JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Skov Auction. Torsdagen den 5 Novbr. førstk., bliver i Hesberg Skov, Udberud Sogn, afholdt Auction over en Deel paa Roden staaende Bøgetræer, Elle, Vidier og Beveræsk, saa og noget Legetop. Auctionen begynder ved Teglværket Kl. 9 Formiddag. Odense Herredscontoir den 27 Octbr. 1835. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Tirsdagen den 5 Novbr. førstk., Formiddag Kl. 9, afholdes offentlig Auction i Hr. Kjøbmand Ørnstrups Gaard Nr. 256 paa Vestergade, over forhenværende Byefoged i Laurvig, Peter Rasmussens Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, nogle Sengeklæder, i Lod forarbeidet Sølv m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 29 Octbr. 1835. Reimuth. 2de Auction over Brædder i Bogense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Torsdagen den 5 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Reqvisition af Kjøbmand Levinsohn, afholdt offentlig Auction over en Ladning af cirka 450 Tylter Brædder af forskjellige Dimensioner, der er beliggende ved Kanal bassinet hersteds, hvor Auctionen afholdes; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Kjøberne gives 6 Ugers Kredit, og dersom Nogen kjøber for 100 Rbd. og derover, 5 Maaneders Kredit. Bogense Byefogedcontoir den 20 Octbr. 1835. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Jordegods Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden. Næsbyeholm Tirsdagen den 1 Decbr. førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive de den Kongelige Kasse tilhørende, i Præstøe Amt i Sielland beliggende Hovedgaarde Næsbyeholm og Bavelse, med underliggende Bøndergods, Skove og Teglværk, samt 7 Kirker med Tiender, saavelsom den næsbyeholmske Kanal, opbudne til Bortsælgelse efter Konditioner, som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark og Hertugdømmene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Næsbyholm Hovedgaard, som staaer for Hartkorn 58 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., med et Areal af cirka 400 Tdr. Land, er bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 823 Tdr. Byg, foruden endeel andre Præstationer. Bavelse Hovedgaard, af Hartkorn 77 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., er bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 1600 Tdr. Byg. Til begge disse Gaard præsteres Hoverie, ved den første af 54, ved den sidste af 55. Gaardmænd. Forpagterne, som svare Skatter, offentlige Paabud og Oneraaf de forpagtede Eiendomme, og afholde de væsentligste med Gaardens Vedligeholdelse forbundne Udgivter, ere med Gaardene overleverede til Afbetiening samt Vedligeholdelse og Ansvar en betydelig Deel Jnventarium og Besætning, og deriblandt ved Næsbyeholm 100 Stkr. Hollænderiekøer og ved Bavelse 200 Stkr. dito. Forpagtningen af Bavelse er nær ved at udløbe og Forpagteren af Næsbyeholm kan opsiges. Godsets indfreddede Skove indeholde et Areal af cirka 1500 Tdr. Land fortrinlig god Skovgrund og udmærket god Skov. Tienderne indbringe aarligen omtrent 850 Tdr. Byg og 46 Rbd. i Penge, hvilken Tiendeafgivet forøges, naar de Fæstere, som nu svare den ubetydelige Pengeafgivt, afgaae. Bøndergodset staaer for Hartkorn 684 Tdr., hvoraf for nærværende Tid svares i Jordebogsafgivt aarlig omtrent 135 Tdr. Rug, 415 Tdr. Byg, 174 Tdr. Havre og i Penge med Jndbegreb af den Sum Smaaredselen udbringes til 2200 Rbd. Sølv, samt endeel Pligtarbeide af Huusmænd. Jagten, som senest har været bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 150 Rbd., bestyres nu for størstedeel for Jordebogs kassens Regning, og Ferskvandsfiskeriet er paa nogle Aar bortforpagtet for aarlig Afgivt af 92 Rbd. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Det næsbyeholmske Kalk= og Teglværk, samt den næsbyeholm ske Kanal bestyres for Jordebogskassens Regning. De til ovenmeldte Eiendomme hørende Korter ere, tilligemed Jordebogen, Hoverieforeningerne, Forpagtningskontrakterne o. s. v., til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Næsbyeholm pr. Ringsted, og som tillige paaviser Eiendommene og meddeler de Oplysninger, der iøvrigt maatte attraaes. Det bemærkes, at den i Salgskonditionernes 9de Post ommeldte Afbetaling paa Kjøbesummen, først bliver at erlægge i 11 Juni Termin 1856.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Ved Tallotteriets 1291 Trækning i Altona udkom: Hermed følger et Tillægsblad."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
(I Udgiverens Fraværelse redigeret af Ove Thomsen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Tillægsblad. Fyens Stifts Adresse-Avis de 174.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
Mandag Morgen mødte man da paa Aastedet, hvor de ligerede Borgere bleve opfordrede til at paavise Manglerne, men da Syndernes Mangfoldighed var skjult, ved et tykt Lag Gruus, hvormed hele Steenbroen fra Løverdag Aften af indtil Mandag Morgen var bleven belagt, kunde man naturligviis ikke paavise de om Løverdagen synlige Mangler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-29
En af de eligerede Borgere, maaskee flere, forlangte Aarsagen til den pludselige Gruuspaafyldning, der naturligt maatte forekomme dem betænkelig, opklaret; men istedet for Oplysning, yttrede Politiemesteren, Hr. Kammerj. von Klauman, at det var besynderligt, at de eligerede Borgere vilde syne et Arbeide, som ikke var færdigt eller afleveret (han maae ikke forstaae sig synderlig paa Steenbroe-Arbeide, thi det skal netop eftersees under Arbeidet, thi naar Steenbroen er belagt med et tykt Lag Gruus, kan Feilen først opdages, naar den en Tid er befaren) og at han i Hr. Kapitain Reckes Sted vilde tage en slig Fremgangsmaade meget ilde op, og øieblikkelig frasige sig Opsynet. - Efterat de eligerede Borgere saaledes vare blevne behandlede, gik enhver til Sit, og dermed havde Forretningen Ende for den Gang, hvorimod Borgemesteren har forsikkret mig, at et formeligt Syn skal blive afholdt, forinden de sidste Penge blive udbetalte. - Ved at omtale denne Behandling, paatvinger der sig mig nogle bemærkninger over Politie i Almindelighed, hvilke man ofte har tilstrækkelig Grund til at fremsætte offentlig, og som jeg nu ikke vil tilbageholde: At Politie er nødvendigt, derom kan Meningerne ikke være deelte, og at det er gavnligt, naar det i sine Functioner gaaer frem med Sindighed og Maadehold, falder det vist ingen Fornuftig ind at modstride. - Derimod maae det opvække alvorlig bekymring hos den retskafne Borger, naar han erfarer, at et Politie ved mange Leiligheder handler overilet og ubesindigt, ikke allene fordi det er oprørende imod enhver ædel Følelse at see Medborgere uforskyldt mishandlede med Stokkeprygl og anden uværdig Behandling, men fornemmeligen fordi et saadant hidsigt og overilet Politie, især i større Stæder, letteligen ved sin utidige Adfærd kan afstedkomme store Ulykker, hvori endog aldeles Uskyldige kan blive indviklede; f. Ex. drevne af billig Harme over lumpen Behandling, udøvet uden gyldig Grund, til at indblande sig i deraf opkommen Tumult, ved at forgribe sig paa den Politie-Officiant, der saaledes uden skjellig Grund uddeler Stokkeprygl eller anden uværdig Behandling imod en selv, hvilket efter Lovgivningen er og maae være utilladeligt, men iøvrigt maae være vanskeligt at holde sig fra. - Disse bemærkninger. ere iøvrigt ikke fremkaldte ved noget personligt Hensyn, aldrig er mig buden slig Behandling, men Hensigten hermed er allene at forebygge de Farer, jeg har stillet mig for Øie, og hvori Enhver svæver, der maatte betræde den Grund, hvor et saadant Politie udøvede sin Myndighed. Marialyst den 13 Octbr. 1835. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
No 175. 64 Aargang. Stikts
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Fyens. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avisogs overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hempel, Kancellieraad. Trykkes og udgives i Odense, 30 October 1835. Fredagen. Jndhold. Frankerig (Municipalraadet i Torrigny udtaler sig aabent imod Regjeringsystemet). Storbrittannien (OConnells Bestræbelser for Overhusets Reform. Tyrkiet (Opstand paa Øen Samos). - Fædrelandet. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
(Fortsættelse af Gaars-Avisen.) For kort Tid siden gaves til Ære for den berømte Deputerede, Hr. Odilon=Barrot i Torigny, i Eure-Departement, et stort Festmaaltid, ved hvilket han udtalede sig i et anstændigt, men dog eftertrykkeligt Sprog imod Ministeriet, og dets System, og udbragte en Togst for det borgerlige Mod, der let kan vorde sat paa Prøve under Forhold som de nuværende. Stadens Maire og hele Municipalraadet bivaanede denne Fest. At Ministeriet med skjæve Blikke vilde betragte enhver Opmærksomhed, som vises Hr. Odilon-Barrot, var at forudsee; men Jngen havde dog ventet, at dets Skinsyge skulde have forledet det til at gjøre et Skridt, som det, at suspendere Mairen, fordi han har bivaanet hiint politiske Festmaaltid, fordi han ikke har underrettet sine høiere Foresatte derom, og fordi han til hiin Fest havde overladt en, Communen tilhørende, Sal." Forbittret over denne Regjeringens Fremgangsmaade har nu ikke alene Mairen, men ogsaa hele Municipalitetet tilkjendegivet Præfecten, at de Samtlige tage deres Afsked, i et Brev, hvori de paa det heftigste angribe hele Regjeringens System. Raadet bebreider først Ministeriet dets mørke Skinsyge, fordi det har suspenderet en almeenagtet Embedsmand, fordi han har bivaanet en Fest til Ære for en af Landets meest udmærkede Deputerede, en af Julirevolutionens Ordnere, en Mand, hvem Kongen, fordi han forudseer, at han er Fremtidens Mand, stedse modtager med samme Velvillie, og slutter derpaa saaledes: "Vi vilde ansee os for vanærede, dersom vi ikke offentligen løssagde os fra en saadan Politik. Maatte dog ogsaa Skjællene falde fra vore Landsmænds Øine, Maatte de dog, ligesom vi, skue den Afgrund, hvorhen det doctrinaire Stivsind fører os. Stedse voxende Paalæg; Revolutionen foragtet; Restaurationen lovpriist og efterfulgt; Jurien fornedret; Æren krænket; vore Fiender overøste med smigrerier; Kongens og Folkets Venner miskjendte og forfulgte; disse ere de Besværinger, som med deres hele Byrde betynge Ministrene, og gjøre os den Beslutning til Pligt at indsende Begjeringen om vor Afsked." Dette Sprog fra en heel Autoritet har naturligviis vakt megen Opsigt, skjøndt det ingenlunde kunde komme uventet for den, der er fortrolig med Forholdene, og vel næppe vil blive uden Efterlignelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Saavel franske som engelske Blade have i længere Tid talt om, at Ministrene bestræbe sig for, at skaffe Carl den Tiendes i Ham fængslede Ex-Ministre, Fyrst Polignac og Kolleger, paa fri Fod, hvilket Bladene fandt meget rimeligt, som de meente, fordi disse ikke havde forgrebet sig stærkere paa Friheden, end hine." Man sagde almindeligen, at Regjeringen vilde, som en Overgang til deres fuldkomne Frigivelse, begynde med at føre dem, som Svagelige, til Hospitaler, og siden andrage hos Kamrene paa deres Løsladelse. De ministerielle Blade taug hidtil desangaaende; men nu erfarer man dog, at Regjeringen virkeligen har udnævnt en af tre Læger bestaaende Commission, der skal begive sig til Ham, for at undersøge de fangne Ministres, især Hr. Chantelauzes Sundhedstilstand og afgive Beretning derom. Uden Grund synes Efterretningen saaledes ikke at have været.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Storbrittannien. Dronningen er vendt tilbage til London fra hendes Besøg i Oxford (S. 689). Som bekjendt høre Medlemmerne af dette Universitet, saavel Professorer som Studenter, næsten udelukkende til de rige og adelige Familier; Collegierne selv, tilskaarne efter theologisk Snit, overordentlig rigt doterede og nærende deres Medlemmer med de meest anseelige Sinecurer, derhos ledede af saakaldte Høikirke-Mænd, ere aldeles torystisk findede, og Hertugen af Wellington staaer som Cantsler i Spidsen for det Hele. Naar man veed dette, kan man let forestille sig med hvilken overordentlig Jubel Hs. Majestæt er bleven modtagen, og som ogsaa skal overgaae Alt, hvad der i lang Tid er blevet nogen kongelig Person til Deel i Storbrittannien. Studenterne gik endog i deres conservative Glædesruus saa vidt, at de Dronningens Nærværelse udbragte et Vivat for Orangelogerne og derimod udpede Ministrene Den store Agitator, O'Connell, er nu dragen videre fra Dublin til Limerick, hvor han ogsaa blev beværtet af et yderst talrigt Selskab. J en lang Tale ved Bordet mindede han først om, at det netop er 25 Aar siden, at der første Gang der gaves et offentligt Festmaaltid til hans Ære, og gjennemgik derpaa, hvor meget der havde forandret sig siden den Tid, og ved hvor mangen Forandring han selv havde været virksom. Fremdeles erklærede han udtrykkeligen, at han vil understøtte den nuværende Regjering, fordi den vil vise Jrland Retfærdighed. Hvorfor - vedblev han fordrede jeg Retfærdighed af det brittiske Parlament, Fordi jeg ikke vilde sætte den selskabelige Orden i dette Land paa Spil. Men nægter man os Retfærdighed, da sætter jeg ogsaa den paa Spil. Hvor noget Stort skal vindes, maa noget Stort voves. Lad Folk saa snakke saa meget de ville, om de Midler, jeg anvender. Hvad bryder jeg mig om den Sladder, naar kun Maalet opnaaes: Fred, Lykke og Frihed for Jrland. Det er sandt, jeg gjor Besøg paa Slottet. Men gjør jeg det for at erholde nogensomhelst Gunst eller Naade for mig selv Jeg kunde vorde beæret med en Post i Vicekongens Bureau; men jeg gjør ikke Cour paa Slottet idag, for at modtages godt imorgen, og ansættes overmorgen; jeg behøver ingen Gunst og Naade, for mig; Gienstanden for min Stræben er kun Jrland." Derefter gik han over til sit Yndlings=Thema paa hans hele Reise. Nødvendigheden af Overhusets Reform. Da Lorderne ikke ville nogen Reform, maa man selv reformere dem. Vel har man raadet til, at vente, Lorderne kunde betænke sig, blive ved bedre Lune; ja" - vedblev han - den gode Sjæl Hr. Baines har anbefalet os lidt Taalmodighed, da der gives unge Lorder, som vore til, og de gamle maae dog engang døe. Dette Sidste vilde ikke være nogen stor Ulykke for Nationen, naar de vedblive i deres Had imod Reformen; men til den Tid kunne vi selv døe - og skulle vi holde ud uden Reform til vi døe, eller til Lorderne maaskee maatte blive ved bedre Lune? Begge Dele vilde vel skee omtrent paa een Tid!" – Festmaaltidet sluttedes med en, under fordnende Bifald udbragt Toast: paa Overhusets Reform, uden hvilken Underhusets Reform er Jntet,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Tyrkiet. Næppe har Porten erholdt Underretning om, at Opstanden i Albanien lykkeligen er dæmpet, og at Scutarii har overgivet sig til Sultanens Tropper, for en ny Opstand er udbrudt paa en anden Kant af dette Rige. Den Samos, kjed af det Aag, som den tyrkiske Gouverneur paalagde den, har søgt at afkaste dette, og nødsaget Gouverneuren til at gribe Flugten og skjule sig i et Fort. Folket har dannet en Generalforsamling, hvori man har fattet den Beslutning, at der skal sendes en Commission til London, for aabent at protestere imod det tyrkiske Herredømme, dersom det med Magt vilde underkaste denne Øe. - Man vil mindes, at Jndvaanerne paa Øen Samos, efterat de under hele Uafhængighedskrigen havde hindret Tyrkerne fra at besætte deres Land, kun med Uvillie have underkastet sig ifjor, paa de store Magters Befaling, som lode dem træde tilbage under det tyrkiske Herredømme. En betydelig Flaade var endog nødvendig for at tvinge dem dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Fædrelandet. Blandinger. Jblandt de til Kjøbenhavn nyligen ankomne Reisende ere: Hs. Durchl. Prinds BentheimSteinfurth, Generalkonsul Falbe (fra Grækenland, LordBloomfield, og Skuespiller Rosenbusch (fra Stettin).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Som Copulerede i Randers den 25 d. anmeldes i Randers Avis. Regimentsqvarteermester og Auditeur ved fyenske Regiment lette Dragoner H. C. v. Lilienschold og Frøken C. C. A. v. Wildenradt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
J Kjøbenhavn tiltage Kopperne i en foruroligende Grad; i forrige Uge vare 20 døde deraf. De ere ogsaa udbrudte i Slagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Odense. Til de Glædesyttringer, hvormed Hs. Majestæt vor elskede Dronnings og Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Carolines høje Fødselsdag her feiredes, hører en særdeles skjøn Prolog, som i denne Anledning om Aftenen ved Festforestillingen i Theatret fremsagdes med Kraft og Følelse af Mad. Huber, hvorpaa Borgermesteren, Hr. Justitsraad, Ridder Reimuth udbragte et "Længe Leve!" for Landets dyrebare Moder, hvilket ledsagedes af Forsamlingens Hurraraab. Derefter gaves med meget bifald Kotzebues Skuespil. Hustruen, hvori navnligen Mad. Hu bers og Mad. Hohls Udførelse af Frue v. Wertheims og Amalias Roller vilde have gjort enhver Skueplads Ære. Om Ugjerne savnedes dog Hr. Linker i dette Stykke. Formiddagen havde her været stor Militairparade med Musik, og iaftes mindedes den høie Festdag i den herværende Frimurerloge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Sidste Post fra Kjøbenhavn bragte endnu ikke de fra forrige Uge manglende Blade. Fra Hamborg gjentages Klagerne over den til en Time tidligere bestemte Jndleveringstid for den danske Post, og vi have ved denne Forandring, atter erholdt Efterretningerne fra London en Postdag sildigere end ellers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Et dristigt Tyveri har inat, imellem Kl. 4 og 5, fundet Sted hos en udenfor Vesterport boende Bager. Sandsynligviis er det begaaet af en med Huset meget nøie bekjendt Tyv, da han, uagtet baade Vægteren og Eieren vare advarede om, at et Menneske paa en mistænkelig Maade havde sneget sig om Huset, dog havde kunnet finde Leilighed til at slippe ind i et Værelse til Gaden paa en Tid, da Folkene i Huset vare i Arbeide og endskjøndt Eieren selv et Par Gange om Natten havde været inde i Værelset. Tyven har pillet Kittet af en Rude, og sandsynligviis igjennem Aabningen rakt ind efter Dørnøglen. J Værelset, hvor iblandt Andet Familiens Klæder gjemtes, har han lagt Fruentimmerklæderne til Side, men derimod borttaget næsten alle Mandens Gangklæder, et Stykke Lærred og adskilligt Sølvtøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Dødsfald. Enke efter forhenværende Kasserer ved det Kongelige Theater Søeborg, fød Echlew, 80 Aar; Silke= og Klædehandler C. F. Thielsen, 65 Aar; Justitsraad og Direkteur ved den Kongel. grønlandske Handel, P. Motzfeldt; Cancellieraadinde Jensen; Charlotte Phister (Datter af Kongel. Skuespiller Phister, Oehlenschlagers Datterdatter); Mad. J. Lehmann, fød Marschall, 19 Aar; Forstjunker C. L. L. v. Berger (Søn af Cavallerie=Jnspecteuren, druknet ved at bade sig den 50 Septbr.), 29 Aar; M. C. Szybrovsky, fød Theisen; Brændeviinsbr. S. P. Schovgaard, 76 1/2 Aar. Alle i Kbhavn. - Frue Brummer, paa Gisselfeldt; A. K. E. Hennings, fød Bentzen, i Randers, 60 Aar; R. M. Jessen, fød Dübiger, i Nykjøbing paa Falster; Frue Agentinde C. J. Nielsen, fød Tranmoes, i Aalborg, 64 Aar; Debohra David, fød Levy, (Professor N. Davids Moder, i Frankfurt, a. Main.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Prædikanterne paa Allehelgensdag: J St. Knuds Kirke, til Høimesse Hr. Pastor Wiberg; til Aftensang Hr. Adjunkt, Frue Kirke: Hr. Pastor Kand. theol. W. Wiberg. Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westengaard I Hospitalet: Hr. Adjunkt, Kand. theol. W. Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
AVERTISSEMENTS. Den 28de behagede det Alherren at bortkalde, efter 5 Dages Sygeleie, fra dette Jordiske Jfr. M. R. Haderup, 84 1/2 Aar; hvilket herved bekjendtgjøres for hendes Familie, mange Venner og Bekjendtere. Odense den 29 Octbr. 1835. O. Lütken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Tre franske Taler af Chateaubriand, Courier og Dupin, frit oversatte ved J. F. Giødvad og C. Lehmann, Kandidater i Retskyndigheden. 3 Mk. Sonofferet, Novelle af Forfatteren til Constant og Elvire." 4 Mk. 8 s. Die Erde und ihre Bewohner von C. F. V. Hoffmann. Vierte, berichtigte und stark vermehrte Anslage. Mit 7 Stahlsticken, 2 Lithographien, 7 gestochenen Erlauterungstafeln und 25 Holzschnitten. 125 Lieferung. Post- und Reise=Karte von Deutschland und den anligenden Landern, bis London, Havre de Grace, Tours, Lyon, Genua, Bologna, Pesth, Warschau, Königsberg, und jenseits Kopenhagen. Er Fælledsskabet i Danmark aldeles ophørt, eller landeconomiske Betragtninger. 2 Mk. Solens Op- og Nedgang, tilligemed Dagens Længde for hver 5te Dag i Aaret og for ethvert Sted paa de danske Øer, Siælland, Fyen, Lolland, Falster, Langeland, Bornholm, Møen og Samsøe, hvortil endnu er føiet en Tabel for Kjøbenhavns Polhøide, som indeholder Solens Op- og Nedgang og Klokkeslet om Middagen, for enhver Dag i Aaret, beregnet af A. C. Petersen. 2 Mk. indb. Aftentegneskole for Haandværkere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Det vil være Odense Byes Borgere og Haandværkere bekjendt, at Hr. Lieutenant og Portraitmaler Moe, Elev af det Kongelige Maleracademie i Kjøbenhavn, i adskillige Vintere har 3 Aftener om Ugen underviist for en billig Betaling saadanne Svende, Lærlinge og Andre, som ønskede at gjøre Fremgang i de Dele af Tegning, der især for Haandværkere er saa vigtig, og som med den tiltagende Kultur for hver Dag bliver nødvendigere. Jmidlertid har Hr. Moe, af Jnteresse for Gjen standens Vigtighed, ønsket, at der kunde gives Aftentegneskolen en fastere Indretning og større Udvidelse, og har i den Henseende anmodet Undertegnede om at ville medvirke hertil. Da vi nu ansee det tilsigtede Maal at være særdeles vigtigt, og dets Forfremmelse at være af stor Jndflydelse, især paa Haandværkstandens Uddannelse, saa have vi beredvilligen lovet at medvirke til Opfyldelsen af Hr. Moe's Ønske, saa meget mere, som de af hans tidligere Elever forfærdigede Arbeider, der have været fremlagte i Fyens Stifts patriotiske Selskab, have tildraget sig Sammes Bifald og Opmærksomhed. Efter at have med Hr. Moe overveiet det Fornødne have viden Fornøielse herved at bringe til vore Medborgeres behagelige Kundskab, at der fra 1 Novbr. d. A. til ultimo Marts næste Aar vil, i det hertil af Odense Skolevæsen velvilligen overladte Locale paa Borgerskolen, blive holdt Aftentegneskole 2 Gange om Ugen, nemlig Mandag og Løverdag, hver Gang fra Kl. 6 til 9 om Aftenen. Adgang til denne Skole staaer aaben for Enhver, som ønsker at benytte den, ogsaa for Lærlinger i de forskjellige Haandværker, under følgende Vilkaar: Enhver forsyner sig selv med de fornødne Tegne-Apparater, samt medbringer sit eget Lys. Betalingen er for hele Vinteren 4 Rbd. pro persona; dersom imidlertid et tilstrækkeligt Antal melder sig, haaber man for Lærlinger, som ikke ere formuende, at kunne nedsætte den meer eller mindre, Alt efter Omstændighederne, ja at kunne forunde enkelte udmærkede, men fattige Lærlinge Adgang til Tegneskolen gratis. Vi nære det Haab, at Aftentegneskolen, efter denne tilsigtede Udvidelse og Nedsættelsen af Betalingen, maa glæde sig ved Benyttelsen af ret Mange, da vi ere overbeviste om, at disse ved Hr. Moe's Duelighed og varme Jnteresse for Sagen, og ved de udmærkede Tegninger, af hvilke han er i Besiddelse, ville snart selv erfare de gode Virkninger af deres paa denne Gjenstand henvendte Flid, og anmodes derfor Enhver, som ønsker at deeltage i formeldte Tegneskole, at ville snarest melde sig og antegne deres Navne enten hos Hr. Moe eller hos een af os Undertegnede, da saa Dagen, naar Tegneskolen begynder, skal blive offentligen bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Forsaavidt nogen Lærling ønsker at benytte Skolen for nedsat Betaling eller aldeles gratis, maatte han til Undertegnede indgive en skriftlig Begjæring, i hvilken Grundene for den attraaede Begunstigelse ere anførte, hvilke da skulle blive tagne i den nøieste Overveielse. Odense den 22 Octbr. 1835. Jens Benzon. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Theater-Anmeldelse. Søndagen den 1 Novbr.: Pagestreger, Lystspil i 3 Acter af Kotzebue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-30
Onsdagen den 3die Den Stumme fra Portici, Opera i 5 Optoge; Musik af Auber.