JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Pose Niende Aargang. No. 90. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 7 November 1812. Om Deposito=Cassen. Ten af de fortreffeligste Jndretninger, Hovedstaden eier, er den i Aaret 1799 under Kongelig Garantie oprettede Deposito=Casse, hvis Formaal er: "at tilstaae temporaire Laan mod sikkert Pant og 4 PC. aarlig Rente." Dens humane Bestemmelse fremlyser især af Placaten af 13 Nov. 1799, hvori det hedder, at Udlaan, som have ny Anlægs og Jndretningers Fremme eller Eiendommes Kjøb til Øiemed, ikke af Deposito=Cassen, kan bevilges, hverken til offentlige Jnstituter eller til private Personer, endskjønt derfor tilbydes bank mæssig Sikkerhed, men at fornemmelig kun saadanne Udlaan skal tilstaaes, som søges i Hensigt til at fyldestgjøre allerede indgaaede Forbindtligheder, eller til at understøtte nyttige og i Drivt værende Anlæg i Landet, som paa ingen anden Maade kan erholde den nødvendige sædvanlige Credit, og skal Directionen være bemyndiget til at æske de Oplysninger og Beviisligheder, som den i saadan Henseende finder fornødne. At Deposito=Cassen maa have gjort store og mangfoldige saadanne Udlaan, som kun søges i den Hensigt at fyldestgjøre allerede indgaaede Forbindtligheder eller til at understøtte nyttige og i Drivt værende Anlæg i Landet, som paa ingen anden Maade kan erholde Credit," synes at være lydeligt deraf, at denne Casse, som mange have forsikkret mig, stundom skal have udlaant alle sine Penge og see sig nødsaget til at afvise Laanere. Da der imidlertid ikke gives noget Fuldkomment under Solen, saa er naturligviis ogsaa Deposito=Cassen een af de menneskelige Jndretninger, som kunne trænge til Forbedringer. Blandt disse Forbedringer høre især den: at der ligesaa meget maatte tages Hensyn til dens Tarv, der vil fyldestgjøre allerede indgaaede Forbindtligher, bestode saadanne Forbindtligheder end kun i en Gieldsforskrivning af 1000 Rdlr., som til dens, der trænger til en eller flere Tønder Guld. Hvor der gives en Deposits-Casse, der bør ingen Mand komme i den Forlegenhed, eller see sig nødsaget til at tye til Aagerkarle, som lade sig betale 30 til 40 PC. i aarlig Rente. Vist nok kan en lavtænkende Kræmmersiel vel indvende her, at det i nærværende Tider, da man paa Børsen kjøber Varer for contant 30 PC. lettere end paa Credit, den, der vil være nedrig nok til at speculere med de Penge, han laaner af Deposito=Cassen, paa denne Maade kunde udbringe samme til 30 PC. medens han selv kun betaler 4 PC., men da det i Anordningen om Deposito Cassen udtrykkelig hedder, "at Directionen er bemyndiget til at æske de Oplysninger og Beviisligheder, som denne i saadan Henseende finder fornødne, saa falder saadan en dum Kræmmerindvending bort af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Forfatteren af disse Linier troer, at Deposito=Cassen kunde være inddeelt i 2 Afdelinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
J den ene burde laanes store Summer fra 50,000 Rdlr. o. s. v., og i den anden mindre Summer, der maatte udlaanes paa Stedet, uden at den, der begierer Laanet, først behøvede at indkomme med en Ansøgning, og uden at det burde være forbundet med mange tidspildende Vidtløftigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
En anden Sag er det med store og betydelige Summer: At disse ikke burde udlaanes for længere Tid end 6 Maaneder er naturligt; thi ingen kan med billighed forlange, at Deposito=Cassen skal lade sine udlaante Capitaler henstaae i adskillige Aar til Præjudice for andre Laanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Dersom Deposito=Cassens Natur ikke tillader en saadan Jndretning, som jeg her har foreslaaet, saa vilde det være høiligen at ønske, at det maatte tillades Privatfolk at oprette en Privat-Deposito=Casse, hvor enhver, der befinder sig i en øieblikkelig Forlegenhed, kunde faae laant Penge mod bankmæssig Sikkerhed, uden at han just behøvede at tage sin Tilflugt til Aagerkarle. Jeg veed en Mand, som nylig har villet havt laant i Deposito=Cassen paa en første Panteret i en Gaard paa Landet, lydende paa 5500 – et Tusinde Rigsdaler, men der blev ham svaret, at Deposito=Cassen ikke udlaaner Penge uden paa Panterettigheder, i Bygninger i Kjøbenhavn eller i Gaarde paa Landet, som der hører Jord til. Jeg kjender en anden Mand, som engang vilde havt 500 Rdlr. laant paa adskillige Asiatiske Actier, men han var saa uheldig at begiere sit Laan paa en Tid, da Cassen, havde alle sine Penge udlaante, og kom, hvor ubetydelig Summen end i og for sig var, derved i stor Forlegenhed, da han ikke kjendte nogen, som han kunde tye til og der ingen. Privat-Deposito=Casser gaves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
28) See K. P. Rothes Samling af Kong Kristian den 5tes Reskripter, S. 1020. man ville Gud havde tilkændegivet i en blaa Jord, som i en Regn det Aar skulle være nedfalden i Skaane. J øvrigt er det gaaet med Kraven som med Parykken og Bonnetten. Oprindelig vare de Magnaternes Prydelser, som optoges af de høiere Geistlige, der gærne ville regne Sig mellem de Store, og siden ere de komne i almindelig Brug mellem alle de Geistlige, som tilsidst ene beholdt dem, indtil de ligesaa egenmægtig aflægge som de have optaget deres Brug (Fortsættes.) 29) Om disse Kraver see Schlegels tyske Udtog af Slange, I D. S. 639 og fl. i Noten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. Blodpis findes saa ofte om Sommeren hos Hornqvæget. Man har forsøgt flere Midler, men som for største Delen have været frugtesløse, og Qvæget døer, dersom det ei hastig faaer Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Paa min sidste Reise lærte jeg af en praktisk Landmand dette følgende simple Middel, som jeg har forsøgt flere Gange, og tør derfor angive samme som sikker. 2 Lod Steenkul stødes og pulveriseres jo finere jo bedre og blandes i 1 Pot Valle af suur Melk eller Ølædike tilligemed 2 Lod Salt, dette sammenrystes, gives Hovedet deraf 1 1/2 Pægel, efter en Times Tid atter 1 1/2 Pægel, og efter 2 mer Resten, da det som oftest standser. Foraarsages derved Forstoppelse, maa man sætte Hovedet en Klisteer af Gaasesidt eller usaltet Smør og lun ket Vand, ved Hielp af en Blære og en Hylle pind, og Sygdommen hæves. Men har Høvedet havt Blodpis paa Marken saalænge, at det ei vil reise sig, da er det saare vanskeligt at kurere. Naar en Hest er brudt af Sadelen eller har faaet Hudløshed paa Bringen, da er det bedst at vaske Stedet ofte med koldt Vand, og lægge en grøn Græstørv derpaa om Natten, thi spiritusse eller sidtagtige Ting ere skadelige, især i varmt Veir, for saadanne Saar paa Reisen. Kommer Hesten derimod hjem eller i Stilhed, da bruges med Held det bekiendte sorte Vand til at vaske saadanne gavede Saar med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Man tjærer gamle Stakitter og Porte, for at skyde Regnslag, men om et Par Aar er det borte af Luftens Paavirkning, og nu, da Tjæren er i saa høi Priis, bør man slet ikke bruge den. Derimod kogt og afskummet Sildelage, der ei koster noget af Betydenhed, blandet med reven Bruunrødt, og saa meget fiint Rugmeel, at det ei skal flyde for Penselen, dette holder paa Stakitter og Porte i flere Aar, men et Par Gange vil det overstryges og tørres imellem. Ønsker man det guult, da tage man Akkergelb og noget Kride, begge Dele vel revne. At spare paa Jldebrændsel er en høist nødvendig Sag. Vore Kakkelovne baade Bielæggers og Vindovne ere slet ikke brændesparende, men kan blive det ved en simpel Jndretning. Man sætter nemlig en Rist inden i Kakkelovnen, fylder samme oven over med runde Kampesteen af en god Næves Størrelse, men disse maa først være udbrændte i en Bagerovn, thi ellers springe de i Stykker. Saaledes fyldes Kakkelovnen lige til den øverste Dækplade. Der er Rum nok imellem de runde Steen at give Lufttræk. Disse, naar de blive gjennemhedede, holde Varme i Stuen hele Timer længere end sædvanlig, og Vindovnerør behøves da sjeldnere at reengjøres, fordi kun lidet Sod kan sætte sig fast. Jeg har forsøgt det i flere Aar med Held, og tør anbefale denne Jndretning, At koge Sæbe, derom er skrevet saa meget i de offentlige Blade, og den hvide er meget god og sparsom, men der er nogen Umage derved, at den maa opløses eller pidskes i varmt Vand, før den kan bruges til Vask, og det er kun Fordomme, naar nogle sige, at det lønner ei Umagen selv at koge samme af Lund, Tælle, o. s. v. Men til grovt Linned kan man endog undvære Sæbe. Naar man har fiin Blaaleer, som paasmøres ligesom en Velling paa Linnedet, og det lægges i et Kar og paagydes god stærk Lund, da ved Gnidningen siden gaaer alt Smudset bort. Men hvid eller guul Leer duer ikke. Opgraves Blaalceret og udsættes et halvt Aar paa Luftens Paavirkning, er det dog bedre til Vask, siden kan man alte det i smaae Klodser, og lade det fuldkommen tørre, men siden stode og opløse det i Vand, naar det skal bruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Den sjællandske Bonde i Almindelighed giver Faarene om Vinteren Høe. Rughalm, Ærtehalm og Havrehakkelse, naar de læmme, er bedre og bevarer dem for mange Sygdomme, som just Høet foraarsager, og ellers at lade dem gaae ude om Efteraaret, naar just Sneefog ei hindrer det, er saare godt. Og den, der forsøger dette, vil bedste kunde istemme med disse Yttringer, der har Theorie og Praxis for sig. Havresæd kunde være saare fordeelagtig, ja fordeelagtigere end Hvede, thi det er større Jndtægt at faae 16 Rdlr. for en Td. Havre end 50 Rdlr. for en Td. Hvede. Men Jorden til Havre bør behandles i det Hele som til Byg med 3 Pløininger og kun tages I Halm og da udlægges – jeg mener nemlig Sædskiften saaledes - Vintersæd Havre - Klever – da kan Landmanden, Byg, vente 8-10-12 Fold Havre, og Klever bliver god. Men Bonden tager ofte 23 Halms Havre efter hinanden og faaer 23 Fold, og da er det reent Tab. Desuden udpidskes Jorden og Pløiningen er spildt, og Kleverafgrøden derefter bliver ussel. Men synes end denne Sætning parador, saa er den dog sand og virkelig bekræftet ved flere Erfaringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Jndenlandske Efterretninger. J sit Møde d. 22de f. M. har Selskabet for indenlandsk Konstflid eenstemmigen valgt Hr. Major d'Auchamp, Ridder af Dannebrogen, til sit Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Ved Auction paa Børsen den 3, 4de og 5te November solgtes: Rosiner 60 a 79 Rdlr. 100 Pd., Danske Sveitzeroste 9 Mk. 3 s. a 9 Mk. 14 s. Pd., Lys 10 Mk. 12 s. a 11 Mk. 1 s. Pd., Lys 10 Mk. 12 s. a 11 Mk. 1 s. Pd., Talg 24 Rdlr. 3 Mk. a 25 Rdlr. 1 Mk. Lispd., Risengryn, 194 Rdlr. a 194 Rdlr. 3 Mk. 100 Pd., Makulaturpapir 5 Rdlr. 4 Mk. Riset, Georgia Bomuld, 27 Mk. 8 s. Pd., Bengelsk Jndigo 46 a 47 Rdlr. Pd., gl. Viinedike 151 Rdlr. a 156 Rdlr. 3 Mk. Oxeh., 3tomme Søm 17 Rdlr. 1000de, Atomme dito 24 Rdlr. dito, Stomme dito 25 Rdlr. dito, Baandjern 122 Rdlr. Skippd., Hamp 484 Rdlr. dito, Medoc 750 a 785 Rdlr. Oxeh., Jamaica Rom 1276 a 1289 Rdlr. 30 Victl., Marylands Tobak 13 Mk. 14 s. a 17 Mk. 10 s. Pd., Virgin Tobak 17 Mk. 8 s. a 18 Mk. 5 s. Pd., Caffe, 5 Rdlr. 5 Mk. 10 s. Pd., grøn Victriol 90 Rdlr. 100de Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
En i Roeskilde arresteret, fra Kjøbenhavns Raspehuus undvigt, Livsfange, har angivet at han sidst i Maji eller først i Junii Maaned dette Aar har paa Frederiksborgveien mellem Roeskilde og Værebro Mølle, henimod en Fjerdingvei fra Roeskilde, først frarøvet en tilfods medfølgen de formeentlig Qvæghandler, der skal være kommen fra Frederiksborg, et Lommeuhr, en Brevtaske med 100 Rdlr. udi og en Brystnaal, og dernæst med en Pistol ihielskudt ham og udkastet hans Liig i Jsefjorden, omtrent et Bøsseskud fra Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Kjøbenhavns Amtscontoir paa Frederiksberg eller til Leire Herreds-Contoir i Roeskilde eller til Actor i Sagen Procurator Lund sammesteds, have enhver, der kunne give nogen Oplysning i Sagen, at henvende sig. (Denne Misdæder er een af de to Livsfanger, som for en Tid siden brød ud fra Tugthuset ved at lade sig fire ned af et Toug. Han er norsk af Fødsel, har været Matros og var indsat i Raspehuuset for Desertion fra Slaveriet.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 86.) Stavanger. J 1801 indeholdt denne Bye endnu 2466 Mennesker i 695 Familier. Det sees, at den saaledes ei har været ganske at tilintetgjøre. Siden 1769 har den endog, skjøndt ei nær saameget som Christiansand, dog taget noget til. Da indeholdt den kun 2354, altsaa 112 Mennesker færre. Befolkningen i Stavanger i 1801. Mandk. Qvindk. begge K. Kirkebetjente 2 Landofficierer = 2 Søeofficierer, Borgerlige Embedsmænd. Kjøbmænd deres Folk Haandværkere. 132 131 263, Svende og Drenge = 50 Fabrikantere. deres Folk = = Søefarende = 384 353 737 Jordbrug. Vertshuusholdere 29. Tjenestefolk 35 223, 268 Dagleiere = = 229. 375. 604 Rentenerere. 6. 13 Pensionister Almisselemmer. 35 96 Tilsammen 1073 1393 2466, Her er en Stads= og Provindslæge, foruden en Bataillonschirurg, en Apotheker og 4 Skolelærere. Her er i Amlet eller paa hele Kysten fra Bergen til Flekkefjord som Flekkefjord og maa ansees for Kjøbstæd) ingen flere ordentlige Kjøbstæder. Amtet indeholder efter Oeders Beregning 1777 Mile (formodentlig en heel Deel af de indre Ørkener fraregnet). Der var foruden Byernes 3162 Mennesker, i Februarii 1801, en Befolkning af 38,903, tilsammen 42,000 Jndbyggere. Blandt 1000 Jndbyggere var der saaledes kun 75 Kjøbstædfolk. - Efter Oder var der dog 1769 i hele Norge af 1000 Mennesker 89 Kjøbstædfolk, i alle Kongens Stater 133 - og i Sjælland for sig 333 Aarsagen, hvi dette ikke her er saa foruden den almindelige, at Næringerne ere blandede, at Landmanden er ikke blot Landmand, altsaa det saa meget mindre tilgavns, at her ei allene ingen Fabrikker og Manufacturer er, men ei eengang Haandværkere, da alle fuske i alle Professioner, ligger da endvidere deri, at ei engang Handelen, som dog synes nu ved Lovene at være Kjøbstæderne forbeholdt, er indskrænket til dem. Landprangere, ikke Handel stedernes Udsendte eller Commissionairer, drive Land folkets Omsætning, for en stor Deel til Tab, baade for Landmanden, for Stæderne og for Statscassen. Kjøbstædnæringen her er blot Handel, Fabrikker ere herikke, og Haandværkerne ei andet end til Byens egen Forsyning, dertil vel endog lidet tilstrækkelige. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Postefterretninger. Paris, d. 23de Octbr. Generalpolitieministerium. Tre Exgeneraler, Mallet, Lahorie og Guidal, have forledt nogle Nationalgarder, og ført dem mod Generalpolitieministeren, Politiepræfecten og Pladscommandanten i Paris. De have øvet Voldsomheder mod disse. De udspredte falskelige Rygter om Keiserens Død. Disse Exgenetaler ere hæftede; de ere overbeviste om Falsknerie; der vil skee dem deres Ret. Den fuldkomneste Rolighed hersker i Paris, den er blot blevet forstyrret i de tre Hoteller, Stimændene vendte sig imod. Nærværende Ordre skal bekjendtgjøres og opslaaes ufortøvet, af Statsraad og Politiepræfecten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Paris, d. 23de Octbr. - Generalpolitieministeren, Hertugen af Rovigo. (Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Brüssel, d. 25 Oct. Til General-Commandanten over den 24de Militair=Division i Brüssel. Paris, d. 23de Octbr. General! Jeg har den Ære at underrette Dem om, at Exgeneralerne Mallet, Lahorie og Guidal i Morges havde forsøgt, formedelst den falske Efterretning, at Keiseren var død, at forstyrre den offentlige Rolighed. Da det var lyktes Mallet at undkomme fra et Hospital i Forstaden St. Antoine, hvor han lad heftet, saa tog han sin Generalsuniform paa, og ved Hielp af denne Forklædning og falske af ham fabricerede Ordres, fik han nogle Folk af Nationalgarden til at følge sig, og begav sig til Fængsler de la Force, fra hvilket han befriede Generalerne Lahorie og Guidal, som vare heftede der. - Derpaa forføiede de sig til Hr. Ministeren for det almindelige Politie og Hr. General Greve Hullin, hvor de udøvede Voldsomheder. Anholdte paa Stedet og overleverede til Lovenes Strænghed, strakte deres Excesser sig kun til dem, de udøvede hos disse to Statsembedsmænd. - Paris er roligt. Jndvaanerne og Garnisonen have ikke taget ringeste Deel i disse Uordener, som de selv intet kjende til. Hensigten af Nærværende er, at tilkjendegive Den Kiendsgierningerne, paa det De kan modsige hvert Slags falske Rygter. - Modtag, General, Forsikkringen om min fuldkomne Agtelse. Krigsministeren, Hertugen af Feltre. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Paris, d. 24de Oct. J Følge Privatbreve, fra Moscau af 7de d. M. vedblive Soldaterne at bygge Barakker, hvormed de snart ville være færdige. Den indtraadte Frost var ikke stærk. Jndbyggerne paastaae, at Moskwafloden i sædvanlige Aar først lægger til midt i November. Keiseren nyder bestandig den bedste Sundhed. - Det almindelige Politieministeriums Ordonanz af 23de Oct. blev samme Dags Aften ved Fakkelskin forelæst paa alle Pladse og Gader i Paris. Denne Læsning, som trak en Mængde Mennesker af alle Classer sammen, ledsagedes af det gjentagne Udraab: Keiseren leve! – De i Gaar arresterede Personer ere i Dag blevne bragte til Abbediet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Der er nedsat en Militaircommission, for at afgjøre deres Skjebne. Den har forsamlet sig i Dag og har hørt forelæse Anklagelsesstykkerne og Forhørene. (Moniteur.) - Den 23de Octbr. om Morgenen Kl. 7 1/2 forsøgte de tre Ergeneraler Mallet, Lahorie og Guidal at udøve Vold mod de Authoriteter, som det især er overdraget at opretholde den offentlige Orden i denne Hovedstad. Tre Qvarteer efter dette Forsog vare disse Galninger arresterede og satte ud af Stand at skade. To Timer derefter befandt sig alle deres Medskyldige og Tilhængere, 18 Officerer og Underofficierer, som de havde forledet eller skuffet, i Politiets Hænder. De ufordeelagtige Rygter, som disse Brigandshavde udspredt, havde i Begyndelsen opvakt nogen Allarm, men en Bekjendtgjørelse fra Authoriteten, var tilstrækkelig til at tilintetgjøre dette Rygte Paris blev saa roligt, at de offentlige Fonds ikke engang faldt det allermindste. - Forhøret, over de Strafskyldige og Anklagede har varet hele Dagen og en Deel af Netten igjennem. Af deres Forklaring sees, at Sammensværgelsen - om man ellers kan give en saadan Ubesindighed denne Benævnelse - allene befandt sig i Mallets og begge hans fornemste Fortroliges Hoved. Man har ikke sporet det mindste, der kan opvække Gisning om, at kun en eneste Borger i Paris eller Departementerne er Medskyldig heri, eller har havt mindste Forstaaelse med de Skyldige. - J Morges bleve de tre Exgeneraler og de Personer, de havde faaet til at tage Deel i deres strafværdige Foretagende, bragte til Fods fra det almindelige Politieministeriums Hotel, under dobbelte Spalier af udsøgte Gensd armes til Abbediet. Overalt hvor de kom forbi tilkjendegav Folket sin Uvillie, og ledsagede dem under tusindfold gjentagne Udraab: Keiseren leve! indtil Fængslet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Præsidenten i den Commission, som skal dømme de 3 Exgeneraler, er Hs. Ex. Greve Deiean, første General=Jnspecteur over Jngenieurvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
(Moniteuren.) Den engelske Regjering har modtaget Depecher fra Lord Wellington, angaaende den Storm, han har foretaget mod Slottet Burgos. Af Breve fra Corunna, dat. d. 10 Oct., formodes, at paa den Tid Slottet Burgos har modstaaet de allierede Troppers Anstrængelser. - J. Charthagena anretter den gule Feber endnu store Ødelæggelser, og dagligen døe der 6 til 10 Personer. Handelen er aldeles standset. - J Følge Efterretninger af d. 4 Oct, befandt General Maitland sig endnu bestandig i Uvirksomhed paa den yderste sydlige Ende af Kongeriget Valencia. Gibralters Havn var endnu spærret paa Grund af den i Murcia herskende Smitte. General Hill befandt sig d. 1ste dennes i Oropesa. Baleysteros har forgjeves umaget sig at forurolige Marchal Soult paa hans Marsch. (Monit.) - Man har ikke anseet det for nødvendigt at afsætte Hertugen af Ragusa Haanden, og man troer ikke engang at Armen vil blive stiv. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
London, d. 18 Oct. (Efter Monit.) Da der, i Følge en Cabinetsordre fra Prindsregenten, skal udstedes Caperbreve mod Americanerne, saa sluttes deraf, at Regjeringen har faaet et Svar fra de forenede Staters Præsident paa den Note, hvorved man tilkjendegiver ham Cabinetsordrenes Tilbagekaldelse, og at Præsidentens Forslag ikke ere af den Natur, at de lede til Forsonings=Underhandlinger. – En Algiersk Escadre er seilet vestlig igjennem Strædet og foruroliger Handelen under det Paaskud, at forurolige den Americanske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Paris, d. 24 Oct. Storarmeens Avantgarde, har taget Staden Kaluga i Besiddelse. (Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Corresp.) - Staden Kaluga er Hovedstædet i Gouvernementet af samme Navn, eet af de skjønneste i det Russiske Rige, som indbefatter over 8000,000 Siele. Det grændser i Norden til Gouvernementet Moskwa, i Østen til Tula, i Sønden til Oxel og i Vesten til Smolensk. Det er især rigt paa Skove, Bjergværker, Canonstøberier, Klæde, Læder, Silke= og Uldmanufacturer. Ogsaa leverer der Øxne, Sæbe, Tjære og Tømmer. Den skjønne Flod Octa løber derigjennem, og udgyder sig i Wolga. Kaluga har omtrent 13,000 Jndb. og adskillige Smedier og Sukkerraffinaderier. Den ligger 35 Mile S. V. for Moscau, og dens Besiddelse er for Storarmeen af stor Vigtighed, da den betager Fienden en stor Deel af hans Hielpekilder, dækker Storarmeens Flanker og yder gode Vinter qvarterer. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Blandede Efterretninger. Placat for Danmark, angaaende Forhøielse i Qvarteerpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst befalet, at den i Forordningen af 9de Maji 1806 §. 13, fastsatte Godtgjørelse af 6 Rdlr. maanedlig til Huusverterne for ethvert Værelse, som de i den til et Vinter-Cantonnement bestemte Tid virkelig levere de hos dem indqvarterede Officerer eller andre i bemeldte Forordning og i Placaten af 14de October 1809 nævnte Charger, hvilke i Cantonnementet tilkomme et eller flere Værelser, skal fra 1ste October d. A. af, forhøies til 12 Rdlr. maanedlig for Huusverterne i Kongeriget Danmark, Hertugdommene undtagen; hvorimod Godtgiørelsen i Sommer-Cantonnementstiden skal forblive ved det forbemeldte Forordning har fastsat. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Det Kongelige Danske Cancellie, den 29de October 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-07
Mariboe, den 29de October. Jgjennem Lollands Falsters Stiftamtmandskab har Hans Majestæt under 21de October d. A. allernaadigst bevidnet Hr. Kammerraad og Byefoged J. Møller i Mariboe og Fendrik Hr. Sadelmager Møller sammesteds med flere Embedsmænd og Borgere her i Stiftet sin allerhøieste Velbehag og Tak for Tilbuddet af de afskaffede Epauletter, som et patriotisk Offer paa Fædrenelandets Alter. - At faae Gjæs tilkjøbs i Aar har her været meget vanskeligt, der formodentlig hidrører fra Gaasekræmmeres Gaasekræmmere, der have opkjøbt endeel- Efter Jndberetning til Øvrigheden vare i afvigte October Maaned Priserne paa Korn og Fedevarerne her følgende: 1 Tønde Hvede 45 Rd., 1 Tønde Rug 40 Rd., 1 Tønde Byg 22 Rd., 1 Tønde Havre 15 Rd., 1 Tønde graae Erter 40 Rd., 1 Tønde hvide dito 35 Rd., 1 Tønde Kartofler 8 Rd., 1 Pund røget Flesk 1 Rd., 1 Pund fersk dito 4 Mk., 1 Pund Kjød 28 s., 1 Pund Smør 1 Rd. 3 Mk., 1 Pund Ost 3 Mk., 1 Pund Talg 1 Rd. 3 Mk., 1. Slagtenød fra 70 til 100 Rd., 1 Faar 16 Rd., 1 Sviin fra 40 til 100 Rd. (Mariboe Av.)