JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Ved den inden Arg og Skippinge Herreders Politie=Ret, af Cancellieraad Friderich Diderich Bett, under 20de September 1814 afsagte Politierets Dom, er kiendt for Ret : Den indstævnte Christen Sørensen bør arvelde 1 siger Sen Maaned i Kiøbenhavns Forbedringshuus, og den Jndstævnte Førgen Hansen bøde 6 Rbdlr. Sølvværdie til Bregninge Sogns Fattigkan, hvilken Mulct i Mangel af Betaling bliver at afsone efter Forordningen 6te December 1743, saa bør og begge de Jndstævnte hver for det halve betale denne Sags Omkostninger efter Sportel=Reglementet, og Christen Sørensen, de paa hans Andbringelse til Forbedringshuset medgaaende Omkostninger Denne Dom at efterkommes inden 3de Solemærker efter dens lovlige Forkyndelse, og i øvrigt efter Politiets nærmere Foranstaltning, naar Amtets Approbation paa samme er falden. Dom, Christen Sørensen bør bøde til Holbeck Amts Fattigkasse 10 Rbdlr. Sølvværdie. J Henseende til Sagens Omkostninger bør Overpolitierettens Dem ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Onsdagen den 29de Narts. No. 100. Medte. - Over Auditeur og Høiesterets Advocat, Søe=Krigs=Procureur Gregers Scha, efter Kongelig befaling: contra Rottbøll. - Jørgen Christensen Spiger og Søn Niels Christian Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 22de Marts 1818, paaanket deels til Skiærpelse, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Wiborg Lands Overret, under 30te Januar sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien mod de Jndstevnte, for begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Niels Christian 2 Jørgensen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være ; i øvrige bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Ad lærd efter Loven. Et ganske Tale, af Herredsfogde: at afsagte Dom, er kiendt for Ret : Tiltalte Jørgen Christensen med TilnaaCancellieassessor Henrich Christian Hansen, under 22de November 1814 for Spieger, bør for hans første Gang forøvede simple Tyverie, at hensætte de, til Arveide i Wiborg Tugthuus i et Aar. Sønnen Niels Christian Jørgensen bør for hans ligeledes ved hans Faders Tyverie udviste Medhielp, at straffes med Riis af Stutteren under Fogdens Opsigt. Begge udrede in og, i Salarium til Actor 5 Rbdlr., til Deelenfor 2 Rbdlr. S. V. I øvrigt borsolicum alle af denne Auction lovligen findende Omkostninger, og deriblandt de for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være dem. Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Dito Dato No. 107.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Mødte. - Justitsraad og høiesterets Advocat Jens Laasbye RottbølDreier. - Lars Christiansen Welling. contra efter Kongelig befaling, paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over= samt Hof I den af Actor under 20de Marts 1815, udtagne Høiesterets Stevning lagt af Justitien mod Indstevnte, for Opsættighed imod, og Overfald paa og Stadsretten, under 6te Februarii d. A. afsagt Dom, udi en Sag, an politiet i Odense, samt adskillige andre Uordener. Lars Christiansen Belling, bor hensættes til Arbeide i Nyborg Fæstning derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanten 6 Maaneder. For saavidt Actionens Omkostninger angaaer, bør ByetingsDommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adsard efter Loven. sammesteds, Cancellieraad og Borgmester Andreas Roesen, Lindved den 23de Ved den inden Odense Byetings Extraarets Dom, aflagt af Byefogden, te November 1814, er kiendt for Ret. Tiltalte Lars Welling bør hensættes til Arbeide udi Odense Tugt og Forbedringshuus i 2de siger tvende Aar, lige flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor Procurator Hansen, som en som han og vor erstatte og betale de af hans Arrest, og denne Action lovlig billigt Salario, for denne Sags Førelse 8te, skriver Otte Rigsbankdaler bankdaler Sølv=Værdie. Skulde denne Lars Welling ikke have Formue til at Sølv=Værdie, og til Defenfor Procurator Rasmussen 4de skriver fire Rige, kunde betale foranførte, da vil samme af det Offentlige blive at udrede, efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Udi Sagførelsen findes fra Actor, ket herved i Følge Forordningen af 3die Junii 1790, bliver attesteret. Denne og Defenfors Side, intet uforsvarligt Ophold, som kan bevirke Mulkt, hvil mere Foranstaltning. Dom opfyldes, og det tildømte udredes efter vedkommende Øvrigheds nær Tugt- og Forbedringshuus i 6 Maaneder. I Henseende til Actionens Om Dom: Lars Christiansen Welling bør hensættes til Arbeide i Odense kostninger bør Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Torsdagen den 30te Marts. No. 112.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Mødte. - Høiesterets Advocat henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll. - Sophie Fredericke Leoner, Portner ved Frederichs Hospital, Mathias Meinings Hustrue. Ved udtagen Højesterets Stevning af 25de Marts 1815, paaanker Actor, til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Kiøbenhavns Politieret under 18de Februarii sidstl. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod Jndstevnte, der tiltales for Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Arrestantinden, Sophie Fredericke Leoner, Portner ved Frederiks Hospital Mathias Meiningsdustrue, vor hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 4 Maaneder, samt betale de paa hendes Varetægt og Underholdning i Arresten medpaagne Omkostninger skadesløs. At efterkommes under Adfærd efter Loven Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande. Dito Dito. No. 113.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Mødte. - Højesterets Advocat Henrich Dreier efter Kongelig Befaling, contra Treschow - Almisselem Fredericke Nagel. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 23de Marts 1818, paa anket til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 28de Februar sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod Indstevnte, der tiltales for Fremturelse i Drukkenskab, Betlerie og Uorden, med videre. derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Politierettens Dom bør ved Magt at stande, Ved den inden Slagelse Politieret, af Politiemesteren, Byefoged samt Bye= og Raadstueskriver Nicolaus Francisscus Stabel, under 4de Februari 1813, afsagte Dom, er kiendt for Ret : "Arrestantinden Frederiche Nage bor hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns=Forbedringshuus i 2 Aar. At efterkommes under Justitiens videre Befordring. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-05-19
Dito Dato, No. 108. Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat hans Vilsted, efter Kongelig befaling. contra Treschow. - Anne Marie Nielsdatter. I den af Actor under 21de Marts 1815 udtagne højesterets Stevning, paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Alborg Lands Overret, under 23de Januarii 1815, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien mod Jndstevnte, der tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie m.v. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Herredstinger Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Actors Procurator Boetmanns Dietpenge og Salarium bestemmes til 18 Rbdlr. S. V., og Defensors Procurator Overgaards ligesaa til 14 Rbdlr. S. V. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Hassing Refs Herreders extra Ret, af Herredsfogden, Laurig Høiers Fuldmægtig Hans Kier, som constitueret i hiins Svagheds Forfald, under 31te October 1814, afsagte Dom, er kiendt for Ret : Tiltalte Anna Marie Nielsdatter bør at arbeide i Wiborg Tugthuus i 3, siger tre Aar, samt betale hendes Arrest, Forflegnings, Transports og alle af Actionen flydende Omkostninger. Til Actor Procurator Boetmann paa Wil holm, Dierpenge og Salaris 27 Rbdlr. S. V. og til Defenfor Procurator Overgaard i Thisted, Dietpenge og Salario 22 Rbdlr. S. V., saafremt Tiltalte dertil have Formue. Det Manglende udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. Jgielden bortfalder. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Wien, den 9de Mai. I dette Øieblik ankom en Coureer hertil, som er afsendt fra Paa et lermo den 29de April. Han overbringer den Efterretning, at den der udrustede Expedition var i Begreb med at afseile til Neapel, og at den Kongelige Familie strax vilde overskibe sig.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Erkehertug Rainer skal bestyre Regieringsforretningerne i Reiserens Fraværelse.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Bonaparte har atter gjort Forslag med Hensyn til Keiserinde Marie Louise og hendes Søn. De skulle, som man forsikkrer, gaae ud paa at Bonaparte vil erklære Keiserinde Marie Louise i hendes i Søns Navn til Regentinde af Frankrig, og at han selv aldeles ikke i vil blande sig i Frankrigs Regiering. Man har ikke værdiget ham og Svar.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Den 12te Mai. J nogle Dage ere hertil ingen Krigsefterretninger ankomne fra vor Armee, som forfølger Murat. Den naturlige Aarsag dertil er, at Hovedqvarteret ved vore Troppers bestandige Fremrykken er i idelig Bevægelse. Jmidlertid seer man hvert Øieblik en Coureer imode med den Efterretning, at vor Armee er rykket ind i Neapel, og at Murat ganske er forsvunden, - Det er tilforladeligt, at de høie Monarker ville afreise herfra endnu i denne Uge.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Formedelst de gunstige Efterretninger fra Neapel har vor Cours nogle Postdage holdet sig paa sin nærværende Standpunkt. - Jfølge sikkre Efterretninger fra Sicilien samler Kong Ferdinand den 4des Armee sig i Egnen af Melazzo. Den 1ste Mai skulde Hovedqvarteret forlægges til Messina, hvor man ventede Hs. Majestæt selv. Samfærselen mellem Calabrien og Sicilien var meget levende, og der er aldeles ingen Tvivl om, at hiin Provinds, der altid har været Kong Ferdinand tro, jo vil erklære sig for ham, saasnart han eller hans Tropper betræde dens Grund- Hs. Majestæt Kongen af Sachsen opholder sig endnu paa den Keiserlige Lystslot Laxemburg.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Den Commission, som af Østerrig, Rusland og Preussen er bleven nedsat forat raadslaae over de tre Armeers Forpleining i forestaaende Krig, og Hielpemidlerne til deres Forskaffelse, har i forrige Maaned i flere Møder beskieftiget sig med denne Gienstand, og er med Hensyn til Forpleiningen i og af venskabelige Lande blevne enige om følgende Resultater Overbeviist om, at Reqvisitionssystemet, som uretfærdigt, utidigt og forhadt, ikke vil blive valgt af de høie Magter selv; ligesaa overtydet om, at de indskrænkede Pengemidler ikke tilstæde en Anskaffelse ved Leverandeurer, samt at derfor ogsaa Levering imod Betaling af de i ethvert Land gieldende Torvepriser, som desuden under saadanne Omstændigheder vilde stige til en overdreven Høide, ikke vil kunde i anvendes; holder Commissionen for at intet andet bliver tildage, end saameget heller at lade Forpleiningsfornødenhederne og Transportmidlerne levere og yde mod Betaling af en moderat og fast Priis, da denne Art af Betaling vil være Jndvaanerne i vedkommende Lande meere velkommen, end om man fastsatte høie Priser, som man af Mangel paa tilstrækkelige Fonds, dog ikke vilde være i Stand til at udrede. For den i Tarissen bestemte Portion betaler Armeen 5 1/2 Kreuter, for den lette Nation 8 og for den svære Nation 11 Kr. i 24 Gylden. fod. For en Sog i Hospital betales 24 Kr. Enhver af de tre Magter nedsætter paa et beqvemt Sted, Østerrig i Augsburg, Rusland, i Frankfurt om Mayn, og Preussen i Cölln, en Commission, som fra alle Lande modtager, prover og justificerer Regningerne. Betalingen af de for gyldige erkiendte skeer paa følgende Maade De tre Magter, Rusland, Østerrig og Preussen, lade under fælleds Garantie udfærdige Betalingsanviisninger, hvis Totalveløb af Forpleiningsfornødenheden for tre Maaneder til de tre Armeer, 2 som hver Magt stiller, dog med Indbefattelse af de tydske Forbundstropper, og med Hensyn til Transportmidlernes og Hospitalforpleiningens Betaling, fastsættes til 15 Millioner Gylden. Paa Beløbet af denne Sum udstædes Betalingsanviisninger i Summer til 100, 500 og 1000 Gylden. De skulle betales i 324, 6212, 18 og 24 Maaneder fra 1ste Mai at regne. De paa 12, 18 og 24 Maaneders Sigt lydende Summer forrentes med 5 Procent. J Frankfurt am Mayn dannes en fælleds Kasse, som realiserer Anviisningerne til de fastsatte Betalingsterminer. Enhver af de tre Magter lader, 4 Uger førend Betalingsterminen indtrædet i klingende Mynt indbetale til den fælleds Kasse den Sum, hvorpaa den har faaet Anviisninger. Forbundsmagterne betale for deres Troppers Forpleining en Sum, som bestemmes efter Antallet af de af dem stillede Troppe. Paris, den 9de Mai.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Ministeren for det Indre har udstædt følgende Circulaire til Præfecterne
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Paris, den 8de Mai. "Jeg er kommen til Kundskab om, at Brevvexlingens Hemmelighed er i adskillige Dele af Riget bleven fornærmet af Administrationens Agenter. Hvo kan have autoriseret saadanne Forholdsregler Ville Ophavsmændene dertil sige, at de ønskede at tiene Regierigen: At indføre en saadan Fremfærd i Administrationen er ikke at tiene Keiseren, men at fornærme ham. Han forlanger ikke, men forkaster en Tieneste, der misbilliges af Lovene. Have ikke Loven siden 1789 eenstemmig erklæret, at Brevenes Hemmelighed ikke maa krænkes: Al vor Ulykke til Revolutionens forskiellige Tider kom at Grundsætningernes Overtrædelse. Det er derfor Tid at holde inde med slige Kunstgred. De vilde desaarsag med Lovens yderste Strænghed forfølge ethvert Indgreb i den helligste Rettighed, der tilkommer ethvert Menneske i Selskabet. En fransk Borgers Tanker maae være frie som hans Person. Undertegnet Carnet.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Krigsministeren har igaar udstædt følgende Bekiendtgjørelse : Jngen Militairperson i virkelig Tieneste, af hvad Rang han end er, med Undtagelse af dem, der vor til Deputationer af Corps, kan forlade sin Post, forat bivaane Malmarken, da hans Fraværelse ittun vil skade Tienesten.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Privatefterretninger fra Syden sige, at General Gerards Corps har gjort en Bevægelse mod Piemont.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Jtaliensk Grændse, den 10de Mai. Murat er den 30te April afgaaet med sit Ministerium fra Ancontil Abruzzo og den 2den Mai kommen til Popoli, hvorfra han søger at naae Neapel. J Ancona var den neapolitanske General Carascofbleven tilbage, og havde under 1ste Mai erklæret Staden i Beleiringsstand. Efter den Capitains Udsagn, som bragte den forrige neapolitanske Gesandt ved det herværende Hof, Chevalier Cariati, fra Triest til Ancona, og den 6te de igien ankom til Triest, var Cariati, da han ved sin Ankomst erfarede Murats Afreise, strax gaaet under Seil til Pestara. Neapolitanerne traf i Ancona alle muelige Forsaarsanstalter, forat holde sig een eller to Maaneder, til hvilken Tid Murat lovede at komme tilbage. Jmidlertid var Staden i den strækkeligste Tilstand, og Besætningen ikke i Stand til længe at modstaae. Østerrigerne vare allerede den 2den d. M. rykkede ind i Sinigaglia, og en anden Colonne i Macerata. Engellænderne have hidindtil endnu ikke begyndt Fiendtlighederne, ja endog ladet MuratsEffecter afgaae uhindret fra Ancona.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Livorno, den 1ste Mai. J Toscana er nu den Krigsfare, hvoraf vi længe truedes, ganske forsvunden. Levningerne af den neapolitanske Armee, hvormed Murat paa en latterlig Maade truede at ville erobre hele Jtalien, have opløst sig, uden egentlig at have leveret et Hovedslag. Giennem det romerske Gebet trænge Østerrigerne i taltige Colonner uopholdelig frem mod det neapolitanske Riges Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Roverede, den 4de Mai. Efterretningerne fra den Reiserl. Kongel. Armee i Italien kunne ikke være gunstigere. Jfølge en trykt Armeebulletin havde Kongen og Dronningen af Neapel indskibet sig den 29de August i Ancona paa betre Fregatter med deres hele Følge og alle deres Skatte. Det bedder, at han har taget Veien til Frankerig. Levningerne af hans Arme ere omringede af vore Tropper, og vi kunne nu med Grund paastaae, at denne Krig, er endt. Man see næst foregaaende Artikel.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Boden, den 5te Mai. Krigen med Neapel nærmer sig med taske Skridt sin Ende. Østerrigernes Ankomst til Rom den 23de April, Neapolitanernes Jnd et slutning i Antona, og Efterretningen at de ere afstaarne fra Veien ne til Foligne, stadfæstes fra alle Sider. J Neapel skulle Lazaronerne have afvæbnet den svage Garnison.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Gens, den 2den Mai. Efterretninger, som i dette Dieblik indtræffe fra Chamberg, indeholde Følgende:
Berlingske Tidende, 1815-05-22
J nogle Dage ere hertil ankorme mange Præster og unge Mennesker fra den Deel af Savoxen, som skal vedblive at høre til Frankrig. De første flye for den Eed, man har fordret af dem, de sidste for det af Præfecten i Montblanedepartementet befalede Opbud for Armeen.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Ved en Staffet have vi erfaret, at adskillige franske Jnfanterie og Cavallerieregimenter, ialt i det høieste 7000 Mand, af den Armee, som standsede Urolighederne i de sydlige Provindser, have taget deres Rettning henad Rumilly og Annecy, hvilket vel ikke lader formode noget Foretagende mod Gens, men dog kan lade os befrygte, at den i Egnen af Lorrach staaende Armee kunde trænge ind i Schweiz. Iøvrigt søge de Franske her at udbrede allehaande Opfordringer, som enten have Jnsurrection eller Desertion til Diemeed.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Det skiønne Beviis paa Troskab, som Generalerne Curial og Maison gave, har været Savoparderne meget kiært, og de glæde sig inderlig over en saadan Karakteer hos begge deres Landsmænd. Naboer i til Schweiz kiende disse to Nationers Soldater ikkuns den lige Vei til Hæder.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Augsburg, den 12te Maj. Jfølge meget troværdige Efterretninger, som idag ere ankomme : hertil fra Jtalien, er Murat ved en østerrigsk Colonne, som var ryk tet frem i Jilmarscher, bleven afskaaren fra Hovedstaden Neapel, og det stadfæster sig, at han har indskibet sig i Ancona. Dog er det endnu ubekiendt hvad Retning han har taget. Andre paastaae, at han er gaaet ombord i Pesaro. Endvidere forsikkrer man, at Øster. rigerne rykkede ind i Ancona paa samme Tid som de flygtende Neapolitanere, og at de saaledes paa en vis Maade ved Overrumpling have taget denne Stad, der endnu kunde have gjort nogen Modstand, og paa hvilken Murat især Lolede.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Frankfurt, den 12te Mai. Idag er Erkehertug Carl ankommen hertil fra Maynz. Hr. Reinhard, tilsidst Chef i Ministeriet for de udenlandske AnAggender under Ludvig den 18de, og udvandret med denne, tidligere fransk Gesandt ved det westphalske Hof, og Hr. Wolfrat, have allerede i en Tid af fire Uger været anholdte her som Fanger paa deres Æresord. De ere blevne heftede ved Aachen, Grev Wolfras formodentlig blot fordi han tilfældigviis var Medreisende, og Hr. Reinhard mere for de Papirers Skyld, som man formodede hos ham, end for sin egen Person. Hvad man af Papirer har fundet er bleven sendt til Wien. Grev Jancourt har i Kong Ludvig den 18des Navn forlangt Hr. Reinhards Løsladelse af Kongen af Nederlandene. Men det lader som Sagen er denne ganske fremmed. Derpaa er Hr. Roger Damas ankommen til Frankfurt, forat begiere Løsladelse for Ovenmeldte, og de østerrigske Ovrigheder vise sig villige dertil. Man venter derfor, at Hr. Wolfrat saavelsom Hr. Reinhard snart igien ville komme paa fri Fod. (Hr. Reinhard er allerede frigiven og reist til Ludvig den 18de.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Nederrhinen, den 13de Mai. General Kleistes Hovedqvarteer er den 11te d. afgaaet fra Neuwiedtil Trier; derimod trækker General Thielemanns Corps meere nordlig til den franske Grændse. Alle Hovedqvartererne ere gaaede fremad, man siger endog, at General v. Ziethen er rykket ind i Frankrig, med sit Armeecorps. Et stærkt Corps bliver paa Vogne ført gjennem vor Provinds til Armeen. Lüttich vil, efter Forlydende, idag eller imorgen overgive sig til Holland.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Weilburg, den 3die Mai. Som man forsikkrer vil Hs. Keiserl. Høihed Erkebertug Carl af Østerrig formæle sig med vor Prindsesse Henriette af Rassau Weil burg. Erkehertug Carl er maaskee den rigeste af alle tydske Prindser, da han er sin Onkels, den rige Hertug Albert af Teschens, Unversalarving.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Brussel, den 12te Mai. De Franske yttre stor Ængstelse. De forskandse sig allevegne, op tive Landeveiene, lægge Forhugninger i Skove og Huulveie, kort, de give tydelig tilkiende, at de ikke forlade sig paa deres Armee, som de nok indsee er for svag til at modstaae de talrige fiendtlige Hære. Paa vore Grændser mod Frankrig staae Tropperne nu meget tæ paa hverandre. Alt bebuder Fiendtlighedernes snart forestaaende Udbrud.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Hs. Durchl. Hertugen af Brunsvig=Dels er idag afreist til Lierre, hvor hans fra Tydskland kommende Tropper samles.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Prindsen af Sachsen Weimar, Oberst for Regimentet RassauOranien, er ankommen hertil i Selskab med flere Officerer, - Idag er en russisk Lieutenant, der kom fra Wien som Coureer, ilet giennem vor Stad til London. En østerrigsk Coureer har ligeledes begivet sig didden.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Mairen i Dunkirchen har tilkiendegivet Indbyggerne, at de inden 8 Dage maae forsyne sig med Levnetsmidler i det mindste for sex Maaneder.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Hr. Guericke er af Hs. Majestæt Kongen af de Forenede Nederlande bleven udnævnt til Commissair forat tage de nye Provindser i Besiddelse, som ifølge Wienercongressens Beslutning ere tilfaldne vort Kongerige.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Paa Hertugen af Wellingtons Befaling er ogsaa hele Egnen om Mons bleven sat under Vand. Det hele Land mellem Mons, Conds og Valenciennes er nu et viidt Hav. Paa denne Punkt kunne i Armeerne ikke komme til hinanden.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Jndvaanerne i de franske Grændsefæstninger maae proviantere sig i for et halvt, ja endog for et heelt Aar. De, som ikke kunne det, 1 blive uden Barmhiertighed drevne ud- Endeel af de insurgerende Sachsereere bragte til Citadellet i Ant der verpen, hvorfra de afgaae videre til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Den 14de Mai. Jforgaars lod Hertugen af Wellington den ne skiønne femte Brigade af det hannoverske Jnfanterie, der staaer un sk. der Hr. v. Winkes Commando, passere Revue. Dette ligemeget ved ste Skiønhed og Disciplin udmærkede Corps var opstillet i Slagorden. for Saasnart Portugals og Spaniens Befrier lod sig see, modtoges han af Tropperne med lydeligt Glædesraab. Seierherren ved Busaco, c. Salamanca, Vittoria og Toulouse gjennemreed disse brave Krigeres . Rækker, og lod dem derpaa marschere forbi sig i Parade. Jgaar trak et stærkt belgisk Husardetaschement giennem vor Stad J forat begive sig til de øvrige i Felten staaende Escadroner. Manden skab og Heste vare udvalgt skiønne.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Jforgaars afreiste Prindsen af Sachsen Weimar til sit Cantonne, i ment i Marbais, i Nærheden af Gemappe. Adskillige Officerer ledsagede ham.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
Den preussiske General Bülow er ankommen til Aachen. General Vandamme organiserer, som man erfarer, Nationalgarer den i Mezieres. . - Hr. Baron Pfeil, Capitain ved det østerrigske Husarregiment Prindsregenten af Engelland, er ankommen hertil med Depescher til Hertugen af Wellington, og strax derpaa reist tilbage til Wien. Hr. de Harten, som var ankommen hertil fra Fyrst Blüchers Hovedqvarteer, 3 er gaaet tilbage til Luttich.
Berlingske Tidende, 1815-05-22
- Fra Paris erfarer man af Privatbreve, at Bonaparte er over et ordentlig bekymret for sin personlige Sikkerhed. Han sover ikke tilet Rætter efter hverandre i samme Seng. Han er et Offer for sin daarlige Ærgierrighed, og neppe har han nu tilbage en Stygge af den gigantiske Magt, han fordum havde. Han føler selv, at ogsaa denne de Magt ikke kan blive længe i hans Hænder, og træffer desaarsag atter og Anstalter til at indskibe sig. En Mængde Effecter lader han bringe til Cherbourg. Dog vil man denne Gang ikke lade det blive mueligt for ham at undsthe. Ney er saa foragtet af Armeen, at han har seet sig nødt til at erklære Bonaparte, at den ikke vil lyde ham. Fouchs har ligeleses ladet Bonaparte vide, at denne ikke maa forlade Paris, da han ellers ikke kan svare for den offentlige Rolighed.