JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Paris, den 29de October. Den til London afsendte Coureer er den 28de hujus kommen tilbage til Versailles, og har medbragt Undertegnelsen paa den bekiendte Convention, hvorved Krigen bliver for bygget. Dens Artikler vil man med det første faae at vide Man paastaaer, at der i samme tales om felleds Commissarier, som skulle reise til Havnene og paasee at Skibene afbevæbnes Paa vor Side nævner man allerede de Herrer Bougainvil- og Marigny, samt endnu en Tredie. Men dette er endnu ikke saa vist, som Conventionens Undertegnelse. - Jmeden Coureren er reist frem og tilbage, er ingen Ordre bleven ge vet til at holde inde med Rustningerne, dog har Regieringen for at beroelige Kiøbmændene, ladet erklære i de fornemst Søestæder, at de kun kunde fortfare med deres Speculationer saasom det for nærværende ikke saae ud til noget Fredsbrud. -
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Vor Regiering har besluttet, at sætte Kongerigets Landmag paa den beste Fod. Henimod tilkommende Martii Maane skal vor Armee være 180000 Mand stærk, og i Stand til at gaae i Feldten. Jnspecteur=Posterne ved Tropperne skulle afskaffes, og Tropperne selv inddeles i 3 Armeer, af hvilke Prindsen af Conde skal commandere den første, Marskal de Broglio den anden, og Marskal de Choiseul-Stainville den tredie. - Med det første skal en stor Promotion gaae for sig ved Landarmeen, hvorved de fleste virkelige Oberster skull blive udnævnte til Marechaux de Camp.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Haag, den 30te October. Glæden over Hs. Durchlauchtigheds den regierende Hertug af Brunsvigs Nærværelse her i Staden har nu varet i 4 Timer. J Forgaards Eftermiddag kom Hs. Durchlauchtihed hertil i Følge med Hertugen af Sachsen Weymar, Fyrsten af Anhalt=Cothen og Landgreven af Hessen Philipsdalsamt endeel andre fornemme Officerer, og tog ind i Beværningsstedet, Marskal von Turenne kaldet, hvor en Ære vagt med en Fahne var posteret, og hvor Hs. Durchlauchtighed blev complimenteret af Arvestatholderen, samt Arveprindsen af Oranien, og spiste derpaa til Middag ved det Arvestatholderske Hof. J Gaar Morges var Hertugen paa Paraden, og imodtog derefter en Lykønsknings=Deputation fra Generalstaterne, hvis Præsident Hs. Durchlauchtighed igjen gjorde et Besøg. J Dag Eftermiddag reiste Hertugen tilbage til Hovedgarterret Overtoom, hvor han endnu forbliver i nogle Dage, begiver sig derfra lige til Geldern, mynstrer ved Arnheim alle de Preussiske Tropper, som forladt Holland, og reiser derpaa til Brunsvig og Berlin. Preusserne berede sig virkelig til Afmarch, og ikke meget over 3000 Mand blive tilbage i Holland efter Prindsessen af Oranniens Forlangende. - Den Patriotiske Oberste Sulyaard de Lefdaal, som commanderte den høire Fløii den Rysselske Cordon, er bleven arresteret. - De Deputerte fra Geldern og Friesland have allerede i Generalstaternes Forsamling erklæret sig for Utrechts Forslag til en Defensiv Allilance med Preussen og Engelland, og man troer, at de øvrige Provindser ville i næstkommende Uge ogsaa give deres Stemmer dertil.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Leipzig, den 31te October. Der siges, at da Prinds Anthon imodtog sin nye Gemahlinde i Pillnitz, og fandt hende langt smukkere end hendes Portrait, skal han strax have skrevet til sine Sødskende: Dresden: "Vi ere alle bedragne, kiære Børn, i Henseende til min Brud; Hun er som en Engel, smuk og god. Re smuk er hun." - Prindsessen skrev derunder: "Troe de ikke, jeg er ikke smuk, men jeg vil bestræbe mig for at blive værdig til deres Venskab.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Af en Skrivelse fra Lolland, den 20te October. De spørger mig 1) hvor stort Folke=Tallet er i Lolland? Her er det: J Kiøbstæderne: Nachschou 1375 Personer, Marieboe 660; Rødbye 725, Nyested 627; Saxkiøbing, 533. Paa Landet: Musse Herred 10578, Fuglse Herred 7047, Nørre Herred 6026; Sønder Herred 6775 Summa 34346 Personer. - De spørger 2) hvortil slig Folketælling nytter, Jeg tilstaaer, at den fra 1769 bragte og ikke megen Kundskab; men jeg troer og, at slig Folketælling, fornuftig brugt, kunde bibringe os adskillige statistiske Observationer. De maae selv giøre dem i det mindre. For Ex. Fuglse Herred haver 7047 Mennesker. Af dette Tal er begge Kiøn næsten ganske lige. Af ungt Mandskab fra 16 til 40 Aar ere i hele Herredet 689 Personer; Uægte 40 Paa 13 Herregaarde og deres frie Hartkorn findes 200 Personer. Herredets contribuerende Hartkorn 4301 Tønder, 7 Skpr. 1 Fdkr. Extra Skat beløber sig 3496 Rdlr. Af Hartkornet svares aarlig 12906 Rdlr. Gaardmænd og Jordbrugere 589. Landets Jndhold efter geometrisk Maal. er 12 Qvadrat Mile. Dets Jndhold efter Hartkorn 41089 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb. - De spørger 3) hvor stor er Kongens Jndkomst af Lolland? – Den kan beregnes saaledes: 1) Matricul. eller Qvartal=Skat 35953 Rdlr. 2 Mk. 10 s. 2) Korn-Skatten efter Land=Prisen sidste Aar, samt Fourage, Skat 326600 Rdlr. 3) Extra-Skatten 17840 Rdlr. 4, Told, Consumtion og Accise 15500 Rdlr. 5) Procent Skat og Embeds=Skat, stemplet Papiir, med andre Kongelige Jntrader, kan vist anslaaes til 8000 Rdlr. Summe 109953 Rdlr. 2 Mk. 10 s. - Nota: Af Sallig Kong Christian den Fierdes Haandbog, som Hans Rentemmester efter befaling havde indrettet Ham, sees til Aaret 1602 den 24de December, at af begge Rigerne og alle de dertil hørende Lande, efter hver enkelt Provindses og Lehns Optegnelse, var Kongens Jndkomst 411002 Rdlr. 12 s. Hvor viselig handlede denne store Konge, som Soldat og Financier, at Han med et Øiekast kunde see Sin Formue. - Uden Jndsigt i locale Omstændigheder, ingen Statsmand, ikke en gang Embedsmand. - Lollands Afgivt findes ikke i Bogen, da Enkedrønning Sophia hævede Jndkomsterne. - De forrige Gisninger og Folkemængden behøves nu ikke. Saaledes a) Sysmilch, og de ham følge, har sat, at hvert 40de Menneske dødekaarligen. Af 5 Aars Sammenligning over Døde=Listerne i Fuglse Herred, naar eet Middeltal uddrages, sees, at af 35 Mennesker døer et aarligen. b) Vauban, Plier, Pontoppidan, giettede efter Qvadrat=Mile, men en uvis Gisning, da ikke alle Lande ere lige folkerige. Aller meest har Cromme og Tozen taget feil, som tillegge een Qvadrat Miil i Dannemark ikkun 188 Mennesker. Lolland er af geographisk Jndhold 12 Qvadrat=Mile, og har 34346 Mennesker. Østofte Sogn er 3 1/2 Fierding Miil, og havde 1769-1218 Personer, nu 1288. Altsaa 70 forøget.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Helsingøer, den 9de November. Den 5te hujus var Vinden S. S. V., tyk Luft og Regnveir, og ankom her paa Rehden 7 Skibe. Den 6te og 7de var Vinden V. S. V. med stærk Blæst, tyk Luft og Regnveir, og ankom i disse 2de Dage 13 Skibe. Den 8de var Vinden V., meget godt Veir med klar Luft, og ankom 15 Skibe. J Dag ved Postens Afgang var Vinden sydlig, tyk Luft med Regn, og 6 Skibe ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Den 7de hujus om Formiddagen Kl. 10 1/2 kom Hs. Majestæt Kongen af Sverrig i Følge med Deres Kongelige Høiheder, vores Kronprids og Arveprinds, samt Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg her til Byen fra Fredensborg, og begave Sig samtlig til Cronborg, hvor De ved Ankomsten bleve saluterte med 81 Kanonskud. Hr. Majestæt Kongen af Sverrigs Hensigt var, at reise om Eftermiddagen til Helsingborg; men formedelst uroeligt Veir og stærk Søegang forblev Høist samme tilligemed Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen omNatten paa Cronborg. Om Aftenen Kl. 9 reiste Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen og Prindsen af Augustenborg til Kiøbenhavn. Ved Høisammes Bortreise var hele Steen Steengaden illumineret. Om Morgenen den 8de hujus Kl. omtrent 6 1/2 behagede Hs. Majestæt Kongen af Sverrig tilligemed Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen og høie Følge at tiltræde Reisen til Helsingborg, og begave Sig til den Ende ned til Broen, hvor de dertil bestemte Færge=Joller laae Beredskab til at modtage Hs. Majestæt og vor Kronprinds tilligemed Høistsammes Sulter. Ved Afreisen blev som ved Ankomsten saluteret fra Cronborg med 81 Skud; og da Høistsamme vare komne omtrent midt i Sundet, saluttrede det her liggende Kongelige danske Vagtskib med 27 Kanonskud. Overfarten herfra til Helsingborg varede ei fuldt 3/4 Time. De Kongelige Jagter og Slupper, som til Overfarten vare nedsendte, kunde formedelst det uroelige Veir og stærke Søegang ei bruges. Ved Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs og Hs. Kongelige Høihed Kronpindsens Ankomst til Helsingborg blev strax foretaget en Reise til Landskrone, som De toge i behageligste Øiesyn, og efter Tilbagekomsterspiste Høistsamme til Middag i Helsingborg. Samme Aften Kl. 5 1/2 blev Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af samtlige Jndvaanere med den største Glæde imodtaget, og da Han nærmede Sig Broen, blev Han saavel af Cronborg som at Vagtskibet saluteret. Ved Broen vare en stor Deel Lygter besørgede, og de fleste ud til Søen liggende Huse vare illuminerte. Strax efter Ankomsten tiltraadde Hs. Kongelig Høihed Kronprindsen Reisen til Kiøbenhavn, da alle Husene ved Toldboden, en Deel paa Strandgaden og den hele Steen gade, paa beste Maade vare illuminerte. Ved Ankomsten saavelsom ved Bortreisen blev af den Kongelige privilegerede Skydebane saluteret.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Kiøbenhavn, den 9de November. Den 7de hujus om Natten Kl. 2 1/2 ankom Hs. Kongelige Høihed Arveprinds Frederich og Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg her tilbage fra Helsingøer; og i Gaar Aftes Kl. 10 Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, efter at have fulgt Hs. Majestæt Kongen af Sverrig over Sundet til Helsing borg.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Ved Tal=Lotteriets 525 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 34, 75, 31, 44, 88. Capit. Diedr. Cornel. Didrichsen, Hiur. Feddersen, Jan Didrichsen, Daniel Kølner, Rasmus Schmidt, Herman Pet Kofod og Jacob Harder er gaaet under Seil til Vestinindien. Den 8de Novbr. kom Capit. Søren Seyrøe med Briggen Catharina, og Chr. Pet. Thomsen med Huggerter, Svanen fra Jsland med Fisk, Uldengods, Tran og Skind,
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Vexel=Cours, den 6te November. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 18 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 140. 14 Dages Sigt 141. Dito i Courant 2 Maan. Dato 134 1/2 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 135 1/2 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 142 3/4 14 Dages Sigt 143 3/4.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
AVERTISSEMENTS. Da i Følge Hs. Majestæts allernaadigste Resolution, samt lige den Kongelige Islandske Handel tilhørende Skibe underhaanden skulle sælges til particuliære Liebhabere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiskefangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre at Liebhaberne dertil, jo før jo hellere og i det seeneste inden dette Aars Udgang, skriftligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations=Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nærmere skulle blive underrettede. -Man er og sammesteds villig til at meddele dem, der i næst Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelig Regning mere føres, agte at beseile Landet, alle de Efterretninger, som for hvert Sted især, hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vide. J hvilken Hensigt man ønsker, at de, som agte at foretage næste Aar nogen Erpedition paa Handel og Fiskefangst under Jsland, ville i Forveien og om mueligen inden Aarets Udgang angive til bemeldte Commission, hvad eller hvilke Havne de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning For dem, som ville nyde Got af den ved Forordningen af 6te Junii 1787 allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Sogning, vil en saadan betimelig Anmeldelse desuden være for nøden, da Præmie er allene lovet for de første 600 Læster, som derom melde sig.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Den Kongelige Jslandske Handels Realisations-Commission, den 11te October 1787.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
J Overeenstemmelse med den 215. af det private Livrente=Societets Plan, bliver Societetets aarlige General Forsamling foretaget næstkommende 28de November og Eftermiddagen Kl. 3 en halv i Badstuestrædet No. 76, hvor de Herrer Jnterressentere vilde behage at møde. Kiøbenhavn i Directionen for det private Livrente=Societet, den 30te October 1787. Bruun. Krebs. Høst.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Fra Pressen er udkommen Professor Smiths hellige Taler, i udgivne til beste for de ved Jldsvaaden den 23de April 1787 forarmede Veile Jndbyggere i stor 800 25 Ark, som Subskribenterne vilde behage at afhente hos Bank=Megler Bourgeois, saa kan og nogle faa Exemplarer, som til samme Hensigt sælges, faaes for 1 Rdr. Exempairet. Sal. Professor Geustes Værd, som Academisk Lærer, hans udsøgte, klare og grundige Veiledning for Begyndere til de Mathematiske Videnskaber ere almindelig bekiendte, og Tabet ved hans alt for tidlige Bortgang saare dybt indpræntet i enhvers Hierte, som kiendte Manden og hans Videnskabs Ypperlighed. Da Skjebnen hindrede ham fra at udføre sin Hensigt, med at udgive sine Forelæsninger, samlede til en Lærebog, saa er det, at jeg herved indbyder det Høistærede Publicum til Subskription derpaa; da jeg har havt Leilighed til at nyde hans udførligere Underviisning, og efter hans Død at have Adgang til hans efterladte Manuskripter. Værket vil bestaae af 2de Deele. J den første Deel afhandles den Theoretiske Mathematiks fornemste Grundsætninger: de Arithmetiske Videnskaber, den Theoretiske og Practiske Geometrie, tilligemed den Plane og Sphæriske Trigonometrie, hvormed skal følge LogarithmiskTrigonometriske Tavler. J den anden Deel blive de første Grunde til Analysie, den høiere Geometrie, og Differential og Jntegral Regningen fremsatte. Enhver Deel vil blive forsynet med de nødvendigste Kobbertavler. Historien om de vigtigste Opfindelser, og Hovedskrifterne deri indtil nærværende Tid tilføies enhver af de afhandlede Videnskaber noget udførligere end det hidtil ved Lærebøger kan være skeet. Da enhver Deels Størrelse for nærværende ei kan nøiagtig bestemmes, saa bliver Subskriptionsprisen beregnet til 3 Sk. paa Trykpapiir og 4 Sk. paa Skrivpapiir. Jfald saa stort et Antal Subskribentere, som kan være antageligt til Bekostningernes Bestridelse, inden November Maaneds Udgang melder sig hos de Herrer Boghandlere her i Staden, skal der ufortøvet begyndes med Verkets Trykning. Bliver der, som man ei tør haabe, efterat Bekostningerne ere fradragne, noget til overs, da forstaaer det sig, at saadant kommer sal. Genstes Efterladte allene til bedste. Peter Pedersen, Mathem. C. paa Østergade Nr. 15.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Agent Gyldendal er flyttet fra Silkegaden til Klarebodene Et i Gaarden No. 9. anden Port Litr. B. paa venstre Haand fra store Kiøbmagergade.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
De som nu eller i førstkommende 11te December Termin maatte have Penge paa Rente at udsætte, kan for dem faae sikre Panter, enten i Kongelige Obligationer, faste Eiendomme, eller Actier i det asiatiske Compagnie, naar Udlaanerne derom melder sig i Pilestrædet No. 71 hos Mauriz Frydensberg. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Os Elskelig Hr. Theodose Levetzau, Ridder, Vores Geheime"Amtmand over Aalborghuus, Børglum, Seiglstrup og Raad og Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, og "Aastrup Amter, som Skifte Forvalter udi Kiøbmand Søren. Hjorth, af Løgstøer i Aalborg Stift, hans Opbudsboe, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Wi den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med borger Samler, de Aalborgske Jydske Efterretninger og "Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Opbudsboe, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Give paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn, den 21de September 1787. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Geheime=Raad og Stiftbefalingsmand Hr. Therdose Levetzau, Bevilling at maae, som Skifte=Forvalter udi Kiøbmand Søren Hioris Opbudsboe, indkalde dennes Creditorer i Aviserne. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa NørreJyllands Lands=Ting Onsdagen den 10de Octobr. 1787. Schinckel. Stensen. Tetens. Føns. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst paa Aars og Sleth Herreders Ting Onsdagen den 24de October 1787, samt behørig protocolleret, testerer. J. Scharling. sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Var J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sel, alle de, som formeene sig nogen Fordring at have i forbemelte Søren Hjorts Opbudsboe, at indfinde sig hos mig undertegnede, for at anmelde og beviisliggiøre samme. Løgstøer, den 24de October 1787. Paa Hans Excellence S. T. Hr. GeheimeRaad, Stiftbefalingsmand og Amtmand von Levetzaus Vegne, som Committeret. J. Scharling.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Hans Kongel. Majest. haver under 19de October sidstleden allernaadigst forundt mig en Bevilling af følgende Jndhold: Vi have efter Kammerherre og General=Major Christian Greve af Ablefeldt Laurvigs allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hans Søn Kammerherre og Ritmester Friderich Greve af Ablefeldt =Laurvig skal, saa længe Faderen anseer det nødvendigt, agtes og være umyndig, da det og maae være General Majoren tilladt, at sætte ham en Værge efter hans Død; og skal denne Vores allernaadigste Bevilling paa behørige Steder læses og bekiendtgiøres, forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 19de Octobr. 1787. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian Ret. (L. S. R.) Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Thi bliver saadant herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgjort. Tranekiær, den 3die Novbr. 1787. C. Ahlefeldt Laurvig.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Da Hans Peter Schouback ved Neuendeich i sin til den herværende Concurs=Ret indgivne Ansøgning af 13de hujus vedbøslig haver ansøgt om flebile beneficium cessionis bonorum, og denne hans Begiæring, salvis tamen erceptionibus creditorum er bleven bevilliget; saa blive alle de, som paa benævnte Hans Peter Schubacks ved Neuendeich beliggende Vaaning cum pertinentiis, samt alt hvad han eier og har, formene sig at have nogen lovlig Fordring samme hidrøre en qvocunqve capite vel causa, det end maatte være, tilligemed dem, som ere ham noget skyldige, eller have Panter i Hænde fra ham, herved peremtorie, under Straf af Præclusion, evig Stiltienhed, dobbelt Betaling, og deres Panterets Forliis, indkaldede at møde for den her værende Concurs=Ret, (de uden Jurisdictionen værende den 22de Februarii 1788, som er Fredagen efter anden Søndag i Fasten, ved en beskikket Procurator ad Acta) med saadanne deres Fordringer, at producere samme inoriginali ved at forevise, de ihændehavende Beviser, at efterlade verificerte Copier ved Protocollen, og ligeledes at fremkomme med Regninger over løs Gield paa den behørige Sort stemplede Papiir, paa en lovmæssig Maade at justificere dem, og derefter at forvente videre Kiendelse; med den udtrykkelige Advarsel, at alle, som ikke selv eller ved behørig Fuldmægtig møde paa benævnte Dag, eller ikke tilbørligen legitimere deres Fordringer, er videre skulle blive hørte med samme, men dem nu som da og da som nu paalagt en evig Stiltienhed, og respective anseete som de der ere skyldige til den Straf der er truet med. Hvorefter alle Vedkommende have sig at rette og for Skade at tage vare. Pinneberg i Concurs Retten, den 19de October 1787.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Deres Kongel. Majestæts til Danmark og Norge, allerhøinbestaltet Geheimeraad Kammerherre og Land=Drost, Ridder, a. saa og Generalauditeur og Amtsforvalter u von Leyetzau. Dau.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
NB. som Fuldmægtig hos en af de Herrer Høyeste Niels Thygesen Bang, Examinatus Juris, der Rets Advocater har havt Leylighed og øvet sig i Juridiske practiske Forretninger, tilbyder nu, efter sin Tilbagekomst fra Petersborg, sin Tieneste, med Commissioner, eller andre til det Juridiske Fag henhørende Forretningers Besørgelse, og lover beste og promteste Behandling, til de Velyndere inden eller uden Provintsen, som maatte behage at beære ham med deres Commissioner. Han er at finde paa Gammel=Mynt No. 163.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Til behagelig Efterretning for de høye og gode Herrer Inte I ressentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgjøres hermed at een General-Forsamling er bestemt at holdes paa Compagnier Onsdagen den 21de Novbr. förstkommende, for at igiennem gaae, overveye og antage den nye Convention, der nu efter sidste General Forsamlings Beslutning af 19de Septbr. sidstleden er bleven trykket og uddeelt; thi anmodes de Herrer Interessentere, som noget derved maatte have at erindre, skriftligen 8 Dage for General-Forsamlingen, saadant til Directionen at indsende ligesom og de, der ikke allerede have qvalificeret sig til StemmeRettighed og ønske at bivaane denne General-Forsamling, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus for Justits Directeuren hver Mandag og Onsdag Formiddag, fra 9 til 11 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Nandagen den 12te Novembr. førstkommende, om H. B. M. Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage skal endeel Kramvahre, bestaaende af Brittannie=Lærreder, Hørlærreder, Griffenberger og andre fine Lærreder, Sukkerduner, Nettelduger, Musseliner, Sanna, Silke og andre Tørklæder, Strømper, Callevapper, Ginee=Lærret, Engelske, Ostindiske og andre Sirtser, Jllystringer, Dammastes Dækketøier og fine Sveitzer Dreyler, Klæde, Porcelainer, Chocolade, Theer, ledige Boutellier, Caraffer og Glas, Blondiner, Kniplinger, Fryndser, Ginganger, Flobre, Vestetøyer, Handsker, TuskCardustobak Silkebaand, Arrak, Pennefier, samt endeel Jssenkramvahre, med mere. Jtem: endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang. og Bliktøi, Meubler af Chatoller, Dragkister, Commoder, Speyle, Lampetter, Stole med Sille og andre Betrækker Sengesteder med og uden Omhænge, samt adskillige andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger. Saa og: endeel Kakkelovne, et contra F Claveer, er dito Davids Harpe, en Poppegøye, en nye Jagtvogn, Seele tøyer, med videre, ved offentlig Auction udi Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18, i Vimmelskaftet, til de Høystbydende bortsælges imod contant Betaling ved Tilslaget, eller saasnart forlanges af fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem disse Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Tirsdagen den 13de Novbr., om Formiddagen Kl. 9, bliver i den Kongel. Grönlandske, Islandske, Finmarkske og Fær beske Handels Gaard, ved Auction bortsolgt et Partie Grönlandske Skindvarer, samt Edderduun, Eenhjörnings Horn m.v. hvoraf Qvantiteten og Sortementerne forinden Auctionen skal blive bekiendtgjort, og kan Varene besees i Handelens Pakhuse. som forevises af Pakhuusskriver Bruun.