JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Udenlandsk. Frankrig. General Hoche, som er kommen til Paris med sin Adjutant fra Coblenz, reiser ufortøvet til Brest, hvorhen den saakaldte Vender= eller sorte Legion fra Nederrhinen og marscherer, for at indskibes til den nye Søe-Expedition, og den fra Dunkirken til Havre ankomne Flotille under Borger Muskyn skal støde til samme. Man bestemmer Admiral Richery til at commandere den Brester Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
J det forhenværende Languedoe har en skrækkelig Orkan ødelagt en Landstrækning af 25 Lieues, saa har og Floderne Loires, Chers og Viennes Oversvømmelse gjort stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Man forsikrer nu paa nye, at Fanette og Familie bliver sadt i Friehed. Der skal være kommen Breve, derom fra General Clarke og Marchese Gallo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
De Pariser Blade, som ansee Cap for en Hovedanstødsteen i den Rysseler Fredsunderhandling, foreslaaer den Udvei, at giøre samme til en særdeles egen og uafhæn sig Colonieregiering. Men denne ville da kun blive meget svag, og blive nødsaget til, i Tilfælde af en nye Krig, strax at overgive sig til den Magt, som ansaae det for nødvendig at have Cap i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Det Concilium, som de constitutionelle Geistlige har bekiendtgjort at ville holde i Paris i næste Maaned, tør maaskee blive behandlet som en af Constitutionen forbuden Forsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Engeland. J Hoftidenden læser man en Depesche fra General Simcoe, dat. Port an Prince den 8de Mai hvoraf sees, at samme endnu er i vore Hænder. Efter at Fienden havde tvunget os til at rømme Mirabelai- og besadt Grand Bois, samt begyndt at beskyde Grenier, maatte vi opbyde alle Kræfter, for at forsvare Høiene, hvorfra Fienden kunde beskyde Port an Prince, til den Ende brød Oberst Dessources den 16de April op fra Port an Prince med 2000 Mand, fordrev Fienden, efter en heftig Fegtning, fra begge deres Poster Boutilliers og St. Laurent, og erobrede Batteriet med al dets Skyts. Uagtet Regieringen iagttog den største Tavshed, med det den 2den Coureer fra Ryssel medbragte, saa vil dog nogle vide, at Lord Malmesbury har overleveret den franske Fredsunderhandler et engelsk, og den Franske igjen Lorden et fransk Fredsproject, og derpaa havt en lang Conference, hvori de Franske Deputerede havde lovet største Beredvillighed i at befordre Underhandlingerne men skal have gjort store Fordringer, f. Ex. Tilbagegivelse af alle franske Besiddelser i begge Jndierne, og Skadeholdelse for de ved Toulon borttagne Skibe, hvilket det Brittiske Cabinet og skal have beqvemmet sig tilDe Besiddelser, som vi have frataget Hollænderne og Spanierne, og de Skibe som Sir Sidney Smith for brændte ved Toulon, vil desuden give tilstrækkelig Stortil videre Underhandling. Dog er man temmelig vi paa, hvis Betingelserne vil i ringeste Maade blive taa selig paa fransk Side, vores Hof da vist giør Fred. Blant andre Aarsager, som raader til Fred, er Hande sens Standsning og Elendigheden mellem Manufactur arbeiderne. Alene i Dublin ere, efter en troeværdig Tælling, 20,224 Arbeidere, som af Mangel paa Fortieneste maae leve af frievillige Bidrage, som Banqven og andre rige Folk skyde sammen. Hver Uge bliver sammenskudt 400 Pund Sterling. De faaer Kobder=Tegn, hvorfore de ved visse dertil ansadte Distributeurer faaer Brød, Smør a. Hele Anstalten staaer under den Dubliner Lordmajors Opsigt, og begyndte d. 13de April d. A. Den Gang beløb de Trængendes Antal sig kun til 14000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Den 16de Julii bleve igien 3 Deligerede hængte om Bord paa Linieskibet Gramhus og een paa Phoener. Forat hindre de mange Henrette ser, er hastigst en Bill udkommet, som anthoriserer Kongen til at forandre Dødskraffe i Fængselstraffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Fra den 16de Juli til den 18de har der raset en det tig Storm i Engeland, som har gjort stor Skade. Samme Nat afbrændte Lord St. Helens prægtige Huus. Jlden kom af en Funke af Lyset, som antændte hans Senge Gardiner, hvorfra hele Huset blev sadt i Lue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Jtalien. Paven har nu virkelig indført ved hans Hofstat de nødvendige Jndskrækninger. Fra første Julii ophører alle Brød= og Viinportioner, som hans Hof og Betientere og andre Personer, ja selv Cardinalerne fik. Et med Krudt opfyldt Magasin ved Engelsborg, Fort er ved Arbeidernes Uforsigtighed fløiet i Luften. Endeel af Engelsborgs Bastion er indstyrtet derved, Kasernen ganske ødelagt, og alle i Nærheden liggende Huse bleve beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
J den nye italienske Republik har Buonaparte ladet alle Clubber forbyde, da de Revolutionaires Taller der, allerne sigtede til Rolighedens Forstyrrelse. Buonaparte har derfore skreven til Commandanten i Bologna, at han skulle bruge Magten, og være ham ansvarlig for Roligheden i Staden, og slutter med: Man maae ind Lovene og Øvrigheden, og paa ingen Maade forurolige de rolige Borgere. Jeg vil strængelig straffe Ophavsmanden til enhver Opstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Det til Genua henhørende Distrikt og Stad St. Re mo vil adskilles fra Genua og formere sig i en egen Republik. Da de desaarsag sendte Deputerede til Buonaparte, lod han dem svare: Det genuesiske Folk ere Venner af det franske Folk. De af St. Rem maae no blive ved Genua, paa det Republiken kan beholde de fornødne Kræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Repubiken Lucas Skjebne er nu afgjort. Den franske General Chabront er den 3die rykket derind med et Regiment Cavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Tydskland. Ved Ulm vedvarer Skandsearbeide, uophørlig, især paa Michaelisbierget. Den Keiserlige Garnison i Jngoldstadt bliver bestandig forstærket. J Frie mændenes Passer kaldes den en Keiserlig Grændsefæstning Fra Wien skrives: At den 14de Julii bragte en Coureer fra Montebello den Efterretning, at Staden, Udine i det venetianske Friaul er valgt til Congressted for Disinitivfredens Jstandbringelse mellem Østerrig og Frankrig. Alle i Montebello skeete Underhandling: har kun været Forberedelser til denne Desimtinfred. - Udine vil altsaa Jtaliens Skjebne, den nye Republik og Keiserens Skadesløsholdelse, blive bestemt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Den Ungerske Nation har fra Krigens Begyndelse til Aarets Udgang 1796 givet til Krigsbid i rede Penge 7 Millioner 725,493 Gylden, i Kornvar4 en halv Million, 20000 Slagthaveder, 11,936 Heste, og henimod 2 Millioner i Vietualier, tilsammer en Summ af 14 en halv Million, foruden 115,614 Recruter og den nye almindelige Opbydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Sverrig. Den 15de Julii tiltraad Kongen en Reise til Carlscrone, hvoraf man intet vidste for den virkelig blev udført. Hans Følge er kun lidet, og bestaaer blot af Grev Piper, Kammerjunker Møllersværd- og Livchirurgus Runge, samt Grev Mørner. Om Kongen derfra vil giøre en Reise til Søes, er endnu ikke vis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Adskilligt. Den 18de Junii ankom til Mallagas Havn en dansk Skipper Joh. Hag, som har ført et norsk Brigskib, Amalia Cornelig fra Stavanger. Skipperen meldte, at han paa sin Reise fra Bergen til Genua med en Ladning Stokfisk, var af en spansk Kaper bleven indbragt til Ceuta, men nogle Dage efter igien sat i Friehed; videre melder han, at da han den 16de fortsatte Reisen til sin Bestemmelse, blev han Dagen efter et andet Fartøy vaer, som snart med flere og snart mindre Spil, men altid Afstand (formodentlig for ikke at være kiendt) forfulgde ham. Om Aftenen Kl. 10 kom dette Skib Capitain Hags Skib gandske nær paa Siden, og uden videre Omstændigheder belavede sig paa at entre det, hvorpaa Cap. Ha tilligemed Mandskabet, som bestod af 7 Mand, kastede sig i en liden Chaluppe, efterlod Briggen i aaben Søe, og flyede hertil, da de troede sig anfalden af en Søerøver. Den danske Consul i Malaga har, da det var kuns en Miil fra Malaga at Skipperen forlod Skibet, strax skrevet Circulairer til de øvrige danske Consuler paa den spanske Kost, for at faae Efterretning om Skibet nogensteds er inddreven; i andet Fald sørger Consulen for Mandskabets Hiembringelse. Et Exempel paa den Brutalitet, som hersker blant den tingeste Folkeklasse i Engeland, er, at man der Tid til anden seer adskillige liderlige og fordærvde Mennesker føre deres Koner til Qvægmarkederne, med en Strikke om Halsen, og falbyde dem som andre Vare. Den sidste Kiøber af en saadan Kone var en Svinedriver, som kiøbte hende for 3 Guineer og en Krone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Den 25de Junii kom Hertugen af Modena til Triest, der siden de Franskes Jndbrud i Jtalien har opholdt sig i Venedig, med et følge af 40 Personer, og synes ogsaa at ville forblive her, hans Bortreise fra Venedig bier af de Franske gjort ham meget besværlig, og maatte han endnu betale en Summa af 27,000 ventianske Zechiner, som resterende Contributioner paa hans Land, og formelig frasige sig sin Titel af venetiansk Adelsmand, den han ved sin Ankomst i Venedig havde antaget. J Albanien, Macedonien og paa forskellige tyrkiske Øer, skulle, siden Buonapartes Frieheds=Proklamationer paa dovenetinske Øer, ogsaa yttre sig revolutionaire Bevægelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
J den 578de Trækning i Wandsbeck er udtrukket følgende Nummere: 70.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Bekiendtgiørelser. Da vi oftere have allet den ubehagelige Erfaring, at Velyndere omkring i Provindserne, deels ved at bestille vore Aviser, deels ved at sende Avertissementer, til Jndrykkelse i samme, have givet os en urigtig Adresse, saa finde vi det fornødent, for at forebygge slige Forvirringer og den muelige Skade, som deraf kunde tilflyde os, at anmode Vedkommende, som i Fremtiden enten maatte have Avis=Bestillinger til os eller Avertissementer m. m. at forsende til vores Avis=Erpedition, at de behageligst vilde adressere samme enten til Fyens Adressecomtoir eller til S. Hempels og Komp's Aviserpedition i Odense, da det, i Tilfælde at der alene staaer: " til Aviserpeditionen, ligesaa snart kan falde i Uvedkommendes Hænder, saasom her i Odense foruden vores existerer endnu en anden Aviserpedition. S. Hempel og Komp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Odense. Eiere af Fyens Adressecomtoir. den 12te Julii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Da det af et i Jversens Avis No. 87 atter staaende Avertissement kunde synes, som der var skeet den gode Mand den Uret: at hans Avis Bestillinger faldt i vore Hænder, saa see vi os atter i den Nødvendighed, at maatte oplyse Publikum om paa hvad Maade slig Feiltagelse kan være tilgaaet, hvoraf da tillige kan sluttes: hvis Skylden er. Vi vælge desaarsag just Bestillingen fra Slangerup, hvorpaa bemeldte Hr. Jversen især beraaber sig. For nogle Uger siden modtoge vi en Skrivelse med Udskrivt til Aviserpeditionen i Odense, saaledes lydende: P.M. Da et Sæt af Deres Aviser er befilt hos mig, skal jeg bede mig samme tilsendt complet fra dette Aars Begyndelse af, om det er muelig at faae; i manglende Fald da fra April Maaneds Begyndelse. Slangerup Postkomtoir, den 30te Mai 1797. Til Nørager. Adresse-Kontoiret. i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Førstkommende 2den August bliver udi Hr. Ramischs Billard=Stue sat et 8te Dages Stueuhr, som spiller 3 Stykker, meest Palmer, paa Spill, paa følgende Maade: 1) Derpaa forlanges 85 Nommere, og hver No. besættes med 2 Rdr. 2) Den Vindende betaler 5 Rdr. og Eieren ligesaa 5 Rdr. til Byens Fattige. 3) For Uhrets rigtige Gang, Spill og Fuldslag indestaaer Eieren uden videre Betaling for det første Aar. Uhret og Subscriptionsplan er hos Hr. Ramisch for Lysthavende til behagelig Eftersyn. For nogle Dage er bortfløiet en Han=Paafugl; hvem som skulde have faaet samme i sin Gaard, vilde behage at melde det hos Bogtrykker Lund imod en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
En sortblisset Hest, tillige blisset over det ene Di- og noget hvid paa den ene Bagfod, er bortkommen for Kristen Benetsen paa Drammelstrup Mark Natten imellem den 27de og 28de Julii. Hvem om samme kan give Oplysning, bedes at levere den til Peder Lettes i Skanderborg Ladegaard, imod at han betaler alle Omkosninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Paa Rosensgade No. 252 farves alle Couleurer paa Silketøi, Floer, Blonder, Baand, samt vaskes Floer, og Silkestrømper, for billigste Priis, og loves den mueligst hastigste Befordring. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Af= og Tilgangs=Lister, a Bog 1 Mk. 83. Markeds=Passer, a Bog = = = 2 Mk. Hoved Mandtals-Lister, a Bog 1 Mk. 36. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Bekiendtgiørelser. I Kraft af Kongelig Majestæts Bevilling saaledes lydende: C. 7. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at, da Vi under 5te Maji sidstleden, allernaadigst have befalet Hr. Peder Worsøe, Provst i Sønder Herred og Sognepræst til alsøe og Hved Meenigheder i Aarhuus Stift, ud Vort Land Nørre Jylland, og Christian Fellumb, Bye og Sønder Herreder i bemeldte Stift, til, som Com foged i Vor Kiøbstæd Ebeltoft, og Herredsfoged i Mølsmissarier at behandle og paakiende hvormeget forrige Sognepræst til Tistrup, afgangne Hr. Friderich Westphals Arvinger, og hvormeget enhver af hans Credi den geistlige Skifteret i Sønder Herred af Skifteretten, torer for deres Capital og Renter bør tilfalde af dei Vor Kiøbstæd Colding fra den der bortdøde Jnger Cathrine Lagsdatter Lunds Boe, tilsendte 1023 Rdr. 2 Mk. 8 s., og af de af Boets uvisse Forme udlagte 94 Rdr. 4 Mk. 5 totrediedeel s. Og fornævnte Comnissarier nu for Os have andrage, at ovennævnte afgangne Hr. Westphals Creditorer skal tildeels være bortdøde og have efterladt sig Arvinger, som ere adføredte i Vore Riger og maaskee flere Stæder, saa stille Vi, efter forbemeldte Provst Worsøes og Byefoged Fellums derhos allerunderdanigst giorte Ansøg, ladt, saa og herved bevilge og tillade: at de ve ning og Begiering, allernaadigst have bevilget og til kar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, maae Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med hvis og den Altonaiske Mercur, indkalde alle dem, som de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts sye, dermed at fremkomme, og saadant deres havende seldte Hr. Friderich Westphals forlængst sluttede Stervgemeene sig at have noget retmæssig Krav paa oft av for Commissionen inden foreskrevne Tids Forløb, lie i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkalres allernaadigste Bevilling læses for vedkommende var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne seneting, samt den Overret Hvorunder samme henhører; hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigste have at rette og Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 16de Junii Under vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. indkaldes med derudi fastsatte Varsel og paa den i Bevillingen foreskrevne Maade alle fornævnte afdøde Hr. Friderich Westphals Creditorer, at anmelde ha allernaadigst befalede Commissarier; til hvilken Ende vende Krav og beviisliggiøre samme for undertegnede eller møde lade i Commissionen, som skal holdes udi Creditorerne og alle andre Vedkommende, ville møde den Afdødes eneste Datters, Præsteenken Madame sal. Hr. Henningsens Boepæl i Ebeltoft, første Gang den eller om da helligt indtræffer, næste Sognedag, i hver 26de September næstkommende, og siden første Tirsdag, efterfølgende 3die Maaned indtil Prolama er udløbet. Aalsøe og Ebeltoft pr. Aarhuus, den 24de Julii 1797. Vorsøe. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Brieux Aumont, Kongelig privilegeret Mede handler, er kommet her til Byen, og har alleslags moderne Damepynt, Garneringer, og alle Sorter Fiere, ber, Vister, Daaser, samt meere Fruentimmer Pynt; samt smukke Hatte af forskjellige Slags, nyemodens Kaaden; sammesteds er og at faae nyemodens Betræk Pa han logerer hos Hr. Kiøbmand Jordan i Stuen til Ga. Priser. piir 16 Alen i Stykker, af forskjellige Sorter, til bil Da Forpagtningen ved Oxholm er udløbet til 1ste Vali 1798, saa lader Eieren ved offentlig Auction samme igien stille til Bortforpagtning den 28de September, Klokken 12 slet paa Oxholm paa 3 og 6 Aar, efter de Conditioner som 8te Dage før Auctionen kan erholdes paa Oxholms Skriverstue til Eftersyn. res 130 til 150 Køer, foruden Stude samt 100 Stkr. Byg, 70 a 80 Tdr. Havre, kan aarlig græsses og forDens aarlige Udsæd er 50 Tdr. Rug, 60 Tdr. Faar og Bæster, avles henved 400 Læs godt, for de meeste Marsk-Høe. Til Gaarden følger Øland Sogn, Kirke. Korn- og Qvæg-Tiende, samt foruden Hoveri efter indgangne Hoverie=Forening med Godset, og da der er endeel udyrket Eiendom meere en hvad nærværende Forpagter allereede har formeeret Avlingen med, saa kan Forpagteren tillige vente at faae samme inddraget under den følgende Forpagtning. Bratschou, den 26de Julii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Hos Jens Løgstrup paa Hiørnet af Rosensgade og Volden er tilkjøbs Kiøbenhavns Porcelain, engelsk Dito, en Deel nye moderne Sirtzer og Cattuner, engelske Støvleskatter med Zuck, moderne Speile, Flensborger Tagstene, alle Sorter Sukkere, Thee, Kaffe, samt andre Specerievare, Lys m.m., for allerbilligste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Mandagen den 17de Julii sidst, om Morgenen, er funden paa Gandrup Mark i Vebbestrup Sogn, imellem Hobroe og Aalborg, en sort Hest, noget hvid paa begge Bagfødderne, 9 og et halvt Qvarteer høi og meget mager og stiv; hvilken Hest herved oplyses, og kan Eiermanden, naar han med lovlige Beviser legitimerer sig, erholde samme her paa Gaarden, imod at betale alle paa dens Oplysning foraarsagede Omkostninger. Duegaard pr. Hobroe, den 20de Julii 1797. Foss. dring til her i Byen in Maii sidst hendøde HandskemaHvem som maatte have nogen retmæssig Gieldsforger=Kone Ane Michelsdatter, hvis sidste Mand Jens Pedersen Theestrup efterlever, vilde inden 12 Uger fra Dato, under Kravets Fortabelse, anmelde samme lovlig for undertegnede Stervboets Skifte=Forvalter. Hobroe, den 17de Julii 1797. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
som er læst ved Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Julii, jusdem, bliver sub poena præclusi et perpetui silenti13de Julii og ved Raadstue=Retten Mandagen den 17de alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre udi Sterboen efter afgangne Kiøbmand Hans An ved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Vardelst Haandskrifter, Handel eller af anden Aarsag, herdersen Refeldt her i Aarhuus, det være enten forme sel fra dette Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Datum i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Adresse=Contoirs Tidender, samt den Altonaer Mercur, indkaldet for os som beskikkede Skifte=Commissarier i bemeldte Boe, at fremkomme og anmelde, samt beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver kan vente at nyde sin fuldkomne ret efter Loven. Aarhuus, den 21de Julii 1797. N. Hvild. Jngerslew, Raadmand. Vice=Raadmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Da det forhen i disse Tidender Nr. 52 averterede Meer re tilbageleveret; saa anmodes den velbekiendte Person, skums Pibehoved med sort Horn Rør, endnu ikke er Eie i son, at lade ommelte Pibehoved og Rør inden 14 som laante samme paa Mynster=Pladsen den 24de Ju Dage aflevere hos Bogtrykker Lund eller Eieren, hvilken sidste i anden Fald finder sig beføiet til, offentlig at bekiendtgiøre Laaneren, og derefter lovlig at søge ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Da der fra mig Undertegnede i disse Dage er gra stiaalen, ved at opbryde min Kuffert, 60 Rdr., nemlig: 5 Stkr. blaae 10 Rbs. Sedler af No. 7882, 7883. 7884, 7885 og 7887, alle trykt Aar 1778, og 2 Stkr. 5 Rdr. Sedler, som jeg ikke kan opgive No. eller Aars tal paa; saa anmodes alle Retsindede, som nogen af disse Banco Sedler maatte forekomme, at de ville forevise samme paa Adresse Contoiret i Aarhuus. Kan Tyven blive opdaget, betaler jeg derfore en Douceur af 10 Rdr. Marselisborg, den 22de Julii 1797. Enevold Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Da den 14de i d. M. blev fra Friisenvolds Bleeg, plads om Natten imellem 12 og 1 slet et Stkr. Dreiel paa 36 Al. bortstiaalen og paa den ene Ende var syet med hvid Traad, Klædesting, P. B. og et F. neden under, som formodentlig nu er afskaaren, men Dreiele, var ellers i Serviet Mynster; thi ombedes alle og enhver respective Veltænkende, ifald saadant et Stykke Tøi skulle blive frembuden til Salg, de da ville behage at anholde samme og ved Expresse at tilkiendegive mig det, da jeg derfor betaler alle paagaaende Omkostninger; og ifald nogen anden kunde give mig Oplysning om dette slette og udetænkende Menneske, da udlover en Doceur af 6 a 8 Rdr. og deres Navn fortiet, ifald det skulle forlanges. Friisenvold pr. Randers. P. Bonne Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-07-29
Af 3de Gaards Avling paa Aarhuus Bye, . . Mark, er Afgrøden underhaanden at faae tilkiøbs, bestaaende af 3de Byggere, enhver 10 Alen, No. 184. 211. 213. 2 Fald en 8 Al. med Hvede. No. 5. en 12 Al. med Havre. No. 101. en 3 Al. med Havre. No. 125. 3 Fald en 8 Al. med Rug. No. 39. en 8 Al. med Havre. No. 53. en 12 Al. med Havre. No. 209. 4 Fald en 8 Al. med Havre. No. 5. en 12 Al. med Havre. No. 7. en 8 Al. med Havre. No. 212. 5 Fald en 3 Al. med Havre. No. 57. en 8 Al. med Havre. No. 184. Liebhabere ville behage at tage det i Øiesyn, et en 12 Al. med Havre. No. 188. da henvende dem til Winchelmann. Aarhuus, den 25de Julii 1797. godt som nye, samt en nye Leievaaning til en hos indrettet til Avlsbrug samt Bryggen og Brænden, seEn Gaard paa Middelgade under No. 96, er re Familie, kan separat eller samlet faaes tilkiøbs af Gaadens Beboer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Kiøbenhavn. Det Kongel. Søekorte Archiv har den 27de Julii ladet bekiendtgiøre. Da Kirketaarnet i Nakskov paa Lolland er, som bekiendt, et godt Kiendingsmærke og kan sees temmelig langt, derhos endog et speciel Mærke, for at undgaae de ud fra Alboe=Hukken udskydende Grunde, og det just i denne Tid er under Jstandsættelse, er Vedkommende bleven anmodet at lade Taarnet, hvilket tilforn var bruunt eller af Muursteens=Farve, kalke og hvidte, saa langt ned som til den faste Kirkemuur, samt herefter at lade det beholde denne hvide Farve, saasom at hvide Mærker sees kiendeligere og længere fra Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Det asiatiske Compagnies Skib, Kongen af Danmark, Capit. A. Halkiær, er kommen fra Canton i China med chinesiske Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den i No. 59 lovede fuldstændige Efterretning om Bataillen mellem Fregatten Najaden, Briggen Saar pen samt et andet lidet, i Maltha leiet, Fartøi og Tripolitanske Skibe, følger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Paa Fregatten Najaden er een Mand dræbt og en anden qvæstet. Tyrkerne have sigtet meget vel, men for høit, saasom de efter den franske Maade søge at ruinere Masterne og Takkelagten for deslettere at kunne entre deres Fiende; dette er Aarsagen hvor føre saa faa Mennesker ere qvæstede ombord paa Capitain Billes lille Escadre; denne har derimod lidt i sin Takkelagie, især Briggen, som har faaet 120 Skud igiennem sit Storseil. Ved Fredens Slutning har Paschaen rigelig forsynet Fregattens Mandskab med Forfriskning, og under smigrende Udtryk foræret Capitain Bille en prægtig Sabel med Guld hæfte og Guldbeslag, som han ved Audiencen bad som strax at sætte paa Siden. Dagen førend Paschaen tilbød Freden, havde han befalet et nyt Angreb at skulle giøres, men Folket fatte sig derimod og vilde ikke gaae ud.