JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Kjøbenhavn udi den formedelst Kjøbenhavns Capitulation nedsatte Over=Krigs=Commission. Falonark Fr. 2. Hessen. W. Stochsleth. Baudissin. P. Rosenstand Goiske. Denne Overkrigskommissionens Dom ville Vi med allernaadigst Hensyn til de Domfældtes lange og troe Tieneste, have, af iær Kongelig Naade, formildet derhen: 1) General=Majorerne Henrich Ernst Peymann, og Cark. Friederich Bielefeldt, meddeles Afskeed af Vor Krigstjeneste, uden Tilladelse at bære Uniform og Feldttegn, og skulle de indtil videre opholde dem inden for Citadellet Frederichs havns Volde. 2) General-Major Hans Christoph Gedde skal i Naade være afskediget af Vor Krigatieneste. 3) Oberstlieutenant Johan Mangelsen Volgt, skal i Naade være afskediget af Vor Krigstieneste med den for hans havte Charge reglementerede Pension, hvorimod Over=Krigs=Commissionens Hom stadfæstes i enseende til Mortificationen af de af ham under Sagen brugte utilbørlige Udladelser. 4) Oberst Friederich Bech ville Vi i Naade eftergive den ham tilkiendte tvende Maaneders Fæstninge Arrest i første Giød, i Betragtning af den Arrest han allerede har udholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
J øvrigt bliver Over=Krigs=Commissionens Tom herved allernaadign stadfæstet. Givet i Vort ovedqvarteer i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18 Januar 1809. Farpent R. F. Bülon. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Odense den 31 Januar. Vor slette Frederiks Fødselsdag feiredes her som i hele Tvillingriget. Alle Hjerter vare paa denne hans første Kongefest stemte til den reeneste Fryd, grundet paa en alt længe rodfæstet Kjerlighed og de skjønneste Forhaabninger til de lykkelige Dage, han, efterat have gjenvundet Freden, igjen vil aabne os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Løverdag Formiddag var det her liggende Militaire samlet i stor Parade og hædrede Festen ved Glædessalver og gjentagne Hurraraab. Efter foregaaende Jndbydelsesskrivaf Dr. og Overlærer Rohlde blev Odense Kathedralskoles Høitidelighed holdt i Gymnasiets Auditorium med en fortræffelig Tale i Modersmaalet af Skolens Rektor Hr. Magt Ludv. Heiberg, hvori den lærde Hr. Forfatter i Anledning af Danmark nærværende Forfatning, i et ædelt Sprog med Kraft og Ynde søgde at tolke Fædrenelandets Følelser, Fædrenelandets Haab. - Paa Slottet gav Hs. Exellence Hr. Geheime-Conferentsraad Gersdorff et stort Diner for et Selskab af Embedsmænd og Honoratiores. Om Aftenen var Jllumination over heele Byen. J Borgerklubben gaves Ball Fredag, i den ældste Klub Løverdag, og paa Raadstuen Søndag Aften. Paa sidste Sted kan man antage at imellem 7 og 800 Mennesker vare samlede. J hver en Kreds hver en Samling mindedes Dagens Jubel i patriotiske Sange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Iblant Jlluminationerne udmærkede sig følgende smagfulde Dekorationer: Over Indgangen paa Slottet, som Hs. Exell. Hr. Geheime-Conferentsraad Gersdorff havde illumineret, var et Transparent, hvorpaa saaes en Piedestal med det Kongelige Chiffre og Krone over paa en Klippe, hvortil støttede sig et Anker. Paa Hs. Exellences Bopæl paa Gaarden Mageløs var anbragt en stor Krone over Kongens Navnetræk med Løvværk omkring og Jnskription. Med Mod, Retfærd, Mildhed, Førsvarer, Styrer, Bedrer. Samt derunder det Danske og Norske Vaaben, Alt transparent illumineret og uden om det Hele koulørte Lamper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
J Portalen i Bispegaarden var anbragt et transparent Stykke 2 1/2 Alen høi og ligesaa bredt. Det forestillede et oprørt Hav, hvori stod en Klippe begroet med enkelte Gran. Øverst paa den stod et rødt Skjold indfattet i en Laurbær Krands med Krone over. J Skjoldet F. K. den 26 Januar. Bølgerne naaede ikke Klippens Spidse hvortil sigtede det anbragte Forsyns Øie. Ved Siden af dette læstes P. C. V 15. Rører ikke min Salvedel Trappen var i Fiirkant af tvende Trin grantmalet, og ligefor Transparentet stod et Altar i græsk Smag, hvorpaa laae en Laurbær Krands. Den hele Portal var indfattet i en Festongeramme af Gran, Foran Trappen til Alteret vare de tvende fritstaaende Lygte=Søiler omvundne med Blomster Guirlander, og tvende store Glaslygter brændte som Flambaux. Begge Afviserne for Trappen vare beklædte med Fodsøiler, hvorpaa stode tvende Vaser, alt behængt med Blomster Guirlander, Begge Vestibulens Vinduefag var decorerede med Lys og Blomster Guirlander, og den hele Facades begge Etager tilluminerede med Lys i Vinduerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Udenfor Frimurer=Logen faaes et stort Tempel med en straalende Soel., hvori stod Vivat. Midt i Templet en Piedestal med Kongens Chiffre og Krone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Paa Hr. Kammerjunker Reedtz's Boepæl var Trofasthed afmalet under Billede af et Fruentimmer med nøgne Fødder, staaende paa en tornet ujevn Bund, lænende sig paa en nøgen Stamme omvunden med Viinranker, til Beviis at den trodser hver Ubehagelighed, og under alle Afvexlinger er den samme. Over Jssen stod anbragt: Troefast fjærn og nær og med Haanden viste hun paa Hjertet hvorpaa stod: J Liv og Død, Neden under stod d. 28 Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Hr. Kommissionair Ottesen i Nørregade havde et Transparentstykke, der forestillede en Søe=Udsigt med Fredens Tempel, paa grøn Bund midt i aaben Søer i Forgrunden et Søe=Uhyre, hvorover svævede den Franske Ørn, der slyngede sine Tordenkiler mod Uhyret. Den Danske Løve paa Templets grønnende Bund forestilledes opreist at have pristet Uhyret Tritons Fork af Kløerne og derefter trykker den i dets aabne Gab, for at give den det ønskede Naavested. -De tordensvangre Skyer hvori Ørnen viser sig - fordeler og fortrække til begge Sider af Fredens Tempel. - Et Handelskib under fulde Seil nærmer sig Fredens Tempel, der skal have Hentydning paa den frie Handel, efter at Uveiret er fordeelt. Under Stykket læstes følgende Jnskription; Naar Danmarks Løve i Forening med hinfejerrige Ørn, har knuset det Brittisk-Søe Uhyre, da aabner Fredens Tempel den blide Udsigt til blomstrende Handel og Vandel Frederik og Freden Helliget. Paa Alteret i Templen stod F. R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
J den ene Ende af Raadstuesalen var ved Ballet i Søndags Aftes opstilt en stor Piedestal med Kongens Laurbærkrandste Buste over, og følgende illuminerede Jnskription; Dig takke ViFor Fredens Held. Og Krigens Hæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Odense Bye=Nyt. Fra den 24de til 28de Jan. Begravede. Tømmersvend Jacob L. Hansen 20 Aar. Dagleier Jørgen Andersens Søn Hans Jørgen 1 Aar. Kathrine Nielsdatters dødfødte Søn. Dagleier Niels Christensen omtrent 85 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Avertissements. I Dag hjemkaldte Gud vor elskede Datter Andrea Margareta Paulina til sin evige Hvile i en tidlig Alder af 13 Aar 10 Maaneder efter et halvt Aars Sygelighed og 4 Ugers haarde Lidelser. Om vore Paarørendes og Venners Deeltagelse i vor Veemodighed ere forvissede uden Bevidnelse. Odense den 30 Januari 1309. Maria Katharina Haugsted. Joh. Jørg. Rosengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
Kredi= og Debitorerne efter afgangne Skolelærer Petersen i Brylle, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers lovlig Varsel til at møde i bemeldte Brylle Skole. De Første for at beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale hvad de til Boet er skyldig. Tommerup Præstegaard den 29 Januarii 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-31
i Stiftsprovstens Forfald, Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Indenlandske Efterretninger. Paa Grund af et i Kongeriget Jtalien udkommet Dekret, hvorefter vel Jndførsel men et Udførsel af Medicinalvarer, derfra tillades vare adskillige f. Apothekerne i Jydland, og Holsteen af det i Livorne nedsatte Danske Handelshuus Wulfsen & Comp. indkjøbte Partier Medicinalvare anholdte paa dets Grændser. Paa den Kongelige Danske General=Handels-Jntendant for Jtalien, Levantet &c.H. Kammerherre v. Schubarts Forestilling herom ved Regjeringen i Mayland, gav denne Ordre til, at ey allene de bemeldte Partier, men og alle andre Forsendelser at deslige Artikler, skulle fremdeles, som Transitvarer, gaae ubehindrede igjennem Kongeriget Jtalien, naar de kun vare bestemte for Kongerigerne Danmark og Norge, og derhos forsynede med de foreskrevne Oprindelses-Certificater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Hs. Majestæt Kongen har, under 11te d. M., behaget allernaadigst at resolvere: 1) at alle autoriserede Læger, Medici og Chirurger, som praktisere i Danmark og Norge, for saavidt de ikke ere Embedsmænd skulle af det kongelige Sundheds=Collegium i Kiøbenhavn opfordres til, at documentere deres lovlige Licentiam og at angive deres Opholdssteder, og at den samme Pligt skal paaligge de subalterne militaire Chirurger der have erholdt Dispensation for at tage den befalede Exammen; 2) at det skal paaligge alle antoriserede Læger, som en ufravigelig, Regel, at sætte deres Navn og Caracter under enhver Recept, som af dem udstedes, samt at de Amannenser, der prattisere under en autoriseret Læges Opsyn, tillige skulle under deres Navn paa Recepten anføre, hos hvem de ere Amanuensis; 3) at der skal forfattes en trykt alphabetisk Fortegnelse over alle autoriserede Læger og disses Amanuenser, og at denne aarligen skal completteres med de nye examinerede Candidater fra Læreanstalterne; 4) at denne Fortegnelse skal tilstilles ethvert Apothek i Kbhvn og stedse der forefindes, og at den uden for Kjøbenhavn skal tilsendes Stifte og Landphystei, som igjen have at underrette samtlige Apothekere deres District om Antallet og Navnene paa de antoriserede Læger, som i Districtet eller i Nærheden af Samme opholde sig, og ere berettigede til at foreskrive Lægemidler til de Syge, 5) at det skal være forbudt Apothekerne i Kjøbenhavn, at udsælge Medicin efter andre Recepter end saadanne, der ere udstedte af dem, hvis Navne findes paa Fortegnelsen, samt at Apothekerne udenfor Kjøbenhavn ei heller maae udsælge Medicin uden efter Recepter, der ere udstedte af dem, hvis Navne ere blevne opgivne af de vedkommende Stifts og Landphysici; 6) at den Apotheker eller andre Vedkommende, som overtræder disse befalinger, skal idømmes en passende Mulct efter Sagens Omstændigheder; 7) at den Fortegnelse over autoriserede Læger, som bør forefindes paa ethvert Apothek i Kjøbenhavn, skal være forsynet med et Tillæg, paa hvilket de der practiserende Læger have at tegne deres Navne og Karakteer, i alphabetisk Orden, samt 8) at det skal paaligge alle Amanuenser hos practiserende Læger, at tage Exammen efter 2 eller i det Høieste 3 Aars Forløb fra den Tid de ere antagne som Amanuenser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
En af de vist nok meest ufortjente beskyldninger, som den nys omtalte Skribler i Vextraute Briese gjør Os Danske, er Mangel paa Gjæstfrihed!! Denne smukke Kompliment Søier han endnu, ved at tillægge Os en overdredga Nationalstolthed og en Egenkjærlighed, som lader os see alle Nationer over Skuldrene. Recensenten i den Kieler Litteraturtidende bemærket herved, at de Danske ingenlunde gjøre sig til af deres noksom bekjendte Gjæstfrihed, fordi Pralerie og Selvroes ikke udgjør noget Træk i Folkets Karakteer. Hvad den paaankede Nationalstolthed angaaer, da have de Danske desværre, samme i alt for lidenden Grad, ansee kuns alt for snart fremmede Produkter, Kunstsager og Meninger bedre end deres egne, og sætte for liden Priis paa deres Eget. Høitideligerklærer Recensenten i sine Landsmænds Navn: at alle Udlændinge, som besøge os Danske i vort Land, og som det sig bør medbringe et Brodersind og række os ærlig Venskabshaand, ogsaa blant Os ville finde Deeltagelse, Velvillie og Bistand. Den derimod, som forlange Gjæstfrihed af Os, naar Kugler og Bomber tvinge os selv til at forlade Huus og Arne, den have vilært at foragte. - Danmark har - siger Recens. bedre hen - fra de ældste Tider været udsat for, at Projekt= og Vindmagere fra Naboelandene, især fra Tydskland, som ei kunde ernære sig i deres Hjem og derfor drog ud paa Eventyr, søgde Jndpas her i Landet, blændede de Rige og Store ved et uforskammet Ordgyderie, fik Penge til foreslagne stormægtige Anlæg, og siden, naar det komtil Stykket, udrettede Lidet eller Jntet, ja ofte naar Tiden nærmede sig, at Regnskab skulde aflægges, med Et bleve usynlige o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Dannebrogordenen har i en Tid af 600 Aar havt tro vigtige Epoker. Den første: da den af Valdemar den Anden blev indstiftet; den anden: da Christian den Femte fornyede den, og den tredie: da Frederik den Sjette udvidede den. Valdemar stiftede den i det store Øiemed, bestandig at minde de Danske om Slaget ved Volmer, og an spare Efterslægten til at træde i hine Tappres hæderlige Fodspor; Christian den Femte fornyede den, for at belønne Mænd, som Elephantordenen var for høi for, Frederiden Sjette udvidede den, som et udvortes Tegn paa erkjendt Borgerværd, og for end mere at forøge Ordenens Glands ved at udmærke enhver dermed, som i sin Stilling og Virkekreds maatte kjendes værdig dertil. "Adgang til Dannebrogens Hæderstegn, hedder det i Anordningen, aabnes for enhver af vore kjære og troe Undersaatter, uden Hensyn til Stand og Alder. - Tapperhed, Embedsiver patriotiske Opofrelser, viden skabelige Fortjenester, sindrige Opdagelser, Vindskibelig heds Anlæg, kunne alle vente, at vorde hædrede og lønnede med dette Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Man forsikkrer, at der i Gottenborg skal ligge over for 20 Millioner Rigsdaler Engelske Kolonial- og Kunstvarer, Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst besluttet, at de Personer, som nyde Pensioner af den Kielske Enke= og Veisenkasse, og som for nærværende Tid opholde sig udenlands, 1) Det Banner, som man tillagte denne vidunderlige Oprindelse bortkom i det ulykkelige Slag i Ditmarsken (Aar 1500) unde Kong Hans fremdeles have Tilladelse at fortære deres Pensioner uden for de Kongelige Stater; men at de, der herefter erholde Pensioner af bemeldte Kasse, skulle være forbundne til at fortære samme i Hs. Majestæts Riger og Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Af Biskop og Ridder Münter er gjort Forslag til et Seminariums Oprettelse for theologiske Kandidater til practisk Forberedelse paa Religionslærer-Embedet. Bestemmelserne ere af Hs. Majestæt fastsatte, og de Videnskaber, i hvilke der i Seminariet skal undervises ere a) Plychologie. Til Lærer i denne Videnskab udnævnes Feldtprovst Øllgaard; b) Homiletik og Katechetik, hvorover bør læses hele Aaret igjennem. Til Lærer heri udnævnes Pastor Clausen. e) Den egentlige Pastoral-Anviisning, som Viskop Münter efter sit Tilbud, indtil videre. giver Kandidaterne. d) Kirkeretten i dens hele Omfang. Til at foredrage denne Videnskab udnævnes Asses for Ørsted, og haver han at tilendebringe ethvert Cursus i et halvt Aar. Til at anskaffe de fornødne Bøger til Seminariets Brug, bevilges eengang for Alle 200 Rdlr. og siden 50 Rdlr. aarligen, for at komplettere og fortsætte Samlingen saaledes, at de vigtigste Skrifter i Pastoralfaget og de fortrinligste Prædikensamlinger efterhaanden kunne anskaffes. Theologiske Kandidater med bedste Karakteer skulle have fortrinlig Adgang til Seminariet; dog skal den være Seminariets Direction uformeent, at gjøre Undtagelse her til Fordeel for en eller anden Haand illaudalullist, om den maatte skjønne at han besidder særdeles Anlæg til at drage Nytte af Seminariets Underviisninger og Øvelser; til Deeltagelse i de egentlige homiletiske og katechetiske Øvelser maae ikke antages flere end 20 Seminarister, som væ ges imellem de sig i Sjællands Stift opholdende Kandidati Theologi, der efter offentlig Opfordring melde sig for Biskoppen. Tiden, i hvilken Seminaristerne maae deel tage i Underviisningen, skal være et Aar, og Forelæsningerne skulle fordeles saaledes, at i det første halve Aar læses over Psychologie, Homiletik og Katechetik, og at i det andet halve Aar de homiletiske og katechetiske Øvelser blive fortsatte, og Forelæsningerne over Pastoralanviisningen og Kirkeretten blive forbundne hermed. Til Direkteurer og Bestyrere af dette Seminarium ere udnævnte samtlige dets Lærere, tilligemed Doctor Plum, og bifaldes iøvrigt at Biskop Münter, efter sit Tilbud, og for saavidt hans øvrige Forretninger tillade det, tager Deel saavel i Underviisningen som Bestyrelsen af Seminariet, og derfor uf lægger Regnskab ved hvert Aars Slutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Ved Reskript af 20 f. M. er det ligeledes tilladt Biskoppen at indbyde alle og enhver af Siellands Stifts Geistlighed, som have Lyst og Leilighed dertil, at bivaane i Roeskilde de Forhandlinger, som der skulle foretages, efterat det egentlige Landemodes Forhandlinger ere tilendebragte. Disse Forhandlinger skulle bestaae i: 1) at Afhandlinger over theologiske Materier oplæses af hvem der enten er indbuden dertil af Biskoppen eller af egen Drift maatte have udarbeidet et saadant lidet Skrift; 2) at Gjenstandene, hvortil disse Afhandlinger kunde give Anledning, blive nærmere discuterede; 3) at Spørgsmaale blive opkastede til Besvarelse i et af de næste Møder; 4) at Geistligheden bliver gjort bekjendt med det Vigtigste af den theologiske Litteratur, og 5) at Præsterne holde Pastoralconferencer, hvori de meddele hinanden deres vigtigste Erfaringer om deres Menigheder og Skolernes Tilstand m.v. Endeligen tillades det at biskoppen ved Landemodstiden maae holde Ordinationer i Roeskilde Domkirke, naar Leiligheden fører det med sig, dog paa følgende Vilkaar: 1) at Frue Kirke i Kjøbenhavn og dens Betienter ikke derved lide noget Tak i deres Jndkomster, 2) at de i Roeskilde ordinerende Kandt. dater erlægge noget lidet, efter Biskoppens nærmere Bestemmelse, til Roeskilde Domkirkes Betjenter, og 3) at Kandidaterne ere tilfredse med, at Ordinationen skeer i Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Ved Reskript af samme Dato har Hs. Majestæt fastsat: 1, at den mundtlige Bispe-Exammen skal holdes indconsessu ministerii hafnientis; 2) at en Protskol derved skal føres af en udmærket Kandidat i Theologien, som derfor maae nyde af hver Ordinandus et Honorarium af 2 Rd.; 3) at ved Aarets Slutning en Afskrift af Censurerne af Biskoppen indsendes til Kancelliet, og 4) at Kandidater, som ved Universitetets Exammen ere kjendte Landabiles, ikke skulle underkastes saadan Prøvelse af Biskoppen in conses. lu ministerii, saafremt de beskikkes til geistlige Embedsmænd, forinden et fuldt Aar er forløbet, efter at de have taget bemeldte Universitets=Exammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Avertissements. Cathrineroe beliggende i Jelling Sogn, i en behagelig Egn, en Miil fra Veile Kjøbstæd, er underhaanden at taae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Maii næstkommende. Til dette Sted er omtrent 30 Tdr. Land - noget Tørveskjær og Skov - kan holdes 2 Vester, 3 Køer og 4 a 6 Faar, Stuehuset er i Foraaret 1808 af nye opbygt og en smuk og beqvem Borlig for en honet Familie, de øvrige Bygninger bleve og samme Tid istandsatte og ere samtlige taxerede i Brandkassen for noget over 2000 Rd. De Lysthavende ville behagelig inden Februar Maaneds Udgang henvende dem til Undertegnede, eller Hr. Smidt paa Haughuus i bemeldte Jelling Sogn, som paaviser Eiendommen og derom kan giøre Handel efter billige Konditioner. Uagerslevgaard den 1 Febr. 1809. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Den til Mandagen den 23 Januar sidstleden berammede, men i følge Vedkommendes Forlangende indtil videre udsatte Auction over Rasmus Hansens Eiendoms Sted i Magtenbølle Bye, Vissenberg, Sogn der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 1 Fr. 2 1/2 Alb. bliver efter igjentagen Begiering foretaget i Stedet næstkommende Onsdag den 8 Februar og Formiddagen Kl. 9. Odense Herreds Kontoir d. 1 Februar 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Efter Vedkommendes Forlangende bliver det af Lars Pedersen beboede Sted Birkeberg kaldet, beliggende i Trøstrupkorup Sogn, Odense Herred og Amt, med samtlige tilhørende Jorder, stillet til offentlig Auction Fredagen den 10 Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, efter Konditioner som paa Auctionsstedet i bemeldte Birkeberg nærmere skal vorde bekjendtgjorte. Odense Herreds Kontoir den 1 Februar 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Da en Jagt paa 22 1/2 Kommercelæst som er vel udhalet med Redskab, Seil, Anker og Touge, og for 4 Aar siden er bygget her ved Svendborg, men for Tiden ligger ved Kallundborg i Sielland, agtes under Haanden bortsolgt, formedelst en af Redennes Dødsfald; saa ville den eller de som til et saadant Skib maatte være Liebhaber, behage om Kjøbet af henvende sig til Hr. Postfører Langballe i Korsøer, eller Hr. Ring paa Juliegaard pr. Svendborg, eller mig Undertegnede. Svendborg den 31 Januar 1809. Mølmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Et Fruentimmer søger Kondition til første Mai som Fruerpige eller Stuepige paa Landet eller i Byen, hun kan forevise gode Beviser om sin Duelighed. Anviisning skeer fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
En smuk Ridehest og en underløben Postvogn, staaer til Salg hos Kjøbmand Vang. En meget god og brugelig firesædig Kareth, med grønne Taftes Hjørnepuder og Rullegardiner indvendig forsynet anvises tilkiøbs fra Avis=Expeditionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
For en Gartner, der vil paatage sig at forestaae en simpeHauge og tillige selv deeltage i Arbeidet i samme anviser Adressecomtoiret en Plads til 1ste April. Godt Skudsmaal, maae den Søgende kunne forevise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Tirsdagen den 14 Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, og efterfølgende Dage, bliver udi afgangne Jacob Eilersens Fæstegaard i Vullerslev Bye, Steenløse Sogn, foretaget offentlig Auction over denne Stervboes Eiendeele bestaaende af Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Chatoller, Dragkiner Klædekister, Skabe, Stole, Borde, Bænker, Kjøkkentøi, Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, 8 Malkekjøer, 4 Qvier, 1 Tyer, 1 Aarings Føl, 3 Foraars sviin, 8 Faar, 1 Færredsvogn, i Harve og noget Træetøi samt endeel Fedevare m. m.; hvilket saaledes til Lysthaver nes Efterretning bekjendtgiøres. Fyens Stifts testamenterende Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Onsdagen den 8 Februar 1809 om Eftermiddagen Kl. 3. holdes paa Odense Raadstue, som sædvanlig Generalforsamling for dette Selskab hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Efterretning for Jnteressenterne af Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Tirsdagen den 21 Febr. d. A. bliver der paa Byens Raadstue foretaget 2den Auction, og Løverdagen den 25 Febr. d. A. 3die og sidste Auction, hver Dags Formiddag Kl. 10 over de, af den Kongl. Roeflotille under Hr. Kap. Schønheiders Kommando, den 25 Juli f. A. opbragte og priisdømte 4 Svenske Skibe, nemlig: 1, 1 Galease paa 27 Kommerce=Læster. 2, 1 dito . . 25 dito 3, i dito omtrent 30 dito a 1 Brig paa 40 dito med alt deres Tilhørende, af staaende og løbende Redskaber, efter Jnventarie=Listerne, alt saaledes, som de forefindes herved Byens Skibsbroe. Svendborg den 27 Januar 1809. J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Paa en Reise fra Omøe til Langeland er imellem den 22de og 23 Januar med Jsen bortdreven en Baad med 5 Kufferter en Violin og et Hattefutteral tilligemed Reiseklæder &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
Skulde nogen Retsindig have bjerget denne Baad med Gods saa anmodes de at give Hr. J. P. Jensen i Kjøbenhavn, Hr. P. Berg i Korsøer eller Hr. Holst i Nyborg Underretning derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
En un Mand af god Familie, der i 3 a 4 Maaneder agter at opholde sig i Odense, ønsker sig for den Tid et meubleret Værelse samt Kosten hos en honet borgerlig Familie. De som kunne modtage ham, ville opgive deres Adresse i Avisexpeditionen i en Billet til S. R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-02
At jeg for Eftertiden aldeles ikke indestaaer for hvad Laan min Kone eller Andre i mit Navn maatte gjøre, bliver herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Odense den 23 Decbr. 1808. Jens Andersen. boende udenfor St. Jørgens Port.