Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-31
J Rouen er det gaaet ligesaadan til; Pøbelen begyndte at giøre store Fordringer og Nationalgarden maatte adsprede dem. J Lille havde den begyndt at slaae Spindemaskinerne islykker, men Tumulten blev dæmpet og 7 Personer bleve arresterede. En Hovedaarsag til Tumulterne og Misfornøielsen i Paris er at Næringsveiene ere foren Tid gaaede noget i Staae, deels formedelst de offentlige Anliggenders tvivlsomme Udseende, som forhindrer Handels peculationerne, deels ogsaa fordi mange Menneskers Formue, som for levede i Velstand, er paa eengang bleven ruineret; endelig ogsaa fordi saa mangfoldige Englændere, som fortærede deres Penge i Paris have forladt Staden; men disse strømme nu igien tilbage dertil i Mængde. Endskiøndt disse urolige Bevægelser blandt Haandværksfolkene hidintil ikke have havt slemme Følger, saa bevise dog de Forhandlinger, som nylig ere blevne førte i de Deputeredes Kammer, at denne Sag ligger Regieringen meget paa Hiertet; selv de meest moderate Blade giøre den bemærkning, at uagtet Revolutionen er forbi, saa vil der blive en stor Masse af populair Energie tilbage som behøver Veiledning og Næring. (Det sikkreste Middel til at afhielpe denne Overfylde af Kraft, vilde være en god Krig.) Som et væsentlig Middel til at stille Urolighederne for slaaer man en mo bil og lønnet Armee; ogsaa ere allerede to nye Jnfanterieregimenter organiserede som skulle være bestemte til at modtage de parisiske Frivillige. End videre er det nødvendigt at istandsætte alt hvad derer ødelagt ved Jnsurectionen, hvorved Haandværksfolkene kunne beskjæftiges uden at Capitalisterne have nødig at anvende deres Penge derpaa. Glar mesterne skulle derfor især være blevne ypperlige Patrioter. Man er i det hele taget ikke meget tilfreds med Regieringens Virksomhed, og man giør den bemærkning, at i den store Liste af Udnævnelser, som Moniteuren daglig indeholder, findes langt fra ikke nok Personer af almindelig er kiendte Talenter. Endnu den 17de August om Morgenen havde flere Haandværksfolk tilsendt Politiepræfecturet anonyme Breve, hvori det opfordres til at lade slaae Maskinerne istykker. Regieringen giør imidlertid Alt for at berolige de arbeidende Classer: Alle offentlige Arbeider skulle ufortøvet paabegyndes igien. Kongen har i egen Person besøgt Louvre for at giøre en Aftale med Bygmesteren Fontanier og Fuldendelsen af dette gamle Slot, som aldrig er blevet færdigt; en Credit paa flere Millioner er bleven aabnet Staden Paris, ogsaa er en Specialcommission bleven nedsat for at træde i Underhandling med de anseeligste Manufakturister og hvorledes det ubeskiæftigede Folk kunde skaffes Arbeide. - Men Regieringen har desuden at kjæmpe med andre Vanskeligheder; saaledes med Geistlighedens Egenraadighed. Ganske nylig har Præsten i St. Roch holdt en offentlig Procession, uagtet Lovene udtrykkeligen forbyde det; og paa Genoveve Kirken, som paa nye har faaet sin gamle Bestemmelse igien at tiene til et Pantheon for det Franske Folk, er National Jndskriften bleven revet af om Natten, og man har paa egen Haand tilladt sig igien at holde Gudstieneste deri; men den er sat derpaa igien og en Skildvagt er posteret ved den. De fleste af de liberale Blade iagttage dog en temmelig moderat Tone, endskiøndt de ikke ere fornøiede med det nye Ministerium, især med at Greve Mole er bleven udnævnet til udenlandsk Minister og Greve Sebastiani er bleven Marineminister, da det er et Fag som han ikke forstaaer (ogsaa er det forunderligt nok at man synes at antage i Frankerige at Marinefaget kan forvaltes af enhver anden Person foruden af en Søeofficeer, og sielden har man seet en Admiral i Spidsen for det). De republikanske Blade f. Ex. Tribunen og Revolutionen tale overmaade haardt imod Regieringen; men de synes ikke at giøre nogen Lykke; de sige, at Folket maa frygte for at alt skal vende tilbage til sin gamle Forfatning siden Kongedømmet er blevet oprettet paany; de opkaste det Spørgsmaal, om da Folket aldrig skal faae en anden Jndflydelse paa de offentlige Anliggender, undtagen ved Flinteskud; de besvære sig over Bankerernes og andre formuende Borgeres Jndflydelse i Kabinettet og sige at det ene Aristokratie er ikke bedre end det andet, og de ville have at Valgene skulle udstrækkes til de lavest Folkeklasser. (Man seer deraf at Kampen imellem Aristokratiet og Borgerstanden vil blive forvandlet til en Kamp imellem den uformuende og den formuende Borgerstand). Justitsministeren Hr. Dupin er især bleven mishandlet i Bladet Courier francais, fordi han har modsat sig det Forslag at man skulde give alle de nærværende Dommere, deres Afsked paa den Grund, at de Lovkyndige have en vis Takt for at følge Loven uden at bryde sig om Partieaanden; det omtalte Blad regner Ministeren formedelst denne Skaansel blandt de slette Borgere. Samme Blad paastaaer at Regieringen omgiver sig med Rænkemagere af det gamle Partie, som staae under Hr. Pasquiers (Præsidentens i Pairernes Kammer) og Hr. Taley. rands Jndflydelse, og at den burde kun omgive sig med nationale Mænd. Det angriber selv Kammeret, fordi det lader Alting gaae i sin gamle Gang, og siger at Ministeriet ikke har gjort nogen glimrende Begyndelse med det nye Udkast til en Valglov, da der endnu deri fordres at enhver Vælger skal have 300 Franker i aarlig Jndtægt og enhver som vælges 1000 Franker. (Man bliver ikke fornøiet førend enhver som ikke kan læse i en Bog faaer Deel i Statsbestyrelsen.)At et nyt Frankerige er opstaaet tilstaae alle, thi en Borgerkonge er, som man skriver derfra, virkelig noget Nyt i Frankerige, som endnu ikke har existeret der, (eller paa hele Jorden). Hofintrigerne, Republikken og det militaire Despoti ere nu blevne saa forslidte, kun den rette constitutionelle Regiering er noget saa ganske Nyt, at man ikke finder noget, som man kan sammenligne dermed i Frankeriges Historie, undtagen de giærende. Elementer dertil. Holder denne Forfatning sig 10 Aar, saa vil det frembringe en Epoch, hvori alt bliver nyt. Den nye Konge, (som skal være en Mand af store Talenter, hvilket ogsaa Opdragerinden af den Orleanske Familie, Madame Genlis bevidner), gaaer ud paa at giøre denne Nyehed i Forfatningen ved ethvert Middel saa pirrende som mueligt. Han forbinder Elementerne af det gamle Kongedømme, af Republiken og af den militaire Berømmelse under Napoleon med hinanden.