JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Den General, som kommanderer det andet Armeekorps, har indsendt Depescher fra Merida af følgende Jndhold: Posten Minaadars bleg den 15 angredet af en Hob Guerilles, men efterat disse havde mistet 30 Mand og nogle Heste trak de sig igien tilbage. - Den 16de nedsablede vort lette Cavallerie en fiendtlig Forpost ved Gadajoz. - Et fiendtligt Corps angreb Trurillo Natten imellem den 17de og 18de under Don Carlo Espagnas Anførsel. Den commanderende Adjutant Desreches drev Fienden tilbage paa alle Pukter, dræbte mange og giorde en Deel Fanger. Vore Tropper, forfulgte Fenden med Kaarden i Haanden lige til Floden Cucabrenagtet deres Antal ikke var nær saa stort som hans. Desroches og 4 Dragoner blede saarede. - Den 20 blev Fortet Feria andredet af et Corps paa 3000 Mand, der kom fra Beres, og en Kanonskud var no til at faae dem alle tilhobe paa Flugten. - Den 22de foretog vor lette Sellerie sig en Recognoscering ved Alaceres, og gjorde derved 2 Oficerer og 14 Soldater til Fanger.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Depescher fra det 5te Corps, daterte Sevilla den 24de og 28de Maj, give følgende Detail: Et Corps angred de franske Forposter i Nærheden af Guillena paa Landeveien til Estremadura. Fægtningen var meget levende. Fienden Arened mange Døde og Saarede. - Den 26de stødte en Colonne, under General Girards Commando, i Arcena paa Balasteros Division, der bestod af 6000 Mand. Denne havde taget en fordeelagtig Stilling bag ved Staden. Det 28de lette Infanterie-Regiment indtog denne Stilling med Bojonetten, imeden det 34te Linie-JnfanterieRegiment manturerede for at omgaae Fienden, der blev bragt i fuldkommen Uorden. Hens Tob var saare betydeligt. Foruden de Dræbte, havde han benimod 300 Saarede, og iblandt disse adskillige Officeret, og Obersten for Regimentet Leon. Vi havde 5 Døde og 40 Saarede.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Jblandt de sidste er Oberst Praeske af det 28de Regiment. Hertugen, af Trevise roser meget disse Officerer samt Bataillons Cheferne Lecamus og Dedonal. - Et Detaschement af Hertugen af Ahrembergs Jægere har ved Palos bemægtiget sig et bevæbnet Fartøi, der havde vor vet sig alt for nær til Kysten. Dette Fartøi havde sat en Deel af sin Besætning i Land, for at tage Faar. Jægerne angrebe Søemandskadet og toge deres Skib.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
En Depesche fra Marschal Fyrsten af Eslingen dareret Salamance, den 9de Junii, indeholder en Beretning fra Genera Laubardiere hvori han melder at et fiendtlig Corpe viste sig for Aste ga, den 6te Junii, og gjorde Mine til at forsøge et Coup de Man mod denne Plads. Man vilde hindre nogle Troppe-Forstærknin er fra at komme til Astorga. General Laubardiere lod Fæstningens Canoner spille, og Fienden blev viist tilbage med et Tab af 100 Mand. Jndberetning fra Prindsen af Et ingen, Marschal Massena, til He Durchlauchtighed Prindsen af Neuschitel Den 24de ankom jeg for Cindad Rodrigo. Den 25de om Morgenen lod jeg Staden beskyde med 4 6 Stykker. Det synes a Garnisonen ikke havde ventet dette. J de første Timer svarede den kun meget svaat. Siden efter begyndte den en heftig Ald. Stadens Forsvars værker ere beskadigede. Flere Gange opkom Jld i Staden. Et Krud taarn fløi i Luften. Vi have havt et lige Tilfælde. 2 smaae Depotsbleve ligeledes antændte, hvorved vi have mistet nogle Mand. Ve have i alt tabt i Drædte: 10 Soldater og 2 O sierer; Saarede : 4 Mand hvoriblandt 1 Officeer. Vort Tob kunde have været langt større, saavel formedelst Batteriernes Nærhed som Jordbundens Sumpighed. Fienden naae have lidt meget. Vore Skarnsket ere trængde frem lige til Glacis, og faldt de fiendtlige Kanonere meget besværlige. Fienden holdt endnu en Deel af Klosteret St. Crux besat. Om Natten blev han fordreven derfra. Vi rykke Fæstningen bestandig nærmere. Jeg har ladet Engella derne fordrive til paa hiin Sde ArravaMit Cavallerie staaer tilligemed Artilleriet og nogle Batailloner ler Jnfanterie paa den anden Side af denne Flød. Den engelske Arme staaer endnu bestandig i sin forrige Stilling i Esveye, Villa, Formese og Galleges. En Deserteur har sagt at Lord Willington befinder sig i Gallegges. Undertegnet: Massena.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
J den Gade, hvor den russisk Keiserl. Ambassadeur, Fyrst Kuratin, boer, er overalt lagt Straae ligesom ogsaa i de tilgrændsende Gader, for at Vognenes Raslen ingen skabelig Jndflydelse skal have paa Hs. Excellences befindende, der nu er i god Bedring. - Generalinde Toujard er død af sine Brandsaar.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Viceadmiral Truquet, som nu har tilbragt 7 Aar i Uvirksomhed, er af Hs. Majestæt Keiseren bleven udnævnt til Overstkommanderende, over Racheforter Eskadren samt Officeer af Æreslegionen. - GeneralDarosne, Hs. Majestæt Keiserens Adjutant, er i Hertugen af Rorigos Sted bleven udnævnt til Chef for Keisergardens Gend armerie. -
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Hertugen af Otranto erablerer sig i Aar i Provence, I Paimboenf løb en Freget, la Medusa, af Stabelen den 1ste dennes, og Dagen derpaa en Corvet le Mammeluk.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
J Provindsen Madrid opretter Kong Jeseph en Borgergarde af 43 Compagnier.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Den 12te Julii. Moniteuren for i Dag leverer et Udtog af Journalen over Cindad Rebrinos Beleiring. Da Klosteret St. Crucforhindrede Beleiringen, blev samme angreb er den 24de Janti baade bage fra og i Fronten af 300 Grenaderer i 2 Colonner. Efte at CapitatMaltzen, som commanderede den ene Colonne, var rykket frem indtil Porten, og havde fundet samme overret, lod han den sprænge og trængde derpaa tilligemed Capitain Francois, der commanderede den anden Colonne, ind i Klosteret. Da de kom til den 2den Port lade de ligeledes den sprænge. Spanierne forlade derpaa den nederste Deel og forskandsede sig i de øverste Etager, hvorfra de giorde en leve de Jld Capitain Francois blev skudt. Capitain Malzen fik 2 Skud, den forlod han ikke Kamppladsen for at lade sig forbind, før det var lykkedes ham at afbrænde næsten hele Klosteret, og den største Deel af te for standsede Spaniere for hans Øine vare omkomne i Luerne. Foruden Capitain Francois havde vi blot 1 Mand brædt og 12 Saarede. Den i 25de blev den sidste Deel af Klosteret taget og alt afbrændt. Derpaa 2 begyndte Jlden fra Batterierne. Den 26de fløi 3 og den 27de 1 Krudtmagazin i Luften, og man havde Aarsag til at haabe at Breschen snart vilde være prakticabel. Den 28de skulde Fæstningen opfordres, de Victor Hugues er bleven friekiendt af Krigsretten.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Journal de Empire indeholder følgende: Aldrig have de engelske Aviser indeholdt saa mange falske Efterretninger, som nu en 14 Dags Tid. Det engelske Folk, der er saa vant til at giøre sine Beregninger forud, kan let indste at det ikkuns kan have i Skam og Skade i Vente fra Portugal. Mænd af solid Dømmekraft, 1 som Greierne, Grenvillerne a. ere der mange af i Engelland, men 3 for nærværende Tid ere de aldeles uden Jndflydelse; og de Folket aldrig før var foruroliget som nu, ved sine Udsigter, saae i heller Re. 1 gieringen sig før faaledes nødsaget til at bidrage det, for et berolige det. Dette er Kilden til Alle de afsindige Rygter, der under 1000 foran. . drede Skikkelser udspredes, nu om Sebastianis Capitulation, ruom 3 Vellingtons frygtelige Styrke og hans Soldaters Mod og Disciplin.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
En storbrittannisk Landsoldat kan i det mindste opveie 4 franske Grene i derer i Mød 1. Jmidlertid Ordet gaaer saaledes i Engelland tier den franske Armee i og indsperrer Cindad Rødrigo, aabner Løbegravenne og biebringer Fæstningen en Bresche. Jndvaanernes Skrig trænger til Wellingtons 3 Leir, men her findes Ørerne døve. Saa raabte Madrid forhen til 3 Moore, blev ei hørt og faldt for hans Øine : Saa paakaldte Sevilla J og Andalusien en Wellesley, han svarede ikke og Sevilla og Andalusien i bleve erobrede af Engellands Fiender.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
De engelske Avisskrivere bryde deres Hoveder usigeligen for at faae Folk til at troe at de franske Armeer i Spanien blot udgjøre en Hob de Mennesker uden Disciplin og Anførsel, og at derimod deres, Portugisernes og de Spanske Armeer bestaae af udsøgte Tropper ; imidlertid til er de Franske Hære, og for Engellændernes Øine indtage de 5 Fæstninger og beleire andre 5, og occupere de franske Provindser fra Sønden til Norden, fra Østen til Vesten, og oprykke allevegne de ved engelske Jntrig uer fremtryllede ulykkelige Røverhobe. Dog - Engellændernes Trang til at sætte al Ting i et falskt Løs fører dem endnu videre. De digte Breve fra Keiser Napoleon til Dronningen af Sicilien. - Latterlige Breve. De lade Kriseren ydmyge sig for denne Dronning og giøre hende allehaande Undskyldninger: - - imidlertid høres Lyden af deres Allarm Kanon over hele Sicilien, og den neapolitanske Marine slaaer, under sin Konges Øine, den angle ficilianske Flaade.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Fastlandets store Magter trække dagligen den Knude fastere sammen, i ved hvilken de ere sammenknyttede. De indsee stedse tydeligere hvor i daarligt det vilde være at slaaes for Engelland. Er først Cindad Rød rige faldet; da vil Engelland nok see sig nødt til at kalde sine visere i Mænd til Statsroret og af disse kunde man haabe at see den Fred gienfødt, som aldrig kan ventes af de ligesaa overmodige som uvidende Mænd, der niskiende hvad den allerringeste Opvarter i et europæisk Caffehuus indseer: Engellændernes Jndflydelse til Søes og deres Afmagt til Lands.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Den 13de Julii. Moniteuren indeholder i Dag Actstykkerne angaaende Storhertuginde Anne Elises Søns Fødsel. Den unge Prinds har, efter Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Befaling, faaes Fornavnene Jerome Charles.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Et Keiserligt Decret af 30te Junii udvider Amnestien for Diserteurerne, til Matroser der for nærværende Tid maatte befinde sig som Fanger i Engelland, eller paa de fiendtlige Skibe.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
De Keiserlige Forordninger og Decreter, som hidtil ikke ere blevne udførte i adskillige italienske Departementer, skulle sammesteds uden Ophold publiceres og have Lovskraft.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Prinds Kurskin befinder sig nu langt bedre og er uden al Fare.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Den i Paris udgivne engelske Journal, Argus, bekiendtgiør at den fra denne Maaneds Ende ikke meer udkommer.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Moniteuren indeholder blandt andet ogsaa følgende Efterretning fra London af 1ste Julii :Man siger offentlig, at Ministerne, for at sikkre sig mod ethvert Bedrag af General Sarrezin, have besluttet ikke længere at tilstæde ham Ophold i Europa; men at sende ham til America.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Amsterdam, den 14de Julii. Den Kongl. Courant indeholder i Dag følgende Proclamation, Hollændere,
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Af Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Jtaliens Konge, Rhinforhundets Beskytter og Schweizes Mediatiur, have vi, til hvem Holland, provisoriske Regiering er overdraget, erholdet Befaling at bringe til Eders Kundskab : at Hs. K. K. Majestæt, efter at have taget Tinge, nes Gang i Europa, Hollands prographiske Beliggenhed og den fællede Fiendes Anmasselser i Overveielse, ved et Decret, givet i det Keiser, Palais i Rambouillet, den 9de Julii 1810, har besluttet, at Kongeriget Holland skal forenes med det franske Rige.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
(Her følger nu Decrette.) Hs. Majestæt har overdraget til Os, i det vi meddele Eder dette Derret, tillige at give Eder tilkiendt : at - da Allerhøistsamme seer sig forpligtet til at giøre en Ende paa de Mellem Regieringer, der nu i 16 Aar har plaget denne Deel af Rige. - Hollands Jndvaanere skulle vorde en vigtig Gienstand for Allerhøistsammes Omhue, og at Hs. K. K. Majestæt vil glæde sig over deres Velfærd som over Indvaanernes i Sin gode Stad Paris ; i det det store Rum, som aabnes Jndvaanernes Flid fra Amsterdam lige til Rom, skal kunne tillade dem at afvente Tidspunkten for deres giensidige Handelsforbindelsers Udbredelse i de Egne, der have gjort deres Forfædre saa berømte, og saa at ophøiet det bataviske og hellendske Navns Hæder. Endelig bekiendtgiøre Vi Eder, at den almindelige Administratteskal fortsættes paa samme Fod som nu, indtil Hertugen af Placenza, Ankomst. Amsterdam, den 12te Julii 1819. Van der Heim.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Hertugen af Placenzo har allerede tiltraadt Administrationen. - De det Keiserl. Deeret ikkuns omtaler Colonialvarerne, saa frygter man meget for at Manufakturvarene ville blive confiskeerte.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Sevilla, den 8de Junii. Anføreren Corons havde erholdet Forstærkning fra Cadix af, for at lette Jndførselen af de for Fæstningen bestemte Levnetsmidler. Ha var rykket frem til Gibralen hvor han havde opkastet nogle Forskandsninger, for at forsvare Overgangen over Odiel. Hertugen af Ahren, berg rykkede Natten imellem den 3die og 4de Dennes fra Moguer u imod ham, og ved Dagens Anbrud befandt han sig allerede tæt ved Fienden. At angribe ham, giennembeyde hans Forskandsninger en slaae hans Qvadriller paa Flugten var blot et Øiebliks Sag. Denne Trefning kostede Fienden 102 dræbte og 105 Fanger, hvoriblandt Officerer og 3 Cadetter. Desuden har man frataget ham 30 Heste Resten blev forfulgt til over St. Bartolome. Vi tabde blot 2 Mand, Bataillons-Chef Marque, og Lieutenant Begrave have særdeles udmærket sig. 300 Contrebandenter til Hest vare i de første Dage af denne Maane rykkede ud fra Gibralter og avanceret til henimod Haut Genil. Capitain Bourbon-Disset, som commanderer et Detaschement imellem Ronda 9 Antequetra, satte strax efter dem og naaede dem ved GanzalBroen, just som de vare i Begreb med at plyndre den offentlige Kaffen J et Øieblik var de angrebne og omringede. 50 bleve dræbte, hvoriblandt Anføreren Gome; og en engelsk Emissair. De havde det uden en Mængde Saarede, som nødvendig maae omkomme i Biergene. Man har frataget dem 65 Heste og en Mængde Varer, hvilke de vilde indføre som Contrebande. Ved denne Leilighed udmærkede de spanske Gulde Compagnie, der er oprettet i Sevilla, sig meget. Den er ogsaa bleven deelagtiggjort i Byttet.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Zara, den 21de Junii. En italiensk Flotille skal i Gaar have havt en meget hidsig Fægtnigmed 2 engelske Fregatter paa 44 Kanoner. Den første gjorde en her tig Modstand og tilføiede de fiendtlige Skibe betydelig Skade, men ti sidst maatte den vige for Overmagten. Skibene løb paa Grund hvor man satte Jld paa dem, for at ikke Engellænderne skulde bemægtige sig dem. Fienden fik 4 Chalupper sammenskudt.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Stilla, den 23de Junii. Hs. Majestæt har i en Parolbefaling tilkiendegivet de Marine og Linietropper, som have deeltaget i de glimrende Affairer sidstleden, sin allerhøieste Tilfredshed. J denne Parolbefaling hedder det til Slutning : Hs. Majestæt haaber snart at kunne give saavel LandgangsTropperne som Søesoldaterne Leilighed til endnu langt mere at udi mærke sig.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Landen, den 6te Julii. J nogle sydamerikanske Egne er en Subscription bleven aabnet til Krigens Fortsættelse i Spanien. Allerede inden 4 Dage havde private Folk tegnet sig for 20 Millioner spanske Daler.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Præsidenten i America har instrueret alle offentlige Autoritæter til at anklage dem der deeltage i Kaperes Udrustning.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Vi have Efterretninger fra Lissabon til den 17de Junii. Man ventede sammesteds med ængstlig Alvorlighed paa Udfaldet af det Havedslag, der nu igjen ansees som nær forhaanden. Ved Wellington, Armee skeete mange Bevægelser. Man var bange for at de Fransk skulde forsøge at omgaae vor høire Flanke, og trænge ind i det sydlig Portugal. General Hill observerer vel denne Flanke med 15000 hvoraf Hælvten bestaaer af Engellændere; men man troer at han ved den første fiendtlige Bevægelse maae trække sig tilbage til Hoved Con set. Jmidlertid hersker den største Virksomhed overalt i Portugal. En nye Opfordring til at forsvare Fædrelandet er bleven udstædt til Folk, og fra Armeen til Lissabon er oprettet en Telegraph Linie, saa at man sammesteds i 2 Timer kan have Efterretning om hvad der passerer re Armeen.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
I Liverpool have Amerikanerne sidst afvigte Løverdag paa en med alvorlig Maade forstyrret den offentlige Rolighed. Over 100 forsand lede sig Kl. 2 om Eftermiddagen fulde af Harme over at adskillige deres Kammerader vare blevne pressede ; og da de fandt et Pressehuus sloge de først sammes Vinduer ind, trængde derpaa ind i Huset ma Magt og sloge alle Meublerne i Stykker. En af Presserne vare derind De kiendte ham, slæbte ham bort med sig, klædte ham nogen af, puttede ham i et stort Kar Tiære og trimlede ham derpaa omkring i Be uld. J denne Tilstand slæbte de siden om med ham i adskillige Gade under idelige Stykkeprygl. Endelig blev han reddet ved at springe ogen Muur. Politiemmesteren og Constablerne kom for sildig til Prise huset for at hindre Uordenen. Man arresterede siden 2 Amerikanere, der havde været iblandt de værste. Kl. 11 om Aftenen forsamlede den paa Amerikanerne sig igjen henimod 300 Mand stærke : men Contallerne førte dem strax tilbage til Skibene. Man frygter imidlertid me get for at de oftere ville fornye saadanne Scener, da de ere meget en bragte - især er man bange for den 4de Julii, som er deres Frihed, Stiftelsesdag.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Wien, den 11te Julii. J Siekenburgen havde man Efterretning om en nye Seier, som den i russiske Armer den 16de Junii skal have tilfægtet sig over Tyrkerne d. 10000 Tyrker skulle være dræbte og 4000 tilligemed Anføreren Jø en mael Bey og Callimachi fangne. Man renter med Længsel paa at er2 fare om dette vil blive bekræftet.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Efter Breve fra Triest af 28de Junii vedbliver en engelsk Flotilat krydse imellem denne Stad og Venedig, og giør Handelen meget Stad. Den 26de varede 37 Engellandere sig i Land. De gjorde endeel Reqvisitioner; men betalte alting contant.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Constantinopel, den 25de Maji. Nyeligen ere 7000 Mand nye udskrevne Janitscharer rykkede op fra Hovedstaden til Schumla, hvor Storviziren har en god Stilling. Ogsaa mod Mahabiterne ere Optrationerne blevne virksommere. for kort siden lykkedes det dem at bemægtige sig den ved den persiske havlugt liggende Stad Zabara tilligemed Øen Bahrein med samt dens ene Perlefangst; men derimod er Scherif Hommond, som nedstammer fra Scherifferne af Mekka, rykket frem fra Jemen til Tajef, 3 Mile, fra Mekka. Dette Foretagende er vigtigt derved, at den hellige Stads samt dens ufrugtbare Lands Beboere kunne hente deres Levnetsmidler fra Egnen omkring Talef; men endnu mere derved: at det Angreb Statholderen af Ægypten har foretaget sig fra det røde Hav af mod Bechabiterne, er meget bleven lettet. Efter Breve fra Cairo er Planen til dette sidste Tog allerede bleven lagt og de forskellige Troppe=Anførere og den Øverst-Kommanderende, nemlig Statholderens Søn, Fesum Pascha, udnævnte. Et stort Antal Skibe ere stykkeviis blevne førte til Lands fra Cairo til Suet, hvor de blive samlede og satte i seilfærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Petersburg, den 4de Julii. J Anledning af den Tapperhed General Kamenskis Corps viste ved Badzerdschis Erobring, ere skeete betydelige Avancements. Desuden have adskillige at de meest udmærkede erholdt Ordener og Æres tegn. Alle de Officerer der have udmærket sig, men ikke ere blevne benaadede med Ordener, erholde et Æres egn af Guld, som giver dem en 3aarig Anciennetet til den militaire Orden og en Pension. De Gemene faae en Sølvmedaille. 2 Dragon Regimenter have faaet Faner, et Musketeer= og et Grenede=Regiment Sølvtrompeter til Udmærkelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Stockholm, den 9de Julii. Paa Kronprinds Christian Augusts Gravminde staaer følgende Jndskrivt: 1ste Side, Ret og Grændser skulde han have hævdet; gammel Dyd og Fremtids Ære ved ham erholdet nyt Liv. Helte og Konger, som her hvile, de største iblandt Eder skulde paa Thronen have gien levet i ham; 2den Side : Ei en Throne - ikkun en Grav kom Sver tig til at give ham. Der nedsteg han med Carls Navn og det svenske Folks evige Kierlighed.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 430 Procent 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Blandede Efterretninger. Commandeur von Dockum og Capitain Vleugel, som commandere 2de Linieskibe i den franske Flaade ved Antwerpen, ere begge af Hs. Majestæt de Franskes Keiser blevne udnævnte til Medlemmer af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Efter offentlige Blade skylder den franske Keiser for en stor Deel den Hændelse sin Redning ved Branden i Fyrst Schwarzenbergs Balsal, at Høistsamme just havde besluttet at indtage en Soupe, som Jlden begyndte, og desaarsag strax var nær ved Døren. Antallet paa de Beskadigede skal især være bleven forøget derved, at Gulvet sank Nærheden af Haveddøren, under den stærke Trængsel af de Flygtende, hvorved mange Personer styrtede ned i en Kielder eller Grotte som var under Salen. Architecten, som havde opført Bygningen, skal være arresteret. Den svenske Kronprindses Bisættelse skal være bleven fuldbyrdet den 12te dennes : Kongen af Holland er enkommen til Toplitz under Navn af Hr. vor St. Leu. Hr. v. Bloys og Baron Jever kom i Følge med ham. Man troer han vil ti bringe hele Badetiden i Bøhmen. Den 8de dennes passerede Vicekongen af Jtalien tilligemed sin Gemalinde igiennem Dole. Hun tager Veien over Gens og Simplon til Mailland.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Kongen af Bayern er kommen tilbage til München.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Statsraad Ancillon er antaget til at opdrage Kronprindsen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
J det Salburgske hersker nu oven paa alle de andre Elendigheder en Tørke, hvis Lige ingen veed at mindes. Baade Mennesker og Qvæg trues med Hungersnød.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 22de Julii. Fra 21de til 22de Julii ere indpasserede 17 og udpasserede 18 Skibe. Ved en Skipper fra Calmar er berettet, at han den 19de og 20de dennes imellem Bornholm og Møen saae 10 Linieskibe og Fregatter. Ved danske Kapere er 1 hollandsk og 1 svensk Skib bleven indbragt til Undersøgelse. Skipperne berette at have seet den engelske Freaat under Kullen.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Helsingøer, den 21de Julii. Siden igaaer ere 12 CoffardieSkibe passerede Sundet, hvoriblandt en Amerikaner. Et af disse Skibe har nord paa seet en engelsk Fregat. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Callundborg, den 20de Julii. J Forgaars bleve 2 amerikanske tremastede Skibe samt en Kof og en Galease indbragte, der vare besatte fra Kanon-Chalupperne. 4 Linieskibe og et tremastet Koffardie=Skil laae igaar for Ankers 1 1/2 Miil nord for Refsnæs; men om Eftermiddagen afseilede de 2 Linieskibe tilligemed Coffardieskibet og en Brig, passerede forbi Fiorden og gik syd efter. Linieskibene havde hver 1 Luagert hos sig. De 2 Linieskibe ligge endnu norden for Refsnæs. Kl. 5 1/4 i Morges kom 10 fiendtlige Skibe tilsyne nord fra. De vedblive at seile sydefter. (Det ene opbragte Fregatskib er ladet med Sukker, Kaffe og Cacasbønner. Det fører fire pundige Kanoner og er bemandet med 17 Mand. Ved hver Kanon fandtes en Ballie med Kugler, Stang kugler og Forladninger.)
Berlingske Tidende, 1810-07-23
Tranekiær, den 19de Julii. J Gaar Eftensdags serede Sporsbierg Møld fra Syd efter 2 Oglegeskibe som antrede 3.7 ½, omtrent 1 1/2 Miil Sønden for Spølsberg. J Morges Kl. 5. tede de og gik Syd efter.