JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Efter Foged Grams Jndberetning er ved Kroderne i Hitterens TinglanS inddrevet og bierget et Vrag af et Brigskib med dets Takkellage, Toug og Seil, et Anker samt 2de Ankertouge, 5 Kasser, hvoraf 2de ere mærkede N. T. No. 7 og 8, hvorudi 41 Stkr. forskellige Coleurer Sirts. alle paa Vraget er ikke forefunden, kuns er opdaget at der i Storlugen, er udbrændt C7 43. Eierne af indbemeldte biergede Ting indkaldes alt faa herved, i Følge Forordningen af 12te Muctii 1790, sub poena præclusi & perpetui silentii, til inden lovbefalet Tid at legitimere deres Eiendom Berettigelse til samme, da behørig Rigtighed skal blive aflagt for det Ster gedes ved offentlig Auction udbragte Serød. Trondhiems Stiftamtmandskab, den 12te Juni 1811. Frid. Tramp. Tidste afvigte Løverdag, er min Karl, navnlig Christian, ved at trække Stil Kiøbenhavn med tvende Køer, og en siden indfunden sig, undvigt; han er temmel i høi og smal af Vext, og seer noget sygelig ud af Ansigt, og har næsten intet Haar paa Hovedet. Ved hans Bortgang var har iklædt en graae Klædestrøie, en rød Klædesvest, gule korte Buxer af Manderings Tøi, Støvler og Hat paa. Thi ombedes enhver, som benævnte Person maatte forekomme, at anholde ham, og give mig Undertegnede Efterretning derom, da alle Omkostninger skal vorde erstattet, og en rimelig Douceur givet for hans Tilveiebringelse. Store Roeskilde Kroe, den 2den Julii 1811. C. F. Munthe, gaarden Abellund, hvortil er 61 Tdr. Land, samlet og indhegnet, med G Besætning, Afgrøde, Eiendomsskov, overflødig Tørveskiær og god Frugthauge, beliggende 1 1/2 Miil fra Helsingøer og 1/4 Miil fra Strand ved Hornbek, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar derom underhandlet med Eieren Capitain Welding, der beboer Gaarden. Prokurator Maller, i Helsingøer giver nøiere Underretning og Oplysning, baade mundtlig og skrivtlig og høi og velæde Magistraten under 19de dennes, har erklæret An Af Marie afgangne Fabriquer Nihrmanns Enke, efter hendes Begiering, formedelst Alderdom og Svaghed paa Grund af Lovens 3. 17. 1. for at være Umyndig, og beskikket mig til at være hendes Værge; det bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavn, den 28de Juni 1811. Koefoed, Lands Overrets samt Hof= og StadsRets Procurator. Valede Rullegardiner, særdeles skiønne og klare, malede paa Naar Øl. Sider, i forskiellige Dessins og forskellig Maal, sælges i Raadhuusstræde Nr. 43, hvor Indgangen er i samme Gaard i Compagniestræde i Porten, som er aaben fra 9 til 12 Formiddag. vendt duelige Farversvende, kan faae Condition, den ene strax og den anden til 1ste November d. Abo Farver Armusen i Kallundborg den eller de som maatte attraae denne Tieneste, vilde behagelig henvenesig til ham selv om samme.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongl. Lands Overret samt B. Hof= og Stadsret, ere alle de som have Fordring i afgangne Chri stende Lund fød West, Enke efter Hattemagersvend Anders Poulsen, Lund, hendes Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og lovlig bevise deres Krav for hendes ved Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente indsatte univer sale Arvinger Christian Bang i Hyskenstræde No. 145 og Knud Hansen i store Larsbiørnsstræde No. 1777 ; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 1ste Juli 1811.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Efter Fuldmagt, J Saxild, 13 1/2 1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Land Overret, samt Hof= og Stadsret den 6te Nog ere alle de som formene sig at have noget at fordre udi afg. forrige Møllen John Christensen Outrops og efterlevende Enke Catharine El sabeth Ahmers fælleds Boe, indkaldede med 2 Ugers Varsel at møde i bemeldte Rets Skifte=Commission for der at anmelde og bevise deres Fordringer Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. 3 -1808 & 9) Ved Proclama, som er læst i den Kongl. Land Over= samt Hof= og Stadsret den 1steldennes : ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Commander, Sergeant ved Norske Livregiment Pader Meyers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til udi den Kongl. Lands Over samt Hof og Stør rets Skiftecommission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligesaa er og indkaldet med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimer og paasee deres Arveret: hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 2den Julii 1811. Carstens. Schiønning.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
(1781810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongl. Land, Over= samt Hof= og Stadsret den 1ste dennes ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. forrige Auctionsbustilsidst Pensionist Christopher Søllerøds og forhen afdøde Hustruet Maria Spadahls fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til udi den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission at anmelde og godtgiøre deres foringer. Ligesaa er og in kaldet med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paase deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige kands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftekommissioi Kiøbenhavn, den 2den Julii 1811. Stendrup.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
Hvo som maatte have noget at fordre under Skiftet efter afg. SkippØJens Marup af Bolling, indkaldes derved med 12 Ugers Varsetil at anmelde og beviisliggiøre saadant sit Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ringkiøbing, den 21de Junii 1811. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1811-07-12
(1810 & 11) Ved Proclama, som er læst udi den Kongelige Land Over, samt Hof= og Stadsret den 1ste Julii 1811. ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Litteratus JodOlassens Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte, Commission at anmelde i godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varseden Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilke . videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissei Kiøbenhavn, den 2den Juli 1812. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 5te Juli. Hr. Law de Laurision, Broder til den franske Ambassadeur i Rusland, er udnævnt til Postadministrator i den afdøde Ansons Sted.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Jforgaars holdt Hs. Majestæt et Raad med sine Ministre. - J Grev Montalivets Skildring af Rigets Forfatning forekomme følgende Ditails om de anlagte eller endnu anlæggende Fæstninger, Havne og Canaler: Fæstningsværker. Ved Texel er anlagt en Fæstning af anden Rang, for at forsvare undersøns Munding. 3000 Mand kunne i flere Maaneder udholde en Beløining i samme. Antwerpen, Bresken, det Reiserl. Fort Cadsand, Wilhelmstadt, Slups, Sas van Gent, lere allerede vigtige Barrerer. Vliessingen er omgivet med Forter, der ikke kunne rækkes af Bomber vækket ved regelmæssige Oversvømmelser og mangfoldigen forøgede Værker, og saaledes sikkret mod ethvert fiendtlige Forsøg. I Aarere 1810 og 1811 har man anvendt 3 Millioner til Pladserne ved Schelde; der var naturligt at opføre store Værker paa en Punkt, der stedse var Gienstanden for Vore naturlige Fienders Jversyge og Frygt. J Ostende ere nye Værker anlagte. Denne Plads havde vel forhen sen Ringmuur, men samme var ikkuns af ringe Betydenhed. J Boulogne, Havet og Cherbourg ere store Værker begynde. Havre var calagt af Vauban; men nogle Aar før Revolutionen ødelagdes Fæstningsværkerne under ubetydelige Paaskud. Man havde nedreven Murene, og ladet denne Stad, som med Rette kan kaldes Nøglen til Paris, være aaben. Store Værker ere fuldførte der; Staden er allerere fast- og istand til at udholde en Beleiring. Cherbourgs Havn udfordrede uhyn Fæstningsværker; og i Slutningen af dette Aar vil Staden alt være istand til at kunne udholde er Beleiring. De antagne Planer ere efter en stor Maalestok. Denne Plads bliver en Fæstning af første Ring.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Siden forrige Aar har man igien foretaget Arbeiderne ved Dankiequen, Mont euil og Abbeville, der vare blevne forsømte. Disse Bulvarker ere gjenoprettede paa det bedste. Brests Forsvar bliver fuldstændiggjort og repareret. J Henseende til Orient og Rochesort har man antaget et nyt Fortifications-System. Arbeiderne paa Øerne St. Marceur, Belle=Isle og d'Aix fortsættes. Nye Værker ere følede til Tolens Fortificationer og anlagte paa de hieriske Øer, i Genua og la Spezzia. Man her arbeidet paa Porto-Ferrajos vigtige Fæstningsværker og udvidet dem betydelig fra Landsiden. Paa Corfu, en allerede fast Plads, har man i 4 Aar arbeidet med at opføre store Bygninger. Man har antaget nye Planer, og denne Nøgel til det adriatiske Hav bevogtes af 12000 Mand, der ere forsynede med Levnetsmidler for 2 Aar, og et talrig Artillerie til en Beleiring af endnu længere Varighed.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Paa Rhinens venstre Bredde hæver sig Fortet Napoleon ligeover for Mesel, hvis gamle Værker forbedres og fuldkommengiøres. Ven og Jülich ere i den derste Forsvarsstand. Cassel og Rehl ere opførte. De siden 1807 begyndte Arbeider give allerede et fyldestgiørende Resultat, og de vigtige Broer ved Wesel, Maynz og Strasburg ere dækkede paa begge Bredderne ved lige saa mange Fæstninger af første Rang. 1 Alerandrig, der er vore Magasiners frygtelige Centrum og vor Støttespankt paa hiin Side Alperne, har i 10 Aar været en Gienstand for 3 Millioners aarlige Udgivt. Med samme Jver arbeides i Kongeriget Jtalim paa Fæstningsvær, skerne ved Ancona, Vinedig og Væntua, U tet det Forhold hvori Frankrig staaer til alle fine Naboer og den Overvægt det sidste Feldttog gav det, har Regiering i faa Aar i heftet over 100 Millioner til en Udgivt, der blot er gjort med bersyn paa Fremtiden, for at betrygge den nærværende Slægte seld og sikkre Eftervordenen Fred og Landeroe. Havnene. Med samme Virksomhed arbeider man paa vore Havne. Anmerpens Bassin kunne 18 Linieskibe, selv Tredækkere, heelt udFustede, baade løbe ind og ud. J Begyndelsen af dette Aar ere 2 LiHilskibe blevne kobberforhuddede og kalfarede der. Arbeiderne fort settes med Jver. For næste Septembers Ende skal Bassiger kunne og humme 30 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
3 Vilessingens Bassin kunde blot aftaklede Linieskibe indløbe sen har udikint Slusen, og isoleret den. Man er færd med at giøre den dybere, saa at 20 Linieskibe heelt udrustede kunne indløbs i dette Bassing. De Kayer, som Engellænderne have ødelagt, ere igien istandsatte. Man arbeider paa det almindelige Magasins Gieneprettelse og sikkrer det for Bomber. Til Bassinet i Terneuse er den første Grund bleven lagt. Ved eeneneste Chr skulle 20 helt udrustede Linieskibe kunne løbe derfra. Det skal kunne rumme over 40 Linieskibe. Afføringsstusen i Ostende er færdig; den er til største Fordeel for Havnen. Den ved Dunkirquen skal være færdig sidst i dette Aar; man vinter store Fordeele af samme ved Passets Udgravning. Slusen ved Havre er færdig, og giver betydelige Fordeele. I Cherbourg har man dobbelte Bekostninger med Rheden. Man maae nemlig opføre en Dæmning der er høiere end Havets Overflade, naar det er Ebbe (dette Arbeide bliver færdigt iger), og anlægge Forter paa denne Diges Udkanter, for at forsvare Rheden. Centrummets Fort er alt fuldende. Da Rheden paa denne Maade var sikkret blev endnu tilbage at grave en Havn, og af dette store Arbeide ere 2 fuldendte. J Bassiget og de forreste havne kan rummes 30 Limeskibe. Et Linieskib, som havde lidt Haverie, har allerede kunne indløbs i dette Bassing og er der bleven kalfatret. Den forreste Havn og Bassinet skulle være færdige i Aaret 1812. Arbeiderne ved Cherbourg kræve aarligen 3 Millioner. Alle Havne af anden og tredie Rana ere en Gienstand for større eller mindre Arbeider; alle komme de i største Hast i en bedre Stand, Canallerne. Canalen ved St. Quantin er fuldende og befares allerede stærkt. Den har alt havt Jndflydelse paa Brænde= og Kulpriserne i Hovedstaden. Af Nordens Canal, som foreer Rhinen og Schelde med hveranden, var en Trediedeel færdig, da Hollands Forening med Riget gjorde den unyttig. Arbeidet paa den har altsaa ophørt. Napoleons=Canal, som forener Rhinen med Savne, skal være sær dig om 4 Aar. Der er anviist 3 Millioner for hvert Aar til den Arbeidet paa Bourgegne Canalen, som forbinder Savne med Seine fortsættes med Jver. J Aar anvendes derpaa 1 1/2 Million. Af Arles=Canalen, som fører Rhone til Port du Baur, er en Trediedeel færdig. Pra den Canal, som afskiærer Halven Brettagne, i det den forbinder Rauce med Vilaine, arbeides uafbrudt. Blavets Canal, som forbinder Napolconville med Orient og engang skal gaae fra Napolconville til Brest, er næsten færdig. Mange andre mindre vigtige Canaler ere enten fuldendt eller under Arbeide.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Af denne Skildring over Frankrigs Forfatning fers fremdeles, foruden hvad vi alt i det foregaaende Nummer af Statstidenden have anført om Landeveiene i Frankrig, at Keiseren har decreteret en nye Vei fra Paris til Chambery, der skal gaae over Tournis. Ved at undgaae Biergene bliver denne Landevei atter 3 Mile kortere, og Turin saaledes bragt Paris 44 Mile nærmere. Baronne og Spanien ere bragte Paris 18 Mile nærmere ved den imellem Bourdeaux og Baronne anlagte Chausses. Maye, og Tydskland ert komne 12 Mile nærmere ved Chaussen, fra Maynz til Mez. Amsterdam bringes ligeledes Frankrigs Hovedstad 12 Mile nærmere ved Chausseen fra Anmerpen til Amsterdam, der alt paa flere Puncter er under Arbeide. Fra Spezzia til Parma fra Florenz til Rimini 33 fra Nizza til Genua anlægges nye Landeveie Alle Departementernes Generalraad koppes om at understøtte Monarkens Hensigter, og overalt anlægges nye Veie for at bringe Departementernes forskellige Punkter i Berørelse med hverandre. Et stort Antal Beder bygges. De i Bordeaux og Rouen, i Avignon over Rhove og i Turin over Po, ere de betydeligste. Fuldførelsen af Broerne i Bordeaux og Ronen, og den over Durence, som blev færdig i Fior, havde man holdt for umulig. Et stort Antal andre Broer ere ligel des blevne fuldende. Endelig fortkommer i samme Fremstilling Følgende, om : Arbeiderne i Ports. Durg-Canalen og Fordelingen af dens Vande i de forskellige Qvarterer af Paris koster aarligen 2 1/2 Million Fr. Om nogle faa Aar skulle disse Arbeider ganske være uldførte. Allerede springe Ores Vande af 60 Fontainer i Hovedqvartererne og paa Torvede i Hovedstaden. Vandet løber bestandig til dem og holder dem i Gang. Paa Seine, Marne, Penne og Olse arbeides uafbrudt, for at forbedre deres Skibsfart. St. Maurs Giennemsklæring, der kan være fuldendt næste Aar, forkorter Farten paa Marne hele 6 Licues, og giver tillige talrige Huusholdninger Vand. De i Pont de i Arche og Vernon anlagte Sluser ville lette Skibsfarten paa Star, og endre Sluser forlange samme til Tiryes og Andr. ChoffBesøns og Jna Broerne lette Forbindelserne og bidrage til at forLiønne Hovedstaden. Lonøre bliver fuldendt. Man medriver de mange Huse, som ligge sta imellem Louere og Thuillerierne. Et andet Gallerie forener begge Palaine.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
London, den 29de Junii. Saumare; og Admiral Durham ligge endnu bestandig ved Wingøe. Jmorees ankom en Postsat til London fra Anholt. Sir Jamts høi Man forsikkrer at Sir Joseph York: en af disse Dagt skal afgaae dan til de nordamericanske Kyster med en Escadre, hvortr. Vengeur, Edin for burgh og America høre. De 12 americanske Skibe, som af vore Krigsfartøier vare opbragte sin til Plymouth og hvoref nogle havde særdeles rige Ladninger inde, bleve udi Torsdags te Dage condemmerte i Admiralitets Retten af Sir Wiltil liem Scott. Samme Skjæbne have ogsaa 3 andre Skibe havt, der sø saae opbragte i Jrland og en østlig havn. Ligeledes Paquetbaaden det Charlestown.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Efter Capitain Binghams Beretning er det vist, at de Forenede an Stater, saafremt Commodore Regers har handlet efter sin Regierings de Befaling, have besluttet Krigen, og at dette er det første Stridt til FeFlindtlighederne. Keiser Napoleon siger i sin Tale til det lovgivende Corps: "America tager Forholdsregler for at forskaffe sit Flag Agtelse. 2 Jeg skal understøtte det." Var dette Angred imod et engelsk Krigsskib, siger the Søn, maaskee en Aftale imellem den franske og amerie af canske Regiering? Vi troe det, og det saa meget mere, da man ved en de Lieutenant fra Newyork er underrettet om at Fregatten President var udsendt for at opsøge Hs. Majestæts Fregat Guirrere, der havde presset en engelsk Matros paa en americansk Kystfarer, med den Ordre at fordre ham tilbage, og hvis dette blev nægtet, at bringe den engelske Fregat til Newyork.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
J Fratningen med den americanske Fregat havet lille Belt 7 Døde 8 og 22 Saarede. - Uagtet Krigen imellem Engelland og Frankrig have begge Nationers Makkeisiskere hidtil ofte sisket paa et og samme Sted, uden at lægge hverandre mindste hindring i Vien. Det var ikke sielden Tilfældet at de Engelske kiøbte hvad de Franske hvde sikket. Efter de Privatdepescher at derim; Regieringen har faaet fra vor ophævet, for at gaae de Franske imøde, der rykke frem med stærk de Armee i Spanien, er det at formode, at Badajozes Beleiring igien en muelig; men en saadan Tilstaaelse ansee vi som en Forløber for en alMagt. Ministerialbladene tilstaae at denne Forholdsregel kunde være 3 uundgaaeligt. De Franske ere i Begreb med at sammentrække deres vorligere Efterretning, den nemlig : at et vær forestaaende Slag er hele Magt. Jmidlertid troe vi dog ikke at de resolvere sig til at levere i et Slag, før de have faaet deres Tropper saaledes opstillede, at de kunne agere paa eet Punct. Man venter med stor Utaalmodighed paa de næste i Allieredes hele Styrke; thi Tropperne have maattet besætte saa mange Depescher fra Lord Wellington. Det er vanskeligt at bestemme de Puncter og have gjort saa mange Bevægelser, at vi umulig kunne vide nøiagtigen hvorledes de ere fordeelte.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Buenos Ayres, den 20de Maj. Elio; dette turde snart blive Tilfældet med alle, som ere i hans Tiene Med Fornøielse see vi at de bedste Officerer forlade Vicekongen i ste. Hele Troppepartier gaae over til os med Vaaben og Begage. General Belgrand rykker nu imod Monteviden. Jeg haaber at Eliovil faae samme Skjebne som Linieres. res Magt der bestod af 3, og Montevides, der udgjorde 7 Krigskibe. "Paa Platafloden er forefaldet et særdeles blodigt Slag imellem ved Vi tøber 80 til 100 Mand tilligemed Expeditionens Commandant Bartista, og alle Skibene. Fienden misted, 200 Mand og 2 af sine bedste Søeofficerer, Paraday og Romore til.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Bayonne, den 24de Junii. Hs. M. Keiserens og Kongens Durchl. Broder. Paa Underpræseciens hertil og blev imodtaget med alle de Æresbeviisninger der tilkomme Jgaar Eftermiddags Kl. 3 ankom Hs. Majestæt Kongen af Spanien præfect for det Sindelig De har yttre imod mig. Jrlant de Grunde, Tale svarede Hs. Majestæt saaledes: "Jeg takker Dem Hr. Under ikke den ringeste: at see de venskabelige Forhold og Halvøens Handel som lade mig ønske Ordenens hastige Gienoprettelse i Spanien, er den saa mange Beviser paa hengivenhed og derved forhvervet sig særdeles fornyet med Frankrig, og især med Bryønne, der har givet Keiseren, Ret til min Taknemmelighed.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Madrid, den 17de Junii. at Empecinado fordoblede sine Anstrængelser for at udføre sine Planer befalingsmanden i Guadalaxara, General Hugo, som havde erfares leverede ham den 12te dennes en Bataille paa Cifuentes Biergskrænter, lag. Vore Troppers Bevægelser vare saa hastige og udførtes med saa hvor han havde forstandset sig, og tilfølede hem et fuldkomment Neder meget Mod, at Jnsurgenterne derved ganske kom ud af deres Fatnin- og i største Uarden dreves paa Flugten. En Bataillon Skarpskytter, Hans Infanterie har tabt mange Mennesker. Hans Cavallerie hader vare Empecinados bedste Soldater, er næsten ganske tilintetgjorlidt meget ved de lette westphalske Rytteres stormende Angrib. Vi har gjort en Mængde Fanger, samt taget en Kanon og meget KrigsforraaLaybach, den 21de Junii.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Den 4de Maj gjorde 2 engelske Fregatter et heftigt Angreb paa den overlegne Fiende ved et modigt og standhaftigt Angreb til at følParenzo i Jstrien. Nationalgarden forsamlede sig i Øieblikket og tvar Søen. For dette skiønne Forsvars Skyld har Keiseren decreteret 3000 Franker skulle tildeles det lille Parer os fattige Jndvaanere i Skadesløsholdelse.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Cassel, den 4de Juli. Deres Majestatte Kongen og Dronningen indtraf iga til høieste Velbefindende i Napoleonshøye. Kanonernes Torden forkyndre Hoved laden denne glade Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Wien, den 3die Juli. Søndagen den 30te Juni havde en Deputation af de herværende Fabricantere Antients hos Hs. Majestæt i Baaden, for at lade Allerhøistsamme vide at de for Dyrtidens Skyld vare nødsaaede til et give den største Deel af deres Arbeidere Afstred, og at de fremkom i Underædanighed med denne Anmeldelse, for ikke i sin Tid at drages til Ansvar for hvad denne Mængde brødisse Mennesker kunde foretage sig. Hs. Majestæt imodtog Deputationen meget naadig, og bed den gremsætte fine Grunde vidtløftigere, samt opgive Midlerne til at forekomme de ubehagelige Følge af denne Forholdsregel; tillige overdrog Hs. Majestæt til Statholder Saureu at sammenkalde en Commission for at undersøge Fabricanternes Grunde og udfinde de fornødne Hielpemidler i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
J Litteris regalihuus (den Kongl. Indbydelsesskrivelse til Rigsdagen anfører Hs. I stat Keiseren at han sammed kalder sige troe Slænder, for at randslaae med dem om en tilstrækkelig og ikke trykkende Fond til at dække Jndløsningsbeviserne.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Man forsikkrer at Handelstanden i Østerrig vil giøre et forskud af 20 Millioner i Contant, for derved at lægge den første Gund til en Jndvexlingscasse for vore nye Bancosedler. Desuden ville Personer, af første Rang, endog Prindserne af den Keiserl. Familie, giøre betydelige Forskud.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Den nye almindeligt borgerlige Lovbog for de samtlige tydske Arvelande træder i Kraft den 1ste Januar 1812.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Keiseren har nu forladt Baden og begiver sig til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Presburg, den 28de Junii. Hs. K. R. Majestæt har allernaadigst udskrevet en Rigsdag for Kongeriget Ungarn, som skal tage sin Begyndelse den 25de August d. A. 6 denne Kongel. Fristad. De Kongel. Indbydelsesbreve til Rigsdagen ere iforgaars ankomme til den herværende Gespannschafts Magistrat.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Stuttgarde, den 5te Juli. Ved et Kongel. Decret af 1ste d. M. har Hs. Majestæt forenet alle de offentlige Bestyrelses=Grene under det fælles Navn: Statsraad. Dette Raad bestaaer af de Kongel. Ministre og de Personer, der have Prædicat af Statsraader. Ved Statsraadets Forsamlinger have blot de Ministre og Statsraader at møde, som dertil vorde et sagte af Hs. Majistet. Titilen Statsraad føre ethvert af Hs. Majestæt udnævnt Medlem, om han endog havde en høiere Caracter.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Statsraadet er inddeelt i 10 Afdelinger, nemlig for de udenlandske Anliggender, den indenlandske Bestyrelse, Lehnene, Viin, Broe, og Vandbygning, Communbestyrelsesvæsenet, Justitsen, Krigsvæsener, Skattevæsenet og Krongosserne, Statsregningsvæsenet og Gudsdyrkelsen.
Berlingske Tidende, 1811-07-15
Constantinopel, den 25de Maj. Udrustningerne drives her baade til Lands og Vands paa det ivrigste Flaaden, som bestaaer af 2 Tredækkere, 9 Linieskibe, 8 Fregatter og Krigscorvetter er virkelig afgaaet til Canalen. Paa Mandag skulle de 10 Janischarortas afmarschere herfra til Leire. Disse Troppers forstaaende Opbrud har, som sædvanlig, foranlediget Uordener, hvorved den offentlige Rolighed i nogle Dage var i Fare, og de Handlende saavei Constaarii opel som i Galata og Pera, nødtes til at lukke deres Bøder, 6 og Oplagshuse. Men ved hensigtsmæssige Foranstaltninger af Regieringen, Stymen Baschis Afsættelse, nogle af Oprørsstifternes Her rettelse, og endelig den af Storherren befalede og uden Modstand fuld. byrdede Afræsning af denne Milies indtil dens Bortmarsch, blev Ordenen, at igien bragt tilveie, og frie Handel og Vandel atter sikkret Jndvaanerne ne i ustyrret Roe.