Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-10
Efter det nu Udviklede antager jeg at have godtgjort, at det paatænkte nye Gadeanlæg vil medføre mange Fordele for Communen; der staaer saaledes kun tilbage for mig at drøfte Sagen med Hensyn til det Forhold, hvori de af Planens Udførelse flydende Jndtægter ville komme til at staae til vor Communes øieblikkelige Opoffrelser, hvorved jeg da tillige vil kunne imødegaae det andet Hovedpunkt af de i Jnseratet anførte Modgrunde. De øieblikkelige Udgifter, som ved den intenderede Plans Gjennemførelse blive at udrede af Communen, ville efter den Beregning, som er lagt til Grund under Forhandlingerne med Kammerraad Hillerup, ikke beløbe sig til 16,000 Rbd., saaledes som forudsat er i Jnseratet. De kunne derimod efter et rundeligt Overslag kun anslaaes til c. 9000 Rbd.; Renterne af denne Kapital, Vægterløn, Bekostninger ved Belysningen, samt andre løbende Udgifter kunne anslaaes til omtrent 700 Rbd. aarligen. Paa den anden Side er Communen antaget for Fremtiden at ville erholde efter den nuværende Ligningsnorm en aarlig Jndtægt af meer end 1200 Rbd., som hvilende paa de nye faste Eiendomme, foruden den Jndtægt som vil flyde af den forventede Forøgelse af bidragydende Familier med Hensyn til de communale Afgifter, som lignes efter Formue og Leilighed. - Alt overvetet, kan jeg da ikke indsee rettere, end at Forholdet mellem Communens fremtidige Jndtægter og øieblikkelige Udgifter vil blive af den Beskaffenhed, at det aldeles intet Afskrækkende kan have for Byens Grundeiere og Jndvaanere i Almindelighed. - Endvidere kan det vel ikke være uvigtigt at bemærke, at den indvilgede Eftergivelse af de communale Afgifter for 10 Aar egentlig kun kan betragtes som en Eftergivelse for 2 Aar, da Grundeierne ifølge Fr. 28 Jan. 16825 har en legal Fritagelse for samme i 3 Aar, ligesom det heller ei maa tabes af Sigte, at han uden Vederlag overlader Communen et Terrain til en Hovedgade af c. 600 Alens Længde og 18 Alens Bredde, samt at endnu førend de 10 Aars Forløb, efterhaanden som Bygningerne blive beboede, vil tilflyde Communen betydelige Bidrag til de paatagne Udgifters Bestridelse, da Beboerne ville komme til at betale Communalafgifter efter deres Formue og Leilighed. Naar der endelig i Jnseratet som en afskrækkende Modgrund, er omtalt den store Gield, som hviler og vil komme til at hvile paa vor Commune, vil jeg hertil anføre som Besvarelse, at dens nuværende Gield er ubetydelig imod andre og mindre Byers, da den kun beløber sig til 7737 Rbd.; til det paaberaabte kostbare Jern=Broanlæg vil medgaae 4500 Rbd., til den nye Fattiggaard c. 20,000 Rbd., og hvad angaaer den paatalte nye Kaserne, da vil dertil vel medgaae c. 40,000 Rbd., hvortil kommer en Udgift af 6000 Rbd. til en ny Fængsels bygning. Gielden vil rigtignok saaledes stige til c. 87,000 Rbd. men herved maa erindres, at hvis det overhovedet er forsvarlige nu for Tiden at opføre en ny Kaserne, hvorom der er meget deelte Meninger, saa vil dog den Gield, som Communen i dette Øiemeed paadrager sig, ikke kunne siges at være bebyrdende, forsaavidt den nu stedfindende Jndqvarteringsgodtgjørelse til Grundeierne, der naturligviis da maa bortfalde, herpaa skal anvendes til Forretning af Kapitalen. - Saaledes vil Forfatteren af Jnseratet forhaabentligt kunne indsee, at ikke al Gjeld er trykkende, hvilket vel for den grundige Tænker vil være overflødigt at bemærke, ligesom det er en almindelig anerkjendt Sætning, at Gield, stiftet med Forstand, kan være til stor Fordeel. Sluttelig maa jeg være enig med det ovennævnte JnseratsForfatter i, at de tvende paaankede Artikler i Berlingske Tidende langtfra have egnet sig til at fremme denne Sag, medens det for Hr. Kammerraad Hillerup sikkert maa have været i høi Grad ubehageligt paa en saadan Maade at være bleven smigret. - Paa den anden Side maa jeg igjen beklage, at det virkeligt meget Fortjenstlige, som ligger i at have underkastet en saa vigtig Sag offentlig Debat, er bleven fordunklet derved, at Forfatteren ikke kan fritages for den Mistanke, at andre Bevæggrunde end den af ham angivne, nemlig at gavne, have været Motiver for hans Fremtræden, hvilket i høi Grad bestyrkes ved samme Forfatters Jnserat i No. 77 af Stiftstidenden, en Artikel, som jeg iøvrigt finder at være af en saadan Natur, at den ei fortjener at ændses.