JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-01-19
Nørre-Jyllands Landstings=Domme for December No. 1. Maaned 1800. Fogh. Kiøbmand Asp i Nibe m. fl., contra Hr. Buxlund. Byefoged Bassesen og de eligerede Mænd sammesteds. Kiendes for Ret: Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger her for Retten bør Kiøbmand Asp med de flere Apellantere erstatte Byfoged Bassesen og de eligerede Mænd med 30 Rdlr. inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Paa samme Maade bør de og erlegge til Justits=Kassen, for unødig Trette 6 Rdlr. 4 Mk., samt til Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. efter Placaten. Denne Sag angik et Nibe Kiøbsted tilliggende Kiær, som Byefogden og de eligerede Mænd i Nibe paastode at være Byens fælleds Eiendom, men Boels mændene eller Ejerne af Byens contribuable Hartkorn derimod paastode, at være dem allene tilhørende. Nr. 2. Klein. Raadmand Klein, Actor mod undvigte Hofmann. Christen Andersen Sønderlund og Svenning Michelsen, for Mordbrand og Tyverie. Kiendes for Ret: Christen Andersen Sønderlund og Svenning Michelsen bør have deres Hals forgjort og brændes, item betale 152 Rdlr. 2 Mk. 8 s., samt bøde 40 Lod Sølv til Søren Aagaard, som Skaden fik, og 40 Lod Sølv til Kongen samt have deres Hovedlod og Jord til Kongen forbrudt. De paa Delinqventernes Action anvendte lovlige Bekostninger, udredes af de Skyldiges Boe, saavidt samme tilstrække kan, Resten af Aalborg Delinqvent Kasse efter Øvrighedens foregaaende Revision og Approbation.
Viborger Samler, 1801-01-19
Efter Omstændighederne ansees denne publiqve Sag ikke utilbørlig opholdt ved Hiem, og Landsting. Skarpretteren nyder for Executionen at forrette i alt 36 Rigsdaler. Nr. 3. Procurator Kiersgaard, som Actor mod Christen Lærke i Hobroe Arresthuus. Kiendes for Ret: Den over Delinqventen ved en Extra Ret den 27de October 1800 afsagde Dom, (denne tilfinder ham for hans listige, mistænkelige og uredelige, altsaa ikke lovlige Forhold med den opgivne bittede Tegnebog og deri værende, at arbeide i Viborg, Tugthuus een Maaned) frafaldes, derimod bør Delinqventen Christen Lærke arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i 3 Aar. Jgielden bortfalder, da den bestiaalne har bekommet det ham frastiaalne. De paa Actisionen og Delinqventens Transport m.v. paagaaende Omkostninger, (iberegnet Actor og Defensor ved Underretten deres Diet Penge, i alt 6 Rdlr.) udredes af Delinqventens Boe, for saavidt samme kan tilstrække, men det manglende af Amtet, efter vedkommende Øvrigheds foregaaende Revision og Approbation. Sagen er ikke utilbørlig opholdt, enten ved Hiem, eller Landstinget.
Viborger Samler, 1801-01-19
Bekiendtgiørelser. At det har behaget Forsynet, den 5te Januari sidst, at bortkalde fra dette Jordiske min elskede Mand, Ove Thorning, Præst i Sevel, i sit Alders 76 Aar, har jeg den Ære at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner, og da skrivtlig Condolence vilde fornye Smerten hos mig og tvende Døttre, saa frabeder jeg mig herved denne skriftlige Bevidnelse, som noget, der vilde forstørre vores Sorg. Sevel præstegaard d. 13 Jaar. 1801. Christine Junghaus, sal. Thornings.
Viborger Samler, 1801-01-19
I Gaar Formiddag Kl. 11 behagede det den Allerhøjeste ved en stille og rolig Død efter 5 Dages Sygdom, at bortkalde fra os, min elskede Svigerlader Hr. Apotheqver, Jørgen Thomas Schaarup sin Alders 79 Aar, hvilket herved anmeldes de respective Paarørende og Venner, i min Svogers Hr. Christen Schaarups Fraværelse, paa hans og egne Vegne. Randers d. 9de Jan. 1801. Hans Adolph Tegder. Atter har den gode Gud saaret mit Hierte, ved i Gaar Aftes, at bortkalde min afdøde Kones Søster Jomfrue Jngeborg Catrine Fogh i hendes Alders 52. Aar, efter nogle Dages Bryst=Svaghed, dette bekiendtgiøres herved sørgeligst hendes fraværende Slægt og Venner. Sengaard d. 13 Jan. 1801. af J. M. Lund.
Viborger Samler, 1801-01-19
Jndsendt Spørgsmaal. 1. Om Forordningen af 3die Juni 1796 1 & Capt. 28, kan gielde for den, som har Sigt- og Sagefalds Ret eller allene for Øvrigheden, som lader paatale en Misgierning, og om den, som har Sigt og Sagefaldsmer, er pligtig at møde ved første Forhør, som holdes af Herredsfogden eller ikke, og om han allene er pligtig at anlegge først Søgsmaal imod een, der har begaaet en Misgierning, efter at Forhøret er tilsendt den som har Sigt- og Sagefalds=Ret, og naar Amtmanden har bestittet Defensor, og om Søgsmaalet imod en Deelinqventeller Deelinqventinde først begynder fra den Tid, om Actor, der har Sigt og Sagefalds=Retten, har udtaget den første Stevning, og om denne Actors Ansvar ikke da først fra Stevnemaalets Udtagelse i Hensigt til Sagens Behandling begynder eller ikke. 2. Om den der har Sigt og Sagefalds=Retten, som antager en Kongelig beskikket Procurator, er pligtig at svare for alle de Feiler denne sidste har begaaet Hoved Actor uafvidende i en Deelinqvent Sag, og om den som har Sigt- og Sagefalds=Retten, ikke lige saavel bør at være frie for de Forseelser den af ham i en Delinqvent=Sag antaget Kongelig Procurator begaaer, som Øvrigheden ansees frie, for de Forseelser een af dem i en Deelinqvent- eller Deelinqventindes Sag beskikkede Kongelig Procurator begaaer. Herpaa udbeder man en meget Lovkyndig Mand paa Lov og Ret i Overeenstemmelse med Jndsigtsfuld Juridisk fornuftig grundet anført Svar i Viborg Samler anført. Colding den 15 Januari 1801. Lorenz Paabye.
Viborger Samler, 1801-01-19
J Overeensstemmelse med den 208 i Forordningen af 27 September 1799, bekiendtgiøres herved den i Hofesteret, Fredagen den 19 December 1800 i Sagen General Fiscal Povel Friderich Skibsted paa EmbedsVegne Contra Student Malthe Conrad Bruun, afsagte Dom, hvorved er kiendt for Ret: Hof= og Stadsrettens Dom frafaldes; hvorimod Malthe Conrad Bruun bør for sine formastelige Udtrykke i samtlige under denne Sag paaklagede Skrifter, forvises Kongens Riger og Lande. J Salario for beg lige Retter til General Fiscalen betaler Malthe Conrad Bruun 80 Rdlr. Ligelydende med Høiesterets Dom Protocoll, testerer, Høiesterets Justitz=Contoir d. 5 Januari 1801. Kiønemann.
Viborger Samler, 1801-01-19
Hos Salomon Moses her i Byen, kan faaes gode hvide Voxlys a Pd. 4 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1801-01-19
J den Kiøbmand Hr. Niels Giørup tilhørende Gaard paa Mathisgade her i Viborg, som jeg af ham har leiet, bliver nukommende Maj en beqvem Leilighed for en anstændig Familie at erholde for billig Leie, hvorom behagelig accorderes med mig. Ligesaa modtager jeg stadig Logerende, som tillige kunde faae Kaasten hos mig og er det Børn, da kunde de naar Forældrene attraae det, tillige nyde Underviisning i de Videnskaber jeg forhen nogle Gange har averteert, efter Planen for mine andre Elevers Underviisning, som hos mig er til Eftersyn.
Viborger Samler, 1801-01-19
Fra 1 Januari nukommende er ogsaa Entre for nogle faae Drengebørn til Underviisning med mine øvrige Skolarer. Og da det tillige, med Hensyn til denne Gaards beqvemme Beliggende midt i Byen, er mit Ønske, paa de for mit eget Brug overflødige Værelser, i tilkommende Snapsting at logere Reisende, saa bedes de høistæ. rede Herrer, som endnu ei have abonneret de behøvende Leiligheder til den Tiid, behagelig jo før jo hellere at melde sig hos mig, da de vist ihenseende til Accordtens Billighed vilde finde sig tiente. T. Mørch.
Viborger Samler, 1801-01-19
Da Højædle og Velbaarne Hr. Justitsraad Jacobi her i Byen, ved Døden er afgangen, saa er hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under Forsegling, Registering og Vurdering til videre paafølgende lovlig Skiftebehandling. Boets Debi og Creditorer indkaldes herved i Følge Anordningerne, at møde ved Stiftet som foretages 6 Ugersdagen den 10 Januari og 12 Ugersdagen den 21 Februarii næstkommende Aar 1801. De første at betale hvad de maatte være skyldige, og de sidste at fremkomme med deres Fordringer, da enhver skal nyde Ret efter Loven og saavidt Boets ringe Tilstand kan tilstrække. Holstebroe d. 23 Decbr. 1800. Tranberg. Lottrup, en samlet og Tiendefrie Ejendom, beliggende i en frugtbar og behagelig Egn, i Bierre Herred, Raarup Sogn, Veile Amt, staaende for Hartkorn 11 Tdr., 1 Skp. 1 Fdkr., 2 Alb., bliver ved offentlig Auction i 6 Parceller opraabt, først separat og dernæft samlet under et, til Bortforpagtning paa 25 Aar; Ligesaa bliver samme Tid Lottrup Storgræsning bortforpagtet paa et Aar, kan græsse en 30 til 40 Fæehøvder. Auctionen holdes paa Barretskon Tirsdagen den 17 Marti næstkommende om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner, som da skal blive betiendtgjort og ellers 14 Dage før Auctionen kan blive foreviist paa Barretskous Skriverstue. Barretskov d. 5 Jan. 1801. Bredahl.
Viborger Samler, 1801-01-19
Auction. Paarupgaard, beliggende i Leerup Sogn, i Øster Han-Herred, under Hiørring Amt, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes sammesteds Tirsdagen d. 27 Jan. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Gaardens Eiendomme, der er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 11 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., er fortrinlig gode og frugtbare; til Gaarden kan saaes 22 a 24 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, og 36 Tdr. Havre, og af Høe avles aarlig 32 Læs; baade Kornavlen, og Høeviergningen kan meget udvides. Ved Gaarden er og anlagt et Teglværk, som kan drives med stor Fordeel, da Materialerne dertil haves i Nærheden; god Jldebrand af Skod= og Sandtørv, samt Lyng haves i Overflødighed, Gaardens Eiendomme er afdeelt i 6 Parceller, hvori den største er ansadt i 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, og hver af de andre til 1 Tde. 5 Skpr. Ved Auctionen prøves disse Opraab først, og siden opraabes de samlede. Dernæst bortsælges samme Tid og Sted, Sr. Mejers havende Jndrog Udboe bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jerntøj, Sængeklæder og Sengesteder, Bæster, Fæe= og Faar=Kreature, Vogne, Plouge og Harver med mere, alt paa billige Conditioner. Da forrige Sognedegn for Thorning og Karup Menigheder i Lysgaard Herred, Aarhuus Stift, afgangne Frantz Mørchs Enke, Jngeborg Cathrine Helbel, er den 25 Decbr. sidstafvigte ved Døden afgangen i Bøggild, i Thorning Sogn under fornævnte Herred og Stift uden Livsarvinger, efterat hun i nogle Aar, i Følge et imellem hende og hendes Mand oprettet Testamente, havde hensiddet i uskift Boe, og hendes Stervboe derefter taget under lovlig Skiftebehandling, saa bliver begges Arvinger, som man ikke veed hvilke eller hvor ere, men efter Sigende skulde opholde sig i Aalborg eller Egnen deromkring, dette Dødsfald herved tilkiendegivet, med Anmodning, at de vilde indfinde sig i Stervboer 30te Dogen den 23 Janr. førstkommende, for at lagt tage deres Ret under Skiftet, endskiønt man er formoder der bliver noget at arve. Jligemaade indkaldes, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792, Stervboets Kreditorer, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hinge Præstegrd. pr. Viborg d. 6 Januari 1801. Vorsøe,
Viborger Samler, 1801-01-19
Provst i Lysgaard Herred, Aarhuus Stift.
Viborger Samler, 1801-01-19
Bedste Sort rød og hvid Hollandsk Kleverfrøe er at bekomme hos Niels Giørup. Hos Landinspektør Edinger i Viborg, kan en ugiffaae til Leie 2 Værelser og 1 Pakkammer til Paaske.
Viborger Samler, 1801-01-19
Aarhuus Nytaarsgave for 1801 faaes nu indb. for 32 s. hos Just.
Viborger Samler, 1801-01-26
Paris den 6 og 7 Januar. J alle Kirker her er siunget et høitideligt Te Deum, for den i Steyer sluttede Vaabenstilstand og den i Jtalien vundne Seier. Monitøren beretter: at Overgeneral Moreau indgik Vaabenstilstanden med C. H. Carl paa følgende Grunde: 1. Fordi C. H. Carl meldte ham, at Keiseren sendte en Coureer til Grev Cobenzl med Ordre at undertegne Freden. 2 Fordi den franske Armees Stilling var tvungen, fordi den var 100 Mile foran de andre Armeer ja endog foran den Østerrigske i Jtalien og at følgelig Bellegarde, der havde Passene ved Salzburg og Jnspruck i sin Magt, let kunne sende Tropper til de keiserl. og falde de franske i Ryggen, ja vel endog ganske afskiære dem Tilbagemarschen. Endelig frygtede han ikke for E. Hertugens bekiendte Oprigtighed ved dette Forslag, især da den keiserl. Armee, i 20 Dage, havde mistet 70 Miles Landstrækning, 25,000 fangne, 12 a 15000 døde og saarede, 140 Kanoner og umgadelige Magasiner, og altsaa i de førsle 3 Maaneder ikke kunne hindre den franske Armee, fra at erobre hele Østerrig og foreskrive Wien Love. J Tribunaret og Senatet lod Consul Bonaparte alt den 2den Januar ved 3 Statsraader bekiendtgiøre Vaabenstilstanden, Sejren i Jtalien og tillige: at Grev Cobenzl den 31 Decbr. havde erklæret i Luneville, at han nu var istand til at underhandle om Separatfred uden Engellands Jndflydelse. Han foreslog en Taksigelse til Armeerne og den bevilgedes eenstemmig med det sædvanlige Udtryk "at Rhinarmeen, den gallobataviske, den Jtalienske og Graubundter=Armeen havde gjort sig velfortiente af Fædrenelandet." Da tillige Fredsprotokollen for Østerrig blev aabnet i Luneville den 1ste Januar, saa anmærke Journalerne, at Engelland paa den sidste Dag af forrige Aarhundrede mistede sin sidste Allierede, Consul Bonaparte fik Efterretning derom den første Dag i det ny Aarhundrede, ligesom han og den første Dag i det Republikanske Aar (23de September) fik Efterretning om den forrige Vaabenstilstand, hvorved Ulm, Jngolstadt og Philipsburg bleve afstaaede de franske.
Viborger Samler, 1801-01-26
General Brune kalder, i sin Beretning om Sejren i Jtalien, de keiserl. den skiønneste Østerrigske Armee og siger, at de keiserl. mistede 24 Kanoner og mere end 12000 Mand, hvoraf de 8000 bleve fangede.
Viborger Samler, 1801-01-26
Af Politiepræfectens endelige Beretning over Mordmaskinens Ødelæggelser, sees: at 7 Personer ere dræbte, 21 farlig og 5 let saarede. Skaden Husene, have lidt, anslaaes til 40845 Franker og Skaden paa Vahre og Møbler til 123655 (i alt omtr. 41, 100 Rd., Konsulerne have befalet, at denne Stade skal erstattes paa Regieringens Bekostning og at der dødes og farlig saaredes Koner og Børn skal have Pension af Regieringen. Dertil er anviist 200000 Franker. Cerachi og hans Medskyldige, som den 8de No. vember ville myrdet Bonaparte, have i deres Arrest udgivet et Skrivt, hvori de reengjøre sig for ikke at have havt nogen Deel i dette sidste Mordkomplot; men meget englerene ere de dog ikke i Henseende til Anslag med Krudt; thi Politieministeren har ladet adskillige Beretninger i deres Sag trykke, hvoraf man seer: at de havde gjort et forgiæves Forsøg paa, at faae ild fængende Sager i Kielderen under Slottet Tuillerierne. I deres hemmelige Forsamlinger i Versailles, kaldte de Bonaparte den lille Korporal, og ved slige Forsamlinger vare de pyntede med røde Huer. Som en Følge af Bonapartes Afskye for Henrettelser, mener man, at de sidste Mordere forvises til Capenne tillige med nogle andre (i alt omtr. 100 Personer) der i de sidste 10 Aar have havt Deel i alle opdagede Forbrydelser. Blandt de senere arresterede ere Felix Lellepetier, Møyse Bayle, Carl Hesse, Parykmager Mosber (en bekiendt Septembermorder, og Mamin der saa grusomt myrdede Prindsesse Lamballe.
Viborger Samler, 1801-01-26
Fra Ægypten ere adskillige Skibe komne til Toulon. Med dem har Overgeneral Menou meldet: at adskillige Eskadroner af Dromedarkorpset ere dragne igiennem Ørkenen til Syriens Grændse og have erobret adskillige Convoyer, blandt andre en paa 300 Kameler. At hele Kysten af Ægypten, Forterne om Cairo og Abukir vare i komplet Forsvarstand og Fortet Ell Hovah ved Kanalen ved Alexandrien næsten færdigt. Endelig melder han: at Tallien er reist tilbage til Europa, efterat han havde opført sig meget slet og søgt at sætte Splid og Mismod i Armeen. Han klager tillige over, at Tallien og Jsnard uden Pas have taget Apotheker Gilot med sig, da Armeen dog har stor Mangel paa dem.
Viborger Samler, 1801-01-26
Følgende Manous Proklamation af 21de Novbr. anføres for sin Sieldenheds Skyld: "J den naadige og barmhiertige Guds Navn, Overgeneral Abdallah Menou til alle Jndvaanere i Ægypten, rige, fattige, Koner, Børn, Oldinge og alle dem, der frygte Gud. Der er ingen anden Gud, end Gud; Mahomet er hans Profet. Ægyptere, Koranen, Eders første Lovbog, har under de haardeste Straffe forbuden Tyverie. J alle "Lande, hvor der er god Regiering og gudfrygtige Mennesker, blive Røverne belagte med skrækkelige "Straffe. Jeg har i Gaar befalet, at man skulle hugge Hovederne af Aly Achmed og Jbrahim, begge Røvere af Profession. Disse Mennesker have længe styrret den offentlige Roe, lurede paa de reisende, myrdede og plyndrede dem. Jeg har altsaa betaget " dem Magten til at at skade. De vare uværdige til "Livet og have lidt Døden. Saaledes blive alle Røvere straffede. Den franske Republik og dens første " Konsul Bonaparte (som Ægyptens Store kalde: "Guds Sværd) have befalet mig, stedse at vaage for Eders Rolighed. Jeg vil altsaa, at alle Ægyp"tens Jndvaanere ved Nat og Dag, uden at frygte for Rovere, kan passe deres Arbeide. Ægyptere! viser mig alle dem, som søge at bryde Lovene og E"ders Roe, og jeg vil kaste dem i Støvet. Ægyptere, lader Eder ikke ophidse ved de Ugu" deliges Raad, gjerne ville jeg afvende de Ulykker fra "Eder som true Oprørere. I Gaar har jeg ladet Smørhandler Yussufs Hoved hugge af, fordi han raadede enhver til ei at sælge Franskmandene noget, da Tyrkerne nu kom. Urostifterne ere Eders Fjentet erklærede da " at Constitutionen intet bestemte om der; Følger det Raad jeg giver Jer; jeg er Eders bedste Ven. Besørger Eders Forretninger, dyrker dette Tilfælde; men da den foreslagne Maade at straffe Rolighedsforstyrrerne paa, indbefattede baade Mid Eders Agre og foragter alle slette Raadgivere. En hed og Straf, i det den baade betog dem Magten til er der opfører sig som den ugudelige Yussus, bli at skade Staten og tillige aabnede dem den sidste Ve til Bedring, saa erklærede de det overeenstemmende der straffet med Døden.
Viborger Samler, 1801-01-26
J den Skrivelse som Divanet i Cairo har sendt med Constitutionen. Derpaa udfærdigede da Consulerne Decretet den 4de Januar, Jblandt de 128 lands J Bonaparte, hedder det: "Gud har udvalgt Bonaparte blandt Menneskene. Han gav ham Kraft til at forviiste nævnes især: Exprinds Carl Hesse, Talot, Fe seire, Længsel efter Freden og Viisdom til at regiere. lix Lellepetier, Talliser, (Præsident for September Gid han ikke tage nogen af disse Gaver fra ham, gid morderne) Ceyrat, Uhyret Mamin, begge Kaffeskiænhan bevare ham fra Fare. Alle Ægyptens Jndvaakerne Chretien, Viinhandlerne David og Moreuse, Septembermorderne Gabriel og Gaspard, Thevalier, nere, Agerdyrkerne, Kiøbstædborgere, Fruentimmer de (Gud beskytte deres Dyd,) de fattige, de rige, (som giorde den første Mordmaskine) Golly, Marde unge, de gamle, alle sige de det samme som vi. De be let, Qvinoult, General Rossignol, Oberst Lefevre de Gud, at Bonaparte altid maae være seyerriig, og Louis ellers Brutus. (At Deeltagerne i de to sidste goddædig og altid give andre det Exempel, at skaane Mordanslag ellers ikke ere alle derunder, seer man; ven vore Koner, der næst den hellige Religion ere det kosttelig dømmes de af det i disse Dage foreslagne Criminal bareste vi have. Bonaparte vil komme tilbage til Æ tribunal. ") Bildhugger Cerachis og Medskyldiges gypten, om det er Guds Villie; han lod sig see i det Proces er alt begyndt for 2 Dage siden og skiøndt man er troede nogen ville være Defensor for dem, have te Land som et Lyn fra Himmelen og forsvandt ligesaa hastig, fordi andre Gienstande kaldte ham. Han dog 3 berømte Advokater offentlig anmeldt sig som villige dertil. J det første Forhør fragik Cerachi og gaaer altid derhen, hvor han kan være nyttig. Han Demerville deres forrige Tilstaaelse og angave den Ex gik med Kanonerne over Biergene og kom i det nødvendigste Øjeblik - og seirede (ved Marengo.) Vi deputerede Arena for Stifter af Mordet. vi takke og Gud, at han indgav ham at vælge Abdallah Tallien og Jsaard, ere befalede at arresteres i Toulon, for den Klage Overgeneral Menou har givet have takket Gud derfor og kaldet ham Guds SværdMenau til vor Regent, der har hans Exempel og hans Taler i sit Hjerte, ærer vor hellige Religion, over dem. a) Der skal dømme dem, som for Oprør, Sammen hader Uretfærdighed og Bedragerie og skaaner vore rottelse, Mord, Stratenrøverie og National Koner og fattige, aldrig glemme Bonaparte, at Æ godsernes Mishandling, tiltales.
Viborger Samler, 1801-01-26
Fra Armeen i Jtalien er gaaet en Coureer den gypten er hans Land og at dets Jndbyggere elske ham 30te Decbr., efter hans Ankomst hertil, meldes of og vente ham tilbage igien.
Viborger Samler, 1801-01-26
Wien den 7de Januar. Hele det keiserlige ficielt: at de franske have begyndt at sætte over Floden, Artillerie er opstiller paa Simmeringer Heden. Det Etsch. General Ondinot havde alt nedsallet med en marschere daglig Soldater her forbi, som enten søge gen Haand nogle keiserl. Kanonerer ved deres Kanoner, deres Regimenter, eller syge, der søge Hospitalerne; og taget 1 Kanon fra dem. En ny Coureer kom den længe, vil det vare, inden Orden og Krigstugt ind 10de Januar hertil fra Jtalien, han medbringer den at det ungarske Jnsurrections Kavallerie maae igien marschere til Ungarn. Universitetsbygningen her er nærmere Omstændigheder angives ikke. Men angaaende Slagene den 26 og 27de Decbr. finder sig ved Armeen. Fouragemangelen er saa stor, Tidende, at de franske ere komne over Etsch, men de gjort til et Meelmagasin; dog troer man ej Studenter, melder Onknot: at General Delmas den 25de gjorde ne bevabnes; men at Collegierne saart begynde. Li Angreb med fældet Bajonet paa de keiserl. efter Overgangen ved Mincio, de keiserl. stode paa Høiene af geledes er den almindelige Bevæbning og den hyppige Arbeiden paa Fæstningsværkerne her, ophørt, hvoraf Salionza; de fleste flygtede fra dette fortvivlede Angreb, og de der bleve, bleve nedsablede eller fangne.
Viborger Samler, 1801-01-26
man spaaer sig snart Fred. Begge Armeerne i OverGeneral Bisson og Cassagne angreb dem og ved Højen østerrig have trukken sig 10 Mile tilbage fra Forpost kjæden; neml. de franske over Enns til Lintz og Øster af Valegio og kæmpede i 2 Timer med 12000 ungarrigerne til Egnen af Wien. C. H. Carl giver daglig ske Grenaderer, indtil Gener. Moncey kom dem til paa Slottet Schønbrun (hvis underne deel er gjort til Meel= og Havre Magasin) stort Karsel. Hielp og fordrev de keiserl., der mistede 2 Kanoner, og 2000 Fangne, derpaa rykkede de franske mod ByMan siger, at Preussen af Hoffet her, er an en Valegio, hvor det atter kom til en haard Træfning: Byen blev erobret 3 Gange. Samme Tid angreb modet om, at mægle Freden.
Viborger Samler, 1801-01-26
Fra Linz klages gudsjammerlig over de franskes Gener. Lesuire Redouterne ved Borghetto. Mange Plyndringer og Paalæg. Bønderpigerne flygte flok brave franske faldt for Forskandsningerne; men da de teviis til den anden Side Donau, for at undgaa fortvivlede angreb dem anden Gang, kapituleerte den Soldaternes Karesser, og en Deputation har været her østerrigske Commandant, 2000 keiserlige bleve fang fra Lintz og klaget sin Nød for Keiseren, angl. de svære franske Paalæg; Grev Lehebach trøstede dem med, om Morgenen omringede Gener. Delmas Redouterne ne. Nu var Centrummet passeret Mincio. Den 27 at der inden faa Dage blev Fred.
Viborger Samler, 1801-01-26
London d. 2 til 9de Januar. Nyeaarsdag. om Salionzo; men de keiserlige lod det ej komme til Slag, men kapitulerede. 1000 bleve fangne. Kort blev Engellands og Jrlands Union proclameret med sagt: i disse 2 Dage mistede de kelserl. 28 Kanoner, 4 Stads. Kongen har sagt Parlamentet i en Tale, at Haubitzer, 8500 fangne, hvoribl. 60 Officerer og 2 hvis Uenigheden med Rusland ej bilagdes, ventede Fahner foruden døde og saarede.
Viborger Samler, 1801-01-26
London d. 9 - 13 Januar. J Liverpool, han Parlementets og Folkets Understøttelse til at forsvare de brittiske Rettigheder imod enhver Combination. har nu Regieringen ladet arrestere et russisk Skib med Lord Nelson reise til Portsmouth og heiser sit Admidets Besætning. (Dog menes der, at Hoffet vil inralslag. Lord Maitland skal kommandere en hemme gen Krig have med Rusland) Lord Nelson skal snart lig Expedition. Paa Themsen ligge over 45 Skibe afgaae til en hemmelig Expedition; Maitland ligesaa med meer end 400,000 Tønder Korn, og dog falde Men Sidney Smith skal, siger man, ej til Østersøen, Priserne ei. J den Brester Havn ere 12 franske Limen forbliver paa sin Post ved Ægypten, for at drive nieskibe seilfærdige.