Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-12-06
Beskrivelse over Kierteminde Kiøbstæd. Kierteminde ligger Nord=Ost paa Fyens Land ved en stor Fiord imellem Bierge=Herred og Hindsholm paa Odense Amtes Grund, men under Nyeborg Amt 2 og en halv Miil Nord=Ost fra Odense, og 2 og en fierdedeel Miil Nord=Vest fra Nyborg. Navnet meenes at være kommen af Kiert og Minde, det er: Munding eller Søe gabs Jndløb og Udløb fra og til Havet, saasom Stedet tilforn har været Odense Byes Losse= og Lade=Plads, men den retteste Derivation af Navnet kan man slutte af et gammel Pergaments Brev, udgivet af Kong Erich Pommerano 1413 til Stadfæstelse paa forrige Kongers Breve, Byens Segl er et stort Skib, og om Randen Kiertingemindense Sigillum 1499, hvoraf sluttes at Byens Navn har sit Udspring af Kiertinge, en Bye i Kiølstrup Sogn, som ligger tre fierding Vei fra Byen, og Minde efter den gode Havn. Andre hentyde Navnet til en Kierte eller Kerte, saa kaldes i Jylland en Lysestage, maaskee af det tydske Ord Kar ze, og da maatte Meeningen være, at man fordum hei havde holdt et Lysetaarn med Nat=Jld eller Blus, som Advarsel for de Søefarende. Dersom saadant har havt Sted, da erindrer det tillige en Sag, som af vissere Grunde er vel bekiendt, nemlig: Byens langt større Næring af Seillads eller Skibsfart forrige Tider. J. J. Pontanus kalder den paa. 722. egregium & portu oportunum civitatem; c: en ypperlig Bye med en beqvem Havn. Byens første Privilegier er givet af givet af Kong Erich, Pommerano 1413, af Kong Christopher I. 1441, og at Kong Christian l. 1460. J disse Privilegier nævnes ikke Borgemester og Raad, men allene Borgere og Meenighed i Kierteminde, men i Kong Hanses Privilegier 1484. nævnes Borgemester og Raad: af Kong Christian H. Privilegier 1516, findes udtrykkelig, at de har deres egen Ret, ligesom de i Odense. Deres Byefred skulle strække sig fra Boesbek Vesten paa indtil Liungs Led, og paa den anden Bek over Sundet, indtil det gravede Dige Synden for Sundet. Jtem alle ulovlige Havne imellem Knuds=Hoved, og Fyens=Hoved skulle afskaffes. Kong Christopher IIl. Brev af 1441 tillader Byen at holde hver Onsdag et Torv, som næstboende Bønder skulde søge. Kong Christians I. Brev af 1460 giver Borgerne fri Græsning i Veile=Vang. Kong Christian H. Brev 1516, paa en Skieppe Korn af hver Bonde i Bierge=Herred paa Hindsholm til Broens Vedligeholdelse, item og Bropenge af alle, som skibe Korn ud. Christian H. Brev 1580, paa Kronens Eiendom Gedskov. Byens Gader ere: 1) Langegaden, som er den beste, 2) Strandgaden, som ikke er saa meget bebygt, men har ved Strandan tre store Gaarde, hvoraf en er Grundmuret; tre Tvergader, nemlig: 3) Vestergaden ikke gandske bebygt; 4) Præstegaden og Ramsherred. 5) Søndergade, 6) Sønderstræde, Hindsholms Port, Munkebroe Port, Langebroe=Port. Huuse og Gaarde 172, assecureret for 35700 Ridlr. foruden de publiqve Bygninger. Byen har fordum været i god Stand og formuende, men tvende Ting har været Aarsag til Byens nærværende slette Tilstand, nemlig: 1659, da Admiral Renter anførte den Hollandske Flode, og de Svendske skulle udjages af Byen, maatte han lade den beskyde med Bomber og Kugler for at giøre Landgang med 1800 Ryttere og Infanterie af 600 Danske og 2800 Tydske under Feldt Marschal Schacks Commando; derefter gik Batallien for sig ved Nyborg, hvorved den Svenske Armee blev ødelagt. Men ved denne Landgang blev 47 Gaarde der i Byen ødelagt og opbrændt, samt Skibs=Broen og nogle Skibe, hvilken Skade blev vurderet for 243 3 Slette Daler. Den anden Anledning til Byens Aftagelse var : at 1680 blev Havnen ved Stege eller Stige Strand opdaget af en Hollænder, som ved Storm blev dreven derind, men slap lykkelig igiennem Grundene, hvorved han viiste andre den Vei, som Nøden havde lært ham. Nogle vil ikke tilstaae ham Æren af denne Opdagelse, men hvorom alting er, da blev dette unægtelig Gavn til Skade og Nærings Afgang for Kierteminde, siden Odense Kiøbmænd nu tage deres Vahre fra Stige=Strand, i steden for de tilforn førte samme fra Kierminde til Odense, hvilket har forvoldet, at denne Bye meget har aftaget, og endnu daglig aftager. Kirken er bygt 1476 St. Laurentio til Ære, Taarnet er uanseelig, med et lidet Spiir paa den østre Ende af Kirken, deri er tre Klokker fra 1419, 1447, og 1699, samt et Sejerverk fra 1752. Altertavlen er af smuk Billedhugger=Arbeide, givet af Landsdommer og Borgemester Burenæi Enke 1675; Lysestagerne 1516 af Borgemester Ber. P. Val. Schinkel. En stor og to mindre Sølv Kalk og Disk, en sølv Eske, en sølv forgyldt Kande og Eske givet af Aage Pedersen Syv, og Barba fra Rentz 1721, De gav og det Fløiels Alter=Tøi med Galoner. Jern=Værket og Communion=Bænken er bekostet af Kiøbmand Thomas Jacobsen 1712. Chorets Indhegning af Borgemester Johan Glysing 1694.