JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Blandede Efterretninger. I et fransk Blad læses følgende interessante Sammenligning mellem den europæiske Militairstands forskellige Forhold til de enkelte Landes Folkemængde: Europa har i Fredstider en activ Militairmagt af 2 Millioner 500000 Mand; dennes Forhold til Folkemængden er følgende: Danmark, 1 Soldat af 51 Jndbyggere; Rusland, 1 S. af 57. Jndb.; Schweiz, 1 S. af 60 Jndb.; Preussen, 1 S. af 16 Jndb.; Norge og Sverrig, 1 S. af 85 Jndb.; Tyrskiet, 1 S. af 92 Jndb.; Bayern, 1 S. af 113 Jndb.; Sachsen, 1 S. af 116 Jndb.; Würtemberg, 1 S. af 117 Jndb.; Østerrig, 1 S. af 118 Jndb.; Holland, 1 S. a 119 Jndb.; Frankrig, 1 S. af 139 Jndb.; Portugal, 1 S. af 139 Jndb.; i de 4 tydske, fri Forbundstæder, 1 S. af 145 Jndb.; i de 27 smaae tydske Forbundsstater, 1 S. af 148 Jndb.; Sardinien, 1 S. af 165 Jndb.; Storbritanien, 1 S. af 229 Jndb.; i de 5 italienske Stater, 1 S. af 242 Jndb.; Neapel, 1 S. af 247 Jndd.; Spanien, 1 S. af 278 Jndb.; Toskana, 1 S. af 318 Jndb.; Kirkestaten, 1 Soldat af 431 Jndb.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Dampskibsfarten i Middelhavet udbreder sig betydelig: mellem Frankrig, Jtalien og Algier gaae bestemte Dampskide, og i Livorno er nu egsaa et Selskab sammentraadt, der lader udrede Dampskibe til en regelmæssig Fart langs med hele den africanske Kyst til Asien, Grækenland og Constantinopel; Reisen fra Livorno til sidstnævnte Stad skal kunne tilbagelægges i 7 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Fra Bremen efterlyses en fra Arresten undvigt, for Kvaksalveri og derved foranlediget Drab inddømt Person, ved Navn Heinrich Wilting. Han kaldes i Signalementet Chirurg, og taler, ifølge dette: Plat= og Høitysk, Dansk, Svensk, Fransk og Latin. (Hed ikke den for et Par Aar siden i Kbh. for Kvaksalveri domfældte Person Heinrich, af Wiettinge. Det skulde vel ikke være den samme Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Kjøbenhavn, den 6te Decbr. I Gaar Eftermiddags ankom her paa Rheden Helsing, gers Vagtskibet, Orlogsbriggen Møen, under Commando af Capt. Lieut. J. P. Findt, R. af D. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Den 24de Nybr. er en inden Randers Byes Politiret af sagt Dom kjendt uefterrettelig at være, hvorved Kjøbmændene Steenfeldt og M. H. Bering vare mulcterede for fornærmelige Udladelser imod Justitsraad, Borgemester Neckelmann. S. D. er Søren Daugaard, tiltalt for Brandstiftelse og Tyveri, samt Hustrue, tiltalt for Medvideri og Hæleri dømte, den Første at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, og den Sidste til Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. Ved Jerslev=Brusk Herreders Extraret var Straf sen for den Førstnævnte bestemt til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. S. D. er Muursvend Johan Jgnatius eller Ingvar Møller, sigtet for Tyveri, dømt at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 40 Dage. Ved Aarhuus Kjøbstæds Extraret var han dømt at hensættes til Fæstningsarbeide hans Livstid. S. D. er Anders Nielsen af Hesselholt, tiltalt for at have stiaalet Brænde i Rold Skov, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Dage. Ved Hellum, Hindsted Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 2 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
S. D. er Smedemester Johan Møller og Svend Lars Jensen af Hobro, tiltalte for Overfald paa Slagter Krag, og Forstyrrelse af den offentlige Rolighed, frifunden for Justitiens Tiltale. Ved Hobro Kjøbstæds Extraret vare de dømte at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 5 og den Sidste i 2 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Blandede Efterretninger. Paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling, har Hs. M. Kongen under 7de Novbr. allern. resolveret; Vi bifalde allern., at den, Havnecaptain og Transportforv. Eskildsen i sin Tid forundte udelukkende Ret til at besørge Godstransporten ved Kjøbenhavns Toldbod og paa Rheden, og den ham ligeledes tilstaaede Eneret til ved Dragere at besørge de søverts til Staden ankommende Reisendes Gods, henbragt til deres Boliger, efter de med ham stedfundne, Forhandlinger maa ophæves, saaledes at Godstransporten, bliver aldeles fri for Alle og Enhver fra 1ste Marts 1835 og Drageriet ligeledes til den Tid, som af Vor Generalpostdirection nærmere vorder bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
I 2 kjøbenhavnske Blade klages over, at Studentercorpsets Exerceerplads er henlagt til Ridebanen ved Christiansborg Slot, hvor der skal være meget koldt, og ellers ubehageligt. Da Corpset første Gang oprettedes, i April 1801, var dets Exerceerplads ogsaa der, og Redacteuren af denne i Avis, som den Gang stod ved 5te Compagni, mærkede Intet til Kulde, eller hørte nogen Klage derover; men den Slægt, som er voxen til i de mellemløbende 33 Aar, er kanske meere kuldskær. Jversens Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Kbhvnspsten anstiller nogle Betragtninger over: hvorledes den Omstændighed, at de Medlemmer af hvilke Sectionerne vare sammensatte, for en stor Deel selv vare valgbare, har indvirket paa Valgene, og at dog nogle Høfligheds Valg torde have fundet Sted, da mangen Vælger har troet, ikke at kunne undlade den Smule Opmærksomhed: at give det Mænd, han stod i Venskabsforhold, eller andre Forbindelser med, - sin Stemme. - Iliacos intra muros peccatur - et extra. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
J Anledning af Skomager Breinebergs Død i Odense, havde Hr. Cancellieraad Hempel i sin Avis sat nogle Linier, til den Afdødes Minde. - J den Anledning har en Jndsender i den Jversenske Avis railleret endeel, og - som det synes - alene af den Grund, at Skomager Bergs Død ikke findes omtalt med et Ord, eftersom de dog begge vare Skomagere og Borgere i een By. J den Hempelske Avis blæses derpaa følgende: "En Røst fra Graven. Knap ger Lidelsernes bittre Kalk tømt, Naturens Gjeld betalt og min brustne Leerhytte nedsænket i Gravens stille Bo, før et skummelt Væsen vover at forstyrre min Hvile. I levende Live lod man mig offentlig uantastet; nu kan jeg lee ad slig Niddingsfærd. Jeg staaer nu for Dommeren med den retfærdige Vægtskaal, i hvis Raad ingen Hugorm spyer sin Gift, hvor ingen Jabroder eller Fuxsvandser har Stemme, og hvor det ikke regnes til en Hovedfortjeneste at have holdt sit Sæde varmt i Forsamlingen. Did stævnes Uslingen snart at møde og giøre Regnskab for sine Klafferord; med mindre han vil kaste Masken, da vil der endnu findes Venner paa Jord, som reise sig til død Mands Forsvar; thi saa reent har dets gode Genius ikke forladt det elskede Danmark, at Spark til dets værdige Sønners afsjelede StøvAville blive uhevnede. Breidablik. Præsten i Steenmagle, Alsted Herred, fandt for ikke Alænge siden, just som han vilde træde ind i sin Annerkirke, for at forrette Tjenesten, et Skandskrift over 2 af Sognets Piger, opslaaet med 4 Firtomssom paa en Stolpe udenfor i Kirken. Pasquillanten, en Bondekarl fra Søltofte, blev strax opdaget og overleveret i Retfærdighedens Hænder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Jfølge en i Flensborg Ugeblad indrykket og af en kal J Forstbetjent i Glücksborg underskrevet Bekjendtgjørelse ere 3 islandske Ræve blevne udsatte deri Egnen til Racens Forædling, og Publicum anmodet om at skaane disse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
J Staden Slesvig har man i den sidste Maaned havt trende Selvmord.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Fra Ringkjøbing meldes, at en Gaardmand i Borberg, Sogn har hængt sig, og et Fruentimmer ligeledes i Meinup. J Sevel Sogn har man fundet et Fruentimmer død paa Marken.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Efter det kongl. Rentekammers Befaling bekjendtgjøres i Kjøbenhavns Adresseavis, at der modtages Bestillinger paa Vildt fra den kgl. Vildthane paa Kjøbenhavns Amt, til følgende Priser: 1) Daavildt, for et Golddyr eller en Stang hjort 10 Rbd., for et Smaldyr eller en Spidshjort 8 Rbd. for en Kalv 5 Rbd.; 2) Raavildt, for et stort eller voxen Raadyr, saavel Buk, Golddyr som Smaldyr 5 Rbd., for et Lam 3 Rbd., og 3) Fasaner 1/4 Rbd. Stykket, Alt Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
J Skalkendrup By, Aunslev Sogn ved Nyborg, er en Huusmands Kone nedkommet med tre velskabte Pigebørn som alle med Moderen leve og befinde sig vel. og
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Bekjendtgjørelser. Formedelst indtrufne Forhindringer er Conderten, som skulde været udført iaften, opsat til imorgen. J. E. Simonsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Undertegnede agter at foranstalte et Borgerbal afholdt Søndagen den 28de December; hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te December 1834. Jens Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
For en eenlig Person an Kost og Logis faaes hos Reebslager J. Kahlsen paa Klosterjordet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
3 a 4 smukke Værelser med Kjøkken m. m. er til Leie, enten strax eller til Paaske. Chr. Dokkedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Et smukt durabelt fuldt mahonitræes Chatol med Skal er tilkjøbs Vestergade Nr. 50, Priis circa 70 Rbd. Petersham, et nyt Slags vandtæt noppet Døffel, diverse Cassimir og Klæde m. m. m., udsælges billig af S. A. Jacobsen. 3 Fisker=Baade med tilhørende Seil og Aarer med mere, herpaa Stedet, samt en Baad i Sundby, som forevises af Peder Dam, kunne erholdes for en billig Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
En Skriverpult ønskes tilkjøbs. Løkken, den 8de December 1834. S. Jversen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
At Skiftet efter Ungkarl Jens Laursen Ugerbye, af Myrthue i Vesterhjermitslev idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 6te December 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Den mig tilhørende Gaard, Skjerumgaard kaldet, beliggende i Skjerum Sogn, der med sine Parceller ialt har contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk. 2 1 Alb., og hvis paastaaende særdeles vel indrettede og solide samt tilstrækkelige Bygninger af Nyt ere opførte afvigte Aar, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Foruden at Jorderne ere i god Drift, er der et betydeligt Areal af uopdyrket Hedejord, og Vilkaarene ere favorable for Liebhabere. Man henvende sig til Undertegnede, eller til Hr. Kjøbmand Sørensen i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Skjerumgaard pr. Frederikshavn, den 7de December 1834. Christopher Westphal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
En Lærerinde til 1 Pigebarn, som foruden Brodering, og Skrædersyning, giver Underviisning i Tydsk, Tegning og Claveerspil, og som tillige, om, og naar, forlanges, vil deeltage i en Landhuusholdning, ønskes forinden eller til 1ste Mai, hvorom Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Meddelelse, naar Nogen som attraaer denne Plads behager at melde sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
En Dreng af god Opdragelse, som skriver en god Haand, kan blive antaget i Handelslære. Nærmere Efterretning giver Kjöbmand Sörensen, i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Velsmagende Kartofler kan kjøbes hos L. Bøggild. En smuk, moderne Spilledaase er at faae tilkjöbs Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
En Pige, helst uden for Bondestanden, der forstaaer at bestyre et lille Meierie, kan faae Tjeneste til 1ste Mai. Det Nærmere erfares paa Addresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Nye franske Catrine=Blommer og Svedsker, store Muskatetrosiner, føde & bittre Mandler, Figen, store Bamberger=Kirsebær, Caroliner-Riis, Riismeel, fiin Kaffe, Raffinade, Melis, Candis, hvid og guul Pudersukker, Lindser, Macaroni, italienske Nudler, Capers, Oliven, franske syltede Blommer, Vanille og Vanillesukker, fiin Huusblas, raspet Hjortetak, chinesisk og ostindisk Sago, Provence=Olie, Lemon Asier, syltet Ingefær, Carystof, Soya, engelsk Sennop paa Glas og pundeviis i Blærer, nye Eidammer og smaae grønne Schweitzer=Oste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier, ere i bedste, nye Varer arriverede hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Punschextract, kraftig og velsmagende, Rom, Cognae, brød og gammel Viin, dry Madeira, godt reensmagende kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, rafineret Lampeolie, Menagelamper, Boxstabeler, sælges stedse til billigste Prigelser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Diverse friske Theer, af det asiatiske Compagnies sidst hjemkomne bedste Gods, faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Hvedemeel, fiint og frisk, faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Proclamata. Creditorerne i Boerne efter: 1) Den i September Maaned indeværende Aar i Gandrup Mølle i Kjær Herred afdøde Møllerkar, Jens Peter Christoffersen, og 2) Den i October Maaned indeværende Aar i Engersgaard i Hvetbo Herred afdøde AftægtskonMaren Jensdatter, samt forhen afdøde Mand Jacob Mikkelsen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 6te December 1834.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Preussen. Saalænge Robert Peel endnu ikke er kommen til England, hvor han, efter de sidste Efterretninger, først kunde ventes den 8de eller 9de, og saalænge man endnu ikke kjender tilfulde det Jndtryk, de seneste ministerielle Revolutioner, i Frankrig have gjort paa de nu nylig sammentraadte Kamre, er uden Tvivl Øieblikkets vigtigste Gienstand for Politiker nes Opmærksomhed den senest ved den russiske Keisers Afreise opløste Congres i Berlin. Den vedbliver det at være Gienstanden for alle Classers Omtale, og at Keiserens Nærværelse baade har havt politiske Aarsaget og vil faae politiske Følger, derom tvivler nu Jngen længere. Jkkun troer, man, at de Forholdsregler, man dennegang er bleven enig om, fornemmelig angaae den udenlandske eller saakaldte europæiske Politik. Med Hensyn paa de spanske, portugisiske og hollandske Anliggender skal man være finden at optræde med Bestemthed. Vel troer man just ikke meere at Don Carlos strax vil blive anerkjendt, trods det Welling, tonske Ministeriums Medvirkning, ligesaalidt, at der vil blive virket directe for Don Miguel, da selv de meest legitimistiske Anskuelser dog maa erkjende disse to Fyrster at være altfor upopulaire, til offentlig at erklære sig for deres Sag Men man har i Sinde, at knytte betingelser til Dronningerne Jsabellas og Donna Maria da Giorias Anerkjendelse, som paa den ene Side kunne indskrænke de truende Fremskridt, som constitutionelle Jnstitutioner gjøre i begge Lande og paa den anden Side skulle bevirke gunstigere Udsigter for Don Carlos og Don Miguel, og fornemmelig for deres allerede existerende og endnu forventende Descendenter. Afdenne Grund er man ogsaa ved de legitime Hoffer saameget imod en Forbindelse imellem Donna Maria og Hertugen af Leuchtenberg, og det er dette Punkt, der heller ikke smager det franske Cabinet, som man benytter til mere og mere at drage det ind i den nordiske Politiks Jnteresser, men, at Frankrig skulde indlade sig paa, at bidrage til at iværksætte den Plan, at formæle benævnte Fyrstinde med Dons Miguel, en Plan som de legitime Hoffer ivrigen ønske udført, kan man dog vanskeligt forudsætte. Hvad endelig den hollandske Anliggender angaaer, saa kjender Publicum vel ikke omstændeligt hvad man i saa Henseende har besluttet, mendet Synspunkt, fra hvilket de nordiske Souverainer stedse have betragtet denne Sag, er bekjendt nok, og man veed desuden med Vished, at Prindsen af Oranien, som under e sit Ophold havde hyppige Conferentser med Fyrst Wolchonsky og Ministeren Antillon, forlod Berlin, meget tilfreds til med Resultatet af sin Reise.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Forbundsdagens Beslutning, at Jntet maa optages i tyske offentlige Blade og Fængslinger, der ere grundede paa politiske Forseelser, er authentisk, dog er den ikke publiceret i Berlin, hvorimod den der er bragt i factisk Udøvelse. Den 1ste December afreiste Keiserinden af Rusland fra Kønigsberg, og træffer, under Fortsættelsen af sin Reise til Hjemmet, i Riga sammen med sin Gemal, som fra Warschau begiver sig derhen over Lomza, for siden at ledsage sin Gemalinde det øvrige af Veien til Petersborg. Natten mellem den 5te og 6te Decbr. døde i Berlin, i sit 52de Aar, Generalmajor Baron v. Lüzow, som i den saakaldte Befrielses=Krig havde oprettet et Fricorps, der ved mange Leiligheder udmærkede sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Tyskland. Nu er Forbundsdagens Beslutning, med Hensyn til de Forholdsregler, der af samtlige Forbundsstater blive at tage Tysklands Universiteter og andre Lære- og Opdragelses-Anstalter angaaende, kundgjort i Hanno hver. Bestemmelsen indeholder 15 Artikler, af hvilke vi udhæve følgende: Efter 5te Artikel bliver enhver Student, forinden hanimmatriculeres, gjort bekjendt med tidligere Forbundsdages Beslutninger, Universiteterne angaaende, og maa derpaa underskrive en Revers, hvori han lover, ikke at deeltage i nogen forbuden eller utilladelig Forbindelse; ligesaalidet maa han forene sig med Andre, for i Fælledsskab at raadslaae om de respective Landes Lovgivninger og Indretninger. Den 7de Artikel indeholder de Straffe, som blive at anvende i Overtrædelses=Tilfælde, uden at dog disse Bestemmelser lægge nogen hindring i Veien for de strængere Forskrifter, som enkelte Regjeringer enten ballerede have fastsat eller kunde finde sig foranledigede til at gjøre gjeldende. Den 8de Artikel bestemmer Relegation for enhver Student, der overbevises om at være Medlem af Foreninger til politiske Formaal, og en saadan Relegation udelukker den Paagieldende for bestand fra Adgang til Befordring i Etatens Tjeneste. Den 13de Artikel fratager de academiske Sal ter for Fremtiden den Strafferet de hidtil vare i Besiddelse af.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
J Forbundsacten fra Wienercongressen var der inddrømmet Tilladelse til, i tvivlsomme Retssager at indsende Sagens Acter til et eller andet tysk Facultet. Nu har en Bestemmelse fra Forbundsdagen indskrænket hiin Bemyndigelse saa vidt, at den kun bliver anvendelig i civile Sager, men ikke meere ved Politi= og Criminal=Sager.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den schwabiske Mercur har en Artikel fra Hamborg af 26de Nybr., hvori det hedder, at Efterretningen om Minister-Skiftet i England har virket som et electrisk Slag paa alle i Hamborg sig opholdende Spaniere af Kronprætendenten D. Carlos's Følge. Flere af dem havde begyndt at mistvivle om et lykkeligt Udfald af deres Herres Sag; det havde allerede leiet private Boliger paa længere Tid og syntes med Fatning at ville forblive rolige Tilskuere af Begivenhedernes Gang. Hiin Efterretning har paa Ny opliver deres Mod; de opbyde nu alle optænkelige Hielpekilder for at skaffe sig de fornødne Pengemidler til Reise=Omkostningerne til Genua, som er det nærmeste Maal for deres Reise Mærkeligt er det, at flere hamborgske Handelshuse, som staae i Forbindelse med bekjendte engelske Torys, men som hidtil aldeles ikke toge nogen Notice af de spanske Emigranter, nu paa eengang vise Beredvillighed til at lade dem til flyde de til Udførelsen af deres Forehavende fornødne Understøttelser. Den bemærkning, som denne Artikel tilføier, at disse Handelshuse gaae til Værks efter Opfordringer fra Udlandet, som tillige sikkrer dem deres Udlæg, er vist no overflødig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den tyske Coureer, melder, at den bayerske Regjering, i Neder=Main=Kredsen, under 11te October, har udstædt en Kundgjørelse, hvori det paalægges Boghandlerne, under 1000 Dalers Straf i Overtrædelsestilfælde, strax at tilstille vedkommende Censor ethvert nyt Skrift, som tilsendes dem, umiddelbart efter dets Ankomst. En Boghandler i Aschaffenburg har ved denne nye Foranstaltning, hvis nøie Efterlevelse endog med den bedste Villie, turde blive umulig, allerede fundet sig foranlediget til, ved et Circulaire til andre Boghandlere, at frabede sig Tilsendelsen af de nye Skrifter, han ikke udtrykkelig bestiller. Skulde lignende Jndskrænkninger ogsaa andet Steds paabydes, hvilket dog neppe er troligt, saa vilde den tyske Literatur og den tyske Boghandel medsalle de talrige Bogtrykkerier og andre Hielpeanstalter, som saamange Tusinde i alle Tysklands Stæder skylde deres Underhold og materielle Velstand, i kort Tid, fra sin nærværende blomstrende Tilstand, synke ned til den sørgeligste Ubetydelighed. J en Tidspunct, i hvilken Regjeringerne især beskjæftige sig med at løse den vigtige Opgave, hvorledes man bedst, ved at beskytte og fremme de materielle Jnteresser, kan vedligeholde og forøge den almindelige Tilfredshed, vil en saadan Foranstaltning vist nok blive modificeret, saasnart Vedkommende blive gjorte opmærksomme paa de høist fordærvelige Følger for en saa talrige Klasses Velfærd, den upaatvivlelig maa føre med sig. )
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Blandede Efterretninger. Den preussiske Statstidende melder, at Hans russiske Majestæt den 27de forrige Maaned er kommen til Warschau. Allerhøistsamme, tæt omringet af de høist lykkelige Jndvaanere, der med Glædestaarer og lydelig Jubel hilsede sin hulde Fader, begav sig strax til Citadellet, besaae samme, og vendte derpaa tilbage til Paradepladsen, hvor han behagede at mynstre de der staaende Tropper. Derpaa begav Keiseren sig, ledsaget af Feldtmarschallen, Fyrsten af Warschau, til Slottet, beærede sammesteds Statholderens Gemal linde med et Besøg, og begav sig derpaa til Palaiet Bevedere. Warschaus høist lyksaliggjorte Jndvaanere omringede Vognen, hvori Monarken kjørte frit omkring, uden al Bedækning, og opfyldte Luften med deres Jubelraad. J Belvedere modtog Hs. Majestæt Autoriteterne, og afreiste derpaa Kl. 8 over Praga til Fæstningen Ny-Georgien (Modling. Hele Warschau var om Aftenen illumineret. Den 26de forblev Keiseren over i Modlin, hvor flere Generaler og Overofficerer, fra Warschau indfandt sig, for at gjøre ham deres Opvartning. Warschauske Blade af 29de tale endnu ikke om hans Viderereise.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Berlinernes Begeistring for Keiseren af Rusland er steget hoverordentlig ved den mægtige Herskers udviste Nedladenhed, under Hs. Majestæts sidste Ophold i Preussens Hovedstad. Det var et vederkvægende Syn for denne Stads Jndbyggere at see Hans russiske Majestæt gaae alene om paa Gaden ligesom et andet Menneske. Berlinerne fortælle hverandre mange Anecdoter i denne Anledning. Endskjøndt Keiseren ved sin uformodentlige Ankomst aldeles overraskede den kongelige Familie og sin høie Gemalinde, circulerede dog Rygtet om hans Ankomst allerede flere Dage iforveien blandt Berlins almindelige Indbyggere; og da Keiseren i en almindelig Postchaise kom kjørende gjennem die Königsstrate, blev han af Flere kjendt og hilset med det lydelige Udraab: "Keiseren, Keiseren!". Postillonen, der kjørte ham, kunde ikke begribe, hvad den Skrigen skulde betyde, saae sig ængstelig om til alle Sider, og slog løs paa sine Heste, for at undslippe Larmen, som han ansaae for Spot, indtil han ved Slottet fik befaling at holde; den Reisende sprang nu hurtigt ud og kastede den forskrækkede Kudsk 15 Dobbelt Luisd'orer i Hatten, hvilke han med et Greb tog op af Lommen. Nu først erkjendte denne sin Lykke og udbrød i et høit Hurra, der, gientaget af Mangfoldige, skingrende lød op til Slottets Vinduer, og der blev det første Tegn paa den høie GjæstsAnkomst. - Et stort Antal Personer erholdt Gulddaaser, Diamantringe &c. Hans keiserlige Majestæt lod endog den berømte Dandserinde Md. Taglioni overrække en meget kostbar Diamantsermoir paa Skuepladsen, ledsaget af de meest smigrende Ord og en Jndbydelse til at komme til St. Petersborg. - Paa Kunstudstillingen i Berlin kjøbte Hans Majestæt et stort Maleri, forestillende Christus hos Pilatus, malet af Hensel, for 8000 Rth.; Keiserindens Ønske derimod, at besidde et andet Maleri paa samme Udstilling, fobrestillende en syg Raadsherre, malet af Th. Hildebrandt, kunde desværre ikke opfyldes, fordi det allerede var blevet at har tilfor t sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Fædrenelandet.