JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Paa det Kongel. Norske Walløe Saltværk er død Enkemanden Claus Andersen Lindrup; ved Registeringen er anmeldet at hans Søn og eeneste Arving Hans Jørgen Clausen Faber er for5 Aar siden reyst udenlands, som Matros, og siden ingen Efterretning fra ham erholdet, enten han er levende eller død; Boet er saa ringe, at det ingen anden Proclamation taaler; thi bliver bemelte Hans Jørgen Clausen Faber herved 3de gange indkaldet med lovlig Varsel, at paasee sin Arve=Ret i Boet. Saltværket Walløe, den 6te Junii 1787. J. C. Hvoslef. Efterat have lært Kardemager Professionen hos min Sal. Fader, E (der var Mester og Med=Interessent ved den her paa Stædet, anlagte, men for nogle Aar siden ophævede Karde=Fabrique) og siden arbeidet for Svend i Kiøbenhavn; har jeg efter det Høikongelige Danske Cancellies Foranstaltning taget Borgerskab som Kardemager Mester; er det paa Grund heraf, at jeg herved vil have mig recommenderet til alle og enhver, baade dette og andre Stæders Handlende her i Landet, at hos mig kan bekommes alle Sorter Kalder, fine og grove, samt Hattemager Skrub ber og stradsere ligesaa gode som de udenlandske; thi ville de, som deraf maatte behøve, behage at henvende sig til mig, der boer hos Uhrmager Sr. Ples strax ved Kiøbmand Hr. Jens Thoresen. Christiania, den 12te Junii 1787. Johannes Helberg.
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Ved Proclama, læst i Siellandsfars Landstings=Ret den 6te Junii sidstleden, og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere Creditorerne udi afg. Frue Anna Dorothea Aggeleie, og forden afdøde Mand Auditeur og Sorenskriver Hans Christian Giessing, deres fælles Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission; ligeledes er og de Afdødes Arvinger indkaldet, sammesteds at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, Ved Proclama, læst i Siellandsfohrs Landstings Ret den 6te Junii sidstleden, og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito ere Creditorerne udi afg Skrædermester Johan Jbsens, og forden afdøde Hustrue Else Marie Roies deres fælles Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes er og de Afdødes Arvinger indkaldet, sammesteds at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Creditorerne i Skibs=Capitaine Diderich Funchs Fallitboe, blive herved med 12 Ugers Varsel indkaldte, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for der at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Krav, da enhver skal nyde hvad Ret er efter Boets ringe Tilstand. De som haver noget at fordre udi afg. Greis Eckerman, som har fahret for Matros med Skibet Princesse Fredericha, og paa en Ostindisk Reyse ved Døden er afgangen, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 6te Junii. sidst, og i Hof= og Stads Retten den 18de Dito, indkaldede at melde sig i Skifte=Commissionen, som holdes i Hof= og StadsRettens Gaard paa Østergade, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa er og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres ArveRet, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Ved Proclama, som er læn i Siellands Landsting den 6te Junii sidst, og i Hof= og Stads Retten den 18de Dito, ere de, som have noget at fordre udi afg. Niels Jacobsen Aabye, som har fahret for 2den Tømmermand med Skibet Laurvig, og paa en Ostindisk Reyse ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede at møde i Skifte=Commissionen, som holdes i Hof= og Stads Rettens Gaard paa Østergade, inden 12 Ugers Forløb, fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og for at iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 6te Junii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi afg. Hans Lindberg, som har fahret for Assistent med den Østersøiske og Guinæiske HandelsSkib, Grev Thott, og paa Kysten af Guinea ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 6te Junii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere de, som have noget at fordre udi afg. Jens Jørgensen Torp, Sæbesydermester her i Staden, hans Stervboe, indkaldede at møde i Skifte=Commissionen, som holdes i Hof= og Stads=Rettens Gaard paa Østergade, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; saa er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-06-29
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 6te Juni sidst og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere de som have noget at fordre udi afg. Simon Jensen, forrige Borger og Jndvaaner her i Staden, hans Stervboe, indkaldede at møde i Skifte Commissionen, som holdes i Hof= og Stads=Rettens Gaard paa Østergade, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 13de April d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Diaconus Johan Christian Lau i Neustadt til Sognepræst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 20de April er Secretair Niels Hoftved forundt Bevilling at være Procurator i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 27de April er Professor Philosophie Johan Georg, Wiggers i Kiel efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tieneste. Samme Dag er Student Henrich Eiler beskikket til at være residerende Capellan i Nysted og til dets Anner Herritzlev.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 2den Maji er Præsten Nicolaus Johansen i Walsball i Amtet Flensborg efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tieneste.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 11te Maji er Candidatus Theologi Henrich Johan Statius Wiebeking allernaadigst beskikket til Hospitalspræst og Catechet i Elmshorn i Grevskabet Ranzau. Ligeledes er Capellanen Hr. Hans Marcher beskikket at være Sognepræst til St. Ols og Allinge Menigheder paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 23de Maji har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udnævne Fuldmægtigen i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir, Hans Muus, til at være Renteskriver for bemeldte Contoir, den 6te Junii Copiisten Nicolav Henrich Bredal til anden Fuldmægtig sammesteds, og Søren Egeriis igien til Copiist i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 23de Maji d. A. er udkommet en Broe= og Havne Anordning for Staden Ærreøeskiøbing, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt, paa Stads= og Landretten og de deputerede Borgeres allerunderdanigste Ansøgning i Ærrøeskiøbing, af Kongelig Naarling.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
de har behaget at approbere følgende Broe= og Havne Anordning for Staden Ærrøeskiøbing, nemlig: at Broe=Laste Penge af Skibe og Fartøier og Leien af Broe=Prammen, Modder=Baaden og Flaaden herefter skal oppebæres, ligesom og at Afgifter for Skibes Vinterleie, Bygning og Fortømring, og for Baglasten, som de indtage, skal beregnes efter denne Anordning.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Saasnart en inden eller udenlandsk Skipper lægger ind i Havnen ved Ærrøeskiøbing eller ved Skibs=Broen, saa skal han strax, naar Anmeldelsen ved Toldboden er skeet, forevise sit Maalebrev til Broens Forstander, som i Overeensstemmelse dermed skal indkræve de anordnede Laste Penge; og hvilken Skipper, der aabner sine Luger eller selger noget, førend dette er skeet, skal betale 5 Rdlr. i Bøder. Der maae hverken tændes Jld til at kaage ved eller til noget andet Brug paa Skibene, som ligge ved Skibs=Broen; et heller maae der under Straf af 4 Rdlr. sættes eller bæres Lys paa dem, uden i sikkre Lygter.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Enhver skal ogsaa afholde sig fra alle Slags Skieldsord, Slagsmaal og anden Fornærmelse paa Skibsbroen, det forbydes alle og enhver at hugge Brænde eller andet paa Broe hammerne eller Pælene, hvorved de tage Skade; meget mindre maae nogen afbrække og borttage Bræder eller Pæle, eller stille Baglast af Sand= og Kampestene, som paa Broen, ere oplagte; den, som handler herimod, skal ei allene tilholdes at erstatte den tilføiede Skade, men og sættes i forholdsmæssige Bøder fra 1 til 2 Rdlr. Den Den som i øvrigt stieler noget af Skibs=Ladningerne, udaf Baadene eller paa Skibsbroen, ansees og straffes derfor efter Loven.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Enhver Reparation eller Forbedring, som ved Broen foretages, skal bestemmes af en Direction, der altid skal bestaae at den p. t. værende Forstander for Broen, 2de deputerede Borgere, og 2de erfarne Skippere, hvilke dertil udnævnes af Stad og Landretten, samt af Byens Deputerede og Repræsentantere. Denne Direction skal og paakiende alle de Tilfælde, der ikke ere bestemte. bestemte i denne Anordning, men i Overeensstemmelse dermed kan bestemmes. Omkostningerne paa Broen eller Havnens Reparation og Forbedring passere til Udgift udi Broens aarlige Regnskab, efterat den af Broens Forstander derover førte Regning førster attesteret af Byens Deputerede. Broens Reparation, og Opsynet over samme, saa og Oppebørselen saavel af Broens Jndtægter, som af Bøderne, besørges og forrettes af den Raadmand, der udi samme Aarer Kæmner, og han nyder derfore, som sædvanlig, aar ligen 5 Rdlr. af Broens Casse; hvorimod han er pligtig, uden Betaling, at give enhver Skipper et Beviis til Toldboden, at han rigtig haver betalt sine Broe=Penge, og Told Forvalteren skal ikke være beføiet at expedere nogen Skipper, der ikke kan forevise et saadant Beviis. Endelig Aflægges aarligen Regnskab over Broe=Cassens Jndtægter og Udgifter saaledes, at Maaden, hvorledes disse Penge ere anvendte, deraf kan erfares; hvilket Regnskab, ligesonde øvrige Byens Regnskaber, skal indsendes til Hs. Majestæts Rentekammers Revision.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 1ste Junii er Studiosus Otto Spliid confirmeret at være Sognepræst for Grindeslew og Grønninge Menigheder, i Viborg Stift; Capellanen Hr. Nicolay Astrup beskikket at være residerende Capellan til Wosse Præstegield i Bergens Stift; Capellan Hr. Witus Bering ligesaa at være Sognepræst for Henne og Lønne Menigheder i Riber Stift; Capitain Christopher Johannes Hammer ligesaa at være General Veimester i Bergens Stift udi Oberstlieutenant Nicolay Friderich Kroghs Sted, som fra samme efter Ansøgning i Naade, er dimitteret; Lieutenant Lars Jngier ligesaa at være General=Veimester i Christiansands Stift. Samme Dag er Kammerraad Niels Tønder Lund beskikket at være Committeret i det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer; Secretair Christian Agerskov ligesaa at være surnumerair Commiteret sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 6te Junii er Amtmand Oluf Stephensen allernaadigst beskikket til Amtmand over Vester=Amtet i Island.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 6te Junii d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat hvorved bekiendtgiøres: At ligesom Hs. Majestæt ved Placaten af 18de August f. A. dens 16de Post haver tilsagt Sine troe og kiere Undersaatter visse Opmuntringer for Fiskefangsten under Jsland, saa vil Allerhøistsamme og herved, for paa alle muelige Maader at befordre denne vigtige Næringsvei, allernaadigst nøiere have bestemt og anordnet, som følger: Alle og enhver i Hs. Majestæts Europæiske Stater Boesiddende, som derfra ville udruste indenlandske, dem selv eller andre Hs. Majestæts Undersaatter tilhørende Skibe til Fiskesangst under Jsland, kan for det første i 10 paa hinanden følgende Aar fra denne Hs. Majestæts allernaadigste PlacatsDato af, vente sig gotgjort en Udrustnings=Præmie af 10 Rdlr. pr. Commerce=Læst af Skibenes Drægtighed fra 15 indtil 30 Commerce=Læster af ethvert Skib, naar de derom betimeligen melde sig, da Præmien indtil videre ikke udsættes uden for 600 Commerce=Læster hvert Aar, og saaledes bliver bevilget dem, som først derom melde sig; Dog skal de Redere, som vil forbinde sig til at vedblive deslige Udrustninger: flere paa hinanden følgende Aar, gives Fortrin ved disse Præmiers Uddeeling.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
De paa Fiskerie under Island udrustede Skibe skulle, ligesom alle andre fra og til Jsland gaaende Skibe, i Følge Hs. Mestæts Placat af 18de August dens 6te Post, for det første i Tyve Aar være aldeles befriede for Lastepenges Erlæggelse i Allerhøistsammes samtlige Europæiske Staters Havne; Ligesom og de Skibe, som paa Hen= eller Tilbage=Reisen seile forbi Cap Finis Terræ, skulle i samme Tid være frietagne for de Slave=, Last= og Rancons=Penge, som Skibe paa denne Fart ellers erlægge. Ligesom de til Fiskeriet under Island brugende Skibe ikke uden Reedernes Tilladelse, det være sig i Krigs= eller FredsTider, skulle anholdes, eller anvendes til andet Brug end det, hvortil de af Eierne ere bestemte, saa skulle og de hverGang fra Fangsteen tilbagekommende Folk, saa meget mueligt er, forskaanes fra Udskrivning til Hans Majestæts Søetieneste, naar de ere forsynede med Beviser fra Rederne, at de ere antagne til nye Reiser. Dog bør saadanne Attester, til at forekomme Misbrug, være bekræftede af det Stæds Øvrighed, hvorfra Udrustningen skeer, og hvor den Medreder er boesiddende, som besørger Udrustningen, naar samme skeer for et Jnteressentskabs Regning.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Alle Commandeurer, Skippere og Skibsfolk, som ere antagne til at fare med de til dette Fiskerie udrustende Skibe, og derom medføre behørigen attesterede Beviser fra vedkommende Reedere, maae, naar de i saadant Ærende foraarsages at reise til Lands til noget Sted i begge Rigerne, saavelsom i Hs. Majestæts tydske Stater, upaatalt have Friehed, til at benytte dem af hvad Befordring, de bedst kunne bekomme, uden at være bundne til Anordningerne om VognmandsVogne og den sædvanlige Skyts. Saa maae de og overalt passere frie, naar de med foranførste af vedkommende Øvrighed paategnede Beviis fra Reederne godtgiøre, at de enten reise til Skibets Udrustnings=Sted for at tiltræde deres Tieneste, eller hiem igien, naar deres Tieneste eller Forretninger for den Gang ere fuldførte. Dog have de, hvad Kiøbenhavn angaaer, naar de reise derfra, desuden at forevise Redernes Pas for Ober=Præsidenten, som samme uden Betaling paategner, hvorefter de da passere ubehindret, allene at de holde sig de Forsigtigheds=Regler, som ere eller blive foreskrevne i Anledning af indtreffende Qvægsyge, eller andre smitsomme Sygdomme, vedbørligen efterrettelige.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Hvad Søefarende eller Haandværksfolk, der maatte indkomme fra fremmede Stæder til Arbeide og stadig Brug ved Skibe eller Udrustninger til dette Fiskerie, maae, saalænge de bruges til bemeldte Arbeide, og derved forblive, have samme Rettighed og Beskyttelse, som Hs. Majestæts egne her boesatte Undersaatter, uden at maae i nogen Maade, hverken af Laugene eller nogen anden, hindres i deres Arbeide eller tages derfra. De maae og, saalænge de fare paa disse Skibe eller staae i Udredernes faste Tieneste, saavelsom deres i Hs. Majestæts Riger og Lande boende Hustruer, være forskaanede for borgerlige Besværinger, saalænge de ikke drive nogen anden borgerlig Næring.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Hs. Majestæt vil og allernaadigst, at Hans i fremmede Havne og Handelstæder ansatte Consuler eller Vice=Consuler skulle vise al Omhue for disse Sine Undersaatteres mueligen der indløbende Skibe, samt al muelig Beredvillighed i at gaae dem tilhaande med alle Slags Efterretninger eller Tieneste, de kunne behøve og forlange, endskiønt det ellers staaer Rederne frit for at bruge hvilken Commissionair de ville til deres Ladningers Salg.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 8de Junii er den ved de tvende Husar=Corpser standne Regimentsfeltskier Henrich Steffens allernaadigst beskikket til at være Regimentsfeltskier ved Hans Majestæts Kongens Regiment til Fods. Samme Dag er Compastoren ved Christ og Garnisons=Kirken i Rendsborg, Ernst Peter Christian Kønigsmann, allernaadigst beskikket til Sognepræst, Pastor Johan Andreas Bluhme til Compastor ved benævnte Kirke, og Diaconus Balthasar Stephan Faber i Niebol confirmeret til Sognepræst i Klixbøl i Amtet Tøndern; Magister Peter Olivarius Bugge confirmeret at være Sognepræst til Schulleløv og Selsøe Menigheder i Sielland; Studiosus Rasmus Faaborg ligesaa til Ollerup og Kirkebye Menigheder i Fyen; Capellan Hr. Johan Peter Staal beskikket at være Sognepræst for Baarse og Beldringe Menigheder i Sielland; Sognepræst Hr. Andreas Schytte beskikket at være Sognepræst til Drangedals Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Fra Christiansborg Slot er den 8de Junii d. A. udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At ligesom Hs. Majestæt, ved en særskilt Anordning af denne Dags Dato, allernaadigst har bestemt en Deel af de indhyrdes Rettigheder, og Pligter, som bør have Sted imellem Jorddrotten og Fæstebønderne i Hs. Majestæts Rige Danmark, saa vil Hs. Majestæt, i Sammenhæng og Overeensstemmelse dermed, i Hensigt til følgende Poster end videre hermed allernaadigst have befalet:
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Dersom Husbonden, formedelst nyttige Indretninger paa sit Gods til Agerdyrknings= og Skov=Væsenets Opkomst og Forfremmelse, fratager Bonden noget af de Jorder og Eiendomme, som tilhøre den ham tilfæstede Gaard, da bør denne ikke alene nyde billig Afkortning derfor i de Skatter, Landgilde og Hoverie, som svares af Gaarden, men endog forholdsmæssig Tilbagebetaling af de ved Tiltrædelsen givne Jndfestningspenge. J øvrigt skal det ikke være tilladt, uden Bondens Minde, at skille ham ved noget af det, som han har i Fæste og Brug, undtagen i de herefter anførste Tilfælde, og under følgende dertil føiede Jndskrænkninger, nemlig: a) Naar en heel Bye udskiftes, for at giøres lige i Hartkorn og Hoverie, saaledes som den 20de §. i Forordningen af 23de April 1781 omhandler; dog med den Jndskrænkning, at der, ved saadanne Udskiftninger, ikke maae fratages Fæsterne noget af deres Jorder, for deraf at oprette nye Bønder=Gaarde. b) Naar Jorddrotten finder noget af Bondens fæstede Grund beqvem til Skovs Fredning og Opelskning; hvilket Tilfælde dog Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne først skulle bedømme, om Gaarden kunde blive fuldkommen til en Gaardmands=Families Underholdning, uagtet dette Stykke Jord, som Husbonden vilde anvende til Skovdyrkning, blev den fra skilt, og naar det befandtes, at den kunde taale det, skulle de derefter bestemme den Godtgiørelse, som Fæsteren derfor bør tillægges, enten i Penge, anden Jord, eller ved Bortryning af saa megen Skov paa et andet beqvemt Sted, hvor Fæsteren har Brug, at han derved kan blive skadesløs. J øvrigt skal det strængeligen være forbudet, at saadan til Skovs Opelske ning fra Bøndergaardene indtagen Grund nogensindmaae komme under Hovedgaarden.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
J Fald Jorddrotten anseer det gavnligt, at tillægge Huusmændene noget af Byens Jorder til Brug, de skal saadant ikke allene være ham tilladt ved Udskiftningen, men endog, hvor denne allerede maatte være tilendebragt, og det derved er bleven forbigaaet af iagttage Huusmændenes Tarv i denne Henseende dog maae ingen Huusmand nyde meere end 3 eller det høieste 4 Tønder Land af middelmaadig Jord og Skoleholderen dobbelt saa meget; Ei heller maader, til dette Brug, fratages nogen Gaard mere en 4 Tønder Land paa de Steder, hvor Udskiftningen er skeet; Ligesom det i øvrigt nøie skal paasees, at Gaar denne ikke fragaaer mere end de kunne taale, og, Tilfælde af Klage, skal saadant paakiendes af Amt manden og Landvæsens-Commissarierne, hvilke ogsaa skulle fastsette, hvormeget Huusmanden bør betale Afgift af det Stykke Jord, som bliver ham tillagt Bemeldte Afgift erlægges til Husbonden, som igieskal være pligtig til at godtgiøre den Fæster, under hvis Gaard Jorden hører, samme i sin Landgilde. Naar Husbonden finder det tienligt, at foranstalte Fæst gaarde udfløttede, da maae Besidderne ikke sette sig derimod eller paa nogen Maade forhindre samme; men de, tillige med alle Godsets øvrige Bønder, saavelsom Selveierne i de Bye, hvorfra Udfløtningen skeer, skulle være pligtige til at bidrage til Materialiernes Frembringelse, og tage Deel i de Arbeide, de selv kunne forrette, saaledes som ved Forordningen af 23de April 1781 i dens 23de 5. er bestemt. Og det som nogen skulde befindes at nægte eller efterlade det Arbeide som falder i hans Lod, da skal Husbonden være berettiget til uden Ophold at lade det forrette paa den Modvilliges Bekoning, og igien hos ham udpante samme, efter Amtmanden Rese. Resolution, uden videre Lovmaal og Dom. De til Udfløtningen medgaaende Bygnings=Materialier og de nødvendige Haandværksfolks Arbeidsløn skulle derimod af Jorddrotten. selv tilveiebringes og uddredes.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Fra Christiansborg Slot er den 8de Junii d. A. udkommet: gen Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majeskæt allermaadigst vil have anorodnet og befalet, at saavel de Skiøder, som Pantebreve, der inden den Tid ere tinglyste, som Lovens 5 Bogs 3 Cap. 28 Art. befaler, skal medføre Pant og Eiendomme, om endog Udstederne, i den Mellemtid fra Udstedelsen til Tinglysningen, enten maatte være døde, eller formedelst nogen af de i Danske Lovs 5 Bogs 3die Cap. 18 Art. og Norske Lovs 33 Art. anførste Aarsager, som uvederheftige, vare satte udaf Raadighed over deres Gods, dog at enhver Vedkommende forbeholdes sin lovlige Jndsigelse af andre Aarsager imod saadanne Skiøder eller Pantebreve.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 12te Junii har Hs. Majestæt allernaadigst behaget i Naade at entledige Cancellieraad og Kornforvalter Ahrens fra hans havte Tieneste, og igien at udnævne forrige Hospitals=Skriver, Hans Vett, til Kornforvalter i Landskabe, ordre=Ditmarsken.
Berlingske Tidende, 1787-07-01
Den 13de Junii er Niels Lassen i Naade entlediget fra Copiisttienesten i det Norske Berg= og Saltverks=Contoir, og hans Sted Niels Leth beskikket til Copiist i samme Contoir. Samme Dag er den ved General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium hidtil værende Revisor og Fuldmægtig, James Fæddersen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, og derhos tillige allernaadigst udnævnt til Commerce Secretair, Copiisten i benævnte Collegii danske Secretariat. Andreas Norman, igjen allernaadigst beskikket til Revisor, og ligeledes til Fuldmægtig i benævnte Secretariat, samt Studiosus Frederich Hagerup til Copiist sammesteds; samme Da sto er den hidtil værende Copiist i det første Holsteenske Contoii Rentekammeret, Johan Peter Hudeman, allernaadigst udnævnt til Secretair ved General Land=Oeconomie=Forbedrings=Directorio i Kiel; ligeledes har Hs. Majestæt allermaadigst beskikket Amtmand Christen Heiberg til at være Amt, sand paa Bornholm; Fogden udi Øst= og Vest=Finmarkens Fogderie, Kammerraad Ole Hannibal Sommerfeldt, til at hære Amtmand over Finmarkens Amt ; Henrich Stub Dra hardt til at være Copiist i det Siellandske Contoir ved Rentekammeret; og Frederich Grandjean ligeledes til Copiist i Rebisions=Contoiret for de Norske og endeel af de Danske Kiøbstæders Regnskaber sammesteds. Ligeledes er Examinatus Juris Sammel Andreas Lind udnævnt til Copiist i det Sønenfieldske Contoir under Rentekammeret.