JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J Algier har en Fægtning fundet Sted imellem Franskmændene og nogle arabiske Horder, i Anledning af, at disse havde overfaldet nogle Høvdinger, som havde indfundet sig hos Hertugen af Rovigo og indgaaet venskabelig Forbindelse med ham. De franske Tropper lode sig ikke nøie med at ødelægge disse Røvere, men nedsablede ogsaa deres Qvinder og Børn. Udenrigsministeren skal bestemt have erklæret, at der aldrig har været Tanke om at tilbagegive Algier, og man anseer det, som en Stadfæstelse heraf, at Marschal Clauzel staaer i Begreb med at reise til Algier, for at tage sine der kjøbte Besiddelser i Øiesyn, og agter at føre med sig omtrent 200, især tydske Colonister, der tales nu ogsaa om, at det bliver Alvor med Expeditionen til Constantineh, og at Regjeringen vil søge at bevæge Clauzel til at overtage sig Commanden. - Bladet Constitutionel af 24de April indeholder yderst paafaldende Efterretninger om en Coalition imod Frankerig og en forestaaende Krig, hvis Øiemed skulde være en tredie Restauration, til Fordeel for Ludvig d. 19de, (Hertugen af Angouleme) eller Henrikid 5te, eller Hertugen af Reichstadt. Den vil rigtignok ikke borge for disse Efterretningers Rigtighed, men paastaaer dog at have dem fra en god Kilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Cholera. J Paris er Sygdommen nu betydelig i Aftagende: fra d. 24de til 25de April døde kun 247 Mennesker. Mange anseete Personer nævnes iblandt dens Offere, og iblandt de Angrebne anføres nu ogsaa Marschal Lobou.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
De sidste Bulletins om Hr. Perrier lyde meere beroligende, og Grev v. Argaut, som var saa haardt angreben, er nu ganske uden Fare. Rig ny og Sebastiani ere fuldkomment restituere¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
de. Sygdommen udbreder sig endnu i Departementerne, men vedligeholder der sin temmelig milde Charatter. J Lyon seer man den med Bekymring imøde, baade fordi Stadens Smudsighed, Armod og Elendighed lade befrygte stor Ødelæggelse, og fordi man har Grund til at ængstes forRædselsoptrin af Pøbelen. Et meget betænkeligt Sygdomstilfælde er allerede forefaldet, og mange Familer ere flygtede til Schweiz. J London, forekom d. 21de April kun 15 nye Choleratilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J Hallie holder den sig endnu, og i Berlin begynder man at frygte for, at den skal komme igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Blandinger. Hertugen af Reichstadts Sundhedstilstand, giver Anledning til Bekymring. Han skal have ønsket at tilbringe et Par Maaneder hos sin Moder i Parma; men det skal være ham nægtet, deels fordi man frygter, at Cholera snart ville hjemsøge Jtalien, deels, og maaskee fornemmelig, fordi man er bange for de Virkninger, den saaledes opfriskede Erindring og Faderen kunde frembringe hos de urolige Jtalienere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
De berømte Rotschilders Moder, som endnu lever i en høi Alder, boer i Jødegaden i Frankfurt i en ussel Hytte, hvilken hun paa ingen Maade vil forlade. Hun siger, at hun i denne Hytte har seet sine Børn blive rige, og hun med ner, at Guds Velsignelse vil forlade hendes Afkom, dersom hun af verdsligt Hovmod forlader den ringe Bolig hvor hun har bragt sine Sønner til Verden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn, d. 30te April. En Additionelact til de imellem Danmark og Rusland endnu gieldende Tractater er afsluttet ved de dertil Allerhøist udnævnte Befuldmægtigede. Den angaaer Danmarks Handelsforhold til Storfyrstendommet Finland og Hertugdømmet Curland, hvilke Provindser paa den Tid, da den sidste gjeldende Handelstractat imellem Danmark og Rusland sluttedes, ikke hørte til det russiske Keiserrige. Denne Additionelact er dateret Kjøbenhavn den 14de October 1831, og underskrevet Krabbe Carisius og Paul Baron von Nicolav. Efter dens Ratification er den nu publiceret. Den ene Recensent i Ltteraturtidenden af Skriftet: Allebet das Treiben der Zeldten in Kopenhagen" har af samme optaget Jndholdet af den af Hr. Stiftsprovst Clausen afgivne Erklæring paa Hr. Vishos Forespørase, angaaende Magister Lindbergs offentlige Anklage, hvori Hs. Høiærværdighed med Værdighed og Frimodighed, i sit eget og sine fornærmede Embedsbrødres Navn, blandt andet udtaler sig saaledes: "J den christelige Kirkes Navn, som Vi tjene, protestere Vi imod den Ret, som Magister Lindberg med en Frækhed, hvis Lige Kirkehistorien neppe vil kunne opvise, anmasser sig at dømme O- og erklære Os, efter sit eget Godtbefindende, for falske Lærere, som ville forføre deres Menigheder. Denne min høitidelige Protest nedlægger jeg for Samtiden og Efterverdenen; thi Vi skylde vort Kald og vort Minde, at bringe den til begges Kundskab." (Hemp. Av., Amtmandskabet i Rendsborg har udsat en Belønning, af 200 Rdl. for Opdagelsen af Gierningsmanden til Mordet af et, i en afsides Egn af Kirkesognet Schene feldt fundet Liig af en, ved tvende Skudsaar dræbt og udentvivl udplyndret, ubekjendt Mandsperson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Gartner Gotsche i Slagelse finder sig foranlediget til, i Avisen at bede den Uforskammede, der har udspredt det lognagtige Rygte om ham: "at han skulde hos en Mand der i Byen have lagt Ærter, der ere voxede nedad, istedetfor op, lægge Baand paa sin Klaffertunge, da han ellers seer sig nødsaget til at sagsøge ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Committeen for Væddeløb i Fyens Stift bekjendtgjør under 27de April, at da Summen af de forskjellige antegnede Bidrag nu andrager 2,000 Rbd., og da Odense By har skjænket fri afbenyttelse af Plads til Løbebane, saa agtes Væddeløb afholdte ved Odense i Begyndelsen, af Septbr. Maaned d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Odense, d. 1ste Mai. Paa den senere Tid have J. debrande været imod Sædvane hyppige her i Egnen. Saaledes brændte i Tirsdags to Gaarde og et Huus i Jordslev (Otterup Sogn, Anner til Schebye, paa Sletten. Næste Aften saaes Luerne atter hvirvle i Skye paa den østlige Kant af Byen, og var det da i Agedrup (Anner til Kiølstrup), trefjerdedeel Miil herfra, hvor to Gaarde ligeledes lagdes i Aske. J den ene Gaard brænde te efter Sigende 9 Creaturer og i den anden hele Bohavet. Jgaar Aftes maatte Sprøiter og Brandfork herfra atter paa Landet. Denne Gang var Jlden Vester paa den saakaldte Røde=Mølle ved Langensøe, som afbrændte. Skulde disse hyppige Jldebrande være mere end tilfældige, vil der vist fra Ovrighedens Side blive gjort Alt. for at komme efter Sammenhængen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Forleden Dag blev her annammet en Neptuns Søn, som var kommet iland fra et svensk Skib, og gjorde Profession af at praktisere Tøi til sig i Kramboderne, uden enten at prutte eller betale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J Maribo har en Sladderhank bragt det Rygte i Omløb, som Nogle vare svage nok til at troe: "at Usurpatoren Don Miguel var med Skibet Communitationen ankommet til Nysted i Lolland." – Gud frie Os! (Hemp. Av.) Den saa betydelige Thor Stratenske Kobber, og Messingfabrik ved Flensborg, var i den sidste Tid gaaet tilbage formedelst adskillige Tab, Eieren havde lidt, og henimod Tre Hundrede Mennesker stode Fare for at vorde brødløse. Nu have Dhrr. Consul Funke, Over- og Landretsadvocat Sinsen og Kjøbmand A. F. Hass, i Flensborg, ikke blot paataget sig, men ogsaa allerede begyndt, Administrationen af dette for vor Egn saa vigtige Værk, og med Glæde høre vor Byes Jndvaanere Larmer, af de vældige Kobberhamre. Man nærer den største Tillid til disse tre Mænds Jndsigt og Virksomhed og man kan sikkert vente et heldigt Udfald af deres forenede Bestræbelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Landsoverretten i Viborg har dømt 2 Bønder, som for Fode havde nedhugget af sine Skove, saaledes: Gaardmand Jens Pedersen den Ældre af Monberg bøder aarligen 16 Rbd. Sølv til Kongens Kasse, indtil han godt, gjør at have til Skovs Opelskning indtredet 3 Tdr. Land af den af ham for Fode omhuggede Skovstrækning, eller et andet ligesaa stort til Skovdyrkning ei forhen bestemt Areal, og siden 3 Rbd. S. aarligen, indtil han godtgjør at den unge Skov paa den indtagne Strækning har naaet en saadan Vært, at den, om den endog var uindhegnet, ei af Kreature kan beskadiges. Desuden i Bøder og Sallair 105 Rbd. 3 Mk. 14 s. samt Værdien af 6 Favne Brænde. Gaardmand Hans Julunsen af Nim bøder 112 Rbd. S. aarligen, indtil 14 Tot 3 Skp. ere indfredede, og aarligen 56 Rbd. S., indtil den unge Skov har opnaaet den Vært, som oventil er anført. Tillige maa han betale Procesomkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Ved Tallotteriets 1363 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 15. 57. 36. 34. 59.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Ribe. Anlediget ved det Rygte, der anføres i Hr. Cancellieraad Hempels Avis No. 74 at Typhus tager Overhaand i Ribe finder jeg det Pligt at bekjendtgjøre: at Sygdommen (Typhus) fra Slutningen af Febr. d. A. indtil nu ikkun har viist sig smitsom i 6 Familier hvor Omstændighederne: Mangel, usunde Vaaninger, grovere Diætfeil a. have befordret dens Contagiøsitet - og sporadisk hos 6 Jndividet hvor den ikke meddeelte sig til andre - samt, at i de sidste 14 Dage intet nyt Sygdomstilfælde af ovennævnte Art er anmeldt og at, ligesom de angrevne Huse alletider have været kjendeliggjorte ved paaslagne Sedler, saaledes er der af Øvrigheden føjet Anstalt til, at den eller de først Angrebne, ifald Sygdommen atter viser sig i saadanne Familier, som ovennævnte, afsondres fra de Friske og erholde fri Eur og Pleie paa offentlig Regning. - Denne min Bekjendtgjørelse haaber jeg vil oplyse det Overbrevne i ommeldte Rygte. Ribe Stiftsphysicat d. 4de Mai 1832. Randrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Prædikanterne. I Domkirken: 2den Søndag efter Paaske, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J Cathrine Kirke s. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Døbte: J Domkirken, den 29de April, Avlsbruger, Christen Andersens Søn, Jens Lauritzen Andersen. Fadderne P. Christensens Kone af Østervedsted, Pigen B. M. Clausen, Gnedkermester P. Ussing og A. Nielsen af Østervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Begravede: Paa Domtirkens Kirkegaard, den 25de April, Kleinsmedmester Peder Jørgensen Kieldahl. VIIISSFT.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Et stort hvidt cambrings Heeltørklæde er for nogle Dage siden tabt paa Gaden; Finderen bedes at aflevere det paa Adressecontoiret, mod at erholde Findeløn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Fra Landhuusholdningsselskabet. I Forbindelse med Selskabets Bekjendtgjörelse af 14de d. M. angaaende de indkomne Besvarelser paa Spørgsmaalet. om den til Hesteavlens Fremme hensigtsmæssigste Anvendelse af den Sum, som hidtil er brugt til Præmier for de bedste Hingster, kundgjøres, at Forfatteren til den anden af de fortrinligste blandt Besvarelserne, og som af Selskabet tilkjendtes Accessit, er Ritmester i LivRegimentet Curasserer C. v. Paulsen. hed de Herrer Forfatteres Tilladelse besörges. de to kronede Afhandlinger udgivne af Selskabet. I Landhuusholdnings-Selskabets Secretariat, d. Hald. 30te April 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
at den til den 9de dennes berammede Auction hos Enkefrue Kjeldskou i Skodborghuus Controlleurbolig over Ind= og Udboe m.v., formedelst indtruffen Forhindring først afholdes Mandagen den 21de Mai næstkommende Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Endrupholm den 3die Mai 1832. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
J afdøde Proprietair Lauritz Laurbergs Boe af Nørkier i Rønberg Sogn bliver Onsdagen den 30te Maii førstkommende Formiddag Kl. 9 foretaget en Stiftesamling paa undertegnede Skifteforvalters Contoir, hvorunder Bestemmelse agtes taget om alt hvad der ikke hidtil er vedtaget og afgjort in specie med Hensyn til de i Boet anmeldte Fordringer. Ved denne Samling vil Boet tillige om mueligt blive optaget til Slutning Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. af 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning med Tilføiende, at de Udeblivende maae ansees at samtykke i alt hvad der af de Mødende med Stifteretten vedtages og besluttes. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 28de April 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Følge Amtets Ordre bliver det Christen Jensen, Resens Enke forhen tilhørende Huus Gildbergrog kaldet i Borberg Sogn, Hierm Herred, Ringkjøbing Amt, med paastaaende Bygning og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. trefemtedeel Alb, som er tildømt den Kongelige Kasse for resterende Skatter, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Hierm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie i Huset selv, saaledes: 1ste Auction Fredagen d. 8 Juni næst) hver Dags For 2den Auction Fredagen d. 22 s. M. ) middag Kl. 11. og 3die Auction Løverdagen d. 7de Juli Formiddag Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Plakaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 27de April 1832. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Da Concursen er kjendt over Søren Sørensen, Stoorgaard i Fohl hans samtlige Gods og Formue, thi indstærnes hermed paa Rettens Vegne og i Følge Bevilling af den høikongelige Sleswigske Overret a. a. 24de April d. A., Alle og Enhver, der formene at have nogen lovlig Prætension og Tiltale til benævnte Concursmasse ved Straf af deres Rettigheders Fortabelse, extranii under en med behørig Fuldmagt forsynet procuratoris ad acta Beskikkelse, at melde sig inden 6 Uger i Justitiariatet, at forevise de Brevskaber de grunde deres Angivelser paa in origine og hoslægge Professionsprotocollen sidimerede Gjenvarteer deraf Hvorefter p. p. Haderslev udi Gramm og Nübbel Justitiariat den 28de April 1832. Schrader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved Under og Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter nu afdøde Vertshuusholder Graves Hemmed og denner tidligere bortdøde Hustrue Maren Nielsdatter her af Byrn indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii til for mig som Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres paa berørte Boe, havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe den 27de April 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Efter den under Skiftet efter afdøde Vertshuusholder Graves Hemmed tagne Bestemmelse, bliver følgende heri Byen beliggende Eiendomme, dette Stervboe tilhørende, nemlig Stervboegaarden No. 44 i Steenboegade, med Udskiftningsjorder i søndre Forte, og et Stykke Land i Nyehede i Lodden No. 19, samt endelig et Stykke Jord i Sorgesig vesten Veien, stillede til 3de offentlige Auctioner Tiirsdagene den 29de Mai, den 12te og 26de Juni næstkommende hver Dags Formiddag Kl. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den 3die Auction i Stervboegaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som vedkommende Pantecreditorers Efterretning. Ribe den 27de April 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Dampskibet Dania!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-04
Afgaaer fra Kjöbenhavn til Helsingøer, Aarhuus, Bogense og Fredericia, Mandagen den 7de Mai Eftermiddagen Kl. 1 præcise, retourerer fra Fredericia den 10de Mai Morgenen Kl. 6 præcise, og fortsætter saaledes sine Reiser ugentlig hver Mandag fra Kjöbenhavn og hver Torsdag fra Fredericia til Udgang af September Maaned. Betalingen er som forrige Aar, og skeer Indskrivningen i Fredericia hos Undertegnede. B. Bruun & Sön.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
aller. Kongelig. privilegerede. naadigst. tiftsRibet. Avis, Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar! Tirsdagen den No. 37. 8de Maji. ved N. S. Hypoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Man mærker i Paris, at Hr. Casimir Perrier ikke længere staaer ved Roret, og selv hans Modstandere begynde nu at erkjende og savne hans store Egenskaber. Kongen har viist sig meget bekymret for ham, og det gjorde et heftigt Jndtryk paa hans Majestæt, da Dr. Broussair for kort Tid siden erklærede, at der kun var lidet Haab tilbage. Hr. Perrier har været yderst haardt angreben, og de jevnlig indtræffende Anfald af Vanvid have stundom været saa heftige, at man nødtes til at binde ham. Jngen uden Lægerne kunde faae Adgang til ham, saameget mindre, som han i delirerende Tilstand, fremførte mange Ting, der ingenlunde egnede sig til at blive almindelig bekjendte. Siden d. 27de April er en væsentlig Forbedring indtruffen, og han ansees nu for at være uden Livsfare. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
da der selv under de heldigste Omstændigheder vil medgaaer et halvt Aars Tid, inden han bliver i Stand til at overtage sig Forretninger: saa vil det blive nødvendigt, at gjøre Ende paa det ministerielle Jnterim, og Pariserbladene have meget travlt med at organisere et nyt Ministerium, som de besætte, snart saa, snart anderledes. Hidtil har Marschal Soult bestyret de nødvendigste Anliggender og arbeidet næsten hver Aften med Kongen. Marschallen nævnes ogsaa af nogle Blade, som den, der er bestemt til Hr. Perriers Eftermand. - Constitutionel forsvarer sig imod de Beskyldninger for Lettroenhed, som gjøres den af andre Blade, i Anledning af den sidst anførte mærkelige Efterretning om en Coalission imod Frankerig. Den forsikkrer at have øst denne Efterretning af en Skrivelse til en Deputeret, som selv har sendt denne til Redactionen, hvor den endnu er at finde. Skrivelsen er undertegnet, hedder det videre, og man behøvede blot at nævne Forfatteren, en Franskmand, der i Udlandet beklæder en høi Post, for at være fuldkommen retfærdiggjort. Constitutionel har fundet sig saa meget mere beføiet til at publicere denne Sag, som den til samme Tid har modtaget ikke blot dermed overeensstemmende Efterretninger fra London, men ogsaa en høi Statsmands Forsikkring om, at han ansaae disse Efterretninger for sande, eller dog meget sandsynlige; thi de daglig indløbende Beretninger fra alle Landets Engne og Carlisternes Kjethed tydede øiensynlig hen paa, at de ventede Understøttelse af en udenrigs Coalition. - J Metz have været urolige Optrin, som ikke skulle være dæmpede uden Blodsudgydelse. Fra Toulon er entelegrafisk Depesche indløben, hvis Jndhold er ubekjendt, men som har foranlediget, at der er afsendt øieblikkelig befaling til i muligste Hast at udruste flere Krigskibe. - Man begynder atter at frygte for Folkestemningen i Paris. Polakken 3 a ba og Jtalieneren Mirandolli, der, som man vil erindre, ere beskyldte for at være Formænd for en bonapartistisk Sammensværgelse, ere nu frikjendte, efterat have siddet 5 Maaneder i Fængsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
Belgisk hollandske Anliggender. Disse begynde atter at faae et forvillet Udseende. Skjønt Preussen og Østerrig have ratificeret, og Rusland formodentlig vil følge dette Exempel, er man dog, hedder det i et Brev fra Amsterdam, ikke kommen videre i den belgiske Sag; thi Holland vil aldrig godvillig give sit Samtykke. At dette virkelig er saa, kan man skjønne af de endnu stedse med Jver fortsatte Rustninger og Troppebevægelser. Privat Breve fra Brussel fortælle, at van de Weyer har overbragt Kong Leopold de Modificationer, som Østerrig og Preussen ønske indførte i Tractaten. Som saadanne nævnes følgende: at Belgien skulde aftræde hele Luxemburg og en Deel af det Limburgske, tage imod en høiere Andeel af Statsgielden og give Slip paa den fri Skibsfart. Kong LeopoldsPrivatagent i London, Friherre v. Stackmarskal i et Brev bestemt have erklæret, at Talleyrand og Palmerston ville underskrive dette, ja Alt, hvad det skal være, for blot at faae en Ende paa Sagen. Anderledes lyder en Skrivelse fra Paris af 27de April, som beretter, at den franske Regjering har besluttet at hjælpe den belgiske Konge, og omtaler det Rygte, at en polsk Legion skal sendes til Belgien, fordi man har faaet Vished om, at 6 til 7000 Preussere tjene i den hollandske Hær. Hr. Thorn er endnu bestandig i Fangenskab, og Kong Wilhelm synes ikke at ville beqvemme sig til at give den forlangte Erstatning, uagtet de alvorlige Forestillinger desangaaende, og uagtet Hr. Robiano i det belgiske Senat har erklæret denne Sag for saa vigtig, at Spørgsmaalet om den hele belgiske Revolutions Retmæssighed er indbefattet deri. Maaskee Kong Wilhelm just ogsaa derfor vægrer sig; i det Mindste skal han paa Sir Robert Adairs Reclamation have erklæret, at han ingen Erstatning vil give, fordi han ikke har handlet anderledes, end han var beføiet til ifølge de Rettigheder Wienertractaten hjemler ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
Portugisiske Anliggender. En engelsk Fregat, som forlod Mader a d. 10de April, har bragt den Efterretning til Portsmouth, at Admiral Sartorius siden 1ste April har krydset med en Escadre omkring Øen og holdt den i stræng Blocadestand. Man troede at Blokaden ville blive erkjendt af Storbrittanien, og ventede, at dette vilde have stor Jndflydelse paa Øens Beboere; som kun vare provianterede for 2 Maaneder og blandt hvilke desuden stor Misfornøielse herskede. Den første Aften efterat Expeditionen havde viist sig, var der Opløb i Hovedstaden, og man holdt det næsten for en afgjort Sag, at hverken Militsen eller de regulære Tropper vilde holde Stand, dersom D. Pedro personlig viste sig. Don Miguels Expedition til Madera ankom d. 5te Marts, landsatte Tropperne d. 6te og afseilede igjen d. 7de. Alle Skibene ere lykkelig komne tilbage, paa eet nær, som formodentlig er faldet i D. Pedros Hænder. - Kongen af Spanien skal have gjentaget sin Beslutning, at hjælpe D. Miguel, som han beviser at være Portugals retmæssige Konge. En Skrivelse fra Lissabon beskriver D. Miguels Forfatning kortelig saaledes: "En Hær af 80,000 Md., 60,000 Md. spanske Hjælpetropper paa Grændsen og ingen Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-08
Polskerussiske Anliggender. De russiske Tropper i Polen ere i stor Bevægelse. Paa forskjellige Punkter blive flere Divisioner sammentrukne, og mange Regimenter, som vare paa Marschen til det Jndre af Rusland, have faaet Befaling, at vende om. Nogle Divisioner skulle, siges der, tage en saadan Stilling, at de paa forste Vink kunde bryde op til Odessa, hvor derskal være truffet Foranstaltninger til at indskibe 15,000 Md. Nogle mene, at det er Ruslands Hensigt, at udøve en kraftigere Jndflydelse paa Grækenland, ifald det derværende antirussiske Parti skulde faae for megen Overhaand. Andre have andre Meninger; men ingen af de forskjellige Formodninger har nogen sikker Grund. Saameget troer man af alle Foranstaltninger at kunne slutte, at Rusland har i Sinde at opstille betydelige Troppemasser i Nærheden af Skuepladsen, for de vigtige europæiske Begivenheder, som deels ere indtraadte, deels ere forestaaende, for ogsaa fra sin Side at indvirke paa disse. Fyrst Paskemitsich beskjeftiger sig næsten udeluktende med krigerske Anordninger, hvilket synes at bebude en ikke lang Varighed af Freden. - Polske Flygtninger drage endnu stedse til Frankerig. De siges ikke at ville lade sig hverve til nogen Krigstjeneste, naar samme ikke, i det Mindste, kan bidrage til deres Fædrenelands Frihed; hvorfor de og formodentlig ville afslaae at træde i belgisk Tjeneste Krukowiezki skal have skudt sig selv i Wiatka, hvorhen han var transporteret - Det hedder, at Krakan skal indlemmes i det østerrigske Keiserdømme.