JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-11-20
Blandede Efterretninger. Den nu regjerende Konge af Spanien, FerdinandVll., er født den 14de October 1781. Hans forste Ungdom er udmærket ved et næsten alt for føielige Sindelag for de første Jndtryk af det Had, hans Moder stedse bar til ham. Dette Had tiltog med hendes Tilbøielighed for Fredsfyrsten Don Manuel Goden. Det vedblev lige til hendes Død, og i en svær Sygdom pleiede Dronningen Godey personligen. Den Jndflydelse, han havde paa Kronarvingens Opdragelse, erfares af de nyligen i Paris udkomne Efterretninger og Ferdinand Vll. og Begivenhederne under hans Regjering ved Don i oversat paa Franskaf J. QuinForfatteren leverer deri følgende Malerie af Kongen. Monarken er af middelmaadig Størrelse, Ansigtet usædvanlig bredt og Ansigtsfarven bleg. Da han har hyppige Anstød af en Podagra, som lader til at være meget heftig, saa har han uagtet sin Ungdom, et noget aldrende Udseende. Han har meget stærke Ansigtstræk men et meget levende Blik, og røge meget stærkt Cigarer. Hans Ansigtstræk ere saa bevægelige, at hidtil ingen Maler har kunnet levere hans Portrait fuldkomment lignende. Hans Mine er meget levende og synes stundom høist lidenskabelig Han taler meget hurtigen, og hans legemlige Bevægelser udtrykke tillige det, hvorover han underholdes sig. Han har ingen Lidenskab som han ganske beherskes af, og bader Jagten lige saa meget, som hans Fader elskede den. Med de Personer, han omgaaes, staaer han paa den fortroeligste Fod. Selv i Privataudiencer, han pleier at give dem, som hans Jnd linge have anbefalet ham, strækker han sig paa sin Canapee, røger sin Cigar og taler uden Tilbageholdenhed, selv med dem, han første Gang seer. Hans Characteer er saa vanskeligen at fatte at Personer, der længe har levet med ham, dog ikke tilfulde kjende ham. - J sin huuslige Kreds er Monarken blid og snaksom, og af sine Betientere, som han behandler meget godt, næsten tilbedet. Den unge Dronning er ganske blond og hvid, som de fleste Saxiske Damer med yndige Ansigtstræk, derimod have begge hendes Svigerinder sorte Haar og smukke brun Øine. Gemalinden er Kongen, Forskjellen paa Alder uagtet, meget hengiven. Den Kongelige Familie lever i største Samdrægtighed. Sædvanligen staaer Kongen op Kl. 6 om Morgenen og bivaaner tidligen om Morgenen Messen. Ved Frokosten, som han indtager i Selskab med Dronningen underholder Kongen sig venskabeligen med sin Livlæge eller med den tjenestegjørende Gardecapitain. Efter Frokosten ordner han i een eller to Timer Hof= og Statsforvaltningssagerne kjører da, ledsaget af en eneste Tjener ud, og besøger een eller anden offentlig Anstalt eller eet af sine Lystslotte naar han ikke giver fremmede Gesandtere eller Spanske Grander Audience. Kl. 4 spiser Kongen med den hele Familie, strax derefter forlader han den, for at røge nogle Cigarer; derpaa kjører han med Dronningen en Spadseretour, og giver efter samme offentlig Audience som han aldrig undlader og som Enhver tilstedes Adgang til; endog Gadetiggere har man imellemstunder seet der.
Viborger Samler, 1824-11-20
Efter endt Audience begiver han sig med sine Secretairer i et Cabinet og undersøger de indgivne Ansøgninger. Hver Dag arbeider han med sine Ministre. Den øvrige Deel af Aftenen pleier Kongen enten at læse eller høre Musik. Han læser meget og har i sine Fritimer i Valentia oversat adskillige franske Værter paa Spansk. Blandt dem, der fulgte Lord Byron til Jorden, var ogsaa en græsk Dreng fra Øen Chios, som Lorden havde taget til sig. Da i Aaret 1822 Tyrkerne anrettede paa Øen et stort Myrderie, krøb den otte aarige Dreng, hvis Forældre vare blevne dræbte, ind i en Ovn, hvor man fandt ham, efter to Dages Forløb aldeles uden Sandser. Lord Byron tog ham under sin Beskyttelse og efter hans Død blev han af Oberst Stanhope bragt til Engelland, hvor nu Hertugen af Leinster har taget ham i Barns Sted.
Viborger Samler, 1824-11-20
En engelsk Læge, Dr. Dudney, som foretog en Reise i det Jndre af Afrika, er den 12te Januar døde i Staden Murmur, i det vestlige Burnu. Aarsagen til hans Død var en stærk Forkjølelse, som han fik Natten til 26de Decbr., da der hvilket er en høist mærkværdig Begivenhed i dette hede Clima, pludselig indtraf saadan en Kulde at Vandet fros paa Tallerkenerne og at Lædersækkene, hvori de Reisende førte Vandet bleve saa haarde som Træ. Den Afdødes Reisefælle, Lieut. Clapperton, har fra Kano indberettet dette til den engelske Consul i Tripolis.
Viborger Samler, 1824-11-20
Amerikanske Kjøbmænd, som havde bereist Columbien, kan ikke noksom berømme denne nye opblomstrende Fristats mange skjønne Indretninger. Napolcons Søster, Prindsesse Elisa Bacciochi, gifter sig igjen med en italiensk Fyrst CammerataI Sommer har Pesten raset i Cairo saaledes, at 15000 Mennesker ere siden Februar Maaned blevne Offere derfor.
Viborger Samler, 1824-11-20
Lafanette har af Cincinnati=Selskabet i Ny Yordfaaet til Foræring en Stok, som har tilhørt baade Franklin og Washington. Mellem Magistraten og den lutherske Geistlighed i Gens hersker Misfornøielse, fordi den Første har afsat en luthersk Præst, som ikke vilde tage Hatter, af for en catholsk Procession.
Viborger Samler, 1824-11-20
En jodisk Kjøbmand reiste sidst fra Odessa til leipziger Messe med egen Befordring i 15 Dage. Kun en eneste Gang underveis, i Broby, skiftede han.
Viborger Samler, 1824-11-20
Magnetiseuren Gräbe, en Hyrde fra Thorgau, der i Sommer gjorde megen Opsigt, har nu i en Tidlang practiseret under nogle duelige Lægers Opsyn i Charite=Sygehuset i Berlin; men Resultatet heraf er falden saa lidet ud til hans Fordeel, at al videre Practiseren er ham for Fremtiden forbuden.
Viborger Samler, 1824-11-20
J Berlin er udkommen en Officielberetning om Burscheselskabets Væsen og Aand, hvori endeel unge Menneskers Drømme udentvivl tillægges større Vægt, end de virkelig har. Jmidlertid er det slemt nok, for dem som lide derved.
Viborger Samler, 1824-11-20
De Unge Montebelloers Hofmester som blev heftet i Dresten, var den franske Professor ConsinEt Stykke med Overskrift: Bilder aus der nordischen Mythologie, undertegnet Paase, i Abendzeitung 138 f. d. A., begynder saaledes: I Danmark hersker stundom en Sot, som man pleier at kalde Helsot. Heidelberg og hele Omegnen stod først i Novbr. gandske under Vand. Som Opbevaringsmiddel for Kornvarer, anprise en Grev Dejean lufttætte Kar, hvormed han siden 1819 har anstillet Forsøg i det Store, der fuldkommen ere lykkedes. Til de lufttætte Kar valgte han Cylindere af tykt støbt Bly, som bleve fyldte med Korn og derpaa bedækkede med et Laag, som han lod dede til. Disse Kar kunne gjerne staae i fugtige Kieldere uden at Kornet tager nogen Skade og denne Maade at conservere Kornvarer paa, er især anpriselig for Skibsfarten, naar Kornet skal transporteres til langt bortliggende Steder, eller for dem som handle med Frøe, da Frøet ved saadan Opbevaring. ikke taber sin Spirekraft. Den, saavidt vides, ældste Gaas i Verden, lever paa Godset Glentham i Lincolushire, og siges at være over 100 Aar gammel. Die for Øiel Tand for Land J Toulouse var en Blytækker falden ned fra den øverste Spids paa Kirketaarnet, hvor han var krøden op for adskillige Jstandsættelsers Skyld men havde midt i alt sit Uheld haft det Held for sig, at falde paa en Mand der just gik nedenunder, og saaledes slippe heelskindet fra sin Luftreise. Midlertid var denne sidste Mand død af Slaget; en Proces opstod; og den Afdødes Slægtninger, fattige Stakler, eller vindesyge Verdensmennesker, æskede Blytækkeren dømt om ei fra Livet just, saa dog i betydelige Bøder til dem. Sagen blev forhandlet ved flere Underdomstole, og, skjøndt man allevegne fandt det urimeligt, at straffe en Handling, der ene kunde tilregnes Ulykken, havde man dog og i Almindelighed Tilbøielighed til at tilkjende Slægtningerne et Slags Erstatning. Endeligen kjendte Parlamentet i Toulouse for Ret: at hver Den, der æskede Hævn skulde det staae frit for, at krybe selv oppaa Kirketaarnet og lade sig falde ned paa Blytækkeren, hvem det iøvrigt skulde paaligge, netop at stille sig paa samme Plet, hvor den Afdøde havde staaet. da Ulykken indtraf. Denne vise Dom gjorde Ende paa Sagen.
Viborger Samler, 1824-11-20
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1824-11-20
Kjøbenhavn. Blant mærkelige Fremmede, som senest have opholdt sig i Hovedstaden, nævner man ogsaa Oberst Wilson fra England.
Viborger Samler, 1824-11-20
Det i Hovedstaden oprettede Selskab til Naturvidenskabens Udbredelse bekjendtgjor: at unge duelige Haandværkere og Kunstnere fra Provindserne som ønske theoretisk eller practisk at perfectionere sig i deres Fag, kunne, naar de melde sig hos Selskabet, erholde Adgang til Værkstæderne og Forelæsningerne i Hovedstaden.
Viborger Samler, 1824-11-20
Paa det kongl. Tøihuus i Kjøbenhavn opbevares blandt andre Heltes Rustninger, Kong Christian den 4des Harnisk, Hjelm og Pantserdragt. De ere i Sommer bleven hensatte i den vestlige Ende af Rustkamret paa en Forhøining, der er behængt med det danske Vaaben og bag Harnisket ere to Dannebrogs faner tilligemed andre i hiin Tids Krige erobrede Faner blevne opsatte. Over Kongens Rustning er anbragt den danske Krone, og paa hver Side af samme ere Hellebarder opstillede i en Halvkreds. Meget svært er Christians Harnisk, og det vidner om de legemlige Kræfter denne kongelige Helt maa have besiddet. J Ryggen sees Buglen af en Kugle, der rammede ham, men sprang tilbage; Remmerne ere beklædte med rødt Fløiel. Foruden denne Rustning opbevares her Ranzaus (Daniel.), men hvilken langt fra ikke er saa svær som hiin.
Viborger Samler, 1824-11-20
I Hovedstadens militaire Sygehuus indrettes nu et Vadskehuus med en Dampmaskine. En Tidlang har man prøvet det i det mindre og befundet stor Fordeel derved baade i Udgift, Tid og Slid.
Viborger Samler, 1824-11-20
J No. 257 af Kjøbenhavns Adresseavis læses følgende Avertissement: "Ja! med Frydeskrig, og Taksigelses røst, kan vi blande os med Hoben som hengaar til Guds Huus, for at helligholde Dagen, naar det evige Livs Ord fremsættes i sit sande Lys. -Ja, Velsignet være den unge Mand (Dr. Rudelbach), som i Søndags til Hoymessen i Trinitatis Kirke, saa fuld af Aand og Sandhed fremsagde Evangeliets livsalige ord. - Snart, o unge Mand, glæd os med en tale i en af Menighedernes Forsamling. C. T. Hetting.
Viborger Samler, 1824-11-20
Ved en Jagt i Fyen indtraf forleden det sjeldne Tilfælde, at der paa een Post af en Jæger nedlagdes 5 Ræve, som laae døde i en Omkreds af 40 Alen.
Viborger Samler, 1824-11-20
Det steinerske Skuespillerselskab ventes om føie Tid til Horsens; det beckerske spiller i Fredericia og det francksk i Aarhuus. Sidste er snart ventende til Aalborg, hvor det for hele Vinteren vil opslaae sit Tempel.
Viborger Samler, 1824-11-20
Døde. Kjøbenhavn: Fru Conferentsraadinde Schow f. Suhr, 71 Aar; Dorothea Sorgenfren, f. Teubner, 92 Aar. Lovise Frimann, f. Zeeland, 34 Aar ; Johanne Marie Mossin 66 Aar; Catharine Helene Weydenhaupt; Nicoline Elisabeth Høk 23 Aar; Toldbetjent Ludvig Haacke, 57 Aar; Bogbinder Jens Rahr Brasen 66 Aar; Kgl. Capelmusikus Pedersens Kone, 37 Aar ; Mette Marie Lassen f. Dahl, 57 Aar: Skomagermester C. P. Birck, 35 Aar ; Ane M. Møller, f. Grelle, 82 Aar; Enkemad. Cathrine Qvist, 79 Aar; Capitain, samt Hjul- og Karethmagermester Oluf Busch, 57 Aar, Frøken C. S. L. Kirstein 36 Aar; Jfr. C.M. Tønsberg, 66 Aar; M. L. Warburg 61 Aar, Mad. Møller, f. Humlegaard; Melanikus C. W. Schulz, Mad. A. L. Arenzen, f. Gercken, 87 Aar ; A. C. Mans feldt: Gjørtlermester J. Milde 61 Aar; Parykmager J. C. Lorenzen, 58 Aar ; Mad. K. K. Kastoft, f. Lund 48 Aar; Anne M. Evers 87 Aar; Mad. A. C. Brandrop, f. Remb, 76 Aar; Uhrmager M. Saum, 62 Aar. - Frederiksberg : H. U. Flor. - Lyngbye : P. A. 2 Meisler, 23 Aar. - Frederiksborg, Districts=Læge Andreas Lynge 75 Aar. - Ols Præstegaard: Anna M. Slotzheim f. Lindroed 35 Aar. - Harraldsted; Enken Anne M. Gjessing, f. Muth. - Odense, Christian Prange 56 Aar; Kjøbmand Jnd Salomon, 53 Aar. - Schjoldemose: Enkemad, C. M. Bendixen, f. Fog, 78 Aar. - Horsens, Kjøbmand Niels Møller, 54 Aar. - Galtrup Præstegaard : Enkemad. Hetting, f. Issem, 70 Aar. - Aalborg: Niels C. Møller, 82 Aar; Jonas Nielsen 45 Aar; Forrige Eier af Clausholm i Vendsyssel PouMortensen. - Randers: Told- og Consumtions-Underbetjent P. S. Holm, 37 Aar; Mad. L. K. Blichert, f. Lihmschou, 25 Aar; Jfr. Ane Margrethe Kopp, 76 Aar (hendes Fader Kjøbmand J. H. Kopp, døde for 65 Aar siden i Randers); Jfr. Henriette Augusta Clausen, 50 Aar.
Viborger Samler, 1824-11-20
Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Mandagen den 11te October.
Viborger Samler, 1824-11-20
J Sagen No. 185. Landsoverretsplet, Ørum befalet for Directionen for Estvadgaards Stiftelse contra: Mødte itte. Kirsten Madsdatter med Mand og Værge, Christen Vestergaard i Sepstrup.
Viborger Samler, 1824-11-20
(Angl. et Afdrag af 270 Rbd. Sølv samt nogle resterende Renter af Resikjøbesummen af en paa Stiftelsens Vegne, Kirsten Madsdatter solgt Gaard.) Dom: "Jndstevnte Kirsten Madsdatter med Mand, og Værge Christen Vestergaard, bør til Appellanten, Directionen for Estvadgaards Stiftelse, betale 270 Rbd. Sølv, samt 74 Rbd. 32 1/2 s. S. tilligemed Renter 4 pCt. af disse Summer fra den 23de Aug. 1823 indtil Betaling. skeer; saa betaler hun og Processens Omkostninger ved Herredstinget til Appellanten med 17 Rbd. 2 s. Sølv, Jndstevnte med 16 Rbd. Sølv hvoraf tillægges Appellantens befalede Sagfører Landsoverretspltr. Brum, Salarium med 12 Rbd. Sølv, og med det Øvrige for Processens Omkostninger ved Landsoverretten betalet holdes efter det meddeelte beneficium processus gratnitiAt efterkommes inden 8te Uger etc.
Viborger Samler, 1824-11-20
Ved Hjerm Ginding Herreders Ret er, af Capitain og Ridder, samt By- og Herredsfoged Fugl den 19de Decbr. 1823, dømt saaledes : "Jndstevnte, Kirsten Mads datters Mand Christen Vestergaard, bør for Citanten Kæmner Wangs Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Forsaavidt som det maatte befindes at den under Sagen fremlagte Kjøbecontract, er skreven paa for ringe Sort stemplet Papiir, og de Vedkommende efter Sagens Udfald derfor kan drages til Ansvar, forbeholdes Kongens Kasses Ret. (Afsagte den 18de October.)¬
Viborger Samler, 1824-11-20
J Sagen No. 201. Actor, Landvæsensk. Landsoverretsprokurator Rod, contra N. Lytte, Defensor for Niels Kiærager i Aalborg Arrest. (Der tiltales for Tyverie og Mishandling mod sin Fader.) Dom: "Denne Sag hjemvises til nye Paakiendelse efter at Amtets Extensionsordre og de i fornævnte Henseende fornødne Oplysninger ere erhvervede.
Viborger Samler, 1824-11-20
Ved Hornum Fleschum Herreders Extraxet er, af Justitsraad, By- og Herredsfoged Bassesen med tiltagne Meddomsmænd den 26 Juli 1824 dømt saaledes: "Tiltalte Niels Kjærager bør miste sin Hals. - Tiltalte Christen Pedersen Volstrup bør hensættes i Fængsel paa Van og Brød i to Gange fem Dage, saa bør de og begge, hver for sit Vedkommende, at udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger og derunder Salair til ActoProkurator Spreckelsen 10 Rbd. og til Defenfor Prøve, procurator Dannisøe 8 Rbd., begge Dele Sølv, samt Diætpenge til den Sidste efter Øvrighedens Bestemmelse af hvilke Salaria og Diætpenge enhver af de Tiltalte tilsvarer det Halve. - Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Straffen at fuldbyrdes, under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1824-11-20
J Sagen No. 202. Actor, Landsoverretsprocurator Møller, contra Holm Defensor for Jens Poulsen Tinddet i Viborg, Arrest. (Der tiltales for Tyverie, Omstrøyferie og Falst.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at standen At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1824-11-20
Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraxet er af Cancellieraad og Herredsfoged Holstein, den 10de Aug. 1824 dømt saaledes: "Tiltalte Jens Poulsen Tindbek bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i Kjøbenhavn i 5 Aar, saa bør han ogsaa udrede alle af Sagen og hans Forflegning og Varetægt flydende Omkostninger og deriblandt Sallarium til Landsoverretsprokuratorerne F. Lykke og C. Prum i Viborg hver 8 Rbd. og til Prokurator Holm i Kallundborg 2 Rbd. alt Sølv. Har Tiltalte ikke tilstrækkelig Formue til at udrede de idømte Omkostninger bør det Manglende udredes af det Offentlige efter Amtets Foranstaltning. J Sagen No. 123. Møller, for Justitsraad Doctor juris Stadfeldt i Randers contra Bastrup, for Anders Pedersen ibidem.
Viborger Samler, 1824-11-20
(Angl. 1600 Rbd. Sedler Appellanten qva Jncassator ved en Auction affordrer Jndstevnte som Cautionist og Selvskuldner for C. L. Durup, der den 15de Aug. 1816 ved Auction blev Kjøber af afg. Christen Lassens Sted, paa hvis Kjøbesumme fornævnte 1600 Rbd. resterer. Dom: "Jndstevnte bør, mod at meddeles lovligt og uforhæftet Skjøde paa den ved Auctionen den 15de Aug. 1816 solgte, forhen Christen Lassens Stervboe tilhørende, Gaard i Gundestrup samt paa den under Sagen ombandlede Parcel Tørvejord i Thuustrup Kjær og Englod i Drastrup Enge til Appellanten betale 1600 Rbd. Sedler med lovlige Renter fra 13de Juni 1822 indtil Betaling skeer, dog at Bekostningen paa bemeldte Moseparsels Adskillelse fra det Hartkorn hvorunder den henhører, skeer for Jndstevntes Regning, og bør Jndstevnte, ifald bemeldte Moseparcel og Englod ikke ved lovligt Skjøde kan hjemles ham, være berettiget til i den resterende Kiøbesum at liqvidere saameget, som uvillige af Retten udnævnte Mænd ansætte den Deel af det Solgte til der ei ved lovligt Skjøde kan hjemles i Forhold til Kiøbesummen for det ham ved Auctionen den 15de Aug 1816 Solgte. Jøvrigt bør begge Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. At efterkommes inden 3 Uger 20 Ved Randers Bytingsret er, af Cancellieraad, Borgemester og Byfoged Neckelmann den 13de Octbr. 1825. dømt saaledes: "Hovedcitanten, Justitsraad Stadfeldt, bør inden 1ste Juni næste Aar under Mulct af 5 Rbd. Sølv som tilfalder Randers Kjøbsteds Fattigkasse, for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, ved lovlig uforhæftet Skjøde hjemle de af Contracitanten Kjøbmand Anders Pedersen som Selvskyldnercautionist for Christen Laursen Durup ved Auction den 15de Aug. 1816 kjøbte og Christen Larsens Boe forhen tilhørende Eiendomme, imod derfor af Contracitanten ved Skjødets Udlevering at erholde betalt 1600 Rbd. Sedler med Renter fra 13de Juni f. A. indtil Betaling skeer, eller til Contracitanten tilbagebetale de af ham paa Kjøbet af de foranførte Eiendomme erlagte 2,920 Rbd. Sedler med Renter og Rentes Renter fra Betalingens Dato og Erstatning efter uvillige Mænds Skjøn; hvorhos Contracitanten da, bør for Hovedcitantens Tiltale i denne Sag frie at være Saavel Hoved: som Contrasøgsmaalets Omkostninger ophæves. At efterkommes og udredes inden 15 Dage etc.
Viborger Samler, 1824-11-20
J Sagen No. 192. Nyboe, for Vognmandlauget i Horsens contra: Mødte selv forrige Corporal Schaarup ibidem. (Angl. af Jndstevnte skal have givet sig af med, den 30te April 1824, for Betaling at befordre en Reisende til Randers uagtet han, som udenfor Vognmandslauget, ikke dertil var berettiget.) Dom: "Politierettens Dom bør ved Magt at stande, Processens Omkostninger for Landsoverretten ophæves.
Viborger Samler, 1824-11-20
Ved Horsens Kjøbsteds Politieret er, af constitueret Borgmester og Byfoged, Procurator Schmidt, den 14de Juli 1824 dømt saaledes: "Afskediget Corporal Schaarup bør for Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger hæves. J Sagen No. 23. Møller for Procurator Ostenfeldt paa Steenalt, contra N. Lykke for Pastor Møller i Nimtofte. (Angl. Parternes gjensidige Fordringer paa hinanden, i Anledning af Thøstrup Præstegaards Salg ved Auction den 13de Octbr. 1821 efter Contraappellantens Reqvisition som Udlægshaver, hvilken Gaard senere, formedelst formeentlig mislig Betaling af Kjøbesummen, er bortsolgt ved Auction den 21de Octbr. 1822 paa første Kjøbers, Hovedappellantens Regning.) Dom: Saavidt angaaer det af Prakurator Olsen og Contraappellanten, Pastor Møller imod Appellanten Prokurator Ostenfeldt, ved Herredstinget anlagte Søgsmaabør Herredstingsdommen uefterrettelig at være. Til Appellanten Procurator Ostenfeldt, bør Contraappellanten, Pastor Møller, betale saameget som Erstatningen for Afsavn af Thøstrup Præstegaard fra 24de Maji til 21de October 1822, dog Kornafgrøden deri ikke indbefattet, med Fradrag af nødvendige Omkostninger og Udgivter, efter uvillige inden Retten dertil udmeldte Mænds Skjøn beløber dog saaledes at bemeldte Erstatning ikke overstiger 3600 Rbd. Sølv men iøvrigt bør Contraappellanter, for Appellantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ved begge Retter ophæves. Den af Fogden Cancellieraad Reiersen under den paaankede Fogedforretning af 3die Decbr. 1823 afsagde Kiendelse bør ved Magt at stande. At efterkommes inden 8te Uger etc." Ved Grenaae Bye og Nørre Herreds Ret er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Aagaard den 25de Aug. 1823. dømt saaledes: "Contracitanten Prokurator Ostenfeldt paa Steenalt bør til Hovedeitanten Pastor Møller betale 163 Rbd. 69 s. Sølv af den ved Hovedstevningen paastevnte Sum, med Renter 4 pCt. aarligen fra 21de Octbr. 1822 indtil Betaling skeer, samt Hovedsøgsmaalets Omkostninger med 50 Rbd. Sølv, men iøvrigt for hans videre Tiltale i denne Sag frie at være. Hvorimod Contracitanten bør nyde Liqvidation for Korn Afgrøden af Thøstrup Præstegaards Jorder for Aaret 1822, samt for Græsningen paa samme Jorder fra 13de Mai til 21de October 1822 efter Fradrag af Sædekornet af alle Slage og af alle Omkostninger paa Jordens Drift og Avl fra 13de Maii til 21de Octbr. 1822, samt paa Kornets Udtærskning og Foderets Udtæring til 1ste Mai 1823, al efter Skjøn af uvillige og sagkyndige dertil af Retten udmeldte Mænd, dog bør bemeldte Omkostninger ikke beregnes under 150 Rbd. Sølv. Contrasøgsmaalets Omkostninger ophæves og forsaavidt dette gaaer ud paa mere ved Liqvidation og Friefindelse for Hovedcitantens Tiltale, afvises Samme. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved en efter Procurator Olsens Begjæring paa Pastor Møllers Vegne hos Procurator Ostenfeldt paa Steenalt den 3die Decbr. 1823 foretaget Fogedforretning, er af Cancellieraad og Herredsfoged Reier den saaledes eragtet: "Den reqvirerede Forretning kan for Tiden ikke nyde Fremme.
Viborger Samler, 1824-11-22
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1824-11-22
En anden Skrivelse fra Constantinopel af 11te October siger: Allerede i de sidste 8te Dage havde man her slemme Rygter og vor Flaades Skjebne, Skippere fra Mitylene fortalte at den for største Deel var ødelagt. Jmidlertid kom Admiralskibet uden Master og Seil, ledsaget af en Fregat, hertil. Storadmiralen var ikke med. Det synes at være vist, at Capudan Paska har vovet et nyt Angreb paa Samos, der ligesom det forrige er løbet ulykkeligt af og, at en stor Deel af hans Flaade, der ved Storm var skildt fra de øvrige, var bleven forfulgt af Grækerne og stukken i Brand ved Mitylene. De som undgik Ødelæggelsen flygtede til Dardanellerne. Den Ægyptiske Flaades Skjebne var endnu dengang ikke afgjort. Fra Fastlandet ere Tidenderne ikke meere glædelige. Seraskieren Dervisch Paska havde faaet 2000 Janitskarer sendt, for at erobre Morca, men da de kom var Corpset allerede af Grækerne tilintetgjort, saa Janitskarerne vendte om, uden at bryde sig om Feldtherren. En Deel af dem ere allerede komne her De fleste Paskar, som Regjeringen havde tilsendt større eller mindre Summer til Krigens Fortsættelse, have puttet dem i deres egne Lommer.
Viborger Samler, 1824-11-22
30te October. Man har nu fra Tyrkestaden, den Tidende, at den ægyptiske Flaade der, den 7de October, da Storadmiralen flygtede til Dardanellerne, endnu var i Behold, 2 Dage derefter blev indhentet af den græske Flaade og er næsten ganske tilintetgjort.