JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1786-02-20
Arrestanten Frederich Troelsen bør for de begangne Tyverier kagstryges og arbeide sin Livstid udi Jern ved Kiøbenhavns Fæstning. Videre bør han, foruden de Koster, som Studiosus Nellemann in Natura har bekommet tilbage, for det Manglende betale ham udi Jgiæld 1 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Desligeste Tvigield af alt til Kongens Casse med 66 Rdlr. 3 Mkr. 12 s. da hans Hovedlod i lige Maade til Kongen er forbrudt, og i øvrigt pligtig at betale alle paa hans Action, m.v, udfordrende Omkostninger: men i andet Fald af hans Uformuenhed udredes alt dette af Kiøbstæderne efter vedkommende Hr. Stiftbefalingsmands Revision og Approbation. Skarpretteren nyder for Kagstrygningen 5 Rdlr.. Da Hiemtingsdommen saaledes er ved Magt kiendt.
Viborger Samler, 1786-02-20
Torve=Priserne. Løverdagen d. 18 Febr. Rug a Td. 242. - Smør 114 10 a 32 Byg a Td. . 2 - 48 Talg - - 2 - Harv a Td. - 1 - 40 Oxekiød - . - 64 Bogharyn 1 Skp. = = 80 fersk Flesk - 1 - Byggryn . . 80 røget dito - 1 - Havregryn - . . grøns dito - - - Erter = = Ost = 1 -(Sidste Løverdag d. 18 Febr. kom ingen Kiøbh. Post.) AVER.
Viborger Samler, 1786-02-20
AVERTISSEMENT. Auction. Det bekiendtgiøres herved, at over Hovedgaard med sammes til og underliggende, saaledes som udi disse Tidender for dette Aar under No. 2, 3 og 4, er anført, endvidere bliver foretaget Auction, saasom, paa Hovedgaard2d. gang d. 25de og 3die Gang d. 28de Februarii næstkommende over bemeldte Hovedgaard med dens Tilliggende. Paa Staarupgaard 2den Gang d. 3 Martii næstefter, og 3die Gang d. 6te samme Maaned over bemelte Staarupgaard- og dens Underliggende. De Lysthavende vilde derfore behage bemeldte Tider og Stæder at tage Møde, da Eiendommen absolut bliver bortsolgt, og Conditionerne skal findes for Kiøberne saafordeelagtige som muligt, iblandt andre denne: at ligesom efter forbemeldte Bekiendtgiørelse kan blive staaende paa Priorite i Staarupgaard 30000 Rdlr. saa kan og med Hovedgaards Kiøbe Summes Erlæggelse imod nøiagtig Sikkerhed ventes Henstand for det første indtil Snabsting, 1787, om et længere. Saasnart 3die Auction paa Staarupgaard er til endebragt, bliver derefter bortsolgt den derpaa Gaarden befindende prægtige Jndboe og øvrige Boehave samt Gaards Hauge og Vogn=Redskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kaabber, Mæssing, Jernfang, Borde, Stole, Speile, Kommoder, Chatoller, Dragkister, Perspective, Skillerier, Kaaberstykker, Land Korter, Bøger, Skabe, Kister, Sengesteder, Sænge Klæder, Linnet, Kakkelovne, Karmon og andet Træfang, Kareter, Chalser, Kaner, Arbeids Vogne, Hæste-Tøier, med videre. Catalogus herover ere at faae paa Staarupgaard, hos Hr. Uhrmager From i Viborg, hos Birkedommer Møller, i Skive og hos Herredsfoged Kier i Heede Mølle.
Viborger Samler, 1786-02-20
Paa Astrup i Salling er for billig Priis at faae til Kiøbs 4 a 5 Tønder frisk og godt Hør=Frøe, af beste Slags. Hos mig underskrevne er i Aar ligesom f. A. alle Slags friske og gode Hauge samt Blomster Frøer, at bekomme; Thi anmodes herved alle de som maatte behøve af saadant, behagentlig ville henvende sig til mig derom, da en hver efter Forlangende skal blive forsynet, og sikkerlig den bedste Behandling at nyde samt for billigste Priis. Randers d. 17 Febr. 1786. Lucas Cords. Gartner, boende ved Østre=Port.
Viborger Samler, 1786-02-27
DEN. Kongelige privilegerede. VIIOM. C. E. SAMLER. e No. 9. FORTENDE AARGANo. Mandagen den 27 Februarii. Om de i Sydhavet ny opdagede vilde Folks nærværende Kogekonst. Hvor simpelt koge og stege dog de endnu værende Vilde uden Tvivl efterabe de der de gamle Amerikaners Anviisning; i det mindste overgaae de vore Kokke i Ingredientzernes Simplicitet. Øen Savn ligger 10 Grader, 35 Minuter sydlig Breede; i den vestlige Længde (fra Greenvich 237 Sr. 30 Minut. Den er 8 Søemile lang, og ligger bag ved Ny-Guinea. Da Brænde er her sieldent, saa udsøge de et Sparsommeligheds Middel for for deres Kiøkkener, som i Europa vel neppe er bleven brugt, uden i Feldten. De Jndfødte der udgrave sig nemlig en horizontal Huule under Jorden, der er næsten som en Kaninhuule, 6 Fod lang, og forsynet i den ene Ende med et stort, i den anden med et lidet Hul. Jgiennem det store Hul antænde de Vilde Jld i Huulen, da det lille giør Skorsteenen. J Jordens Overflade over Jldstedet ere runde Huller indskaarne, som gaae ned til Jlden, og i Disse Kogehuler sætter man Leerpotterne, som have en vid Bug midt paa, og ere snevre ned mod Bunden, saa at Heeden kan virke paa en stor Deel af Overfladen og paa den heele Underdeel af Potten. Enhver af disse Potter holder nogle og 30 Pæle. Her er saa liden Jld, at man maa forundre sig derover, tilstrækkelig til, at komme disse Potter til at koge. Fra Tid til anden stikker man kun et tørt Riis ind til Jlden. Paa denne Maade koger man alle Levnetsmidler paa Savn, og paa samme Maade koger man Sirup og Sukker.
Viborger Samler, 1786-02-27
J Peru er denne Skik ligeledes indført. Kan ikke ethvert Land, hvor Brændsel er dyre, med en anseelig Fordeel anvende dette skiulte Jldsted, helst om man endnu dertil vilde hvelve det med Steene, og saaledes muure det til større Bestandighed og Fasthed, Den liden Sphære af Kundskaber, som de Vilde have, beskiæmme vore, ofte slet sammensatte Anstalter, i mange Deele; da vi have saa megen Kundskab, sætte vor Videbegierlighed ingen Grændser, og ere allerede tilfreds med, at besigtige. tige nendelige Opfindelser og Sandsynligheder alene fra Overfladen, uden fuldkommen at udarbeide en virkelig nyttig og uundværlig Erfaring, og medlade os til dens meest enkelte Simpliritet; i det mindste holder jeg for, at de allerenkelste Veie, til at opnaae vore Hensigter, ere de naturligste og følgelig de beste.
Viborger Samler, 1786-02-27
Wien den 1 Februarii. Monarchen opofrer nu sin Tid næsten ganske for Regieringskonsten. Om morgenen førend Kl. 9. tager han mod alle Suppliqver med egen Haand, lader sig dem gandske forelæse, og viser dem derpaa til deres Departements. Disse Anviisninger tegner en Cancellieskriver, som staaer bag Keiseren, paa et Stk., Papir, og Suppliqverne blive derpaa bragte til deres Departements, hvorfra der bliver givet Supplicanter ne Efterretning i det Keiserlige Cancellies Forgemak. Den første derpaa følgende Raadsdag komme Suppliqverne for. Keiseren, selv nærværende, har Opsyn med, om de alle komme for, og paa den 7de Dag efter Jndleveringen faaer enhver Supplicant sin Efterretning.
Viborger Samler, 1786-02-27
Donau d. 1 Februarii. En Skribent, som havde tilsidde sat den Ærefrygt han skyldte Keiseren, lod denne kalde for sig, og sagde til ham: Havde De skreven imod Staten, saa havde jeg imod min Villie været nødt til, at lade Deres Hoved lægge for Deres Fødder. Men da Dei Deres Skrivter har aleneste angrebet min Person, saa tilgiver jeg Dem. For at overbevise Dem derom, og at give Dem Leilighed til, at kunne bedre anvende det Talent, De har af Naturen, saa giør jeg Dem til min Cabinetsconcipist. - Denne Post beklæder Skribenten endnu.
Viborger Samler, 1786-02-27
Geistlighedens nærværende Tilstand, og Jndkomster i Frankerig.
Viborger Samler, 1786-02-27
Den franske Geistlighed har selv, i Anledning af deres Forsamling i forrige Aar, og Raadslutningerne over Præsternes og de Geistliges Jndkomsters Forbedringer paa Landet, ladet følgende Fortegnelse over deres Jndkomster blive bekiendt, og selv erklæret den for ægte.
Viborger Samler, 1786-02-27
J heele Kongeriget findes for nærværende 366,264, Geistlige, som tilsammen have i aarlig Jndkomster 121, 299, 500 Livres, nemlig. Livres.
Viborger Samler, 1786-02-27
144 Erkebisper og Biskopper inddrage aarlig, 11850 Canonici 14000 Beneficiater, Chorsangere 4000 Chorbørn 20000 Capellaner, Priorer, 44000 Præster, Curate Prior 50000 Vicarii secundarii 60000 Geistlige, ved Seminarier, Collegier, og andre uden Beneficier : 35500 Øverste af de Ordensgeistlige, Abbedier og Priorier 46500 Bettelmunke, hvoriblant 24000 have Renter, enhver 250 Livres, 270 Maltheser=Riddere, 80000 Nonner, hvilke (undtagen 3600, som leve af Almisse,) aarlig trække Anmerkning. Denne Fortegnelse synes i Henseende til Jndkomsterne at være meget anstændig, da det er physisk vist, at Erkebiskopperne og Biskopperne trække allene aarlig 6,164, 600 Livres. Strasburg alene indbringer 400,000 Livres. Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-02-27
Efterretning om forestaaende Faste Prædikener i Viborg.
Viborger Samler, 1786-02-27
Fredagen i Fastelavns Ugen forklares, som Forberedelse til Faste Andagten, i alle Kirkerne et selv udvalgt Sprog, om vor guddommelige Forløseres forsonende Lidelser. Alle Onsdagen prædikes alene i Dom Kirken, om Gud vil, i følgende Orden: 1ste Uge i Fasten prædiker, Hr. Biskoppen. 2den Uge. Stiftsprovsten. 3die Uge. Nogert.
Viborger Samler, 1786-02-27
4de Uge ordineres og prædiker Schourup.
Viborger Samler, 1786-02-27
5te Uge. Mag. Skow. 6te Uge. Hr. Forslef.
Viborger Samler, 1786-02-27
Fredags=Prædiken forrettes i alle Kirker vexelviis af Sognepræsten og Capellanen. Psalmerne vælges af Prædikanten og findes anførte paa Tavlerne.
Viborger Samler, 1786-02-27
J Stedet for det, som sædvanlig messes i Uge-Prædikener, bruges i Fasten Collecten paa Palme Søndag, samme Dags Epistell. Epistel indtil de Ord: Døden paa Korset; anden Piuse, dags Evangelium til de Ord: Guds eenhaarne Søn Navn.
Viborger Samler, 1786-02-27
Efter Forlydende holder den residerende Capellan, S. T. Hr. Aagaard sin Afskeeds Prædiken næstkommende Søndags Aftensang i Søndre Sogns Kirke.
Viborger Samler, 1786-02-27
Langstinget, Onsdagen d. 22 Febr. No. 1. Forvalter Schmith ved Nørre Elkier, paa Kiøb og Handelsmand Laurits Windes i Aalborg, Nørre Elkier Fæstebonde Jens Olesens og egne Vegne, som Creditorer udi forrige Kiøbmand Andreas Holms Fallitboe i Hiørring, indstevner til Underkiendelse, med allernaadigst Opreisning, en af Bye og Herredsfoged Brüchmann d. 31 Martii sidst afsagt saakaldet Skifte=Decision i bemelte Fallit Boe, angaaende 2de af bemelte Holm til hans Svoger Kiøbmand Riis i Hiørring udgivne Pante=Forskrivninger; hvilke uagtet de formeentlig ere ganske ulovskikkede, da den første som er udgivet d. 4 Junii 1782, lydende paa Capital 1000 Rdlr., ikke er bleven tinglyst for 8 Maaneder derefter og ikkun 5 Uger før Debitor gjorde Fallit, og den anden lydende paa Capital 120 Rdlr., først er udgivet 5 Uger førend bemt. Debitor er klærede Fallit, dog er tillagt Prioritet og Fortrins=Ret i det pantsatte Gods, imod at Debitor giør hans Eed, at der ingen Bedragelighed er under samme Panteforskrivninger. No. 2. Hr. Krigsraad Admidsbøll til Søegaard indstevner til Underkiendelse m.v.; Et Tingsvidne med derunder passerede Kiendelser, begyndt ved Ulsborg=Hind-Herreders Ret d. 21 Septemb. og sluttet d. 19 Octob. f. A., under Herredsskriver Esaias Holsts Rettes Administration, som constitueret Sættedommer paa Herredsfoged Fuglsangs Vegne, pas seret i en Sag, som General Fischalen Hr. Justitsraad Uldahl, paa Embedsvegne, efter Ordre med Fuldmægtig Proc. Bach, mod Appellanten havde anlagt, angaaende nogle formeentlige urigtige beskyldninger imod Citanten, ligesom han ved en af Hr. Etatsraad og Amtmand Hansen og Landvæsens Commissarier, holdt Forretning, d. 23 Septemb. 1784 paa Holms Land, skulle have opført sig uanstændig, hindret Forretningens Fremme og i Ord og Gierning fornermetLandvæsens-Commissarierne m.v. (Resten følger: For Forlovede. Her i Byen, Hr. Lieutenant v. Mallas ved det Viborg ske=Regiment, og Frue de Linde, fød Mutterspach.
Viborger Samler, 1786-02-27
Dødsfald. J Schive d. 22 Febr. Mad. Dorthea Jngeborg Adeler, Sognepræsten til Schive og Reesen, Hr. Winds Kiereste, 67 Aar, efter en lang Sygdom af 2 Aar og 2 Maaneder. Her i Byen d. 25 Dito Madame Johanna MargrethaKalmern, Hr. Viinhandler Halds Kiæreste, 48 Aar, ligeledes efter en langvarig Sygdom i nogle Aar.
Viborger Samler, 1786-02-27
AVERTSSENT. J Følge allernaadigste Bevilling, saa lydende: Eytimus. Fire Rigsdaler. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre allevitterligt, at Vi efter Os Elskelig Hr. Hans de Hoffmann Ridder, Vores Conferentsraad og Amtmand over Coldinghuus Amt, som Skifteforvalter efter afgangne Niels Basse udi Taarup Bye under bemelte Coldinghuus Amt, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemt. afgangne Vi els Basse, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorundersamme henhører; Hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa Vort Slot. Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad, Kiøbenhavn d. 10 Februarii 1786. Under Vort Signet. L. S. Efter hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bliver afgangne Niels Basses Creditorer herved indkaldte med Aar og Dags Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter, inden bemt. Tids Forløb, da enhver skal skee Ret. Fridericia d. 21 Februarii 1786. H. de Hoffmann.
Viborger Samler, 1786-02-27
(Torsdagen d. 30 Martii førstkommende ction, om Formiddagen Kl. 10 sl., bliver i Høyslev Præstegaard holdet offentlig Auction over Ind= og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Jernfang, Skabe, Dragkister, Borde, Stole, Speile, Kakkelavne, Sengesteder, Sengeklæder, Linnet, Bøger, Træe, Vahre; En Deel Stude og Kiør, hvoraf Køerne endnu for meest staaer med sine Kalve, nogle Faar med Lam, 7 Stkr. Bester, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, samt endeel Hestetøier med videre. Som herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Torsdagen den 9 Martii førstkommende Auction om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Aunsberg holdet offentlig Auction over Frue Ellings Efterladenskab, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Jernfang Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Kakkelovne, Sengeklæder, Lintøi, Dekketøi, m.v. som herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. dersom een eller tvende ædruelige og skikkelige Pottemagersvenne, har Lyst for tilkommende Sommer at arbeide paa Landet imod at betales eftersom de arbeider, anviser Bogtrykker Manger i Viborg dem Stedet. En Tegl= eller-Tagsteens Stryger, som forstaaer sit Haandværk godt, og vil arbeide i 100 viis, kan blive anviist en fordeelagtig Tieneste af Bogtrykker Manger i Viborg.
Viborger Samler, 1786-03-06
Det er noksom bekiendt, at man har Exempler paa menneskelige Legemer, der uden Meddeelelse af en elektrisk Substanz, ere blevene elektriske, ja endog have givet Jldfunker af sig med en ubehagelig Følelse, Følelse, og med den yderste Føelsomhed i Nerverne.
Viborger Samler, 1786-03-06
paa Maare Byes Bester i salig Geheime=Raadinde Sehesteds Tid, da jeg tiente hende som Fuldmægtig fra Man 1750 til Michaeli 1755. J denne Bye vare 23 Gaardbeboere, og lad være, at alle deres Bester ey vare befængte, saa var dog Smitteen saa almindelig, at ingen kunde siges fri. De maatte ei komme til Hove eller til Marker, i Samling med andre. Tre eller fire Aar før jeg kom til Gaarden havde Smitten været i Byen, og mange Raad vare forgiæves forsøgte. At skyde de befengte Bester ihiel var en betydelig Skade i saa stor en Bye, og det kunde endda ikke gjøre sikker for Smitteen. Omsider kom en gammel Smed fra Lørup i Røslinge Sogn, og tilbød sig at ville kurere Maare Byes Bester, og ei have Betaling derfor, før Kuren var endt. Manden vilde ikke aabenbare Kuuren for mig eller noget Menneske, men da han var fattig, saa maatte man selv kjøbe Medicamenter efter hans Opskrivt, og da jeg fulgte ham hver Skridt, saa var jeg dermed i Stand, til, da han døde midt i Kuren, at fortsætte den, indtil hele Byens Bester vare kurerte, og ey et eneste enten døde eller blev tilovers uhelbredet. Det varede i to Aar inden Alting var saaledes vel endt efter den Maade Recepten foreskriver, og jeg maatte kaage adskillige Gange til Kurens Fortsettelse. Den er siden i Siælland paa nogle Steder bleven brugt med lige Nytte. Meere følger.
Viborger Samler, 1786-03-06
Nyeheder. fter Forlydende er Hr. Plesner, Sognepræst for Woer og Estruplunds Meenigheder kaldet til Sognepræst for Fruering og Vitved Sogner; ligeledes skal Hr. Rasmus Zimmermann personell Capellan til Bierring og Mammen Sogner være kaldet til Capellan paa Læssøe.
Viborger Samler, 1786-03-06
Copulerede. J Woldum Præstegaard d. 24 Febr. Hr. Fridts, Sognepræstnepræst for Mygind, Krogsbech og Schiøring Menigheder, og Jomfrue Mohr.
Viborger Samler, 1786-03-06
Dødsfald. J Randers d. 9 Febr. Mester Grovsmed Johan Adolph. Madsen 52 Aar gl. Den 24 Ejusd. forrige Kiøbmand Bent Huld 32 Aar gl. Den 1 Martii Jomfr. Anne Marie Bugge, i 18 Aar. Paa Frysenborg d. 27 Febr. (S. T.) Hr. Kammerherre og Major v. Juels Frue, fød Commtesse af Jarelsberg. Paa Randrup Herregaard ved Aalborg d. 26 Febr. Frue E. lisabeth Benzon, Enkefrue af afg. Major v. Deden. Angaaende. de Huus=Armes Blok.
Viborger Samler, 1786-03-06
Den 27 Febr. sidstafvigte vare atter Sognepræsterne og Hospitals-Forstander Bertelsen forsamlede til Blokkens Aabning i Domkirken, hvorudi denne Gang fandtes intet. Men, 1. Af et Selskab, som paa Hans Majestets vor allernaadigste Konges Fødsels Dag var forsamlet i Bispe-Residentsen, indkom en Collecte af : 6 Rd. 1 Mk. 2. Af en vis fornemme Herre havde Provsten annammet: 3 Rd. 3. Fra en ubenevnt indkommet til Mag. Skov. 5 Rd. Forhen havde Provsten modtaget en Gave, Er 14 Rd. 1 Mk.
Viborger Samler, 1786-03-06
fra en anden fornemme Herre, som til sidste Juul indkom, 10 Rdlr. Disse Penge ere uddeelte blant 48 Almisse=Lemmer, og vi takke paa deres Vegne allerskyldigst.
Viborger Samler, 1786-03-06
Slutningen af de Jndstevnte Sager fra sidste Landsting. Nr. 3. Hr. Cancellieraad Skow til Randrup, og hans Fæstebonde Laurs Christensen Levring i Snigstrup, paaanker til Cassation og Underkiendelse eller Hiemviisning, en Dom afsagt d. 8 November 1785, paa Middelsom Sønderling, Herreders Ting udi Randers, af Herredsfoged og Skriver Stadfeldt, i en Sag Hr. Cancellieraad Juul til Vischum først imod Bonden Laurs Levring for Pløining og Sæd udi en Eiendom Eiendom som stedse har lagt og været brugt til hans ifæstehavende Gaard Snigstrup, skal have anlagt, og siden udstrakt og tilligemed gjort til en Eiendoms Sag imod Hr. Cancellieraad Skow.
Viborger Samler, 1786-03-06
No. 4. Birkedommer Prok. Hoffmann, som anordnet Actor mod Arrestanten Mads Jensen af Harboøer, indstevner til Skierpelse eller Hiemviisning, en Dom afsagt sidstleden 30 Novemb. paa Hind og Ulfborg Herreders Ting, af samme Steds Herredsfoged Johan Fuglang i Ringkiøbing og tiltagne Meddomsmænd, over ovennevnte Arrestant, for begangne grov Tyverie, hos Peder Hansen i Sønder Lyngvig ved Holms Land den 1 Julii 1785, hvilken Dom Actor paastaaer hiemviist, fordi Meddoms=Mændene ei tilligemed Dommeren har underskrevet og forseglet Dommen. m.v.
Viborger Samler, 1786-03-06
Torve=Priserne. Løverdagen d. 18 Febr. Rug a Td. 24822. - Smør 118 102232. Byg a Td. = 2 - 48 Talg : Havre a Td. - 1 - 40 Oxekiød - Bogharyn 1 skp. = = 80 fersk Flesk - 1 Byggryn - . . 80 røget dito - 1 Havregryn - = = grøns, dito - . - Erter = = = Ost =
Viborger Samler, 1786-03-06
AVERTISSEMENT. N. S. (f Nørre Sogns Kirkes Penge, er til Laans er at faae til førstkommende Wiborg Snapsting, en Capital paa 3 til 400 Rdlr., hvem samme skulle behøve, ville jo før jo hellere melde sig hos ermeldte Kirkes Verge. Wiborg d. 11 Febr. 1786. Søren Thorup.
Viborger Samler, 1786-03-06
Dersom nogen Jordegods-Eiere har Lyst til at lade en Dreng af sit Gods lære Gartner Konsten i nogle Aar, kan Bogtrykker Mangor i Viborg give Anviisning paa den Mand, som samme Dreng vil modtage, og hos hvem allerede nogle have staaet i Lære.
Viborger Samler, 1786-03-06
Tillæg.)
Viborger Samler, 1786-03-13
Fortsettelse om de Jldsprudende Bierge. Svende Herrer af Genf erfarede det selvsamme i en langt høiere Grad, endskiøndt kun paa en kort Tid. Da Professor Saussure og den unge Hr. Jallabert reiste over en af de høieste Alper, befandt de sig imellem Tordenskyer, og bleve til deres største Be styrtning vaer, at deres Legemer vare blevne saa elektriske, at Jldgnisterne foere af sig selv ud af deres Fingre med et Knald og med samme Art af Fornemmelse, som om de formedelst Konsten vare blevne stærkt stærkt elektriserede. Hr. Jallabert bekiendtgjorde dette for Videnskabernes Academie i Paris, saavidt man veed, i Aaret 1763, i hvis Skrifters Samling man finder det. Det er formodentlig temmelig klart, at disse Fornemmelser have reist sig deraf, at disse Personers Legemer have havt alt formegen elektrisk Jld. Dette Tilfælde er meget sielden; dog er det ikke usandsynligt, at mange sygelige Folk, især Hypocondristerne, og de, som man kalder indbildte Syge, have deres ubehagelige Fornemmelser af den modsatte Aarsag, eller Mangel paa en tilstrækkelig Mængde af denne Jld; thi ligesom samme formindsker sig i Luften, saa formeeres deres ubehagelige Fornemmelser, og tvertimod. Saadanne Folk skulle maaskee finde Nytte af, at bære noget elektrisk paa deres Krop, for at bevare deres Nerver og Fibrer for Fugtigheden, eller den ikke elektriske Luft. Man kunde dertil foreslaae dem en liden Vest af det fineste Flonel, som skulde holdes gandske tør og reen; (thi Fugtigheden, skulde ved en heftig Uddunstning af Legemet snart betage den sin elektriske Egenskab.) og paa samme skulle de bære en Silke=Vest af selvsamme Skikkelse og Størrelse, hvilken dog ikke bør syes til den første. Den dyriske Varme og den formedelst Bevægelsen foraarsagede indbyrdes Paarivning af disse tvende Væsener skulde meget befordre Elektricteten, og giøre en Art af en elektrisk Attmosphære omkring Lege Legemet, som maaskee kunde være et af de bedste Bevaringsmidler imod Fugtighedens Virkninger.
Viborger Samler, 1786-03-13
Hvad ovenommeldte Fruentimmer i Schweianbelanger, da er der neppe Tvivl om, at hun jo fornemmelig, om ikke ganske, havde hendes Klædedragt at takke for de Uleiligheder, hvorover hun klagede, og at hun jo ved en ganske liden Forandring, endog kuns en Deel af samme var lykkelig bleven helbredet. Et Fruentimmer, hvis Hoved er tildækket med et Sæt af Traade, og hvis Haar er fuld af Metal=Haarnaale, og som tillige staaer paa tør Silke er i alle Henseender just det samme, som en mod Solen opstillet og til Jldens Tiltrækning af Athmosphæren tilbereed elektrisk Leedere: det var aldeles ikke at undre over, om hun i et Tordenveir, eller naar Luften er meget opfyldt med elektrisk Maaterie, gav Funker af sig, og frembragte andre Syner af Elektricitet. En saare liden Forandring i Klædningstykkerne, som vel engang kunde finde Sted, ved den store Foranderlighed i deres Moder, skulde giøre dette Fruentimmers Sygdom ret epidemisk blant det heele smukke Kiøn. De behøve kun at lade deres Skoesaaler gjøre af en elektrisk Materie, at lade Viirerne i deres Sætter og deres Haarnaale giøre noget længere, og vende Spidserne deraf udad, og da er det neppe at tvivle paa, at de jo ofte skulle befinde sig i en elektrisk Tilstand. Dog om de endog kun bære Silkestrømper, kan dette undertiden allerede være tilstrækkelig nok dertil; thi Erfarenhed har lært, at man kan giøre en Elektrometer ligesaa ligesaa elektrisk ved at sætte den paa et Stykke tørt Silketøi eller Flonel, som om man havde sat den paa Glas. Hvor lidet forestille dog Fruentimmerne sig, at, naar de omgive deres Hoveder med Metal=Traad, og tillige bære Silke=Skoe, Strømper og Hansker, de da paa selvsamme Maade og efter selvsamme Grundsætninger tilberede deres Legemer at blive eelektriske, som den, der anstiller elektriske Forsøg, tilbereder Kiæder og Snorer, for at drage Lynilden til sig. Kunde man end ikke overtale dem til, at aflægge deres Sætter med Viirer udi, og deres Haarnaale, saa kunde de dog vel beslutte sig til, at betiene sig af et Bevaringsmiddel, som man i de nyere Tider har brugt til Beskyttelse for langt ringere Ting. (Resten følger.)