Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-05-08
Den Vest-Siællandske Avis eller: Slagelse. Ugeblad. den uden og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den 8. Mai 1830. 16de Aar. med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Koralklipper. Man har længe troet, at Koralklipperne, som staae paa Bunden i Havet, hørte til Planteriget; men siden er det blevet beviist, at disse uhyre Masser frembringes af et vist Slags Polyper. Endeel af England ligger paa en Grundvold af dette Slags Klipper, da man finder fossile Koraller i nogle af de Klipper, som ligge afsides fra Landet. Ligeledes have en Mængde af Øerne imellem Vendecirclen Koralbanker til deres Grundvold. Den Orden og Regelmæssighed, hvormed disse forunderlige Masser af et saa solid Material er opført, og den tilsyneladende Svaghed ved det Middel, som Naturen betiener. sig af for her at opnaae sit Formaal, er ligesaa forunderligt, som den umaadelige Mængde af dette Slags Klipper, som man har opdaget. Det sydlige Ocean indeholder flere tusinde af disse Øer, især det Jndiske Archipel og rundt omkring Nyholland, som ere frembragte af forskiellige Polyparter. Den Hurtighed, hvormed disse Dyr arbeide, er ganske utrolig; man finder dem store Masser paa Steder, hvor man tilforn slet ikke mærkede noget til dem, og Seilladsen paa de Have, hvor disse Dyr findes i Mængde, bliver bestandig vanskeligere, formedelst den uendelige Mængde af Koralbanker, som overalt reiser sig i Veiret og med Tiden ville danne nye Øe grupper og maaskee store Fastlande. (Hvor Guddommen dog kan opnaae store Formaal ved smaae Hielpemidler. Hvor Alting dog forandres ved stille og virksomme Naturkræfter. Hvortil ere vel vi Mennesker Redskaberne i den Almægtiges Haand?) Disse Banker ere oventil flade og hæve sig lodrette i Veiret. Søeofficere, som ere komne nær til dem, og som vilde kaste Ankerne ud i en ringe Afstand fra deres Bredder, kunde ikke finde nogen Grund i en Dybde af 500 Favne. Det er forunderligt at tænke paa, at saadanne Smaaedyr, som staae paa det sidste Trin af Dyreriget, kunne have været Midlerne til at give Jordens Overflade sin nærværende Skikkelse. (Det er en afgjort Sandhed, at det umaadelige Ocean har eengang bedækket Kloden, at Havets Beboere i Arter af forskjellig Skikkelse fra de nulevende have boet paa den før Landets Dyr, og at der har været engang ganske andre Landdyr til end de, som nu existere. Har det da været en Bestemmelse, som er bleven anviist Havets ældste Beboere, at bygge endeel af Jordskorpen til en Boelig for Slægterne af Landets fuldkomnere Beborre, som igien efter Aartusinders Forløb skulle afløses af nye Slægter af levende Væsner Hvilke underfulde Blikke for Eftertanken og forJndbildningskraften aabner ikke Jordens Skiød, og de utallige Dokumenter den indeholder fra den forsvundne Fortid?) Saasnart Toppen af en Koralbanke naaer Vandets Overflade og kan blive tør under Ebben, saa holde Polyperne op med at bygge; men Klippen bliver da bedækket med et tykt Lag af Fragmenter af Conchylier og Koraller, som blive snart calcinerede af Solens Hede og forbundet med Sand, som trænger ind imellem det, hvorved det dannes en fast Masse, som er saa høi, at den ikke kan oversvømmes af den høieste Flod; den ne forhøies efterhaanden mere ved nye Tilsætninger, Levninger af døde Sødyr, som blande sig med det opdyngede Sand og tilveiebringe et Slags Jordbund, hvori de Frøekorn, som bringes dertil af Vinden eller af Bølgerne, slaae deres Rødder og forvandle Klippens hvide og glatte Overflade til en grøn Bedækning. Træestammer, som rive sig løs fra Naborgerne og Fastlandene ved Flodernes Oversvømmelse, strande tilsidst paa disse fierne Bredder og bringe Smaaedyr med, f. Ex. Fiirbeen eller Jnsecter, og disse blive da de første Beboere af disse Øer. Vandfugle, som lokkes af de Planter, som begynde at voxe paa Øerne, bygge der deres Reder, og Trækfugle, som komme ud af deres sædvanlige Vei, søge der en Tilflugt. Naar Jordbunden er først blevet begroet med Urter og Træer, og Naturens Værk har opnaaet sin Fuldkommenhed, da kom meer endelig Mennesket tilsidst, bygger der sin Hytte og tager denne lille nye Verden i Besiddelse. (Naturen tager den samme Gang i sine Udviklinger, som den første af Moses Bøger lærer os at Skaberen betiente sig af for at omdanne Jorden. Capitain Flinders har paa sine Reiser til Australien anstillet mange Jagttagelser, over disse forunderlige Øer og denne zoologiske Architektur, han bemærket hvor det er forunderligt at see hvorledes disse Polypper besidde den Jnstinct, at bygge Mure, som staae lodret i Veiret imod den Kant, hvorfra Vinden hyppigst blæser og som siden tiene til en Beskyttelse for den flittige Colonie. Man kan see hvorledes en Kokosnød kan undertiden komme drivende i Havet og naar den naaer til Bredderne af Øen og kastes ved Stormen op paa den, saa slaaer den Rødder derpaa og efterhaanden udbreder sig en Palmeskov over den, hvilke Skove sees almindeligen paa de utallige Øer, som findes i Sydhavet. J disse Skove og i Buskene neden under dem sees en utallig Mængde af Papagier, Duer og andre Fugle, hvilke vel ogsaa ved deres Excrementer have bragt mangen et Plantefrøe dertil og have befordret Øernes Cultur. – Saaledes udvikler sig Naturen bestandig, saaledes forskiønner sig bestandig Verden ved de virkende Kræfter, som Skaberen har nedlagt i dens Skiød. Den røde Snee i de nordlige Regioner.