JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
J Philladelphia har man brændt Mr. Jacksons Billede uden for den Gjæstgivergaard, som han var taget ind i. Nogle af Urolighedstifterne ere blevne paagrebne og arresterede. Gjæstgivergaarden er tilføiet betydelig Skade. London d. 29 Aug. (Over Frankrige). Admir. Berkley har faaet Overcommanden over den hele Portugisiske Sømagt, og Lord Wellington og den Engelske Gesandt Stewart have faaet Sæde og Stemme i Regentskabsraadet i Portugal. - J Anledning af Fægtningen i Egnen af Almeida skal en General være bragt i Arrest. - Angaaende de giensidige Armeers Stillinger, har man følgende Efterretninger: Lord Wellington har endnu bestandig sit Hovedqvarteer i Celorico; han hav rømmet Alverca, og, som det hedder, ødelagt de derværende Veirmøller, ligesom han overhovedet bestræber sig for, saa meget som mueligt at blotte den Egn, han forlader, for Underholdsmidler, ja selv for Jndbyggere. De Franske ere med deres Hovedcorps virkelig gaaede over Goa, men havde endnu ikke ladet sig see paa hiin Side PinhelDeres høire Fløi, som er ganske adskilt fra Hoved corpset, mandeurerer mod Provindsen Traz os Montes, og syntes derfra at ville værne sig Mundingen, af Duero, hans Forposter befandt sig d. 29 Julii i Pueblaa de Sanabria, ikke langt fra Braganza, fra hvilken Stad den Portugisiske General Silviera var rykket ud med 200 Dragoner, for at observere dem. Desformedelst var man ogsaa i de første Dage af Augusti yderst bekymret i Oporto. J Følge Efterretninger fra denne Plads af 7de d. M., var man sammesteds igjen noget beroliget. Jmidlertid har man af Forsigtighed allerede brag noget Gods ombord, for i Nødsfald at føre samme til Engelland. Paa venstre Side af det Franske Hovedcorps opererede den Franske General Regnier fra det Spanske Estremadura af. Hans Forposter befandt sig i Begyndelsen af Augusti ved Sammenløbet af Rio de Monte og Tajo. En anseelig Deel af hans Corps stod endnu bestandig i Pennamacor og Sebrera. Det mod Badajoz staaende Franske Corps var i de første Dage af Augusti igjen rykket frem over Barquillot, Zafra og Beres de los Cavalleros; men man kjendte ikke sammes Styrke. Romanas Armee stod lige imod ham i Barrarotta og Salonterra. Romana selv opholdt sig i Olivenza.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Det til London ankomne Skib Tonnant, som forlod Cadix d. 1 Aug., havde General Fergusson, ombord, der i største Skynding tillige med Capit. Stackpele bringer Depecher til London. Den Dag, han forlod Cadix, afseilede ogsaa den Spanske Flaade derfra til Minorca, ledsaget af 2 Engelske Linieskibe. Fienden havde i nogen Tid underholdt en levende Jld. Sir Keate commanderer den i Cadix liggende Engelske Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Gouverneuren paa Jamaica er kommen tilbage til London. Aarsagen, hvorfor han forlod denne Øe, vides endnu ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Paa Napoleons Fødselsdag d. 15 Aug. mønstrede Kongen af Neapel, ved Kysten lige over for Messina, sin hele Armee, uden at Fienden, hvis Sømagt bestaaer af 5 Linieskibe paa 74 til 80 Canoner, 25 til 30 Fregatter, Brigger og Corvetter, og af 80 til 90 Canonchalouper, vovede at forstyrre denne Høitid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
J Amsterdam nedbrydes igjen adskillige Triumphbuer og Æreporte, som man i Anledning af Keiserens forventede Ankomst havde opreist, da man ikke venter Monarken førend i næste Efteraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Fra Amsterdam skrives, at man der i de sidste Uger har brygget en overordentlig Mængde Øl, da mange Folk vænne sig af med Thee og Caffe for deres høie Prisers Skyld. (Ogsaa i Kjøbenhavn brygges og afsættes i denne Tid en overordentlig Mængde Dobbeltøl, som nu bruges almindelig fordi Viinpriserne ere saa høie).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Den Russiske Hoftidende leverer en Jndberetning fra Overgeneralen Grev Kammenski 1. angaaende en Seier, som de Russiske Tropper have tilkjæmpet sig over Tyrkerne d. 23 Julii. Tyrkerne angrebe med en Magt af 30,000 Mand og truede med at gjennembryde begge Flankerne af det Russiske Centrum. Udfaldet var, at Fienden blev aldeles slaaet, og maatte søge sin Redning ved at flygte ind i Fæstningen. Valpladsen var bedækket med fiendtlige Liig. Blandt den store Mængde Fanger, der faldt i Russernes Hænder, vare nogle Paschaer og et stort Antal forskjellige Embedsmænd med Janitscharernes bedste Partie gjængere. De erobrede 40 Faner og 2 Commando staver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-18
Rettelse. J nogle faa Aftryk af forrige No., P. 1561. Note *) 2 Lin. Russisk læs: Fransk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenha Ras Syvende Aargang. No. 100. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 22 September, 1810. Nogle Stropher af en gammel Høstsang. Jeg har fundet denne Sang i et Haandskrift, som Haanden viser, er fra 17de Seculi Slutning, og jeg troer ikke, at den nogensinde er trykt, hvorved da Litteraturen heller ikke just har tabt stort, da den kun har føje poetisk Værd. Ganske forkastelig forekom den mig dog ikke heller, især med Hensyn paa den Tid den skriver sig fra, og fordi den kan tjene som Sidestykke til den bekiendte Majmaanedssang, der fordum brugdes naar man paa Landet red Sommer i By. Titelen paa denne Høstsang er: En delig Taksigelsessang, at takke Gud med for hans Velsignelse, naar man haver indhøstet, samt videre at tilbede sig daglig Guds Forsiun og Ophold. Sjunges med den Melodie: Chrysillis, du mit Verdsens Guld. Fremsat af H. Chr. W. Hvo denne Hr. H. C. W. er, har jeg ikke kunne komme efter, og, saa vidt jeg kan skjønne, forekommer han ikke i det Wormske lærde Lexicon. R. Nyerup. Wi kjøre nu vort Qvædelæs, Det sidste Læs - i Gaard Af Korn i dette Aar. Os bør nu ej som Taabegjæs, At kjække hen i Vind Og skrige af galent Skind; Nei vi maa Nu som da, Der vi først tog Leen fat, Qvæde ud, At vor Gud Ene gav os Høstens Skat. Marken er klippet bar, Klædt er vort Hus og Gaard Med Markens Uld og Fædt *) Saa net og tæt. Det er jo tvert mod Lov og Dom, Hvor Godset skjæles hen Foruden Forloven. Det gielder da, vi seer os om, At ikke Tyvesag Skal komme paa vor Bag, Om vi tog Som et Drog Takkeløs Guds Gaver bort, Og vi ei Under Vei. Gav vor Skyld til Himlens Port. Som Musen skjæl sig frem Fra Stub i Laden hjem, Gir Jngen et godt Ord, Faaer dog sit Foer, *) Fædt – et forældet Udtryk - er ligebetydende med Uld. 2) Af Forlover o. Cautionist, Borgen. Accenten falder her paa den urigtige Stavelse. Saa vi og ei et Haar. End Musen bedre vaar, Om vi uhjemled aag Vort Korn i Krog. Vor Mand og Hjemmel, Gud, du est For hvert et Halmestraa, For hvert et Korn derpaa, Fra første Trav til sidste Rest. Til dig vi er bekiendt Den Lykke, du har sendt. Saa vi vil Haabes til, At du følger Læsset frem: Lykken vor Uden Skaar, Hel og holden vogner **) hjem. Med Flid og nyttig TidsfordrivEr Sommeren fuldbragt. Nu maa vi have lagt Den Vinter, der saa stind og stiv Vil træde for vor Dør, Og paa os kaste Klør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J den Agt Af al Magt Har vi samlet ind vor Høst, At vi ei. J den Rei Skulde lide Bræk og Brøst. Hunden man rede har, Før man paa Jagten far.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Regnkappen tar man paa Før i Regn man gaaer. For Vinter Ødeland. Kommer os slet paa Haand, Har vi nu gjort Forskud. Saavidt forud. Vær med os inden Port og Dør, O Hjertens milde Gud! Den ganske Vinter ud. Vær med os, naar det sneer og tøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Det er efter den gammeldags, endnu paa Landet brugelige Udtale, isteden for vare. **) Jstedenforager. Dette Verbum mindes jeg ikke at have seet før. Naar Norden hænger ud Sin sorte Vadmels=Klud, Naar Nordost Som en Kost Qvister digt paa Folkes Skind, Slaaer med Js, Som med Riis, Saa at Huden snærver ind, Vær da vor Vintertrøst, Som du vor Sommerlyst Har været i beste Mag. Til god Behag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Den lange Vinternat Vær du vor ædle Skat, Som du varst Rigdom vor J Sommers Flor. Du Tærskemandens Jd og Verk Med Lyst lad gaae afsted, Som udi Høst er skeet. Pleielshilden være stærk, Lad Kornet drysse fri Saa Bunken kan staae bi Malt og Meel, Brød og Øl Giv af Kornet fedt og godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Halm og Straa Qvæget maa Slikke og hver Visk og Tot. Bevare Faar og Fæ Lad trives alt vort Kræ Og holde Huldet ved Med Førlighed. Velsigne Kalv og Ko Velsigne Lade og Lo Velsigne al vor Bo Med Lyst og No. gode Gud, i Tøile hold Den graadig Jldebrand, Den beget Tyvehaand. Satan, den grumme Trold, J Næsen læg en Ring, Lad ham gaae langt omkring En formaae Os at naae Med sin glubske Ulveklo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Berigtigelse ved Hr. Biskop Hansens Anmældelse om theologisk Litteratur paa Landemoder 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J Anledning af Hr. Professor Engelstofts UniDette versitets- og Skole-Annaler siges P. 34. Qvartalskrift tog sin Begyndelse 1806, og er efter Forfatterens Plan en Fortsættelse af den hensovede, men hos alle Europas Lærde, i uforglemmeligt Minde levende, Prof. Jacob Badens udgivne Universitets-Journal, der tog sin Begyndelse 1793, og endtes med Aaret 1801.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Baden var en Discipel af Tydsklands Heine, og det kan med Sandhed siges om ham, at Disciplen blev som hans Mester. Han blev Danmarks Heine. Jdeen til en saadan Journal og dens Udførelse, kunde altsaa ikke ventes af Nogen i hans Tid med større Held, end fra en Baden. Den var vel ikke nye i Tydskland, "men i Danmark var den det, hvor vi ingen anden littergisk Journal da kjendte end den berlingske lærde Tidende. Litteratur-Journalen, som var vor Badens Arbeide og som stod underhans Redaction, denne vigtige lærde Dommer, var vegen til Side, og andre efterhaanden fremtraadte, vare ikkun ephemeridiske, og forsvandt snart. Hans Højærværdighed ville tillade, at jeg berigtiger de flere Urigtigheder, som findes i dette Stykke, da de ellers let som Sandheder kunde indsnige sig i vor Litteratur=Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Politisk Oversigt. Ogsaa den henrundne Maaned udmærket sig ved en ligesaa uventet som vigtig politisk Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Europas Opmærksomhed har i den senere Tid med Føie været henvendt paa Sverrig: et Rige, hvis Trone i kortere Tid end to Aar har været toGange ledig, og hvis Stænder i samme Tidsrum to Gange have maattet samle sig for at kaare en Tronfølger. Med forskende Blik ventede man i og uden for Sverrig paa den i Ørebro, samlede Rigsdags Udfald, indtil man endelig med eet erfarede, at Prindsen af Ponte Corvo, en i den Franske Krigshistorie berømt Hærfører, var bestemt til at beklæde Sveas gamle Kongestoel. - De i Sverrig anstillede Undersøgelser angaaende Aarsagerne til Rygtet om Prinds Christian August's, Forgivelse ere endnu ikke tilendebragte, og have hidtil ikke udbredt det Lys over denne vigtige Gjenstand, som man saa ivrigen ønskede. Livlægen Rossi er imidlertid bleven landsforvist, fordi han ved det Kongelige Ligs Aabning ikke lagttog sine Embedspligter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J Spanien, hvor Krigsluen endnu raser i sin hele Rædsomhed, sønderslides Folket af Oprørsaand, Borgerkrig og vilde Lidenskabet. Landet ligner et ildsprudende Bjerg, hvis Luer bestandig faae ny Næring af dets skjulte Jndere. Vel bort meier den Franske Tapperhed hele Skarer af Jnsurgentere hver Gang de vove sig ud af deres hemmelige Smuthuller eller indlade sig i nogen Fægtning; men Oprørssæden ligger saa dybt, at den skyder ligesaa frodig op som man afkapper dens braadefulde Spirer. Men hvad der bidrager meest til at vedligeholde denne Oprørsaand er den ulykkelige Omstændighed, at Spanien paa tre Sider støder til Havet, og at Europas fælles Fiende derfor paa saa forskjellige Kanter kan kaste sine Agenter, sine Guineer og sine Tropper ind iblandt et Folk, der beherskes ligesaa meget af Overtro og Fanatisme, som det er en Bold for egennyttige Klerkes Nænker. Som Mordbrændere flygte Engellænderne til deres Skibe, naar de have kastet Branden ind i det ulykkelige Rige. Jntet Land kunde derfor ved sin geographiske Beliggenhed, under en Krig med Engelland, blive farligere for een af Fastlandsmagterne end Spanien. Cadix holder sig endnu bestandig, men hvor længe det endnu vil kunne holde sig, bliver et andet Spørgsmaal; thi fra Fransk Side fortsættes alle Beleiringsanstalterne med Jver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J Portugal staaer Wellington, som det lader, i en meget fast Stilling, uangribende, men hidtil ogsaa angreben. Alle Rygterne om hans Armees nærforestaaende Jndskibning have ikke stadfæstet sig. Dersom man kan troe Engelske Efterretninger, er den Engelsk Portugisiske Armee i Portugal 60,000 Mand stærk, af hvilke Wellington, anfører 20,000, General Hill 10,000, Beresford10,000, og af hvilke i de forskjellige Garnisoner ligge 10,000. At denne Armee ikke vil kunne udrette noget mod den langt overlegne Franske, naar denne først har faaet Bugt med Spanien, derom er ingen Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Øen Sicilien er endnu bestandig ikke erobret, og tjener til Beviis paa, at ingen Skillevæg er stærkere, ingen befæstning mindre uindtagelig end den, Naturen selv har sat. Uagtet Faro di Messina, der skiller Calabrien fra Sicilien, paa de smalleste Steder ikke er over en Fjerdingvei bredt, uagtet der paastaaes, at i Oldtiden, da Messina blev taget af Carthaginenserne, mange af Jndbyggerne reddede sig ved at svømme, og uagtet man har troer, at Landgangen paa Sicilien kunde, naar en stærk Østenvind blæste, udføres i en halv Time, er denne med saa megen Krigsklogskab, anlagte og med saa megen Jver paaskyndte Landgang hidtil dog bleven forhindret, især af de i Strædet krydsende Engelske Skibe. Landgangsflortillen har hidtil ligget i Calabriens Havne, lige fra Tropea til Regio for Anker, under frygtelige Batteriers Beskyttelse, og bestaar af ikke færre end 800 Fartøier og 80 Canonchalouper. Kong Joachim, som selv anfører Toget, beboer en paa Høiden af Plale, opreist Pavillon, og den Engelske General Stuart staaer i Messina med 15 til 20,000 Sicilianere, som han der har sammentrukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Kampen imellem Rusland og Porten fortsættes med Forbittrelse og Eftertryk. Det synes som Storherren, der troer at det gielder omhans Krone, handler i dette Øieblik med en Kraft, der er sjelden i Osmanernes Historie, og hans Tropper fegte med en Tapperhed, Standhaftighed, og Orden, som rober en langt høiere Grad af Krigskonst og Krigsdannelse, end man er vant til hos Tyrkerne. De Seire, som Russerne tilkjæmpe sig, kjøbes ikke uden med store Opoffrelser. Jsær synes Tyrkerne at gjøre fra de Fæstninger, de Russiske Tropper beleire, meget hidsige Udfald, som sædvanlig skee med en anseelig Magt. Saaledes bestod det Corps, som den 8de Julii gjorde et Udfald fra Schumla, af 12,000 Mand. Vel mislykkede Tyrkernes Hensigt at omringe Russernes høire Fløi; men at disse maa have lidt meget, uagtet de dreve deres Fiender paa Flugten, synes af meer end een Omstændighed at fremlyse. Jmidlertid lider ogsaa Storherren stor Mangel paa det, der er lige saa nødvendigt til at føre Krig som Krudt og Kugler – Penge, og man seer nu, at alle Fortællingerne om de uhyre Skatte, som de Tyrkiske Keisere Tid efter anden skulde have opdynget, ere intet uden Fabeler. Man seer sig nødsaget til at tage sin Tilflugt til Jndbyggernes Sølvtøi, og, for at foregaae alle patriotiske Muselmænd, med sit Exempel, har Mufti selv sendt sit Sølv, i Mynten. Jøvrigt synes Porten at holde gode Miner med Engelland. Vel er den Engelske Gesandt Adair afreist fra Constantinopel, men af et Brev fra denne Minister sees, at de venskabelige Forhold imellem hans Hof og Porten endnu vedvare; og at han forlader sin Ambassade med den Overbeviisning, "at dette mægtige Rige har fast besluttet at forsvare sin Uafhængighed paa det yderste, opfylde sine Forbund, og i Nødsfald opbyde sin hele Magt for at udføre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Bekjendtgjørelse. - Fra Premier¬ Lieutenant og Ridder Falsen, som med 2 Canon baade og 4 Canonjoller har været detascheret til Læssøe, for om mueligt at erobre nogle der i Farvandene sig opholdende fiendtlige Luggere, er indkommen følgende Rapport, dateret Canonbaaden, Litr. E. No. 7, til Ankers ved Fladstrand den 13de Sept. 1810, og af følgende Jndhold: har herved den Ære at melde Erobringen af den engelske Orlogskutter the Alban, armeret med 12 Stkr. 18pundige Caronader. - J Gaar Morges modtog jeg Melding om at den opholdt sig ved en strandet Hollænder Norden om Læssøe. "De 4 Joller, der ei kunde roe med Canonbaadene, overlod jeg da strax til Second-Lieutenant og Ridder Linde med Ordre at følge mig snarest mueligt, medens jeg med de 2 Baade Litr. E. No. 6 og 7 lettede af Aalborgs Dyb og roede Cutteren imøde. Kl. 2 1/2 Eftermiddag var jeg den paa Skuddistance og begyndte Affairen, som uafbrudt varede til Kl. 6 1/4, da det endelig lykkedes Lieutenant Linde, ved en over min Forventning gaaende Anstrængelse, at arbeide sig med Jollerne op til mig. Meget mishandlet paa "Seil, Takkelage og Skraag strøg Curteren da ved det første Lag fra den forenede Flotille. Dens Capitain Thomas og 5 Mand fandt jeg skudte; foruden disse 1 Lieutenant, 1 Master, 1 Doctor, I Secretair og 29 Mand ombord, hvoraf 5 vare saarede. Vi have havt det Held aldeles ubeskadigede at ende Affairen". – "Det er mig en kjer Pligt at anbefale Maaneds=Lieutenanterne Magnusen og Knudsen for deres gode Conduite og raske Færd, saaledes ogsaa det hele Mandskab, der ved deres Anstrængelse i 26 Timer uafbrudt - Efter paa Aarene har gjort sig fortjent, Fangernes Udsagn er Cutteren 4 Aar gammel, og den bedste engelske Seiler i Hans Majestæt Kongen af Danmarks Farvande." - Hans Majestæt har med Tilfredshed lagt Mærke til den kjække Maade, paa hvilken Premier=Lieutenant og Ridder Falsen med 2 Canonbaade har angrebet denne fiendtlige Cutter og erobret samme, og det har behaget Hans Majestæt at lade saavel ham som de øvrige i hans Rapport nævnte Officerer, og det hele Mandskab tilkjendegive Allerhøistsammes særdeles Velbehag for deres ved denne Leilighed viiste Kjækhed og Anstrængelse. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, d. 18 Sept. 1810. F. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tjenstgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
General=Adjutant og Chef for GeneralAdjutant-Staben, Ridder af Dannebrog. Placat for Danmark, om hvad der bør erlægges for den, ved Forordningen af 8 Februarii d. A., befalede Tinglæsning af Arvefæste= eller Fæstebreve, samt om at Tinglæsningen af de ved Forordningen af 25de Junii d. A. befalede Paategninger paa Fæstebreve, skal skee uden Betaling. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Gjøre vitterligt: Da Vi i den 6te §. af Forordningen dateret 8de Febr. d. A. allernaadigst have bestemt, at Fæstebreve og Arvefæstebreve i Vort Rige Danmark skulle, ligesom de norske Bygselsedler, læses paa næste Ting efter deres Udstædelse, og Viligeledes ved den 13de §. i Vor Forordning af 25de Junii d. A. have fastsat: at Paategninger paa Fæstebreve, om de Forandringer, der herefter skee ved Fæstestedernes Hartkorn, skulle til Tinge læses, ligesaavel som de nye Fæstebreve selv; men der i ingen af disse Vore Forordninger er bestemt, om Rettens=Betjente for denne Tinglæsning skulle nyde nogen Betaling, og, i saa Fald, hvor stor denne Betaling skulde være, saa ville Vi herved allernaadigst have anordnet: at der for Tinglæsningen af et Arvefæstebrev (forsaavidt det ikke tillige er at betragte som et Eiendomsskjøde) ligesom og for et Fæstebrev, skal, naar en Gaard ved noget af disse Documenter overdrages, betales 32 Sk., og naar blot et Huus overdrages, 16 Sk.; men at derimod Tinglysningen af de ved den 13de §. i Forordningen af 25de Junii sidstleden befalede Paategninger paa Fæstebreve, om Forandringer i Stedernes Hartkorn, af Rettens Betjente skal foretages uden Betaling. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 18de August 1810. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, efter allerunderdanigst Forestilling fra Cancelliet, at resolvere følgende: "Det ved Cancellie Patent af 29 October 1808, bekjendtgjorte Forbud imod Handel med indiske Lægemidler skal indtil videre være ophævet; og det skal være Eierne af saadanne Medicinalvarer tilladt, frit at drive Handel med disse Varer, dog ikkuns i Kongens Riger og Lande. Denne allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige SlesvigHolstenske Cancellie, den 12 Septbr. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J Trondhjems Avis læses følgende: "Skadefro Mennesker har fundet forgodt at udsprede, at jeg deels paa Ledingberg Markederne og deels her paa Stedet, skal have ladet opkjøbe Smør i Partier, og budet for samme indtil 1 Rdlr. pr. Mrk., for igjen at udsælge det. Rygtemagerne lægger endnu til, at jeg er Aarsag til den høie Pris Silden er steget i, og, at jeg ogsaa af denne skal gjøre Høker=Udsalg. For den, som kjender min Tænke= og Handlemaade, ville det være overflødigt, at igiendrive disse ligesaa usandfærdige, som fornærmende Rygter; men da dette ikkun kan være Tilfældet med saa, finder jeg fornøden at offentliggjøre, at jeg aldrig hverken selv eller ved andre, paa noget Marked, har ladet opkjøbe Smør, ikke heller her i Byen, eller andensteds har kjøbt Smør, for igjen at sælge det. For det Smør, som jeg i d. A. har kjøbt til min Huusholdning, har jeg betalt I Ort og 20 s. a 2 Ort pr. Mrk. Jeg har ikke havt andet Smør at udsælge, en 10 Fjerdedeel Tønder, som en Kjøbmand Elias Rønneberg i Walderhoug indsendte mig i sidstleden Junii Maaned til Udsalg, og hvilket Smør jeg afhændede ipartieviis til forskjellige her i Byen, hvis Navne jeg kan opgive. At jeg handler med Sild, fælles med andre Fiskevarer, er nok som bekiendt, men at jeg dermed har drevet anden, end Kjøbmandshandel, er usandfærdig. Endskjøndt Selvbevidstheden og Rygternes Usandfærdighed, er nok til at berolige mig, finder jeg mig dog nødsaget til, herved at udsætte en Belønning af 50 Rdlr. til den eller de, som bevisligen kan opgive mig Ophavsmanden til disse Rygter, eller herefter udspreder samme, paa det at jeg kan drage saadanne Løgnere for Domstolene til vedbørlig Undgieldelse. Trondhjem, den 11te September 1810. F. Bing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Af de 47 Skibe, som vore 5 Orlogsbrigger, have opbragt ved Norge, er det Pappenborgske Skib Jfr. Frederika, Skipper Cornelius Jansen, blevet frigivet. De i Foraaret begyndte, men ved Aarstidens Hindringer afbrudte Forelæsninger over Pestaalozzis Elementar-Underviisnings-Methode, fortsættes af Hr. Doctor og Stiftsprovst Plum Søndagen d. 23 September og nogle følgende Søndage Kl. 1 præcise i Forsalen til HøiesteRet paa Palniet ved Frederiksholms Canal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Paa Godset Oche i det Schlesvigske har nylig tildraget sig en rædsom Begivenhed. En omreisende Musicant kom til en Bondegaard og udbad sig en Veiviser for at finde ud af en Skov, som han skulde gjennemvandre. Han fik en 10 Aars Dreng med sig. Da Barnet udeblev usædvanlig længe, begyndte Forældrene at lede efter det og fandt det omsider dødt i Skoven. Hele Legemet var forskaaret og sønderslidt paa den grusomste Maade. Forældrenes Følelser ved saa skrækkeligt et Syn lade sig ikke beskrive. Musicanten er bleven anholdt, men hidindtil har ved de anstillede Forhører intet kundet udbringes imod ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Mariboe, d. 10 Septbr. Sidst i Julii Maaned indbragte en Caper et stort tremastet saare riigladt americansk Skib under Hestehoved=Batteriet ved Grønsund. Da nogle Kjøbmænd fra en nærhosliggende Kjøbstæd fik Efterretning herom, kom de tillende, i Haab om at faae Noget at fortjeng som Commissionairer ved Skibsladningens Udløsning, Salg o. s. v. Skibet var saa stort og saa lastet, at det ikke kunde flyde over en Grund, for at bringes nærmere og mellem Landene i Sikkerhed, med mindre der ved Hielp af et andet Fartøi blev udlosset noget af dets rige Ladning.