Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-07-20
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J Kollegial tidenden meddeles nu Resultatet af den i Aaret 1828 udnævnte Kommissions Undersøgelser over Kjøbenhavns Fattigvæsens hele nærværende Tilstand og Bestyrelse, som Kancelliet først i afvigte Aars Julii Maaned har seet sig istand til at foredrage Hs. Majestæt. J Kommissionens Beretning opgaves Fattigvæsenets Kapital=Status, der omfatter de under dets Ressorts staaende Stiftelsers og Legaters Kapitaler ved Udgangen af Aaret 1830 at have været: a) J Statspapirer, Panteobligationer og andre Forskrivninger 918,992 Rbd. 47 s.; b) i Bygninger og Jnventarier 688,704 Rbd. 70 s., og c) optagne Summer 502,148 Rbd. 88 1/2 s. J Alt 2,109,846 Rbd. 13 1/2 s. Af denne Sum var imidlertid blot det under af anførte Beløb 918,992 Rbd. 47 s. i Behold, hvorimod de under b og e anførte Summer vare forbrugte. Herved maa dog i Særdeleshed bringes i Anslag de medgaaede Summer til Opførelsen af Bygninger paa Bidstrupgaard og Ladegaarden og til Anskaffelse af Jnventariet m.v. sammesteds. Den fortrængte Tilstand, hvori Fattigvæsenet i Perioden førend 1807 allerede var kommet, satte Direktionen i den Nødvendighed, at maatte optage af de den legerede Kapitaler til at bestride de aarlige Fornødenheder; herved paadrog Fattigvæsenet sig nye Byrder til disse Kapitalers Forretning og sank stedse dybere i Gield. Denne adskilte Kommitteen i den saakaldte udvortes og indvortes Gield, hvoraf den første Deel igjen blev henført under 3 Poster: 1) Prioritets- og anden rentebærende Gield til Private, der ansattes til et Hovedbeløb af 78,205 Rbd. paa denne Gjeld har dog alt fundet nogen Afbetaling Sted og vil fremdeles blive fortsat; 2) Gjelden til Nationalbanken 208,000 Rbd.,med hvoraf, da Kommissionen indgav sin Beretning, endnu re stede 140,800 Rbd., hvorpaa senere er skeet end yderligere Afdrag; 3) Gjelden til den Kongelige Kasse. Ved allerhøieste Resolution af 16 Octbr. 1822 eftergav Hs. Majestæt Kjøbenhavns Fattigvæsen deels en Gjeld af 63,092 Rbd. 43 s. Sølv, hvori samme 1799 stod til den Kongelige Kasse, deels den hele Boggjeld, som det i en Række af Aar havde paadraget sig ved Forskud af Finants kassen og Kredit hos de Forsyningskommissioner, som under Krigen vare oprettede for Kongelig Regning, ialt 152,714 Rbd. 8 s. S. T. Af den bemeldte Kasse skyldige Obligationsgjeld 334,750 Rbd. bleve saavel alle paaløbne Renter som de, der vilde paaløbe indtil 11 Juni 1827, eftergivne. Paa Overpræsidentens Henstilling, hvorvidt Hs. Majestæt maatte finde sig bevæget til at vise Fattigvæsenet endnu større Naade ved at eftergive den hele Gjeld, i hvilken Henseende paaberaabtes, at det især vare de Lidelser, som Krigen paaførte Kjøbenhavn i større Grad end det øvrige Rige, der havde sat samme ud af Stand til, i sin Tid at udrede de til Fattigvæsenets Vedligeholdelse fornødne Udgivter, eller at der, foruden Eftergivelse af den siden 1827 paadragne Renterestance, samt Fritagelse for fremdeles at svare Renter af Gjelden, i det mindste i samme maatte afgaae 63,092 Rbd. 43 s., som Fattigvæsenet allerede var den Kongelige Kasse skyldig ved Tiltrædelsen af den nye Bestyrelse i 1799. paa Statsgjeldsdirektionens nedlagte allerunderdanigste Forestilling, har det under 5 April sidstleden behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere, at den ansøgte Eftergivelse ikke kunde bevilges, hvorimod Hs. Majestæt, i Betragtning af de foredragne Omstændigheder, endvidere allernaadigst vil have Fattigvæsenet forundt den Moderation med Hensyn til nysnævnte Gield, at det eftergives de deraf siden 11 Juni 1827 paadragne Renterestancer, og at det fremdeles fritages for, i et Tidsrum af indtil 12 Aar, fra 11 Decbr. 1836 at regne, at forrente og afdrage bemeldte Gield, dog under visse foreskrevne betingelser, hvorhos det paalægges Fattigvæsenets Bestyrelse, ved Siden af en bedre Orden i Bogføringen, at paaskynde den hidtil endnu manglende definitive Opgjørelse af dets Status i enhver Hen Til Fattigvæsenets saakaldte indvortes Gield. seende. hører fornemmelig: 4) Gjelden til Stiftelser og Legater. Samme er efter Bøgerne anslaaet ved Udgangen af 1830 til ialt 2,109,846 Rbd. 13 1/2 s., medens den, efter en anden Opgjørelse, grundet paa vedkommende Gavebreve, og Donationer, anslaaes til 1,783,524 Rbd. 37 1/2 s. Hvormeget til enhver enkelt Stiftelses Forbedring m.v. er forbrugt, vil nu, som passeret i et Tidsløb af omtrent 36 Aar, være vanskeligt nøiagtigt at oplyse. Dog fandtes det, at der fra den Tid, da det blev befalet, at Fattigvæsenets Underballance skulde dækkes ved Fattigskat, aldeles ikke maa finde noget Forbrug af lignende Kapitaler Sted, om de end uden Jndskrænkning ere overladte til Fattigbestyrelsens Raadighed. Totalbeløbet af alle de Summer, der ville være at restituere, bliver 306,086 Rbd. 47 1/2 s.;men hvis de Kapitaler, der ere givne til Raadighed, men endnu ikke forbrugte, ei kunne benyttes til Restitution af hine Kapitaler, bliver det 452,975 Rbd. 13 1/2 s. Paa Kancelliets allerunderdanigste Forestilling har det under 29 Juli f. A. allernaadigst behaget Hs. Majestæt at paalægge den administrerende Direktion for Kjøbenhavns Fattigvæsen, det snareste muligt, at gjennemgaae alle dets Legaters og Stiftelsers Formues Adkomstbreve og derefter bestemme: med hvor meget Legatet er indkommet, hvortil det Forbrugte er anbragt og hvad deraf bliver at tilsvare m.m. Videnskabelighed. Man har i denne Tid paa Falster opdaget et mærkeligt Oldtidsmonument. Ved at udgrave Gruus af den saakaldte Uglehøi paa Gaardmand Lars Pedersen Hares Gaards Jorder paa Skovbye Mark i Gundsløv Sogn, stødte Arbeiderne først paa nogle store Kampestene, og ved at fratage en af disse fandt Man et af Oldtidens Gravkamre, 13 a 14 Alen langt, mod begge Ender omtrent 2 Alen og i Midten 3 Alen bredt. Da Kammeret for en stor Deel er fyldt med Jord, har Høiden ikke været at udfinde anderledes end ved at stikke med en Stok, indtil der fandtes fast Bund, hvorefter den udgjør omtrent 2 1/2 Alen. Langs med Siderne af Kammeret, laae 11 Beenrade, 2 og 2 ved Siden af hinanden og ved Hovedet af enhver en Flintesteens Kniv og et lidet Leerkar i Form af en saakaldet Tumling (et hos Bønderne brugeligt lidet Drikkekar) gjort af en grov gruset Leerart. Under hvert af Ligene fandtes en Urne fyldt med Been og Aske, og bedækket af en flad Kampesteen. Alle Urnerne ere prydede med Udziringer. Der er Spor til endnu at finde tvende lignende Gravkamre i samme Høi.