JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-01-31
J en Skrivelse fra Genua af 14de Jan, hedder det Den offentlige Stemning her har forandret sig pludselig og uhyre meget. J Staden hersker en Stilhed og Rolighed, som grændser til det Uhyggelige. Vore Progressister kunne ikke glemme, at Deputationen, der bestod af de første Genuesere, slet ikke blev modtagen. Kongen skal have sagt: "Gaaer hen i Messen og derefter til Eders Hjem!". Af den reformerende Konge (re reformatore) er pludselig bleven il re de Piemonte eller vel endog il re de marmotti (Murmeldyr, som Genueserne kalde Piemonteserne.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Fra Staden Mailand meldes under 14de Jan. Enkelte Angreb og Tirrerier fra flere Klassers Side imod Militairet vedvare; hidtil er Militairet kun gaaet forsvarsviis frem. Himmelen forbyde et alvorligt Sammenstød imellem Soldaterne og deres Angribere. Troppernes, endog de italienske Regimenters Forbittrelse er saa stor, at de værste Scener vilde i saadant Tilfælde finde Sted.
Viborger Samler, 1848-01-31
J en Skrivelse fra den italienske Grændse af 17de Jan, hedder det: "Private Meddelelser fra Mailand, stadfæstede i det Væsentlige af de Reisende, der i den sidste Tid ere vendte tilbage fra Norditalien, udkaste et meget mørkt Billede af den Tone, der hersker i Mailand og i andre betydende Stæder i Lombardiet-Venedig, og der gjør Opholdet for Tydskerne utaaleligt sammesteds. Der finder en principiel Adskillelse Sted imellem Tydskerne og Jtalienerne, og denne gjør sig følelig i alle Klasser af Borgersamfundet. - General Radetzky opholder sig i de sidste Dage i Citadellet, hvor der arbeides paa Kongreviske Raketter, der ere bestemte – saaledes siger Pøbelophidserne - til at antænde Staden, dersom Folket skulde gribe til Vaaben. Den hele lombardiske Befolkning er stille og alvorlig, der hersker en politisk Lummervarme, ei ulig den, der gaaer foran et Uveir. – Fra den østerrigske Keiserstad skrives under 21de Jan., at Gift og Dolk nu spille en betydelig Rolle i det østerrigske Jtalien. J Casernerne skal Militairet see sig foranlediget til at sætte Vagter ved Brøndene, og kun til bestemte Tider, efter givet Signal, øses Vand deraf. - Da de italienske Værter have opsagt de tydske Embedsmænd deres Huusleiligheder, saa har Feltmarschal Radizky erklæret, at han i saadanne Tilfælde vil indqvartere 20 a 30 Md. Militair hos Værterne. Fra Parma meldes, at den nye Hertug har, da han tog Pontremoli i Besiddelse, provisorisk indrømmet Jndbyggerne deres retlige og administrative Love og Jndretninger, men erklæret Borgergarden for opløst og den toskanske Presselov for afskaffet. De flere Opstande paa Øen Sicilien – melder Augsb. Allg. Zeit. – stadfæstes allevegne fra. Jkke alene Breve fra Neapel, men ogsaa Tidenderne fra Genua, Livorno og Mailand meddele vidtløftige Beretninger. Urolighederne i Messina den 7de og 8de vare kun et Forspil paa Ercesserne. - Forud bestemt og publiceret i Placater, var Revolutionens Udbrud fastsat til den 12te Jan., Kongens Fødselsfest. Paa denne skjæbnesvangre Dag samledes Oprørerne, forstærkede ved Tusinder fra Landet, paa Palermos Hovedtorve. Tropperne maatte gjøre Brug af deres Vaaben, og meere end 50 Oprørere bleve dræbte eller saarede. Da Efterretningen herom ankom til Neapel, lod Kongen 6000 Md. indskibe til Sicilien. Længere gaae Tidenderne fra Mailand ikke; men Tidenderne fra Livorno og Genua ville vide, at de neapolitanske Tropper ere drevne ud af Staden; at Stadens Forter have overgivet sig til Folket; at lignende Opstande ere udbredte i Messina, Catanea, Syracus; at nogle hundrede fordrevne Jtalienere, Polakker og Tydskere ere stegne iland ved Manfredonia (Augsb. Zeits directe Efterretninger fra Palermo gaae kun indtil den 9de Jan.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Fra Genua meldes under 19de Jan., at det romerske Hof skal have tilladt Østerrig at lade 30000 Md. rykke frem imod Neapel. J Neapel, hvor Efterretningerne (de sande, saavelsom de falske udbredte sig med Lynets Hurtighed, herskede stor Gjæring, og kun Schweizerbayonetterne forhindrede Udbrudet af en Opstand. Samme Dag, da Opstanden udbrød i Palermo, besøgte Kongen af Neapel San Carlo-Theatret. Publicum havde faaet Efterretning om Opstandens Udbrud og i stort Antal indfandt sig Personer, der ellers ikke pleie at besøge Operaen. Under Forestillingen opstod en Tumult, og fra Parterret opstege saa paafaldende Raab til den kongelige Loge, at Kongen forlod Theatret.
Viborger Samler, 1848-01-31
Om Tumulten paa Theatret skriver Lega Italiana: Aftenen den 12te Jan. - Kongens Fødselsdag - begav Kongen sig til Theatret S. C., og modtoges med Applaus af mange Jndivider, der til den Ende vare fordeelte i Logerne og paa Parterret. Men neppe havde denne Jubel lagt sig, førend der opstod en frygtelig Huien og Piben, hvilket foranledigede Kongen til for Forestillingens Slutning at forlade Theatret." – Foranførte Tidende stadfæster Efterretningen om at de kongelige Tropper have forladt Staden Palermo; i Spidsen for Folkehobene, til hvis Understøttelse 7 a 8000, efter Andre derimod 40,000, Landbeboere vare rykkede ind i Staden, gik Geistlige med den Korsfæstedes Billede i Haanden, udraabende: "Som Christus er død for Eder, maae J ogsaae døe for Fædrelandet!" – Efterat Tropperne vare om Natten jagede ud af Staden, illumineredes denne; med Klokkerne ringedes Victoria"; Borgerne stode under Gevær.
Viborger Samler, 1848-01-31
Den 15de Jan. fandt i Turin i Kirken deella Gran Madre di Dio en Sørgehøitid Sted for de i Mailand og Pavia faldne Patrioter.
Viborger Samler, 1848-01-31
Samme Høitid er feiret den 18de Jan. i Florents i Kirken Santa Croce. Generalstaben og samtlige Officierer af Borgergarden, i og uden Uniformer, dog med Kaarde, Sørgeflor om Armen og Cocarde, samt 300 a 400 Menige i Uniform, fremdeles alle Officierer af Linien havde foranstaltet denne Sørgehøitid. Schweiz. Efter "Basler Zeit." har Sir Stratford Canning overrakt Præsidenten for Landdagen et Memorandum, der anbefalede paa venskabelig Maade almindeligt Amnestie og en forsigtig Behandling af Forbundsrevisionsspørgsmaalet.
Viborger Samler, 1848-01-31
Neue Zürich. Zeit. melder fra Luzern, at ogsaa Sonderbundskrigskassen er kommen frem for Dagens Lys. Den indeholdt imidlertid kun 6000 a 7000 Fres. i Contanter, som af Edsforbundsrepræsentanterne stilledes tilLanddagens Disposition. Canton Luzerns Seendrægtighed til at opfylde sine Forpligtelser imod Edsforbundet har bevæget Edsforbundsrepræsentanterne til at træffe den Foranstaltning, at de i Cantonet liggende Occupationstropper forvandles fra nu af til Executionstropper, og af derfor Edsforbundet ikke længere drager Omsorg for disse Troppers Naturalforpleining.
Viborger Samler, 1848-01-31
Noten fra de 3 Magter er af Landdagen henviist til sammes store Comite.
Viborger Samler, 1848-01-31
Tydskland. Fra Rhinegnen meldes, under 19de Jan., at de tvende tydske store Magter have insinueret de tydske Forbundsmagter at holde sig beredte til eftertrykkelige Skridt imod det schweizeriske Edsforbund, paa Grund af den holdning, som Sidstnævnte antager imod de tilgrændsende Stater og Tydskland derved, at det former sig til et Terrain for revolutionair-propagandistiske Rænker, og saaledes truer Nabolandets Fred og Rolighed, samt i sine indre Forhold gebærder sig paa en saadan Maade, at den Schweiz inddrømmede Neutralitet er krænket saavel i formel, som materiel Henseende. Forbundsforsamlingen skal eenstemmig have sluttet sig til denne, af de tvende Stormagter for Dagen lagte Anskuelse. Augsb. Allg. Zeit. meddeler en halv-officiel Erklæring om Baierns Stilling ligeoverfor Schweiz, hvoridet hedder: "Opfordret til at udtale sig paa Forbundsdagen om Schweizeranliggendet, har den baierske Stat, opfyldt denne Pligt med Redelighed og med hiin Agtelse for Schweizerfolkets sande Rettigheder, som det tydske Forbund skylder sig selv og Schweizerforbundet. At Balern vilde efterkomme denne Skyldighed, derfor var Kong Ludvigs eminente tydske Characteer Borgen. Men - Jdeen om en systematisk Modsætning imod de tvende store Magter er ligesaa fjern fra Baierns Handlemaade, som den indirecte Begunstigelse af en Radicalisme, der – hvor det tillades denne at træde frem - nedriver uden at opbygge, og hvis hele Stræben kun gaaer ud paa i cynisk Blindhed at ødelægge den sociale Orden og alle de i foregaaende Aarhundreder hæderfuldt tilkæmpede Fordeele (dessen gesammtes Streben nur darauf abzielt, die sociale Ordnung sammt allen glorreichen Errungenschaften vergangener Jahrhunderte in cynischer Blind heit zu zerstören). - Denne Radicalismus veed Baierns ophøiede Monarch heelt vel at adskille i Schweiz – som overhovedet fra Vennerne og Repræsentanterne af den ægte, rolige, organiske, ofte sande og i fine Frugter varige Fremskriden. Gjælder det en Kamp imod radicale Tendentser, da vil man finde Baiern, hvad angaaer saavel Raskhed i Beslutningen, som Energi i Udførelsen, i den første Linie af de Kæmpende.
Viborger Samler, 1848-01-31
Fra Mainegnen skrives under 19de Jan., at man iblandt de Forbundsmagter, der med meest Energie have trængt paa energiske Forholdsregler imod Schweizerforbundet, har isærdeleshed bemærket – saa forsikkres der - Würtemberg og Hanover. Det würtembergske Cabinet gav i et udførligt og særdeles godt udviklet Memorandum at betænke, at der i Schweiz publiceres Tidender, hvis Bestræbelser aabenbart gik ud paa at beskæmme Europas Regjeringer. Fremdeles bleve tydske Haandværkere, der droge, til Schweiz, ligesom indrullerede som Communister."
Viborger Samler, 1848-01-31
Hamb Corresp. melder fra München, at i Gjæstgivergaarden "Baierscher Hoff, feiredes den 15de et glimrende Studenter banket, som en ny Grevinde havde foranstaltet til Ære for"Alemannerne" (ogsaa kaldte Lolomanner). Bankettet, ved hvilket fyrstelig Luxus skal have hersket, er nu for Tiden en Gjenstand for almindelig Omtale. Saadanne Scener høre ogsaa siger Ulm. Zeit. – til vore Fremskridts Capitel.
Viborger Samler, 1848-01-31
Fra Baireuth skrives under 14de Jan., at den i Nærheden, af denne Stad liggende lille Kjøbstad Kemnath har i de sidste 24 Timer været udsat for en frygtelig Jldebrand, der allerede har fortæret 100 Bygninger; den lavere Deel af Byen ligger allerede i Aske; Landrettens Hotel trues, Raadhuset er afbrændt. Da Posten afgik, var der ikke at tænke paa Jldens Standsning, da al Eenhed i Commands var ophørt, og Enhver i den store Nød tænkte paa sig og Sine.
Viborger Samler, 1848-01-31
Den temmelig almindelig udbredte Efterretning om, at Debit af Nürnberger Correspondent var fra dette Aars Begyndelse forbudt i de østerrigske Stater, erklæres for aldeles ugrundet.
Viborger Samler, 1848-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Cavalier hos Hs. M. Enkedronning Caroline Amalie, Kammerherre Grev Trampe, er afreist til Augustenborg og Noer for at overbringe Hs. Majestæts Brødre Budskabet om Christian den Ottendes Død. (Forl.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Jfølge "Børsenhalle skal Kong Christian den Ottende have efterladt en udførlig skrivtlig Meddelelse angaaende Statspolitiken.
Viborger Samler, 1848-01-31
Statsraadet har erholdt et nyt Medlem i Kammerherre, Stiftamtmand Bardensleth, der er bleven udnævnt til Statsminister. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Ifølge Kjøbenhavnsposten antages det ogsaa, at Statsraad Bang vil erholde en betydningsfuld Plads i Hs. Majestæts nærmeste Raad.
Viborger Samler, 1848-01-31
Af Statsraad Hvidts Meddelelse om Cabinetssecretariatets Svar, at Borgerrepræsentanternes Adresse ikke kunde modtages af Hs. Majestæt, erfares endvidere, at det derimod var dem tilladt, at lykønske Hs. Maj. i Forening med Magistraten, men at Repræsentationen eenstemmig havde besluttet, ikke at benytte denne Tilladelse. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Femten Stænderdeputerede, tilstedeværende i Hovedstaden, af Østifternes Stænder (B. Christensen, Clausen, Drewsen, Duntzfeldt, Hother Hage, Mag. Hammerich, A. Hansen, H. P. Hansen, Hvidt, Jacobsen, Lund, Lunde, Meinert, Schouw og Øst), havde underskrevet et Andra dragende til Kongen, bl. A. saalydende: Deres Majestæt! Det er et faretruet Tidspunct, da Gud giver Scepteret i Deres Haand, og imod Farerne, der true udenfra og indenfra, er Hjælpen for menneskelige Øine alene at finde i en Sammenslutning, saaledes som den nu ved selve Forfatningen er udelukket, en Sammenslutning af Folkets Kræfter indbyrdes, og en Sammenslutning af Kongen til sit Folk. Vil Kongen styrke sig med de Kræfter, der ere tilrede i Folket, da vil Han finde dem samdrægtige til at Maatte det behage Deres bære og til at handle. Majestæt at bestige Thronen med den Tilsikkring til Deres Folk, at det er D. Ms. Villie, at Folket skal gjenindsættes i en forfatningsmæssig, besluttende og lovgivende Deeltagelse i de offentlige Anliggenders Styrelse, da vilde D. M. første Regjeringshandling bidrage til at give en Beroligelse og Oplivelse, hvortil Trangen i Tidens Alvor og Bekymring er større og stærkere end nogensinde. – Vi ere os bevidste det hele Ansvar af den Time, da vi udtale dette for Deres Majestæt. Der er Jngen iblandt os, som jo paa det Alvorligste har raadført sig med sin Erfaring fjern og nær, med sin Samvittigheds Stilling til Konge og Medborgere, til Nutid og Eftertid, og med fast og dyb Overbeviisning gjentager Enhver af os. Jkkun som frit og selvvirkende vil det danske Folk og den danske Konge med og ved sit Folk vinde Mod og Kræfter til at haandhæve sin Selvstændighed og sin Ære. Paa denne Overbeviisning støtte vi den allerunderdanigste Begjæring: at en Forsamling af Mænd, i Besiddelse af Kongens og Folkets Tillid, maa blive sammenkaldt fra Statens forskjellige Dele, og at et Udkast til en fri constitutionel Forfatning maa blive forelagt samme til Drøftelse, for derefter at underkastes en endelig Behandling af vedk. Provindsialstænder i Forening." Grev Moltke til Espe er reist til Kjøbenhavn. Efter Sigende er denne Reise skeet ifølge høiere Ordre. (Slag. A.)"Kiel. Corr." for 25de De, har to blanke Spalter. J Neustadt er i disse Dage begaaet et Dobbeltmord.
Viborger Samler, 1848-01-31
Tvende derværende bedagede Brødre, som levede sammen, ere nemlig fundne i deres Bolig myrdede med en Øxe. Ligene vare kastede op i en Seng, og en anseelig Sum Penge skal være frarøvet de hjelslagne. Øxen, hvormed Mordet er forøvet, er funden i Huset.
Viborger Samler, 1848-01-31
Horsens, den 28de Januar. Natten mellem sidste Onsdag og Torsdag, Kl. 3 1, vækkedes Byens Jndvaanere ved Brandraab. Jlden var udbrudt i et i Hr. Bagermester Kruuses Gaard i Hestedam værende Farveri, der benyttedes af Hr. Farver Bjerre. Selve Bygningen, den i samme værende Presse med mere Farver-Jnventarium, samt endeel Tøi, brændte fordetmeste, uagtet Brandcorpsets anvendte Anstrengelse. Farverens Eiendele vare ikke assurerede, og Tabet for ham bliver saameget mere føleligt, som han er en ny Begynder. Kl. 5 var Jlden dæmpet. - J Onsdags Aftes indtraf her det Ulykkestilfælde, at en Kone, Søren Kokborgs Enke, fandt sin Død ved at styrte paa Hovedet ned i en Brønd. Hun var ifærd med at trække Vand op, men formodentlig ere hendes Fødder gledne paa den ved Brønden værende Jis, hvorved hun er faldet ud over det lave Rækværk, der omgav samme. Hendes Hjerneskal er ved Faldet knust mod Stenene i Brønden. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Nibe har for et Par Aftener siden igjen været ængstet med Jldebrand, denne Gang i Kjøbmand Gardens Gaard og Bopæl, hvor Jlden aabenbar viste sig at være paasat paa 4 a 5 forskjellige Steder, nemlig i to Senge, i en med Halm opfyldt Tønde, i et Hjørneskab og i en omhyggelig opstablet Tørvedynge i Kjøkkenet. Heldigviis blev Jlden imidlertid snart slukket ved tilfældigviis tilkomne Folk, saa at Hensigten ikke opnaaedes; men uagtet man nu skulde troe, at her var Jndicier nok tilstede og Anledning til den alvorligste Fremgangsmaade, saa have dog ei, ligesaalidt som ved de mange tidligere Leiligheder, Byfogdens, Cancelliraad Lynges, Forhører ført til noget Resultat. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Det i Løverdags i Randers stedfundne Møde af jydske Stænderdeputerede skal have været bivaanet af nogle og tredive Deputerede, hvilket, naar der sees hen til den Mødet givne korte Varsel, vidner om den store Jnteresse, der besjæler det jydske Folk for Fædrelandets Anliggender. Forhandlingerne, der fandt Sted paa Byens Raadhuus, overværedes af et stort Antal Personer fra Byen og Fremmede der langveis fra havde foretaget Reisen i Dagens Anledning. Efter hvad der er os meddeelt, blev ved Afteensmødet en Adresse til Hs. M. Kongen vedtagen, og underskreven af Alle, der havde deeltaget i Mødet. - Efter Mødets Slutning fandt en Souper Sted i Klublocalet, hvor de Deputerede ved Ankomsten modtoges med rungende Hurra. O. C. Walbjørn bekjendtgjør nu i Rand. Av.", at Grunden til at der siden hans Frifindelse ved Høiesteret ikke af ham er foretaget Noget til Sags Anlæg imod Toldbetjentene Busch og Thomsen, hidrører fra, at han ikke har Evne til at føre Proces, og fordi han kun med Nød og Neppe har kunne erhverve det Fornødne til Livets Ophold, siden han gjennemgik de mange og haarde Lidelser, der vare en Følge af det Knivstik, Thomsen bibragte ham i den venstre Haandled, som er blevet stivt, ligesom Tommelfingeren, Pegefingeren og den lange Finger paa venstre Haand, som en Følge af Mishandlingen, ere blevne føles- og magtesløse. – Walbjørn gjør dernæst opmærksom paa, at han med Taknemmelighed modtager goddædige Gaver, for ved disse at sættes istand til ved Domstolene at kunne forfølge Sagen mod Toldbetjentene. Red. af Rand. Av." tilføier sluttelig, at han er villig til at modtage og i sin Tid aflægge offentlig Regnskab for de Gaver, der maatte indkomme til den lemlæstede Walbjørn.
Viborger Samler, 1848-01-31
Forrige Søndag havde Boelsmand Morten Østergaard og en 16aars Dreng Anders Christian Laustsen begivet sig fra deres Hjem i Uldbjerg Sogn over Fjordens Jis til Louns Sogn. Paa Hjemreisen, da Mørket faldt paa, kom de fornær en paa Fjordens Dyb værende Vaage, hvori Manden slap igjennem Jsen til Armene; men Drengen havde Mod, Aandsnærværelse og Kraft til ved Hjælp af den medhavende Jiskikke og det ved samme værende Reeb, at iværksætte hans Redning og hæve ham op over Jsen. Endnu engang brast Jsen under Manden og Drengen reddede ham atter med eget Livs Fare. (Md.)Hr. Kruses, i disse Dage her i Viborg opstillede, Cosmorama er i høi Grad seeværdigt og fortjener visselig at freqventeres af Publicum. Sædvanlig har det der i den Genre tidligere er bleven foreviist her, været Prospecter af Egne o. s. v., ukjendte for Fleertallet af de Besøgende, nærværende Cosmorama derimod indbefatter tildeels nationale Prospecter der, foruden i kunstnerisk Henseende at være heldigt udførte, ere gjengivne i en meget natur troe og correct Stiil.
Viborger Samler, 1848-01-31
Handels-Efterretninger. Hamborger=Kornmarkedet, den 28de Januar. Mat og livløst er det i Kornhandelen. Hvede ændses ikke synderlig. Jde fleste Kornarter, Byg undtagen, hersker Stilhed. Byg ab Danmark 111-112 Pd. til 6 ½ a 6 1/4 Mk. Bco fandt Afsætning.
Viborger Samler, 1848-01-31
Hamborger Børscours, den 25de Januar: Bordeaux 3 Md. 189, Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 s.; Amsterdam 2 M. 35, 25. slesv.-holst. Species pari; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 1 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25, Skillings=Stkr. 26 1/2 a 27, nye 2/3 Stkr. f. f. 36 pCt. slettere end Banco. Nibe, den 26de Januar. Ved Auctionen idag over de det M. G. Bech'ske Bo tilhørende Eiendomme heri Byen og Nærheden, tilsloges disse: Huset Nr. 72 paa søndre Strandgade, heri Byen for 500 Rbd. til Forvalter Hvilsom paa Restrup, Klæstrup Kludeopkradsnings-Mølle for 3010 Rbd. til Exam. juris Bentzen i Commiss. for Kjøbmand Wibroe heri Byen og Farver Wibroe i Aalborg, samt Binderup Mølle (der er bortforpagtet paa længere Aaremaal) for 8325 Rbd. til Fuldmægtig Kyhle fra Bruunshaab. (Aalb. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-01-31
J Følge Opgivende skal Proprietair Schibbye til Øeland, have betingelsesviis solgt denne sin Gaard for 42,000 Rbd. til sin Forpagter Dahl, og har Schibbye igjen kjøbt Gaardeier Frostholms Gaard Wilholm for 10,700 Rbd., og Frost holm har igjen kjøbt Gaarden Nørgaard i Nørhaae af Christensen for 9000 Rbd. (Thist. Av.) Eieren af Karup Mølle, Hr. F. Laage, har til Cand. Philos. J. F. Blicher solgt sin Besiddelse med tilhørende Herligheder samt Gjæstgiveriet for den Summa 6600 Rbd., hvorunder den udvendige Besætning indbefattes. Den tiltrædes 1ste Mai d. A. (Medd.)
Viborger Samler, 1848-01-31
Ved Tallotteriets 1473de Trækning i Altona, den 25de Januar, udkom: Nr. 78. 83. 76. 52. 80.
Viborger Samler, 1848-01-31
Døde, Kjøbenhavn: Enkefrue Majorinde Heber, f. Stub, 87 Aar; Anne Marthe Galschjødt, f. Berg; Jfr. Merrit Klein, 64 Aar; Regine Wettergreen, f. Berggreen, 30 Aar; Jfr. Anne Marie Stæhr, 69 Aar; Snedkersvend Jens Nielsen, 27 Aar; Bogbindersvend Hans Christian Ludvig Petersen, 24 Aar; Johan Heinrich Knublau, 32 Aar; Bolette Calmer, f. Cantor, 68 Aar; Postbud Jensens Kone, Edle, 43 Aar; Camilla Margrethe Pritzel, 16 1/2 Aar. - Helsingør. Jngeborg Jensen, f. Larsen, 44 Aar. - Fredensborg: Harald Leschlp, 20 Aar. - Frænderup paa Møen: Lene Frederiksen, f. Hansen, 42 Aar. Odense, Proc. Christian Holger Hansen, 65 Aar. - Randers, Hospitallem Mathias Hegelund, 79 Aar. - Rendsborg: Forhenv. Branddirecteur Pieper, Aar. - Trittau. Pastor emer. Schorer. – Ratzeborg: Amtsfoged, Ritmester Schulze. Fossum Jernværk i Norge, Sophie Hedevig Løvenskjold. Christiania; Statsraadinde Erneste Motzfeldt, f. Stenersen.
Viborger Samler, 1848-01-31
AVERTISSEMENTS. Undertegnede, der har studeret Engvandingsvæsenet theoretisk og practisk under Engmester Feddersen, derefter har bestyret Engvandingsanlæg og nu har kjøbt Fonnesbekgaard i Jkast Sogn, Hammerum Herred, med et Tilliggende af 7080 Tdr. Land Eng, der agtes behandlede til Overrisling, hvilket Arbeide i Aar skal begynde, tilbyder 8 unge Karle af Bondestanden, som have fyldt det 18de Aar og kunne læse Skrivt, fri Kost og Logis samt practisk Underviisning i Engvandingsvæsenet fra 1ste Mai til 1ste November mod at de deeltage i alt Arbeide, der henhører til Engvandingen og Engenes Høst.
Viborger Samler, 1848-01-31
Dersom nogen af dem ønsker theoretisk Underviisning tillig og er udrustet med de fornødne Kundskaber, skal den blive dem til Deel i samme Tid mod at de derfor hver betale 25 Rbd., hvoraf det Halve erlægges den 1ste Juni, den anden Halvdeel 1ste August. De Lysthavende behage at melde sig inden den 23de Marts i portofrie Breve addresserede til Undertegnede pr. Viborg. Fonnesbek, den 26de Januar 1848. Chr. Knudsen. Fonnesbek, de Anden Afdeling af Udstilling af danske Prospecter i Cosmorama forevises som sædvanlig i Hr. Gjæstgiver Preislers Locale, Tirsdagen den 1ste, Onsdagen den 2den og Torsdagen den 3die Februar næstkommende, fra Kl. 6 til 9 Aften. De opstillede Prospecter ere følgende: Herlufsholm, Hanstholm Fyr, Viborg Kryptkirke, Bovberg, Skagens Fyr, Hald ved Viborg, Prospect af Thisted, og Themse Tunnel 1846. Prisen som sædvanlig 1 Mk. pro persona, Børn og Tienestefolk det Halve. Da jeg paa Grund af det mindre Besog maae antage, at dette nationale Kunstværk neppe her er i det ærede Publicums Smag, saa forevises Cosmoramaet for sidste Gang næstkommende Fredag den 4de, Løverdag den 5te og Søndag den 6te Febr. til sædvanlig Tid med tredie og sidste Forandring. p. t. Viborg, den 30te Januar 1848. Ærbødigst J. H. Kruse, Naturmaler. Silhouet=Portrætter. Herpaa modtages Bestillinger i mit Logie, ligesom forhen, til næstkommende Søndag Aften den 6te Februar. A. H. Kruse. næstkomSort Lak af god Qualitet a 4 Mk. pr. fuldvægtig Pund i circa 30 a 32 Stænger, erholdes hos J. V. Færch i Aalborg.
Viborger Samler, 1848-01-31
Frictionssvovlstikker, i Tutter, af Hr. O. Chr. Greens bekiendte gode Fabrikat, faaes a 6 Mk. 12 s. pr. Contant hos J. B. Færch i Aalborg.
Viborger Samler, 1848-01-31
Hvede Gryn, eller de saakaldte Semoule-Gryn, faaes for 14 Mk. pr. Lpd. og 15 s. pr. Pd. hos A. Berbom.
Viborger Samler, 1848-01-31
J Søndermølle bliver Plads til 1ste Mai for 1 Mølle kudsk samt en Møllerlærling eller 2den Svend. De Søgende melder sig med gode Anbefalinger til S. Wistoft.
Viborger Samler, 1848-01-31
Et Jordstykke, beliggende paa Byens Søndermark ved Ris høi, af Jndhold c. 2 Tdr. Land geometrisk Maal, kan underbaanden faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Snedkermester Thomas Skives Enke.