JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Joseph Lowe leverer i sit Værk: Present State of England, en Mængde interessante statistiske Noticer om dette Land. Den frygtelige Krig, som samme førte med Frankrig, og især med Napoleon, har havt den gunstigste Indflydelse paa dets Manufacturer, Handel og Befolkning. Havde Krigen overalt saadanne Følger, vilde den aldrig ophøre. Utrolige ere de Summer, som denne 23aarige Kamp. har kostet Engelland. Lowe anslaaer dem til 1,564,000,000 Pd. St. Naar derfra drages 464,000,000 Pd. St. for de sædvanlige Udgivter, bliver en Extra udgivt af 1000,000,000, eller henved 7 Milliarder preuss. Cour. Den blev tildeels tilveiebragt ved Laan. De 14 Krigsaar under Anna kostede kun 1950 Mill. Pd. Napoleons Ydmygelse opslugte altsaa sex Gange saa meget, som Ludvig den Fjortendes. Urigtigen mener man ofte, Engelland har havt Raad til denne Udgivt, fordi det eier Ostindien, fordi det erobrede Colonier, fordi det var i Besiddelse af Verdenshandelen. Lowe viser, at Ostindien koster ligesaa meget, som det indbringer; at dets Compagnie næsten hvert Aar gjør større Gield; at de erobrede Colonier ikke dække Omkostningerne; at Handelen siden Freden er større. Fra 1801 til 1810 indbragte Udførselstolden endnu neppe 53 Mill., siden 18141820 over 62 Mill. Pd. Han søger derfor af den tiltagne Befolkning at godtgjøre, at Regjeringen selv med den vandt. nye Kræfter, da hvert Menneske arbeider umiddelbart for sig og middelbart for Staten. Siden Freden er Engellands Velstand, sjunket. Aarsagen dertil finder han i den ved Krigen forstyrrede Gang i Forretningerne, de mange afskedigede Krigere og Matroser, der blive deres Sogne til Byrde, og i Papirpengenes stegne Værd. Renteneren og Embedsmanden vinde derved, den producerende Deel taber. De Fattiges Antal beløber sig, allene i Engelland, til 1 Mill., og til deres Underhold maa 6 Mill. Pd. tilveiebringes. Engellands Befolkning er i en Tid af 140 Aar stedse i Stigen. Det havde 1688 . . . . 5,300,000 Indb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Med Jrland og Skotland har Engelland 21,500,000 Jndb., og altsaa boer over en Tiendedeel af alle Europæere paa disse Øer, naar man med Lowe antager for vor Verdensdeel 200 Mill. - Hver Engellænder betaler i Skatter 2 Pd. London har 1200000. Glasgow 147000, Manchester. 133,000, Edinburg 188,000, Liverpool 119,000, Birmingham 107,000 Jndb., og Engelland har derfor forholdsmæssigen mere befolkede Stæder end hvert andet Land. Ualmindelig interessante Sammenligninger mellem Udgivterne til de forskjellige Fornødenheder i de forskjellige Stænder, slutte dette Værk, der endnu bliver vigtig ved den Parallel, som Forf. paa alle Steder drager med Frankrig, saavidt Kundskaberne om dette Land tillode ham det. Naar enhver Familie paa Landet havde at bruge 900 Fr. og en Borgerfamilie i Staden 9000 Fr., d. en hiin 36 og denne 360 Pd., saa behøves der, hvert Pd. beregnet til for hiin, for denne, 25 Fr., til Levnetsmidler. . 74 Fr. - 33 Fr. Klæder og Vask . . 13 - - 18 Bolig . Brænde og Lys . Udgivter i Almindelighed, Fornøielser, Børneopdragelse, Sygdom &c. . 100 Fr. - 100 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Blandede Efterretninger. J literarisches Conv. Blatt No. 184 d. A. findes adskillige Berigtigelser til de hos Hammerich i Altona udkomne Bemerkungen zu Venturinis Chronikdes neunzehnten Jahrhunderts, 16ter B., Jahr 1819, Altona 1822, hvilket Bind, snart efter at det var udkommet, blev forbudet i Preussen. Jmod de Yttringer: "Norge, den lammende Torn, var siden 1814 draget ud af Danmarks Fod og trykket indi sin Naboes (Sverrigs), bemærker Conv. Bl. J sig selv kan det vel være rigtigt, at Forbindelsen med Norge, i det mindste under de nu herskende Omstændigheder, hverken for Danmark eller Sverrig kan være fordeelagtig, og at Danmark ved Adskillelsen ikke har liidt noget umiddelbart Forlis. Men vist er det ogsaa, at ligesaa lidet Norges som Danmarks Jndbyggere have glædet sig ved Adskillelsen paa saadan Maade, efter næsten flere end 400 Aars Forbindelse, Mod den haarde Beskyldning: "de i Almindelighed dorske Jyder anfører Forf., "at Jyllands Jndbyggere netop høre blandt de meest industriøse i hele Danmark. At ved Danmarks Handel, siden Versailler Freden indtil 1807, tredive Mill. Species ere blevne tabte, er en aabenbar og grov Feil. Handelen bragte Millioner ind i Landet, men ved Handelens Standsning og Søkrigens Udbrud 1807 mistede Danmark ubeskrivelig meget. Engelland bemægtigede sig, under Forsikkring af det venskabeligste Sindelag mod Danmark, denne Stats talrige Handelskibe (hvoriblandt adskillige af det asiatiske Compagnies kostbare Ladninger), der vare ladede med de forskjellige Verdensdeles Rigdomme, paa deres Hjemreise til Danmark, førend det endnu for dette var mueligt, at føje Anstalter mod et saadant neppe formodet Overfald. Ved saaledes at frarives sin Handelslaade og næsten sin udbredte Handels hele Formue, tilføiedes Danmark et i Tidens Længde endnu føleligere Stød, end selv Tabet af den ypperlige Orlogsslaade. - De forskjellige Etaters bekostelige Vedligeholdelse vil man finde mindre bekostelig, naar man lægger Mærke til, at blandt de af Forf. som gaaerede Personer anførte Hofofficianter, 172 Kammerherrer, 21 (?) Hofjægermestere, 214 (?) Kammer-, Hof= og Jagtjunkere, kun i det Høieste ti ere ansatte og gaaerede Embedsmænd, men de øvrige, uden al Gage, med Titelen kun forbinde Værdigheden af det derved betegnede Embede og Adgang til Hoffet. Det samme er Tilfældet med mange opregnede Geheime-Conferents- og Etatsraader. De anførte Charger, langt fra at falde Staten bekostelige, bidrage tvertimod til dens Jndtægter ved Rangskatten. (J Tydskland har man ofte ligesaa vrange Begreber om danske Titler, som i Danmark om visse tydske. Saaledes antoges for ikke længe siden endog i et politisk Tidsskrift en dansk Etatsraad for Statsraad eller Medlem af Statsraadet. Justitsraad troe de Fleste i Tydskland at være et Justitsembed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
J Danmark antager man derimod en tydsk Geheimeraad for at være det samme som en dansk, skjøndt Forskjellen dog er meget stor. Det er besynderligt nok, at paa en Tid, da der kritiseres saa meget over de største Sprogubetydeligheder, endnu ingen er faldet paa at berigtige, hvad der kan give Anledning til saa store Misforstaaelser.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
I Paris oplyses nu Skiverne paa Stads uhrene. Denne Oplysning udmærket sig meget fordeelagtigen fra den i London. Man pønser ogsaa der paa at belyse Gadenavne. Der tælles her 1600 Gader, Stræder og Pladser, og Staden oplyses af 4553 Lygter. Naar hver Gades Navn blev skrevet paa en Lygte, saa vilde dette kun medføre en Udgivt af 808 Fr. og være en meget nyttig Indretning for Indbyggerne og Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
En vagthavende Soldat i Cassel raabte ud ved en Overofficeers Nærmelse med saadan Heftighed, at han paa Stedet ganske mistede Stemmen. Til hans Helbredelse bleve derpaa alle kun muelige Midler, hvoriblandt Electriciteten, meget længe og omhyggeligen anvendte, især da den daværende Landgreve ualmindelig meget to sig af den Syge. Da imidlertid alle Helbredelsesmidler vare frugtesløse, blev han permitteret med den Betydning, at han skulde vende tilbage, naar han engang skulde faae sin Stemme igjen. Efterat han havde tilbragt en rum Tid i denne Tilstand, gik han en Dag med nogle af sine Kammerader fra samme Bondeby som han var, i Skoven for at samle Brænde. Da han ved en ved en lang Stang bunden Hage søgte at nedrive en tør Green, og denne, gjørende for liden Modstand, alt for hurtigen brak af, styrtede han saa bevidstløs til Jorden, at han i nogle Minutter blev liggende uden Samling, men derpaa med et heftigt Skrig kom til sig selv, og til sin egen og sine Kammeraders Forundring fik sin Stemme pludseligen igjen. Hans Helbredelse var fuldkommen og vedvarende, og han vendte snart derefter igjen tilbage til Cassel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Denne Beretning meddeles i Isis, 3 H., 1823, af Dr. Schottin, som har hørt den fortælle af den afdøde Dr. Hunnold i Cassel, i Foraaret 1802, da de kom til at tale om Electricitetens og Galvanismens Virkningsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Dr. H. C. C. Paulus har i Anledning af den Fonckisk Hamacherske Proces udgivet et Skrift, som han kalder. Warnung vor moglichen Justizmorden, durch rechtliche und allgemein verstandliche Beleuchtung der Fonckisch-Hamacherischen Cause celebre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Fra det gode Haabs Forbjerg have Engellænderne i forrige Aar afsendt en Expedition, forat undersøge Østkysten af Africa under Capitain Owen; men uden at have høstet nogen Nytte deraf. Ved Farten op ad en Flod i det Jndere af Landet blev en Baad næsten ganske ødelagt af en Flodhest. 800 Jndfødte bleve med Møie drevne tilbage af en anden Baads Mandskab. Sygdomme tvang den hele Expedition at samle nye Kræfter i Madagascar, og derfra skal Expeditionen gjøres paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Kjøbenhavns Børs, d. 24 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 82 1/2 a 83. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 27 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Mina. Gamle Kjæmpe, hvi staar ene paa Valen Du hist Trindt om mig Dværgene faldt, – skal jeg mig hvile blandt dem. Blok Tøren. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Ved Selskaber i alle Statens Egne, der bestræbte sig for at oplyse, opmuntre og understøtte alt Nyttigt, og hvilke alle stode i Forbindelse med et Centralselskab, gjennem hvilket Oplysninger og Vink meddeeltes, maatte meget kunne virkes til at opvække og befæste sand fædrenelandsk Tænkemaade, fremme Arbeidsomhed og hæmme skadelig Overdaad, især hvis slige Selskaber ei bleve kostbare, saa at Borgere og Bønder kunde deeltage deri. Naar gjennem slige Selskaber lettere kunde ventes Laan, vilde dette bidrage meget til at skaffe dem Agtelse og Jndflydelse blandt menig Mand. Jgjennem slige Selskaber vilde da og Regjeringen kunde vente mange nyttige Oplysninger fra Landets forskjellige Egne, og tillige, hvorvidt det saa ofte omtvistede Forbud eller høje Paabud paa fremmede Fabrik= eller andre Vare, kunde ansees tjenligt eller skadeligt. Hvad Pluraliteten af hvert enkelt Selskabs Medlemmer, og derefter samtlige Selskabers Pluralitet, ansaae for bedst, syntes at maatte have Formodning for sig, at være rigtigt. Endog Selskaber af Fruentimmer maatte kunne udrette meget Nyttigt. Forenede sig i et Samfund i Hovedstaden de fornemste, rigeste og eleganteste Damer, for at styre Pynt moderne, ikke for at indskrænke Pynten eller gjøre den længervarig; ofte Forandring hielper til at skaffe Mange Underholdning, naar det bliver i Landet; men for ved samme at tage Hensyn, deels til vort kolde Clima, der ikke altid lader Sydens Moder passere ustraffede, deels for, saavidt muligt, at give det Jndenlandske Fortrin. Med et saadant kunde da flere slige i Provindserne staae i Forbindelse og fælles virke til Landets Vel. Skal da fine uldne og alle Bomuldsfabricationer vente at svare Regning, maa derved benyttes Maskinerier, og disse fordet meste anlægges langt fra Hovedstaden, hvor Adspredelserne ere mindre og Levemaaden lettere for Arbeiderne, altsaa blot med Hensyn til disse Regler meddeles Laan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Fiskerierne, der i Beltet ere saa heldigen. begyndte, kunde, ved tilstrækkelig Laan, ventes fortsatte og udvidede til Kattegattet, Øster- og Nordsøen, efter Torsk og Sild, hvorved de nu ledigværende mange Søfolk kunde anbringes, og megen Rigdom fravindes Havet. Hederne i Jylland og Hertugdommene, samt andre udyrkede Strækninger, maatte, ved Hielp af Capitaler, kunne ventes, Tid efter anden, opdyrkede, deels til Agerbrug, deels til Faare avl og deels til Skov, hvorhen da de i nogle Egne værende for mange Menneskeer kunde sendes. Saalænge Staten har Overflødighed af Levnetsmidler og udyrkede Strækninger, der kunde dyrkes til noget, og mangler mangehaande Fabriker, der godt kunde haves i Landet, saalænge kan ikke haves for mange Mennesker, kunat der havdes Penge og Lyst til at virke, vilde de vel blive anvendte. Canaler kunde i adskillige Egne anlægges til smaa Fartøjer, for deslettere at føre Producter og Varer fra og til de indre Egne. Var et Saltværks Anlæg paa Læsøe mueligt og kunde det svare Regning, vilde dertil da kunne erholdes passende Laan. Paa Bornholm, der er saa rigt paa Naturproducter, kunde, om end Steenkuls- og Jernvirkningen ei vare fordeelagtige, dog vist grovt Porcellain, Steentøi, og Glas fabrikeres, hvilke Fabricata behøves saa betydeligt af i Staten, og Bornholms Beliggenhed tillige maatte give Anledning til Afsætning deraf til østersøiske Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Blandinger. Reisebemærkninger over den sydlige og østlige Deel af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Et interessant Skrift er nyligen udkommet under Titel. Reise durch das sudliche ubstliche Schweden, oder durch Schonen, Blekingen, Smaland, Ostgothland 1. Sødermannland nach Stockholm u. Upsala, im I. 1817, vom F. W. v. Schubert, der Theologie Doctor und Prof. in Greifswalde, Leipzig 1823. Dette Bind, som egentligen kun udgjør den første Deel af en Reise i hele Sverrig, leverer en læseværdig Skildring af det sydlige og østlige Sverrig, sædelige, videnskabelige, finanzielle og oeconomiske Tilstand. Forf., som allerede tidligere har besøgt disse Provindser, reiste igjen med Postjagten i Stralsund i Foraaret 1817 did. Han landede, efter 18 Timers Forløb, i Østad, som ved den engelske Handel, under den sidste Søspærring, har vundet overordentligen, og paa hvis Havn der nu anvendes, saavel af Staden, som Regjeringen, store Summer. Den tæller omtrent 3000 Jndbyggere. J dette Aar blive istedetfor de hidtil brugte Jagter indrettet Dampbaade, og derved vil Samfærdslen mellem Sverrig og Tydskland blive endnu hurtigere og beqvemmere. I 6-8 Timer vil da Overfarten kunne skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Calmar har kun 4,500 Jndbyggere, men en god Havn og en Mængde Coffardieskibe. Endnu finder man her paa det mærkværdige Slot Dronning Margarethes Sovekammer med hendes Kongelige Seng. Ludvig den Attende levede her som Flygtning, og er endnu i Alles Minde. Han lod her oprette en Tavle til Erindring om den store Gustav Vasa. - Staden Linkiøping, har et fortræffeligt Gymnasium, der er een af de meest besøgte lærde Skoler i Landet. Dets Bibliothek tæller henved 25,000 Bind, og er eet af de største i Sverrig. Af den berømte Maler Hørberg har man her mange fortræffelige Arbeider. Angaaende den store gothiske Canal meddeler Forf. de nøiagtigste Efterretninger. Han begynder med Brolhættecanalen. Som bekjendter den store Wenersø, der optager 24 Floder og har et Fladeindhold af 48 Mile, ved Gotha elven forbunden med Nordsøen, men store rivende Vandfalde gjorde denne Forbindelse, som Naturen kun synes at antyde, unyttig. Da Wenersøen imidlertid ligger midt i Landet, saa maatte Konsten vel finde Aarsag nok til at benytte Naturens Vink, og rydde Hindringerne af Veien. Derpaa tænkte man allerede i Gustav Vasas Tid; derpaa arbeidede man langsommere, ivrigere, indtil endeligen Trolhattacanalen 1800 første Gang blev beseilet. Et dristigt, nordisk Værk, ledet gjennem Granitklipper, var nu fuldendt. Ad Vesten havde Sverrig nu en let Seilads. Kunde Wenersøen ogsaa komme i Forbindelse med Østersøen, hvor fordeelagtig maatte den da blive for Sverrig. Ogsaa denne Tanke var ofte kommet paa Bane. Ved Hielp af Actier begyndte man endeligen Arbeidet 1810. Det gjeldte om, at grave en Canal af otte svenske Mile, den øvrige Deel dannede 6 derimellem løbende Landsøer. Dybden blev bestemt til 10, Breden til 48 Fod. Og saaledes arbeidede siden den Tid stedse 26000 Mennesker derpaa, uden at imidlertid ved de Vanskeligheder, Naturen har lagt i Veien, den kan ventes fuldkommen færdig førend om endeel Aar. En stor Deel beseiles imidlertid allerede. Mange troe, at naar den engang er færdig, kan Norge fra Stockholms Kyster af forsynes med mange Fornødenheder, og vil Sverrig ikke være afhængig af Sundtolden, forudsat, at Afgivterne paa denne Canal ikke ville blive høiere end i Sundet. - Paa Veien fra Linkoping til Stockholm saae vor Reisende den ellers overalt sædvanlige Godhed, Mildhed og Venlighed fortrængt af Egennytte, Optrækkerie og Knarvurrenhed. Sædernes Fordærvelse troer han ikke at være saa stor i Residentsen, som paa Veien did. Norkoping, som tæller 9931 Indbyggere, afbrændte saa aldeles 1719, at kun en Hytte blev tilbage. Siden opstod det skjønnere af sin Aske (men 1822 afbrændte igjen en Trediedeel deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Det derværende Tvangs- og Correctionshuus er eet af de faa, som end ikke vilde blive lastet af en Americaner, der i ethvert europæisk Jnstitut af det Slags mere seer en Høiskole for Forbrydelsen end for Forbedring. Det regelmæssigen bygte Nyksping har neppe 2500 Jndbyggere, uagtet det er Hovedstaden i Provindsen Søndermannland; men det har en stor Deel Klæde Strømpe= og Naale=Fabriker. Kugler og Jern canoner udføres i Mængde. Dets Havn er imidlertid saa muddret, at det ikke betyder meget som Søstad. Mælarsøen indbefatter over Tusind Øer, er 12 Mile lang og 5 Mille bred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Canalen ved den lille By Telie forbinder den med Østersøen. Denne Søstaaer i Forbindelse med adskillige Landsøer i de andre Dele af Sverrig, og saaledes er den sidstnævnte blevet af ny Betydenhed for Landet, efterat der allerede ligeledes paa den er blevet arbeidet siden 1680, skjønt med ofte Standsning. Men ogsaa her ere Afgivterne saa betydelige, hvorved hyppigen Skipperne afskrækkes, og de Bekostninger, Vedligeholdelsen udkræver, langt fra ikke dækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
J Aaret 1820 udgjorde Jndkomsterne kun en Fjerdepart af samme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Kjøbenhavns Børs, d. 28 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 82 1/2 a 83. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Jndenlandske Efterretninger. Hendes Majestæt Dronningens høie Fødselsdag høitideligholdtes den 28de October i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt i de Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Maaltid, ifølge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Befaling. 178 Voxne og 210 Børn deeltoge i denne Fest. Med inderlig Taknemlighed modtoges dette gjentagne Beviis paa Hans Majestæts Naade mod enhver Classe af Hans Undersaatter, med varm og sand Følelse yttrede den sig i et almindeligt: Længe leve Kongen, Længe leve Dronningen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Blandinger. Reisebemærkninger over den sydlige og østlige Deel af Sverrig. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
En halv Miil fra Stockholm begynde lyststederne at forskjønne Landeveien. Over
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Sverrigs Hovedstad udbreder Forf. sig vidtløftigen. Den har, efter hans Forsikkring, den skjønneste Beliggenhed blandt alle store Stæder. Kun Constantinopel kan sammenlignes dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Stockholm er, som Venedig, gjennemskaaret af utallige Canaler, der, imellem de Øer, det bestaaer af, overalt danne en Sø, og tillade de største Fartøier at løbe ind midt i Staden. Hauger, ualmindelig romantiske Partier, findes allevegne i Staden og omkring samme. Paa en Klippe i Sødermalmforstad har man den skjønneste Totaludsigt. - Beliggenheden er meget sund, endskjønt den af Forf. anførte Dødelighed dog synes meget stor. Det Kgl. Residentsslot er ældgammelt og har indtil det 16de Aarhundrede været en stærk Fæstning. En Brand ødelagde det 1697, og saaledes staaer det i nuværende pragtfulde Tilstand siden 1753. Bibliotheket deri er meget anseeligt. Lige over for dette er et rigt Museum med et betydeligt Myntcabinet. Stockholm Hovedkirke har adskillige fortræffelige Malerier af svenske Mestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Besynderligt er det, at Stadens Kirkegaarde endnu bruges til Begravelsespladser. En eneste, den finske Kirke, er en Undtagelse. Gustav Vasas 1773 opreiste billedstøtte blev støbt af Canoner. Den er 11 Fod høi og staaer paa en Piedestal af indenlandsk Marmor paa Ridderhuustorvet. Frimurerhuset er ogsaa her een af de anseeligste Bygninger. Carl XIII. stiftede 1811 for Foreningen en Orden. - Banquerotteurer straffes haardt i Sverrig. Bedragerske maa lade deres Navn opslaae paa Gabestokken. Selv uforskyldte tør kun, indtil de have faaet deres Bo til fri Raadighed, gaae i Kirke. Letsindige Fallenter komme sex Maaneder indtil to Aar i Gjeldsarresten. - Garnisonen, bestaaende af 30004000 Mand, ligger i Caserner, men hvilket, foruden den moralske Skade, ogsaa forøger Dødeligheden. - Sverrigs Handel concentrerer sig især til Stockholm. Det havde allene i Aaret 1818 248 Skibe med 21556 Læster, den den tredie Deel og derover af hele Rigets, thi dette talte 944 Skibe med 61,707 Læster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Her findes alle Sorter Fabriker, og Silkefabriker her allene, Passivhandelen overstiger vel Udførslen, og derfor kan Coursen ikke forbedre sig meget. Man lever her billigere end i alle andre store Stæder. (Det maa have været 1817, nu skal Levemaaden være i det mindste ligesaa kostbar som i Kjøbenhavn.) Det svenske 1786 stiftede Academie for fædrenelandsk Digtekonst og Sprog uddeler aarligen tre Priser, for ligesaa mange Opgaver, af 26, 10 Ducater og en Sølv Medaille. Dets første Priis vandt Gustav III. for en Tale paa General Torstensohn, uden at Nogen (saa siger man?) formodede, at han var Forfatteren dertil. – Forf. besøgte ogsaa Upsala og det berømte Sigtung, Odins gamle Sæde, et nu kun fattigt Sted, med neppe 400 Jndbyggere. Upsalg har kun 4500 Jndbyggere, foruden de til Academiet hørende Personer, som beløbe sig til henved 1800. J Aaret 1819 studerede her ikke færre end 1386, af hvilke imidlertid en Fjerdepart var Sønner af Geistlige, og mange Officerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-11-01
Forfatteren forsikkrer, at Napoleons Moder var meget imod denne Henrettelse, og forsøgte, som en Undtagelse fra Reglen, at gjøre sin moderlige Ret gjeldende, for at afværge denne Handling, forestillende ham, at man skylder sine Forældres Raad Agtelse; men Napoleon skal uvilligen have svaret: "jeg har ingen Forældre, jeg har fødet mig selv."Hr. Bergasse i Rom har fuldendt Thorvaldsens Portrait. Den Skik, at tage Hatten af, eller være ubedækket, er endnu ikke 350 Aar gammel. De Franske fra 1489 under Carl VIII. blottede, naar de talte med en Fornem, deres Hoved kun i det Øjeblik, de talte til ham, og bedækkede det strax igien. Blandt Venner og Bekjendter, blottede man det aldeles ikke, men løftede kun Bedækningen lidt i Veiret. De høie Statsembedsmænd bleve for Kongen altid staaende bedækkede, undtagen, naar de talte til ham. Ved Taflet blottede man Hovedet, saasnart Kongen drak, førend og efter det skeete. Kun Huusbetjenterne gik ubedækkede og uden Kaaber. Karl VIII. befandt sig engang i Neapel, og da de adelige Herrer bleve staaende ubedækkede for ham, bad han dem, at være bedækkede; men de svarede, at de vilde være ligesaa artige, som Adelen i Frankrig. Fra den Tid af blev det Skik, at være ubedækket i Nærværelsen af Personer af høiere Rang.