Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
J Paris har en mærkværdig Begivenhed tildraget sig: Abbe Chatel har stiftet en nye Fransk Kirke, som vel i alle theologiske Dogmer stemmer overeens med den katholske Kirke; men søger dog at reducere alle canoniske og hierarkiske Former til den mueligste Simpelhed. Dette er nu en Afsky for det katholske Kleriste og Paven har excommuniceret Deeltagerne deri. Desuagtet giør denne Seet temmelige Fremskridt og havde i 1832 225 Barnedaab og 252 Copulationer. Sektens Tilhængere forholdt sig meget fredelige og gave hverken ved deres Lærdomme eller ved deres Klædedragt Anledning til Spot eller Skandal som St. Simonisterne. Jblandt andre Menigheder have ogsaa Landsbyen Clichy ved Paris sluttet sig til den nye Lære og indrettet sin Kirke dertil. Erkebiskoppen af Paris, v. Ovelen skal have opbudt al mueligt for at giøre en Ende paa disse Foretagender. Den 9de Januar, fik Underpræfecten i St. Denis uventet Ordre til at forsegle Kirkedøren med Regieringens Segl og Præsten Anzon blev opfordret til at forlade Præstegaarden. Han laae syg, og Jndvaanerne bare ham paa en Madrads til et Naboehuus og opbrøde Seglet med Magt, og paastode, at Kirken skulde aabnes paa nye, da Chartet tilstaaer alle Religionsfriehed. 200 Mand Cavallerie bleve derpaa afsendte for at tvinge denne Menighed til at underkaste sig; men National=Garden vægrede sig ved at giøre Tieneste mod Jndvaanerne, og de have nu ved Hr. Odillon Barrot indgivet en Petition til Kammeret. Regieringsttopperne have imidlertid indtil videre seiret og otte Peesoner ere arresterede. - Lidenskaberne yttre sig nu ikke saameget i de Deputeredes Kammer som forhen; men desværre desmere Ligegyldigheden; (det er den sædvanlige Ufuldkommenhed ved den repræsentative Statsforfatning, hvilken ligesaavel bemærkes i den Nordamerikanske Congres og i det Engelske Parlament som i de Franske Deputeredes Kammer, at naar de saakaldte tørre Materier, i Grunden de vigtigste for Statens Vel, som Finance=Anliggender, juridiske Qvæstioner, blive forhandlede, saa kiede Medlemmerne sig, blive enten borte fra Møderne eller læse Aviser og tale med hinanden indbyrdes; en Følge af at de fleste af Medlemmerne ikke besidde nogen Jndsigt i de forhandlede Materier; thi hvad man ikke forstaaer sig paa kieder.) Denne Uorden tog saamegen Overhaand i Mødet den 8de Januar, at Hr. Piscatory beraabte sig paa Reglementet og opfordrede Journalerne til berefter ikke saa meget at classificere Kammerets Deputerede efter deres Meninger, som efter deres Opmærksomhed eller deres Mangel derpaa; denne Paamindelse giorde noget Jndtryk, og de private Samtaler bleve ikke længere saa høirøstede. – Saa uopmærksom som Kammeret viser sig ved disse tørre Forhandlinger, saa fuldt af Liv og Deeltagelse var det da der blev debatteret og Petitionerne til Fordeel for Hertuginden af Berri, denne Deeltagelse blev forplantet til Publikum og vedligeholdt sig i flere Dage derefter, fordi Ministeren, Hertugen af Broglie, havde i sin Tale i Kammeret, hvis Veltalenhed forresten prises, udladt sig paa en saadan Maade om det carlistiske Parties Styrke for at retfærdiggjøre Regieringen i det at den ikke henviste Hertuginden af Berris Sag til de almindelige Retter, at han skildrede dette Partie som meget farligt, en Udeladelse, som baade skal have mishaget Hoffet og foranlediget Misforstaaelser imellem Ministrren og Kammerets Præsident. - Frøkenerne Duguigny, i hvis Huus Hertuginden af Berri blev arresteret, ere frie kiendte af Retten, og have siden ansøgt Justitsministeren og at tilstille Hertuginden en Skrivelse, hvori de bede hende om den Naade at maatte deeltage i hendes Fangenskab. (Udfaldet af denne Proces beviser Rettens af Regieringen uafhængige Gang i Frankerige, og at to Damer, som Pøbelen antog for de friekiendte og insulterede, viser hvorledes Folkestemningen i Frankerige er beskaffen.)¬