Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-24
J samme Maanedsskrift læses en Skrivelse fra Flensborg angaaende Olies Tilberedelse i den Egn, som i de senere Aar er bleven en vigtig Jndustriegreen. Den afdøde virksomme Kjøbmand A. Christiansen denfor har i Aaret 1800 sammesteds anlagt den første Oliemølle. En du lig Møllebygger fra Friedrichsstadt forfærdigede dette Værk, som i sit Slags skal være meget fuldkomment. Til at anlægge Oliekummer under Jorden, hvori Olien opbevares, lod Christiansen, komme en saakyndig Muurmester fra Holland. Hans Exempel fulgte 1809 Kjøbmand P. C. Suhr. i Flensborg, der lod sin skjønne Bankebygmølle indrette til en Oliemølle, og som i denne Tid endnu desuden ved Siden af sin Veirmølle lader i samme Øiemed bygge en Hestemølle. Paa Frigodset Kielsenge, der ligger meget smukt paa den østlige Side af Flensborgs Havn, ligge for Staden, lade de nye Eiere, Kjøbmændene R. Jnqversen og J. P. Schmidt jun., forvandle en for mange Aar siden paa dette Gods opbygt Bankebygmølle til en Oliemølle. Kornmøllers Forvandling til Oliemøller er vel for største Delen en Følge af ugunstige Handelsconjuncturer, men som i og for sig kunne blive velgjørende for Landet. Fordum vandt Kornmøllernes Eiere betydeligen, formedelst Korn varers Afsætning; men nu derimod kan Kjøbmanden have større Fordeel af Oliemøllerne, og forvandler dem derfor dertil. Unægteligen er i vore Dage Oliens Tilberedelse en meget rig Naringsgreen, og derfor en værdig Gjenstand for Kjøbmandsspeculation. Men en vigtig hindring for denne nyttige Jndustriegtens Udbredelse er Mangelen paa de dertil fornødne Møllestene. Vel er den indenlandske Granit, som man hist og her træffer, tjenlig til dette Brug, men disse Stenes Transport, der sjelden findes paa det Sted, hvor de skulle bruges, er forbunden med store Vanskeligheder, fordi de, naar de have den tilbørlige Størrelse, ere af stor Vægt. Den forhennævnte Kjøbmand Suhr lader hugge Stenene til sin ny Mølle af en Klippe 1 1/2 Mile fra Staden, og har allerede en saadan Steen liggende ved sin Mølle, en anden langt større Steen søger han nu at lade henbringe til sit Bestemmelsested. At denne Steens Transportering hidtil endnu ikke lykkedes, er ei at undres over, naar man betænker, at den veier 20,000 Pund, eller ligesaa meget som 100 Tdr. Hvede, og en lang Strækning af den Vei, den skal føres, bestaar af Torvegrund. Ligesaalidet kan man undres over, at en Fragtfoermand fra Kiel har forlangt for at hente den 150 Rdlr. S. H. C. Paa Grund af disse Vanskeligheder for at faae Stene af tilbørlig Størrelse for Øllemøllerne, søger man nu at give disse en saadan Jndretning, at de store Stene ganske kunne undværes. Men denne Indretning skal ikke være saa fuldkommen som den sædvanlige. Jøvrigt burde Landmændene i Slesvig i denne Tid lægge Vind paa at dyrke oliegivende Planter, da Kornpriserne ere saa lave, især naar flere Oliemøllers Anlæg kunde befordre Afsætningen af Hør= og Lin frø. J den østlige Deel af Wagrien dyrkes meget Hørfrø, og der gives her Godser og Landsbyer, hvor det regelmæssigen faaes som den første Sæd. Men høist beklageligt er det, at de Egne, hvor det meste Hørfrø avles, mangle i en stor OmkredsOliemøller. Neustadt var det Sted, som ganske egnede sig til et saadant Anlæg. J hele den øst lige Deel af Hertugdømmet Holsteen, hvor i gode Aar lettelig 30,000 Tønder Hørfrø kunde avles, findes kun 2 Oliemøller. Efter Forlydende anlægges nu paa det landgrevelige Gods Panker en Oliemølle, der ganske kommer til at ligge paa sit rette Sted. J Segeberg vilde i Sommer en drivtig Privatmand anlægge en Oliemølle i Forening med en ny anlagt Kornmølle, men af Mangel paa Understøttelse kunde han ikke fuldføre sin Plan Slesvig d. 20 Dec. 1811. En Kgl. Postsæk, som befordredes imellem Sønderborg og Flensborg, er for kort Tid siden bortkommet ved en Kroe, og de hidtil anstillede Undersøgelser, for at opdage den, have været frugtesløse. - - Fyrværker Matthiessen i Kjøbenhavn har faaet en Kgl. Bevilling paa 6 Aar til at give offentlige Fyrværkerier i Hertugdommerne for Betaling. Vi kunne altsaa vente at see vore Forlystelsers Antal forøget med en ny, der i det Hele ikke ofte har havt Sted her i Landet, naar man undtager Altona, hvor man jevnlig har seet smukke Fyrværkerier, men som vare foranstaltede af udenlandske Konstnere.