Berlingske Tidende, 1812-10-19
Slutningen af den historiske Beretning om de Operationer den sydlige Armee i Spanien har foretaget sig i Mai Maaned: Fienden havde trukket sig ud af Snevringen; Eskadronschef Le nourrit førte to Eskadroner fremad; General Bouille fulgte ham med 6 de to andre. Saasnart han havde faaet paalidelig Underretning om at Oberst Anmard med Fodfolket var ankommen til Baza, vendte han og sig til Cullar, for at fordrive Fienden derfra, og befalede tre Compagnier Voltigenerer at følge sig. Da disse vare stødte til ham rykkede han videre frem, og tog endnu en Officeer og adskillige Soldater til Fange. Fienderne havde besat Cullar med en Arriergarde af Fodfolk og Ryttere, som først syntes at ville holde Stand, og gjorde en temmelig levende Jld mod Spidsen af Colonnen; men da de saae at vort Fodfolk rykkede frem, medens Dragonerne omgik Staden, trak de sig ilsomt tilbage, og naaede de nærliggende Høie, hvor Fodfolket dækkede Rytteriets Tilbaget og gjennem Huulveien. Ogsaa her dræbte man adskillige af Fienderne, tog nogle til Fange og fratog dem en for Deel Heste. Den overordentlige Udmattelse vor Forfølgelse foranledigede hos de spanske Tropper, forenet med den Hunger der i flere Dage plagede dem, foraarsagede at mange af dem omkom. Man forsikrer, at denne Dag har kostet Jnsurgentarmeen fra Murcia 1200 Dræbte, Saarede, og Fangne, og mere end 300 Heste. Veien var bedækket med Vaaben, og Heste, som vare i saa slet Forfatning, at hverken Spanierne eller de Franske kunde føre dem bort. Blandt de Fangne, hvis Tal beløber sig til 200, vare 160 af det gamle Rytteri. Denne Fægtning gav Fiendernes Rytteri, som var den bedste Deel af Armeen og desuden havde liidt mindst, et dødeligt Stød. Efter Træfningen indtog GeneralBouille igien den Stilling han holdt besat i Cullar og Baza, og sendte den 20de Oberst Anmard paa Recognoscering til Almeria, hvor Fienden havde sløifet de Fæstningsværker som vendte mod Søsiden. Den fiendtlige Eskadre laae endnu for Anker foran Havnen, og bestod af det engelske Skib Jnvicible, 2 Fregatter, 2 Corvetter, 1 Brigantin, 13 til 14 Chalouper, og havde Tropper ombord, under Oberst Don Roman Albears Commando. General Bouille fik befaling fra General Leval, at drage af Grenada til med alle de under hans Befaling staaende Tropper, for, i Nødsfald, at udgjøre denne Stads Besætning, og at befrie Landet fra de i nogen Tid stærkt tiltagende Røverbander, som daglig bleve dumdristigere, og havde angrebet vore Poster i Padal, Alhama, Torre del Marqves og adskillige andre Steder. Posten i Padal, som blot en Officeer og 38 uberedne Dragoner forsvarede, blev den 18de, Klokken 5 om Morgenen, angrebet af Minos, Simon Marstres, Juan di Bios og fleres Bander, som havde forenet sig, 500 Fodfolk og 150 Ryttere stærke. Dog formaaede de ikke at rokke hine Tapres Standhaftighed, men nødtes, efter en 6 Timers Kamp, og med et Tab af 8 Døde og 30 Saarede, til at trække sig tilbage. Alle andre Angreb, som Røverne vovede at foretage sig mod vore Tropper, vare ikke meere heldige; allevegne maae de Ulykkelige føle, at de, hvor stort deres Antal end er, intet formaae imod de franske Soldaters Tapperhed og Krigstugt. Engellænderne vare ikke lykkeligere i et Forsøg, som de Natten mellem den 23de og 24de gjorde mod Malagas Havn. Skildvagten i St. Nicola bemærker mellem Klokken 12 og 1 om Natten en Barke med Folk, som skiulte sig mellem Klipperne, raaber strax til Gevær, giver Jld, lader igien og skyder den første Engellænder som kommer frem; men i samme Øieblik er Brystværnet besat og Batteriet i Engellændernes Magt. Fienderne, som uden Tvivl havde til Hensigt at fornagle Kanonerne, affyrede dem strax alle og gjorde dem ubrugelige Paa dette Tegn, og da man havde ladet en Raket gaae op, trængte flere fiendtlige Barker, uagtet Batteriet St. Josephs Jld og de forskellige Posters Geværild, ind i Havnen. Reserven begav sig skynde somst til Batteriet St. Nicola, forat fordrive Fienderne. Men disse vare igjen gaaet i deres Barker. - Det er langt fra at Expeditionen har opnaaet Fiendernes Øiemed, som gik ud paa at bemægtige sig de Kapere og fremmede Kornskibe der laae i Havnen; thi den vedholdende Flinteild nødte den til at trække sig tilbage med et betydeligt Tab. En Kanoneerbaad og adskillige Barker havde liidt saameget af vore Skud, at de maatte drive for Strømmen, da Mandskabet var skudt fra dem. Næsten alt Kanoneerbaadens Mandskab gik til Grunde, og det synes, efter alle Beretninger, at 58 Engellændere ere dræbte i dette Angreb. Tallet paa de Saarede er endnu betydeligere. Adskillige Officerer og Expeditionens Øverstbefalende ere blandt de Dræbte. Vort Tab beløber sig til 58 Dræbte og Saarede.