Viborger Samler, 1832-11-03
The Times af 24de Octbr. melder : "Vi erfare, at igaar Morges, efter en Sammenlomst, der havde varet i flere Timer, blev af Fyrst Talleyrand, paa den ene og Lord Palmerston paa den anden Side, undertegnet en Tractat, der bestemmer Operationerne mod Holland. Der er givet befaling til de franske Troppers ufortøvede Jndmarsch i Belgien. De franske Krigskibe i Brest og Cherbourg skulde igaar gaae under Scil, og man kan altsaa vente, at de forenede Flaader ville i Løbet af næste Dag være samlede i Spithead seilfærdige, for at afgaae til Schelde, hvilken Bevægelse, som man venter, uden synderligt videre Ophold vil finde Sted. Som vi høre, har man betinget sig, at de franske Tropper skulle trække sig tilbage, saasnart deres Formaal er opnaaet; dette Formaal er Jndtagelsen af Antwerpens Citadel og dets Overgivelse til Belgien. Dette Hverv vil, som man mener, beskjeftige 50,000 Mand. i 12 Dage. Preussen og de andre Magter indvillige i denne Bevægelse. (?) Den Redelighed, hvormed Frankrig i Efteraaret 1831 efterkom sine Forpligtelser, giver fornuftig Grund til at sætte Tillid til de nu indgangne. Propagandens Raserie og Erobrings sygen synes igjen at være i Aftagende hos de franske Politikere, og Frankrig har aldrig havt nogen Minister, paa hvem man meere kunde forlade sig, end paa Hertugen af Broglio, i hans diplommatiske Lovter. Hans Characteer som Mand af Oprigtighed og Ære, er ophøiet over enhver Mistanke." - Børsenhalle troer midlertid, med Grund at kunne drage Nøiagtigheden af Times's Beretning i Henseende til Continentalmagternes Samtykke i Tvivl, ligesom den gjør opmærksom paa, at en Tractats Afslutning ikke er dens Fuldbyrdelse. Jfølge hollandske Blade indskrænlede The Courier i sine Meddelelser de tre østlige Magters Jndvilligelse i den Grad at der ikke var at tænke paa Escadrens og Hærens Afgang, hvis den skulde være afhængig af dette Samtykke; derimod synes den Efterretning i Toryblade at Expeditionen atter skulde være udsat, neppe at fortjene nogen Opmærksomhed. - Den 19de om Aftenen var Conferencen samlet hos Lord Palmerston, for officielt at bekræfte det Kongen af Preussen gjennem Friherre, v. Bülow 14 Dage tidligere gjorte Forslag, at Preussen skulde som Garantie occupere Venlov og alle andre Fæstninger, som det maatte ønske at besætte, med hvilken Beslutning en Coureer afsendtes næste Dags Aften. Om Preussen indvilliger i dette Forslag, er uvist, saameget er afgjort, at alle Beretninger fra Berlin og Wien paa det Bestemteste forsikkre, at deres respective Regjeringer aldrig ville taale Franskmændenes Jndmarsch i Belgien. Under slige Forhold torde dette Skridt let blive Losenet til en almindelig europæisk Krig, hvorpaa ogsaa flere franske Blade navnligen Le Temps, gjøre Ministeriet opmærksomt. De ministerielle Blade iagttage en fuldkommen Taushed eller yttre sig meget tyctydigt. Rygterne i Paris lyde høist krigeriske; saaledes hed det, at den preussiske Gesandt skulde have erklæret, at han vilde fordre sine Passer i Tilfælde at Franskmændenes Jndmarsch, hvortil Hertugen af Broglio skulde have svaret: "Preussen vil altsaa, at vi istedet for 50,000 Mand skulle sende 120,000 afsted. Hermed stemme de Angivelser overeens, som man erholder fra Officianter i Krigsministeriet. Etappes ere anlagte fra Valenciennes til Antwerpen, Contracter afsluttede og sanctionerede af Krigsministeren, anseelige Summer deponerede i Brussel; Finantsministeriet har faaet befaling at forskaffe Penge til at betale Officiererne ved Nordarmeen den ved Begyndelsen af et Feldttog sædvanlige Skadesløsholdelse. Alle Artillerieafsendelser ere tilendebragte, men dog marschere endnu stedse Tropper til Nordgrændsen maaskee som Reserve i overordentlige Tilfælde. En Minister forsikkrede den 22de, at Jnterventionen i det Seneste vilde finde Sted mellem den 5te og 10de Novbr.; men allerede dette synes at være for sildigt, hvis Noget skulde være afgjort før Kamrenes Aabning den 19de Novbr.