JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
- I Gaar Formiddags imellem Kl. 11 og 12 afreiste Hs. K. H. fra Hovedstaden i en med 6 Hæste bespændt kongel. Equipage, escorteret af en Commando af Garden til Hest Paa Veien igjennem Staden hilsede H. K. H. saavel de i Vinduerne Staaen, de, som de, der mødte Toget, med den ham egne Venlighed. - Første Pintsedag havde Prindsen Privatandients hos Deres Kongel. Majestæter, og var tilligemed sit følge til Diner ved Hoffet. Næste Dag hørte H. K. H. Cabinetsprædikenen, som holdtes af Confessionarius og Ridder Liebenberg, Saavel første som anden Pintsedag, som og i Tirsdags og Fredags spiste H. K. H. ved Hs. Majestæt Dronningens Taffel - Under Sit Ophold i Hovedstaden har Hs. K. H. taget dens Mærkværdigheder i i Øiesyn og besøgt Skuespillet, ligesom ogsaa Høistsamme har befeet Slottene Fredensborg og Fredetiksborg, og tog i Løverdags Middag ud til Dyrehaugen, hvor paa Eremitagen var anrettet et Taffel for Hs. Kongelige Høihed.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Ligesom Deres Majestæter Kongen og Dronningen med sand Fornøielse have søgt at gjøre Prindsens Ophold her ved Hoffet behageligt, saaledes har og Hs. Kgl. Hbd., ved sin Personlighed, sin sjeldne Uddannelse, solide Kundskaber og forstandige Udladelser, saavel hos Deres Majestætet, som og hos alle dem, der have havt den Lykke at nærme sig Høistsammes Person, efterladt er ligesaa varigt som behageligt Minde.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Under 22de f. M. er G. Steiner forundt Bevilling til endnu i 5 Aar at opføre Skuespil i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn.I Herritzlev, Kjerstrup Gods, har en skrækkelig Jldebrand fundet Sted, hvorom Mariboe-Avisen, giver følgende ordlydende Beretning: "Jlden begyndte i den østre Ende af Byen, derpaa i Midten, men vendte om igjen. Skolen og Smedehuset bleve ogsaa et Rov for Luerne, og nogle Heste, hvoriblandt en skjøn kostbar Hingst, indebrændte. Kirken stod i den største Fare, men blev dog reddet. - En mistænkt Anders Smed i bemeldte Bye blev i Tirsdags hensattet Rødbye Arrest, fordi han ikke kunde hjerme sin Nærværelse ved Gaardmand Hans Andersens Skyne Kl. 2 om Natten, i hvilken Jlden opkom først. J denne Anledning var den virksomme og nidkjære Politiemester, Herr Overauditeur Kruger, i Onsdags i Herritzlev og holdt der For nør hele Dagen, hvorved af bemeldte Anders Smeds Kone udkom: at hendes Mand havde sat Jld paa Alt, hvad der var afbrændt i Herritzlev de sidste fire Aar, og hvorfor, Hans Høgs Gaard for fire Aar siden, fordi Manden, efter bemeldte Anderss Formening, havde forfordeelt ham ved noget brændt Tømmer fra Smeddens Afblusning 1816 eller 1817. Smedden blev opbygt paa ny, og tvende Gange havde Anders forsøgt at blusse den af, men som, til al Lykke! ikke lykkedes Niddingen. Hans Andersens Gaard skulde nu undgielde, fordi han i det faakaldte Eierlaug (der paa Landet giver Anledning til saameget Supperie, og som en Følge deraf Klammerie og Slagsmaal) var, i sine Forslag til Gaardmændene, alt for haard angaaende Betalingen for Huusmændenes Kreaturer og Tørveskiær. Jørgen Brylles Gaard i Aar (der brændte ved den Leilighed tvende Gaarde) skulde op i Røg, fordi han i Eierlauget var af Hans Andersens Mening. Iøvrigt hørte der ikke meere denne Gang til Anders Plan, end blot Hans Andersens Gaard; det Øvrige gik over Skrævet. Konen forklarede, at hun stedse havde bedet sin Mand, at lade den Ting fare, og at det var Synd m.m. Jmidlertid blev dog Madamen i Onsdags Aftes frit befordret til Rødbye Arrest til videre Omhue og Pleie.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Foruden ovenmeldte dydzirede Ægtepar, blev og det hele Helvedapparat, nemlig en Spand, et Fyrtøi og sv., bragt til Rødbye, som meerbemeldte Anders Smed havde ovenmeldte Mandag Nat afbenyttet til at sætte Jld paa Skynen med.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
J en anden Anmeldelse om samme Tildragelse gaaer det ud over Brandassistenten i Mariboe, som siges hverken at være mødt personlig eller med sin Vogn, og Heste, og da endeel flere Herrer ligeledes udeblev med deres Heste, saa blev Følgen, at Sprøiten, deralt var paalæsset, maatte igjen aflæsses, og ethvert Jndivid af Brandkorpset med uforrettet Sag forføie sig til sit Hiem. Paa Brandpladsen - heddet den - nedregnede, som det sig hør og bør, dygtige Prygpaa de lade Kropp., der stode og gabede, uden at tage Haand i med.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Kjøbenhavns Børs, den 4de Juni. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 252. Spec 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. a 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 2 Febr. 1520) 98 a 98 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv - Norske Rigsbanksedler 11 3/4. - Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Ved Tillotteriets 1058 Trækning i Altona, udkom følgende Nummere: 88, 2, 12, 52, 86.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Prædicanterne: Paa 2den Søndag efter Trinitates til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Thisted. Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup. Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Bekjendtgjørelser. At Directionen for Klubben Enigheden har tilladt at Spise=Salen i Compagnihuset, hvortil Opgangen er igjennem Porcen til Høire, i det forestaaende Snapsting afdeenyttes som Børs, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 8de Juni 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Tre forskellige nye Sprøiter, den ene indeholdende en Tønde Vand, tet at regjere af en Mand og som i to Minuter bringer Vandet til 3 Etagers Høide; den anden paa 80 Potter, ligeledes til at bestyre af een Mand, og som bringer Vandet til samme Høide, den tredie paa 48 Potter, bringer Vandet ligeledes til tre Etagers Høide, er ogsaa brugbar til at bevande Hauger a.; de to første med Pumpeværk, den tredie med Trykværk, alle af Kobber; ere af mig forfærdigede og kunne besees ved min Boutiqve paa Torvet. Paa lignende Sprøfter modtages Bestilling, og forgodt, durabelt Arbeid indestaaer. Friedr. Wilh. Meyer.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Et guld Stanet med en ægte Agatsteen, er tabt den 4de Juni paa Veien imellem Hjallerup Kroe og Langborg Kroe. Den retsindige Finder, bedes at aflevere det til Bogtrykker, Wandall, imod en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Friederich Winchler fra Eisenach i Sachsen, recommanderer sig med forskjellige Sorter MærskumsPibehoveder, og lover reel og billig Behandlig samt gode Vare; hans Boutique er paa Torvet lige overfor 3 Compagniehuset. - Hans Ophold bliver her kuns i Markedstiden, som anmeldes for Dem som vil beære ham med Deres Handel. L. M Bundtmager L. Michelsen fra Aarhuus anbefaler sig herved med alle Sorter Sommerkasketter til Børn og Voxne, af: Sasian, Fløiel, Bombasing og Voxdug, og lover billige Priser. Hans Boutiqve er paa Nye=Torv. Almanakker for 1823, a 100 11 Rbd., faaes hos Rottbøll Sadolin. Præsten Hornsyld og hans Confirmantere, eller: Taler og Samtaler over Lærebogen i den evangelisk christelige Religion, en Haandbog for Christne i Livets forskjellige Stillinger, ved Jens Hornsyld, Pastor emeritus, Ridder af Dannebrogen, 34 Ark, Trykpapiir 3 Rbd., Jndbunden 3 Mk., heftet 1 Mk. mere i Sedler og Tegn hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Et Over= og Underværelse, i Nærheden af Nyetorv, er i Pintsemarked at faae tilleie, Bogtrykkeriet anviser.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
En Møllersvend af sat Alder, der i flere Aar har forestaaet, en betydelig Vandmølle i Eierens Fraværelse, og kan forevise skriftlig Vidnesbyrd saavel om sin Duelighed som Troeskab, ønsker sig anbragt i dette Fag. Bogtrykkeriet anviser. En sort Fløite med Elfenbeens Ringe og tvende Sætstykker samt Foutteral er indsat til Salg og kan efter Anviisning fra Stiftsbogtrykkeriet erholdes til Kjøbs for 5 Rbd. Sedler.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Den kongel. priviligerede Borger og Kammerjæger i Kjøbenhavn Narcus Büchler, er ankommen hertil Aalborg; han forsikkrer med en Salve at kunde fordrive alle dei Husene skadelige Dyr, saasom: Rotter, Muus og Vegge luus, ligeledes skadelige Muldvarper. Til Beviis paa sin Duelighed har han saavel indenlandske som udenlandske Recommandationer hvoriblandt Hs. H. Prinds Chrisian, og Prinds Ferdinand og Overhofmarskal Hauch giver ham den bedste Recommandation, Hans Logie er hos Madame Ellerbroch i Urbandsgade. Bühler,
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
kongel. priviligeret Kammerjæger.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Skipper M. Larsen afseiler herfra til Kjøbenhavn den 9de Dennes med den hastigtseilende Jagt Agnete, beliggende paa Strømmen ud for Mad. Kjeldbergs Gaard, og medtager Passagerer. Man melder sig hos Peter N. Skovgaard.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Formedelst anden Bestemmelse bekjendtgjøres: at de som have pantsat Tøi hos mig, og ei indløst samme inden den 24de d. M., maae vente at Pantet vorder stillet til den første Auction, som efter den forløbne Tidsfrist maatte indtræffe, og jeg forbeholder mig lovlig Ret til videre Søgsmaal for det Resterende. Aalborg, den 1ste Juni 1822. Else Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Fra mit anlagte Ølbryggerie i min iboende Gaard, udsælges nu daglig til vedføiede Priser: No. 1 Dobbelt Øl, en Tønde paa 136 Potter 10 Rbd. Sedl. - 2. Godt Øl . . . . . . . . . 7 -- 3. Bord=Øl . . . . . . . . 6 -- 4. Huusholdnings=Øl . . . . . 4 -- 5. Skibs=Øl . . . . . . . . 3 -- 6. Daglig, Øl . . . . . . . . 2 -- 7. Cavent . . . . . . . . . . - 3 Mk. hvilket og kan faaes i Halve=Tønder, Fjerdinger og Ottinger for samme Priis i Forhold. Øllet leveres frit i Huus eller ved Skib, mod Betaling til Bringeren. Foustagier dertil kan om ønskes faaes tillaans fra Bryggeriet. Aalborg, den 31te Mai 1822. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
P. S. Fra Bryggeriet udsælges og Øl i Potte, og Flaskeviis, Rocolie i store og smaae Partier faaes til billigste Priis, imod contant Betaling, hos Fridr. Kaarsberg.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter afgangne Kobbersmed Henrich Wischen Lemberg og forhen afgangne Hustrue Maren Pedersdatter her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter. - Ligeledes indkaldes de afdødes Arvinger med anordnet Varsel. - Det tilkjendegives derhos at en Skiftesamling i Stervboet foretages paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 16de Juli førstkommende Kl. 10 Formiddag. Hjøring, den 30te Mai 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Auction. Fredagen den 21de Juni d. A., Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som holdes paa Henrichsdal, 4de og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges, om antageligt Bud skeer. Gaarden Henrichsdal, som er en Parcel af Lindenborg, Hovedgaard i Aalborg Amt, hvilken Parcel har et Areal, særdeles gode Jorder, af 176 Tdr. Land Ager, 146. Tdr. Land Eng, og 7 Tdr. Land Tørveskiær a 14,000 Alen, uden Hartkorn, og uden Skatter forsaavit disse grunder sig paa Hartkornet, da samme afholdes at Herlighegsejeren, Lindenborg Grevskabs Besidder, hvorimod den aarlige Arvefæsteafgift er 382 Rbdlr. Sølv den i Jorderne nedlagde betydelige Vinter og Vaarsæd, medfølger: tilhørende afgangne Jnspecteur L. C. Rosenbechs og hans efterlevende Enkes fælleds Boe, paa hvilken Eiendom ved de derover holdte 3 Auctioner ikke er gjort antageligt Bud. Gaarden kan tiltrædes saasnart Budet approberes. Conditionerne erfares hos Undertegnede constituerede Skifteforvalter i ovenmeldte Boe, og ved Auctionen. Nibe, den 13de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Den Kjøbmand Hans Kirketerp Bays Boe tilhørende, paa vester Side af Vesteraaes Gade, under No. 132 beliggende Gaard, bestaaende af: a) Et Forhuus til Gaden, 10 Fag, 2 Etager, indrettet til Boutiqve, Brændeviins-Brænderie, Pakboder og Kornlofter. b) Et Halvtag norden i Gaarden, 6 Fag, 2 Etager, indrettet til Værelser. c) Et Halvtag norden i Gaarden, 6 Fag, 2 Etager, indrettet til Værelser. b) Et Halvtag i Gaarden, 12 T., 1 Etage, indrettet til Stald og Fouragelofter. e) Et Tverhuus vesten i Gaarden med Siden til Katte sunds Gaden, 15 Fag, 2 Etager, med Qvist til Gaarden paa 2 Fag, indrettet til Pakboder, Portindkjørsen og Kornlofter; alt af Muur- og Bindingsværk, bliver stillet til 3de Auctioner, som afholdes i bemeldte Gaard, saaledes: 1ste Gang Mandagen den 20de Mai, 2den Gang Mandagen den 3die Juni - og 3die Gang Mandagen den 17de Juni næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817, til de Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. - Saasnart 3die Auction over Gaarden er tilende, bliver samme Dag afholdt Auction over det Boet tilhørende Brændeviins- og Brygger tøi, bestaaende af: Kobber=Kjedler med Tilbehør og store, tildeels nye Kar med mere. Aalborg, den 3die April 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-06-08
Den Kjøbmand Hendrik Juuls Boe tilhørende og paa Hjørnet af Bispens- og Marenturisgade under No. 243. veliggende Gaard, bestaaende af: a) Et Forhuus til Gaden, 8 Fag, 2 Etager høit, med Tilbygning til Gaarden paa 3 Fag, indrettet til Boutiqve og Værelser. b) Et Sidehuus østen i Gaarden med Enden til Bispensgade, 12 Fag, 2 Etager høit, med en Qvist paa 4 Fag, indrettet til Beboelse. Et Sidehuus vesten i Gaarden med Siden og Portruntil Marenturrisgade, 11 Fag, 2 Etager høit, indrettet til Værelser. b) Et Tverhuus norden i Gaarden, 7 Fag, 2 Etager høit, med en Qvist paa 1 Fag, indrettet til Pakboder og Korn- samt Paklofte. e) Et aabent Halvtagsskuur sønden i Gaarden, 14 Fag, 2 Etager høit. f) Et Halvtag østen i Gaarden, 4 Fag, 1 Etage høit alt af Muur- og Bindingsværk, undtagen Litr. de og frsoner af Brædder, bliver stillet til 3de Auctioner som afholdes i bemeldte Gaard saaledes: 1ste Gang Tirsdagen den 21de Mai, 2den Gang Tirsdagen den 4de Juni - og 3die Gang Tirsdagen den 18de Juni næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet; hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til de Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. - Saasnart 3die Auction over Gaarden er tilende, bliver samme Dag afholdt Auction over Meubler og Effecter, Sengeklæder, Porcellain, Glas m. m., efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Aalborg, den 12te April 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Spanien. Oprørerne formere sig paa alle Kanter. J Catalonien staae to forhenværende Munke i Spidsen for to talrige Bander og opkræve Skat i alle Landsbyer. Catalonien er saaledes opfyldt med Oprørere, at man har maattet sende en betydelig Deel Tropper did for at tilbagevende Rolighed. Stædernes Garnisoner ere dragne ud i Landet for at venRolighedsforstyrrerne. - J Cadiz har man maattet lade Tropperne og Nationalmilitsen træde under, Vaaben og patrollere igjennem Gaderne for at holde Orden i Staden. - Fra Truxillo i Eftremadufra har en overordentlig Coureer bragt Jndberetning: at tvende nye Oprørerbander meget ulempede denne Provinds, i hvilken hidtil har hersket god Rolighed. - Ogsaa Biscaya og Gallicien foruroliges af Oprørsbander, som i Forbindelse med Bønderne: erklære sig imod det constitutionelle System. - J Lerida var en almeen Opstand ved at bryde ud. - Oprørerhøvdingen James streifer med sit Corps, som tæller 600 vel væbnede og lønnede Krigere, i Omegnen af Murcia. - Allevegne i Riget gjennem streife Præster og Munke med Crucifix i Haanden i Landsbyer og Stæder og forvirre Hovederne paa de uvidende Almuesmænd, saaledes at enhver Ven af : Forfatningen vorder dem en Vederstyggelighed. En Chef for et Partie kongelige Tropper lod nylig skyde 23 fangne Oprørere; som Repressalie lod Oprøranføreren Misas strax 13 fangne Soldater lide Døden paa samme Maade; og overalt føres Krigen af de oprørske Guerillas imod Forfatningens Venner: med samme Grusomhed, som for nogle Aar siden imod de Franske.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Ligesom Frankrig paa sin Side har en betydelig pper samlede ved Pyrenæerne, over hvilke i man mener Hertugen af Dalmatien (Soult, faaer Overcommandoen, saaledes trækker ogsaa Spanien 12,000 Mand sammen paa Grændsen mod Frankrig og General Quiroga menes bestemt at commandere samme. Lopez Bannos faaer ogsaa en betydelig Commando ved Grændsen. Med Algier befrygtes Krig, saasom Spanien ikke har kunne tilvejebringe de sædvansmæssige aarlige Foræringer, med hvilke Europæerne tilkjøbe sig Fred hos slige usle Sørøvere som Algiererne. Man finder det underligt, at et Rige, som tæller 10 Millioner Indbyggere, maa tilkjøbe sig Fred hos et andet, som tæller kuns Fjerdeparten saamange, og det endogsaa med saadanne Krigsfornødenheder, som sætte Sørøverne i Stand til at fare fort med deres Uvæsen, og at disse Vaaben og Kugler ei anvendes paa en mere passende Maade, og at man ei afgjør Skatten, paa den samme Maade, som fordum D. AfsonsoAlbuquerque paa Portugals Konges Vegne med Jsmael Soft af Persien.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Blandede Efterretninger. Sverrigs Krigshær tæller nu 3 Feltmarskaller, 3 Generaler, 8 Generallieutenanter, 29 Generalmajorer, 21 Generaladjutanter og 86 Oberster. Kongen har 22 Adjutanter og Kronprindsen 13 foruden de Norske.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
En tysk Astronom har beregnet, at Bjergene paa den Ring, som omgiver Planeten Saturnus, ere over 230 geografiske Mile høje.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
J Strasborg er nu for Tiden en dygtig Mimiker ved Navn Christoph, som skal kunne forandre sine Ansigtstræk paa 45 ganske forskellige Maader, og tillige skal han, ligesom fordum Garrick, kunne lee paa den ene Side og græde paa den anden. Konsten at indsmugle Contrebande er uudtømmeligen ankom til Valenciennes en Bondevogn, engelsk Tüll. " og Vog J det ved mærkværdige at mosphæriske Phænomener saa udmærkede Aar fra Mai 1821 indtil nu har Dr. Zimmermann, Prof. i Chymien i Giesten, blandt andet gjort den interessante Opdagelse, at alle de vandede atmosphæriske Nedslag (Dug, Regn, Snee, Hagel, indeholdt Meteor Jern, der sædvanligen (paa samme Maade som Meteorstene) vare forbundne med Nikkelmetal. Næsten al Regn indeholdt saltsuur Natron (Kogesalt) og en ny af Kulstof, Vand stof og Suurstof bestaaende Substance, som Opdageren har kaldet Pyrine. Ligesaa kunde i forskelligt Regnvand adskillige Jordarter med Bestemthed opdages. Jsærrig paa disse Bestanddele, som ogsaa findes i Meteorstenene, var den Regn, som faldt i Febr. og Marts paa visse Steder.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Fædrelandet. En Skrivelse fra St. Croix af 13de Febr. meddeler følgende: "Den 30te Januar om Morgenen, Klokken 3 1/2, da Briggen St. Jan havde Orchillas i i Vest, Vinden D. N. O., traf den paaen svær Brig, som gav den 2de skarpe Skud, hvilket St. Jan besvarede, og holdt med bemeldte Brig for at praie, hvilket skeete paa omtrent 1/2 Cabellængdes Distance. J Stedet for Svar fik St. Jan det glatte Lag og en SalveMusquetterie, som øieblikkelig blev besvaret fra St. Jan. Nu begyndte et heftig Engagement, under hvilket St. Jan fik Leilighed at give den fremmede Brig et Lag agter ind, som var saa godt anbragt, at han flygtede og tilsatte hvad trække kunde. St. Jan forfulgte den i 3 Timer, men den andens bedre, Seillads gjorde at den ei kunde indhentes, og Jagten blev hævet. Ved Daggrye kom den fremmede, Brig atter ned paa St. Jan, og heisede spansk Flag da og han saae det danske Flag, gjorde han mange Undskyldninger. Den spanske Brigs Navn var Cometen paa 22 Kanoner fra Cadix og havde 150 Mands Besætning. St. Jan har intet lidt; derimod var den spanske Brig meget forskudt, saavel i Skroget, som i Seilene.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Et af vor berømte Landsmand H. Steffens nyeste Værker er hans Anthropologie, Breslau 1822. Heri søger han først med megen Skarpsindig, hed at bevise, at Jordens Kiærne er metallisk, og gaaer derpaa over til dens Udviklingshistorie, og fremsætter følgende Hypotheser over dens Dannelses= og Ødelæggelsestider: "Jorden var en Maane og dreiede sig som andre Maaner om deres Planeter; den var en stiv, chaotisk Slaggemasse, saaledes som dens nuværende Maane forekommer Astronomerne. Jorden blev nu en Comet, den ilede en fremmed Sol i Møde, dens Stivhed smeltede, levende Kræfter udstrakte tusinde Længselsarme mod den glødende Sol, en yppig Vegetation udfoldede dens Kjæmpeblade - Vandet - det dyriske Livs Vugge - fremkom - Men i kolde solfjerne Rum bærer Cometen sin Bane - Død bedækker det udfoldede Liv, men dets Spire bevares i Vandet. - Derfor under Jslands, Norges og Sverrigs Jsletter forstenede Palmblade, Spor af en Vegetation, der ligner den i Tropelandene; derfor i alle Steenkulgruber Forsteninger; derfor Skeletter af Kjæmpedyr i Jordens dybe Skød, hvis Slægt paa samme nu ikke er mere til - Jordens Comet vender tilbage til sin gamle Bane, tusind Livspirer i dens Skod - og see, dens Planet var bleven en Sol, og den tiltraadte sit nuværende Kredsløb omkring samme som Planet." Den mosaiske Skabelseshistorie er til disse Hypothesers Understøttelse høist findrig, da efter dem Gud skabte Solen sildigere end Lyfet, ja efter Planterne. Men istedenfor sex Skabelsesdage antages Aconerlelige Tidsrum)
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
I Dagen læses, efter Stue, følgende spøgende, men dog ei ganske forkastelige Ansøgning fra Kei ren, eller den venstre Haand: "Naar eengang, og I Ungdommens Venner, Folkets Fader kalder Eder sammen, saa tage ogsaa mine Lidelser i Betragtning, og tilintetgjøre den Fordom, som jeg er et Offer forJeg og min Søster ere Tvillinger, og i Udseende hinanden saa lige, som Bladene paa et Træ men en partisk Opdragelse har gjort os til ganske forskellige Skabninger. Mig Stakkel fik man tidligen vant til at betragte min Søster som en Person af høiere Rang. Ved enhver Leilighed nød hun Fortrin for mig. Hun alene blev oplært og dannet; og jeg voxede op som Ukrud. Hun blev underviist i Skrivning, Tegning og andre nyttige Kundskaber: jeg blev, som en Tjenestepige i Familien, kun holdt til foragtelige Forretninger, og, naar jeg blot vovede at tage fat paa Naalen eller Pennen, vare nærgaaende Skiældsord, ikke sjelden endog Riset min Løn. Er det ikke ubilligt at ødsle al Kjerlighed paa eet Barn, ikke at tillade medfødte Evner at udvikles at taale imellem Sødskende en Rangforordning, der hæver al gjensidig Tiltroe? – Til Ulykke hænder det sig i vort Huus, at vi begge maa ernære vore Søstre og Brødre, og denne Omsorg falder for den største Deel paa min vel opdragne Søster. Man sætte det Tilfælde, at hun blev sengeliggende (og hun er destoværte plaget med Gigt), vilde da ikke Hunger og Elendighed blive vor uundgaaelige Skjæbne; thi jeg kan ikke engang skrive et Tiggerbrev og maa endog ved denne Skrivelse betjene mig af fremmede Hænder. Hun kan døe, og da er vor forladte Familie, uden Forsørger. - O! paalægge De da Forældre en udeelt, upartisk Kjerlighed for alle deres Børn. Jeg er Deres ydmygste Tjenerinde.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Tilskueren meddeler Prøver af Herr N. Søtofts Sørgespil Knud den Hellige, hvori denne Konge blande flere Regler, han giver Biskoppen for Kirkens Bygning i Roskilde, ogsaa siger: "En Hovedseil mig tykkes dog ved Planen: I havde ikke sørget for, at der Blev Mørke nok i Kirken.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Bispen. Mørke, Kongen. Ja J veed, at Kristendommen jo er dunker, har Ting, som ei Forstanden gjennemtrænger Men Troen fatter: seer J vel, Herr Bisp! En Kirke skal i Lærens Aand opbygges. Et grækisk Tempel maa vel være lyst, Og i dens Form det og kan være rundt, Som Jordens Kugle - Alt er der kun jordisk. Vor Kirke derimod maa bygges saa, At bag hvert Vindue en Piller kneiser, Og bryder Solens Straaler: mærk Jer dette.
Jyske Efterretninger, 1822-06-10
Ved Forestillingen af Jægerbruden d. 31te Maj indtraf det besynderlige Uheld, at Maanen, i Stykkets 2den Akt, midt under den Maaneformørkelse, som deri fremstilles, faldt ned ved en Maskin karls Uforsigtighed. Denne Ulykke opvakte naturlig viis nogen Latter, saa meget meere, som flere Forsøg, paa at sætte den op paa Himmelen igjen mislykkedes: Gerstackers Forestilling den 1ste d. var yder, indbringende, da saavel Sangerens eget Værd og de valgte Syngesceners Ypperlighed, som ogsaa Prinds Oscars Nærværelse, forenede skaffede ham fuldt Huus. Han indhøstede det rigeligste bifald og en Jndtægt af omtrent 6 til 800 Specier.