JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Ved Proclama af 31de Julii d. A., læst i den Kongelige LandsOver= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 21de August næstefter, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi her i Byen, forlængst afdøde Bager Hans Peter Møllers efterladte, og nu ligeledes ved Døden afgangne Enke Sophie Hedevig Setzers Bøe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boet havende Fordringer for Magistraten og Byefogden som Skifte=Forvaltere. Ligeledes er med lovlig Varsel indkaldt fornævnte Sophie Hedevig Møller fød Setzers Arvinger for at beviisliggjøre deres Arveret, hvilket herved bekiendtgiøres. Helsingøers Raadstue, den 23de September 1809. Saavel Arvingerne, som Debi= og Creditorer udi Stervboet efter den Si Nyekiøbing ved Døden afgangne Jomfrue Sidse Christine Rube, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel 3de Gange i de Danske Statstidender, at møde hos undertegnede Skifteforvalter, for Arveret og Fordring at legitimere og beviislig Gield at betale. Nyekiøbing, den 14de September 1809. Steenum. bille og enhver, som formener at have nogen Fordring til afdøde i Thomas Christensen i Arrilt i Besid havde Kaadnersted og øvrige Boe, saavesom alle Debitorer, bliver sub poena præclun et amtasienis juris, paa Rettens Vegne, herved stævnet, deres Fordringer og Debita, saafremt de ere uden for Herredet inden 12, men ellers inden 6 Uger a datte publivationis proclamatie hos Hr. Herredsskriver Gundsmann i Roaager vedbørlig at profitere. Hvorefter &c. Toslund, udi Hvidding Herredsfogdie, den 1ste September 1809. C. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Auktioner. Vandagen den 9de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 3. V. Slet, bliver i Gaarden No. 128 i Løvstrædet første Sal foretages offentlig Auction over endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Meubler og Trævare, Linned, Sengeklæder &c. &c., afgangne Kasserer ved Rentekammerets danske og norske Sportelkasse, Christian Eegs og efterlevende Enke Johanne Margrethe Eeg, født Strucks, fælleds Boe tilhørende, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Fuldmægtig Mørch, paa Boets Curator Hr. Procurater Fugls Vegne, boende paa Østergade No. 36 første Sal, hver Fortegnelserne ere at bekomme, saavelsom paa Auctionsstedet, fra Fredagen den 6te October, Søndag undtagen.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Mandagen den 9de October, om Formiddagen Kl. 9, bliver udi Gaarden No. 40 og 11 Qvisthuusgaden, formedelst Forandring af Boepæl, ved Auction bortsælge endeel Sølvtøi, nogle Meubler, hvoriblandt et Mahognie Statol med Skab, 300 Boutellier ChampagnieViin, 4 Kasser Champai=Thee, 19 Stkr. Tanda-Cassa, 300 Stkr. Riga Maatter, 120 ledige Tønder, 5 Oxehoveder, 2 Kornharper, 2 Geværer, en Borger Underofficeer Mundering med flere nye Mandsklæder; imod Betaling til Copiist Brask, boende No. 175 paa Vandkonsten, hvor i Urtekræmmer Boutiqven de trykte Fostegnelser ere af bekomme.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Tirsdagen den 10de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. lader Enken Madame Fürst ved offentlig Auction i hendes iboende Huus ved Hirschholms Bye bortsælge endeel Løsøre=Effecter, bestaaende af et Stueuhr, Dragkiste, Senge, Borde, Stole og Speile, en god Malkekoe, en Arbeidsvogn, samt Messing, Tin, Porcellain, Steentøi, Blik, Jerntøi og Træevare m.v., alt paa de Conditoner som paa Auctionsstedet kundgiøres, thi ville Lysthavende behagelig indfinde sig. Hirschholm, den 30te September 1809. Kreidal, Birkedommer og Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Tirsdagen den 10de October holdes Auction i Cronborg Amts Tinghuus over 1600 fældede Grantræer, tienlige til Bielker, Sparer og Lægter, samt 100 Favne klovet Bøge= og Birkebrænde og 20 Favne Fagotte, Maarum, den 26de September 1809. Viinholt, Skovrider. i det 1ste Cronborgske forst. District.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Fredagen den 13de October, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auc2 tik udi Huset No. 34 paa Hjørnet af Nyetorv og Brolæggerstræde. bortsolgt endeel gode Møbler og Effecter, afgangne Jomerne Elene Marthild Lahns og et andet Stervboe tilhørende, bestaaende af Guld Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcellain, Steentøi, og Glas, Mobler og Trævare, Linnet, Senge og Gangklæder; saa og et complet Lugernal Microicop med Tilbehør, af Adam, i 2de Kasser den inderste Mahrant, en Copier=Machine i Mahognie Kasse, m.v. alt imod Betaling ved Tilstaget eller naar paafordres til Prove, Procurator Payng, hos hvem, paa Hiørnet af Fredriksberg, og Mikkelbryggersgade No. 13, Cataloger kan bekommes 8 Dage for Auctionen.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Mandagen den 23de October dette Aar, og følgende Dage, lader i Kiøbmands Enke Madam Thame her i Nyekiøbing, ved offentlig Auction bortsælge, endeel adskillige Sorter Kiøbmands Vare af Alen og Jssentram, samt endeel Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Skatoller, Skabe, Kister, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Dække tøyer, Linned, Kobber, Tin, Messing, Malm, Jernfang, Træevarer, med meget mere. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at Credit gives til førstkommende Nyeaar, for de som kiøbe, for under 1000 Rdlr., og de som kiøbe for 100 Rdlr. og derover, gives Credit til førstkommende Fastelavn 1810. Nyekiøbing paa Falster, den 28de September 1809. Broch.
Berlingske Tidende, 1809-10-06
Mandagen den 20de Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bli Øl ver i Varde Raadstue ved offentlig Auction til Salg enkelt og samlet opraabt: 1) Den i Ribe Amts Aal Sogn beliggende Her Hovedgaard. 22 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. frit og 1 Td. 1 Fdkr. ufrit Hartkorn, omtrent 140 Tdr. godt Agerland med aarlig Udsæd af Rug 24 Byg 14 og Havre 4 Tdr., 68 Dages Slæt gode Mærsk- og 56 dito Hest=Enge, hvorpaa efter Middeltal avles 320 Læs Høe, der med Avlen føder 70 til 30 Hoveder og 50 Faar og græsses 30 Stkr.; en anseelig med Frugt= og andre Træer forsynet Have; Bygningerne ere god Stand og for 7770 Rdlr. brandforsikkrede, men den tæt ved i en folke= og kornriig Egn staaende, 1789 af nye opbygte, Vindmølle for 1800 Rdlr., hvilken vorder tillagt behøvende Jorder. 2) Aal og 3 Beilum Kirke med Jura patronatus i Brandi, Korn- og Qvæg-Tiende af tiendeydende Hartkorn, til den første over 236, og til den sidste imod 157 Tdr. 4) Bellem Sogns Konge-Korntiende, og 5) begge Sogne Konge Qvæstiend. Conditionerne blive 3 Uger forud at faae til Eftersyn paa Hesselmed hos Forvalteren, der ogsaa kan forevise alt det Bemeldte, som agtes solgt, og her i Byen hos Auctionsdirecteuren. L. Fogtmann. Varde, den 28de September 1809.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
andske Efterretning: Paris, den 27de September.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Da Keiseren lod anlægge Skibsværfter der, lod han ogsaa anlægge Fæstningsværker. Antverpen har en Vold med Bastioner og Stads grave. Den venstre Side kan sættes under Vand i en Strækning af 1500 Toiser den høire Side bliver beskyttet af Citabellet. Uden en regelmæssig Belering kunde Antverpen ikke erobres og man havde 80000 Mand Jnfanterie og 8 til 10000 Mand Kavallerie nødig for at beleire Staden fra begge Sider og for at kunne byde en Armee, som rykkede frem til Undsætning, Spidsen. Den havde altsaa været lettere for Lord Chatham, at gaae til Bryssel og lade Antwerpen og den franske Armee i Ryggen end at angribe Antwerpen. Saaledes var det beskaffent til Lands. - Til Vands havde følgende Besværligheder Sted. Forterne Friederich og Doel vare hver besatte med 15 Sex og tredive=Pundinger og Forterne Lillo og Liefenshoeck med 60 Sex og tredive Pundinger. Bagved disse laae en Linie af Kanoneerschallupper, som førte 200 Fire og tyve=Pundinger. Enhver Fornuftig seer deraf, at den snevre Passage paa 600 Toiser imellem begge Forterne, ikke kunde forceres. Hvad Branderne angaaer, da veed man, at de ere uden Virkning. Slige Explosioner have aldrig bragt en Vold til at ryste. Man havde nedrammet Pæle, som sikkrede vore Schalupper imod Brandere. Forresten havde man maattet nærme sig paa 500 Toiser for at kunne anvende dem, da Schelde har 4 stærke Bøininger fra Fortet Lillo til Antwerpen. Altsaa var fra Vandsiden intet at haabe: men antaget, at man havde erobret Lillo og Lieskenshoeck ved combineerte Operationer af Land= og Søemagten, saa havde man stødt paa Forterne Perle, St. Philippe og St. Marie, som alle kunde sættes under Vand. Disse Operationer havde medtaget 40 Dage og Antierpen selv havde i det mindste kunne holde sig i 3 Maaneder. Eskadren selv var beskyttet af Fæstningen. Antverpens Jndtagelse var derfor umulig for Lord Chatham. Det havde været lettere at erobre den fierde Deel af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Den franske Armees System var følgende: Den 15de August vare 3 Korps formerede. Prindsen af Pontecorv havde 30000 Mand Nationalgadere, Linietropper og Hollændere ved Antwerpen. Hertugen af Conegliano var i Gent med et Korps af 25000 Mand og Hertugen af Jstrien i Lille med 20000 Mand. Dersom Engellænderne havde gjort Alvor af det, saa havde man ladet dem passere Kanalen ved Bergen op Zoom og ladet dem marschere forbi Sluserne ved Lillo til Antwerpen. Hertugen af Conegliano var rykket frem i Spidsen af Flandern, og imedens Engellænderne havde gjort Forberedelser til at angribe Antwerpen vilde Prindsen af Pontecorv og Hertugen af Conegliano have ventet dem og paa en bestemt Dag have fremrykket paa den høire Side, det havde da været ude med den engelske Armee. Den 1ste September stode 120000 Mand bevæbnede imellem Flandern, Schelde og Mastricht. Vel vare de ikke alle Linietropper, men de bleve kommanderende af gode Generaler og Officerer. Lord Chatham har følgelig befattet sig med en ufornuftig Operation. De som have gjort Udkastet dertil have beviist, at de ligesaalidt kiende til Climatet som til det Locale. Lord Chatham har reddet den engelske Armee ved igjen at indskibe den; har han forseet sig, saa er det bloderi, at han har tøvet forlænge med at indskibe Armeen, da han derved udsatte den for saa mange Sygdomme. Det er nok at sige, at Keiseren befalede, da han erfarede Engellændernes Landgang, at de ikke maatte angribes, men skulde overlades til de Sygdomme, som, uden at Frankrig led derunder, vilde tilføie dem mere Skade i dette farlige Clima end Kanonerne kunde tilføie dem.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Herved bemærker Moniteuren: Lord Chatham maae meget have undret sig over, da han var indrykket i Vliessingen, at han havde faaet denne Instning for saa godt Kiøb, da den endnu havde saa mange Kanoner en saa skiøn Garnison og dens Fæstningsværker endnu vare ubeskadigede. Havde han havt en kies Mand for sig, saa vilde har have bleven standset i det mindste 4 Maaneder for denne Plads. De den blev ham overgivet, vare Løbegravenne endnu ikke begyndte. Han Han har altsaa taget denne Fæstning, førend han kom til at beleire den thi et Bombardement opbrænder Huse, dræver Qvinder, Børn og Oldinge; men i Henseende til en Fæstnings Forsvar foraarsager det ikke en Rynke paa en kiet Mands Pande.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Paris, den 28de Septbr. I Gaar er Rigsherre, Baron von Essen, Statsraad, Baron von Lagerbielke, tilligemed den øvrige svenske Ambassade ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Ved de engelske Depescher om Feldttoget i Spanien gjør Moniteuren de bemærkninger : "at General Wellesleys Jdee, at trænge frem til Madrid, havde forvirret hans Hierne. Han ansaae den franske Armee for et Korps Senvoyer. Jmidlertid slages Engellængellænderne godt. General Cuesta, siger Moniteuren, gjorde klogt i, at forlade Talavera. Var han blevet der, havde han været fortabt. Engellands Fald er sikkert, dersom det bliver ved som det har begyndt, at forlade sine Skibe og kaste sig ind paa Fastlandet. Freden kan da ventes inden et Aar; de ville inden den Tid være fordrevne fra Spanien og Portugal og de franske Ørne ville vaje paa Lissabons Forter.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Natten imellem den 1ste og 2den August har en saa skrækkelig Storm raset i Guadeloupe, at 18 Skibe, som laae der for Anker, sank, alle bleve kastede mod Kysterne. Næsten alle ere total forliiste. Man forsikkrer, at et Skib paa 600 Tønder blev kastet midt op paa Landet. Denne Storm adsplittede den engelske Flaade.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Den Kongelige danske Generalmajor v. Waltersdorff er ankommen hertil fra Badet i Aachen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Paris, den 29de Septbr. De sidste Efterretninger sm London, af 24de d. M. melde, at alle Medlemmerne af det hidtilværende Ministerium have faaet Afskeed paa Lordcanzleren og Lord Liverpool nær Tidenden Morning=Cronicle lader sig forstaae med, at Hs. Majestæt Kongen nu vil sammensætte et Ministerium af Oppositionens Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
London, den 22de Septbr. Hertugen af Portland, Lord Castlereagh og Hr. Canning ere traadte ud af Ministeriet. Den første skal været meget svagelig. Den sidste vedbliver Forretningerne, indtil hans Eftermand er udnævnt.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
I Gaar har en Duel funden Sted imellem Lord Castlereagh og Hr. Conning. Det ulykkelige Udfald af Expeditionen til Schelde skal have sat Splid imellem dem. Lord Castlereagh var den Udfordrende. De mødtes i Butney Hede. Lord Castlereagh var ledsaget af Hertuger af Parmouth og Hr. Canning af Hr. Ellis. Hr. Canning fik en Kugle i den venstre Lænd; dog er Saaret ikke farligt.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
J Følge vore sidste Efterretninger fra Portugal havde Lord Welling, ton trukket sig fra Elvas til Badajoz. Vor Armee paa Halvøen, ibetegnet de sidste Forstærkninger under Generalerne Craufurd og Lightburne, bestaaer ikke af meer end 25000 stridsdygtige Mænd. General Cuestas Armee skal være sammensmeltet til 20000 Mand. Samt lige spanske Tropper kunne beløbe sig til omtrent 80000 Mand. De Franske ere derimod sikkert henimod 100000 stærke. 30000 Mand staae under Soult og Mortier imellem Talavera og Placentia, 25000 Mand under Victor imod General Vennegas, 10000 Mand under Ney ved Salamanca o. s. v.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
General Beresford har forlagt sit Hovedqvarteer fra Zarza til Castel=Branco.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Den spanske Junta har taget den Beslutning, at sammenkalde Landets Deputerte (Cortes) og befalet General Romana som Medlem at samme at komme til Sevilla, samt at overgive Kommandoen over sin Armee til den af de hidtil under ham tienende Generaler, som han selv holdt for den dueligste. Han har derpaa udnævnt Don Gabriel de Mendezabel til sin Eftermand. Grev Noronsat kommanderer under denne i Gallicien.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Fra Holland høre vi, at blot 3 hollandske og 1 fransk Linieskib ligge paa Texelen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Breve fra Vliessingen melde, at henimod 14000 Mand af vore Tropper ligge syge paa Walcheren og at der daglig dør 500 til 60 af dem Det synes imidlertid, at Regieringen har i Sinde at forsvare Øent Besiddelse. Alle Officerer, som høre til de derværende Regimenter, have faaet Ordre at begive sig ufortøvet didhen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Det hedder, at Parlamentet vil forsamle sig i Begyndelsen af November.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Fra Ris Janico skrives under 26de Julii, at Regieringens Beslutning at indlemme en Deel af Milizen blandt de regelmæssige Tropper har sammesteds foraarsaget ubehagelige Optrin. Milizerne vægrede sig ved at adlyde denne Beslutning og tvang Regieringen til at tage den tilbage. Det af Prinds=Regenten til hans Huusholdnings Forsyning udøvede Monopel har opdrevet Priserne paa Livets første Nødvendigheder til en umaadelig Høide. De daglige Maaltider i Palaiet koste 300 Pund Sterling og Tallet paa de qvindelige OpvarWien, den 24de September. Den forventede Afgiørelse har endnu ikke fundet Sted; vel er Getersker er ikke mindre end 400. neral v. Bubna den 21de igien kommen tilbage fra Totis til Schønbruun, men har ikke medbragt den forønskede Freds=Efterretning Generalen er i Gaar vendt tilbage igien til Keiseren af Østerrig. En udstrakt Forlængelse af Vaabenstilstanden, som ofte var omtalt i Publico, synes i det mindste ikke at have fundet Sted; tvertimod seer man paa begge Sider af Vaabensti stands Linien, saadanne Anstalter gjorte, som i det Tilfælde at Underhandlingerne ikke skulde føre til Fred, lade slutte til et hurtigt Udbrud af Fiendtlighederne. Den Efterretning, at Hs. Majestæt Keiser Napoleon vilde foretage sig en Reise endnu førend Krig eller Fred var bestemt, er ikke bleven bekræftet. De Anstalter, som ere gjorte til hans Modtagelse paa Veien til Paris, ere beregnede for det Tilfælde, at Freden først maatte være undertegnet.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Hertugen af Rivoli er tilligemed flere Marskaller og Generale afreist til Armeen. Troppe-Bevægelserne gaae stærk for sig. En stor Deel Artillerie er ført til Forskandsningerne ved Spitz.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Keiser Franz har ophøiet Grev Bubna, da han ankom fra Schønbruun til Slottet Totis, til Feldtmarskallieutenant. Tyrkerne skal være slagne af Servierne ved Schabatz; derimod taler man om, at Tyrkerne giøre stærke Fremskridt ved nedre Donau Petersburg, den 6te September.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Hs. Majestæt Keiseren har udsteds følgende Skrivelse til den tienstgiørende Krigsgouverneur i St. Petersburg Generallieutenant og General=Adjutant Ballaschow. Den 5te i denne Maaned er af den af Os befuldmægtigede Minister og paa svensk Side af Baron Stedingk i Frederikshamn sluttet og undertegnet en Tractat om en evig Fred imellem Rusland og Sverrig. I Kraft af samme blive alle de Grundlæg antagne, som ere af Os blevne foreslagne til Fred og Storfyrstendømmet Finlands Forening med det russiske Rige bliver bekræftet. Staden og Fløden Torneaa er fastsat til Grændse imellem begge Magter. Saaledes er denne Krig tilendebragt, som under adskillige Begivenheder har forhvervet den russiske Krigshær uforglemmelig Hæde og ved at forene med Riget et, ved sine arbeidsomme og i Agerdyrkning meget kyndige Beboere, ved sine Handelshavne, vigtige Fæstningsværker og Sveaborgs Fæstning berømt Land, har udvidet vor Fædre, nelands Grændser og tillige for bestandig gjort det sikkert fra den Side J det Vi takke Gud, som udsser sine Velgierninger over Rusland og velsigner Vore Vaaben, ille Vi med at underrette Dem om denne glædelige Begivenhed, overbeviiste om, at alle Vore troe Undersaattere vil forene deres Tak til den Allerhøieste med Os for Fredens lykkelige Afslutning. Forresten skal denne Fredstractat efter Ratificationer, nes Udvexling blive offentlig bekiendtgjort ved et særdeles Manifest; forblivende Deres velvillige. St. Petersburg, den 6te September 1809. Originalen er af Hs. Keiserlige Majestæt, høistegenhændig undertegner.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Stockholm, den 24de Septbr. Alexander. Freds=Tractaten imellem Sverrig og Rusland er den 17de d. M. bleven undertegnet i Friederichshavn af Rigsherre, General a. Baron von Stedingk og Oberst a. Skjoldebrand paa svensk Side; og af den russiskekeiserlige Statsminister Grev Romanzow, samt Kammerherre, Alopæus paa russisk Side. Den blottede Tilstand, hvori den forrige Regierings uoverlagte Handlinger, og de egensindigen fortsatte undførlige Foretagender havde styrtet Riget i paa den Tid, da Hs. nu regierende Majestæt modtog det, lod intet Haab tilbage, om at erholde en fordeelagtig Fred. Da alle Hs. Majestæts anvendte Bestræbelser, paa at formilde det russiske Hofs Fordringer vare forgiæves; saa paalagde Allerhøistsamme fine Befuldmægtigede, at undertegne en Tractat, som skiller Sverrig ved kostbare Besiddelser. Hs. Kongelige Majestæt har herved blot raadført sig med Rigets høist trængende Nødvendighed, for at erholde hastig Roe efter en ødelæggende Krig, som udtømmede alle Hielpekilder til samme. Til de Opoffrelser, som Hs. Majestæt til den Ende blev nødsaget at giøre, har Allerhøistsamme faaet Styrke ved den trøstende Overbeviisning, at det som endnu en tilbage af Sverrigs Besiddelse, alene maa tilskrives Regieringens Forandringer, som beværede Russerne i forrige Maaned til at afstaae fra deres Anfaldsplan mod Hiertet af Sverrig. Alands Hav, den bothniske Havbugt, Torne, og Mugnio Floder, indtil den norske Grændse, udgiøre nu Rigets tilkommende Grændser.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Freds=Tractatens Rarification vil inden fire Uger blive udvexler i St. Petersburg. Kongen forpligter sig ved samme til ikke meere at tillade engelske Krigs og Handelskibe at indløbe i svenske Havne. Jmidlertid har Hs. Majestæt forbeholdet sig at indføre Salt og Kolonialvare.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Angaaende de videre Foranstaltninger, som maatte træffes i Underhandlingerne med Keiseren af Frankrig og Kongen af Jtalien, samt Kongen af Dannemark i Henseende til Fastlands=Systemet, har Hs. russisk keiserlige Majestæt forud skiænket samme sit bifald. Oberstlieutenant Biørnstierna er nyelig ankommen hertil fra Wien og derpaa afgaaet med Depescher til Ambassadeuren Baron von Stedingk.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Den 28de d. M. bleve 11 danske Priisfartøier saavelsom sammes Ladninger solgt ved offentlig Auction i Marstrand.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Cette, den 10de September. Der er endnu ikke indtruffen nogen gunstig Forandring i Handelen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
De engelske Krydsere, der opholde sig i vore Farvande, indskrænke alt meer og meer vore Forbindelser forærts.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Formedelst den ringe Varne, som vi i Sommer har havt, ville Viindruerne ei blive ret modne. Denne Omstændighed og det siden nogle Dage indtrufne kolige Veier, opvækker Frygt for Udfaldet at Viinhøsten, der efter den almindelige Mening vil kun blive middelmaadig. Kornhøsten har i Aar ei havt et godt Udfald. Hvede, der galt 8 Franker pr. Septier, gielder for nærværende Tid 10 Franker pr. dito.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Madrid, den 16de September. Efter 4 Dages Ophold paa St. Jldephonso befinder Kongen sig siden i Gaar igien i Madrid.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Jmellem de engelske Generaler og Anførerne for Oprørerne hersker den største Tvedragt, saavelsom imellem Medlemmerne af Juntaen i Sevilla. Cuest, som General Willesley havde behandlet som en Morder=Anfører, har begiert sin Afskeed og Romana er hans Eftermand.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Juntaen i Sevilla, som ikke længer holder sig sikker der, har forlangt engelsk Garnison, som den ogsaa har erholdt. Den foreskrives de fleste af sine Acter ved den engelske Ambassadeur.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Augsburg, den 29de September. Den hidtil fra Wien saa længselfuldt forventede Fredskoureer er endnu ikke ankommen. J Gaar reiste en fornem fransk Stabsofficeer ligefra Schønbruun herigiennem til Paris. Han sagde, at man i Schønbruun ikketvivlede om Freden, som ikke vilde falde slet ud for Østerrig og at man talte om en Alliance imellem Keiserne Napoleon og Franz, om Formælinger o. s. v.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Amsterdam, den 30te September. Siden 3 Uger har man intet Nyt hørt fra Armeen i Zeeland. Al viser, at Engellænderne ville forsvare sig paa Walcheren under Beskyttelse af deres Søemagt. Formedelst det nuværende stormende Veie, have dog deres Skibe for størstedelen maattet begive sig ind i Viiessing, gens og Terveeres Havne. Paa den anden Side feer man hos den franske Armee de største Anstalter til at giøre et Angreb paa Øen. De forskellige franske Korps ved Schelde ere nu forenede og hedde nu NordArmeen; de hollandske Tropper høre til høire Fløi af samme. Flere Regimenter ere komne tilbage derfra for at besætte Kongerigets Kyster Det 6te Regiment, 1500 Mand stærk, er i Gaar ankommen hertil Magistraten lod give enhver af dem 1/2 Flaske Viin. De gik over Sider=Søen til Grotningen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Ministeren for de indenlandske Sager har uddeelt 7 Guld- og 40 Sølvmedailler til de Fabrikantere, hvis Varer ved den offentlige Udstilling bleve befundne fortrinlig skiønne. Et Barn paa 13 Aar fra Gouda, som eftergiør de berømte smyrnaiske Tapetserier, har faaet et Gulduhr af Kongen.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Man slutteer af de hollandske og franske Armeers Forstærkning i Brabant, at samme snart vil gaae angrebsviis til Værks. Man nævner endog en vigtig Person, som skal bestyre Angrebet, og man tvivler ikke om, at der endnu i denne Maanet vil skee et Angreb paa Walcheren.
Berlingske Tidende, 1809-10-09
Dredden, den 29de September. J Følge de nyeste Efterretninger fra Bøhmen, have Officererne for Linietropperne saavelsom for Landeværnet faaet befaling, at holde sig færdige til at kunne rykke ud inden 24 Timer efter at de have modtaget Ordre.