Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-01
J Modsætning til Frankerigs voxende Magt synker Storbrittaniens Anseelse og Jndflydelse paa Fastlandet, med hvilket det nu snart ikke har anden Forbindelse, end den Faktionsaanden skaffer, eller Snighandelen, til Trods for de kraftigste Forholdsregler, paa en næsten ubegribelig Maade stedse veed at vedligeholde. Allene med den ravende Osmanniske Port er det lykkedes Brittens Politik at fornye de forrige venskabelige Forholde (13 Jan.). Og dog vedblive Georgs Ministre at ansee Krigens Fortsættelse for uundgaaelig, (see Deklaration af 15 Dec. f. A.); dog vedblive hans Flaader at udøve forhadt Tyrannie paa alle Have, dem de nu mere uindskrænket end tilforn beherske, saasom al betydelig Modstand efterhaanden ophører. Havtyrannerne kunde derfor i dette Aar kuns samle usle Laurbær i enkelte ubetydelige Fægtninger ved Brest og Toulon (21 og 28 Febr.), i Finske Bugten (7 Juli) a. Endnu mindre Ære, og maaskee ligesaa liden Fordeel have de høstet af det kostbare Brander=Tog mod den Franske Eskadre ved Basqves (11 April), eller af nogle Jtalienske Øers Besættelse, dem de igjen for det meste have maattet rømme, eller af Staden St. Domingo's og de slet forsvarede Koloniers Martiniques og Cayennes Erobring, eller af Jslands forræderske Okkupation. Men Skam og Skade fulgte i Forening den berygtede Engelske Expedition mod Zeeland, hvis Hovedøiemed ganske forfeiledes. Og neppe kan Vliessingens Erobring, (15 Juli) opveie de Millioner, Toget kostede, eller Walcherens Besættelse erstatte de Tusende af et usundt Klima bortrevne Krigere. Hjemme udmærker Engelland sig ved samøse Optrin, saasom Hertugen af Yorks smukke Proces med sin Frille, Ministerslagsmaalet &c. &c. - Rusland, den anden af Fastlandets Hovedmagter, udvider sit uhyre Areal og Folketal næsten til alle Verdens Kanter. Medens det i Syden tager en af den høie faldefærdige Ports Grundpiller bort efter den anden, faaes det og i Vesten Deel i det Østerrigske Bytte (de Østl. Afstaaelser), og konsoliderer i Norden sine ældre Erobringer ved Erhvervelsen af det saavel i sig selv, som især til Petersborgs Sikkerhed saa yderst vigtige Finland. Denne Provinds, som Sverrigs 4de Gustavs Mod ikke kunde forsvare, hans Stivsind ikke vilde opofre, maatte dog omsider afstaaes til Rusland (i Fredriksham 17 Sept.) af Gustavs Farbroder Carl XIII, som en nødvendig Revolution (13de Marz.) kaldte paa Tronen (7 Julii, for at læge de Saar, hans Forgjængers Stivsind og blinde Had havde slaaet Riget. Følgerne af denne Revolution vare Skrive- og Trykke=Frihedens nye Jndførelse i Sverrig, Fredsslutningerne med Rusland og Danmark (Jönkjøbing 10 Dec.) og Udnævnelsen af Prinds Christian til Schlesvig Holsteen Augustenborg, i hvem Sverrig havde lært at ære og beundre en tapper og ædel Fjende, til Rigets Tronarving. - - Vort Fædreland føler endnu følgerne af hiint forræderske Overfald. Desuagtet vedblive Levningerne af dets tabte Søemagt at vedligeholde den gamle Agtelse i Danmarks Farvande, og afvriste endnu den overmodige Fjende flere hædrende Trofæer (f. E. Fægtning paa Elben 20 Aug. - Briggerne Alarts og Mines Erobring, 10 Aug. og 2 Sept. &c.) Ogsaa vore Kapere have afgivet mange lykkelige Prøver paa Mod og Raskhed (f. E. Toget til Hveen 1 Jan.), indtil det hele Kapersystem i August Maaned leed en betydelig Jndskrænkning.