Berlingske Tidende, 1768-11-01
Fortsættelse af de Svenske Rigsdags=Tidender 1765. fordanskede: (See Sept. Maaneds Tidende 1768.) Slutning af Kiendelsen over Herredshøvding Samme Brandt Tornessons Besværinger imod Giæstgiver Truels Holmbeck m. fl. J Henseende til alt dette, og i Betragtning af at al Tillid til Gienklage, (Reconvention) som en Beskyttelse imod Jldesindedes overmodige Antastelser, hvilken Lovene forsikre enhver ærlig Mand, har fra Begyndelsen af været Herredshøvding Brandt aldeles betaget, have Rigets Stænder hverken af Retviished eller Loven fundet nogen Anledning til, at bemeldte Herredshørding, efterat han ved mange Undersøgninger er befunden ligesaa uskyldig som falskelig angivet, burde da være forbundet til at staae en saa lovfældt, og under Leyde stædet Angiver til Gienmæle; hvorfor, og efterdi det er fornødent og billigt, at en anklaget Embedsmand og Dommer, som befindes at være uskyldig antastet og forfulgt, bør ligesaavel nyde lovlig Forsvar og Beskyttelse, som den, der med Skæl kan overbevises at have forvaltet sit Embede imod Eed og Samvittighed, derfor bør lovlig ansees og straffes, paa det og at Rettergangen maa uforkrænket haandhæves saadan, som Rigets Love den foreskrive, men ikke misbruges til Exempel for lovstridige Forsøger imod Undersaatternes Frihed, Velfærd og Eiendom, saa have Rigets Stænders ikke kunnet ansee den Aar 1763 sidst holdt. Jnquisition, som foranstaltet imod Justice=Cancellerens den 6te Decbr. 1762 til Hs. K. M. indgivne mærkelige Betænkende, og udstrakt over den egentlige Aar 1756 paastævnte Materie, anderledes, end at være anbefalet og fortsat paa ulovlig Grund; eragtende derfor billigt, at Herredshøvding Brandt Tørnesson bør, uden Henseende til, eller videre Undersøgning af alt hvad som har forekommet ved samme nu ophævede Jnquisition, udi alle Deele beholdes ved den retmæssige Frikiendelse, som han udi oftemeldte Hof=Rettens Dom af 23de Novbr. 1761 har erholdet," og det saa meget mere, som Hs. K. M. har anseet de af Advocat FiscaMorath udi en eneste Omstændighed af samme Dom førte Besværinger, at være saa lidet betydelige, at de ikke ere vorden som Aarsag inddragne udi Hs. Msts. den 23de Febr. 1763 udfærdigede naadige Resolution til den sidste Undersøgning, ligesom de ey heller i sig selv have indholdet andet, end nogen formeentlig Ansvar for en af Herredshøvdingen i hans District udfærdiget Kundgiørelse, om Orden ved Stervboders Registering inden den i Loven foreskrevne Tid, hvorover ingen som det kunne angaae, eller derved paa nogen Maade kunne være fornærmet, har ført mindste Klage, men Hof=Retten, udi sin Doms Afsigt derom, saavelsom i de øvrige Angivelses Puncter, har anført gyldige Grund til Herredshøvdingens Frikiendelse endog i den Post. - Videre have Rigets Stænder sig forbeholdet, i Besynderlighed underdanig at udlade sig, hvad Herredshøvding Brandt, som den der, i Følge den K. Hof=Rettes Dom, har tilbørlig og upaaklagelig opvartet og forvaltet sit Embede, men er alligevel paa forbemeldte Maade vorden uskyldig angrebet, og underkastet mange Aars Forfølgelse, maa derfor erholde til Opretning, i Mangel af Erstatning hos hans uformuende Angiver." - Jmidlertid have Rigets Stænder i Underdanighed begiæret hos H. K. M. at det maatte behage Hs. M. i Naade at betyde Sin og Rigets Gotha Hof Ret hvad Rigets Stænder som ovenmeldt have besluttet, med hossøyet befaling, at den, i Henseende til Giæstgiver Truels Holmbecks forvirkede Leyde, foranstalter den Straffes Fuldbrydelse, som han ved bemeldte Hof=Rettens, Lovs Kraft vundende Dom er idømt."S. D. Rigets Stænders Begjæring til Kongen, at Commerce=Collegii Forbud af 15de Julii 1765, imod at udføre friske og blodsaltede Sild fra Gotheborgs og BohuusLehns Skærgaarder, maatte i Henseende til inderigs Kiøbere ophæves a. (See Uge=Tidenden af 8de Novbr. 1765. No. 89.) Den Den 1ste October. Hs. K. M. har i Naade behaget at tilstille Secrete Utskottet Underretning angaaende de Anstalter, som siden sidste Rigsdag ere gjorte, til at befordre det ved 1756 Aars Rigsdag i Underdanighed gjorte Forslag, at sætte Baadsmands=Roteringen paa Gottland, Øland og Kland paa samme Fod, som den fra ældre Tider har været i Blekingen og Sødermøre. - Dette Forslag har SecreteUtskottet anseet at være meget magtpaaliggende og nyttigt, men saasom Folke=Mangelen paa benævnte Øer for nærværende Tid skulle giøre dets Jværksættelse noget besværlig fo Almuen, saasom Stats=Værkets blottede Tilstand ey heller taaler at undvære saa betydelig en Sum, som udfordredes til denne Kron=Renternes Jnddeeling; saa har Secrete Ut skottet erklæret sig at være af den underdanige Tanke, at dette Forslags Jværksættelse maa indtil videre udsættes. S. D. Under værende Rigsdag have Stæderne Malm, og Skaner, ved deres Rigsdags Fuldmægtiger, ført Besværing over Hs. K. Msts. naadige Resolution af 10de Febr. og 12te Novbr. 1761, hvorved dem er vorden afslaget, at kunne i Steden for ordinaire Baadsmænd erlegge den sædvanlige Vacance-Afgift, 30 Daler Silsmt. for hvert Nummer, overeenstemmende med Hs. K. Msts. naadige Brev af 26de Martii 1748. - Uagtet nu at disse Steder, siden høystbemeldte Brev af 1748 udkom, have selv ved den holdte General=Mønstring Aar 1753 begiært, at maatte udreede Baadsmænd, og saaledes unddraget sig fra den ommeldte Afgift; i hvilken Henseende Secrete Utskottet har fundet ovenmeldte Hs. K. Msts. naadige Resolution at være grundet paa Stædernes egen Vedtagelse, den Hs. K. M. har anseet ikke at bør staae i deres Magt at forandre efter egen Beqvemmelighed; saa dog, og da det ikke kan nægtes, at jo benævnte Stæder, ved det de saaledes have paataget sig, have nu i nogle Aar baaret en tungere Byrde end de andre Stæder, Riget, har Secrete Utskottet eragtet at stemme overeens med Billighed og med det K. Breb af 1748, at meerbemeldte Stæder Malmøe og Skanør vorde, paa samme Maade som de øvrige Stæder i Riget, og saa længe ikke med dem i Almindelighed vedtages nogen anden Jndretning, befriede fra Baadsmænds Anskaffelse og Recrutering, samt derimod at erlegge den paabudne Vacance-Afgift.