Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-23
hvorved overeensstemmende med Amtsraadets Jndstilling, bevilges, at 2/3 af Omkostningerne ved Opførelsen af en Sluse for Trestedsrenden i Lollands Sønderherred udredes af Amtsrepartitionsfonden. Følgende Sager bleve foretagne: 1. Besværing fra en Aftægtsmand i Stokkemarke Sogn over at der var paalignet ham Fattig- og Skole skat. Denne var af Stiftamtmanden for Mødet afgjort saaledes: at den Paagjældende ikke kunde fritage for det ham paalignede ubetydelige Bidrag. 2. Efter Stiftamtmandens Opfordring udnævnte Amtsraadet de Mænd, som i Overeensstemmelse med Forordningen af 29de September 1841 §§ 5-7 samt §§ 26 og 29, skulle bedømme de fremtidige Arbeids forslag for Hovedlandeveiene og de mindre Landeveiem. v. J Forbindelse hermed meddeeltes Amtsraadet Underretning om det heldige Udfald af Licitationerne over Hovedlandeveiesarbeiderne for indeværende Aar, og at som en Følge heraf, Veistykket igjennem KraghaugBy, skjøndt uden for den oprindelige Bestemmelse, endnu i Aar vil blive grundforbedret. 3. Da Rentekammeret havde fundet Betænkelighed ved, efter Amtsraadets Jndstilling, at tillade, at Halvdelen af Omkostningerne ved Jstandsættelsen af en Bro i Løitofte Sogn, til Beløb 35 Rbd. 72 s., udredes af Amtsrepartitionsfonden og desaarsag havde forlangt Amtsraadets yderligere Betænkning, besluttedes det at inhærere den tidligere Jndstilling, som var begrundet i Sognets Mangel af Evne til at bestride hele den nævnte Bekostning og i Analogien af Forordningen af 29de September 1841 § 28, samt at yttre, at det ikke skjønnedes, at en saadan Begunstigelse for et enkelt trængende Sogn kunde drage til Følge uden for Tilfælde, hvor Vedkommende vare qvalificerede til Hjælp og Amtsrepartionsfondens Tarv tillod at yde den. 4. J Anledning af den af Antsraadet afgivne Resolution, hvorefter det ikke kunde paalægges Hovedgaardene Hardenberg og Jdalund at istandsætte og vedligeholde tvende Biveie i Radsted Sogn, som føre gjennem deres Marker, saalænge til det bliver afgjort ved Domstolene, om Forpligtelse hertil paaligger disse Hovedgaarde, havde Sognepræsten og de valgte Medlemmer af Sogneforstanderskabet ført Anke for Cancelliet og andraget paa den givne Bestemmelses Forandring, Amtsraadet besluttede at indsende Besværingen til Cancelliet, skjøndt Sagen egentlig henhører under Rentekammerets Ressort, og at yttre, at der ikke var tilveiebragt nogen Oplysning om, at Forpligtelse til at istandsætte og vedligeholde de omhandlede Biveie paaligger Hovedgaardene, hvilken ikke kunde udledes deraf, at de frivillig havde ladet dem vedligeholde ved Hoveri, førend deres Characteer som offentlige Biveie blev bestemt og at man derfor, da Forordningen af 29de September 1841 § 28 har etableret den Regel, at Arbeidet paa Biveiene paahviler det ufrie Hartkorn og kun undtagelsesviis kan overføres paa Hovedgaardene, naar en særegen Forpligtelse dertil existerer, fandt det fuldkommen stemmende med de almindelige Retsgrundsætninger, at lade det blive ved den givne Regel, indtil det bevistes, at betingelserne for en Undtagelse herfra vare tilstede. Forsaavidt der var hentydet til en anden Resolution angaaende Haulykkegaard, besluttede man derhos at gjøre opmærksom paa de fra det nærværende Tilfælde forskjellige Omstændigheder, hvorunder denne var afgivet. 5. Til Amtsraadet vare indkomne Forslag til Regulativer for Biveiene i Falsters Birks Sognedistricter, med Undtagelse af 2, samt i Lollands Nørreherreds, Grevskabet Christianssædes, Baroniet Juellinges og Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Sogne, hvilke Forslag med nogle nærmere Bestemmelser approberedes, undtagen det fra Stadager og Nørre Kirkeby Sogne paa Falster, i Henseende til hvilket det blev besluttet at indhente Vedkommendes Erklæring angaaende Optagelsen af den Vei, der fra Landeveien fører til Rebøllegaard. Da Forslaget for Torkildstrup og Lillebrænde Sogne indeholdt den Bestemmelse, at Byernes Gader, skjøndt henhørende til Biveiene, skulde, i Overeensstemmelse med en Rentekammer-Skrivelse af 19de Juli 1806, vedligeholdes alene af dem, der havde deres Bopæle i Byerne, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at dette ikke kunde bestaae med den almindelige Regel i Forordningen af 29de September 1841 28, ifølge hvilken Biveiene uden Undtagelse skulle vedligeholdes af Sognebeboerne som en Heelhed. Branderslev Sogn havde Forvalteren ved Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre District, som Medlem af Sogneforstanderskabet, fremsat Paastand om, at en Vei fra Abildtorpe Skjæl over Christiansdals og Adamsgave Marker til Branderslev Kirke skulde ansees som offentlig, hvilket imidlertid de øvrige Medlemmer havde modsat sig. Dette Spørgsmaal havde forhen været omventileret og var af Stiftamtet henviist til Domstolenes Afgjørelse, da det dreiede sig om Forpligtelsen til at præstere Arbeidet paa den nævnte Vei og Amtsraadet besluttede nu, at Forvalterens Paastand og Veiens Optagelse paa Regulativet ikke kunde komme i Betragtning, saalænge Spørgsmaalet om Arbeidsforpligtelsen ei var afgjort ved Domstolene. J Tirsted, Skjørringe og Veileby Sogneforstanderskab havde et Medlem paastaaet, at en Vei igjennem Christianssæde Skov skulde istandsættes af alle 3 Sogne, som deres Skibevei til Bandholm, og optages blandt Biveiene i Skjørringe Sogn, hvilket imidlertid de øvrige Medlemmer havde modsat sig. Skjøndt Amtsraadet ikke antog, at en paaberaabt Rentekammer-Resolution af 29de Mai 1819, hvorved det var paalagt de omhandlede Sogne i de paafølgende Aar at istandsætte den omhandlede Vei, uden at dette senere var bleven udført, nu kunde komme til Anvendelse, fandtes Veien dog at være af den Beskaffenhed, at den burde optages blandt Skjørringe Sogns Biveie, og som saadan, tilføies paa Regulativet. Fra Thoreby Sogn var ligeledes indkommet Forslag til et Veiregulativ, men da Veiene i dette vare classificerede efter de enkelte Byer i Sognet og det var bestemt, at hver af disse skulde overtage de Veie, der saaledes vare den tildeelte og gaae over dens Jorder, og dette ikke fandtes at stemme med Forordningen af 29de September 1841. 28, ifølge hvilken samtlige Sogneveie blive at vedligeholde af hele Communen, medens det, kun for saavidt saadant kan bestaae med en ligelig Fordeling af Arbeidet, kan paalægges de enkelte Byers Beboere ved de aarlige Arbeidsplaner at istandsætte visse Veie, hvilket imidlertid ikke vedkommer Regulativet, besluttedes det at anmode Vedkommende om, i Overeensstemmelse hermed, at omarbeide Forslaget. Forsaavidt der var opstaaet Spørgsmaal og Thoreby Sogns Deeltagelse i Jstandsættelsen af den Vei, som fra Vixnæs igjennem Maibølle Sogn fører til Sundby, besluttedes det at anmode vedkommende Politimestere og i Forening med Sogneforstanderskaberne at forfatte en Plan til Veiens Fordeling og Arbeidets Udførelse samt indsende denne til nærmere Overveielse. Da der fra Lollands Sønderherred, med Undtagelse af Ryde Sogn, var i Stedet for de fordrede Forslag til Regulativer for de Veie der skulle ansees for Biveie indkommet Forslag til Veiarbeidet i de 3 næstkommende Aar, besluttedes det, ved at approbere Forslaget for Ryde Sogn, at tilbagesende de øvrige til Vedkommendes egen Afgjørelse med den Bemærkning, at det ikke kunde ansees for nødvendigt eller hensigtsmæssigt forud at regulere Veiarbeidet for 3 Aar, og mod at andre Forslag til Regulativer for Biveiene indsendes. 6. Stiftamtmanden meddeelte, at der, efter at Amtsraadet havde fritaget Nørre Alslev Sogn for at overtage en Vei fra Hovedlandeveien til Nebøllegaard som Bivei, var fra flere af de tilgrændsende Sogne indgivet et Andragende til Rentekammeret om at denne Vei fremdeles maatte blive vedligeholdt som offentlig, og at Collegiet derpaa i Skrivelse af 10de December f. A., næst at erklære sig enig i Amtsraadets Resolution, har svaret, at der ikke kunde være noget imod, at Veien optages blandt Nørre Kirkeby Sogns Biveie, naar dette Sogn, der, efter hvad Andragendet indeholdt, hidtil havde vedligeholdt den, fremdeles overtager dens Vedligeholdelse. 7. En Sognefoged havde anholdt om Godtgjørelse for det af ham førte Opsyn med Planeringsarbeidet paa en Strækning af en af Amtets Landeveie, hvilket han, efter Amtets Anmodning, havde paataget sig. Herpaa besluttedes det at svare Andrageren, at man antog, at han, ligesom de flere, der havde paataget sig saadant frivilligt Opsyn, vilde renuncere paa derfor at erholde Betaling. 8. En Deel Gaardmænd i Særslev By i Horbeløv Sogn havde besværet sig over, at det var paalagt dem alene at vedligeholde Byens Gade, der er en Deel af Sognets Biveie, og dog tage lige Andeel med de andre Sognemænd i det øvrige Veiarbeide. Herpaa besluttedes det at svare overeensstemmende med hvad der ved Regulativet for Torkildstrup og Lillebrænde Sogne(vide No 5) blev bemærket. 9. J Overeensstemmelse med Amtsraadets Beslutning i Mødet den 3die Mai f. A. havde Amtsveipiqueuren indgivet en detailleret Beretning om, hvormange Miil han i Aaret 1842 havde tilbagelagt paa Forretningsreiser i Amtets Tjeneste, ifølge hvilken Beretning disse opløbe til 428 1/2, som, ansatte til 5 Mk. pr. Miil, vilde medføre en Bekostning af 357 Rbd. 8. s. Da Amtsraadet fandt det hensigtsmæssigt, at der tilstodes Amtsveipiqueuren en bestemt Sum aarlig til Befordringsudgifter, besluttedes det at indstille til Rentekammeret, at Befordringsgodtgjørelsen indtil videre maatte fastsættes til 300 Rbd. aarlig, og i Forening hermed vedtog man at indstille, at der i Stedet for de Diætpenge af 2 Mk. daglig, som hidtil have været ham udbetalte, maatte tilstaaes ham 200 Rbd. aarlig af Amtsrepartionsfonden, som et Tillæg til hans hidtilværende Løn, 300 Rbd. 10. Efter den dertil givne Anledning havde Sogneforstanderskabet for Skovlænge, Søllested og Gurreby Sogne indgivet et Forslag til Delingen af Fattigvæsenet mellem de tvende Communer, der blive at oprette af Søllested og af Skovlænge Gurreby Pastorater. Dette Forslag besluttede Amtsraadet at indstille til Cancelliets Approbation, dog med den Modification, at der ved fremtidige Forsørgelsespørgsmaal, angaaende Personer, som have erhvervet Forsørgelsesret ved Ophold i de forenede Sogne for Adskillelsen, bliver at iagttage det samme, som blev fastsat for Dannemarre og Tillitse Sogne, nemlig at hvert enkelt Tilfælde indstilles til Cancelliets Afgjørelse. 11. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Ringsebølle Sogn om en Hjælp af Amtsfattigkassen, paa 30 Rbd. blev afslaaet, da Fattigvæsenets Byrder i dette Sogn ei fandtes at være ualmindelig store, og ligeledes afsloges en Begjæring fra Sandby Sogn om Erstatning af Amtsfattigkassen for et Tab, som Sognets Fattigkasse havde lidt ved forskudsviis at udbetale 16 Rbd. 24 s. for et Fattiglems Pleie til en Mand, som var bleven arresteret for Tyverie. Derimod bevilgedes Karleby Pastorats Fattigkasse 66 Rbd. til Bestridelse af Udgifterne ved Tjenestekarl Hans Christensens Sygdom, hvilke, til Beløb 131 Rbd. 4 Mk. 11 s., det ved Cancelliets Resolution var paalagt Pastoratet at bære mod Hjælp af Amtsfattigkassen.