JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-11-21
At min i hver elskede og retskafne Møder Anna sal. Beel manden fød Ankermand, sidstleden 28de October efter 3 Ugers Sygeleie, i sit Alders 70 Aar 9 Uger og 3 Dage ved Døden er afgaaet, dette giver jeg mig herved den Ære at bekiendtgiøre den Afdødes fraværende Slægt og Venner, forsikrer om enhvers Deeltageløs denne for mig og Sønskende saa stor og billige Sorg, frabedes at skriftlig Bevidnelse der A. Arendal, den 8de November 1794. Paa egne og Bødskendes Vegne, H. Seerupen. Dane Noumber K. 9 1/2 Fortig, og havde det at vores Herre og Frelsere efter 4 Ugers Sygdom ved en stille og salig Død, at bemhente en sinevige Hvile min store Hustrue Elisabeth Samling fød Proe, i en Alder af 69 Aar 3 Maaneder efter 37 Aars kierligt Ægerskab, jeg finder mig under denne nu brugtige Bekiendtgjørelse, tilstrækkelig forsikrer og fraværende Velyndere og Beslægtedes Deeltagelse i min og 3de Børns ved denne Liinghed sande Sorg. Tiesling Præstegaard i Laurnigs Grenskab, der 12te November 1794. Cl. Thue Samsing. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, giør vitterligt: at om Hans Kongel. Majestæt ved Bevilling af 19de September fatteden allernaadigst har tilladt Ragten qvarteermester Hans Monsen Winsnæs, at han, ved Sregning til denne Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indtagende Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonarske Mercurio, maae, med Aar og Dags Varsel, indkalde den eller dem, som kunne have Hænge 4 til ham af Elisabers Astrup i Bragernæs endofferede, af Sorg Christian Lang bemeldte Bragernæstrasserede, og af Frans Hoff mang: Kiøbenhavn accenterede samt dennsolutione protester: de Vexler, nemlig : en af 18de November 1783, stor 600 Rdlr. en af dito Dato stor 300 Rdlr., en af 22de dito samme Aar stor 500 Rdlr., og en af 29de dito stor 700 Rale, alle en Maaneds Sigt, som ere forkomne og blevne borte for dermed at fremkomme, og deres sonlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, sam at saafremt ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skuf melde sig, maae der paa forbemeldte Verser erhverves Mortisicationsdom; saa blive herved i Kaart af forhimmeldte Kongelig allernaadigste Bevilling, og efter Anmodning af bemeldte Regimentsqvarteermester Hans Monsen Winsnæs, med Aar og Dags Varsel indkaldet den eller de, der kunde have bemeldte 4 Verser i Hænde, at møde for og udi Hof= og Stads Retten den høldes i Gaarden No. 35 paa Østergade her i Staden, den førte Mandag eller Retsdag, som indfalder, efter at denne Stening, i Følge forbemeldte Kongel. allernaadigste Bevilling, med lovlig Vanset er forkyndt for at beviisliggjøre deres oplige Adkomst til forhovarte 4 Verser, da Estanen, Regimentsqvarteermester Wiasnæs, Mangelse af de forvente og lade paastaae at samme ved dem norder mortificerede, saa at de ere skal være af mindste Krart til Betalings Erholdelse for Jhændehaverne, alt efter utmeldte Kongelig allernaadigste Bevillings Tilhola. - Til Bekræftelse under Hof= og Stads Rettens Saal, og Justis Seererurms Underskuft. Kiøbenhavn, den 5te November 1794. den.) F. Hørn.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Da vi, som Commissarier, have antaget Bogholder Christian Jacob rykkes Opbudsboe under Behandling, til Deeling, imellem hans Creditorer, saa bliver i Følge den sande 315. f. M. allernaadigst forundte Bevilling, som i Dag er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclasi & perpetui silent, indkalde alle desom formene sig at have noget at fordre hos bemelte Bogholder lukke, dermed at fremkomme, og saadan deres havende strax inden forberørte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 3die November 1794. Christian Wilhelm Duusfeld. Rasmus Lange, Agent. Høyeste Rets Advocat, boende boende Amaliegaden. paa Nørregade Nr. 244.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Bonden Helge Mathiesen Kiølberg i Børste Sogn, er ved Dagen afgangen, og hans Boe af ung tages ander Behandling; og da man i samme finder adskillige Boenskaber og Documenter, som tilkiendegiver, at bemeldte Afdøde har staaer forskellige Forbindelser, hvorefter han deels har tilgode og deels som Deditor bliver at ansee, saa bliver i Anledning heraf ved 3de Saan ges Avertissement i de Berlingske Aviser og Christiane Jaremgentsblade indkaldede, alle de som formene sig at have nogen Frætension til Boet, anden lovbefalet Tid at anmelde og fremkomme for mig som competent Skifteforvalter med Legation for deres Fordringer : ligesaa anmodes de der paa en eller anden Maade kunde være Boets Skyldnere, behagelig at henvende sig til mig, for i Mindelighed at afgiøre hvad de pligter saafremt de vil undgaar de behageligheder som aftounget Lov naar medfører. Nyegaard ved Friderichsstad, den 16de Dette. Stevers Sørenskriver over Thune og handens L.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Da Stervboet efter afdøde John Christensen Eide, der med Familie og hvidt sig i Flekke stor udi Lister Lehn aa Christiansands Stift Norge, men bortdøde udi Arendadler sit kogte hos Hr. Bich), hvor han var indtliggende med det som Styrmand medtavende Skib, ført af Capitain Natvig, af mig som kommeteur Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling; saa su ver herved paa kanlig Maade, saavelade Byensk som Frenaisk Digender, 3de Gange efter hinanden dette Stervages De at og Creditorer mekaldet, de første at betale deres Debet og de sidste inden lovlig Tid at indkomme med saa antagelige Beviser, for deres Fordringer, som Loven efter død Mand foreskriver. Bergegaard, den 16de October 1794. P. S. Balle.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Camellieraad og Sorenskriver over Lister Lehn.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Sognepræsten til Gusdals Præstetet i Aggershuus Stift Hr. Provst Maar, er sidstafvigte 6te September ved Døden afgangen, han har efterladt sig Enke men ingen Børn; hans Boe et taget order salig Skiftebehandling, hvorfor bemeldte Hr. Prins Daars Arvinge, som og Crede og Deblader høimes indkaldes, at melde sig anden en saarn foreskrevne Dig begandertegnede Skifteforvalter. At der i Sasaal prængaaer den 21de Januar 1795 bliver holdt Skiftesamling venge afdø at mands Stervboe, bekiendtgiøres tillige herges. Rangede Præstegaard, den 6te October 1794. H. Lacher, Fredste Galabrandsdalen.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Den Kongelige Toldbetient Niels Berg i Accatal, er fast 24de August ved Døden afgaaet og hans Stervboe af mig taget mer taale Steiedehansang habliver den agde, som maattehave noget i hans Stervboe at larder, herved indkaldet, til at anmelde og ligemere saadant inden laglig Tid, enten for mig eller i det efter ham foretage Skifte, som behandles ved den mardard: Session, der holdes : 22 Stedets Byetings Stuedrer Torsdag. Arendal, den 21de October 1794. N. Berg. I Strømmens Strandskab ved Stelsen og Jæleders Seenskab er des forrige Skiver Rasmus Haanerig, hos Børat mig er taget under saalig Skiftebehandling; thi indkaldes høved samtlige Boets Desi & Creditorer med Aar 23 Dags Varsel at møde, de første for at betale deres Gield, og de sidste for at legiumtre deres Fordring, da enhver skal vederfares at lang Ret, efter Boet, imod alrimtlig Formodning, aldesaaene maadelige Tilstand. Reggestad ved Holmestrand, der 16de October 1794. Tallet Nater.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Ved Proclama, der er læst for Tronhiems Raadstue Ret, den 3de og for sammestads Boetings Ret, den 612 s. M., ere aftre Statsraad Johan Laal Baggers Crebragter og Arninger hvilke faste kal være 2 Sønner, som opholder sig i Danmark indiallede med 12 Ugers Varsel; hvilket end videre herved 3de Gange hendtgiøres af Skifteforvalterne. Tronhiem, den 7de November 1794. Klingende. Neinichen.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
De som maatte have noget at fordes eller anmalle i Stervboet efter afg. Thomas Sørensen der af Bragernes, vilde der me indfinde sig inden løvdefalet Tid, enten gader Skiftebehanslingen eller hos os som Stedets Sluteforvaltere, ligsom ogsaa den Afdødes Arvinger herved indkaldes at melde demanden den Ti Loven foreskrivt. Bragernes, den 23de Octbr. 1794. Stem. Desnees.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Sir mermester Navia Frank, er den Døden afgangen heri Bramants i hans Stervboe taget andet laarlig Skutedtrand baar til indkaldes herved saavel den Afdødes Arvinger, som atede, der formene at have nogen Fordring til dette Boe, at melde standen lenbefalet Tid, entenander Skiftet eller hos og som Stedets Skifteforvalter. Bragernes, den 25de October 1774. Steen. Winsnees.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Fra de mandige Arvinger efter min Sagermeder Obersteinde Heste Margarethaled Hvitfeldt, Enke af Thams, som den 13de Mai d. A. - død paa Valle udi Onsøen, Norge, ind taldes herved 3de Gang den Afdødes Credi= og Deditorer, at melde dem inden 15de November d. A., til Afbetalings Afgiørelse efter Lovenes Besal. Tønsbeg, den 10de September, 1794. 9 Oeven, Majer.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
Saavel Dett & Creditorer efter den her paa Stedet afdøde Ungkarl Conrad Schimmer, som ved hans fraværende Broder Herman Schimmer, bliver herved giennem de essealige Tidender indkaldet med Aar 23 Dags Varsel fra Dato at indsin sig med endvers Aaliggende til 33, som den Afdøres Bals Skifteforvaltere, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 16de October 179. Frich. Benzen. De antagne, er Ammere Grevskaberra Lauragen og I stra Kongelige Mynstallernaadigst har befales er erLorgaard, samt Raahafal Aalefelsk og Mallezarer Caaer iagtil Hr. Kammerherre og Oberst=Lutenare Friderich Crede af Anlefeldt Laarums Gield er aftrat, og et i Felte deraf ere denne komptages: a mentage ovennævnte Canter Læger ar na den 1ste denne Maaned, saa etient peren saacaar herved saa Kammestning uld Cresuerer der have prier terede forstinger ere paa nernævne Ligelands Credskab, Stananser Aalsters og Achegaaras Canter Amler, eller paa varer 2 sisk Lyncomme særskildt at de behagendigen til Commissione (a holdet hver Oratag Efternadag Kl. 3 ½ Commiskenat saaasens Bopæl No. 259. ves Cancel Straahugle og tessor hans læglimre, om de paane saare nogle forsalansatter at fore, da samme nu strax af Commissar skal blige Man, ligesom denne og for Eftertiden til Aage Omsorg for at Rentet en Vaakommese, til de Tider og paa de Steder som Opnaaende bestemme, propa skalle blive erligte, Kiøbenham i den Adeles Lemvigske Acaog nanet og Aættelser. Falien. Naara Presen. Amnistratens Commission, den 12te Novander 1794.
Berlingske Tidende, 1794-11-21
At jeg med Hjemmel 2 Kongen; allernaadigst Privilegieandet 9de Martii 792 har anlagt et ganske ant Agataare i Øster Raser, og bragt samme til den Fuldkommendes, at aft og en høre an kan blive forsynet med gode og fornødne Madstamenter, det kastesgrundlade, paa Grund den mig derom af Pesvina 2 Marius saavelsom Stædets Practier meddeelte Attest andre 24de August dette Aar bernes at bekiendtgiøre Ole Scheen. 212) Ves protian læst ved Stelands Landsting be 5te Novgade og ved Hof= og Stads Retten den 17de at efter, dre Creditorerne efter den ved Døden afg. OberstHemin Aleris i Organg og ligeledes forhen afdøde Hustrue Se født Charlottte de Hansen, med 12 Ugers Varsel indkaldte at anme 2 og beviisliggiøre deres Fordringer for Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, hvilket herved bekiendtgiøres. 2 1/32) De som maatte have noget at fordre at afg. AukChelstian Fudbrich Pallentinsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmeldt og befederes Fordringer; ligeledes indkaldes og med lovlig Varsel den Astades Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1) De som maatte have noget at fordet udi afgangaaSøltermester Jacan Møllers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmeldt og bevise, deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. de i denne 5te Classe af det 4de Kongelige Kiøbenhavnske Classelotterie udtrukne 9200 Gevinster og 18 Præmier, blive der i Staden af vedkommende Collecteurer, imod de reginale Gemst Sedlers Tilbagelevering, udbetalte den 243 November og efterfølgende Sognedage; i Provindserne deri med, saanget Gevins=Designationerne og de behøvende Re mester herfra kan være ervederet og til ethvert Stets Collecteurer indløben. Til samme Tid kan og bekommes ude støder til det 42de Latteries 1ste Classe, 2 Stykker 1 Rdlr.; og kan da tillige de udi bemeldte 3te Classe pande 15000 Frilode rimod et nat Lod til 1ste Classe blive ombyttede, hvilke alle dertil maae eneræsenteret inden den 31te Jaanaen 1795, siden de i andet Fald hiemkalde Lotteriet til Bise. Kiøbenhavn, den 5te Na vender 1794. Niels Collin, Kongel. Lotteri. gives.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Jtssia, den 1ste November. Paa de vitantisiske Grandser er det nu temmelig roligt. Men taler endog om, at en Baabenstilstand imestem de fras skee og andre Armee der i Egnene torde for i Vinter komme i Stand. Derimod synes de Franske nu at have i Sinde, at tilbageres e Coffen. J Tonsen blide alle derværende Linteskibe, som med den i Havdagten ved Jnaa tilsammen skulde udgiøre 14, mange Fregatter og en Mængde Transporforleier udrustede, paa hanske 11000 Mand Tropper skulde dige indskede. Den engelske Flaade under Lord Høe, som bestod af 13 Linieskibe, torde dog vel giøre dette forehavende vanskeligt.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Paris, den 6te November. Ved Steen, som vor bestaae Parineermes tilkegtede sig den 17de og 18de October over Spanierne, comman erte General Monten paa vore Side som Chef. Hans Hentoivar at indslatte Spanierne fra alle Side. Dette, skriver han, Kalde ogsaa høve skeet, dusom ikke den saa kaldte Helved Colonne, under Laberde, var bleven forbudet a slette Velvisere, og kommer en Dag for sildig til sit Bestemmelsested. Almiddelbar Communicananmed Pampelsda er nu aandske afskaaret Spamme, og en betydelig Deel af spansk Naverrar allerede lige Besiddelse." - Fra Brufsel meldet at man med det første til fra Sarsiden forsøge er Foretagende mod Sesland og Provindsen Holland Al. Skibe, som bedril ere berne udrust de i Ostende, Dankechea og Stalt, være bestemte til dette Foretagende. - J Gaar blev der presenteret Conventen 26 Faner, som vare blevne ere brede af den østlige Porensera mee. Der blev det Den meldt at denne Armee har nu tilsammen eredeet 700 Kanoner og 15000 Flinter. Vore Tropper rykke nu frem nes Pampelona. Fra Oleron af er ogsaa et nyt storps er 5000 Mand trængt frem i Spanien.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
London, den 7de November. Thomas Hard, der som Secretair i det landenske corresvenderende Selskab, aar anklaget for Forrederie, og høis Fortør har saare 8 Dage, er i Gaar ben nerklært askyldig af de 12 Serdig de. Denne Kiend ifeber foramsaget en overordentlig Gløde har den store Hos; og da han strax der løslade, og ønde gaae hiem, tvang Folket som om øn Raadhuset, kan til, et han maatte færre sig en hvemeen- og lade sig af dem trykke til sit Haun i Piccadisse. Ved Afskeden takkede har sine Landsmænd for den ham beviste Pricast, og sad dem gaae reellige hiem, paa det at i desindede Menneskee ikke skulde føre sig deres Slæde til Nytte, og for store den offentlige Rolighed hantet kandskabt de 2drige F. Hi mk hiemle de raab fraase Sæe, og fra Minuter var Mængden adsprede. Begge Hade Precuratorer, Hr. Ertkine og Søbs, bilde vel endnen larg Tid paa Raadhuset, for at undgaae en lige Æresbeviisning :men folket, som ventede uden for, blev ikke troe, en de bleve tusidst første som i Tommod til deres Boeler hver Hr. Ererme bad dem, mark give sig ressige høi, efterat en ersig engelsk Jern havd paa denn Dag brust at der ikkeer saa let at gamme de Grundsætninger og og ere den trihed og Sikkerh 2, hvori de er fødet og opdragne. Hør ne Tarks Fordøe er ansæts paa Manden 8 Dage. I Dø rigt har Pedelen, som var forsam er en Otteller under saltet giøre sig Kyldes i nogle Udsvævelse hverever Dommeren offentlig befærede sig. Naale ere indbragte i stragsel. Forhøret er trykt at faae i forskelige Boglader og leses havdig, og dette Arbeider Landt Almmer en bedre Oplytning end Voltaltes og Ronssens Skrifter. Thi en engelsk Rets Taler og Forhandlinger rette sig nøie efter Relition. Løve, sand Fornuft og det Helet Bedste. Den forhør især vil blive merkværdiet hos hele Efterverdene.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Ramsburg, den 7de November. De keiserlige Minister have nu er har Marisk forslaa, at forsøge Fredent Tille ikkringelse med Frankrig ander Dannemarks og Sverrige Mægling, allerede for det første faaet en Jnstruction. Den chursaxiske Jnstruction skal efter Forlydende gaae ud paa, følgende: "Hs. churførstel. Durchl. holdt vel den nærværende Tidspunct just ikke for den beqvemmeste til at giøre Freds Forslage, vilde dog saavidt bilfalde det churimaynziske Forslag, at Rigekrigs=Armaturent Jstandsettelse derved ikke blev sluket, men desuden en Baabenstilstands Erholdelse især skulde søges. Den churbrandenborg? Gesandt skal ligeledes have i Commission at understøtte dette forslag. - Det tydske Rige maae vil giøre det første Skede til Freden, og dette vil formodentlig skee derved, at det ved et Rigsgotbefindende tilkiendegiver Hs. Majestæt sin Tilbøyelighed til Fred, og foreslaaer Middel og Maaden hvorledes samme kan opnaaes, og herpaa opbiRigs Overhovedets Tanker.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Arnheim den 8de November. Nymmegen er i Gaar og i Dag bleven forladt af de allierte Tropper. Til Ulykke blev Broen over Waal for tidlig stukket i Brand, saa at en Deel af den hollandske Garnison, bestaaende af Regimenterne Stuart, Gumoens og Bentinck, som vilde redde sig over den flydende Broe, fra hvilken Touget blev skudt, kom i fransk Gangenskab. Antallet af samme bestaaer i 300 Mann, de øvrige have endnu reddet sig. Staden har lidt meget. Den lutherske Kirke og nogle Huse ere afbrændte og mange andre meget beskadigede. Af Borgere er kun een bleven dræbt.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Frankfurt, den 8de November. Efter Breve fra Wien er det tilforladeligt, at Churfyrsten af Maynzes Beslutning, at forelægge den franske National-Convent Freds=Forslage, er bleven ganske ubekiendt for det Keiserlige Hof. Jmidlertid skal Hs. Keiserlige Majestæt have yttret, at han maatte lade raadslaaes derom i Regensburg og et Rigsgotbefindende maatte forelægges ham; en skiønt han som Rigstand ønskede, at denne Berraadslag ning maatte udeblive. Men det vilde være tienligt, at der først blev stemmet paa Rigsdagen, om en saadan Rigsberaad slagning kunde have Sted og et Rigsgotbefindende affattes. Dersom dette ved Stemmeflerheden blev afgjort saa vilde Hs. kriserl. Majestæt ikke undlade, at yere sin til Rigets bedste sigtende Mening; end Kiønt Høystsamme maatte lade det staae derhen, om en for Rigets Anseelse passende og varig Fred kunde erholdes under Tingenes nærværende Tilstand da samme maaske bedre kunde udvirkes ved en hastig Formerelse af Rigsarmeen til det femdobbelte.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Wien, den 8de November. Anstalterne til det tilkommende Feltog, i Fald den allerede længe ønskte Fred ikke imidlertid skulde faaes fore meget store. Østerrige allene skal stille 100000 Mand Rekrytter, og fra Bøhmen, Mahren og Schiesien skal et forholdsmæssig Antal tilveiebringes. Fra Ungern og de med samme forbundne Lande venter man, endskiønt ingen Rekrytudskrivning er skeet der, ligeledes et stort Antal af ungt Mandskab J Kanonstøberierne og Geværfabrikerne er man uophørlig beskieftiget. - Ved Hoffet blive nu indførte alle muelige Besparelser. Vildsvinene i Prater, hvis Underholdning aarlig kostede 42000 Gylden, skulle paa dette Sted blive gandske udryddede.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Warskau, den 10de November. Vi have de tapre Russers Seier at takke for vor Stads Overgivelse. J Gaar bleve Nøglerne til samme overleverte General Suwarow under den eneste Betingelse at enhver Borgers Liv og Eiendom skulde være sikker, hvilke i Generalen ogsaa lovede. Herpaa have de russiske Tropper under Folkets Fryderaab, holdt deres triumpherende Jndtog i denne Stad. Alting gik for sig i den beste Orden, fuldkommen Rolighed herskede, og Kongen af Polen var under russisk keiserlig beskyttelse. Strax efter Prags Jndtagelse blev det allerede fra Warskan gjort Capitulationsforslag, men Grev Suwarow afslog den. Den moderate Opførsel, han siden har viist, forskiønner hans Skierkrands og Folket, som allerede for Jndtoget havde casseret det høie Raad, raabte af Glæde ham i Møde, og han tænkte, i Følge sin Ordre, ikke paa, at hævne den General Jgelstrøm vederfarne Begiegnelse.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Amsterdam, den 11te November. Man erfarer nu, at den Broe ved Nummegen over hvilken de Hollænder som vare blevne tilsidst i Staden, maattopassere, er ved en Misforstaaelse bleven stukket i Brand, saa at nogle Batailloner maatte under bestandig Fyren fra de fiendtlige Batterier passer: Waal i Fartøyer og paa den flydende Broe. En Bataillon af Bentink befandt sig paa Broen, da den allerede var i Brand og Regimentet Stuart, og en Deel af Dragoner=Garden ere faldne i fiendtligt Fangenskab, saasom de ikke meer kunde komme over Broen. Arvestatholderen har herpaa trukket sig til Arnhein, for at forsvare Rhinen og Linien ved Greb. Ven engelske Arme marcherte tilkitrecht. - Det var Prinds Friderich af Hessen-Cas sels, Gouverneuren i Mastichts Adjutant, Hr. Du Quilard, som den 8de, efter Pollens Afgang ankom til Haag med den Efterretning, at Fæstningen Mastricht havde den 4de overgivet sig ved Capitulation. Garnisonen begiver sig til Republiken Holland, under den Beingelse, i et Aar ikke at tiene mod Frankrig. Gouverneuren i Mastricht Prindsen af Hessen-Cassel, ventes i Dag i Haag, og man veed allerede, at han har forsvart stæstningen saa lange og saa eftert ykkelig, som Pladsen Tilstand og Mumtionen i 6 Uger, imedens Beleiringen har vedvaret kunde tillade.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Haag, den 11. November. Man har her desværre faaet den Efterretning, at Mastricht har overgivet sig ved Tapitulation til Franskmændene, efter hvilken Garnisonen i et Aar ikke skal tiene mod Franskmændene. Man har ogsaa faaet den Efterretning, at Nümwigen er bleven indtaget af Franskmandene. De ne havde efter det allerede meldte lykkelige Udsald af Garnifonen dog igien bragt deres Løbegraver i Orden, havde om Torsdagen beskudt Staden, hvorved samme Dag og om Fredagen opkom Jldebrand paa forskiellige Stæder i Rümwigen. Om Fredag Eftermiddag blev Staden opfordret til Overgivelse. Efter erholdet Afslag begyndte Franskmændene at beskyde Staden med gloende Kugler, hvorved blandt andet den lille Kirke blev meget beskadiget, og Taarnet faldt af samme. Denne Jldesrand har man tydelig kunne see fra Voldene omkring Arnheim. Samme Aften synes Besætningen at have taget den Beslutning, at forlade Staden, hvilket ogsaa blev iværksat paa den over Waal liggende Skibbroe. Om Franskmandene medens Besætningens Tilbagetog ere komne ind i Staden, og have skudt Broen i Stykker, eller om Broen af Misforstaaelse er for tidlig bleven stukket i Brand, veed man endnu ikke vist. Dog melde alle Beretninger, at de Regimenter, som sidst marcherte over Broen, have lidt meget.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
Om Løverdag Eftermiddag vare 2 Regimenter, som havde været i Nummegen, ankomne til Arnheim Samme Dag havde man skudt heftig fra Forte Knadsenburg, for at giør Franskmændene Overgangen over Waal stridig. Advestat, holderen ventes i Utrecht hvor ogsaa den allierte Armees Hovedqvarteer skal oprettes. Franskmændene have i Philippine og Sas van Gent afsat Magistraten og derimod indført et Municipalitet.
Berlingske Tidende, 1794-11-24
London, den 11te November. Fra Portsmouth er i Gaar indløbet den ubehagelige Efterretning, at de Franske have taget det engelske Linieskibe thi Alerander, paa 74 Kanoner, som førtes af Capit. Bligh.