Berlingske Tidende, 1807-10-08
9 Kartoffelavlen er nu stemmelse at alle de danske Provindser. Man dyrker ogsaa forskellige Sorter deraf Men man savner endnu bestemte og nøiagtige Jgattagelser, over Værdien af disse forskellige Sorter, saars Henseende til Afgrødens Mængde, i forskellig Jordhuus og ved forskjellig Cultur, som i Henseende til deres Værd som føde for Mennesker, og hvor længe de, uden at tabe deres gode Egenskaber, kunne dyrkes paa samme Sted &c. Dette er udenTvivl Aarsagen til, at man i Kiøbenhavn, hvor saa stor en Mængde af Kartofler forbruges, dog ikkun med Vanskelige hed kan faae en spiselig Sort. Amagerne dyrke neppe flere end tvende Sorter, og have nu dyrket dem saa længe, at de meget ere udartede. Ligevel er det derfra, at næsten alle mindre Formuende i Kiøbenhavn forsynes. Kyndige naa staae, at de mere velsmagende tillige er fundere end de udartede Sorter. - Selskabet ønsker derfor en udførlig Efterretning om : Hvilke Sorter af tidlig og sildigmodne Kartofler, der baade i Henseende til Afgrødens Mængde, og i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, fortiene fortrinligst at dyrkes, saavel overalt i Dannemark, som især i Egnen om havn og andre store Stæder Da man til have bemærket, at de tørre, smuldrende, af blot Maal Last. H. S. a. ter paa Karafter, som endnu ere de alminganskeligere at lordøie. deligste hos os, besvære Maven, ere ru og fordre en betydelig Mængde Smør, hvorved de blive baade dyrere og usundere, men at derimod de sødere Sorter smelte hen i Munden, befordre ved deres Sukker Fordøiel, sen, og behøve kun lidet Salt for at give en ligesaa behagelig som sund og nærende Føde; da man fremdeles vil have lagt. Mærke til, at de slettere Sorter, før de modnes, have en behageligere og sødere Smag, naar de nydes strax efter at de ere optagne, men tabe denne Smag ved at henligge eller ved at fuldmodnes, og at det Modsatte skulde finde Sted ved de sødere sildigmodne Kartofler, saa spørget: tabe demelede Kartofler ved at modnes deres Sukker Blive de ikke derved usundere? Bør man forbyde deres tidligere Brug? Selskabet ønsker, at 1) Besvarelsen blev grundet paa Erfaringer, anstillede i Landet selv, og forenede eller sammenlignede med andres Erfaringer; 2) at Sorterne nøie beskrives i Henseende til Rodrus Form, Farve, Størrelse, og Modningstid, samt Stænglens Størrelse, Blomstre nes Farver, 3) at Mængden, som kan avles paa et vist Areal ogien vis Jordbund, maatte angives, og Culturen og Omkostningerne derved nøie beskrives ; og 4) at deres Egenskaber som Føde for Mennesker bestemmes, hvorledes de forholde sig ved Kogning i Vand og Kogning i Damp &c. Ved at arbeide til det Maal, Selskabet her henveger paa, ville mængsoldige flere Spørgsmaale frembyde sig, og man vil ansee den Afhandling for fuldstændigst, som trænger dybest ind i det, her blot gives Vink til. Om de forskellige Sorter af Kartofler findes Efterretninger i Hr. Justitsraad C. G. Rafns Danmarks og Holsteens Flora 2den Deel. Premien for det bedste Svar paa Spørgsmaalet er Selskabets anden Guldmedaille og 50 Rdlr. i Penge. Afhandlingerne indsendes til Udgangen af December 10. For den betydeligste Samling af gode Landhuusholdnings Raad og Haandgreb samt Forsigtig heds Regler i Landbruget, som ved Erfaringere befundne at have deres Nytte, det være sig i hvad Green, af Landvæsenet det vil, naar de alene kan være Landmanden til Tieneste og Fordeel, udsættes en Premie, af den tredie Gusmedaille eller 25 Rdlr. Til deste Slags Samlinger kan blant andet henregnes sorte Anviisninger til prottiske Handgreb i Landbruget, der befindes at indbringe større Fordeel end de ellers alminbelige; simple og ved Erfaring bekræftede gode Raad modKreaturernes Sygdomme; Preservativer og særdeles gode Midler til at fortkomme Uheld og Mislykke i Qvægaul og Opdræt; besynderlig vigtige og tillige mindst bekostelige Hielpemidler til at bevare og vel overgjemme forskellige Slags Landprodukter, kort, alle Slags nyttige Landhuus, holdnings Raad, hvis holdige Brug enten ved andres troværdige Erfaring er bekræftet. Premien æskes inden hvert Aars Laa den Afhandling, som giver den fuldstæn11. Jo. til Al. digste og grundigste Underretning om de Maader, som den Art af Tang, der i Mængde opdriver ved dedanske Kyster, med Fordeel kan anvendes paa, udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller 100 Rdlr.