JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Baltimore er en Mand bleven fængslet, som er overbeviist om, at have ægtet tre blanke Koner efter hinanden, som Alle endnu ere ilive, og af hvilke Jngen er separeret fra ham. Der er imidlertid, under Sagen, kommen en Omstændighed for Dagen, som giver den en uventet Vending. Det er nemlig oplyst, at denne Mand, som er gift med tre Koner, er Søn af en farvet Slavinde i Anapolis, og at han altsaa efter Loven, selv er Slave. Men ifølge Marylands Love maa desaarsag hans Giftermaal med de tre blanke Koner erklæres at være uden nogensomhelst Gyldighed og Betydning, og denne Slave har altsaa ustraffet kunnet begaae en Forbrydelse, som vilde bleven straffet med Døden, hvis den var bleven begaaet af en Fri To Criminaltilfælde have i denne Tid gjort stor Opsigt i London. En Datter af den rige Baronet Osborne havde, i et Delicatesse-Udsalg, stiaalet en Krukke Syltetøi, blev greben i Gierningen og bragt i Arrest. Hendes Fader engagerede en Advocat; denne bevægede Klageren til, ikke at møde i Retten. Saaledes slap den unge Dame uden Deportation og uden Dom, thi i England gjælder den Sætning, at hvoringen Klager er, der er heller ingen Dommer. Jøvrigt havde Faderen i denne Anledning en Udgift af circa 15,000, saa denne Krukke Syltetøi endda kom dyrt nok at staae. En anden elegant Tyv, Mistris Wilson, blev greben just som hun havde stiaalet et Par Handsker. Hun blev imidlertid reddet ved sin duelige Defensor, der fremstilte Sagen som om hun i Distraction havde glemt at betale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Jfølge franske Aviser er der ikke i Mandsminde ihielfrossen en saadan Mængde Mennesker i Frankrig nogen Vinter, som i den, Himlen være lovet, nu forbigangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En Dag i forrige Maaned var man i Paris Vidne til et sælsomt Optrin. En Bager i Gaden, St. Martin stillede sig i sin Gadedør og raabte overlydt til alle Sider: "Brød, Brød, Hvo trænger til Brød? Hvo vil have Brød uden Penge?" Man kan vel tænke, at han ikke manglede Søgning. Han uddeelte hele sit betydelige Forraad blandt de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
For et Par Uger siden bleve nogle Huse i Mas sat begravne under en Lavine. Da man havde bortryddet Sneen, fandt man, i et af Husene, Ligene af en heel Familie. Mand og Kone holdt hinanden endnu fast i Hænderne, og en lille Pige havde Døden truffet i det Øieblik, hun kyssede sin Moder, Professor Barral i Paris har, ved et chemisk Experiment, som han gjorde under et offentligt Fo af Brauers Fabriker & S. Spansk redrag, havt det Uheld, at et med Phosphor og andre Stoffer fyldt Glasrør er sprunget i hans Haand. Ved Knaldet af Explosionen og den tykke Røg, som paafulgte, flygtede Studenterne over Hals og Hoved ud af Laboratoriet og lode Professoren alene, medens den antændte Phosphor fortærede hans Ansigt og Hænder. Forgiæves vare hans ynkelige Raab om Hjælp; omsider løb han til Pumpen, hvor Branden blev slukket. Men allerede vare hans Øienlaage, hans Læber, hans Næse og hans venstre Haand voldsomt angrebne. Hvad det betyder, at forbrændes ved Phosphor, derom kan man gjøre sig en Forestilling, naar vi tilføie, at Professor Barral's Saar endnu tretten Timer efter Explosionen skinnede i Mørket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Paris er der en ung, elegant Mand, som udelukkende lever af – Jnjurier. Paa offentlige Steder blander han sig nemlig i alle mulige Disputer, og veed, idet han altid vedligeholder den koldeste Rolighed, hvorgang at bringe det dertil, at Modparten, forløber sig og siger ham Jnjurier. Saa stævner han strax, og den Skadesløsholdelse for tilføiede Æres krænkelser, Tugtpolitiretten tilkjender ham, giver ham en betydelig, skjøndt just ikke meget anstændig, aarlig Jndtægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Dalen Suzon, det franske Departement Cöted'Or, hvor Sneen havde sammenfyget sig til en Høide af 3 Metres, blev Posten nylig forfulgt af en Snees Ulve. Conducteuren havde bemærket, at dette farlige Reiseselskab ikke vovede sig altfor nær til Postkarethen, frygtende for Vognens Raslen, og havde det lykkelige Jndfald, at raade Postillonen til at kjøre langsomt Styrter en af Dine Heste - sagde han – saa ere vi forlorne." Postillonen fulgte hans Raad, og de Reisende naaede lykkeligt den næste Station.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Den i Paris i Duel faldne Hovedredacteur af Presse, Hr. Dujarrier, har testamenteret den frugtbareste af alle nulevende Forfattere, Alexander Dumas, sit hele Ind- og Udbo, samt Eqvipager, der anslaaes til 114,000 Fr. Værdi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Paris blev det første Oplag af Thiers Consulatets og Keiserrigets Historie, 1ste og 2det Bind solgt eller bortrevet i et Par Timer. Kjøberne vare opstillede i lange Rækker udenfor Boghandlerens Huus. Man ventede det andet Oplag om et Par Dage, og 6000 Expl. vare allerede bestilte. Værket bliver 10 Bind, og for hvert Bind faaer Forf. i Honorar 46,000 Fr., omtrent 18,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Den hellige Fader i Rom ligger syg, saamange Menigheders Frafald fra den romerske Kirke har gjort et smerteligt Jndtryk paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Brüssel bestaaer, under Navn af Association de Notre-dame, et qvindeligt Missionsselskab, der iaar, ligesom ifjor, har afsendt syv Søstre til Amerika, for her at tage sig af unge Jndianerpigers Opdragelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Domstolen i Colmar har nu næsten i to Aar været sysselsat med en Retssag, hvis Gjenstand er en i et næsten uigjennemtrængeligt Mørke indhyllet Forbrydelse. Paa Jernbanen var nemlig bleven afsendt et qvindeligt Liig, hvis Jdentitet hidtil ikke er bleven udforsket. Fire Personer beskyldes for, i Fælleskab at have myrdet dette aldeles ubekjendte Fruentimmer, og iblandt disse vækker især den Hovedanklagede, ved Navn Bletry, de talrige Tilhøreres Opmærksomhed. Hans fine, dannede Væsen stikker stærkt af mod den Anklage, der hviler paa ham. Talrige Beviisligheder seer man i Retssalen; ogsaa har Præsidenten ladet den Myrdedes Hoved fremlægge for de Anklagede, men de betragte det som Mennesker, der ere sig deres Uskyld bevidste. Henved halvandet hundrede Personer ere indstævnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Jblandt de Jndstævnte er en Madame Lacour, der boede i Bletrys Huus dengang Forbrydelsen blev begaaet. Hun forklarer, at hun om Aftenen den 3 Juni 1843. samme Dag, som flere Vidner havde hørt en ubekjendt Dame spørge efter Bletry og Nogle endog ville have bemærket, at hun traadte ind i hans Have, havde fra BletrysVærelse hørt et ynkeligt Skrig, der lignede en Døendes Stønnen, og umiddelbart derpaa et Legemes Fald. Men Bletry nægter Alt; han forklarer Larmen som hidrørende fra en Teglsteen, han brød itu, hvoraf han lagde en Deel i en til sin Broder bestemt Pakke, for at denne skulde erholde den reglementerede Vægt, der er befalet for det, der skal befordres af Messagerierne. Kufferten, hvori det ulykkelige Offers Liig var indpakket, ligner, ifølge flere Vidners Udsagn, den Medanklagede Lallemands. Men de Anklagede svække ved deres Svar Vidnernes Udsagn. Alt, hvad man med Vished veed, er, at en ubekjendt Dame den 3 Juni 1843. virkelig har spurgt efter Bletrys Bopæl, og at fra det Øieblik af alle Spor af hende ere forsvundne. De Anklagede røde ikke den ringeste Forlegenhed. Deres Svarere bestandig meget bestemte. Det vidtløftige Forhør, de have været underkastede, synes ikke at have virket trættende paa deres Aand. Bletrys Broder, en høitstaaende Embedsmand, som siden Broderens Fængsling har opgivet sin Post, indfinder sig stedse i Retten med hans Advocater, der høre til de berømteste i Elsas. (Dagsposten melder, at Juryen har frikiendt alle de Anklagede).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Paa Rhinen er en gammel Gjæst kommen tilsyne, som man ikke har seet i 141 Aar. Ved St. Gaar er der nemlig, ved meget lav Vandstand, kommen en Klippe tilsyne, som bærer Jndskriften 1704. Omegnens Beboere hilste den med Sang og Klang, og tilføiede Aarstallet 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En simpel Kone i Breslau fik forleden af en fornem Herre to Daler, for hvilke han kun forlangte af hende, at hun hos en Boghandler skulde slaae en Rude itu, indenfor hvilken Ronges Portrait hænger. Den fattige Kone meente, ei at kunne fortjene 2 Daler paa nogen lettere Maade; hun gjorde ogsaa, saa ærligt som hun formaaede, hvad hun var anmodet om, men alligevel paa en ufuldkommen Maade. Hun kjendte nemlig hverken Ronge eller hans Portrait; hun kunde heller ikke læse. Saaledes traf det sig da, at hun med en Steen slog den Rude ind, bag hvilken Musikdirecteur Hesses Portrait hang. Hun blev greben og bekjendte strax i al Oprigtighed, hvad hun havde villet og skullet. Boghandleren lo og lod Konen gaae; men nu advarer han i Aviserne hiin velbekjendte, men ubenævnte Herre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En Locomotivfører paa den Frankfurter Jernbane har i disse Dage faaet det almindelige Hæderstegn, fordi han, ved en ganske overordentlig Aandsnærværelse, har forebygget en stor Ulykke. Han holdt med sit Tog ved et Sving, for at lade et fra den modsatte Side ventet Tog gaae forbi. Han er just stegen ned af Locomotiven, da han seer dette Tog bøie om et Hjørne i et falsk Spor stormer det lige imod ham Et Sammenstød synes aldeles uundgaaeligt. Men, uden at betænke sig et Øieblik, springer Locomotivføreren op paa sin Maskine, driver i rasende Løb sit Tog tilbage, og dreier ind i Sidesporet, saa det andet Tog uhindret bruste ham forbi. Alt var et Øiebliks Værk. Før Passagererne opdagede, i hvilken Fare de havde svævet, vare de allerede reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Jenny Lind er alt i Berlin bleven afløst af en af Tydsklands berømteste Sangerinder, Sophie Løwe, som optraadte i Lucrezia Borgia, og har vundet sig et stort Publicum. En Correspondent i Hamb. Corresp. bemærker i denne Anledning, at der herved er opstaaet en heftig Kamp mellem to frygtelige Partier: Lind-Ormene og Løve-Ridderne. Kongen af Hannover har foræret Jenny Lind en Brosche med Brillanter af 3000 Rdr. Værdi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En Commis i Frankfurt har bestiaalet sin Principal for hundredtusinde Gylden, og er bortrømt med Pengene. Det Mærkværdigste herved er, at bemeldte Commis havde vidst i den Grad at vinde Principalens Tillid, at Denne, en gammel Pebersvend, i sit Testaament havde betænkt ham just med ligesaa stor en Sum, som han nu har stiaalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J det Hannoveranske har en Tidlang, mellem to Præster, været ført en rasende Pennekrig om . . . Arvesynden. Kongen af Hannover, der i slige Anliggender handler meget energisk, har forflyttet begge Kamphanerne til de yderste Grændser af Riget, og saaledes gjort en Ende paa den forargelige Strid. To Forlovede i Nærheden af Augsburg, hvis Forældre modsatte sig deres Forbindelse, have skudt hinanden. Man fandt dem liggende ved Siden af hinanden paa Pigens Shawl, som var udbredt paa Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Hamborg taler man i disse Dage ikke om Andet, end om Skuespillerinden Madame Lenz's Giftermaal med den rige Kjøbmand Hartig, forhen Stabs major ved Borgermilitairet. Det er værdt at bemærkes, at saavel Hr. Hartigs forrige Kone, som Madame Lenz's forrige Mand leve endnu. Lenz er blind og opholder sig i Riga. Hr. Hartig har kjøbt sig et stort Gods i Mecklenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Den fattige Almue i Hamborg har i denne Tid været rasende opbragt paa Redacteuren af den saakaldte almeennyttige Almanak. Denne udlader sig nemlig om Veirliget i Marts paa følgende Maade: Den første Halvdeel af denne Maaned vil størstedeels udmærke sig ved et varmt, behageligt Veirlig, saa Luften vil være ganske foraarsagtig og blid. De fattige Folk havde skjænket denne Veirspaadom blind Tiltro og med deres Brændsel indrettet sig derefter. Men da nu Marts, istedetfor de belavede blide Foraarsdage, bragte tyve Graders Frost, havde den ulykkelige Prophet nær været om en Hals. Kun ved Politiets Mellemkomst bleve de Fattige afholdte fra, en masse at overrække ham en Takadresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En ung Pige, der tjente paa en Restauration i Hamborg, er død i disse Dage, som Følge af, at en Champagneprop var fløiet hende i Øiet. Der havde nemlig slaaet sig Brand til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Den gamle tydskenthusiastiske Professor Arndt i Bonn har i Augsb. allgem. Zeitung af 25de Marts ladet indrykke et Svar til den danske Jomfru, som under Navn af Valgerda, fra en Herregaard i Sjælland, havde tilskrevet ham et Brev, som indeholdt Berigtigelser og Gjendrivelser af hans i Allgem. 3, indrykkede Brev fra Schleswig=Holstein. J bemeldte Svar hedder det kort og godt, at den ædle Jomfru Valgerda's usædvanlige og særegne Correspondence har betaget ham Lyst og Lune til, for Øieblikket at indlade sig paa at besvare den, og at han overhovedet ikke kan sige hende, hvad, hvor og naar han vil, gider eller bør tale videre om denne holsteensk danske Strid."Hr. Nathansen er bleven vred, og vil nu hverken lade sin Søn Bonenfant døbe i Hamborg eller Altona, men har nu sendt ham til Coblenz, efter at han iforveien er bleven underviist i den christelige Religion. Med det Første erfare vi maaskee, at den unge Mand er gaaet over til den tydsk-catholske Religion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Rendsborg ventes i dette Foraar et Besøg af den bekjendte tydske Digter Hoffmann von Fallersleben, hvis nyeste Digt: "Danske Hjerteudgydelser, (ang, de Ussingske Tendentser) finder meget bifald der i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Ifølge Helsingøers Avis for i Mandags, den 31te Marts, stod Jsen Sønder paa endnu saa fast, at man samme Dag havde kjørt over Jsen fra Hveen til Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, idag at bortkalde, fra dette til et bedre Liv, vor uforglemmelige BedsteModer, Ane Sørensdatter Staal født Kaae, i sin Alders 81 Aar, efter 8 Dages Sygeleie, dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, af hendes efterladte Sønne Børn. Fred med hendes Støv Aarhuus, den 4de April 1845. Vore fra os adskilte Venner meddeles herved sørgeligst at vi have mistet den sidstlevende af vore tvende Sønner, Friderich Rasch, 23 Aar gammel. Han var vor Trøst, og Gjenstand for Alles Agtelse og Yndest, med hvem han stod i Berørelse, og døde Langfredag d. A., der fuldelig har hævdet sin vigtige Betyde ning for os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J vore forgmodige Tanker indslutte vi følgende Verssom han tog med sig fra en god Bekjendt af ham. Du har byttet Livets Kummer Om med Himlens Sallighed, Og i Dødens stille Slummer Nu Du nyder Rolighed. Ak! Hvad maatte Du ei prøve, Ublid var din Skjebne her, Dog Du vilde ei bedrøve Dem, der stod Dit Hjerte nær. Derfor leed Du uden Klage Stedse med Taalmodighed, Skjøndt med hver af Livets Dage. Meer og meer forsvandt din Fred. O! nu er Alt overvundet, Du har naaet det bedste Hjem, Seirens Krone har Du fundet Hist hos Gud i Himmelen. Beed tidt hos den Evighøie For de Elskte Du forlod, At han tørrer deres Øie, Skjænker dem fornyet Mod; Ol Han er jo Alles Fader Trøster os i Nødens Tid Aldrig, aldrig han forlader Den, som slaaer til ham sin Liid. Lad ei mere Taaren rinde. Over Eders tunge Savn. Hisset skal J ham gjenfinde, Synke glade i hans Favn. Lad eiheller Tanken svæve Til den stille Gravhøi hen; Men lad Blikket fromt sig hæve, Thi han boer i Himmelen. Fredericia, d. 30te Marts 1845. Anne J. Rasch, Niels J. Rasch. født Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20, bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den af Kjøbmand S. B. Muus her af Staden anlagte Sag mod Redacteuren af Fyens Stifts Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende, Carl Bagger, idag inden Odense Bytingsret saaledes er kjendt for Ret: "De af Citanten, Kjøbmand S. B. Muus, paatalte, i Fyens Stifts Adresse- og politiske Avis samt Avertisssementstidende for Aaret 1844 Nr 170 og 172 indrykkede Udladelser bør, forsaavidt de i denne Dom ere udhævede som fornærmende for Citanten, døde og maatesløse at være, og ikke komme ham til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Derimod bor Indstævnte, Redacteur Carl Bagger, bøde 100 Rbd. Sølv til Odense Byes Fattigkasse, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799420 befalede Censur undergiven i eet Aar. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Odense Byfogedcontoir den 31te Marts 1845. Klauman. Æres=Erklæring. Omendskjøndt jeg fuldkommen erkjender paa det uret færdigste og groveste at have fornærmet Hr. Elias B. Muus ved Optagelsen af de i den Hempelske Avis 3 170 og 17 forrige Aar indrykkede Jnserater, saa har jeg dog formaaet nævnte min høitagtede Medborger til at indgaae Forliig med mig, og derved spare mig for de uundgaaelige Følger af den imod mig i den Anledning anlagte Sag, imod at jeg for mit Vedkommende herved tilbagekalder de i nævnte Jnserater imod ham brugte fornærmelige Udtryk som aldeles usandfærdige, ugrundede og haabefulde, samt erlægger en Mulct af 100 Rbd. Sed. ler til "Stiftelsen af 18de Septbr. for gamle værdige og trængende Haandværksmestere og disses Enker i Odense. Ligeledes erstatter jeg Hr. Muus samtlige Omkostninger, som han allerede har havt eller maatte faae i Tilfælde af Appel af Sagen fra Redacteur Baggers Side. Fremdeles finder jeg at skylde baade Publicum og mig selv at navngive ovennævnte Jnseraters Forfatter, som, efter skriftlig Opgivende fra Redacteuren, er Procurator Andreas Rasmussen Tommerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Denne Erklæring besørger jeg paa min Bekostning ordret indrykket i samtlige Stiftstidender, saavelsom i Ove Thomsens og den Berlingske Avis, forventende tillige at samtlige øvrige danske Aviser, til Hr. Muus's Retfærdiggjørelse, fuldstændig optager denne Annonce. Odense den 27de Marts 1845. M. C. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Theatret i Aarhuus. J Aften (Søndag d. 6te April) gives den største og smukkeste Forestilling, i 4 Afdelinger, der bliver den næstsidste hersteds. F. C. W. Schenstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Det store Panorama, som i Sommersaisonen sidste Aar har været foreviist i Kjøbenhavns Sommer-Tivoli, forevises nu heri Byen, hver Dag. Det bestaaer af: Det store Slag ved Leipzig, med flere hundrede Tusinde livfulde Figurer, og sees i 45 store optiske Glas, Jernsalem; Prag; Venedig, Ratstykke ved Maaneskin, Vinterpalladsets Brand i St. Petersborg; Florenz; Kjøbenhavns berømte Sommer-Tivoli med flere Tusinde livfulde Figurer, samt Rutschbanen i brillant Bauxhalls Belysning, &c. &c. Skuepladsen er i Harmonien. Indgangs prisen er for Voxne 1 1/4 8, Børn det Halve, og Panoramaet forevises hver Dag fra om Eftermiddagen Kl. 5. til Kl. 9 ½ Aften, under brillant Belysning. F. A. Speth. Flammand 8 fra Kjøbenhavn, fra Speyer ved Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
I Henhold til vore tidligere Annoncer om de Bidrag, der ifølge vor Opfordring ere os tilstillede til Lindring af de Fattiges Nød i den haarde Vinter, tillade vi os herved at bekjendtgjøre, at Totalbeløbet af de indkomne Gaver udgjør: 1 Favn Brænde, 1 Læs do., 10 Tønder store Steenkul og 192 Rbd. 1 Mk. Vi have saaledes seet os istand til at uddele 327 Portioner Brænde, 30 Portioner Torv, 90 Portioner Kul og 49 Brød a 12 til ialt 283 nødlidende Personer og Familier, paa hvis Begne vi herved bringe de ærede Givere den hjerteligste Taksigelse. En specificeret Fortegnelse saavel over Giverne som de Understøttede vil fra Mandagen den 7de April til den 21de f. M. henligge paa Raadstuen til behageligt Eftersyn. Ved samme Leilighed glæder det os at kunne bringe til offentlig Kundskab, at Velgjørenhedsselskabets Kraft, til at virke for Opnaaelsen af sit gavnlige Øiemed er i forrige Maaned bleven betydelig forøget ved den os tilstillede Nettoindtægt af en musikalsk og en dramatisk Aftenunderholdning, som i dette veldædige Øiemed ere af endeel Dilettanter givne paa det herværende Theater. Over Anvendelsen af disse Pengesummer – respective 78 4 og 261 2315 vil Regnskab i sin Tid blive aflagt paa Selskabets aarlige Generalforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Bestyrelsen for Velgjørenhedsselskabet i Aarhuus, den 3die April 1845. H. C. Bursche, Kraiberg. Th. Schytte. H. Fonss. J. Lyngbye. J. P. Hammershøy. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Efter Vedkommendes Begjæring bliver ved offentlig Auction, Tirsdagen den 8de dennes, om Formidd. Kl. 10, i N. Mallings Pakhuus 3 373 udenfor Mindeport, bortsolgt 18,000 Stkr. gule Muursteen, efter de Conditioner, som ved Auctionen ville vorde fremlagte. De Lysthavende indbydes. – Aarhuus, 2 April 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Efter Begjæring af Politiassistent Prokurator Nielsen, paa Udlægshavernes Vegne, afholdes offentlig Auction over det Vognmand Anders Christensen paa Skolegade No 20 tilhørende og iboende Sted, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 14de April førstkommende, 21de, om Formiddagen 2den 7. Kl. 11. 28de 3die Første og anden Auction afholdes paa Raadhuuset, men 3die Auction i selve Stedet. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten, tilligemed Adkomsterne. Fleischer. Aarhuus, d. 2den April 1845. Jnventarie=Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Onsdagen den 23de April førstkommende, Klokken 10 Formiddag, lader Hr. Proprietair Christensen paa Nissumgaard ved Auction bortsælge 22 Fag Stuehuus til Nedbrydelse, med Vinduer, Loft og Gulv; ligeledes 21 Fag, Udhuse, Alt Bindingsværk, samt endvidere en Hest, Seletøier, Plouge, en Brakharve, en ny Reisevogn med lakerede Agestole, Sengesteder, Borde, Stole, Meieriredskaber, Kakkelovne, Kjøkkentøi, en Comfur=Indretning, KornreuseMaskiner, en Deel Oste, Kartofler og Korn, m. m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste November dette Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 3die Bernth. April 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Ægte og paalideligt Have Blomsterfrø. er at faae til billigste Priser muligt hos C. G. Fløystrup. Horsens, den 3die April 1845. Sæde-Vikker, af særdeles god Qvalite, kunne erholdes hos S. Liisberg & Meioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Nationalbank-Actier, Actie Ryttigheder, Obligationer, udenlandske Guld- og Sölvmönter, kjöbes af N M. Lazarus. Aarhus, i April 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En Officeer ønsker til førstkommende Flyttedag 1, dog helst 2 meublerede Værelser, samt Plads til Karlen og om muligt Staldrum til en Hest. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En rask, stærk Dreng ønsker sig forhyret til Søen. Adressecontoiret anviser ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En Dreng kan antages i Lære hos Maler Birch paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En duelig Skrædersvend kan strax bekomme Arbeide, hos Lehrmann i Ebeltoft. Sluppen "Svanen", Skipper M. A. Schiødt, afseiler til Grenaae førstkommende Tirsdag, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
En aflang Guldroset med røde Granater, hvorved er heftet et lille Guldkors, og hængende i en flad Gummielasticums Snor, som lukkes i Nakken med en Guldlaas, er tabt idag (Løverdag Middag paa Veien fra det store Torv ned af Middelgade. Finderen heraf bedes at indlevere den paa Adressecontoiret mod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Et Sølvarmbaand er tabt Søndagen den 30te Marts fra Frederiksbro over det store Torv ned til Mindet. Finderen bedes at aflevere det paa Adressecontoiret imod en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Paa Veien imellem Todberg og Petersminde er funden en Pung, hvori nogle Smaapenge, som Eieren kan faae udleveret hos Søren Jensen i Kankbølle, naar han dertil legitimerer sin Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-05
Ankomne Bognyheder. Robinson Crusøe, by Daniel de Fol, 72 s; P. L. Panums Begyndelsesgrunde i Naturlæren, 15 Dansken paa Færøerne, Sidestykke til Tydsken i Slesvig, af S. Frederiksen, 44; Vartous Meriter, Ch. Seefeldt, 20 s; Maanedsskrift for Børn, ved H. V. Kaalund og Julius Chr. Gerson, 1ste Hefte, 1 (hver 4de Uge udkommer et Hefte, ledsaget af to Andr. Chr. Wissing. Lithographier).