimeraadet og Storseglbevarer. Dette Blad indeholder ogsaa en Forordning om den Orden, i hvilken den kongelige Families Navne skulle fremsiges i Kirkebønnen; den er følgende: Enkedronningen, Prinds Albert, Albert (saaledes kalder Forordningen ham og ikke Albert Edvard), Prinds af Wales, og den øvrige kgl. Familie. Hertugen af Buckingham skal af Delicatesse have afslaaet den ledige Hosebaandsorden og denne nu være bestemt for Marquien af Aldercorn. – Kongen af Preussen forlod London den 4de om Morgenen. Ogsaa de sidste Dage havde Kongen benyttet til at see Mærkværdighederne i Byen og dens Omegn, og han modtog flere Adresser, iblandt andre en fra Londons Geistlighed, i Spidsen for hvilken Erkebiskopperne af Canterbury og York og Biskoppen af London begave sig til Kongen. - Den spanske General Pezuela, hvis Erklæring i de spanske Blade blev omtalt igaar, er ankommen til England. De Rygter, som circulere i politiske Cirkler, ere ofte Forudforkyndere af Begivenheder, som blive virkelige, og derfor tør man ikke oversee dem. Man forsikkrer i Paris, at den til Slavehandelens Undertrykkelse sigtende Traktat om Gjennemsøgelsesretten er ratificeret af Ministeriet. Man tilføier end- ogsaa, at den allerede var ratificeret nogle Dage for Adressens Discussion og de heftige Debatter derom i Kamrene. Mænd af alle forskjellige Meninger og selv Ministeriets Tilhængere have den Mening, at det er alvorligt nok, hvis det er sandt, og vil drage Ministeriets Fald efter sig. Fra en anden Side udbreder sig det Rygte, at den belgiske Traktat meget hurtig vil følge efter Gjennemsøgelses-Tractaten, at Grund lagene allerede ere bestemte i Cabinettet og at Frankrigs Jndustri og Handel endnu engang ere oroffrede af Mangel paa Energie og Mod fra Ministeriets Side. Men hvad der meest beskjæftiger den politiske Verden, er Ratificationen af Gjennemsøgelses-Tractaten. - Pariserpressen er i forløbne Januar Maaned i Alt dømt til 5 Aar og 10 Maaneders Fængsel og, Omkostningerne deri indbefattede, til 33,800 Fr. Mulct; nemlig Gazette de France til et Aars Fængsel og 4000 Fes. Mulct; Charivari ansvarhavende Udgiver til 2 Aars Fængsel og 4000 Fr. i Mulct, og Trykkeren til 6 Maaneders Fængsel og 2000 Fr., i Mulct; Siele for Pairsretten til 1 Maaneds Fængsel og 10,000 Frs i Mulct; den ansvarhavende Udgiver af Mode til 2 Aars Fængsel og 6000 Fr., i Mulct, og Trykkeren til 3 Maaneders Fængsel og 2000 Fr., i Mulct.