Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-06-19
Continuations Forslag, Over Odensee Hees Deeling, saavelsom Oplysning over Hr. Hans Dreiers Betænkning i Av. Nr. 24. 11 Junii, der er Blaar i Øinene paa Indvaanerne. Til mit Forslag af 22 Mai sidstl. (See No. 22 (refererer ieg mig, som en uigiendrivelig Sandhed, at skal være og blive en herlig Nytte og Fordeel, for Fattige og Riige af alle Byens Jndvaanere, og til langt større Fordeel end jeg forhen har meldt; Thi ieg har alene gjort Regning paa 5500 Tdr. Udsæd paa alle Heederne; Men der er en langt større Strækning; Thi her er alt forfattet et Kort over Heedene af Landmaaleren hvorudi opmaalt 600 Tdr. Men udi dette Kort fattes endnu en Plæt Jord, som ei er opmaalt der vel udgjør 100 Tdr. og derover, nu regnes 1 Tde, efter Landmaalers Maal for 14000 Qvadrat Al. Byens Grund som findes er 17540 Rdlrs. Grundtaxt; Naar 700 Tdr. her udi divideres faaer enhver paa 25 Rdlrs. Grundtaxt 1 Td. Sædeland og overskyder saa 400 Rdlrs. Grundtaxt til Exercere=Pladsen, og naar ieg devid. 25 Rdlr. i 14000 qvadrat Al. giør det paa 1 Rdlrs. Grundtaxt 1ste Jord af 62 toniendeel Fanne langt og 1 Faun breedt. Vil nogen sige at 40 Rdlrs. Grundtaxt er for lidet til Exerceer=Pladsen og Veie igiennem Heeder ne, at hver kan komme til sin Jord, naar den bliver inddeelt i Broer, saa kan der legges til end 2 to niendeel Fanne af hver Rdlrs Grundtart som udgjør med de 40 Rdlrs. GrundTaxt 41377 syv niendeel Fanne til Exercexe=Plads og Veie, som jeg lader hver fornuftig dømme om det bliver ikke nok til dette Brug, saa beholder da hver paa 1 Rdlrs. Grundtaxt 1 ste. Jord 1 Faun bred og 60 Faune langt. Om det nu skulle indeeles i 6 Deele blev dog paa hver Sted, 10 Fanne i Længden, og i 3 Dele 20 Fanne lang og 1 Faun breed. (Men kunde og ikke de der har 1 Rdlrs. Grund faae deres Jord paa et Sted, som da kunde blive 2 Fanne breed og 30 Fanne langt, kunde de smaa Stkr. intet bruges O hvilken fattig Mand eller Dagleier der havde enten saadanne 6 eller 3 eller 1 ste. Jord til sit Sted, hvad vilde han ey glæde sig og arbeide derudi, og høste Frugt der af, forsig til ligesaa stoer Fordeel som de store Stæder af deres efter deres Stand. Heraf haaber ieg, at enhver Jndvaanere er og bliver overbeviist om den Herlighed og Nytte der kan flyde af Deelingen for alle Byens Jndvaanere saavel fattige som Riige. Hr. Dreiers heele Indgangs Tale synes at ville vi see, han er en stoer Orator. Og den gamle Maade at brende Kiør paa, at hvo der havde Kiør fik paa en Tiid for 3 Mk. 4 s. en anden 3 Mk. 8 s. og 4 Mk. 4 s. alt til Kæmner=Cassen, og de som ingen Kiør havde fik intet for deres Græs eller Grundtaxt. Da en maadelig Mand kunde faae 2. 3. 4. vel 5 til 7 Kiør paa (og Muncke=Møller med; Mueligt og da Hr. Dreier var Møller og boede der, ja endog efter Heeden var deelt og enhver fik Penge for sin Grund, endskiønt Møllen var ikke under Byens Jurisdiction) og derimod fik 2 a 300de og fleere Jndvaanere intet for deres Græs, det var retfærdig, ærlig og lige handlet for og imod den Fattige og Ruge, ikke saa Ret, Hr. Dreier, Det kan være ligemeget hvor Jorden er kommet fra, naar Byens Jndvaanere ejer den og hver har sin Part til sit Sted, efter sin Grundtaxt, eller hvad Absigt Forfædrene har havt ved Jndkiøbet; hindrer ikke den af Hr. Dreier saa kaldede nye Indretning for 20 Aar siden, og hvorledes Grunden var inddeelt til hver Sted, var mig ubevidst til 1760, da jeg blev Kæmner blev mig fortalt, og saae det anført i Documenter, at der var udgaaet et Kongelig Rescript 1737 da Hr. Dreier, var et lidet Barn, der havde henhvilt og af Magistraten paa den Tid blev bragt for Lyset, og Heeden inddeelt derefter. Dette kalder Hr. Dreier et utidigt Foster, som er skeet efter Kongelig befaling og de Indretninger Høie Øvrighed har gjort efter Tidernes Omstændigheder. Nu faaer da Hr. Dreyer at see til, hvem han faaer med at bestille, naar dette kommer for Lyset. Som ugrundet og unyttig Resonnements overgaaes hvad han anfører og Skatter og Jnddeeling efter Næring. Med hans Tankers Overeensstemmelse med mine, og hans urigtige Skridt, som han siger om det Hans Majestæt har befalet og Øvrigheden sat i Værk uden at lade Hr. Dreier eller mig vide et Ord derom. Her er den som har 230 Rdlr. paa sin iboende Gaard, og eier derforuden en Deel Stæder, ja den som har 200 Rdlrs, og ejer 100 Rdlrs. Grundtart foruden, endeel har 150 Rdlr. 140 Rdlr. 100 Rdlr. 90 Rdlr. ja mange 80 Rdlr. paa deres iboende Stæder, og endeel af dem, eier nogle Stæder foruden dem de beboer. Jeg derimod eier og har ei meere end 203 Rdlrs. Grundtart som er adspredt over heele Byen, der er mit eget; Thi hvad Enke=Cassen og andre eier er ikke mit, om end det er under min Administration og skal giøre Regenskab derfor, hvor af det høieste jeg ejer og beboer staar for 61 Rdlrs. Grundtaxt, et andet 35 Rdlr. de øvrige 20 Rdlr. til 10 Rdlr. a 6, 3, 2 til 1 Rdlrs. Grundtaxt, og her er den Skomager, der ejer meest ligesaa mange som ieg og andre Jndvaanere. Hvor vil han da hen med denne Beskyldning imod mig uden Grund, og saa usandfærdige Beretning; ja alle fik lige saa stoer Fordeel, som jeg efter deres Grundes Størrelse, enhver i sin Stand. Og vil Hr. Dreier, kiøbe mig alle mine Gaarde og Huuse af og betale mig dem, efter som de har kostet mig med Bygning, Reparation og Tab, naar de har staaet ledige uden Leyere, skal han i Dag faae dem og Fordeelen med Nytten, og ieg vil alligevel blive ved at arbeide paa Heedenes Deeling til almindelig Nytte, ieg faaer vel en anden Boepæl i saa Fald; og Capitalen maae end og blive staaende, naar han betaler mig paa Kiøbet 100 Rdlr. paa hvert Sted, et meere og andet mindre efter Stædernes Priis imod Obligation og Rente, paa det han ei skal undskylde sig for Penge, da strax Skiøder skal blive udstæd før Heeden bliver deelt. Det er ikke sandt, at Bagere og Kroemænd beboer de smaae Stæder, det er meest alt stoere Stæder, uden een Bager har kuns 11 Rdlr. GrundTaxt og Sielden Kiør paa Heeden, men i Aaclykken eller i Hr. Eilskovs Græs. De ringeste er fra 20 Rdlr. til 30, a 400 Rdlr. til 50 Rdlr. ja 140 Rdlrs. Grundtaxt; ligesom og Kroemænd, og der er ei mange som jo eier andre Stæder foruden paa 2 Rdlrs., 10, 50 til 66 Rdlrs. Grundtaxt. Hvor kommer Hr. Dreyer til at sige, at jeg har beregnet en Koes Græs for 5 Rdlr. 3 Mk. Af en Koes Græs som nu er 44 Rdlrs. Grundtaxt, naar Heederne bliver deelt, faaes paa 1 Rdlrs. Grundtaxt forhen beviist 60 Fanne Grund i Længden og 1 Faun Breed, er saa paa 44 Rdlrs. Grund 44 Fanne breed, naar en Koe faaer et Tøier paa 2 en halv Faun er 7 en halv Alen 15 Al. i omkreeds, bliver paa Agerens Længde 12 Sæt og paa Breeden 8 Sæt og 4 Faune giør det ikke over 100 Sæt at fløtte en Koe paa, om det var 5 Gange om Dagen var det saa ei 20 Dage. Naar det nu var Kløver=Græs, behøvedes kuns 3 Sæt om Dagen, kunde her saa ei fødes 3 Kiør paa den Grund, kunde da Græsset ei voxe i 11 Dage saa stærk at man kunde begynde paa først igien, kunde det saa blive meere end 11 Mk. for en Koe og dobbelt Mælk imod nu de gaaer løse, som hver Landmand maae tilstaae at de aldrig faaer saa meget Melk af en Koe naar den gaaer løs i bæste Auret, som naar den er tøiret i ordinair Græs. Hvor bliver nu denne Løgn af, see nu, min Ven, kunde 1 Koe ei fødes paa 20 Rdlrs. Grundtaxt, jo 3 Sæt om Dagen med ovenmeldte Tøier udgiør 16 Dages Føde inden man kom paa første Sæt igien, og altsaa 10 Rdlrs. Grund kunde føde 1 Koe inden man kom paa første Sæt igien i 8 Dage, og altsaa blev 12 Rdlrs. Grundtaxt en fuld Koes Græs en heel Sommer. Hr. Dreier er forført af sine egne Tanker, saa gid ingen troe ham. Der resonneres meget pro og contra om at faae Kiøerne fløt og vandet, og nogle meene, de kom til at holde et Bud for at passe det alene, som ville blive kostbar a. Men al denne Sværighed er læt hævet, vi har 4 Hyrder til Byen som alle har frie Huus og de to har Løn, om man ville bruge dem eller 2 til at ligge i Marken hos Kiøerne, for at fløtte og vande dem, naar de tog nogle af deres Børn til dem, kunde forrette det alt. Da de to nu alene faaer Løn 15 Rdlr. 2 Mk. kunde man give Hyrderne for hver Koe heele Sommeren 1 Mk. for 400 Kiør 66 Rdlr. 4 Mk. hvad var det, at man kunde igien spare paa en Pige, som nu, naar de gaaer ud at malke 3 Gange om Dagen og bliver borte og i Efteraaret mange Gange ei finder Kiørne, og hviler ved Leedenne nogle Timer, meest er giør andet end det samme; som da naar de ere skulle lede Kiøerne op, kunde gaae lige til at malke og paa en halv eller heel Time komme igien, ligesom Kiøerne nær og langt fra var tøiret, alt saadant kan læt bestemmes, naar Heeden er deelt, uden Sværrighed. Det efterfølgende og at faae Græs at leie er af lige saa vigtig Sandhed som forrige, da de smaa Grunde er just skildt fra de store, uden nogle faa, da 2, 3, 4, 8 til 16 smaae Grunde følger hver andre i Ligningen og derefter ligesaamange store før de smaae kommer igien, og naar de store begynder i Byens Rulle er en Strækning af dem og atter en Strækning af de smaae. Meener Hr. Dreier at man ingen Raad veed, naar han tilstaaer at der kand anles 2000 Tdr. Korn Aarlig paa den halve Grund muelig paa den 3die Part. Fordi de, der havde meest Grundtaxt, profiterede meest. Han faaer og meere ved Aalykke Gaarden som Forvalter eller Foged, end den der graver i Haven, eller vogter Kiør, hvorfor skal han og den ikke være lige i Løn, er de ikke Mennesker begge og tiener en Herre, et herligt Forslag, eller, Bagslag, Ligesaa daarligt er det at foregive at Korn=Prisen stiger ved det her aules meere Korn til og ved Byen end forhen, hvad skal da denne Pille til. Skal nu Kiøerne slaaes ihiel eller tørres i Maanen, naar Heeden bliver deelt, mon da intet Græs voxe paa Heeden at tøire paa, om den 3die Deel første Aar blev pløiet og saaet, giver da Grønlykken og Roers Skou, som nu er inde, der nogenledes er tilbereed med Kiøver intet Græs, skulle da ikke kunne tørres og fødes lige saa meget Qvæg paa Heeden, som der nu er paabrændt, ja vel meere til. Da 6 Skpr. Land efter Landmaalers Maal; naar det er god Jord, kan tage imod 1 Tønde Udsæd uden at blive saaet meere end ordinair, er altsaa Heedenes Jorder at beregne over til 900 Tønder Udsæd; Naar den var deelt er i mindste, Distancen der at tøire paa, hvor det ikke er brugelig for først til Udsæd. Er det Alvor, at Hr. Dreier, er saa bekymret for de Fattige, som ei er saa læt at troe, som at sige, saa vil ieg anvise Græs foruden at tøire i Maanen, Sandhed er god, der er maaskee intet. De indleier endeel Kiør i Aalykken og Hr. Eilskovs Enemmerker, der kan endeel blive forsynet. Og desuden beholder Byen Exercere Pladsen til Fællet, samt Hælte=Engen ved St. Jørgens Port hvor af nu faaes i Aarlig leie over 500 Rdlr., see til, den bliver udlagt til Græsbeed og deelt i 2 Skifter og Exercere=Pladsen det 3die Skifte. Kunde der da ventelig paa brændes 50 Kiør, at de fattige som ei kunde faae Græs at leie eller Grund paa Heeden at tøire paa (som dog er intet om) at de kunde dog faae Melk foruden at søge Bonden; som Bagerne har maat heele Vinteren i mange Aar, det de og siden kunde blive frie for. Og disse Græsbeeder kunde og indbringe over 90 Rdlr. Aarlig; thi paa den blev ingen Grundtaxt, men alle Pengene 11 Mk. af en Koe gik i Kiemner=Cassen, desuden har Cassen Aarlig af Stege Skippere. 50 Rdlr. af Skibhuuset 10 Rdlr. af de 2de Vognmands Lykker, 132 Rdlr. af 2 Stkr. Jord uden Vester Port 6 Rdlr. 2 Mk. af Seerstev Modehuuset 4 Rdlr. 1 Mk. 8 s. af 2 Stkr. Jord, som de 2de Bønder i Bulbro har inde 8 Rdlr., 1 stkr. i Snapindgyde 6 Rdlr. 1 Mk. 4 s. som vel kunde indtages til Heeden men var Synd for og imod disse Mænd, som er Borgem. Bønder til Navns; men Byens til Gavns, i det Byen har Aarlig af dem 14 Tdr. 2 Skpr. Landgilde=Bing, hvorfor Kiæmner=Cassen faaer i dette Aar a 15 Mk. Td. 35 Rdlr. 3 Mk. 12 s. og endeel Jordskylds=Penge, som siden min Tid er formeret fra 9 Rdlr. 2 Mk. 7 s. ved at et eller andet stykke unyttig Jord bliver indtaget af Byens omkring ved Vejenne og gives Aarlig Jordskyld af, er steget over 20 Rdlr. og kan formeeres Tiid efter anden. Saa at der kan blive en kjøn Skilling over 350 Rdlr. til smaae Udgifter af Kiæmner=Cassen; Men Kiæmmerens Løn 50 Rdlr. og vel 25 til 28 Rdlr. Brende=Penge for at brende paa Heeden, og siden i Sommeren ved Omskiftelsen at brende af og paa igien, som ieg havde medens jeg var Kiæmmer og en frie Hæst og 2 Kiør, dette gik bort og Jndvaanerne kunde spare dem; thi hvad der kunde faaes for de ommelte 3de smaae Græsbeeder var ei af stoer Værdie. Men Hr. Dreier, hvor er den Grundtaxt, som er saa ulige, at 20 Rdlr. har meere Grund end 80 Rdlr. denne Ulighed har jeg aldrig fundet i Byens Grundtaxt. Og den er jo opmaalt i det forrige Seculd af Kongelige Ingeniører efter Stædernes Beliggenhed i Gader, Stræder, efter Etagier og Bygningens Størrelse, vilde Hr. Dreyer at Stæderne skulle opmaales uden Huusenes Etagier og Størrelse, efter Pladsens Viide de ligger paa, det blev en herlig Opmaaling; jeg troer at det er at drømme og snakke om Ting, som alle giør, der intet veed, hvad de siger, og ieg har hørt anderledes Talle omaf den Sal. Borgemester Martfeldt, som havde den Jnd seende i saadanne Ting som ieg aldrig har fundet nogen Mand, i Odense har besiddet, nu over 32 Aar ieg har boet her, og af ham hørte jeg det var Usandfærdig, alt hvad der blev resoneret og Grundtaxtens Ulighed, og det samme troer jeg med. Nu er Grundtarten her ikke alene deelt i 5400 Dec le; men i 17500 Deele eller Pletter, og kan deraf giøres saa faa og mange som man vil, Thi det bliver først at bestemme, naar Landmaaleren er bleven antaget, og nogle af de kyndigste Landmænd (som ieg venter, mig Forlov at sige, da jeg har været en af Byens elegerede Mænd i 10 Aar at kunde tale et Ord med) blive paa Raad med Magistraten og Landmaaleren. Saa var det vel best at lade Heederne blive i to Dele, den stoere Heed for sig, og Roerskou og den Lille Heed med Grønlykken og Sygekrogen under ect, og at sløie alle øvrige Grøfter og planere dem til Pløielland; Thi det hindrede vel intet, at Auret var stort i Efteraaret naar Chreaturet skulle gaae løst. Seer nu, mine Venner; hvad for en hellig Mand Hr. Dreier ikke er, han har selv 60 Rdlrs. Grundtaxt og taler imod sin egen Fordeel og vil ei berige sig ved Næstens Skade; Ach hvor har han dog faaet denne store Hellighed og Retfærdighed fra, forhen har han vildet at 100de Jndvaanere fleere eller mindre skulle have paa Heeden og alle de øvrige skulle ei have noget for deres Græs eller Grundtaxt, naar de ingen Kiør holdt, enten de vare Fattige eller Rige, stemmer dette ikke herlig overeens med hans store Hellighed og Retfærdighed han anfører; Alle Byens Jndvaanere har Aarsag at tage Hatte af for ham med dyb og ydmyg Helsen og takke ham for sin Ærlighed i at advare dem for den Skade og Tab der var og blev ved Heedernes Deeling, og den Forførelse Møller havde i Sinde med sit Forslag at føre Folk bag Lyset til. Hvor herlig er Hr. Dreiers Betænkning pyntet. Mon han intet have i Sinde at blive Borgemester med Tiden, og vente paa at komme til at hærske over Heeden, som det har skeet i gamle Dage, og faae Byens Casse fat, for at commandere over den, som de afdøde gamle Magistrater i fordum Tid, hvoraf de adskillige skadelige Processer og anordnede Kongelige Commissioner er kommet, som Byen til denne Dag smertelig maa føle. Det er nok i denne Materie og ei værd at svare paa alle hans urimelige Indfald. Men at Heeden bliver deelt, skal og maa blive en Herlighed, som ieg haaber er lagt klart for Dagen, naar mit første med dette Forslag grundig overveies; Thi hvad ville her ikke aules foruden Korn Foder og Høe til at foere Kreaturet med om Vinteren, som nu mangler og maae kiøbes af de Fattige og Middelmaadige Jndvaanere der til deres Nærings Brug skal holde Hæste og Kiør, og endda derforuden sælge i Foertrang til Landmanden, hvilket Faaborg Bye er et Levende Vidne om, der og har havt Heeder, i vores Levetid og da er kunde holde meere til Byen end 90 Kiør og havde ligesom vi ikkun maadelig Græs og slet Føde efter St. Knuds Dag, der efter har de faaet Heeder ne deelt til hvert Sted og auler nu Herligt Korn Foder, og Høe, og kan paa det halve ved Jordens Forbedring nu holde 180 Kiør i Tøyer og have dobbelt Melk imod, som da de gik løse paa Heeder, som her er levende Vidner om og Borgemesterens Attest saa vel som andre fornemme Jndvaaneres kan bevise, der har levet forhen, da de vare Heeder og endnu lever og har høstet Frugt der af ungefær, 20 Aar. Og jeg er vis paa at Høye Øvrighed og vores Magistrat gjerne vare enge med, naar de kunde komme, det afstæd for andres Fordomme og Snak, Thi de har selv ei Jndseende i Land=Væsenet, ei heller er det at prætendere af dem som deres Forretninger ei heller tillader dem at anvende Tid paa, saa meget veed jeg, at Borgemesteren intet er interesseret; Thi ieg har i nogle Aar været ved Qvægets Jndbrænding og har hørt, han reent har vægret sig ved at tage imod de 8te frie Kiør, som hans Formænd har havt for ham, og jeg har selv nødt ham til at tage imod dem, som ieg holt for en billighed at saa længe det blev i den Tour, som det var, og han havde Byrden ved Jndbrændingen og videre ved Omskiftelsen; burde han intet at miste noget af det som hørte til hans Embede og hans Formænd havde havt; Men ieg maae give ham det Vidnesbyrd, at hvad han da tog imod, gav han bort til fattige Enker her i Byen, ieg har og mange Gange talt med Borgemesteren, paa Heeden om dens Deeling. Og forestillet den Fordeel og Nytte, der blev for enhver, og det sidste jeg talte med Borgemesteren, om at faae Heeden deelt var nu i Martii dette Aar, da svarede han mig: at han var intet der imod og han indsaae vel at det var til Fordeel for enhver, og til Heedens Forbedring og lovede og at ville lægge Haand paa Arbeidet med i denne Sommer, siden Heedens Forpagtning udløb dette Aar, naar Forslag blev indgivet. Og det kan jeg og vidne om den ældste Raadmand jeg talte med derom efter mit første Forslag var publiceret, som ieg og sant villig og aldrig ville have det mindste af det indhægnede stykke Jord ved Roers Dams=Kumme, som ieg foreholdt ham at det var ubilligt at skille ham derved for sin Levetid, for de Bekostninger han havde gjort derpaa, men at han kunde bruge Jorden for sin Levetid, naar den var opmaalt; hvilket han reent afslog, og vilde intet forlange noget deraf. Men tage sin Lod hvor den faldt; Saa at jeg er vis forsikkret og Magistraten gjerne er enige med, naar det staaer, til dem, og de ikke af andre tilbageholdes. Og da jeg haaber alle og enhver her af er overbeviist om den herlige Nytte, og De Herrer Magistrater seer en Plan saaledes her fremlagt, at de vilde behagelig lægge Haand paa Arbeidet og holde en Forsamling og der til lade sammenkalde de fornuftigste Landmænd hvor af vel endeel findes iblandt de E legerede Mænd, og andre af Jndvaanerne, som i Landvæsenet er kyndige, for at antage Landmaaler og overlægge Sagen og bestemme Tiden, naar Opmaalingen kan begyndes. Og skulle nogen Hindring findes herimod, saa vil jeg bede alle Jndvaanerne Høie og Lave, som indseer Nytten og Herligheden af Heedens Deeling, at de ville behage at besøge mig, for at være enige med at underskrive en Memorial til Hans Majestæt for at udvirke allernaadigst Resolution og Bevilling at faae Heeden deelt efter Grundtaxten til hvert Stæd, som i mine Tanker naar Magistraten og Byen var enige, er behøvedes; men kunde iværksættes efter de udgangne Anordninger, jeg søger ikke min Fordeel eller Nytte mere end den fattigste Dagleieres og den rigeste Mands. Men heele Byens vel og at Hans Majestæts allernaadigste Forordninger og befalinger og Landvæsenets Forbedring maatte iværksættes, da jeg vil vente alle Patrioters biefald og Assistance. Thi Hr. Dreiers Betænkning er under Retfærdigheds Maske indsvøbt med den Kiortel Egennyttighed, som han vilde sige, der er intet andet i Møllers Forslag, end han søger sin egen Fordeel uden Beviis, som og er mig og hvert Menneske tilladt paa en retfærdig Maade, som han vil giøre til en Uretfærdig, for at forvilde alle Folk og hindre dem fra det som er deres eget Gavn og Nytte, ja denne Egennyttighed som Hr. Dreier kalder den, er efter Guds og Kongens Lov og Villie, og til heele Byens og hver Mands Vel. Vil nu Hr. Dreier giøre mig dette Forslag til Løgn, saa maae han tage saa mange kloge Høns, der og kan giøre i Nelder, til Raad han vil, og saa forsøge det, siden han intet har agtet min P. Script. under Forslaget i Avisen Nr. 22.