Aalborg Stiftstidende, 1839-04-18
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 13de April. Det sidst udkomne Finants-Regnskab for Aaret 1837 har fundet en dobbelt Bedømmelse i Pressen, idet nemlig baade Folkebladet, og Fædrelandet ere fremkomne med adskillige bemærkninger til det. Med Hensyn til Formen, hvori Regnskaberne ere aflagte, da er baade Fædrelandet og "Folkebladet" enige i at dadle denne, fordi Regnskabet, efter den Maade, hvorpaa det aflægges, ikke yder nogen klar Kundskab om Forholdenes egentlige Beskaffenhed, eller giver fuldstændig Oplysning om Statens sande Jndtægter og Udgifter. Denne Ankes Rigtighed have ogsaa samtlige Stænderforsamlinger anerkjendt og Finantsministeren har tillige inddirecte erkjendt den, idet han har lovet en forandret Form, naar den endelige Finantsplan, engang i Tiden bliver lagt. Det, saavel Fædrelandet som "Folkebladet, først ivrer imod ved selve Regnskabet, er at optage af Activerne for dermed at gjøre de stipulerede Afdrag paa Gjælden, da herved aldeles ingen Fordedring skeer i Status, hvilket derimod ene skeer naar disse Afdrag udredes af de løbende Jndtægter, en Sætning, hvis Rigtighed og er anerkjendt af alle fire Stænderforsamlinger. For det enkelte Aar 1837 er Finantstilstanden vel bedre end for de foregaaende Aaringer, men da dette ene hidrører fra en forøget Jndtægt og tilfældige Omstændigheder, og ikke har sit Udspring fra de Besparelser, Stænderne saa kraftigen have andraget paa, kommer dette bedre Resultat ikke Finantsministeren tilgode. Følger man ikke den i Finantsregnskabet brugte Fremgangsmaade, men udelukker af Jndtægterne det, der er optaget af Activerne, Overskud af Restancerne og indsendte Deposita, da seer man, at samtlige Jndtægter i de 3 Aar, for hvilke Regnskaber haves, ialt have udgjort 39,995,000 Rbd., medens Udgifterne, fraregnet Afdragene paa Statsgjælden, derimod for samme Tid have udgjort 40,013,000 Rbd., og altsaa oversteget Jndtægten med 18000 Rbd. Regner man, saaledes som man bør, Afdragene paa Statsgjælden til Aarenes løbende Udgifter, stige disse til 42,560,000 Rbd. og Deficiteen for de tre Aar bliver altsaa 2,565,000 Rbd. Sammenligner man hvad der er optaget af Activerne med hvad der er afdraget paa Statsgjælden, da faaer man det Resultat, at Activerne ere formindskede med 3,034,000 Rbd., medens Statsgjælden kun er formindsket med 2,547,000 Rbd. Som tidligere bemærket have Jndtægterne i de forløbne Aar oversteget hvad de vare beregnede til, men erin der man, hvad der ikke kan siges tidt og ofte nok, at det ikke er ved forøgede Jndtægter, men ved formindskede Udgifter, ved stræng Sparsommelighed, at den fornødne Ligevægt skal fremkaldes, saa har man ingen Grund til at glæde sig herover, og det saa meget mindre, som man seer, at Udgaterne i de forløbne tre Aar ligeledes have været i Tiltagende, og denne bemærkning er saa meget mere nedslaaende, som Regnskaberne udvise, at de forøgede Udgifter netop have fundet Sted i de Brancher, hvori Stænderne saa eenstemmigen og kraftigen have andraget paa, at Besparelser burde og kunde finde Sted. Vi have nu - siger Loll. Falsters Stiftstidende, hvoraf nærværende Referat er taget – meddeelt Hovedresultatet af de bemærkninger, vi have seet, og skjøndt vi ganske afholde os fra at fremkomme med Reflectioner, troe vi dog, at den overveiende Deel af Nationen vil med os billige Folkebladets Yttring om, at netop de bekjendtgjorte Finantsberetninger indeholde den stærkeste Opfordring, for Stænderne til, naar de atter komme sammen, paany at tage dette Landets vigtigste Anliggende under den alvorligste Overveielse. Sluttelig kunne vi endnu ikke undlade at afskrive Folkebladets Reflectioner over de forøgede Jndtægter, da Samme synes at være en kort og træffende Dom over hele vor Finantsbestyrelse. Det hedder nemlig: "Men i hvorom Alting er, hvad gavner det, at Jndtægterne i 1835 – 1837 i Gjennemsnit have været aarlig 3 a 400,000 Rbd. større end i 18291833, naar Udgifterne ere høie i samme Forhold, Og hvilke Udgifter, Det er ikke Af dragen paa Statsgjælden, thi disse ere aldeles ikke afholdte af de aarlige Jndtægter, men dækkede ved Hjælp af de optagne Activer, ligesom denne Udgiftspost netop i de sidste Aarer aftagen, saa at der i Gjennemsnit i 1836 og 1837 kun er afbetalt 795,000 Rbd. aarlig paa Gjælden, istedetfor i 1835, 959,000 Rbd., altsaa aarligen 164,000 Rbd. mindre. Den er ikke Udgifterne til store og nyttige Natural-Foretagender, som om føie Tid ville bære rigelige Renter, til nye og kostbare Jndustri=Anlæg, til betydelige Anskaffelser under nogen enkelt Green af Statstyrelsen, til omfattende Reformer i Landbovæsenet, kort sagt, til Noget, som har et mere blivende Værd, og som ved Aarets Udgang efterlader sin Gjenstand, der vidner om den derpaa anvendte Bekostning. Herpaa er forholdsmæssig kun anvendt meget lidet, hvorimod den hele saa betydelige og forøgede Jndtægt er medgaaet til at holde Statsmaskinen i den sædvanlige Gang, er anvendt, til det daglige Forbrug, er væsentligen forbrugt til Appanager og Deputater, til Lønninger, Pensioner og Gratialer, og er, for paa en kort, men betegnende Maade at udtrykke det, i det Hele meere anvendt paa Personer end paa Ting, saa at den Lidet eller Jntet efterlader som sit blivende Resultat."Med Hensyn til de efter Berl. Tidende navngivne 7 Geistlige, hvoraf den Commission, der skal bedømme de 2 Udkast til et nyt Kirkeritual og en ny Altarbog, bestaaer, erfarer man nu af Collegialtidenden, at skjøndt det var overladt Siællands Biskop, Dr. theol. Mynster, at benytte til Medarbeidere i sine Udkast, hvem han dertil maatte finde skikkede og villige, har han dog, for at samme Tone kunne vedligeholdes i det Hele, selv alene udarbeidet hine Udkast, men senere meddeelt sine Udarbeidelser til flere kyndige og erfarne geistlige Mænd, hvis bemærkninger i mange Henseender ere komne Arbeidet til Gavn. Dette kunde tidligere have været tilendebragt, hvis ikke Visitationsreise og 3 Maaneders Ophold ved Stænderne havde forsinket det. - Jøvrigt har Hs. Majestæt bifaldet, at ovennævnte tvende Udkast med tilhørende bemærkninger i trykte Exemplarer meddeles det theologiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet, saavelsom alle Biskopper, for at disse derover kunne meddele de bemærkninger, hvortil de maatte finde Anledning, ligesom og, at Biskopperne maae meddele Udkastene til de Geistlige eller andre Mænd i Stiftet, hvis Mening derover de ønske at erfare, inden de selv afgive deres Yttringer, dog saaledes, at alle bemærkninger skulle inden en Frist af 6 Maaneder indsendes til Commissionen, saafremt de Vedkommende ville vente, at der skal tages Hensyn til Samme.