JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Af en Jndbydelse, som i sin Tid har været at læse i de fleste offentlige Blade, vil det være bekjendt, at der i Foraaret i Hovedstaden har dannet sig en Forening, som har sat sig i Forbindelse med Mænd i Kongerigets forskjellige Provindser, og sat sig som Formaal: ved Medborgeres Bidrag, aarlige og, een Gang for alle, at tilveiebringe en Fond, bestemt at anvendes til Oprettelse af danske Underviisnings=Anstalter i Nordslesvig. Den gik derved ud fra den Forudsætning, at det maatte antages for den danske Nations Ønske, at i Hertugdømmet Slesvig dansk og tydsk Nationalitet, hver inden sine rette Enemærker stilledes paa aldeles lige Fod, og begge bleve betryggede i deres gode Ret, og fra den Overbeviisning, at den eneste Maade, hvorpaa Nationen kunde bidrage til dette Ønskes Virkeliggjørelse, var den af Foreningen valgte og i Jndbydelsen betegnede. Det tør vel antages, at de Ord, hvormed hine Mænd henvendte sig til Landsmænd i alle Provindser, ikke ere blevne upaaagtede af dem, vi ved denne Bekjendtgjørelses Udstedelse have for Øie, Beboerne af den Provinds, til hvilken vi selv høre, at Jndbydelsen ikke blot har været at læse i mange Blade, men fundet Gjenklang i mange Hjerter, og tjent til at fremkalde en Stemning, som kun behøver Ledelse, for at træde frem som virksom Magt. Da imidlertid et Foretagende, som er beregnet paa Manges Samvirken, pleier at fremmes bedre, naar det sættes i Forbindelse med bestemte Personer, end naar det er overladt til Forestillingernes usynligt og adspredt virkende Magt, saa have vi undertegnede Mænd fra forskjellige Byer og Steder i Lolland, og af forskjellige Livstillinger, gjennemtrængte af de samme Følelser, som bragte Foreningens Stiftere til at henvende sig til alle Landsmænd, troet at burde lade denne Bekjendtgjørelse indrykke i Stiftets Tidende, og forsyne med vore Navnes Underskrift. Vi ville derved blot gjentage i det Mindre, hvad af Andre i det Større er paabegyndt, bidrage til, at Opmærksomheden vækkes for et Anliggende, hvis nationale Betydning og Jndflydelse paa Fædrelandets Vee og Vel Jngen, som kjender det, vil kunne nægte, og tilbyde vor Tjeneste, for at alle gode Kræfter, som maatte forefindes i den Kreds, hvortil vi høre, saa meget des lettere maatte forene sig til fælleds Samvirken. Exemplarer af den af Centralforeningen udstedte Jndbydelse ligge til Eftersyn og Paategning hos Enhver af Undertegnede, som ogsaa modtage Bidrag og besørge sammes Jndsendelse. Den 1ste October 1843. Fasting, Knuth, Greve til Knuthenborg. Borgemester og Herredsfoged. S. C. W. Bindesbøll, Boisen, Sognepræst til Vesterborg og Birket. Sognepræst til Nakskov og Branderslev. C. J. Trojel, C. Hjort, Præst i Sandby. Bestyrer af Nakskovs borgerlige Realskole. Knud Sidenius, H. Hansen, Eier af Kiøbelovgaard, Kjøbmand og Stænderdeputeret i Maribo. Schade, G. Aagaard, Procurator. Sognepræst til Nebbelunde og Seddinge. Obsen, C. Møller Holst, Bye- og Herredsfoged. Sognepræst til Errindlev og Olstrup. Asp. A. Bech, Wilhelm, Capellan i Døllefjelde. til Frigholm. til Øllingsøgaard. F. Grundtvig, Apotheker i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Jndenlandske Efterretninger. Formanden i Dampskibet Jris's Bestyrelse, Hr. Kæmner Wulff, er afreist til Kjøbenhavn, for, efter Jndbydelse fra Dampskibet Caroline Amalias Rhederi, at træde i Conference med dettes Medlem, Hr Kjøbmand Danielsen fra Flensborg, om en Forening imellem begge Dampskibes Farter for næste Saison, som da sandsynligviis vil gaae ud paa en tidligere foreslaaet Coalition, eller Forening om giensidige Principer for Farten, der naturligviis kan finde Sted uden nogen Sammensmeltning af Jnteresserne og som ikke destomindre maa virke gavnligt saavel til Dampskibenes særskilte Fordeel som til Tilfredsstillelse af Publicums almindelige Ønsker. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Om Udvandringer. Berl. Tid. har modtaget følgende Uddrag af et Brev, der er dateret Milivankil, Wisconsin Territory (i Nordamerica, den 28de August 1843: "Jeg forlod Kingston i New Bork for 1 Aar siden efterat jeg havde fortjent saa meget som Reisen hertil koster. Landet, som ligger omtrent 1500 (engelske) Mile Vesten for New-York, er nylig bebygget. Byen, jeg lever i, som nu har omtrent 4000 Jndb., var ikke til for 8 Aar siden. Nu strømme Jndvandrere bestandigt hertil. J de sidste 6 Uger er der ankommet henved 1,000 Nordmænd. Den allerstørste Deel er fattige Bønder, som gaae paa Landet og arbeide for Føden. Hvorledes de ville leve næste Vinter er mig en Gaade, thi Vinteren er haard og varer omtrent 6 Maaneder, i hvilke Jntet er at fortjene. Mange af dem ere saa fattige, at de maatte lade deres Tøi i Pant for Reiseomkostningerne. De usandfærdige Efterretninger og Amerikas Fortræffelighed, som Narre eller Skjelmer herfra sende til Europa, foraarsage megen Ulykke og Elendighed. En Deel Norske, Svenske og nogle faa Danske, som leve her, have nu skrevet en kort Fremstilling af Tingene, som de ere her, og en Advarsel til dem, der ikke have Penge nok til strax efter Ankomsten at nedsætte sig for, hellere at blive hjemme. Vi boe her næsten paa Grændserne af den civiliserede Verden; Omegnen er fuld af Jndianere. Da jeg kom hertil ifjor, var Tilstanden vistnok bedre end i de østlige Stater. De mange Jndvandrere, som alle bringe lidt Penge med sig, samt endeel nye Huse, der stedse maae bygges, gjorde Forretningerne livligere og Fortjenesten bedre. Men nu er der oversvømmet her baade med Professionister og simple Arbeidere, og som en Følge deraf er Lønnen ringe og Mange af begge Slags uden Arbeide. Rede Penge seer man kun lidt af; det Meste er Bytte og Anviisninger paa Kjøbmænd, at betales med Varer. Rentefoden er her 12 pCt., men hyppigt gives det Dobbelte, selv mod god Sikkerhed." Under Titel "Min Øreise i 1843 læses i Randers Avis flere ret snurrige Smaastykker, hvoraf vi optage Følgende: 5. Hindsgaul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Naa det var her man skød efter Æbler og Parykker, da man skulde skudt efter Soldaterne derudefra. Den Maneer: at lae sig slae og tae og endda være ligeglae, den har to hundrede Aars høidansk Autoritet for sig - maaskee den kan faae to til. Vistnok: Udsigten fra Hindsgaulslot er blidere, end Jndsigten i en Kanonmunding, især naar den er skarpladt, og Lunten bagtil gløder. Herinde lade vi blindt; og det er consequent, da vi gaae iblinde, Det kunde være en smuk Opgave fra Konstacademiet: træffende at fremmale Dania som Blindebuk, men saa maatte der ogsaa sees, Hvo der bandt Tørklædet for Øinene. Det er et pænt Mønster, samme Tørklæde, rødt, blaat og grønt, dog er det sidste saa bredt, at de to første ere nærved at indsmelte i det, og hele Stykket bliver mørkegrønt. Det kan være meget skjønt; men kostbart og neppe durabelt. Jeg for min Deel under mest den blaa Couleur - ikke den mørkeblaa, men den lyseblaa, saadan som viser sig de fordum Danskes Vei til Roes og Magt. - Hm! Veivæsenet har anlagt Biveie, paa dem erlægges svære Bompenge. 7. Brændekilde. Hvad, er det en Herregaard? Nei, det er en Bondeby, men fra hiin dens mindste Hytte udgik det første Sproggeni, som maaskee Verden har frembragt. En Huusmandssøn fra Brændekilde lærte - snarere lærte sig selv 55 Sprog, saamange som taltes og ere talte fra Jishavet til det indiske; og han talte og skrev dem til Fuldkommenhed. Der har ikke været flere, end een Rasmus Rask til. Hillemænd, saa blev han vel adlet og gjort til Greve, Baron eller Geheimeraad, Jngen af Delene: han døde som Jndsidder. Det var Meget. - Jeg tykkes det var Lidt; men hertillands er det ikke tjenligt at være Geni; langt hensigtsmæssigere at være Maskine, saadan nogle kan man bedre bruge: Geniet bruger sig selv.*)*) Som Note følgende Anecdot, for hvis factiske Sandhed vi have god Hjemmel. J Leuwarden i Friesland levede eller lever formodentlig endnu en meget lærd Friser ved Navn, Montanus var Hattema, som havde anvendt det meste af sit Liv paa Studiet af det mere og mere forsvindende Flensborg den 19de October. Jblandt de i de sidste 4 Uger paa den jydske Kyst og i Kattegattet strandede Skibe forliste ogsaa 4 med følgende værdifulde Ladninger: 1 Ladning, bestaaende af 450 Baller Bomuldsgarn, 700 Kister Sukker, 1 dito 350 Fade Sukker og 9 1 dito Kister Jndigo. 1 dito Viin, Bomuld og Farvevare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Saasnart Communicationen imellem de vestlige og de østlige Lande, ved Hjælp af Dampskibe og Jernbane mellem Glückstadt og Kiel, kommer istand, vil udentvivl denne Vei blive benyttet af mange værdifulde Ladninger, som nu passere den farlige Vei omkring Skagen, saameget mere som Sundtolden paa de ovennævnte Vareartikler udgjør respective 2, 4 og 8 Gange meere end Transittolden over vor Halv. (Flensb. Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Befordringer og Afgang. Cand. theol. L. Larsen er allernaadigst beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for Albek og Boer Menigheder i Aalborg Stift H. S. Rafn og Cand. theol J. M. Luplau til personel Capellan hos Sognepræsten for Odden Menighed i Sjælland, Consistorialassessor J. C. Østergaard; Cand. theol. H. M. L. Jessen, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Maribo. - Herredsfoged og Skriver i Lunde, Skam og Skovby Herreder, Etatsraad M. Knutzen, er paa Ansøgning Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embeder fra 1ste November d. A. at regne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Reisende fra den 18de til den 25de October 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten. Admiralinde Rothe med Frøken Datter; Jomfru Runge; Geheimelegationsraad Stampe; Doctor Aarestrup. - Udenfor Posterne: Hr. Jørgensen; Pastor Lütken med Datter; Kammerherre Baron Rosenern-Lehn med Tjener; Baron Rosenkrantz. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Apotheker Bagger; Jernsteber Bruun; Fuldmægtig Wulff; Frøken Møller; Forstrandidat Keck. - Med Personposten. Hr. Sørensen; Mad. Warming; Jfr. Engel; Hr. Fasting med Søster ; Dhrr. Falk, Ross og Flor, Fuldmægtig Jørgensen; Jfr. Jørgensen; Hr. Raahauge. – Udenfor Posterne: Etatsraad Stampe; Pastor Clausen med Familie; Doctor Wulff med Familie, Proprietairerne Grum og Dreyer; Hr. Bentzen, Byefoged Buntzen; Student Rosenstand Goiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Med Dampskibet Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 20de October: Lysestøber Schneidewindt; Jfr. Rager med 2 Søsterbørn; Jfr. Hansen; Garver Hørup; Kjøbmand Goldschmidt; Rebslager Knudsen; Student Rousing; Handelscommis Oluffsen; Handelsbetjent Schrøder; Handelslærling Brøndum; Forvalter Jungelausen; Tjenestekarl Petersen; 2 Soldater. – Samme Dag afgik til Flensborg, og Svendborg: Fru Schulze med Pige; Skibsfører Bleeg; Styrmand Mahler. - Med samme Skib afgik til Kjøbenfrisiske Sprog. Han havde engang seet Rasksfrisiske Gramatik, citeret, og ønskede mere for Curiositetens Skyld end fordi han ventede at lære Noget af den, at komme i Besiddelse af denne Bog. Efter megen forgiæves Uleilighed lykkedes det omsider en hollandsk Boghandler at forskaffe ham den. Da var Hattema nu aabnede Bogen for at ligge i den, studsede han først over Anordningen og de opstillede Paradigmaer, og jo oftere han tog den i Hænder, desmere steg hans Lyst til at læse den. For at kunne dette maatte han først lære sig Dansk, da han havde gjort dette, gjennem studeerte han Rask Gramatik og erklærede nu, at dens Forfatter havde en ganske anden Jndsigt i det frisiske Sprog, end han selv, der var født Friser og levede blandt dem, havde været istand til at erhverve sig; at han først af Rask havde lært Frisisk. Da var Hattema for nogle faa Aar siden foretog en Reise til de nordligste frisiske Sprogdistricter i Holsteen og Slesvig, gjorde han af Pietet for Rasks Minde og af Agtelse for det Folk, der havde født en saadan Mand, ogsaa en Udflugt til Kjøbenhavn og forlangte ved sin Ankomst her at see Rasks Grav Men Ingen vidste, hvor den var. Denne Begivenhed skal have været den første Anledning til, at et beskedent Mindemærke endelig reistes ham. havn den 23de October: Jfr. Fensmark; Madame Florander; Forvalter Holm; Pastor Holst med Kone; Det Beckerske Skuespillerselskab bestaaende af 14 voxne Personer og 5 Børn; 10 Tjenestefolk. - Samme Dag ankom fra Flensborg og Svendborg, Kjøbmand K. Sidenius; Forvalter Bulling; 1 Haandværkssvend.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
AVERTISSEMENTS. Aar 1843 den 13de October blev ved Faaborg Byetingsret i Sagen: Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Wiborg, contra Farver Peter Zahr Adolph i Faaborg, af den beskikkede Sættedommer afsagt Dom og derved saaledes kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
De af Jndstevnte Farver Peter Zahr Adolph i Faaborg som Forfatter til et i Fyens Stift ene privilegerede Adresse- og politiske Avis samt Avertissements-Tidende No 102 af Dato 17de Juni 1843 indrykket Stykke, om og imod Citanten Justitsraad Bye- og Herredsfoged Wiborg brugte, for under Sagen omhandlede fornærmelige Udladelser og Paasagn bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanten til Fornærmelse paa Ære og Embede eller til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade; og bør Jndstevnte for sit i saa Henseende udviste lovstridige Forhold bøde Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv til Faaborg Kjøbstads Fattigkasse, samt være Censur undergiven i eet Aar. Saa bør Indstevnte og betale det Rettens Gebyr og Skriver Salarium samt Godtgjørelse for stemplet Papiir som i Sagen, saafremt den ikke fra Citantens Side havde været beneficeret, burde have været erlagt og forbrugt. Det Jdømte at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket herved overeensstemmende med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bringes til offentlig Kundskab. Faaborg Byeskrivercontoir den 16de October 1843. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Schemata til Lægdsruller og Ministerial bøger erholdes til billig Priis i Thierrys Boghandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Schemata til de ved Gen. Toldk. Circulaire af 6te December f. A. befalede Controlbøger, trykte paa smukt og stærkt Skrivpapiir. Dito til Lægdsruller. Dito til Ministerialbøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Alle andre brugelige Schemata blive, naar de forud bestilles, paa det Hurtigste og billigste expederede. Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab er i min Fraværelse fra den 21de dennes overtaget af Viceformanden Hr. Kammerherre, Greve af Knuth til Knuthenborg. Ourebygaard den 20de October 1843. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
En meget beqvem Huusleilighed for en lille Familie eller en eenlig Person, bliver ledig i Hovedgaden til første April Flyttedag. Anvises af Skomager Høyer. Skipper C. Rasmussen af Marstal, agter at afgaae til Kjøbenhavn om 6 a 8 Dage, og medtager Kornvarer, Stykgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Dampbaad til Salg. Af de tre Dampbaade, som i Badetiden have været i Fart imellem Hamborg og Helgoland, samt Norderney og Föhr, er den Ene at erholde tilkjöbs for en meget moderat Priis. Baadene ere circa 150 til 200 Tdr. store, kobberforhudede, nylig elegant indrettede og ere, ligesom Maskinerne, i fuldkommen god Stand, de Sidste, af 75, 80 og To a 40 Hestes Kraft, ere fra engelske Fabrikker, der ere erkjendte for at høre til de fortrinligste. Valget imellem de tre Baade staaer Kjöberen frit. Reflecterende vilde angaaende de nærmere Details behage at henvende sig til DHerrer Pa risch & Comp. i Hamborg, Nykjøbing. Stemplede Spillekort, og bedste Sort Stearin=Lys fra L. P. Holmblads Fabrik, faaes hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Auctioner. Efter forudgaaet Udlæg for Kongelige Skatter og Afgivter bliver det Toldbetjent Meier i Mariboe tilhørende Sted, under Matr. No 16 i Nysted Adelgade, bestaaende af 9 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus med tilhørende Grund, Hauge og Græsningsret, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, der afholdes paa Nysted Raadstue Mandagene den 13de og 27de Novembersamt 11te December d. A., Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres til Underretning for de Lysthavende, ligesom og ifølge Placaten 22de April 1817 for ved kommende Panthavere. Nysted Byfoged-Contoir den 23de October 1843. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Skov-Auction. Torsdagen den 31te October d. A. Kl. 10 Formiddag; agtes ved offentlig Auction bortsolgt en Deel paa Roden staaende Træer i Østofte Præste-Embedes BangerudSkov; meest Bøg, dog og Avnbog, Ahorn, Alm og Elle, ved skikkede til forskjellige Slags Gavntræe. Liebhaverne ville møde ved det i bemeldte Skov beliggende Huus. Østofte den 19de October 1843. Kofod Ancher. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
Lollands Falsters stige, de Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 127. Løverdagen den 28 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskabs Bestyrelse har tilsendt Politidirecteuren, Etatsraad Bræstrup, følgende Svar paa hans Communication af Cancelliets Skrivelse: Ved at tilbagesende den medfølgende Gjenvart, forsynet med den forlangte Paategning, maae vi tillade os at yttre vor Formening om, at den i Cancelliets Skrivelse forekommende Trusel, saafremt Selskabet lagde nogensomhelst politisk Tendents for Dagen, maa være at forstaae med Hensyn til politiske Foretagender, efterdi det ikke vilde kunne falde vanskeligt, selv af enhver reen literair eller reen selskabelig Virksomhed, saaledes som den er angiven i Selskabets Love, til en skandinavisNationalitets Fremme, at udspore en politisk Tendents. Vi bør endnu tilføie, at, ligesom det ikke bør omtvivles, at det kgl. danske Cancelli skjænket en Virksomhed, som udgaaer fra en national Jnteresse og har alene den til Formaal, sit bifald, saaledes vidste vi ikke, at der skulde være Grund til at antage nogen Trusel om Opløsning fornøden for at bringe Selskabet til i sin Virksomhed at holde fast ved det Spor, det selv har foretegnet sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
Følgende Udtog af et Brev fra en dansk Skibs capitain vil neppe, hedder det i Ribe Avis, læses uden Jnteresse, navnligen med Hensyn til, at det afgiver et Beviis meere for, at det venskabelige Forhold mellem de Svenske og Danske ikke blot viser sig ved overordentlige Leiligheder, men overalt, hvor de træffe sammen. - Den 22de Juni om Morgenen ankrede jeg for Montevide og gik strax Land, fik Ordre at gaae til Buenos Ayres for at losse, men fik ingen Lods, fordi det var Storm og slet Veir. Anden Dags Morgen gik jeg igjen i Land; det blæste nu saaledes, at jeg ikke kunde komme ombord igjen. Jeg agtede derfor at søge Ly hos et preussisk Barkskib. J Montevidens Havn laae ingen danske, men tre svenske Skibe. Capitainen raabte mig an og bad mig træde over. Da han af sine Folk havde hørt, at min Jolle hørte til et dansk Skib, som laae paa Rheden, og da han kunde seer at det var umuligt for os at komme ombord, bød han mig at tage tiltakke med Leiligheden, som han kunde give den, og vilde paa ingen Maade tillade, at jeg vilde søge ombord i et af de større Skibe, som laae ikke langt fra ham; thi han sagde, jeg vil ikke berøves den Ære, at beværte en dansk Capitain og hans Folk efter min ringe Evne. Han nødte mig til at sove i sin Køie, medens han selv sov paa en lille umagelig Sopha. Næste Dag, en Søndag, var det endnu Storm. De andre Svenske, som havde seet, at jeg var gaaet ombord i Skonnerten, indbøde os til Middag; vi bleve da hentede af det største Skibs Jolle, hvor vi forbleve sammen til sildig paa Aftenen. Du kan ikke troe, hvor disse fremmede Mennesker vare gjæstfrie modmig; den Ene vilde hellere have mig til Gjæst end den Anden; men for ikke at fornærme min første Vært, Capt. Guldbrands fra Harnssand, gik jeg med ham ombord igjen. Næste Morgen var Veiret bedre; jeg tog Afskeed med Guldbrands, gik i Land, fik en Lods og efter 18 Timers Seilads ankrede jeg næste Morgen paa Buenos Ayres's Ydrerhed, 1 1/2 Miil fra Staden. Lodspengene fra Montevideo til Buenos Aures var den for en saa kort Reise betydelige Sum af 117 Piastre. – Kjød er her særdeles godt Kjøb, men Brød forskrækkeligt dyrt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
Præsident Rosas har forbudt Jndførsel af Korn, for saaledes at tvinge Landmanden til selv at lægge Vind paa Kornavl, hvortil Landet særdeles egner Efterhaanden ere de Militaire, som herfra vare reiste til Lüneburg for at bivaane Manoeuvrerne, vendte tilbage hertil, men Jngen kjender Noget til de Optøier, som fortaltes at skulle være foregaaede ved vort Contingent; Rygterne herom maae følgelig være falske. Landgreven af Hessen, havde hver Dag Taffel for 180 Officerer, der beværtedes med 12 Retter Mad. Taffelet skal hver (Aarh. Av.) Dag have kostet 800 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
J den senere Tid seer man med den største Ugenerthed bekjendtgjort i Kjøbenhavns Adresseavis. 1/4 Tallotterisedler a 6 s. En slig Handel, der yder Ud sælgeren en kjøn lille Fordeel af 50 pCt., er upaatvivlelig ulovlig. For at Lotterigiften dog ikke skulde trænge længere ned end til dem, som kunne opdrive 16 s. - hvilket tilvisse synes mere end tilstrækkeligt langt ned – er det bestemt, at der ikke maatte udstedes Lotterisedler til lavere Priis end 1 Mark; men tillader Politiet nu, at der uhindret falbydes 6 s.'s Lotterisedler i mangfoldige Kjælder- og Stue Vinduer og i Adresseavisen, er denne Bestemmelse aabenbart til ingen Nytte. Det staaer saaledes i den usleste Stodders Magt at spille i Lotteriet, og Folk, der ere bekjendte med disse Befolkningens allerjammerligste Classer, vide ogsaa at fortælle forfærdelige Historier om, hvorledes disse Stakler have sultet for at kunne lade sig bedrage af det falske Haab, som Staten lokkende stiller ud for dem. Tillade vore fortræffelige Finanser, eller som vi hellere ville kalde det, vor finansielle Armod – thi det er finansiel Armod, naar Staten med Bevidsthed skal demoralisere sine Undersaatter for at tjene Penge - tillader den ikke, at Lotterivæsenet ophæves eller indskrænkes, efterat dets snarest mulige Ophævelse for længe siden høitidelig er lovet, saa skal i det mindste Sædeligheds- og Sundhedspolitiet, sørge for, at denne Pest ikke udbreder sig videre, (Fædrel.) end Lovgivningen tillader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-28
Ved Kiel-Altonaer Jernbane ere for Tiden ansatte 3,287 Arbeidere. (Berl. Tid.)¬