JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Proclama. Cymus. - I Guds Naade, Konge til Danmark, Vi Christian den Syvende, af 4 Rdr. 1 og Norge, de Venders og Gothers, Her 1787. = tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Os Elskelig Johan Thoma Flindt, Vores General=Auditeur og Byefoged i Vor Kiøbstæd Rudkiøbing paa Vort Land Lange, land, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøg, ning og Begiering allernaadigst haver bevilget og " tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han, paa samtlige myndige Arvinger efter afgangne Kiøb som Skifteforvalter i bemeldte Rudkiøbing, maa mand Johan Olsen sammesteds, deres Vegne, . sub poena præclusi et perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Adresse-Comtoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de 2 Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afdøde Kiøbmand Johan Olsen, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden berørte Tids Forløb, hos bemeldte General Auditeur og Byefoged Flindat anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører. Hvorefter de og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette " Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad, Kiøbenhavn den 8de Junii 1787. Under Vort Vignet; (L. S.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. General=Auditeur Johan Thomas Flindt af Rudkiøbing, Bevilling udi Aviserne at indkalde afgangne Kiøbmand Johan Olsen sammesteds hans Creditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
J Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved afgangne Johan Olsens Creditorer at melde sig hos mig, som Skifteforvalter. Rudkiøbing den 12te Junii 1787. Joh. Th. Flind Auctioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Den 29de Junii førstkommende paa Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver paa Holsteenshuus ved Faaborg, holdet offentlig Auction over endeel Meubler, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Glas, Steentøi, Kobber, Messing, Malm, Blik, Jerntøi, Tin, Speile og Sengeklæder med videre, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Liebhaberne behage til ommeldte Tid og Sted at indfinde sig. De trykte Catalogi kan forinden faaes : paa Baroniet Holstenshuus's Skriverstue, paa AdresseComtoiret i Odense, i Svendborg hos Hr. Apotheqver Werner, og hos mig underskrevne. Faaborg den 11te Junii 1787. J. E. Busch, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
andagen den 2den Julii førstkommende om Efter Ve middagen Kl. 3 Slet bliver stillet til anden offentlig Auction det afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og i Nedergade beliggende Huus der beboes af Trompeter Worm, paa de Conditioner som ved Auctionen, der holdes i bemeldte Huus, blive bekiendtgjorte. Odense den 28de Junii 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Jnsdagen den 4de Julii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet bliver stillet anden Gang til offentlig Auction: a) Et Huus paa 10 Fag, og b) et dito paa 23 Fag; begge Muur= og Bindingsverk og indrettet til Leievaaninger, afg. Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og er beliggende uden Nørreport; alt paa de Conditioner, som ved Auctionen i det sidstnævnte Huus blive bekiendtgjorte. Odense den 28de Junii 1787. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
høverdagen den 7de Julii førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Odense Raadstue holdet offentlig Auction paa den aarlige Afgift af Heeden Sogns An parter Kirke=Korn- og Qvæg-Tiender, i Salling Herred under Stamhuset Hvedholm, til Fæste paa Livs Tid, efter de Conditioner, som paa Auctions Stedet vorder fremlagte, og forinden ere at bekomme til Eftersyn hos Landstingshører Rasmussen i Odense, og Forvalter Sparrewøbn paa Steensgaard; Hvilket hermed til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 15de Junii 1787. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Conditionsøgende. rede ha tient paa honette Steder, søger Tieneste Et ungt Fruentimmer af skikkelige Forældre, som alle til forestaaende Mikkelsdag som Fruer= eller Frøkenpige, eller og som Stuepige. Hun kan got frisere og sySkrædersøm, samt er vant til at omgaaes Børn. Anviisningen giver Madame Hamnevig i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-06-29
Seilfærdig Skipper. til Kiøbenhavn, og hvo som deraf ville betiene sig, Skipper Fodeberg agter med det første atter at afseile behager at adressere sig i Odense til Kiøbmand Hr. Riissing. eller til Kiøbmand Hr. Lottrup, og i Stige til Skipperen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Jndsendt. Tanker ved vor uforglemmelige Provst Mules Død den 29de Junii 1787. Stem Harpen ned, slaae douse Toner, Begræd en Mand af Smag, En kierlig Mand til trende Koner, En Megler udi Herrens Sag, Ham fældede den grumme Død. - Saa blev vi Gud! - for Døden fød. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
En Mand, som har Guds Præg og Stempel, Har Herren til sig kaldt, Han var Graaehærdedes Exempel, Han stod og hastig faldt, Han hastig sov og sagte hen, Vor uforglemmelige Ven. Ser savne nu en kierlig Fader, Hvis Kierlighed var fast, Saa om og mild i Ord og Lader Til ømme Hierte brast. Nu da Hans Øie ikke seer Han Børnedyd ei danner meer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
En god og dydig Ægtemage Var vores Sallige, Og Savnet af Hans muntre Dage Giør os bedrøvede, Hvad Lykke kan vel slukke udDen Sorg hos efterladte Brud. Dog større er den Roe Han nyder, Hos Sallighedens Gud, Den søde Glæde, Frugt af Dyder, Som Gode øve ud; Saa lad os glæde os i Gud, Som kaldte Ham fra Trængsler ud
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Odense, den 3die Julii. Den 11te Maji d. A. er Underrets=Advocat Johann Conrad Dumreicher allernaadigst beskikket til Stats=Secretair, samt adjungeret og succederende anden Borgmester i Schleswig. Den 12te ejusdem er Candidatus Juris Magnus Friderich, Christian Hager fra Kiel beskikket til Underrets Advocat i Hertugdommene. Den 18de ejusdem ere de deputerte Borgere, Hans Jmersen Loit og Ricklef Ingersen i Flensborg, udnævnte til Med forstandere og Provisorer ved Hospitalet og Heiligengeist. Samme Dag er den deputerte Borger, Carsten Richtsen i Tøndern, beskikket til Raadmand. Den 25de ejusdem er Geheimeraad og Amtmand Engel Carl Ernst von Schack i Flensborg allernaadigst beskikket til Ober=Præsident i Staden Kiel; og under samme Dato Cancellieraad Nicolaus Henrich Meyn i Glückstad udnævnt til Raadmand sammesteds. Den 13de Junii er Niels Lassen i Naade endtlediget fra Copiisitienesten i det Norske Berg- og Saltverks-Comtoir. og i hans Sted Niels Leth beskikket til Copist i samme Comtoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Den 30te Martii er Capellan Hr. Hans Christian Rosenberg allernaadigst beskikket at være adjungered og succederende Sognepræst for Rheesen og Huulum Menigheder i Riber Stift; Student Johannes Eiler ligeledes beskikket til Sognepræst paa Mandøe, under Riber Stift. Den 20de April er Student Niels Sørensen Windelin confirmeret at være adiungered og suerederende Sognepræst for Stadye Menighed i samme Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Den 18de Maji er Sognepræst Hr. Thøger Lassen, Haugaard ligeledes confirmeret til Sognepræst for Als Menighed i Wiborg Stift. Under 13de Junii d. A. er den ved General Land=Oeconomie og Commerce Collegium hidtil værende Revisor og Fuldmægtig, James Fæddersen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, og derhos tillige allernaadigst udnævnt til Commerce Secretair, Copiisten i benævnte Collegii Danske Secretariat, Andreas Norman, igien allernaadigst beskikket til Revisor, og ligeledes til Fuldmægtig i benævnte Secretariat, samt Studiosus Friderich Hagerup, til Copiist sammesteds; samme Dato er den hidtil værende Copiist i det første Holsteenske Comtoir Rentekammeret, Johan Peter Hudeman, allernaadigst udnævnt til Secretair ved General LandOcconomie=Forbedring-Directorio i Kiel; ligeledes har Hs. Majestet allernaadigst beskikket Amtmand Christen Heiberg til at være Amtmand paa Bornholm; Fogden udi Øst= og Vest Finmarkens Fogderie, Kammerraad Ole Haunibal Sommerfeldt, til at være Amtmand over Finmarkens Amt, Henrich Stub Drachardt til at være Copiist i det Siellandske Comtoir ved Rentekammeret; og Friderich Grandjean ligeledes til Copiist i Revisions Comtoiret for de Norske og endeel af de Danske Kiøbstæders Regnskaber sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Middelfart, den 19de Junii. Da Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, for at forkorte Reisen, ci fulgte den sædvanlige Tour, som det Kongelige Huus pleier at følge, ved at tage igiennem Middelfart, som det sikkerste Transport-Sted, hvor og den Kongel. Smakke altid holdes i Beredskab, som og efter Rygtet skal have været Hs. Kongel. Høiheds første Bestemmelse, men lagde Veien over Strib, kunde Middelfart, Borgerskab ei nyde sit Ønske opfyldt ved at modtage Høistsamme med de sædvanlige Æresbeviisninger, hvortil det og havde gjort alle fornødne Anstalter, i allerunderdanigst Forventning, at have blevet benaadet med Hs. Kongel. Høiheds Nærværelse, som vilde have bestelet hver ærlig Borgers Bryst med de varmeste Glædes Følelser, ved, i Hans Kongelige Høiheds Person, at see baade Rigernes Haab og tilkommende Behersker. Det eneste Beviis, som ved denne uventede Vending, var tilovers for dem at kunde bevidne deres Glæde og allerunderdanigste Høiagtelse, var at et ridende Corps af 12 Personer rykkede ud af Byen og tog Post paa Marken imellem Staurbye Bye og Strib, hvor de afvartede Hans Kongelige Høiheds Ankomst og foran ridende i god Orden, geleidede Høistsamme til Stribs Færgegaard, hvor Hs. Kongelige Høihed aftraadte. Strax afstege 4 af Corpset, 2 for som Vagthavende at fatte Post ved det Værelse, hvor Prindsen indtraadde, og 2 for at holde Veien og især Pladsen paa Færgebroen ryddelig, for den, endog fra Holsteen, sammenstrømmende Mængde, som kappedes om at nyde den glade Naade at see Hs. Kongel. Høihed. For de 2 Vagthavende af Corpset, dem Hs. K. H. allene gaves Leilighed at tale med, bevidnede Han sit høie Velbehag over Corpset. Saasnart Hs. K. H. ud traadde af sit Værelse, stege de Vagthavende atter til Hest, forføiede sig til deres Corps og rede foran til Færgebroen, hvor de paa een dertil udseet Plads gjorde Front og saluterede. Ved denne Leilighed havde og Sognepræsten i Middelfart der forsamlet de Fattige her af Byen, 85 i Tallet, Gamle og Unge, som alle havde nydt godt af Hendes Majestet Dronningens og Hs. Kongelige Høiheds Gave, i Pengefortienester, Brød og Klæder, dem han fremstillede for Hs. K. H., for i deres Nærværelse at aflegge allerunderdanigst Taksigelse, da han allene afgav Regnskab hvorledes samme høie Gaver, vare anvendte. Hs. K. H. modtog med megen Naade og Mildhed Taksigelsen, bevidnede i rørende Udtrykke hvad Han følte for de Fattige, og forsikrede Sognepræsten om sit naadigste Velbehag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Til Overfarten betienede Hs. Kongel. Høihed, Sig af Snoghøys Færge, der, tilligemed Fridericia Færge, efter Ordre var mødt ved Strib for at befordre Transporten. Samme Dag lod Hr. Postmester Brandt i Middelfart sin ny Galliace, krydse i Sundet imellem Fridericia og Strib, og saasnart Hs. K. H. var kommen i Færgen, nærmede den sig samme og tilsatte Flag, Gøes og Vimpel, og blev saaledes ved at krydse i Nærværelsen, deraf, i den Hensigt, at dersom Vinden i dette aabne og for Overfarten besværlige Sund, skulle have gjort Overfarten ubehagelig og langsom, eller vist farlig ved den indfaldende Regn og Storm, Hs. Kongel. Høihed da kunne have betient Sig af samme, paa det at Høistsamme for alle tilflydende Ubehageligheder kunde blive forskaanet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Da man i de smaae Stæder altid har adskillige Anecdoter, som man ikke lægger Merke til i de store, saa havde vi og adskillige her paa Exerceerpladsen, paa Promenaden og i Selskaberne, men af disse ville vi alleneste anmerke een: Da Hans Kongel. Høihed gik paa Gaden, blev Han iblandt den store Mængde vaer en ung Dreng, som Han syntes vel om. Denne blev grebet af Borgervagten efter befaling og ført hen til Ham. Drengen blev bange og vidste ei at han havde begaaet nogen Forbrydelse; men hans Frygt forvandledes til Glæde, da han som en fattig Corporals Søn erfarede, at Kronprindsen yndede ham og vilde tage ham med Sig, for at sørge for hans Opdragelse og videre Lykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Aarhuus, den 20de Junii. Hans Kongelige Høihed Kronprindsen har paa Sin Reise igiennem de Danske Provindser beæret Aarhuus Stift med Sin høieste Nærværelse. Til Horsens ankom Han Onsdag Aften den 20de Junii, hvor Han behagede at logere hos Frue Etatsraadinde de Lichtenberg; mynstrede den 21de det Slesvigske Rytter-Regiment, indtog Middagsmaaltid paa det Fyrstelige Palais, og reiste samme Dags Eftermiddag til Aarhuus, hvor Han tog Logis hos Stiftbefalingsmanden Hans Excellence Hr. Geheimeraad Høegh Guldberg; mynstrede den 22de det Aarhusiske Jnfanterie Regiment, og reiste samme Eftermiddag til Randers; her logerede Han hos Kiøbmand Hr. Søren Bay, mynstrede den 23de om Formiddagen det Aalborgske Jnfanterie-Regiment, og om Eftermiddagen det Jydske Regiment Dragoner, fortsatte saa Reisen den 24de om Formiddagen fra Randers indtil Viborg Stift. og Bye. Hans Kongelige Høihed tillod naadigst, at et ridende Chor modtog Ham ved Ankomsten og paa Veien til hver Kiøbstæd, og at samme geleidede Ham en halv eller heel Miil ved Bortreisen. Ligesaa paraderede enhver Kiøbstæds Borgerskab under Gevæbt baade ved Ankomsten og Bortreisen. Efter Mynstringen værdigede Hans Kongelige Høihed at besee enhver Kiøbstæds Kirker, Hospital, Raadhuus, Fabriqve=Huse, Havn og alle offentlige Anstalter, og erkyndige Sig paa det nøieste om enhver Indretning. Hans Kongelige Høiheds ønskelige Velbefindende, saa og den Mildhed og Naade, med hvilken Han nedlod Sic til enhver, som havde den Lykke at nærme sig til Ham, udbredede almindelig Glæde hos det allevegne forsamlede Folk, hvis varme Ønsker for saa elsket en Prindses Velgaaende fulgte Ham, og sildig forglemmer Stiftet denne Lykke, som det ønsker ofte at nyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Auctioner. Onsdagen den 4de Julii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet bliver stillet anden Gang til offentlig Auction : a) Et Huus paa 10 Fag, og b) et dito paa 23 Fag; begge Muur= og Bindingsverk og indrettet til Leievaaninger, afg. Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og er beliggende uden Nørreport; alt paa de Conditioner, som ved Auctionen i det sidstnævnte Huus blive bekiendtgjorte. Odense den 28de Junii 1787. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Pandagen den 9de Julii førstkommende om EftermiddaVi gen Kl. 3 Slet bliver tredie og sidste Gang stillet til offentlig Auction det afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og i Nedergade beliggende Huus, der beboes af Trompeter Worm, og som bestaaer til Gaden af 8 Fag Huus, Muur= og Bindingsverk, 2 Etaer, med Kielder under, ligeledes et Halvtag til Gaarden, 5 Fag, nye opbygt, tilligemed et lidet Gaard rum og Haugeplads, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen, der holdes i bemeldte Huus, blive bekiendtgjorte. Odense den 2den Julii 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Licitation. Det bekiendtgiøres herved, at 2de Træebroer paa Landeveiene i Gudme Herred, som af ny skal om legges og opbygges, blive Torsdagen den 19de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet ved offentlig Licitation i Sunds=Gudme=Herreds Tinghuus opraabte og den Mindstbydende efter Conditionerne, tilslagne, nemlig: den ene ved Ringe og den anden ved Weistrup Byer; Til hvilken Tid og Sted=Liebhaberne. behagelig vilde indfinde sig; da Conditionerne naar forlanges, kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne. Svendborg den 30te Junii 1787. A. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Til Leie falbydes. To vel indrettede nette Værelser, et Gaden og et til& Gaarden, beqvemme for en honet Mandsperson, ere i denne Tid ledige og kunne strax faaes til Leie, naar man derom behager at handle med Guldsmed Harden i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Seilfærdige Skippere. Skipper Fodeberg agter med det første atter at afseile til Kiøbenhavn, og hvo som deraf ville betiene sig. behager at adressere sig i Odense til Kiøbmand Hr. Riissing. eller til Kiøbmand Hr. Lottrup, og i Stige til Skipperen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-03
Skipper Chr. Ritz er hiemkommen fra Kiøbenhavn, og agter igien at reise dertil om 10 a 12 Dage. de som ville have Bud med ham, ombedes at melde sig hos Hr. Kiøbmand Riissing, eller hos Skipperen selv. Som den første Frugt af den store Landvæsens commission ere 2de Forordninger under 8de Junii. komne for Lyset af følgende Jndhold, og hvoraf den ene hedder: Forordning, betreffendt de Rettigheder og Pligter, som skulde have Sted, mellem Jorddrotter og Fæstebønder i Danmark ved Til og Aftrædelsen af Fæstegaardenne. - Den anden Forordning bestemmer de Tilfælde nærmere, i hvilke Fæstebønder i Danmark af Jorddrotten kan mod Gotgiørelse. fratages endeel af deres fæstede Jorder, samt hvorvidt Fæstebønderne ere forpligtede til at lade deres Gaarde, som de have i Fæste, ud flytte. - Desuden er en Forskrivt publiceret for dem, som blive udnævnte af Øvrigheden, til at forrette Besigtigelser og Taxationer over Bygninger, Beslag og Jnventarium af Bøndergaardene ved deres Overlevering til nye Fæste, og ved Fæsterens Aftrædelse og Dødsfald. (Mere herom en anden Gang.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Odense, den 6te Julii. Under Dato Christiansborg den 8de Junii 1787. har Hans Kongelige Majestet allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende Rettigheder og Pligter, som bør have Sted imellem Jorddrot. ter og Fæste=Bønder i Danmark ved Fæste Gaarders Til- og Fratrædelse, med videre, af følgende 16 Paragrapher: Forholdsregler ved Fæstegaardes Til og Fratrædelse, i Hensigt til Fæld paa Bygning og Besætning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Enhver Godseier eller Jorddrot, som bort fæster en Gaard, skal være forbunden til at overlevere sammes Bygning tilligemed dens Besætning og tilhørende Gaardsredskaber, ved en ordentlig og lovlig Syns- og Taxations-Forretning, som ved Fæsternes Fratrædelse eller Dødsfald, kan tiene til Efterretning om den Tilstand, i hvilken de af ham have været modtagne, paa det at Fælden derefter kan beregnes. Paa samme Maade skal Huse, der fæstes paa Livstid, ved Synsforretning overleveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Naar Jorddrotten ikke paa den foreskrevne Maade overleverer Fæsteren Gaardens Bygninger og Besætning ved Synsforretning, skal har være uberettiget til at kræve Gotgiørelse for Fæld af Bonden eller hans Stervboe, og ei heller kunde udsige ham fra Gaarden, paa den Grund at Bygningerne og Besætningen ikke af ham ere holdte vedlige; og skal det ikke ansees som nogen Undskyldning for Proprietairens Efterladelse af sin Pligt i denne Henseende, om Fæstebonden endog kunde være formaaet til at fraskrive sig sin Ret til at paastaae Gaarden med dens Tilhørende, overleveret efter Syn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Til de Syns- og Taxations=Forretninger, som holdes over en Gaards Bygninger og Besætning, enten ved Fæsterens Til= og Fratrædelse, eller efter hans Død, skulle 2de uvillige og erfarne Mænd af et fremmed Gods, udnævnes ved Herredsfogden i det Herred, hvorunder Gaarden ligger, hvilke Besigtelses Mænd skulle være pligtige at fremlægge og med Eed bekræfte deres Forretning til næste Ting, med mindre nogen af de paagieldende Parter fandt sig beføiet til at paaanke samme, da saadant strax maatte erklæres under Forretningen, og denne indstevnes inden første eller anden Rettes Dag, til dobbelte Synsmænds Udmeldelse, i hvis Mangel den første Forretning bør staae ved Magt, som usvækkelig, paa det at Gaardens Jstandsættelse ikke skulle opholdes. Naar Oversyn har Sted, skulle de dobbelte Synsmænd paa foranførte Maade bekræfte deres Forretning til næste Ting, og Sagen derved have sit Forblivende. J. øvrigt skal den Besigtelses Forretning, efter hvilken Gaarden og Besætningen overleveres Bonden, hæftes ved Fæstebrevet, for i sin Tid at tiene til Beviis om den Tilstand, i hvilken samme er bleven modtaget og den Synsforretning, som holdes efter en afdød Fæster eller hans Enke vedlægges Skifte Protocollen. Naar Gaardens Bygninger befindes brøstsældige ved en nye Fæsters Tiltrædelse, og Huusbonden vil have dem istandsatte, da maae saadant ikke skee, ved at give Fæsteren Erstatning for Manglerne i Penge; men Jorddrotten bør selv besørge Forbedringerne fuldforte, og bevise samme ved Syns=Forretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Naar en Fæster i sin Besiddelses Tid enten har istandsat, eller af nye opført saadanne Bygninger paa Gaarden, som ere nødvendige til dens Drivt, bør ham eller hans Arvinger ved Fratrædelsen gives Erstatning derfor af Jorddrotten, hvori dog Værdien af de Materialier, som Huusbonden beviisliggen maatte have forstrakt ham, til dette Brug bør komme til Afdrag. Men dersom Bonden opsætter Bygninger, som ei tilforn, have været paa Gaarden og ikke til Avlingen ere fornødne, skal han ikke derfor nyde nogen Gotgiørelse, med mindre Jorddrotten kan komme overeens med ham om at kiøbe samme, i hvis Mangel han inden 6 Maaneder skal flytte dem bort fra Stedet, under Straf af at have dem forbrudt til Huusbonden, ifald han, uden dennes Tilladelse, lader dem blive staaende længer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Enhver Jorddrot, som herefter bortfæster en Bondegaard, skal være pligtig at overlevere Fæsteren fuldkommen Besætning dertil, af saa mange dygtige Arbeids Heste, tilligemed Vogne, Plove, Harver og Sædekorn af alle Slags, som til Gaardens Sæd, Avlingens Drivt og Hoveriet behøves; hvilken Besætning og Jnventarium til Gaarden ikke allene, som tilforn er meldt, af uvillige Mænd skal besigtiges og taxeres ved Modtagelsen af Fæsteren, men endog af disse paaskiønnes, om samme er tilstrækkeligt til Gaardens egen Dyrkning og det Bonden paaliggende Hoverie-Arbeide, eller hvormeget der maatte mangle, hvilket i Forretningen nøiagtig skal antegnes, og Huusbonden uopholdelig forskaffe det Manglende in Natura Dersom den Besætning, der leveres Bonden med Gaarden, er saa ringe, at han ikke dermed kan bestride Hoveriet, skal han være frie for Hovarbeidet, indtil han bliver forsynet med fuld Besætning, og dersom den er saa ufuldkommen, at han ikke heller derved kan forsvarligen drive sin egen Gaards Avling, skal han ogsaa være befriet for at svare Landgilde, indtil Huusbonden forskaffer ham de til Gaardens Dyrkning nødvendige Arbeids=Bester. Derimod skal det paaligge Fæsteren at vedligeholde den Besætning og Jnventarium, som han ved Tiltrædelsen har modtaget, og naar Gaarden ved Dødsfald, eller paa anden Maade bliver ledig, skal han eller hans Stervboe, være Huusbonden ansvarlig til ligesaa god Besætning, som han af denne har annammet, hvilket forlods skal udtages af hans Boe frem for al anden Gield, saaledes som i Forordningen af 15de Januarii 1701 er bestemt.