Berlingske Tidende, 1794-12-22
Paris, den 30te November. Efterat Freron har bragt den Deputerte Carrier for Revelutionsretten og sat billand de Varennes Collot d Herbeis, og Barrere offentlig i Gadestokken, tager han nu fat paa Cambon. J et af de sidste Blade af hans Folketaler har han sammenlignet Aaret 1709 med en Maaned af Cambons Forvaltning. Paa den Tid, siger han, var Frankrig allerede svækket ved en lang Krig, og maatte endnu forsvare sig mod det hele forbundne Europa. Ludvig den 14de havde ved sin tiltagende Alder ikke længer Kraft til fuldkommen at bestyre sine Financer. Man maatte underholde talrige Armeer, og efter mange blodig Nederlag ofte rekrutere dem. En streng Vinter ødelagde desuden Landet, og nødte Regieringen til utallige Opofrelser; og dog beløb dette Aars hele Udgivt sig efter den af Ministeren Desmarats anstillede Beregning ikke over 240 Millioner 637047 Livrer i Penge. Naar man nu antager, siger firecon, at en Mark Sølv da udgjorde 26 Liveer, saa beløb Udgivterne sig ikke over 481 Millioner J forrige Aar derimod var en Maaned, da de overordentlige Udgivter beløb sig til 450 Millioner, hvortil Cambon endnu regner 48 Millioner for de sædvanlige Udgivter, hvilket altsaa tilsammen udgjorde 498 Millioner. Følgelig har en eneste Maaned af Cambons oeconomiske Forvaltning kostet meer, end den ministerielle Forvaltning i det hele Aar 1709. Cambon har anmeldt, at det afvigte Aar har i overordentlige Udgivter for Krigen kostet 2 Milliarder 200 Millioner. Antager man nu ogsaa, at ingen anden Forvaltning har havt en overordentlig Udgivt, saae maae man dog dertil regne de sædvanlige Udgivter, som ved et Decret ere blevne fastsatte til 48 Mitioner Maanedlig. Disse beløbe sig aarlig til 576 Millioner Lierer; altsaa den hele Udgivet for forrige Aar til 2776 Mil. lioner Livrer; det er omtrent 6 Gange Udgivterne for Aaret 1709, og dog levede i forrige Aar de seierrige franske Armeer den største Deel af Felttoget i Fiendens Land og paa hans Bekostning. J disse Dage blev af Revolutions=Tribnaaler afgjort en Proces, som formedelst fin comiske Beskaffenhed opvakte megen Latter. Anledningen til denne Proces var følgende: En vis Vauffe, et ungt Menneske paa 24 Aar, forhen Kok og siden Volenteur ved en Bataillon af den første Reqvisition, var afreist fra Paris, for at begive sig til sin Bataillon. Da han var ankommen til Blois med en af fine Kammerater, havde han ikke en Skilling meer i Lommen, og dog meget Appetit. Veien til hans Bataillon var endnu lang, og Hungeren trykkende. Han faldt derfor paa det Jndfald, hos nogle Folk at udgive sig for en Folkerepræsentant, og bilde andre ind, at han var afsendt fra Paris med en hemmelig Commission. Saaledes reiste han igiennem nogle Landsbyer, og i de 2 Dage, medens hans Folkerepræsentation var de, aad og brak han tilstrækkelig. Hvor han komhen aav han Folket det gladeste Haab, i det han lovede Mænd og Enker Gratificationer, andre deres Slægtningers Løgladelse, og andre Ophøielse til Bataillons Chefers eller andre Poster. Derhos tilbød han sig overalt at betale med rede Penge; men enhver afslog det og bevartede ham paa det bid ste, saasom man ansaae sig lykkelig, at kunne herbergere en saa brav Folkerepræsentant. Paa et Sted var et Sviin sat i Reqvisitien, i Kraft af sin Autoritet befalede Vaussy, at man kunde slagte Svinet, og han vilde lade Polsen smage sig ret vel, men har blev Dagen efter arrestere. Da det blev beviist, at Vausse ikke var nogen Contre Revolutionist, men en lystig Person, som kun havde ophøiet sig selv til Kolkerepræsentant for at hiemsøge Folk, frikiendte Revolutionstribunalet ham for Klagen, men dømte ham dog til tre Maaneders Fængsel og en Pengestraf af 15 Livrer, for at vedlige holde National=Repræsentationens Agtelse.