JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
(Efter Jndsendt.) Det er ikke min Hensigt her at holde nogen Lovtale over Svømningen, eller videnskabelig at undersøge og bevise dens gode følger for Sundheden, og dens Nytte for det physiske Menneskes Udvikling. Mange berømte Læger og Opdragere have allerede noksom anpriist dens Fortræffelighed, og allerede er der sagt nok, for at bevise Nytten af denne gavnlige Konsts almindelige Udbredelse. Gymnastiken, dreven i Oldtiden, med priisværdig Jver, af Verdens tvende berømteste Folkeslag, men i senere Aarhundreder, længe tilsidesat og forglemt, har igjen, i de nyere Tider, fundet Yndere og Talsmænd, og Svømningen, een af Gymnastikens vigtigste Grene, fandt dem ogsaa Og, som dens Talsmand, eller rettere, som Talsmand for hele den kjøbenhavnske, svømme lystne Ungdom, fremstaaer jeg, ved at foreslaae at et beqvemt offentligt Sted maatte anvises til Øvelse i denne nyttige Konst, hvis Fortrinlighed saa mange af vort Lands oplyste Mænd have anpriist, til hvis Udbredelse Selskaber stiftes, og offentlige Blade opmuntre saa meget, som selv Landsfaderen har værdiget sin Opmærksomhed, og som i ham har fundet en Ynder og Befordrer. Tilskyndet af min egen Kierlighed til denne Konst, overbeviist om, at denne Kierlighed og Lyst til dens Udøvelse endnu besiddes af mange foruden mig, og foranlediget af den fuldkomne Mangel paa noget eneste godt offentligt Svømmested, er det, jeg vover at tale offentligen i denne Sag. Kun faa Øvelser gives der, som Børn og unge Mennesker foretage saa frivilligen og med saa megen Lyst, som Svømning. Fra Foraarets første Begyndelse, indtil den Tid, da der daglig kan gaaes i Vandet, tælles med Længsel enhver Dag; og er Sommeren kommen, seer man hver Dag hele Caravaner af Børn og unge Mennesker trække afsted til en Svømmeplads, morende sig indbyrdes, og forkortende sig Veien ved at tale omden Fornøielse, de med snare Skridt ile imøde. De tælle Timerne fra om Morgenen til den Tid paa Dagen, de kunne nyde denne Moroe. Selv Veirligets Ubehagelighed afholder dem ikke fra den frivilligen og med den største Fornøielse styrte de sig i Vand, hvis Kulde skjærer og beder i Kroppen, og udskamme de blandt deres Kammerater, som for kjelne hertil, lade sig nøie med at være blotte Tilskuere. Kun lidet behøver man at kjende til Børn for at vide, hvilken Fornøielse Baden og Svømning er dem, hvormeget de overhænge Forældrene for at faae Tilladelse dertil, ja hvormange smaae Konstreb de gjøre sig skyldige i, for at kunne nyde denne Fornøielse, naar Forældrene, enten af Kielenskab, eller ugrundet Frygt, ikke ville tillade dem det. Man skulde høre i Skolerne hvorledes Børnene, i deres frie Øieblikke strax ere med Tankerne i Vandet; hvorledes de aftale med hverandre hvad Tid de skulle svømme, og opmuntre de blandt deres Kammerater, som ikke kunne det, til ogsaa at lære det. Skade kun, at Forældre og Lærere saa sjeldent vide at nytte deres Enthusiasme til Børnenes Gavn. Det er ikke min Hensigt her at udvikle hvorledes dette kunde skee, jeg skulde vel ellers kunde angive adskillige Maader, hvorved det kunde bevirkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Denne Børns og Ungdommens Lyst til Svømning er meget rosværdig. Ethvert Menneske kan komme i den Forfatning, hvor færdigheden i denne Konst kan frelse dets Liv. Kjøbenhavn, beliggende saa at sige midt i Vand, frembyder desværre ofte nok sørgelige Exempler paa Mennesker, som i en tidlig Alder, til Forældres, Paarørendes og Bekjendteres Sorg alt for tidlig endte et Liv, hvori de kunde have virket meget Gavn, hvis de havde kunne svømme. Jngen Kjøbenhavner kan sige sig fri for at falde i Vandet, og reddes fra at drukne i det, kan han ofte kun ved egen Færdighed. Andres Hielp er ikke altid, eller saa hurtig som Nødvendigheden fordrer, til Rede for ham; hvor godt derfor om han kan hielpe sig selv. En stor Deel af Kjøbenhavns unge Mennesker vælge desuden til deres tilkommende Næringsvei Søe mandens Kald. Som Svømmer ere de da allerede blevne i det mindste lidet fortroligere med det Hav, de siden ville pløie, de frygte det mindre, og Færdighed i deres Konst kan her komme dem saare vel tilpas, stundom endog redde dem af den Fare, i hvilken de ellers vilde omkomme. Man indvende ikke at for Søemanden, som lider Skibbrud i rum Sø, mange Mile fra Land, nytter det kun lidet at kunne svømme, og at hans Konst tjener der kun til at pine ham længere. Sandt er vel dette; men Svømningen reddede dog mange Mennesker, og ved at kunne svømme, har man større Haab om at redde Livet, end ved ikke at kunne det. Jngen Stad kunde, hvad Beliggenheden angaaer, være beqvemmere til Svømning end Kjøbenhavn. Men Skade er det, at med denne naturlige Fordeel saa saa andre Beqvemmeligheder ere forenede. Hvor mange gode Svømmesteder, Kjøbenhavn kunde have, saa har det dog virkelig kun faa. Ja nu for Tiden gives ikke et eneste godt, offentligt, frit Svømmested. Tømmerpladsene, tilforn det almindeligste og meest søgte, har siden 1807 været spærret, skjønt den ogsaa den Gang langt fra ikke fortjente Navn af et godt Sted, da Vandet var ureent og Bunden muddret, For nærværende Tid vilde den, om end Adgangen var fri, dog ikke kunne afbenyttes, da de Tømme re, som laae ude i Vandet, ere borttagne, og Vandet inde ved Land er saa lavt, at man maatte vade flere Favne for at komme paa dybt Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Paa Holmen er det ikke tilladt at gaae, og deels er ogsaa dette Tilfælde ved andre Pladser, Appel byes Plads og det østersøiske Compagnie f. Ex deels om det og er tilladt at komme der, er Vandgaaeningen dog ledsaget af andre Hindringer, som Mangel af gode Steder til Klæders Henlæggelse, Vandets Ureenhed og flere saadanne Ubeqvemmeligheder. Kalkbrænderierne uden for Staden, især det nye, afgiver en ganske god Svømme plads, men Veien dertil, især for dem, som boe i den vestre og nordre Deel af Staden, eller paa Christianshavn, er saa meget lang, at man ikke hver Dag kan have Leilighed til at opofre saa megen Tid, der udfordres til at søge et saa langt bortliggende Sted; men Lyst kunde man dog have til hver Dag at svømme, og Leilighed ogsaa, naar der kun gaves et beqvemmere liggende Sted til Svømme=Øvelser. Dertil kommer endnu, at Kalk brænderierne ere bedre til Bader end til Svømme sted. Vandet er lavere der end Svømmerne ønske det, og de maae gaae et temmeligt Stykke paa Bund, førend de komme paa dybt Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J eller nær nok Kjøbenhavn gives der i det mindste ikke saa vidt jeg veed, og jeg troer, jeg ikke er saa uvidende denne Sag angaaende, da min Kierlighed og Jver for Konsten indgiver mig i det mindste Jnteresse for alt hvad der angaaer den - ikke et eneste godt, offentligt, frit Svomme sted, med mindre man dertil vilde vælge de Kanaler, som gaae igjennem Byens Gader, hvilket Anstændigheden ikke tillader. Badehusene ved Langebro ere vel offentlige, men ei til fri Afbetjening, og saa ubetydeligt det end maaskee er, som hver Gang erlægges ved deres Afbetjening, saa er det dog for stor en Udgift for mange af dem, som hver Dag ville bade sig. Børn, som neppe af Forældrene kunne erholde Tilladelse hertil, faae vist nok endnu mindre hver Gang Penge til at betale Vandet med, og Skade var det dog, om de skulde berøves denne uskyldige Fornøielse, eller savne Leilighed til at lære den nyttige Svømmekonst, blot af Mangel paa en god Øvelsesplads, i en Stad, indgierdet af Havet, burde denne Mangel mindst findes. (Fortsættes.) San 9 ved Præmiernes Uddeling i Søndagsskolerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Alstyrer i det Høie, O! see med Faderøie. Vor trængselfulde Tid! Din Vaar alt pryder Jorden, Og under Krigens Torden. Du signer Fredens stille Flid. Den gode Borgers Glæder, Vor Ungdoms Flid og Hæder Os atter qvæge her: Og Dig, vor Gud, vi prise, Der skienker Trøst og Liise Blandt Tidens Trængsler fjern og nær. Dig, unge Borgerskare, Alfader selv bevare J Livets mørke Nat, Ol lær, betids at gavne: Og aldrig skal Du savne Det glade Hjertes indre Skat Hver Skolens Ven og Lærer For Dig frivilligt bærer De tunge Pligters Baand. Dog Byrden vorder lettet, Naar hver en Kreds utrættet Gaaer Dydens Bane Haand i Haand. Betænk, i Vaarens Smykke. Din Ungdoms hele Lykke; Din Fremtids rige Høst: Og øv, hvad Pligten byder, Hvad alle Fromme fryder, Med Himlens Fred i eget Bryst Ol Gud, algode Fader, Som aldrig os forlader, Velsign hver gavnlig Stand, Velsign vor Konges Dage, Hans Børn, hans fromme Mage! Velsign vort hele Fædreland, Gander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Jndenlandske Efterretninger. Den som Balletmester saa fortiente Olding Galleotti har nylig i en Audience hos Hs. M. Kongen modtaget af Monarkens Haand en Gulddaase med en Kongelig Foræring i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J Handelen med Colonialvarer er det i denne Tid meget stille. De mange Auctioner over pris dømte Ladninger, og Forpligtelsen at indskrænke Afsætningen til den indenlandske Forbrug trykker Priserne særdeles meget. Forraadet af Bomuld er saadant, at man med større Fordeele kunde spinde den end fiin Hør. Den fineste Georgia Bomuld kan kjøbes for 88 s. Fiin Middel St. Domingo Caffe gielder 1 Rdlr. 68 s., ord. Martinique dito 1 Rdlr. 52 s., Java 1 Rdlr. 66 s. Sukkerpriserne ere: St. Croix 88 s., Raffinerede, guul Candis 1 Rdlr. 88 s., bruun dito 1 Rdlr. 72 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Theerne ere blandt alle Colonialartikler den, der holder sig bedst. Congo gielder 3 Rdlr. 92 s., Bohe 2 Rdlr. 16 s., Pecco 6 Rdlr. 48 tz., Hay san 8 Rdlr. Tobakken holder sig endnu bestandig, Virginia i 60 s., Maryland 80 s., Hollandsk Bedstgods 80 s. Riis, hvoraf der en Tid lang fandtes saa overordentlig stort et Forraad, saa man troede det ikke kunde forbruges i de næste 10 Aar, er steget saa meget, at man nu betaler 45 Rdlr. pr. 100 Pd. Caroliner. Visse andre Artikler ere ogsaa stegne overordentligen. Saaledes betales nu for Cochenille 95 Rdlr. Pd., Mandler 2 Rdlr. Pd., Rosiner 115 Rdlr. pr. 100 Pd. Naar man overalt undtager Caffe og Sukker, saa ere alle øvrige udenlandske Producter stegne særdeles meget, og vedblive at stige med hver Dag. Ogsaa Peber sælges for en efter Omstændighederne særdeles billig Priis, 80 s., formedelst den Qvantitæt, som den for ikke længe siden solgte Prise the Swift havde inde. De fleste Østersøiske og nordiske Producter, ere i særdeles høi Priis. Svensk Staal, som strax efter Freden med Sverrig solgtes for 4 til 5 Rdlr. pr. 100 Pd., koster nu 26 Rdlr. Russisk Potaske 50 Rdlr. pr. 100 Pd., Rundfisk 130 Rdlr., Klipfisk 100 Rdlr., Rotschier 85 Rdlr. (pr. Skipd.) Stangjern (norsk) 68 Rdlr., Russisk 40 Rdlr., Svenske Jernplader 90 Rd. (Skippd.). Droyaner Rakitscher Hør 325 Rdlr. Skippd., Petersb. Hamp 180 Rdlr. Skippd. Humle 500 Rdlr. Skippd. Humle, Brunsv. 500 Rdlr. Skippd. Jydsk raae Uld 420 Rdlr. Jydske Sild 48 Rdlr. Td. Tran, Trekroners 130 Rdlr., Hvaltran 140 Rdlr., Hav kals 130 Rdlr., bruun Bergens dito 90 Rdlr. Men de Artikler, der ere stegne uforholdsmæssige, ere især Brændevinen og Vine. Bourdeaux Brændeviin gielder 575 pr. 22. Jamaica og St. Croix Rom 860. Nordamer. dito 510 Rdlr. Rødviin 650 til 850, og alligevel gives der dog endnu dem, der have nogle 1000 Oxhoveder paa deres Oplag. Tjære, som engang var dreven op til 60 Rdlr., formedelst Krigen med Sverrig, er næsten falden til det Halve. God finsk Tjære kan nu kjøbes for 32 Rdlr. Tønden. Endskjønt adskillige Farvestoffer formedelst Forraadets Betydelighed endnu ere meget billige i Prisen, f. Ex. Campeche 26. Rdlr., Fustik 48 Rdlr., Calliatur 48 Rdlr. pr. 100 Pd., Jndigo 12 a 10 Rdlr. Pd., saa ere andre deels næsten aldeles ikke mere at faae, deels overdreven dyre. Saaledes koster f. Ex. et Fad Krap, som næsten er uundværlig for Cattuntrykkere og Farvere, 3000 Rdlr., Bleghvidt 2 Rdlr. Pd. o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Udenlandske Manufacturvarer ere næsten stegne over Coursen. Fiin Hollandsk Lærred, som man i forrige Aar kunde kjøbe for 2 Rdlr. Alen, koster nu 6 Rdlr., Britannies 14 Rdlr. Stykket, Ravndug og flamsk Lærred fra 11 til 12 Mk. Alen. Gule Nankiner af de dobbelte, kan endnu faaes billigst, nemlig for 12 Rdlr. a 13 Rdlr. Stykket. - Kjøbenhavnsk Porcellain vedbliver at stige i Prisen, og er paa den sidste Auction, som Fabriken lod holde, blevet meget dyrt betalt. For et Par blaa og hvide Kopper betaltes 15 a 16 Mk., for en Tallerken 19 Mk. o. s. v. Derimod er Prisen. paa Fayence, som var paa Veie at stige saa meget i Fjor, om just ikke falden, saa dog bleven staaende, formedelst de Partier, der i den senere Tid ere solgte ved Auction. - Medens Sølvet, som dog burde være den egentlige Maalestok for Priserne paa alle Varer, sælges paa Møbelauctioner hvert Lod 3 a 4 Mk. ringere end for nogle Maaneder siden, bliver derimod alt andet af hvad Navn nævnes kan paa disse Auctioner overdreven dyrt betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Paa Auctionen den 15 Maji over det priisdømte Skib die nene Hoffnungs Ladning solgtes: 26 Kister hvide Havannah Sukkere til 3 Mk. 6 s.a 3 Mk. 7 s. Pd., 24 Kister brune Dito Dito til 3 Mk. 13 s. a 4 Mk. 4 1/2 s. Pd., 40 Fade, hvide Sukkere til 3 Mk. 5 s. a 3 Mk. 8 1/2 s. Pd., 70 Fade brune Sukkere til 3 Mk. 10 1/2 s. a 4 Mk. 4 s. Pd., circa 3440 Topper Raffinade til 1 Rdl. 16 s. a 7 Mk. 2 s. Pd., circa 2599 Topper Melis til 4 Mk. 11 s. a 1 Rdlr. Pd., 8 Fade Melis i Stumper til 4 Mk. 1/2 s. a 4 Mk. 1 s. Pd., 3 Fade Dito i Stumper og stødt a 3 Mk. 11 s. Pd., 1 Fad Raffinade i Stumper a 1 Rdlr. 9 1/2 s. Pd., 17 Fade Caffe til 7 Mk. 1 1/2 s. a 7 Mk. 3 s. Pd., 4 Sække Caffe a 7 Mk. 4 s. Pd., alt foruden Told. Desuden solgtes frievillig: 16 Tønder og 2 Fade fremmed Strup til 42 Rdlr. 5 Mk. a 43 Rdlr. 3 Mk. pr. 100 Pd., og 5 Sække Piement a 14 Mk. Pd. NB. for Siruppen betales tillige Afgivt med 16 PC. af Auctionsprisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J Morgenblatt fortælles, at den i Aaret 1807 i Nion afdøde forrige Professor i de skjønne Konster ved Universitetet i Kjøbenhavn, Etatsraad Elias-Salomon Franz-Reverdil, havde skrevet Efterretninger om vort Fædreneland, der først skulde bekjendtgjøres efter hans Død, og at Manuskriptet til samme er af hans Arvinger solgt. - Reverdil var født i Nion 1732. Netop i den Tidspunct, da han kom til Kjøbenhavn, tællede denne Hovedstad endnu to andre ved Skrifter udmærkede Schweitzere, U. Roger og P. H. Mallet, som begge paaskyndte hans Ankomst. Reverdil blev efter deres Anbefaling ansat som Lærer i Geometrien ved Konstacademiet 1759 og derpaa som Professer. Men hvad der især skaffede ham Adgang til Hoffet og satte ham istand til at samle Materialier til sine Efterretninger om Danmark, var hans Ansættelse som Lærer i det franske Sprog hos Kong Christian d. Syvende som Kronprinds. Da han i Aaret 1762 var reist til Gens, skrev han derfra, at Lægerne havde forbudet ham at reise tilbage til Norden, og nu fik han Tilladelse at fortsætte i sit Fædreneland Danmarks Historie. Det var ham, der især bibragte Christian d. Syvende Smag for det Franske, i hvilket denne Monark, som bekjendt, besad stor Færdighed. Reverdil var paa Grund af hans Rang tilstede ved alle Selskaber og Fester ved Hoffet. Hvad der især vil gjøre hans Minde uforglemmeligt i hvert Dansk Hjerte er hans store Nidkierhed som Medlem af Landvæsenets Commission, i hvilken han var een af de første, der lagde Grunden til Bondefriheden. Endog efter sin Afreise herfra interesserede han sig for denne Sags Udfald, og Greve C. D. Fr. v. Reventlow, sendte sin gamle Ven, paa den Tid LieutenantBallival i Nion, den fuldstændige Samling over dette Æmne udkomne Skrifter, som et Agtelses beviis. At Reverdil i Aaret 1767 var blandt dem, der ledsagede den unge Konge paa hans Reise til Holsteen, forskaffede ham Misundere. Ved Kongens Tilbagekomst fik han sin Afsked, en Pension af 1000 Rdlr. aarligen blev ham tilbudet, eller og han eengang for alle vilde have udbetalt 10,000 Rdlr.; Reverdil foretrak de sidste og reiste tilbage til sit Fædreneland, men ledsaget af Monarkens Yndest, som Misundelsen ikke havde kunnet berøve ham. Da Struensee og Brandt kom med Kong Christian tilbage fra sine Reiser i Frankrige og Engelland, blev Reverdil tilbagekaldet 1770, og fandt ved Hoffet, hvor han under Titel af Cabinentssecretair var virkelig Minister, den bedste Modtagelse. Men efter deres Ønske, som havde tilbagekaldet ham, var han kun Monarken til Selskab, og havde langt mindre politisk Jndflydelse i denne anden Periode og ingen Deel i Forretningerne. Hans Embede som slet og ret Lecteur hos Kongen fjernede ham fra enhver offentlig Post i Staten. Ved Grev Struensees Fald blev han afskediget fra Hoffet og forlod Danmark 1772.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J sin Eensomhed sysselsatte han sig med at ordne Efterretningerne om hvad der havde tildraget sig i hans Tid, især ved det Danske Hof. De skulle ikke komme for Lyset førend efter Forfatterens Død. Hr. Pastor F. L. Mourier har sat den Afdøde et fortjent Hædersminde i Maanedsskrifter, Jris og Hebe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen; 34 St. Obl. a 100 Rdlr. Species, i Laanet af Litr. A for 490 til 483 Rdlr., 1 transportable Statsfondsbeviis for 1300 Rdlr. til 4 PC. 366 Rdlr. til 357 Rdlr., 3 consignable Bankfondsbeviser for 4000 Rdlr. Spec. til 3 1/2 PC. 342 til 343 Rdlr., 5 Actier i det alm. Brandassurance=Comp. paa Varer og Effecter 118 Rdlr., 2 Actier i den Danske og Norske Speciesbanque, 1950 Rdlr. Ridder af Dannebrogen Grosserer Peschiers Gaard No. 259 ved Holmens Canal er solgt til Hr. Grosserer Ærbo for 130,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Paa Børsen havdes i Gaar den Privatefterretning, at vor Roeflottille i Beltet har havt en Fægtning med den engelske Convoyslaade og frataget den 4 Skibe. Denne Efterretning trænger imidlertid til nærmere Stadfæstelse. Lige for Gjethuset bygges et Tempel, bestemt til Festen i Anledning af Kongen af Roms Fødsel i næste Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
J Christiansands Avis læses følgende: "Naar den begyndte Auction over de Priseskibe af den under Capitain Kriegers Commando indbragte Convoy, der nu skal bortsælges, er fuldendt, vil en meget betydelig Qvantitet af forskjellige Varesorter, saasom: Hør og Hamp, beskadigede og udeskadigede Seilduger, Ravndug, Flamskdug, Tougværk, et stort Qvantum Talg, Svinebørster, Planker, Bord og Bielker, henhørende til 9 forskjellige Ladninger, blive bortsolgt. Randers d. 10de Maji. J Onsdags kom 7 engelske Krigsfanger hertil fra Udbyehøi. Disse, med en Prisemester, vare af en engelsk Fregat i Kattegat satte ombord paa Skipper Henrichsens Skib fra Stavanger, kommende fra Kjøbenhavn, for at føre samme til Engelland. Beruset af Glæde over at komme til deres Hjem, satte disse strax saa stærke Seil til, at Skibet blev læk, men da de saaledes saae sig i Nød, tabte de Modet, gik alle ned i Kahytten og overlod Skibets Førelse til Skipperen og hans Folk, som ved at formindske Seilene, bragte Skibet ind til Udbyehøis Batterie, hvor han forkyndte dem Ankomsten i en dansk Havn isteden for til Engelland. (Rand. Av.) Regulativ for Fiskeriet paa Elben og paa den vestlige Kyst af Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, samt for Skibsfarten over Vatterne og imellem Øerne paa den vestlige Kyst. (Fortsat.)§. 11. Skulde fra noget Fiskerfartøi noget Samqvem med Fienden eller de fiendtlige Fartøier, have fundet Sted, uden at Formanden for Afdelingen eller en af de øvrige dertil hørende Fiskere have gjort Anmeldelse derom til den næste Politie øvrighed, da tilregnes saadant hele Afdelingen paa den Maade, at Fiskeriet ganske forbydes de til samme hørende Fiskere og deres Mandskab, hvorhos hver anden lovlig Straf forbeholdes imod de Personer, som have gjort sig skyldige i Samqvem med Fienden. Dog skal enhver Dom, som fastsætter Tabet af Fiskerettighed, indsendes til vedkommende Overret til Stadfæstelse eller Forandring. §. 12. Naar Fiskerne med deres Fartøier nærme sig de Keiserlig franske Stationer, Batterier eller Douaneposter, saa skulle de være pligtige at følge de Forskrivter, som tillægges dem af de Commanderende sammesteds, ligesom de ogsaa kunne forvente al muelig Beskyttelse af dem. §. 13. Den Politieøvrighed, som udstæder de til enhver Reise fornødne Passer (§. 1) ken forlange Caution til Sikkerhed mod Passets Misbrug, dersom den, formedelst indtrædende særdeles Omstændigheder finder saadant nødvendigt. II. Om Skibsfarten over Vatterne og paa de vestlige Kyster. §. 14. Ved Skibsfart over Vatterne forstaaes. Farten indenfor de Grunde, som kunne beskyttes af de sammesteds stationerede Kongelige Krigskibe. Denne Fart tilstædes derfor kun saadanne Fartøier, som naar de ere ladede, ikke stikke dybere end 4 til 5 Fod, saa at de kunne passere Grunden, Blau ort kaldet, den Fart finder følgelig kun Sted imellem Elben og Eideren. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Kjøbenhavns Vexelcours d. 16 Maji. Danske Bancosedler mod Species 798 PC., som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 94 s. D. C. Bancosedler. – J Tirsdags solgtes Hamb. Banco til 800 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Jndenlandske. Odensee, d. 14 Maji. Endnu i sin Død synes den af sin Alder (146 Aar) og Legemsstyrke navnkundige Nordmand Drackenberg at trodse Tidens Tand. Uagtet han har været død siden 1772 findes hans Legeme endnu ufortæret i Ebbesens Begravelses=Kapel i Aarhuus Domkirke. Utallige have her seet hans Liig, da Kistelaaget ligger løst, og de som have kjendt ham levende, forsikkre at hans Ansigts=Træk endnu ere kjendelige, skjønt hele Legemet er fortørret og en sand naturlig, ukonstlet Mumie. Naar man pikker paa hans Pande og Bryst skal det gjenlyde ganske huult. Neppe kan Stedets Beskaffenhed have foraarsaget, at hans Liig hidtil har undgaaet Forraadnelsen, siden ingen Træk kan der svøfte ind i Kisten, som haver False, med mindre den gjentagne Aabning kan have bidraget noget dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Det livelige Foraars=Veir har i Aar skjænket Os en ægte Maji. Afvexlende Regn og Soelskin fremlokker Jordens Afgrøde. Rug og Havre tegner næsten allevegne ypperlig, Græsset er i frodig Væxt, Skoven grønnes daglig og Nattergalen har begyndt at lade sig høre. Ogsaa Frugttræerne tee sig got, hvis nu kun ikke Oldenborrene, som alt have indfundet sig i Mængde, skal gjøre dem for megen Skade. Hvad der endnu bidrager til at forhøie disse skjønne Udsigter, er de mærkelig dalende Priser paa flere Artikler af Levnetsmidler, Kjødet undtagen, som endnu koster Pundet et Par Mark og derover. Korn falbydes daglig og Smør kan kjøbes for 6 Rdlr. Halvottingen, saa man dog nu kan haabe at kunne kjøbe sit eget Lands Produkter til Nødvendighed, hvilket for syntet vanskeligt nok. - Paa Auctionen over afgangne Biskop Hansens Boe her i Odensee blev den største Deel betalt til høie Priser. To store Speile i Mahognie Rammer kostede iblandt andet 400 Rdlr., en 3 Etages Jernkakkelovn 200 Rdlr., et stort Gulveteppe 400 Rdlr. og to runde tilhugne Steensøgtepæle, med tilhørende Glaslygter blev kjøbt. i Kommission fra Landet for 1000 Rdlr., Alt foruden 10 s. af hver Rdlr. i Auctionssallario.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Som man af oven meddeelte Efterretning kunde formode, have de første fiendtlige Seilere i disse Dage ladet sig tilsyne i Beltet. - Paa den nordlige Kant af Fyen hørtes i Søndags Eftermiddag en vedholdende stærk Skydning fra Søen. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Udenlandske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 8 Maji. J Gaar overleverede den russiske Ambassadeur Første Kouralin i en Audience H. M. Keiseren en egenhændig Lykønskningsskrivelse fra sin Souverain i Anledning af Kongen af Roms Fødsel. - Den franske General-Consul i Macedonien har til Handelens Tarv oprettet en Post-Courer fra Salonich til Trawnik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Hamborg d. 11 Maji. Den 6te forefaldt en liden Fægtning mellem 2 Canonchaloupper og 2 Canoneerbaade, der ere stationerede ved Jahde, og 11 engelske Krigsfartøier, blandt hvilke der fandtes 3 større. Efter en Times Fægtning maatte Fienden trække sig tilbage. Engellændernes Forlis maa have været betydeligt. Et Krigsfartøi er tilligemed Mandskabet sjunket. Engellænderne vare under Fægtningen udsatte for vor svære Skyts.