Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-13
Ved Fyenboe Landsting Onsdagen den 28de August 1799 bleve følgende Domme afsagde: 1) Nr. 1 af 28 Mart. 1798, Mads Jensen af Naarup, contra Rasmus Mann med flere sammesteds, alle Selveiere. J Aaret 1794 klagede Mads Jensen til Stiftamtmanden, at R. Manu havde fornærmet ham ved at indhegne til sin Grund et Stykke Jord og endeel af et derom stødende Dam, som tilhøte den førstes Gaard. Han søgte at bevise dette ved et Tingsvidne. Samtlige Naarup Byemænd protesterede imod dette M. Jensens Forhold, og paastode, at dette Stykke Jord og den der liggende Dam var hele Byens almindelige Gadejord og Gadekier, og derom have ført adskillige Vidner og anlagt Sag, imod M. J. fordi han for nogle Aar siden havde indhegnet Jorden og Kierer til sin Gaard, og at han et andet Sted ved at udflytte sit Gierde, ved Brinkebær, havde frabegnet et Stykke Jord af den almindelige Gade. Ved Ruoneberg Herredsting er den 29 Jun. 1797 dømt: at Mads Jensen Lær til Naarup Bye aten udlægge det forstevnte Gadetter med derved værende Strækning Jord, og optage sit Hegn ved Brinkebærk m.v., under 4 Mk. Mulkt daglig til Werninge Sogns Fattine, saa og for sit Forhold bøde 2 Rd. til St. Hans Kirke i Obense, og ligesaa meget til Justitsrassen, og til samme Kasse 5 Mk. 4 s., samt i Processens Omkostninger til Naarup øvrige Byemænd, 24 Rd. - Af Etatsraad Koefoed, Landsdommer Bendz og Kammerjunker Benzon er kiendt saaledes for Rel: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Mads Jensen for sit Forhold betaler udi Mulkt 2 Rd. til WerningsSpans Fattige, samt til samtlige Naarup Byemænd i Sagens Omkostninger ved begge Rettet 200 Rd. 2) Rd. 1 af 24 April 1799, Brandinspecteur Ørnstrup. som Formynder for Henrica Nielsen, contra Præsten Hr. Rbod, i Seeden. Under Skiftebehandlingen af Drense Mantstrat efter afg. Jomfrue Maria Cathrine Krag, som døde i Odense d. 11 Febr. d. A., er ved Aabningen og Registeringen fremlagt den Afdødes Gavebrev af 8 Febr. 1797, hvorved Henrica Nielsen er tillagt adskilligt Tøi og 100 Rd. i Penge. I en Paategning paa Gavebreørt er og nævnt adskilligt Tøi i Huset, som den Afdøde tilstaaer at være Henrica Nielsens, og ei tilbørte den Afdøde i ringeste Maade; derforuden har H. N. anmeldt at tilhøre Adskilligt i Stervboet, foruden hendes Klæder, som hun med Formynder forlangte udleveret, efter Paaviisning og Anmeldelse, ligesom samme ved Registeringsforretningen forekom. Præsten Hr. Rbod, som paa sin Hustrues Vegne eneste Arving, har derimod paastaaet, at alt hvad der forefindes i Boet, skal registeres og vurderes, og at H. Nielsen skal bevise hvad hende tilhører, at deraf kan erfaren, om den Afdøde har bortairet meere end den halve Roe. Den 15 Martii deciderede Skifteretten: at da H. N. har staaet i den Afdødes Tieneste, og hvad der forefindes i en Stervboe supponeres at tilhøre samme, saa kunde hende nu forhaanden, gikke afsættes eller udleveres videre, end det, som Rbod enten Hallerede havde tilstaaet, eller ville tilstaae hende udleveret giørend hun paa lovlig Maade beviser, at saadant er hende til hørende. J Anledning af noget Dagen derpaa den 19 Mar til under Registeringen forekommende Tøi, som H. N. anmeldte at være sig tilhørende, men uden for Gavebrevet, og formedelst at samme blev vurderet imod hendes og Fuldmægtiges Villie, er af Stifteretten endvidere eragtet: gut Skifterretten henholdt sig til sin i Gaar afsaade Kiendelse, og da H. N. gendnu ikke paa nogen Maade har oplyst og gotgjort, hvad hen 3de kan være tilhørende af de i Vogn forefindende Meubler, og Effekter m.v.; men Hr. Rhod derimod paastaaer aft regiøsteret og vurderet jadtil videre, saa kunde Skifteretten for det første ikke andet end bifalde samme, dog under Forbepholdenhed af Hr. No. og H. No. Rer i det øvrige til hvad en giver især maatte tilhøre, og kunde tilkomme af Boets Eiendele, og hvad derudi befindes. Denne Kiendelse er paaanket til Underkiendelse. Det af H. N. paastaaede Tøier da: 1) det som Jfr. Krag ved Paategning paa Gavebrevet har tilstaaer at være H. N. tilhørende; 2) det som er givet hende ved Gavebrevet; 3) det som hun uden for Gavebrevet anmelder at være sig tilhørende. - Af Etatsraad Koefoed, Landsdommer Vende, Kancellieraad Mylius og Kammerjunker Benzon blev kiendt saaledes for Ret: Efter første Post bør Henrica Nielsen udleveres af Jfr. Krags Stervboe al det Tøi, som i Tilstaaelsen paa Gavebrevet er benævnt, saaledes som samme derudi, findes anført, uden videre Registering og Vurdering. J Henseende til 2den Post, bør det i Gavebrevet anførte Tei registeres og vurderes, og i 3de Post bør Skifterettens Decision ved Magt at slande, Processens Omkostninger ophæves 3) Nr. 3 af 26 Junii 1799, Kammerraad Hansen, som Actor paa Godseierens Kammerjunker de Cederfeld Simmensens Vegne, contra Huusmand Lars Hansen af Erholm Gods. I Gielsted Kirkehuus, hvor Jndstevnte og endeel Bønder vare tilstæde den 11 Nov. 1798, havde en Jøde, navnlig Philip, optage endeel Tøi, og strax savnede et Stykke Baand og et Stykke Knipling, som ved Eftersøgning blev funden hos Lars Hansen, og da Jøden efter Opdagelsen af samme 2de Stykker strax vedkiendte sig dem, bleve de ham, uden Vegring eller Modsisigelse fra Lars Hansens Side, igien tilbageleverede, som sammes rette Eiermand. Jnden Wends Herredsting er den 8 Mar til 1799 dømt: at L. Hansen bør hensættes til Arbeide i Odense Tugthuus i 2 Maaneder, og betale de af hans Arrest og Forsælgning lovlig flydende Omkostninger. - Af Etatsraad Koefoed, Landsdommer Bende og Kancellieraad Myliusblev kiendt for Ret. Herredstingsdommen bør i alle Maader ved Magt at stande 4) Nr. 1 af 31 Jul. 1799, Kammerherre Lüttichan til Nordskov, contra Kammerherre Revenfeldt og Frue, eller andre som maatte have i Hænde en indfriet Pante=Obligation. Efter Kongel. Bevilling og lovlig forkyndt og bekiendtgjort Stevning til Landstinget, har Citanten paastaaet, at en af ham under 11te Junii 1790 til hans Datter Helle Urne Lüttichau, nu i Ægteskalmed Khr. Revenfeldt, udstædte Pante=Obligation for 2500 Rd. ved Dom mortificeret til Udslettelse af Panteprotocollen; Og da hverken Khr. Revenfeldt med Frue, efter Jndstevning, ei heller noget anden har meldet sig med Jndsigelse, og Obligationen ikke allene skal af Debitor være indfriet, men endog formodes at være forkommet og brændt ved den Christiansborgs Slot overgangne Jldebrand; saa blev af Etatsraad Koesved Landsdommer Bendz, Kancellieraad Mylius og Kammerjunker Benzon saaledes eragtet: bemeldte Pante=Obligation bliver herved mortificeret, og maae, naar forlanges, af Pantebogen udslettes. 5) Nr. 2 af 31te Julii 1799, Actor Birkedommer Lauritzen, contra Maren Jeppesdatter af Fielsted. Hun tiltales for 3de Gange begaaet Leiermaal, og er derfor inden Wends Herredsting tildømt at arbeide i Odense Tugthuus i 6 Aar, og betale sig ne Leiermaals=Bøder m.v. - Af Etatsraad Koefoed, Landsdommer Bendz, Kancellieraad Mylius og Kammerjunker, Benzon blev eragtet. Denne Sag hiemvises til lovligere Behandling. De opsatte Sager fra forrige Landstinge vare i alt 7, og følgende nye bleve end videre denne Gang indstevnte: No. 1, Andreas Nellemann af Kierteminde, contra Baron Stigliz Brochdorph til Scheelenborg. No. 2, Raadmand Bergmann, som Actor, contra Delinqventen Jens Nielsen Schou af Skiold paa Thorsinge. Landstinget blev berammet igien at holdes den 25 Sept. 1799.