JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Ryssel, den 4de Juli. Den 30te Juni kom Marschal Luckners Armee tilbage fra det østerrigske Flandern, og camperte ved vor Stad, Den 1ste Juli er den igjen brækket op, og marcheret til Valenciennes, hvor den igaar ankom, og har igien trukket ind i sin forrige Leir til Famars bag Valenciennes, og fra Haag af 7de Juli meldes, at han derfor har rømmet Flandern, fordi man har afslaaet den forlangte Forstærkning af 10000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Brussel, den 5te Juli. Hr. la Fayette er igien ankommet i sin Leir ved Manbenge fra Paris. Det hedder, at Luckner skal foreene sig med ham. Vore Generaler Clairfait og Bealien have nu igien forenet sig, og staae ved Mons, hvor nu vor Hovedmagt er samlet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Af Brev fra den polske Grændse, af 30te Junii. Ved de Seiervindinger, som Polakkerne skulle hav tilfægtet sig over Russerne, seer det meget mislig ud; General Kachowsky er vel allerede indrykket i Dubno; Jndtil den 22de Juni vare allene af fangne Polakker 1500 Mand indbragte. Den 17de kostede det Polakkerne indtil 2000 Mand. Fra Carlar meldes, at Fyrst Poniatowskyertirerer sig; han har forladt Polonna, da Russerne nærmede sig, som der har erobret 49 Kanoner, overmaade megen Provision og Ammunition. Bemeldte Fyr 1ste skal have foreslaaet en Vaabenstilstand, der er bleven afslaaet. Hvad der nu bliver tilbage for ham, vil følgen lære. General-Confoederationen skal have sine Sæder i Carlar eller Dubro.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Frankfurt, den 3die Juli. Af 6te huj. meldes, at Churfyrsterne af Maynz og Trieankom den 3die hertil, og igaar blev et nyt Overhoved for det tydske Rige valgt. Under Parade af Børgerskabet og det Militaire skeete efter Kl. 9 Churfyrsternes og Valgbudenes høitidelige Optog i sexspændte Kareter, og under forangaaende talrig Hofstat og Følge, i en paa deres Værdighed passende Pragt, til Romeren. Der iførte agde geistlige Churfyrster deres Churklæder, og rede tilligemed Gesandterne til den Keiserl. Valg, og Domkirke, at St. Bartholomeum. J samme blev Begyndelsen gjort med Gudstieneste. Efter Sangen Veni Creator Spiritus aflagde Churforsterne og Valgbudene Eeden, og denne Høitidelighed blev af nogle Notarier ført til Protocol; derpaa blev atter musiceret, Antiphonien: veni Sancte Spiritus, afsiungen og Anstalter til Valget gjort. De begave sig i Conclave eller Valgkammeret, hvorhen tilforn, Stadsportnøglerne i Lederpunge bleve bragte, som Rigsarvemarschallen, Greven af Poppenheim havde tillukt, saavelsom Chordørene. Jmod Kl. 1 forkyndte en Torden af 300 Kanoner os fra Voldene og samtl. Klokkers Lyd, tilligemed et almindelig Frydeskrig, at Valget er falden paa Fran H., Konge af Ungarn og Bøhmen, og strax derpaa tiltraadte Churfyrsterne og Gesandterne deres Tilbagetog til Hest til Rømeren, hvorfra Høistsamme begave sig i deres Stadsvogne tilbage til deres Hotels. - Vor nu værende Keiser ventes hertil den 10. huj. over Wursburg, og Prindsen af Würtemberg skal overlevere ham Diplomet af en romersk Konge og derefter Keiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Wien, den 4de Juli. Vor Ministerium er nu meget virksom, og Courerer vexle idelig af. Krigen med Frankerige og Urolighederne med Polen synes meest at beskjæftige vor Cabinet. Hvad Krigen med Frankerige angaaer, saa torde Jacobinerne vel ikke være i Stand til, at fuldføre deres System, og man tvivler ikke paa, at denne ulykkelige Krig endnu for Vinteren, og ligesaa hastig som nylig Urolighederne i Holland, skulle blive endte. Hvad Polen angaaer, veed man endnu ikke hvorledes vort Ministerium heri vil forholde sig. Man forsikrer, at Polens Skjebne maaskee bliver gjort taaleligere ved Preussen, og endog de nyeste Warschauer Breve fortælle, at det Berliner Hofs Sindelang synes at være gunstigere for den ny Forfatning. Paa vor Side veed man, indtil nu intet bestemt, uden at 30000 Mand formere en Cordon imod Polen. Det vil nu snart vise sig, hvad Følger Fyrst Cartoriskys Underhandlinger vil have.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Mayland, den 16de Junii. Den 24de skulle 6 Batailloner Infanterie og 2 Divisioner Cavallerie sættes paa Krigsfod, og den 6te Juli forsamle sig i en Leir ved St. Albano. Forskiellige Croater, der ventes fra Tydskland, skulle støde til dem, og denne Leir skal da saae nærmere befaling for sin Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Fra Jtalien, den 26de Junii. J Mayland døde en Person af høi Fødsel, uden at ville foretage de sædvanlige Guds Tienestens Handlinger. Dette opvakte Mistanke hos Regieringen. Den lod den Afdødes Cabinet undersøge, og man fandt en Correspondenne af samme med Jacobiner=Klubben i Frankerige, dernæst en Anviisning, at den Afdøde har været en Fri muur, og adskillige andre Personers Navne, der havde havt Deel i hans Hemmeligheder. Af de sidste have nogle taget Flugten. En anden har stødt sig Kaarden igjennem Livet for at unddrage sig fra al Undersøgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Stokholm, den 3die Juli. Som en Følge af de 4 til Døde dømte Statsfangers anbefalede Forsettelse til Frederichshof, vil man formode en lang Opsættelse af Dommen, og maaskee i Fremtiden endog en Benaadelse, som i Eftertiden meere vil blive oplyst. De to ypperlige Digte, som Grev Horn har gjort i sit Fængsel, og tilegnet Grev Oxenstierna, føre Titel af: mine Øieblikke og til Svalerne. De Personer, der i den afdøde Konges sidste Martertid opvartede ham, ere af Regenten rigelig blevne begavede. - J Søndags erholdt Grev von Stakkelberg en Coureer fra Petersborg; siden den Tid forsikrer man, at det Russiskkeiserlige Hof har foreslaaet, at vort maatte lade et Korps Tropper støde til de 16000 Mand Russer, som ere bestemte mod Franzoserne. Dette Forslag skal være understøttet med meget vigtige Grunde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Slesvig, den 11te Juli. Vore Krigsøvelser ere nu lykkelig endte. Den 29de Juni brød de Regimenter, som have deres Standqvarteeri Jydland og Fyen, ud af Leiren ved Moybøl (imellem Hadersleb og Ribe.) De giorde den første Marchdag en formelig Retraite, hvorved de bleve forfugte af de holsteenske Regimenter og Korps. Den 1. Juli fulgte alle de øvrige Troppers Opbrud paa, i to Afdelinger. Den ene, bestaaende af 8 Batailloner, 8 Eskadroner og 4 Batterier forestilte et retirerende Korps, og blev anført af Hs. Durchl. Hr. Feldtmarschal Prinds Carl af Hessen. Den anden Afdeling, bestaaende af 5 Grenadeer-Bataillons, 2 Eskadroner Husarer, i Bataillon Jægere og 1 Bataillon let Jnfanterie tilligemed et Batterie, under Hr. Generallieutenant Grev v. Golzes Anførsel, blev betragtet som Avantgarden for et forfølgende Korps. Begge Dele agerte mod hinanden, uden at have aftalt Manoevrene. - Paa saadan Maade blev Tilbagemarchen fortsat i 6 Marchdage og 2 Rastdage indtil Egnen af Slesvig. Det forfølgende Corps cantonerte, men det retirerende Corps trak hver Marchdag ind i en ny Leir, som det pleier at skee i Krigen, og ligeledes mandererede tvende Dele mod hinanden. - Kuns allene Skaanselen, af besaaede Marker gjorte ved Leirernes Stillinger og Manoevrering nogle Afvigelser fra de sande Krigsregler nødvendige, og for at skaane Mandskabet var forhen bestemt, at Fiendtlighederne ophørte om Natten og paa Rastdagene. - Alle disse Øvelser skeete i den bedste Orden, og vare ligesaa underrettende som nye. J øvrigt fortiener endnu at merkes, at i hele Leirens Tid er den bedste Mandstugt og Orden bleven iagttaget; at i Feldtlazaret, tet aldrig har været over nogle og 50 Syge, hvoraf kuns saa ere døde, og at aldeles ingen betydelige Ulykker ere skeete. - Hs. K. H. Kronprindsen kom den 2den hujus, til Leiren, bivaanede alle Øvelserne i det Smaa og i det Store, og fulgte endelig med det retirerende Korps indtil Slesvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
J Søndags Eftermiddag Kl. 2 ankom Hs. K. H. Kronprindsen her til, og i Gaar Aftes Kl. 7 reiste Høistsamme til Lovisenlund, hvorfra han paa Mandag vil komme her, for i 2 Dage at forunde os Sin Nærværelse. Til den 19de er Afreisen bestemt, og den 21de Juli vil Han være paa Frederichsberg. - Hs. Excellence Grev Bernstorf er i Dag ankommen til Lovisenlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Kongsberg, den 6te Juli. Hvor ugrundet den Efterretning er, som fra Kiøbenhavn under Dato 19de Juni d. A. er anført i Beylage zu Nr. 100 der Kaiserl. priviligirten Hamb. Neuen Zeytungen den 23 Juni, med disse Ord: "Man sagt das auch 20000 Mann von den Arbeitern im Silber Werke zu Kongsbergin Nørwegen abgedanket werden sollen, vil erfares heraf: Udi Aaret 1789 var det største Tal af Sølv verkets bestandige Arbeidere 2631, udi Aaret 1790, 2625, i Aaret 1791, 2609, foruden omtrent 50 Fremmede, som om Sommeren antages til Dag-Arbeide. Udi indeværende Aar ere Sølvverkets bestandige Arbeidere til denne Tid 2580, af hvilke ingen afgaae uden de, som bortdøe eller formedelst Skrøbelighed begiere Pension, i hvis Sted aarligen det fornødne Antal antages af Arbeidernes Børn; desuden har man i Aar efter en Kongelig Tilladelse for Eftertiden, at benytte fremmede Dagarbeidere til Dammers og Vandledningers Jstandsættelse, og til Hielp ved Skierpningerne, antaget 140 Mand, hvortil i de foregaaende Aar et store Antal af Bergarbeidere bleve benyttede. Nogle enkelte udrivværdige Grubers Jndstillelse og andre Besparelser i Berghuusholdningen vil ingen Anledning give til at aftakke nogen af de faste Arbeidere, da Grubernes gode Anbrücher og haabefulde Anviisninger hidtil udfordre de nu værende Bergarbeideres Antal; men de fremmede Dagarbeideres Arbeide maa ophøre om Vinteren, og derfor disse paa den Tid afgaae. Dette finder jeg fornødent at bekiendtgiøre til deres Efterretning, som har læst det Urigtige. M. Th. Brünnich,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Oberberghauptmand Søndenfields og Directentfor Kongsbergs Sølvverk og Blaa farveverket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Kiøbenhavn, den 13de Juli. De ostindiske Retourskibe, Arveprindsen af Augustenborg, ført af Capit. Nørager for det asiatiske Compagnies Regning, og Johanne & Maria, Capit. Bolle, for particulair Regning, ere ankomne her paa Reden fra Tranqvebar. Sognekaldet til Kirken i Oldesloe er bleven givet den hidtilværende Præst i Weslingbuhren, Doctor Theologiæ Henrich Wolff. Den 6te Julii ere begge Consistorial raaderne, Slotspræst og Sognepræst ved Frederichsberg, Kirke i Slesvig, Wilhelm Alexander Schwollmann og Sognepræst og Kirkeinspectør i Husum, Johan Andreas Majer, samt Sognepræst ved Domkirken i Slesvig, Nicolai Hansen, udnævnt til Kirkeprovster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Under Dato Frederichsberg er den 29de Juni d. A. udkommet en Forordning, som befaler, at Jorddrotter i Norge skulle meddele enhver Huusmand som boer paa deres Grund en skrivtlig Sedel, hvori de Vilkaar, med hvilke Pladsen er bleven ham leiet, nøie bør bestemmes m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Vacancer: Sognekaldet paa Øen Mannøe under Riber Stift, 90 Rdlr.; Sognekaldet til Syrstinge og Flinterup i Sielland, 260 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Ved Tallotteriets 484 Trækning i Wandsb. udkom: No. 85, 28, 57, 83, 67.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Jndsendt. Af en Skrivelse fra Paris, den 2den Juli. Man hørte her for nylig i en vis Forsamling følgende Spørgsmaal: Hvorfor fandt det. p. p. Selskab saa liden Varighed? besvaret saaledes: Fordi Stifteren var en Skurk, hvis Hensigt allene gik ud paa at luske endeel Penge i sin Lomme til at betale sin Gield med; og da han havde opnaaet denne Hensigt, og derved paa en subtil Maade stiaalet sin Næstes Gods, trak han sig tilbage med Byttet, og i sit sorte Hierte loe af alle de han havde bedraget. Tredie Mand dømte: "Saa bør han, som en Kieltring, have sin Reputation forbrudt. Amen, raabte hele Selskabet. Heraf seer min Ven, at man i Paris ikke altid bruger, Løgtepælene; flere Exempler skal De faae i mit neste Brev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Avertissements. Til forestaaende St. Knuds Marked i Odense medbringer jeg gode fine Hampe, og Hørlærreder, franske og engelske Florer, fine Sukker= og Nettelduger, samt nymodens Pi qve med flere Vare. Jeg agter at logere hos Anders Viin forlader i Nedergade, hvilket herved til alles behagelige Efterretning bekiendtgiøres. J. C. Wulff fra Ringkiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Skipper Niels Pedersen Fischer af Stige, agter med sin førende Jagt, Fortuna kaldet, i tilkommende Uge at afseile til Flensborg. Vedkommende behager at melde sig hos Hr. Postmester Kurrelbaum i Odense, eller hos Skipperen. Bredagen den 3die Augusti førstkommende om Formiddagen 2 Klokken 10, lader jeg undertegnede ved offentlig Auction bortsælge efterskrevne min iboende Gaard (Store Kluset, kaldet, beliggende i Ranneberg-Herred, Lumbye Sogn) tilliggende Indhegninger og Løkken, nemlig: 1. En Lokke, Skovlokken kaldet, beliggende norden for min iboende Gaard, bestaaende af omtrent 7 Tdr. Agerland, noget Engbund og Tørveskier, samt en stor DeelGierdsel. 2. En Lokke, Gammel Kochaugen kaldet, beliggende sønden for Gaarden, bestaaende af en stor Deel Tørveskier, og Engbund, hvorpaa avles Aar om andet 12 a 14 Læs Høe, og skieres over 100 Læs Tørv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
J. En Løkke, Flaskelokken kaldet, beliggende østen for Gaarden, bestaaende omtrent af 8 Tønder Agerland, Engbund til omtrent 6 Læs Høe, og en stor Rørplet. 4. Lille Kochaugen, bestaaende af Engbund, hvorudi aarlig græsses 5 a 6 Hoveder. Hvilke Lokker sælges separat og ved een eneste Auction, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet i min iboende Gaard nærmere bekiendtgiøres; hvorhos anmerkes, at Kluset ikkuns ligger een og en halv Fierdinqvei fra Odense, saa at Engbunden, og især Tørveskieren lettelig kunde bruges at Odense Byes Jndvaanere, og dersom en 3 a 4 Familier gik i Jnteressentskab om Tørvemosen, kunde derudi endda være fornøden Tørv for dem alle deres Levetid, og i Henseende til Engene, da ere der allerede Beboere i Odense, som eie Enge tet ved Kluset og aarlig indavler Høet til deres Boepæl; hvilket saaledes i et og alt til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Store Kluset den 14de Julii 1792. Jesper Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Tirsdagen den 7de Aug. om Formiddagen Kl. 10 præsice, . bliver holt Auction paa Manufacturiet paa Brahetrolleborg, over den udi Altona bortdøde Manufacturist Jvar Thor nings, der efterladte og hertil oversendte Effecter, bestaaende af endeel meget smukke Gangklæder og Linnet, Guld og Sølv Uhrværker, Ringe, Spender, smukke Røgtobakspiber, Sølv spise- og Theeskeer, med adskillige andre Ting, som henhøre til Mandfolke Klædedragten. Ligesom og, ved samme Auction vorder bortsolgt et smukt Himmel-Sengested med grønt silke Omhæng, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet til den Kiøbendes Efterretning bliver bekiendtgjort. Svendborg den 15de Juli 1792. Toftgaard, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
vor en god ny brugbar Steegvender er at faae til Kiøbs ) for billig Priis, anvises her fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Ja det fra største Lodseier i Odense Amts 13de Lægd i Søebye Sogn er indberettet, at Qvindemennesket Johanne Pedersdatter af Søebye, er bortreist derfra Byen og medtaget sin i bemeldte Lægd anførte Søn, Hans Christiansen, 1 Aar gammel, uden først behørig at have anmeldt til Vedkommende hvorhen hun reiste, saa anmodes herved tienstligst, enhver Øvrighed, Rettens Betient og alle andre, som dette Qvindemenneske med hendes Søn maatte forekomme, behagelig at lade hende anholde og derom giøre Anmeldelse til Stifts og Amtscomtoiret i Odense, paa det den fornødne Foranstaltning derfra videre kan vorde føiet. Buchwald. Odense Slot den 28de Junii 1792.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Ved Proclama, læst inden Fyenboe Landsting den 27 Juni sidstleden, og ved Odense Byeting den paa følgende 2den Julii ere Creditorerne udi Stervboet efter afgangne Procurator Rasmus Svitzer indkaldede inden 12 Ugers Forløb at anmelde og lovligen at legitimere deres formeentlig havende Fordringer for den civile Skifteret, der hermed end videre bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Ved Proclama, læst inden Fyenboe Landsting den 27. Juni sidstleden, og ved Odense Byeting den paafølgende 2den Juli ere Creditorerne udi afgangne Strandcontrolleur Peder Jørgensen og Hustrue, deres fælleds Stervboe, indkaldede inden 12 Ugers Forløb at anmelde og lovligen at legitimere deres formeentlig havende Fordringer for den civile Skifteret, der herved end videre bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Med Proclama, læst inden Fyenboe Landsting den 27. Juni sidstleden, og ved Odense Byeting den paafølgende 2den Juli ere Creditorerne udi Stervboet efter afgangne Stadschirurgus David Titke indkaldede med 12 Ugers Varsel til for den civile Skifteret at anmelde deres formeentlig havende Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Med Proclama, læst inden Fyenboe Landsting den 27. Juni sidstleden, og ved Odense Byeting den paa følgende 2den Juli ere Creditorerne udi afgangne Svend Kihn, forhen Spindemester i Odense Tugthuus, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at anmelde og lovligen at legitimere deres formeentlig havende Fordringer for den civile Skifteret, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Iblandt saa mange velbekiendte fordeelagtige Indretninger, og kunstige Anlæg, af S. T. Hr. Greve Ludvig af Reventlow til Friherskabet Brahetrolleborg i Fyen, saavel til almindelig som særdeles Nytte; er endnu med største Agtelse at anmerke, den af Høibemeldte Lands=Patriot nu oprettede særdeles kunstige og overmaade fordeelagtige Tærsker= og Hakkelse=Machine, som ikke vides lige til, da samme een eneste Dag skiærer mere end 20 friske Karle formaae at frembringe, af fineste og maadeligste Hakkelse, og det allene ved een Karls Obagtsomhed, og een Hest eller Oxe til Machinens Trækning, som under Høibemeldte Herr Grevens tilligemed 16 andre indbudne fornuftige Personers Overværelse sidstafvigte 31te Mai er bleven saaledes rigtig befunden, samt fornøielig approberet; Hvilket kunstige Verks Brug (hvorved enhver Fornuftig vil finde en daglig Besparelse af 4 Rdlr.)er gierne tilladt at besee, især af Høi-Respective, naar de agte at ville betiene sig af en lige fordeelagtig Indretning, som i den Henseende bekiendtgiøres. Hammer=Møllen under Brahetrolleborg Søren Mathiasen Smed, den 2den Junii 1792. som og ovenmeldte Dato overværende Anmerker og Tilskuer. Førstkommende 11te December Termin, forlanges 1800 Rd. 2) til Laans imod første Prioritet i en smuk Gaard og dens anseelige Jorder, nær ved Odense beliggende. De, som ønske at have en saadan Capital udsat paa dette tilstrækkelige Pant, ville behageligen henvende sig til Adressecomtoiret, som giver 2 Anviisning. Jen Guldring med en fiirkantet og to smaae Stene ved Siden, er i disse Dage taget af et Meekop, som stod paa en Dragkiste i Dagligstuen. Skulde denne Ring falbydes til nogen af vore Guldsmede eller andre, omvedes de tienstlig at ville melde det herpaa Adr Comt. imod en Douc., om forlanges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
di et mig i Elmelund Bye, Sanderum Sogn, RanneUres Herred, tilhørende Huus, er Fæsteren Hans Jacobsen ved Da den afgaaet, og Boet strax taget under Behandling af mig som Skifteforvalter. Til Skiftets lovlige Fremme indkaldes herved med 6 Ugers Barsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter bemeldte Hans Jacobsen, dermed for mig at fremkomme inden saadan Tids Forløb, og deres Krav beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Ligeledes indkaldes den eller de, som maatte være noget skyldig til Boet, for at betale samme, Gammellund i Wissenberg Sogn den 25de Junii 1792. Rasmus Winther Ja et Uhr som i Nat, den 16de, hængde paa Væggen i Stuen, er sin Eier frakommen, som formodentlig er skeet ved en dumdristig Tyv, da Uhret hængde midt i Stuen, saa det ei kunde tages fra Vinduet bort uden at krybe ind; saa ombedes enhver, som maatte forekomme dette Uhr af nogen at sælges, da anholde Tyven, og anmelde det paa Adressecomtoiret, som for dets Tilveiebringelse giver en resonnable Douceur. Uhret kiendes lettelig, da det er et gammeldags Sølvuhr, med Sølvskive og viser Datum; bag Uhret er en liden Virvel at skyde for Optrækkerhullet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
Bøger, som faaes her paa Adresse=Comtoiret for Losføiede Priser. 14. Kammerherre P. F. Suhms samlede Skrifter, 7 Dele, 6 Rdlr. 24 s. 15. Kammerherre P. F. Suhms nye Samlinger til den Danske Historie, 1ste Binds 1ste, 2det, 3die og 4de Hefte, 10 Mk. 16. Opbyggelses=Taler i enkelte Tilfælde, af Andreas Johan Rehling, fordum Provst, Slotspræst ved Friderichsborg og Sognepr. for Hillerød og Herlov, 5 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
17. Reise-Jagttagelser i nogle af de nordiske Lande, med Hensigt til Folkenes og Landenes Kundskab først udgivet paa Tydsk i det Bernouilliske Verk Samlung kurzer Reisebeschreibung, og nu oversat og omarbeidet af Forfatteren selv M. Jacob Nicolai Wilse, Prof. Theol. Extr. Sognepr. til Edsberg i Aggersh. Stift, 16 Mk. 12 s. 18. Tanker om hvad det er, at H. K. H. Kronprindsen har taget Sæde i Admiralitetet, ved Tyge Rothe, 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
19. Labyrinten eller Reise igjennem Tydskland, Schweitz, og Frankerig, ved Jens Baggesen, 1ste Deel, 5 Mk. 20 Noget og Videnskaberne, af C. W. Morgenstierne, 2 Mk. 8 s. 21. Den danske Tilskuer anden Aara andet Hefte, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-16
NB. Af 1ste Aar. 1. 2. 3 og 4 Hefte, samt 2den Aarg. 1. Hefte haves endnu nogle Exemplarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-20
Odense, den 20de Juli. Vores Professor Rabbek har i sin bekiendte gode Tilskuer (hvoraf 6 Hefter ere udkomne og faaes her paa Adressecontoiret) paa en behagelig Maade givet os Frederik Sneedorfs Minde, som han slutter med følgende Vers: Han var saa god, som han var viis, og lærd! Saa ved Din Faders Grav lød alles, alles Klage, Vi ved Din tomme Gravhøi den gientage; OSneedorf, Du var den ei mindre værd. Glad Musers yndre Søn gik med Dig Haand i Haand, Og agtede med Lyst paa det, Du lærte. Din ædle Bliidhed vandt hans Hierte, J det, Din Lærdom dannede hans Aand. Og hvo blandt Landets sande ædle Mænd, Hvis allermindste Yndest alt er Hæder, Hvo agted Dig ei høit, var ei Din Ven! Held den, en Rothe, og en Suhm begræder! O! tør min Graad med disses blande sig? Som disses den Dig ei kan hædre: Dit Værd de kiende, og berømme bedre: Men meer end jeg de ikke elskede Dig. Efter udenlandske Avisers Beretning fra Kiøbenhavn er den rapellerede og i lang Tid syge franske Minister Baron de la Houze den 8de Juli reist derfra til Vands til Kiel, for derfra at fortsette sin Reise til Frankerige. - Den 7de Juli døde Baron Bolten der i sit 20de Aar; af hans betydelig efterladte Formue har han iblandt andet testamenteret til St. Hans Hospital 36000 Rdlr. - Den russiskkeiserlige Minister, Baron v. Krudener, har erholdt Tilladelse fra sit Hof at giøre en Reise til Petersborg, som han i næste Maaned vil tiltræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-20
Dette Brev fik Kongen først efter Kl. 9 ved Aften Taf selet, da Oberstlieutenanten allerede om Middagen havde givet det til en Sukkerbager Dreng, der og bragte det paa Slottet, men Brevet gik igiennem mange Hænder, førend det kom til Kongen. Drengen, som Lilje horn havde sagt til, at han skulle faae en god Drikkepenge paa Slottet for Brevet, men fik intet, meldte sig den følgende Dag hos Politie=Director, for at hente sine Drikkepenge, og paa den Maade kom det ud Stokholm, den 6te Juli.