JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Da Forsamlingen havde hørt Prof. Clausens omstændelige Motivering af denne vigtige Sag, vedtog den eenstemmig, at henvise disse Forslag til en Comitee, der kom til at bestaae af Biskop Mynster (53), Prof. Bang (51) og Clausen. 49), Proprietair Tutein (38) og Assessor Algreen Ussing (36 St.) Agent Bruun oplæste derefter sit Andragende fra endeel Borgere i Assens, om en Reform i Skolevæsenet. Dette sidste Andragende blev afviist med 46 Stemmer mod 6. Sextende Møde. Præsidenten anmeldte følgende Andragender: 70) Godseier C. Neergaard fra endeel af Universitetsgodsets Arvefæstere angaaende deres Afgifter. 71) Asses for Algreen Ussing. Petition fra nogle af Hovedstadens Handelshuse angaaende Godtgjørelse for nogle engelske Condemnationer. 72) Samme. Petition fra Borgerrepræsentanterne og flere Borgere i Randers, ialt 350, om Skattebevillingsret. Den kongelige Commissarius meddeelte Forsamlingen Kongens Svar paa den indgivne Adresse. Derefter foredrog den kongelige Commissarius Udkast til en Placat for Kongeriget Danmark angaaende Jndførselstolden paa Kobberplader, Bolte og Søm til Skibsforhudning, samt for Forhudningsplader, Bolte og Søm af Patent=Messing eller andre Metal-Compositioner. Comitee: Etatsraad Hvidt (56) Grosserer H. P. Hansen (54), Agent Bruun (54) Agent. Voigt (52) og Kjøbmand K. Sidenius (50 St.) Sagen betræffende Udkast til en Placat for Island angaaende Udvidelse for Udpantningsretten, foretoges til endelig Behandling. En af Comiteen foreslaaet Jndstilling, blev med 54 Stemmer mod 6 antaget, hvorefter Sagen angaaende Udkast til en Anordning om nødvendig Appel i criminelle Sager, blev foretaget til foreløbig Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Jndenlandske Efterretninger. Om kort Tid vil man i Kbh. ikke meere møde nogen Skeeløiet, saa flittigt bruges nu den radicale Cuur, som Licent. Melchior har indført hos os. Flere Læger have adopteret den og gjort heldig Brug deraf, iblandt Andre Dr. Djørup og Starcke, hvilken Sidste tidligere er bekjendt for sine Klumpfodseure. Øiecuren bestaaer i, at der gjøres et Jndsnit ved Øiekrogen, med en Pincet fremtrækkes derefter Øiescenen, som derpaa over klippes eller skjæres. Hele Operationen varer kun et Par Minuter og gjør ikke meget ondt. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Til Lægeverdenens Nyheder hører det ogsaa at den bekjendte Mad. Lassen i Nyboder, der curerede for al udvortes Sygdom, har faaet en Efterfølgerske i en Mad. Jensen, der med kgl. Tilladelse har nedsat sig som Doctorske i Lyngbye, og nu trækker en Mængde Syge dertil. Hun skal især være heldig med Gigtpatienter. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
J Onsdags besøgte Thorvaldsen og Steffens de Stænderdeputerede i Roeskilde, hvor disse vore berømte Landsmænd med megen Hjertelighed bleve modtagne. Samme Dag bivaanede de en smukt arrangeret Kirkeconcert, og Dagen efter vare de af de Deputerede inviterede til et festligt Middagsmaaltid paa Palaiet. (S. Bl.) Paa Als og i Sundevit er underskreven, en Takadresse til H. M. Kongen for Forordningen om Jndførelsen af det danske Sprog som Retsprog paa de Steder, hvor det, som der, er Folkesproget. Denne Adresse vil vorde overrakt Kongen under hans Ophold paa Augustenborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
J Helsingørs Avis hedder det: Ved Beretningerne i de vedkommende Aviser om Deres Majestæters Ophold i Thisted og Lemvig finde vi ei. andet at bemærke, end at Fuldstændigheden i disse Relationer er noget vel utreret. Til denne Feil forfalder man iøvrigt let, naar man ei vil støde nogen af dem, der forestaae eller deeltage i de forskjellige Hengivenheds-Yttringer, og som i deres Fordringer paa at see disse omtalte turde være langt mere nøieseende end selve dem, der bringes Hyldest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
En Hr. N. N. i Kjøbenhavnsposten antager det for at være hensigtsmæssigt, at der offentligt ansattes en Mand (man nævner ham Agerdyrkningsminister eller Andet), der forbandt practisk Jndsigt i Landvæsenet med øvrig fornøden Duelighed, og hvis Bestemmelse var at hellige sine Kræfter udeelte til at virke for Forbedringer i det practiske Agerbrug og i Forbindelse dermed staaende Foranstaltninger, idet han kunde disponere over de behørige Midler og var forpligtet til at gjøre offentlig Regnskab for sin Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Skattebevillingsret – hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn – er nu den almindelige Conversationsgjenstand, og hvorvidt vi kunne vente den. Om det Sidste troer jeg nu ikke, at man behøver at bryde Hovedet længe, thi i Kongens Svar paa Adressen har han sagt det, saa tydeligt som det vel kan siges, at han ikke indlader sig derpaa. Dette er tilvisse meget at beklage, men Alt vel overveiet, indseer jeg dog virkelig ikke, at der for Tiden er Noget at gjøre ved Sagen. Man vil have Retten overdragen til de tre forenede Stænderforsamlinger; men hvor kan man dog forlange det? Har man da reent glemt, hvor uvenligt et Sindelag den sidste slesvigske Stænderforsamling i de to stedfundne Møder har lagt for Dagen mod Danmark. Har man glemt, hvorledes der blev ringet med Stormklokken over hele Hertugdømmet – og jeg veed med Vished, at det var ingen fingeret Allarm – fordi Trykkefrihedsselskabet udgav et Kort, hvis Titel kunde misforstaaes, Og nu mener man, at kunne lokke Slesvigerne med Skattebevillingsret? Nei, dertil er endnu den slesvigholsteenske Aand meget for mægtig blandt Adelen og i Stæderne, dertil er Bonden endnu for ligegyldig og for ængstelig; han har med Modermælken indsuget Fordomme mod danske Love og danske Jndretninger – og det tildeels ikke uden Grund – og det veed Enhver, at Generationer kunne komme og gaae, inden Bondens Fordomme forsvinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Nordslesvigeren er gunstigere stemt for Danmark end han har været, men man forelægge ham det Spørgsmaal, om han ønsker en Jndlemmelse i Danmark, og af Ti ville sikkert de Ni svare Nei. For Tiden maa derfor ethvert Forsøg paa at sammensmelte den slesvigske med de to danske Stænderforsamlinger ikke alene ansees for uklogt, men endogsaa for ugjørligt, og uden en saadan Forening er dog atter Skattebevillingsret utænkelig. Hvad der absolut maa gaae forud for Skattebevillings retten, er en klar og bestemt Ordnen af de tre danske Statsdeles indbyrdes Forhold til hverandre og det turde være et Spørgsmaal, hvorvidt det vilde være god Politik af Regjeringen at gribe virksom ind i disse Forhold paa en Tid, hvor Gemytterne ere komne i en i uendelige Tider ukjendt Gjerning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Den tidligere i Bladene omtalte Franskmand der lever i Kbh., fordi hans 40,000 Francs aarlig ikke kunne forslaae i Paris, vedbliver at føre et originalt ugeneert Liv. Forleden gjorde han et Bal, som i Elegance overgik Alt hvad man i Kbh. har seet hos Privatfolk, men dertil var kun inviteret alle Byens saakaldte galante Damer. Hver Formiddag regalerer han Nabolaget med en larmende Solo paa Posthorn, trækker altid gjennem Gaderne med et stort Kobbel Hunde, og fandt forleden for godt paa Gaden at indlade sig i et angenemt Slagsmaal med en Urtekræmmersvend, kort sagt: hans Originalitet er til stor Moerskab for Publicum. (Aarh. Av.) Da man jo snart skal kunne vente Marqvien af Watterford hertil, saa vil altsaa Kbh. komme til at rumme de to første Galinger i Europa indenfor sine Volde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Toldindtægterne tiltage i Slesvig Holsteen over al Forventning. Saaledes overstiger alene ved Eckernforde Toldsted Jndtægten fra Nytaar til St. Hansdag f. Aars Jndtægt i samme Tidsrum med 5000 Rbd. Undet 8de de er Justitsraad og Casserer i Statsgjældskassen i Rendsborg, J. H. Carstens, udnævnt til virkelig Etatsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Den i Aalborg Avis, meddeelte Efterretning om Ole Kollerøds Overfald paa Pastor Visbye er saa aldeles ugrundet, at Pastor V., dengang Efterretningen meddeeltes, ikke engang havde (Meddeelt) talt med Kollerød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Udenlandske Efterretninger. England. Lord Palmerston har nu i Underhuset givet Efterretning om sin Politik med Hensyn til Orienten, en Efterretning, der af de ministerielle Blade roses overordentlig, medens endnu hele den øvrige Presse eenstemmig erklærer, at England ikke bør bryde Forbundet med Frankrig, da den europæiske Fred kun kan sikkres naar disse to Magter ere enige, en Anskuelse som og Hertugen af Wellington har udtalt. Anledningen til at Lord Palmerston maatte erklære sig, var at Hume foreslog, at Underhuset skulde sende Dronningen en Adresse, hvori det androg paa, at den oftomtalte Tractat blev fremlagt. Hertil bemærkede Lord Palmerston, at England ingensinde havde anerkjendt Mehemed Ali som Souverain, og at Opstanden i Syrien ikke var anskiftet af engelske Emissairer. Tractaten var endnu ikke ratificeret og kunde derfor ikke forelægges Parlamentet, men han tvivlede aldeles ikke paa at de Magter, der havde afsluttet den og vilde ratificere den. Han nægtede paa det bestemteste, at man havde til Hensigt at afbryde det venskabelige Forhold med Frankrig, og skjøndt han indrømmede, at der nu fandt en Meningsforskjellighed Sted, nægtede han dog, at man for Frankrig havde lagt noget Dølgsmaal paa de stedfundne Underhandlinger, og sluttelig erklærede han, at han var overbeviist om, naar den omhandlede Tractat blev offentliggjort, vilde den overbevise ikke blot England, men hele Europa om, at den fulgte Politik var den bedste til at ende de ulykkelige Scener i Levanten, som man nu jevnlig havde seet gjentagne. – Fra Asien har man flere Efterretninger, der dog ikke ere af Betydenhed. Saaledes hører man Jntet med Hensyn til Krigen med China, uden at tvende Transportskibe ere aldeles forgaaede. J det indre Asien er der nu som stedse Uroligheder, og da Rusland og England her bekæmpe hinanden med Jntriguer, mangle disse Begivenheder vel ikke forsaavidt Jnteresse, men Beretningerne om dem ere temmelig mystisk affattede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Frankrig. Uagtet de franske Blade endnu meget ivrigt beskjæftige sig med de orientalske Anliggender, og søge at gjendrive de bemærkninger, som de engelske Blade indeholde, saa begynde dog disse Anliggender at tabe Nyhedens Jnteresse, og efterat den Aar. første Hede har sat sig, begynder man at give fredeligere Tanker Rum, men uagtet man stoler paa, at Freden ikke vil blive forstyrret, vedbliver man dog i enhver Henseende at berede sig paa Krigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Paa Børsen, dette politiske Barometer, har Efterretningen og at Østerrig og Preussen har undertegnet Tractaten med England vakt endeel Sensation. - Til det rige Theema, som Orienten frembyder for de franske Blade, er endnu kommet et andet, der mere specielt angaaer Frankrig, skjøndt den Begivenhed, der omhandler, neppe vil have videre Jndflydelse. Den 6te dennes er nemlig Prinds Ludvig Napoleon (bekjendt af sit uheldige Forsøg i Strasburg) gaaen iland ved Boulogne i Spidsen af 56 i franske Officerers Uniformer klædte Personer, blandt hvilke man kjendte Grev Montholon, og Obersterne Vandrey, Parquin og Delaborde. Under Raabet "Leve Keiseren drog Hoben ind i Boulogne med Prindsen i Spidsen, og da de ankom til Kasernen, fortalte de Soldaterne at Ludvig Philip var afsat, og at hele Frankrig var staaet op for Keiser Ludvig Napoleon, hvorfor de opfordrede dem til at marschere med mod Paris. Soldaterne, der pludselig saae sig omringede af lutter Generalsuniformer, vare i Førstningen tvivlraadige, men da en Capitain kom til og raabte Kongen leve, kom Soldaterne atter til Befindelse, og efterat Prindsen havde skudt efter Capitainen og derved saaret en Soldat, trak han sig tilbage til Havnen, idet han uddeelte Penge og Proclamationer. Underpræfecten lod imidlertid Fredsforstyrrerne angribe, og da ingen understøttede dem, trak de sig tilbage, hvorefter Prindsen tilligemed Flere sprang i en Baad, for ved Hjælp af den at naae det Dampskib, hvormed han var ankommen. Baaden sank imidlertid og Prindsen maatte nu svømme ud til Dampskibet, medens der fra Landet blev skudt efter ham. Det franske Havnepolitiehavde imidlertid bemægtiget sig Dampskibet og Prindsen blev saaledes her taget til Fange, saa at efter 2 Timers Forløb var hele Revolutionsforsøget endt. Fra flere Sider paastaaer man, at Englænderne have opmuntret Prindsen til dette urimelige Forsøg, men efter andre Beretninger skal tvertimod det engelske Ministerium have underrettet den franske Regjering og hvad der vilde skee. Hvad Ludvig Philip denne Gang vil gjøre ved Prindsen, er det Spørgsmaal, der nu beskjæftiger Alle, men som ingen formaaer at besvare; thi atter at lade ham uden videre forlade Frankrig, seer man nu lader sig ikke vel gjøre. – Guizot har forladt London, men kun for at conferere med Ludvig Philip og Conseilspræsidenten Thiers. For sin Afreise skal han imidlertid have yttret, at det heller ikke denne Gang vilde komme til Krig. Thiers Underhandlinger med den nordamericanske Gesandt beskjæftige i en ikke ringe Grad den almindelige Opmærksomhed, og man antager almindeligt, at der handles om et nøie Forbund mellem disse to Magter, ogsaa mener man, at Frankrig har modtage de nordamericanske Fristaters Mægling i Striden med Buenos Ayres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Tyrkiet. J Constantinopel har det vakt almindelig Opsigt at alle Grækernes Boutikker ere blevne lukkede, og at det er tilkjendegivet Vedkommende, at de enten skulle forlade Byen og 8 Dage eller og blive Portens Undersaatter. Man søger forgiæves efter en Grund til denne Strænghed mod Kong Ottos Undersaatter. Blandt Grækerne har denne Bestemmelse naturligviis fremkaldt almindelig Misfornøielse, der forøges ved de hyppige Klager over, at de smukke Grækerpiger røves for at sælges til Seraillerne, og navnligen beskylder man Storviziren for, at han nylig skal have gjort sig skyldig i denne Forbrydelse, og da Barnets Moder tilligemed en græsk Præst bebreidede ham dette, bleve de mishandlede med Hug og Slag. Præsten fandt imidlertid Leilighed til at flygte, og det er nu paalagt Patriarchen at skaffe ham tilstede. Sagen er forebragt Sultanen og man er nu meget spændt paa at erfare Udfaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Handelsefterretninger. Christiania den 6te August. Kornpriserne ere de samme. Af ankomne Kornvarer er denne Uge betalt: for Erter 4 Spd., og for Havre 12 Mk.;men af disse 2 Kornsorter er fremdeles Mangel. – Med Trælastudskibningen er det nu smaat, og kun enkelte Skibe ligge hist og her paa Havnen og lade. Den har været i Aftagende hele Sommeren. - London den 3die August. Da Markedet idag atter var vel forsynet med engelsk Hvede, og Veiret fremdeles er skjønt, var det temmeligt trevent i Handelen. De bedste Qvaliteter opnaaede imidlertid sidste Mandags Priser, hvorimod de ringere i nogle Tilfælde solgtes c. 1s. pr. Otr. lavere. J fremmed frigjort Hvede gjordes næsten intet, og Priserne vare nominelt de samme som i Dag otte Dage. Eierne af Hvede under Laas synes ikke hidsige paa at sælge, og det var kun til enkelte Tilfælde at der kjøbtes til nedsat Priis. Der viste sig ikke meget Byg, og det lidet, der omsattes, var til de forrige Priser. – Siden i Fredags tilførtes en stor Deel Ladninger af fremmed Havre. Spørgsmaalet var ringe; men desuagtet kunde god Vare ikke kjøbes under sidste Mandags Priser. - Med Bønner vare vi vel forsynede, dog holdt sig de forrige Priser. - Erter vare knappe, og fuldkomment saa dyre som idag otte Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Nykjøbings Skibsliste fra 8de til 15de August 1840. Jndklarerede: Baadfører H. M. Schuth af Moltenorth fra Wordingborg med Pottetøi; Skipper J. Albertsen af Marstal, fra Holis med Muursteen; J Marqvardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; N. H. Christensen af Marstal, fra Christiania med Trælast; J. B. H. Kroman af og fra Marstal med Stykgods; P. C. Lyngs af og fra Kjøbenhavn med Bræder; P. C. Friis af Dragø, fra Kjøbenhavn, ledig; J. Jensen af og fra Nakskov, baglastet. Udklarerede: Skipper C. Hansen, af og til Marstal med Brænde; C. S. Gram af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Baadfører H. M. Schuth af Moltenorth, til Nysted, med Pottetøi; J. B. H. Kromann af Marstal, til Bandholm, baglastet; P. C. Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; H. Gotfred af Nykjøbing, paa Fiskeri i Beltet; J. Albertsen, af og til Marstal, baglastet; P. C. Friis af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; J. Jensen af og til Nakskov med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
AVERTISSEMENTS. Et Huus beliggende i store Kirkestræde i Nykjøbing anvises til Salg af R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Paketfart. Formedelst indtrufne Forhindringer afseiFler Undertegnede først til Kjøbenhavn Mandagen den 24de førstkommende. Fragtgods modtages og Passagerer anmeldes indtil Løverdag. Middag den 22de J. Margnardt. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 186 8de Sigteflorer i alle Fiinheder, af udmærket Godhed bekommes til bestemte og billige Priser hos Th. Høyer i Kjøbenhavn, Østergade No. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Kartoffel=Meel a 10 s. Pd. kan faaes hos R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Løverdagen den 5te September førstkommende Kl. 9 Formiddag bliver paa undertegnede Skifteforvalters Contoir afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Jens Jensen Skræder af Horslunde; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten 21 April 1824, bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup den 11te August 1840. P. C. Letzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Onsdagen den 9de September førstkommende Kl. 9 Formiddag bliver paa undertegnede Skifteforvalters Contoir afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Gaardmand Hans Jensen Skafte af Horslunde; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten 21 April 1824 til Efterretning for alle Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup den 11te August 1840. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderi kunne, 708 Rbd. 53 1/2 s. erholdes til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed naar man derom henvender sig til Undertegnede. Nykjøbing den 10de Aug. 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Auction. Torsdag den 20de August førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Dhrr. Puggaard & Hage ved offentlig Auction bortsælge 213 Sække fiin Brazil=Caffe, og et Parti røde og hvide Bordeaux Vine i Kasser og paa Foustager. Credit gives til 1ste April 1841. Nakskov, den 13de August 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Mortifications=Stævning. Fjerde Klasse. No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
til Documenter efter Stemplet papirs-Forordningen. 8 5 Litr. d. 1540. 10 Rigsbankskilling Sølv. Johan Jacob Buntzen, Byefoged og Byeskriver i Stubbekjøbing. paa Falster, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Skipper Mathias, Christoffersens Enke Kirstine Sophie født Knudsen heraf Byen, og ifølge den hende under 2de f. M. meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Den eller De, der maatte have ihænde en af fornævnte hendes afdøde Mand til Stubbekjøbing Overformynderie den 29de December 1814 udstædt og den 7de Februar næstefter tinglæst Obligation, der er bortkommet, stor efter Omskrivning 50 Rbd. S. V., hvorfor er givet 1ste Prioritet i det hende tilhørende Huus Brand. No. 37, Matr. N. 35 i Grønnegade heri Byen, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, til at møde inden Stubbekjøbings Byetingsret den første Tirsdag i December Maaned 1841, Formiddag Kl. 10, for at fremkomme med og bevise deres lovlige Adkomst til Obligationen, da den ellers vil blive paastaaet mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Landag er afskaffet ved Fr. 3die Juni 1796. Stubbekjøbings Byefogedcontoir den 13de August 1840. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-18
Lollands Falsters Stift Tivende. No 96. Tirsdagen den 18 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-18
Jndenlandske Efterretninger. Af en Opfordring fra Hr. P. C. Koch i det af ham udgivende Blad Dannevirke seer man, at Anti Danskerne i Nordslesvig have til Underskrift sat talrige Bønskrifter i Circulation, der gaae ud paa at bede Kongen om at tilbagekalde Forordningen af 14de Mai d. A. angaaende det danske Sprogs Jndførelse som Retsprog i Nordslesvig. Hr. Koch haaber, at der blandt hans Landsmænd, paa de indvandrede Holstenere nær, ikke vil gives Nogen, som skulde besmitte sit Navn ved at underskrive en saadan Begjering. Derimod opfordrer han dem til, hvor de antræffe dem, at rive saadanne vanærende Bønskrifter itu, og offre dem til Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-18
Randers Avis har følgende Meddelelse fra Kbhvn. To navnkundige Oldinge ligge for Døden: Geheimeconferentsraad Andreas Bjørn Rothe og forhenværende Landsdommer Dr. Gustav Ludvig Baden. Den Første er 78, den Anden 76 Aar, gammel. Saavel Lægerne, som deres nærmeste Venner have opgivet alt Haab om deres Helbredelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-18
At Biskop Møller paa Lolland har formedelst Alderdoms Svaghed, besluttet inden kort Tid at resignere, er formodentlig meere end et tomt Rygte; men det, som man har søgt at bringe i Forbindelse dermed, at nemlig Grundtvig skulde være en Aspirant til denne Bispestol, saasnart den bliver ledig, maa vel ansees for lutter Opdigtelse. Grundtvig har Talent, ja endog Geni; men mangler Lærdom, og han har nylig i en Strid med Sjællands Biskop alt for meget blottet denne slemme Brøst. Den Taalmodighed og Utilbøielighed til Kiv og Trætte, som Apostelen fordrede som en væsentlig Egenskab hos Biskopper, savnes ogsaa hos Grundtvig. Han mangler den Moderation, der er saa saare nødvendig for Enhver, som skal forestaae et høit Embede, men er aldeles uundværlig for en geistlig Over=Øvrighed. Grundtvig kunde muligt have været en ret brav Biskop for det 13de og 14de Aarhundrede, da disse Overhyrder ikke sjeldent ombyttede Bispestaven med Sværdet; men det nittende Aarhundrede er den evangeliske Sagtmodighed en meget vigtigere Qvalification for en Biskop, end Tapperheden. Man bør altsaa rimeligviis være forvisset om, at Grundtvig ikke vil blive ophøiet til den biskoppelige Værdighed; man bør endog tiltroe ham den Selvkundskab, at han selv indseer og føler hvor uskikket han er til den.