Aalborg Stiftstidende, 1838-02-05
Advarsel og Formaning. Under denne Titel har Hamburger nene Zeitungt følgende Inserat, som vi optage, fordi det vel overalt er et Ord i rette Tid og paa rette Sted. Det lyder saaledes Rystende og hjerteskjærende Efterretninger om store Brandulykker følge rask paa hinanden; i det korte Tidsrum af neppe 3 Uger saae Petersborg sit VinterpalladsesKæmpebygning, London sin Børs, Paris det italienske Theater og Gent Augustinernes St. Stephans Kirke forvandlede til Gruushobe ved Flammernes Magt. Vække nu slige Ulykkestilfælde i Almindelighed sorgmodige Følelser, maae disse endmere forøges, naar, som i Petersborg, talrige Menneskeliv blive Offere for Ulykken. Til disse Efterretninger, fra Europas største Stæder, slutte sig endnu fra England mange andre om Jldebrande i de mindre Stæder og paa Landet, hvilke ofte endnu ere langt føleligere, da de i Almindelighed ei træffe Statseiendom, men ofte bringe private Familier til Bettelstaven. Maatte disse sørgelige Begivenheder være advarende og formanende til Forsigtighed for Alle og Enhver og maatte Beretningerne om den ikke aldeles tabe deres Virkning. Alle stemme overeens i at den strænge Frost meget har hindret Brandanstalterne fra at virke og stundom gjort deres Anvendelse umulig. - Ogsaa i Hamborg (Aalborg og hvorsomhelst) vilde Frosten nu ved en Jldebrand gjøre det meget vanskeligt at standse den; om ogsaa Brandanstalterne ere i nok saa god Orden, om de endog staae under nok saa kyndige og koldblodige Mænds Overcommando og Veiledning (som dette ved flere navnlig her i Aalborg i den senere Tid udbrudte tildeels farlige Jldebrande har viist sig at være Tilfældet), saa vilde det, med alt det Glædelige heri, dog være Daarskab, ja uforsvarligt, om man, stolende herpaa, vilde overlade sig til en strafværdig Sorgløshed og Mangel paa Varsomhed; thi om der endog fra Statens og Stadens Side er skeet det Mulige, om ogsaa enhver Vedkommende troe og modig opfylder sin Pligt, saa er det dog i stræng Frost vanskeligt at kæmpe mod det ødelæggende Element, og det vilde, under saadanne Omstændigheder, være høist uretfærdigt uden Videre at tillægge Slukningsanstalterne Skylden for, at en Jldebrand greb om sig. - Kunde man altid komme paa Spor efter Oprindelsen til en Ildsvaade, vilde det som oftest vise sig, at strafværdig Skjødesløshed med det farlige Element ligger til Grund. Et forgløst Øieblik kan foraarsage navnlos Ulykke. Men ved en Jldebrand lider sædvanlig den dygtige, hvist agtværdige Middelstand meest; den er ei fattig nok til at anraabe Medlidenheden og ei velhavende nok til at bære et Tab, om det endog kun bestod i en kortere eller længere Standsning af Næringsdriften. Men vil man end ei tage Hensyn ene paa Tabet af Gods og Eiendom, mod hvilket man meer eller mindre kan sikkre sig ved Assurance, saa maa man dog betænke Faren for Liv og Sundhed. J Hamborg indbrændte den 9de Januar et 42 aarigt Barn og et yngre havde nær deelt dets Skjæbne ved samme Leilighed. Alt Ovenstaaende være da en Advarsel og Formaning! Advarsel imod en strafværdig Sorgløshed, en blind Tillid til gode Brandanstalter og en stræng Formaning til den yderligste Opmærksomhed paa Jld og Lys. Huusfædre og Huusmodre vaager omhyggeligt over Eders Børn og Tyende Fabrikherrer og Fabrikmestere, anvender Eders strængeste Opmærksomhed paa, at Eders Undergivne ei gjøre sig skyldige. i strafværdig Skjødesløshed. Enhver, Gammel eller Ung, Rig eller Fattig, Herre eller Tjener, anvender, saavidt hans Kræfter og Forhold tilstede det, al Jver fordenne høist vigtige Gienstand og skabe sig derved Bevidsthed, om, ei alene at have opfyldt en væsentlig Pligt mod sin nærmeste Omgivning, men mod det hele Samfund, hvori han færdes og lever.