JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Den til Salg averterede Gaard i Grenaae er Holm. nu solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Gaardsalg. Paa Grund af en anden Bestemmelse kan Funderhaanden faaes tilkjøbs Gaarden ØsterChaab i Bryrup Sogn, Skanderborg Amt, derhar Hartkorn c. 4 Tdr., og hvis Jorder, der udgjøre omtrent 160 Tdr. Land, hvorunder omtrent 20 Tdr. Land Eng og Tørvemose er indbefattet, i det Hele ere Muld jorder, tjenlige til at Slags Sæd. Udsæden er fortiden c. 12 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgtæd, der meget kan forøges; hvilket ogsaa kan blive Tilfældet med Kreaturholdet, der forTiden er 4 a 6 Heste og 16 a 20 Køer. Konge- og Kirke tienderne ere indkjøbte. Bygningerne ere gode og at give Bopæl for en Famile udenfor Bondestanden. Penge Vilkaarene kunne blive favorable. Liebhavere ville behage enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til Eieren paa Gaarden, Hr. Rahlff. eller til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir i Marts 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
En Udflyttergaard, beliggende 1 1/2 Miil fra Aarhuus, med et Areal af omtr. 80 Tdr. Land, hvor det haves Mærgel overalt i Marken, et Engskifte, hvorpaa kan avles 24 a 25 Læs Høe, Torve skjær i Overflødighed, gode Bygninger, der bestaae af 3 Længder, ialt 40 Fag, godt Vand, samt en prægtig Hauge, og hvorpaa Udsæden og Kreaturholdet kan betydelig forøges, naar Marken kommer i anden og bedre Drift, er Eieren formedelst anden Bestemmelse tilsinds at sælge, med eller uden Besætning, til billig Kjøb og paa følgende særdeles favorable Pengevilkaar, det Halve af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet og, om ønskes, en Deel af Resten paa 2den Prioritet. Denne Eiendom, hvorover Kortet henligger herpaa Contoiret til Enhvers behagelige Eftersyn, kan kjøbes uden Besætning for 3400 1/2. Herpaa Reflecterende vilde behage mundtlig eller skriftligt at henvende sig til Commissions Forhandlingscontoiret paa Frederiks Ludv. Fr. Bloch. gade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Farve- og Trykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
At jeg har leiet det Kjøbmand Uhrenholdt's Enke i Hobroe tilhørende Farveri, hvor jeg fra 1ste Mai d. A. agter at nedsætte mig som Farver og Trykker, dette giver jeg mig herved den Frihed foreløbig at bekjendtgjøre saavel for denne Byes som for Omegnens Beboere, idet jeg forsikkrer Enhver, som vil beære mig med deres Søgning, reel Behandling og hurtig Expedition. ærbødigst C. Strupe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Moorbærplanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Fra Planteskolerne i de Kongelige Silkeborgske Skov kunne i tilstundende Foraar og næste Efteraar erholdes 500 Stkr. 3 Aars gamle Moorbærplanter for 1 a 2 1/2 pr. 100 Stkr. efter deres Størrelse, naar man derom henvender sig i portofrie Breve til undertegnede Skovrider. Silkeborg pr. Skanderborg, den 3de Marts 1844. Arholm. Stor Qvie. Fur dHrrn. Th. Math. Schutt auf hiesiger Stadts=Wage gewogen 1 lebendige blaue Quie . . . . . . 110 Lpd. over 1550 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Flensburg, d. 7. Marz 1844. Beyer." Gebuhr 8 s., bez.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Af ovenstaaende Vægtseddel fra Veierboden i Flensborg, vil man see, at jeg der har ladet en Qvie veie, som har holdt den sjeldne store Vægt af 1540 Pd. Samme var optrukken paa Hr. Major v. Simesens Stald i Haderslev, og er af mig solgt for 100 Rd. Cour. til dHrr. Slagtermestere H. Thiede og J. Sørensen i Flensborg. Thomas Matth Sdtt, Gadersler. Bronti Madeira,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Undertegnedes Lager er atter blevet forsynet med udmærket, gammel Bronti Madeira, der sælges til 3 1 pr. Bouteille, naar 50 Boul, tages 2 s. 12 pr. Bout. med Flaske, pr. Anker, 16; a 6 1/2 Piber til 4 86 pr. " fortoldet, ved Udförsel godtgjöres Tolden. H. J. Steinbach, Östergade 63 i Kjöbenhavn. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Halvblodshingsten "Lord Sinclair staaer endnu i Dyr huset ved Frysenborg og bedækker for 2 Specier, hvoraf den Ene tilbagebetales, dersom Hoppen ei bliver drægtig. Huuslærer, En duelig Seminarist, som i flere Aar har været Huuslærer og kan fremvise særdeles gode Anbefalinger, ønsker sig en lignende Plads til 1ste Mai d. A. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Fuldmægtig Munksgaard i Hammel ved Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Fine Sølv-Cylinder=Uhre, saavelsom ordinaire, ere efter ny Forskrivning arriverede og faaes hos C. Wendelboe, Vestergade Nr. 617. (hos Boghandler Warberg.)Et Parti fine, særdeles velsmagende Husholdnings Kartofler, ere fra en Herregaard indlagte til Forhandling hos Undertegnede, og sælges indtil videre for 1 pr. Skp. - En rask Dreng kan antages i Lære, strax eller til 1ste Mai. J. Chr. Jensen, Kunst og Handelsgartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Hvor nogle Skoledisciple i et godt og propert Huus kunne faae Kost og Logis. anviser Commissions Forhandlingscontoiret paa Frederiksgade i Aarhuus. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Huusleiligheder. for Familier og Logerende, der til Paaske Flyttetid og strax kunne erho des med og uden Meubler, anviser Commissions Forhandlingscontoiret i Aarhuus, hvor ogsaa et Par gode Eiendomme heri Byen anvises til Salg. Ludv. Fr. Bloch. Nøgede Oxetunger, dito Pølser og Skinker, faaes til billig Priis hos Slagterm W. Kyster ved Mølleporten, Gode Kartofler ere at erholde for 17 Tdn. hos Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Fiin Hvedemeel a 8, pr. B., Hamburger Do. af 10 pr. 2, extra gode gule & graae Ærter, god Meierioste, samt velproppet Øl til 4, Flasken, faaes hos Seiersens Enke ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Regnskabet for Hasleherreds Skolelærerhjelpecasse for 1843 ligger ifølge Placat af 23de Marts d. A. § 7 til Eftersyn hos mig fra Dato af i 14 Dage. Aarhuus, den 14de Marts 1841. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Aarhuus-Paquetten Anders Sande Ørsted, Skipper P. Michelsen, afgaaer til Kjøbenhavn Mandagen d. 25de dennes, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods; Man behager at henvende sig til Kassereren, Hr. Boghandler Wissing, paa Vestergade. "St. Jørgen, Skpr. S. M. Sørensen, ligger under Ladning til Altona, og afgaaer naar Farvandet er seil bart, medtagende Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
En skikkelig Dreng, der har Lyst til at lære Maler og Forgylder Professionen, kan strax blive antagen hos Malermester Schou i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Godt Haugefrø fra Lübeck sælges meget billigt hos Grunnet i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Skolelærer-Embedet i Framlev er besat. 100 Rbdlr. Sedler, tilhørende mit Embedsdistricts Skolelærerhjelpekasse, kunne strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Lyngaae Præstegaard, den 1ste Marts 1834. Magnussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Efter at Avisen var sluttet indtraf de manglende Kjøbenhavnsposter, der medbragte Efterretningen om, at Hs. Maj. Kongen af Sverrig er afgaaet ved Døden sidstl. Fredag Efterm. Kl. 4, og at hans Søn, Kronprindsen, har besteget Sverrig og Norges forenede Throne, under Navn af "Oscar den Første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-15
Generallieutenant v. Bülow er død i Kjøbenhavn Natten imellem sidste Mandag og Tirsdag, 76 Aar gl. - Generallieutn. v. Haffner ligger meget syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
No 49. Løverdagen den 16de Marts. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te Marts. Efterretningen om Kongen af Sverrigs Død indtraf hertil i Eftermiddag Kl. 4, tilligemed den nuregierende Konges, Oscar den Førstes, Proclamation ved hans Regjeringstiltrædelse (som Bladene have lovet at meddeele næstegang).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
- Den i sin Tid næsten almægtige Mand her i Landet, Generallieutn. Frantz von Bülow, døde kort efter at have fyldt sit 76de Aar. Han skal have lidt meget i sine sidste Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
J Fædrelandet læses nu det kgl. Rescript om Vestindien af 18de Febr. f. A., som General Gouverneur v. Scholten ved sin sidste Didreise, medbragte, som Resultat af de Forhandlinger, der i flere Aar fandt Sted i Anledning af Slavesagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Det er med en vis Høitidelighed blevet forkyndt for Slaverne i Colonierne den 18de Septbr. f. A., og dets Hovedbestemmelser ere i Korthed følgende: 1) Søn. og Helligdagens Anvendelse til Andagt og Hvile, og som Følge deraf Søndagssalgets Afskaffelse. 2) Loverdagen skjænkes Slaven som Fridag. 3) At Skolevæsen indrettes for Slaver paa samtlige dansk vestindiske Øer. 4) Det betroes Scholten med sædvanlig Conduite" at udføre det hele Værk, sigtende til Slarepopulationens Regeneration. – "Fædrelandet, nægter ikke Betydningen af de tre førstnævnte Bestemmelser, forsaavidt de antages at ville blive overholdt som dog nok er megen Tvivl underkastet, da de ville støde paa mange Vanskeligheder i Colonierne. Løver dagens Frigivelse uden Erstatning har allerede vakt endeel Betænkelighed og Misfornøielse hos Plantage eierne. Paa selve Emancipationsspørgsmaalet, som dog med hver Dag bliver mere paatrængende, har Regjeringen endnu ikke indladt sig. J Colonierne erklæres det umuligt, at løse dette, med mindre Regjeringen uforbeholdent bestemmer sig til Skadesløsholdelse, efter Englands og Frankrigs Exempel. Frederik den Sjette er neppe bleven kold i Graven, og allerede fælder Historien Dom over ham, og det lader ikke til, at den vil blive gunstig for ham. Vi mene hermed de af Jernværkseier Jacob Aal udgivne Erindringer, som Bidrag til Norges Historie, hvoraf 1ste Deel, der omfatter Tidsrummet fra 1800 til 1808, er udkommen. Endskjøndt man tilvisse ikke kan beskylde Forfatteren for at være hadefuld sindet mod den danske Regjering, eller det danske Folk, saa indeholder dog hans simple Fremstilling af hiin Tids mindeværdige, for Danmark saa ulykkelige, Begivenheder den skarpeste Critik over den daværende Regjerings utrolige Sorgløshed, Stivsindethed og Mangel paa Politik. Det var en stor Ulykke for Danmark og for Frederik den Sjette, at han kom til at regiere i en skjæbnesvanger Tid, hvis Opgaver han ikke var voxen; han besad alle en Privatmands Dyder, men det er ikke Nok for en Regent, allermindst i en bevæget Tid; han maa hellere være lidt mindre dydig, naar han blot er klog og kraftfuld, og forstaaer at vælge sine Omgivelser. Ludvig den Fjortende selv var hverken General eller Statsmand; men han forstod at finde Folk, som kunde det, Hvad han ikke forstod. Denne Kunst forstod Fr. V. slet ikke hvilke hans Omgivelser vare, hvem de Mænd vare, som havde den meest afgjørende Jndflydelse paa hans Bestemmelser, det behøve vi ikke at fortælle nogen Nulevende. (L. F. Stiftst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Regjeringen har overdraget til Brødrene dHrr. C. & M. Drewsen, deels i Arvefæste, deels i Forpagtning, Vandkraften og Jorderne ved Silkeborg i Jylland. J Forpagtning paa 50 Aar er dem overdraget alle de til Silkeborg hørende Jorder, circa 500 Tønder Land, for en Afgift af 160  aarlig Denne Afgifts Ubetydelighed grunder sig paa, at Jorderne ved Silkeborg ere saa slette, at dersom de kunne bringes op, dette kun kan skee med store Bekostninger og efter mange Aars Arbeide. J Arvefæste er dem overdraget Vandkraften tilligemed en derværende Meelmølle med 5 Qværne, et Teglværk, 10 a 15 Tønder Land til Byggeplads for Fabrikker af hviltensomhelst Art, og Fiskeriet i Søerne. Afgiften heraf er bestemt til 840 Pide første 10 Aar, 1140 i de næste 5 Aar; og efter 20 Aars Forløb aarligen 2500 s; dog i den sidstnævnte Sum indbefattede de 160 8, som skulle erlægges i Forpagtningsafgift af Jorderne indtil Udløbet af de ommeldte 50 Aar. Bygningerne ved Silkeborg, med Undtagelse af det saakaldte Slot, ere overladte Brødrene Drewsen til fri Afbenyttelse, imod at de, naar Forpagtningstiden er udløben, igien sættes i den Stand, i hvilken de nu ere. Den første Fabrik, som vil blive anlagt, er en Papir=Fabrik, hvortil alle Maskiner med Tilbehøleveres fra England; disse ville altsaa blive af bedste Qvalitet og med de nyeste Forbedringer. Denne Fabrik ventes at kunne være i Gang inden dette Aars Udløb. Derefter skal Meelmøllen undergaae en Hovedforandring, idet alt det Jndvendige vil blive kasseret, og Møllen i det Hele blive indrettet efter de nyeste Principer. Hvad den betydelige Vandkraft angaaer, som endnu vil blive tilovers, efter at Papirfabrikken og Meelmøllen ere satte i Gang, da er det endnu ikke bestemt, til hvilke Fabrikker den skal anvendes. Men Hensigten er, at den ene nye Fabrik skal reises efter den anden, indtil hele Vandkraften har fundet Anvendelse, og der saaledes midt i Jyllands Heder er fremstaaet en Fabrik By. (Fædrel.) Fyens Stifts Gouverneur, Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, har givet et nyt Beviis paa sin Jnteresse ogsaa for Odense Byes videnskabelige Jndretninger, veed, paa Forestilling derom, at udvirke Hs. Maj. Kongens allernaadigste Bestemmelse for, at det Cathedralskolens forrige Rector, Professor og Ridder, Saxtorph tilhørende physiske Apparat skal kjøbes til Afbenyttelse ved Odense Cathedralskole. (Hp. Av.)– Jfølge kgl. Resolution bygges af Admiralitetet et Krigsdampskib paa 160 Hestes Kraft, der indrettes saaledes, at det i Fredstid er skikket til at føre Passagerer. Bestemmelsen er, at dette Skib skal være (Fædrel.) færdigt til 1ste April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
J Finantsregnskabet for 1842, hvor man mindst skulde søge Curiosa, findes følgende bemærkning, der ikke er uden comisk Virkning: De af Pastor Hansteen som frivilligt Bidrag til Statsgjældens Formindskelse indbetalte 20 Rbd., saavelsom en Sum, der fra Centralcomiteen til Statsgjældens Afbetaling i lige Øiemed er indleveret, ere, i Forbindelse med Tilskud fra Kassen anvendte til Opkjøb paa den uopsigelige Statsgjæld." Det er Skade, at denne Oplysning ikke er fuldstændig, og det er vel efter et beskedent Ønske fra Centralcomiteen, at dens indleverede Sum ikke er nævnt. Denne bemærkning kan vist ikke Andet end udøve en fordeelagtig Jndflydelse paa vore Finantsers Credit i (O. Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Udlandet. - En Justitsembedsmands Fuldmægtig er efter Cancelliets Ordre bleven stillet for criminelt Forhør, fordi han under et Politiforhør skal have slaaet to Personer. Det er ikke blot af Delicatesse, at vi ikke nævne den Paagjældende, men ogsaa for, om muligt, at purre Samvittigheden hos Justitsbetientene og deres Fuldmægtige i Almindelighed. (Fædrel.)- Den af tvende pensionerede Officierer indgivne, af det kgl. Landhuusholdningsselskab anbefalede Ansøgning om Tilladelse til, under Navn af Bondebazar paa Khvns. Vesterbro at oprette et Udsalgsted for Maskiner og Redskaber m.v., der anvendes ved Agerdyrkningen og Landhuusholdningen – have Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter, efterat Sagen har været drøftet af en Comitee, besluttet at udtale sig imod, fordi der ikke antages at være nogen Trang til et saadant Jnstitut, der heller ikke kunde oprettes uden at tilføie flere af Handelslaugenes Medlemmer, især Jsenkræmmere, Hørkræmmere a. et føleligt Tab. Det mystiske Skud, der i forrige Uge vakte saamegen Omtale og endog gav Aftenbladet Anledning til en beroligende Artikel, skal være foranlediget derved, at en Statist ved det kongelige Theater, hvor Pugenotterne" netop den Aften gaves, af Kaadhed i Theaterporten affyrede et af Geværerne, som skulde bruges paa Theatret, og derved satte de Omboende i Skræk, samt gav Anledning til mange forskjellige besynderlige Rygter. Til Læsernes Moerskab troe vi at kunne anføre eet af de pudsigste. En Reisende var nylig ankommen til Hotel d'Angleterre, hvor han i sit Værelse havde hensat en jernbeslagen Kasse af et mystisk Udseende. Kort efter sin Ankomst forlod han Hotellet, men forbød forinden Pigen at røre ved Kassen. Pigen, nok saa nysgjerrig som Rolf Blaaskjægs Ægtefælle, holdt sig ikke Forbudet efterretteligt. Hun tog Kassen i sine Hænder, og ved at besee den paa alle Sider kom hun til at trykke paa en hemmelig Fjer, et skrækkeligt Skrald lod sig høre, og med tyve Kugler i Livet laa den arme Pige paa Gulvet, svømmende i sit Blod. Kassen havde været en lille Helvedesmastine. Saaledes har Rygtet udpyntet hiint Skud i Theaterporten. Det er vel sjeldent, at et theatralsk Skud har gjort saamegen Effect som dette *)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
En Skrædersvend har iaftes, i Anfald af Jalousi, forsøgt at myrde sin Kjæreste, en her i Staden tjenende Pige, idet han med en Ragekniv gav hende et dybt Snit i Halsen, hvorefter han strax paa samme Maade forsøgte at dræbe sig selv. Heldigviis kom der strax Folk til, og de bleve Begge halvdøde bragte paa Hospitalet. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Natten imellem afvigte Fredag og Løverdag, i et frygteligt Veir, afbrændte atter et Sted i Gjentofte. Det var et sidste Sommer opført Lyststed, tilhørende Skræder Kilerich i Kbhvn. Under de anstillede Undersøgelser har Forhørsdommeren, Assessor Normann, belagt Eieren og endnu en anden Person med Arrest. (Md.)- Ogsaa her i Staden var der Jldebrand sidste Søndag Morgen Kl. 5, i Naalemager Capito's Værksted i Pilestræde; men den var kun af liden Betydenhed og skal være opkommen ved Antændelse af en fra Skorstenen nedfalden Glød. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Vor Landsmand, den dygtige Architect Christian Hansen, som har havt væsentlig Deel i Athens Forskjønnelse, idet han der har opført flere offentlige Bygninger i en meget ædel Stiil, vil til Foraaret vende tilbage til sit Fædreland, da han ved den nylige græske Revolution er bleven sat ud af sin Virksomhed. Hans Broder, Theophillus, der ogsaa er en anerkjendt genial Architect, og som ligeledes var beskjæftiget i Athen, har begivet sig derfra paa Veien til Rom, hvor han agter at opholde sig nogle Aar. (*)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
- Det hedder, at der er gjort flere betydelige Forandringer i Ligningen af Næringsskatten paa Kvns Borgere, ikke Mange til Fornøielse; hvorimod det med Glæde høres, at baade Nationalbanken og Creditkassen, der drive borgerlig Næring ved at discontere &c., ere satte i Næringsskat, første i 200 og sidste i 100 Portioner. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Fra Cancelliet er udfærdiget Circulaire om Jndretningen af Provsternes og Præsternes Embedsboget samt Ordringen af deres Embedsarchiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Slagtermester Jens Simon Hoffner og Skomagermester Frederik Haagen (ved Vordingborg Kjøbstads Extraret actioneret for at have tilskrevet en Mand et Brev, hvori de erklære: at ville være ham behjælpelige med deres Vidnesbyrd i en Sag, saaledes at han kunde vinde den) ere af Overretten anseete hver med 1 Aar i Forbedringshuuset. (Berg. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Een af de Hinduer, der for endeel Aar siden her optraadte som Jongleurer og gave deres Forestillinger paa Hoftheatret: Madua Samme, er nylig i Sverrig bleven omvendt til Christendommen. Han er bleven døbt af den ogsaa som Digter hæderligt bekjendte Biskop Franzen i Hernssand, der, foranlediget af en i Hernssandsposten indrykket feilagtig Artikel, i det nævnte Blad har offentliggjort nogle bemærkninger om denne Hindues Omvendelse. Madua, eller rettere Medua Samme, bekjendte sig tidligere til Brahmas Lære, og kan antages at være den Første af denne Religionssect, der har omvendt sig til den evangeliskelutherske Lære. Da Franzen lod ham læse Jesu Bjergprædiken og han kom til det Sted, hvor det hedder: "Elsker Eders Fiender og velsigner dem, som Eder bande &c., rystede han paa Hovedet, og meente, at det var formeget forlangt. Han erklærede, at han ansaae Hævnen for ligesaa retmæssig som naturlig. Franzen søgte da at gjøre ham opmærksom paa Aanden i Christi Sædelære og paa Evangelium som et Naadens og Forsoningens Ord. Men det Jndtryk, som dette gjorde paa ham, røbede han først da han kom til at læse Christi første Ord paa Korset: "Fader, forlad dem; thi de vide ikke hvad de gjøre. Da faldt store Taarer fra hans Øine, og han sagde: "Det er meer end menneskeligt; det er guddommeligt. Siden havde han Jntet at indvende imod den øvrige Lære, eller imod den 5te Bøn: "Forlad os vor Skyld, som og vi forlade vore (Kbhvnsp.) Skyldnere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Alle Blade vedblive at udtale deres Roes over Md. Rungs Udførelse af hendes Rolle i Operaen Hugenotterne. J Fædrelandet hedder det derom: Hun har derved ikke alene viist sig som en begavet Sangerinde, men tillige som tænkende tragisk Skuespillerinde. Ved sin første Jndtrædelse vækker hun Tilskuernes Jnteresse, som stiger gjennem hele Forestillingen. Hun rører til Medlidenhed, hun vækker Frygt, Tvivl og Skræk ved sit følelsesfulde og lidenskabelige Spil. Hendes stærke, klangfulde Stemme, hendes dramatiske Talent og hele Personlighed vil stille hende om kort Tid paa den første Plads i den tragiske Opera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
- Det er tidligere fortalt, at Studenterforeningens Medlemmer gav en Comedie paa Hoftheatret, til Jndtægt for de Bissenske Kunstværkers Udførelse i Marmor. J Løverdags og igaar gjentoges denne Forestilling, hvortil ogsaa Damer og Alle, der have været Studenter, havde Adgang. Der var naturligviise gansk fuldt, saa Penge-Overskuddet er meget betydeligt. Sidste Aften havde ogsaa Hs. Maj. (Md.) Kongen behaget at kjøbe en Loge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Rygtet om, at Hs. Excell. Geh. Statsminister v. Stemann skulde have solgt sit Gods Valdby gaarden, stadfæster sig ikke. Sandheden er, at der i denne Tid har været Liebhavere dertil; men deres Bud, der angives mellem 4 a 500,000 , ere ikke (Md.) antagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Fra sikker Haand vides, at i disse Dage et virkeligt Konesalg er afsluttet. Sælgeren er en Skrædersvend, Kjøberen en afskediget Lieutenant. Prisen var meget billig, nemlig 100 P, eftersom Konen havde et meget fordeelagtigt Udseende. (Frsk.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
J den stærke Frost, vi havde for kort siden, maatte en Mand haardt betale den Fornøielse at kjøre i Kane, thi paa Touren fra Byen til Bellevue (Md.) fik han Koldbrand i Hænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Efter Forlydende agter Grev Marasini, Directeur for det herværende italienske Operaselskab, at give nogle offentlige Maskerader paa Hoftheatret i Slutningen af Marts Maaned. Sidst i Juni Maaned agter Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser at lade afholde Hestevæddeløb paa Nørre-Fælled ved Khvn. Comiteen for Brændselsuddeling til Fattige har efter Adresseavisen modtaget 2500 Ansøgninger om Hjælp. Senere skal der, efter hvad os er meddeelt, være indkommet omtrent 200, altsaa i det hele 2700 Begjæringer. Foreningen har til Dato uddeelt 170 Favne Brænde. Landstedet Hellerup er ved Auction blevet solgt til forhenværende Apotheker Schmidt for Ved Helsingøer satte forleden Aften Jsen, med frisk Kuling af So. saa heftigt ind paa Land, at den paa tre Steder omstyrtede Bolværket ved den søndre Arm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Fædrelandet, melder, at man i Upsala alt har begyndt at træffe Forberedelser til en Kjøbenhavnstour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Stænderpræsidenten Professor Schouw har i disse Dage fristet den Sorg, ved Døden at miste sin Hustru, født Dalgas, og Søster til Baronesse Stampe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Den bekjendte Kunst- og Papiirhandler Bing et iforgaars afgaaet ved Døden. Hans Handel fortsættes af hans Enke, under hans Sønners Bestyrelse. (*)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Skibs-Efterretninger. Ved Lilheden i Hjørring Amt indstrandede forleden Nat et svensk Barkskib, bestemt fra Brasilien til Stockholm med 325 Fade Sukker og 30 Fade Sagogryn. Skibet er aldeles Brag og staaer under Vand. Mandskabet er reddet. Ved Frederikshavn er strandet et preussisk Skib, ladet med Jern(A. Av.) skinner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-16
Aarhuus, den 16de Marts. Da man havde faaet Efterretning om, at Kallundborg Fjord var fri for Jis, seilede igaar Morges tre Færgefartøier herfra med Creaturer, men mødtes underveis af saamegen Jis, at de maatte vende om igien.