JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Med Hensyn til Lollands-Falsters Bispestols nuværende Vacancer hedder det i Loll. Falst. A.: "Alke de, der ere gjennemtrængte af Følelse for Religionens Vigtighed, imødesee med spændt Forventning Valget af Biskop Brammers Eftermand. Man hører det ofte anpriset som en naturlig Ret for Menighederne, at de selv skulde kunne udvælge deres Præster- og Skolelærere, men hvormeget der end fra et almindeligt Synspunct taler derfor, saa lader det sig dog ikke nægte, at en saadan umiddelbar Valgret har sine store, af Erfaring bekræftede Misligheder. Derimod falder det vanskeligt at indsee, hvorfor Præsterne ikke kunne og skulle vælge deres Foresatte: Provster og Biskopper, da de dog baade ere meest interesserede i et heldigt Valg, bedst vide, hvilke Egenskaber der fornemmelig bør tages Hensyn til, og formeentlig bedst kjende de Mænd, hos hvem disse Egenskaber, findes. Man tør vel haabe, at de Præsteconventer, der i de senere Aar ere oprettede rundt om i Landet, ville arbeide paa at forskaffe den geistlige Stands Medlemmer den Jndflydelse paa Standens Anliggender, som naturlig tilkommer dem, og Standen selv den Plads i Staten og ligeoverfor Stalstyrelsen, hvormed baade Kirke og Stat ere bedst tjente, men, saa længe indtil dette skees og det kan sandelig vare længe – forekommer det os, at disse Conventer, som raadslaaende og raadgivende Forsamlinger, bør forsøge paa dog at hævde nogen Jndflydelse i vigtige Anliggender, og at de altsaa kunde føle sig kaldede til ved Besættelsen af Provste og Bispe-Embeder i det Stift hvorpaa de bestaae, at foretage en Drøftelse og Votering og indsende Resultatet af Afstemningen til Cancelliet, som neppe vilde undlade at tage Hensyn til saadan Meningsyttring, naar den fremtraadte med nogen Eenstemmighed; ligesom Man neppe bør betvivle, at jo Cancelliet, naar Conventer ne derom gjorde Forestilling vilde være villigt til idetmindste at give den Leilighed til at yttre sig overde Personer, blandt hvilke Collegiet selv agtede at træffe Valg til Besættelsen af en Bispestol.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
stra Odense skrives: Da Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen fra Ribe til Kolding den 5te August kom til Sidenkroe i Haderslev Amt, blev Høistsamme hilset med Hurraraad af en talrig Mængde i Omegnen boende Nordslesvigere, som ledsagede ham til Hest med en Dannebrogsfane i Spidsen til Skydborghuus. Blandt de Følgende vare ogsaa Høiskolens Elever fra Rødding.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Den 2de De havde Kjøbenhavnerne det usædvanlige Syn af en Liigbegjængelse saaledes som Haandværkskaugene i Tydskland pleie at celebrere, den. En tydsk Tømmersvend var død, og hans herværende Laugs-Kammerater og Landsmænd, 2300 i Antal, erholdt af Øvrigheden Tilladelse at begrave ham paa deres egen Laugsmaade. Kisten blev baaren af sortklædte Svende med Kaarde ved Siden. Følget var ligeledes for klædt, men har Vinkler og andet Tømmerværktøi, omvundet med sorte og hvide Baand, samt paa Spidsen en Citron. J dette Optog bare de Liget fra Frederikshospital til AssistentsKirkegaarden, og, efter at have jordet det, droge de i samme Orden tilbage til Herberget. Ofte har, man spottet over de hæslige vanskabt, Herrehatte, som Moden i saa lang Tid har paanedt os, og forgiæves har man søgt at frembringe en Revolution i denne Hovedbedækning. Nu er der endelig Haab om at sætte en saadan Forandring igjennem, fordi Forsøget gaaer ud fra Paris. De fleste derværende unge Herrer, som angive Tonn i alle Modeanliggender, have nemlig truffet Aftale om at lade sig forfærdige Hatte efter et vist Mønster, og bære dem saalænge, indtil de komme almindelig i Brug. Disse Hatte ligne i Faconen dem, som Bønderne bære i Languedoc og Bretagne; de have en rund, lav Pul, og en meget bred Skygge. (Morgyst.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Jfølge Flyveposten skal der være Tale om at Controlleurerne ved det kongelige Theater skulle bær Uniform.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
J Almuevennen, Nr. 5960 anføres, at er Bondedreng paa 9 Aar er bleven mishandlet af en Avlsforvalter Møller paa Adlersborg. Ønskeligt var det, at Sagen blev undersøgt, og at vedkommende Embedsmænd offentliggjorde Resultaterne af Undersøgelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Lollands-Falstervosten" af 5te dennes beretter fra Maribo: J Gaar Nat afbrændte 2 Bøndergaarde i Kartofte. Den ene Gaard var assureret, den anden ikke. Beboernes Jndbo blev reddet. Creaturene va ste paa Marken, og kom altsaa ikke til nogen Skade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Ved sidste Folketælling udgjorde Folkemængden i Flensborg, med Undtagelse af Forstæderne, 13, 443. (i Aaret 1840 var det 12,5561); altsaa har Flensborg i de sidste 5 Aar faaet en Tilvært af 883 Personer, omtrent 7 pCt. Befolkningen i Forstæderne i 1840 var 3000; vi kunne altsaa anslaae Folkemængden i Flensborg til over 16,000. Flyveposten" beretter, at en Pige styrtede den 7de de, i Gothersgade i Kbhvn. ned paa Gaden fra anden Etage, hvor hun var i Færd med at polere Vinduer, idet nemlig Mellemsprossen, hvorved hun holdt sig fast, gik i Stykker. J en skrækkelig Tilstand med brækkede Been blev hun bragt paa Hospitalet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Fra Aalborg skrives under 9de August: En sørgelig Begivenhed tildrog sig her iforgaars, idet et vakkert 9 Aars Pigebarn, Datter af en Arbeidsmand, ved Fodstred fra en Rækværkskant gled ned i Mølledammen ved Gammelmølle og førtes hen imod Hjulene. Hr. Gymnastiklærer Hartmann, som var tilstede, søgte ved et behjertet Spring ud i Aaen at frelse Barnet fra den truende Fare, men desværre forgiæves da den bevidstløse Ulykkelige allerede af Strømmen, var ført med under Hjulværket og først kom tilsyne igjen paa den anden Side, naturligviis i lemlæstet Tilstand, men dog med Livet, om hvis Redning den paa Hospitalet lykkeligviis endnu er Haab. Edelsborg, tæt udenfor Skanderborg, er af Justitsraad Bindesbøll solgt til Hr. Proprietair Tøttrup (forrige Eier af Dueholm) for 12, 500 Rbd. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Det Müllerske Skuespillerselskab vedbliver at spille her for fuldt Huus; i Søndags blev Hr. Pallesen fremkaldt for hans vakkre Spil som Mauser, i den reisende Student. Foruden Hr. Pallesen har Selskabet flere gode Subjecter; og man seer saaledes med sand Fornøielse Udførelsen Dorlanges Rolle ved Hr. Müller, Blanchets Rolle ved Hr. Pødenphant, Madame Kolbes ved Mad. Müller, Mad. Petersen som Cicilie de Mornas, Hr. Petersen, som Christian den Anden, Mad. Pødenphant som Herminie, Mad. Jbsen som Belleau, og Jfr. Lømenthal som Hanne i ovennævnte Stykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Landmanden klager meget over det vedholdende Regnveir, der truer med at tilintetgjøre Høhøsten; paa mange Steder skal Høet allerede være ganske sort og bedærvet, hvilket er saameget des tungere, som Græsset i Almindelighed overalt, stod frodigt, og Landmanden nærede den bedste Forhaabning om en riig Høhøst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Udnævnelser. Under 25de Juli er Secretair og Bogholder ved den interemistiske Commission for Land= og Sø=Etatens Forsyning, med uldne Varer og den Usserødske Fabriks Realisation, Auditeur B. C. W. Lind, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Under 14de Juli er Kammer=, Forst og Jagtjunker N. J. Jessen, R. af D., allernaadigst udnævnt til Overførster for Buderupholms, Silkeborgs og Vellings Skovdomainer samt for de Kongelige Skovanlæg paa Randbølle og Palsgaards Heder, m. m. (Forlangt Jndrykkelse.) Uagtet jeg ikke har nogen Frygt for at Nogen som kjender mig vil lægge mindste Vægt paa det af Christen Krabbe i Hassing i dette Blads Nr. 92 indrykkede nedrige og uforskammede Avertissement, hvori han søger at fremstille mig som den Mand der har villet bedrage ham og behandlet ham uredelig, og til den Ende advarer Enhver fra at handle med mig; finder jeg mig dog opfordret til at gjøre Publikum bekjendt med, at den nævnte Christen Krabbe er en Gaardmand i Hassing Sogn, som for endeel Aar siden arriverede tilbage til Sognet fra Kjøbenhavns Rasphuus, hvor han var inddømt i 3 Aar for gjentaget Tyverie, og er altsaa en Person, hvis Ord efter Loven ikke staaer til Troende; samt at jeg for hans skammelige Forhold agter at drage ham til Ansvar af Rettens Vei. Toftum i Hassing Sogn, den 9de August 1845. Jens Hyldgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Reisende med Dampskibet Hebe. Den 11te Aug. fra Thisted til Løgstøer: 4 Dækspassag. Til Aalborg; Mad. Lykke, Garvermester Myhrmann, Forpagter Schibbye, Enkemad. Schibbye, Hr. Aagaard, Kjøbmændene N. Sødring, H. Sødring og A. Stiegaard, Cand. theol. Kold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Auction. Onsdagen den 27de August næstkommende og om fornødent gjøres den paafølgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, lader Enkefrue Conferentsraadinde Faye ved offentlig Auction bortsælge i hendes iboende Gaard heri Byen endeel Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Linned, Kjøkken og Bryggerredskaber, Vogne, hvoriblandt en Wienervogn og en holsteensk Kurvevogn, Plouge, Hestetøi, 4 Køer og nogle Faar m. m. Lysthavende indbydes. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Thisted den 12te August 1845. J Byfogdens Fraværelse, Schiellerup. const.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Skuespil i Chisted. Onsdagen den 13de Aug. (femte Abonnements-Forestilling). Dievelens Memoirer, nyt Lystspil i 3 Acter af Arago og Poul Vermond, Fredagen, den 15de August (sjette Abonnements=Forestilling). Ørkenens Søn, romantisk Skuespil, i 5 Acter af Frederik Halm, overs af C. Borgaard NB. De sædvanlige Spilledage blive Søndag, Onsdag og Fredag. Det bemærkes, at der i det høieste vil blive givet 9 a 10 Forestillinger. Skuepladsen er hos Hr. Gjæstgiver Møller. J. Müller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-12
Skonnerten Christine Marie Skpr. C. Jacobsen af Thisted er den 4de De afgaaet til Riga og medtager Fragtgods derfra til alle Liimfjordens Kjøbstæder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Nr. 17. Aar 1845. Thi Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsaavis og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 14de August, ors. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Udlandet. Frankfurter Journal meddeler fra det frie Basel følgende originale Tildragelse: "J den her i Basel udkomme National-Zeitung, fandtes en Artikkel, hvori man et temmelig frit Sprog dadlede vores Artillericorpses høist uhensigtmessige Hovedbedækning; som en Følge heraf behagede det Amtsborgermesteren at lade fornævnte Blads Redacteur Dr. C. Brenner kalde til Politiebureauet og arrestere. Efterretning herom blev snart udbredt i hele Staden og vakte almindelig Uvillie, da den baselske Regjering med Hensyn til Jesuitterne havde viist megen Sompatie for Raadet i Luzern, saa faldt flere paa den Tanke, at Regjeringen ville efterligne Skrækkesystemet der. Tilfældigviis var samme Morgen, Artilleriecorpset, hvortil Brenner ogsaa hørte, sammenkaldt til en Mynstring, og efter at Mandskabet var afskediget, erklærede Chefen, at han ikke forlod Forsamlingsstedet, førend Brenner var befriet fra hans Fængsel; man forestillede da Sagen for Borgermesteren, men denne sammenkaldte det lille Raad, og det blev besluttet, at beholde Dr. Brenner i Arresten. Neppe var denne Kiendelse afgivet, førend Artilleriekorpset brød op under fuld Marsch til Raadhuset, hvor Borgermesteren haranquerede dem, men til ingen Nytte; de begave sig derpaa lige til Fængslet, hvor de med Øxer først hug Hoveddøren ind, og derpaa befriede Dr. Brenner, som under almindelig Jubel blev ført tilbage til sin Bopæl Fra Wurtzberg skrives under 4de August: "Begunstiget af det deligste Veir, fandt igaar Jnd toget Sted af de 100 Sangforeninger med 1900 Sangere. Alle Stadsportene vare festlig prydede; man saae ved Siden af de haverske Faner preussiske, sachsiske, würtembergske, baadenske, og ved Siden af, den forenede Slesvigholsteenske vaie, ved Synet af dette Pragt stykke, der skal være en Foræring fra en høi Dame, og som først blev udfoldet i Wurtzberg, opstod en levende Acclamation. Et smukt Syn frembød Liedertaflerne i Augsburg og München; thi det var for det meeste ungdommelige Kraftskikkelser med svensk Hat og gammelt tydsk Drikkehorn, over 20,000 Mennesker havde indfundet sig. Fest salen var af imposant Størrelse, og kunne rumme 5000 Mennesker. De Musikstykker, der foredroges, bleve udførte med beundringsværdig Præcision. Et Chor af Glücks Jphigenia i Tauris aabnede Festen; en Hymne til Jehova, Composition af Dr. Schneider gjorde ogsaa megen Lykke, majestætisk klingede de mægtige Toner af saamange hundrede Mennesker, og vakte den høieste Begeistring. Arvefyrsten af Løwen stein Werthem befandt sig blandt Sangerne; og flere høie Herrer fandtes blandt Tilskuerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Fra Madrid skrives under 30te Juli, at det var besluttet at de Cortes skulle sammenkaldes til den 10de October, paa hvilken Dag Dronning Jsabella naaer en Alder af 15 Aar. Provindsen, Malaga er erklæret i Beleiringstilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Af det i Staden Mexico udkommende Blad "Hesperia" af 25de Juni erfarer man, at Hovedmanden for Attentatet den 7de Juni er General Rangel, der blev grebet Dagen efter Oprørets Dæmpning, og af en Krigsret dømt til 10-aarig Forviisning. - Stridighederne mellem den franske Gesandt Ciprey og den mexikanske Regjering var vel endnu ikke bilagt, men Regjeringen havde allerede lovet Satisfaction.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
J Bordeaux har man den 29de Juli slaaet Vinduerne ind hos den hollandske og neapolitanske Consul, kastet deres Consulatskildter ned og bragt dem et Charivari, fordi de ved Høitideligheden i Anledning af Julifesten ikke havde illumineret. Uroesstifterne vare lutter Udlændinge; en Undersøgelse er indledt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Fra London skrives, at Antallet af de i forrige Aar i de forenede Kongeriger med Posten befordrede Breve beløb sig til 242 Millioner; 22 Millioner mere end forrige Aar, førend Jndførelsen af Pennyporton blev aarlig i Gjennemsnit kun befordret 75 Millioner Breve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
En sørgelig Scene, som forleden forefaldt i Hamborg, har givet Stof til megen Omtale. Man drog et Liig op af Alsteren. Det var en ung Pige i sort Silkekjole, hvidt versisk Shawl, et kostbart Perlebaand om Halsen, et rørende Syn! "Hvo veed - siger et Blad – hvilken Giftorm der har naget det unge Hjerte saaledes, at det maatte betroe de tause Bølger sin sidste Smerteli¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Jndenlandse. Hs. Maist. Kongen og Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, som man havde ventet til Ribe i Mandags Aftes Kl. 10, ankom først dertil henved Kl. 3 i Tirsdags Morges, under Borgerparade, Jllumination &c., og stege af i Stiftamtmandens Bolig. Medens de høie Gjæster vare underveis fra Gredstedbro, brændte der fra Domkirkens Taarn blaae og røde bengalske Flammer, der toge sig særdeles godt ud i den stille Nat. Blandt de Gjenstande, som Kongen næste Dag værdigede sin Opmærksomhed, var naturligviis den restaurede Domkirke den første. Strax ved Jndtrædelsen yttrede Hs. Majestæt sin Følelse ved Kirkens imponerende, simple Storhed, ligesom han ogsaa senere tilkiendegav sin Tilfredshed med Arbeidet og navnligen med den tilstedeværende Architect Rebelongs udviste Dygtighed og Omhu ved Udførelsen. Efter indtagen Dejenner, steeg Hs. Majestæt tilvogns omtrent Kl. 3 og forlod Ribe. J Sønderportsgaden maatte Vognen holde, for at flere Heste kunde spændes for Her, saavelsom udenfor Byen, udbragtes jublende Hurraer for Kongen og Fane=Rescriptet, hvorom Budskabet netop Dagen iforveien havde udbredt en almindelig Glæde og Tilfredshed blandt Ripenserne. Konen takkede og yttrede: at det glædede ham, atter at have seet Ribe. En Miils Vei fra Ribe, ved Høm lund, modtoges Hs. Majestæt af Hs. Durchlauchtighed Statholderen over Hertugdømmerne, der steeg indi Kongens Vogn, hvorefter Reisen fortsattes over Lygumkoster til Tønder. Et Qvarteer senere, end Kongen, afreiste Hs. kgl. Høihed Kronprindsen fra Bispegaarden, hvor han havde taget Ophold, til Snoghøi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Hs. kgl. Høihed ledsagedes igjennem Byen af uafbrudte Jubelraab. (Ribe A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Onsdagen den 6te August ankom Hs. Majestæt Kongen i bedste Velbefindende til Wyck paa Føhr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Ved Ankomsten blev Hs. Majestæt modtaget paa sædvanlig hjertelig og festlig Maade af Øboerne og de derværende Badegjæster, hvis Antal i Aar er langt (Brl. Td.) større end i de foregaaende Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Som tidligere meldt skrives i Dannevirke fra Nordborg - bleve tre Bønder fra Byen Meels, som her den 13de Juli om Aftenen under "Liederfesten havde raabt Hurra paa Gaden for Dannebrogen, den 16de f. M. indstævnede af Herredsfoged Dr. Steffens for imod Politianordningen at have raabt paa Gaden. Men Bønderne skilte sig fra dette med Ære, og som et Supplement til vor forrige Meddelelse kunne vi tilføie, at da Herredsfogden mærkede, at den, som han ansaae for Hovedmand, viste sig i Forhøret aldeles uforfærdet, indkaldte han den Yngste af de to Andre; men omendskjøndt denne vel ikke var saa ordrig som hiin vilde have været, saa gav han dog heller ikke et godt Ord. Blandt andet tillod denne Bonde sig at fordre Forklaring af Herredsfogden om Betydningen af de under Festen anvendte slesvigholsteenske Faner, men da Dr. Steffens naturligviis ikke vilde indlade sig herpaa, saa slog Bonden sig for Brystet, hvor han tilligemed hans Kolleger havde fasthæftet den danske Kokarde, og sagde: "da kjender jeg denne, til denne har jeg svoret og under den har jeg tjent. Herredsfogden berørte nu altid mildere Strænge, og bad dem alle Tre, naar en, "Liederfest, atter skulde holdes, om at hjelpe til Ordens Vedligeholdelse, men dette afsloge de. Ogsaa vilde Dr. Steffens gjerne gjendrive det Rygte, at han havde faaet Hug; men derpaa svarede de, at dette maatte han selv bedst vide. Ogsaa fortalte han dem, hvorfor Skræddermester Westphal var bleven arresteret. Efter saaledes at have spurgt og fortalt dem en Deel lod han dem endelig gaae, uden, som ellers Skik er, at udskrive Gebyhr for Forhøret. Bønderne gik saa forenede sig med de til Nordborg sammenstrømmede øvrige Bønder og feirede et Gilde til Dannebrogens Ære, under hvilket de udførte en Procession med Flaget gjennem Byens Gader. Hertugen paa Augustenborg troer, at Bønderne vare opfordrede og underkjøbte til at udføre disse Optrin hvori Hs. Durchlauchtighed dog forregner sig. Den ene af vore Kjøbmænd, som var med at slæbe Westphal i Hullet, har neddysset Sagen for sit Vedkommende ved at betale 16 Rbd., da han ellers vilde være bleven anklaget."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Jfølge Aarhuus Avis har Hs. Maj. Kongen yttret sin allernaadigste Tilfredshed med Festen ved Skanderborg og tilkjendegivet sit bifald til, at Folket hvert Aar den 31te Juli vil høitideligholde Mindet om den høisalige Konge, ogsaa formoder Man, at Hs. Maj. Kongen, ledsaget af Dronningen, næste Aar vil besøge Mindestøtten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
En ung Dame aflivede sig i næstforrige Uge i Kbhvn. ved paa et offentligt Badehuus at optrække Risten og lade Vandet strømme ind. Man blev opmærksom ved hendes langvarige Ophold i Badekamret, og da Opvartningspigen traadte ind, fandt hun det afsjællede Liig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Den 5te De er en Værtshuusholder i Kbhvn. bleven arresteret, anklaget for at have myrdet sin Kone, der er død for 1 1/2 Aar siden, ved Gift. Konen skal være bleven opgraven og Obductionen skal virkelig have tydet paa et Giftmord. (Flyvep.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
J den berlingske Tidende af 9de August læses følgende Annouce: Jdag udgaaer Corvetten Politivennen, redigeret og udgivet af Michael Leonard Nathanson. Den er større end "Corfaren;" om den ei vil styre samme Cours, da vil den med Tiden kunne tage samme Priser, som Corfaren. De, som ønske at Corvetten, seirende i Kampen, maatte bestaae, behage at tage Actie. Den er i alle Boghandlinger, som og hos Bogtrykker, Jacobsen, gl. Agertorv Nr. 2, for samme Priis som "Corfarent erholde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
For Lands Over- samt Hof- og Stadsretten svæver fortiden en Justitssag, hvori der er Spørgsmaal. om en Forbrydelse, der hertillands hører til Sjeldenhederne, nemlig Fadermord. Under Sagen, der er indanket for Konborg Birks Extraret, sigtes nemlig den noget over 13 Aar gamle Arrestant Jens Corneliussen, for med en Øxe at have dræbt sin Fader, Parcellist Cornelius Bendsen af Grønholt, da han i Arrestantens Overværelse mishandlede dennes Moder. Ane Marie Rasmusdatter, hvilken Sidste under Sagen ligeledes er bleven arresteret og actioneret for at have forledt sin Søn til den af ham begaaede Forbrydelse. - Ved Underrettens Dom er Arrestanten efter Forordn. 4de October 1833 § 22 og S 11, samt, som det hedder, med analogisk Hensyn til de Lovbestemmelser, der fastsætte Straf for Børn mellem 10 og 15 Aar, bleven dømt til den for et noget over 13 Aar gammelt Barn forfærdelige Straf, at hensættes til Forbedring og Opdragelse i Forbedringshuset i tolv Aar, samt til at have Arveret efter begge sine Forældre forbrudt. Arrestantinden, der af Underdommeren ikke er funden tilstrækkelig overbeviist om den Forbrydelse, hvorpaa Actionsordren lyder, er efter Frdn. 4de Octbr. 1833 8 25 fr. § 2 og Frdn. 4de Aug. 1819, anseet med 2 Aars Forbedringshuusarbeide. Sagen kan imidlertid vistnok næppe endnu betragtes som tilbørligen oplyst, hvorfor vi først efter dens Paakiendelse ved Overretten skulle meddele dens nærmere Omstændigheder. Hoveriggjørende Gaardmand i Faareveile, pr. Holbek, Hans Jensen, har i sidste Nr. af "Almuevennen, tildeels paa Sognets Vegne, offentliggjort en afskyelig Misbandling, som den 31te Mai sidstl. skal have fundet Sted paa Adelsborg Hovmark mod en lille Dreng paa 9 Aar, hvis Forældre ikke tør søge Lands Lov og Ret imod Gierningsmanden, for ikke at udsætte sig for Opsigelse af Huus og Arbeide. Drengen, der er en Søn af Jndsidder og Arbeidsmand Mads Nielsen i Vindekilde, kjørte paa hiin Dag en Mærgelvogn, og, ligesom Drenge i Almindelighed naar de have aflæsset kjøre stærk tilbage til Mærgelgraven med den tomme Vogn, saaledes ogsaa denne Dreng. Da Avlsforvalter Møller paa Adelsborg, som imidlertid kom ridende, saae dette, sprang han af Hesten, greb Drengen i Kraven med den ene Haand, satte sit ene Knæ i hans Side og pryglede ham saa ubarmhiærtig med sin Pidsk, at han, da den tynde Ende gik iin, vendiden om og brugte den tykke; og, uden at ynkes over den lille Drengs frygtelige Skrig, vedblev han uafbrudt med Prygl og Slag, indtil Drengen blev liggende som død, uden enten at kunne skrige eller vende sig meer. Da først holdt Forvalteren op, og lod den ynkelig tilredte Dreng ligge, overladt til sig selv og hans ulykkelige Forældre. Da Lægen blev hentet fandt han Drengen i en jammerlig Forfatning, med ophovnet Bryst, forslaaede Lemmer og en Brokskade. Faderen klagede vel til Forvalterens Herre, Baron Adler; men denne har Jntet foretaget i Sagen. Skulde vedkommende Justitsøvrighed, Cancellieraad Bang, Birkedommer ved Drarholms Birk, heller ikke ville tage sig af den, saa er der dog en anden Ret og en anden Domstoel, som Forvalteren ikke vil undgaae, og det er – den offentlige Mening.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Sidstafvigte Tirsdag tildrog sig den ulykkelige Begivenhed hos Gaardmand Rasmus Christian i Brøndshøi, at Huusmand Jørgen Hansen, ogsaa kaldet Matros, ved at arbeide i en 25 Alen dyb Brønd blev levende begravet, idet denne styrtede sammen over hans Hoved. Dette skeete Kl. 11 om Formiddagen; men det var ikke lykkedes at bringe det afsjællede Legeme op af Brønden for Kl. 8 om Aftenen; thi efter 3 Timers Anstrængelse var der endnu intet Spor fundet af den Forulykkede. Han efterlader sig Kone og nogle voxne Børn. (Llyvep.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-08-14
Fra Frederikshavn skrives under 3de August, Rygtet har bragt den sørgelige Tidende hertil, at Toldvæsenet i Hjørring, skal have confiskeret Hv. Procurator Bangs Brændeviinstøi paa Linderumsgade, medens vort Toldvæsen paa en Excursion paa Træet idag ei skal have obtineret andet end trætte Bommandsheste.