JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Formedelst Alderdoms Svaghed, ønsker jeg Undertegnede at bortsælge min Gaard i Grønnegade bestaaende af 9 Fag Bindingsværks Vaaningshuus, hvorved er en særdeles god og veldyrket Hauge. Gaardens Jord-Eiendomme ere: en Holmskifte og nogle Aare paa Gammel agre. Liebhavere behage at henvende sig til Eieren, Ribe d. 10 Mai 1833. Peder Roued.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Ved Jndbrud i Janderup Præstegaard pr. Warde er Natten mellem den 6te og 7de Maj bortstiaalet en grøn Klædes Frakke, en sort Klædes=Livkiole, et Par blaa Klædes Beenklæder, et Pr. grønne Vadmels Ditto, er Pr. Støvler, en nye Hat, en Meerskums=Pibe med Sølvbeslag og Piberør, et gammeldags Hoved=Smykke med Halsbaand m. m. med uægte Stene indfattede i Sølv, samt nogle Dreils-Servietter med indsyet Mærke C. H. For Opdagelsen loves en passende Douceur af Asch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Onsdagen den 15de Mai Formiddag Kl. 11 bliver i Huset No. 91 i denne Byes Nicolai Kirkestræde offentlig Auction afholdt over bemeldte Huus med Underliggende af 40 Rd. Grundtaxt tilhørende afdøde Muurmester Jver Sands Stervboe. - Efter Auctionen overHuset bliver endeel Løsøre bortsolgt. Thi indbydes Lysthavende. Warde Byefogedcontoir den 6te Mai 1833. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Mandagen den 17de Juni førstk. om EftermidKl. 2 lader Hr. Kjøbmand Capprani i Colding ved een eneste Auction bortsælge til Bebyggelse, enten separate eller samlede, tvende Parceller af Jeppe Jversen, Buchs Gaard i Skanderup, nemlig: Nr. 2 af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 6 Skp. 2 femsextendedeel Alb. Nr. 3 af Hartkorn Ager og Eng 2 Td. 1 Fdk. 1 enh. Alb. med gode Jorder i en behagelig Egn neppe en Miil fra Colding. - J Kjøbet følger 11 Fag Udhuus og Ret til Skovhugst i 3 Skovkobler. Den hele Kjøbesum kan forblive indestaaende i Eiendommene, saalænge Sælgeren, der er en ung Mand, lever. - Auctionen holdes Skanderup, hos Jeppe Jversen Buch. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Coldina den 7de Mai 1833. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Publication. Paa Grund af anden tagen Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og i Nyekjerke Sogn Skads Herred Ribe Amt, paa den mindre Landevei imellem Warde og Colding samt Hierting beliggende Mølle og Møllegaard, Endrupmølle kaldet, saafremt antageligt Bud maatte skee. Beboelsesleiligheden i Møllegaarden er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Møllen er i forsvarlig Stand, forsynet med Rug qværn, Malt og Sigtegværne, Boghvedeqværn og dobbelt Pilleqværn, sam Alt drives med 2de næsten nye Vandhjule. Mølleskylden er 5 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk., Jordskyld, Skpr. 1 Fk. 1 enhalv Alb. frie Hovedgaardstaxt. - Med Møllen følger ogsaa en Parcel til Htk. 1 Skp. 2 Alb.,et Stykke Eng efter Arvefæstebrev Htk. 2 Fk. samt et Stykke Jord ved Mølledammen. - Paa disse Eiendomme kan holdes, forres og græsses 18 til 20 Fæekreature, 3 a 4 Heste og avles 30 til 34 Læs Høe. Udsæden er 3 Td. Rug, 5 Td. Byg og 12 a 16 Td. Havre. Ved Møllen er tvende Træebroer at vedligeholde imod at hæve Broepenge, og efter dertil erhvervet Bevilling holdes Kroehold i Møllegaarden. Saavel Conditionerne til Salget samt Eiendommene ville kunne faaes at see naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aftrædelsen af Eiendommene ønskes enten til næstk. Novbr. eller Maidag. Endrupmølle den 3de Mai 1833. Jørgen Hansen Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Alle og Enhver, som maatte formene sig, at have noget tilgode i Stervboerne efter: Tjenestekarl Jacob Lauridsen Mark af Møltrup i Timring Sogn, ugift Fruentimmer Anne Pedersdatter Dige af Lille Røgelhede i Jdom Sogn og 3, ligeledes ugift Fruentimmer Anne Marie Jensdatter af Sønderbek i Jdom Sogn, - indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boerne havende Krav. Herredscontoiret i Ringkjøbing d. 30te Apr. 1833. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Rettelse. J Mortificationsstevningen, indført i d. Avs. No. 33, 34 og 35 og undertegnet Gundelach, er indløbet den Feil, at i dens 15de Linie staaer: Søren Christian Nielsen Skoup, istedetfor Søren Christian Nielsen Skous. 1833. Tillæg til Riber Stifts=Avis No. 38.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Aviser. Den første Termin af Engleien til Byens Kæmnerkasse for indeværende Aar advares Leierne om at indbetale forinden næste 14de Mai da den ellers bliver inddrevet paa lovlig Maade. Ribe den 3die Mai 1833. Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Undertegnede ønsker at antage nogle smaae Piger til at undervise i al Slags Haandarbeide, saasom Hvidbrodering, Linned og Navnsyning og Strikning; skulle nogle ønske at lære Strædersyning efter Maal, og kan ogsaa deri gives Underviisning. At opfylde min Pligt mod de mig anbetroede vil altid blive min ivrigste Bestrædelse. R. S. Sidelmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Formedelst paadragne Skatterestancer blive de Stervboet efter Jens Nielsen Gadgaard af Sønder Nissum tilhørende 25 Hedeparceller af Sønder Vosbori Uliborg Sogn med privilegeret Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Fdkr. fitetiendedeel Alb., stillede til 3de offentlige Auctioner, som afhvides her paa Contoiret Løverdagen d. 18de og 31te Mai og paa Hovedgaarden Nør Vosborg d. 15de Juni 1833, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgiøres. Ulborg Pind Herredscontoir i Ringkjøbing d. 30te April 1832. John Fiusen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
paa Reqvisition af Vedkommende bliver Jagtskibe, Jacobine Christine 13 enh. C. L. med staaende og løben de medskaber samt øvrigt Tilbehør nillet til Bortsalg ved offentlig Auction som afholdes paa Skibet, der er beliggende her i Haugen, Onsdag d. 22de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. i; hvilket til Liebhavere, Efterretning herved bekjendtgiøres med Tilføiende, at Slibet er i fuldkommen seilbar Stand og nylig hjemkommet fra Altona. Hersleb, Velle Larste Mai 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Proclama. J Følge kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst i den kongelige Landsoverret samt ved mit Værneting, og er saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter Postmester og Kjøbmand Rasalgs Øllgaard Andrup af Vor Kjøbstad Lemvig, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han saavel med Hensyn til den Handel han har drevet under FirmeAndrup & N. Aggersborg, som i eget Navn, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aa og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur samt Ribe Stifts Avis 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20 Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, d. 4 Febr. 1833. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Efter Hans Kngelige Majestæts allernaadigste Befaling. Steemann. Monrad. Ersted, Lassen. M. Lange. Hansen. BenteenJacobsen. a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Bevilling for Postmester og Kjøbmand Rasmus Øllgaard Andrup til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde dem, som maatte formene sig at have noget at fordre hos ham. indfaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Lemvig d. 3die Mai 1833. R. H. Andrup. Postmester og Kjøbmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Publicandum. Tirsdagen d. 21de Mai d. A. Formiddagen Kl. 11 bliver ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Han Nielsens i enh. Festegaard i Stendeerup Toftlund, Sogn. Den aarlige Udsæd hidtil er 6 Tdr. Rug, 3 Tdr. Boghvede i enh. Td. Byg, 3 til 4 Tdr. Havre. Høeavlingen er 60 til 70 Læs og kan der holdes paa Gaarden 20 til 24 Qvæghøveder 3 Heste og 10 Faar. Tillige anmærkes, at en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden. Skeer et antageligt Bud paa Gaarden, da sælges tillige Ude og Jndboe bestaaende af Kreature, Heste, Agerdyrkningsredskaber, Mobilier. Senge a. Skulde et antageligt Bud paa Gaarden ikke skee, da ønskes den af Vedkommende udhvret paa flere Aar, hvilket da forsøges ved samme Leilighed. Lysthavende ville indfinde sig paa Gaarden i Stendeerup til bemeldte Dag og Tid. Toftlund i det kongelige Herredsfogderi for Nørrang strup Herred, de 27de Apr. 1833. Timmermann. At der fremdeles indtil videre bliver den tredie Mandag i hver Maaned, om Formiddagen Kl. 10, paa Raad nien her i Byen afholdt ordinaire Skiftesamlinger i Kjøbmand Sammel Cons Fallitboe, og at den næst Skiftesamling saaledes afholdes paa bemeldte Sted, Mandagen d. 20de Mai næstkommende, bekjendtgjøres herved til Creditorernes og andre Vedkommendes Efterretning. At der fremdeles indtil videre bliver den tredie Mandag i hver Maaned, om Formiddagen Kl. 10, paa Raad nien her i Byen afholdt ordinaire Skiftesamlinger i Kjøbmand Sammel Cons Fallitboe, og at den næst Skiftesamling saaledes afholdes paa bemeldte Sted, Mandagen d. 20de Mai næstkommende, bekjendtgjøres herved til Creditorernes og andre Vedkommendes Efterretning. Byefogedcontoiret i Ringkjøbing d. 30te April 1833. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-10
Creditorerne i Boet efter den paa Handbergbougaard afdøde Øllegaard Sophie Schougaard, Enke efter afdøde Proprietair Christian Frederik Schougaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe d. 27de April 1833. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. tiftsMider. og Adresse dis, som forsendes. med Brevposter, overalt i Danmark. og Hertugdommene. No. 39. Tirsdagen den 14de Mai. Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophos i Ribe,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Grækenland. Den baierske Coureer, Capitain Trentini, afseilede i den første Uge af April fra Nauplia paa det græske Dampskib Hermes med Depescher fra Regentskabet og mangfoldige Breve. Underveis blev Dampskibet beskadiget og maatte ligge ind til Corfu, forat repareres. For ikke at forsinkes i sin Reise gik Trentini strax ombord paa et russisk Krigsskib, men var endnu ikke kommen til Triest, da Dampskibet d. 28de April kom dertil; dog ventede man ham hver Dag. De Efterretninger han medbringer fra Grækenland, skulle være af et glædeligt Jndhold og ret egnede til at forjage alle de Bekymringer, som den lange Udeblivelse af officielle Meddelelser har fremkaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
En russisk Coureer er ankommen til München med en keiserlig Ukas, hvorved Keiser Nikolaus lover i Forening med de to andre Magter at garantere det græske Laan, og navnlig overtager sig Garantien for en Trediedeel, nemlig 20,000,000 Fr. Denne gunstige Afgjørelse glæder man sig saameget mere over, som det franske Kamtes Møder sluttedes, uden at det var kommet til nogen Beslutning, angaaende det græske Laan, og man, hvad den nye Session angaaer, endnu ingenlunde med Bestemthed kan forudsige, hvordan Kamrenes Anskuelse af denne vigtige Sag vil blive. - Den Würsburger Tidende indeholder to Breve fra baierske, Militærpersoner, som blandt Andet skrive, at Grækenland er saa lidt Befolket, at 20,000 fattige Familier, let vilde finde et rigeligt Udkomme der, og at Haandværkere i Særdeleshed vilde gjøre Lykke. Dette er et Vink, som de udvandringslystne Tydskere kunne tage til Eftertanke. - Eden, som alle Grækeete, der ere komne til mandlig Alder, skulle aflægge, lyder saaledes:Jeg sværger ved den hellige Treenighed og det hellige Evangelium, at jeg vil være vor Souverain, Otto, tro og Kongeriget Grækenlands Love lydig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Den pyrenæiske Halvs. Efterretninger fra Madrid af 23de April mælde, at Kongen og Dronningen vilde gjøre en Reise til de sydlige Provindser, hvorfra de vilde vende tilbage d. 15de Juni, for at overvære Aabningen af Cortes d. 20de. Der taledes om, at nogle Deputerede vilde gjøre Vanskeligheder ved at sværge Jnfantinden Troskab, og at Ministeriet derfor lod udsprede det Rygte, at Regjeringen vil vide at belønne dem, der vise sig velsindede. D. Carlos skal paa Opfordring om at hylde Jnfantinden, have erklæret at Saadant stred imod hans Religion og Samvittighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Samme Erklæring har Erkebiskoppen af Toledo afgivet, med Tilføiende, at han vil modsætte sig, om Nogen af hans Stift vil aflægge Eden. - To Courerer fra Estremadura havde vakt stor Bevægelse i Ministeriet. Cabinetsraadet forsamlede sig strax og forblev samlet hele Natten. Først Kl. 7 1/2 om Morgenen kom Krigsministeren tilbage til sit Pallads og affærdigede derpaa 5 Courerer i forskjellige Retninger. Oprøret i Figucira og Opstand blandt en Deel af D. Miguels Tropper sagdes at have givet Anledning til denne Travlhed. Fra Oporto berettes under 20de f. M.,at Miguelisterne havde opkastet Værker paa Høien Vello, hvorved de ville blive istand til at gjøre Staden mere Skade end hidindtil; men at Marskal Solignat havde ladet Hertugen af Terceita (GrevVillaflor) tage Høien med Bajonnetten og forvandle den til en stærk Redoute, som Fjenden flere Gange forgjeves havde forsøgt at indtage igjen, og som havde nødt ham til at lægge sin Leir en Fjerdingvei tilbage. Den constitutionelle Hær var modig. D. Miguels derimod modløs, han var selv hos Tropperne, men kunde ikke formaae dem til at angribe. Sartorius, laae ved Flodmundingen og var enig med Regjeringen. D. Pedro havde 15000 Md.; men Marskalken ansaae sig endnu ikke for stærk nok til at gaae offensivt. frem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Frankerig. J Pariserbladene læses nu de forskjællige Lykønskningstaler til Kongen paa den 1ste Mai, iligemaade de kongelige Svar paa samme. Man undrede sig over iblandt de mange Taler ingen at finde af Marskal Lohau, som Chef for Nationalgaden; men Nouvellisten har tilstrækkelig forklaret Aarsagen dertil. Den gamle Krigsmand er nemlig ikke nær saa dygtig en Taler, som Soldat; da Raden kom tilham, blev han ganske forbloffet og formaaede Jntet at fremføre, uden enkelte uartikulerede Toner. Han maatte siden efter selv lee af sin befippelse, men paastod tillige, at det ingenlunde var Kongens Nærværelse (han havde jo daglig havt Samtaler med Napoleon),men de mange tilstedeværende Damers Blikke, der bragte ham ud af Concepterne. Pariserne mene, at dette, som er hændet med Chefen for den første Nationalgarde i Verden, kan være til stor Trøst for mange andre Nationalgadechefer, der ogsaa maatte lade rere af Mangel paa Talegaver. Festen synes iøvrigt at være gaaet af ganske i Stilhed. De ministerielle Blade fortælle tigtignok en heel Deel om den almindelige Enthusiasme; men de tillægge den det forunderlige Epitheton, "rolig", og af denne rolige Enthusigsme have da de andre Blade deres evige Løier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Efterretningerne fra Provindserne vidne heller ikke om synderlig festlig Glæde; tvertimod hedder det, at man paa mange Steder behængte de i forrige Aar plantede Frihedstræer med Cypresgrene og sorte Flag, som Tegn paa Sorgen over skuffede Forventninger. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Ligesom den parlamentariske Opposition er falden i flere Stykker, saaledes er nu det Samme skeet med Oppositionsbladene. Disse have nemlig i den sidste Tid følt sig opfordrede til at udiale deres politiske Troesbekiendelse, og det har da givet sig, at der ikke findes To, som ere enige. Over denne Uenighed triumphere Nouvellisten og Journal des Debats; men National kalder det en taabelig Glæde; thi om end de uafhængige Blade, som ikke blive betalte forat være enige, ere af forskjellige Meninger, selv i de væsentligste Principer, saa ere de dog tilhobe enige deri, at den nærværende Administration er uforenelig med Landets Ære og Velfærd. Der tales atter om en Tvedragt i Cabinettet, som truer det med Undergang. Jsær skal Hr. d'Argout staae sig slet, og tusinde Juttiguer, skulle være i Værk, for at stytte ham. Der nævnes fire Meddeilere til hans Post, at hvilke Hoffet helst ønsker Hr. Montalivet. J de Deputeredes Kammer er Loven og Elementarunderviisningen fast eenstemmig antagen, og Kammeret har siden beskjeftiget sig med Municipalvæsenet. D. 4de forlangte Oberst Paixhans, som Refetent for den Commission der havde provet Lovforslaget om det græske Laan, at Kammeret skulde tage fat paa denne Sag, og Hertugen af Broglig bemærkede, at Regjetingen lagde stor Vægt derpaa og vilde komme i Forlegenhed, dersom Sagen udsattes længere end 8te Dage. Salverte og Schasseriaux talede imod og andrage paa at udsætte Oberst Paixhans's Motion, for at ikke ogsaa denne Session skulde udatte til at være blot pecuniær. Det Mærkværdigste var, at Hr. Dupin, som ogsaa talede derimod og gjorde dette med saadan Effect, at Centrum flere Gange knurrede, Extremiteterne raabte Brave, og Hr. Barthe bebreidede ham, at han syntes at vilde holde Regjeringen i Skak, dog tilsidst, til alle Bænkes største Forhauselse, stemte for Motionen, og saaledes aflagde et nyt og paafaldende Beviis for, hvormeget de have bedraget sig, der endnu vedblive at bygge deres Forhaabninger paa ham. Man hørte derfor ogsaa hist og her det Udraab: "Nei, saadan Charakteersvaghed saae man endnu aldrig!" Derimod beærede Hr. v. Rothschild, for hvem den græskeLaanesag er af stor Vigtighed, den følgende Morgen, Præsidenten med et huldrigt Besøg. - Hr. Bertinde Vaux skal, hedder det, gaae til Frankfurt, for at protestere imod Besættelsen af østerrigske og preussiske Tropper; det vil sige (saaledes udlægge iedet Mindste Bladene det, for at erklære, at man ikke samtykker deri, men dog heller ikke vil foretage Noget derimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Tydskland. Med Undersøgelserne om de frankfurtske Uroligheder vil det ikke ret gaae, fordi Rettens Bestræbelser, for at bringe Lys i Sagen, strande paa de unge Revolutionsmænds Haardnakkethed. FiteStudenter ville aldeles ikke svare paa de forelagde i Spørgsmaal, og de fleste Andre paastaae, at de ikke kjende hverandre og kun tilfældigviis ere trufne sammen ved den blodige Aftenseene. At lade Vidner komme fra de forskjellige Universitetsstæder, for at faae Personernes Jdentitet og gjensidige Bekjendtskab bekræftede, mener man vil have Vanskeligheder; thi de Universiteter, hvis Borgere man vil gjenkjende iblandt de Fangne, frabede sig meget alvorlig denne Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Ved en ministeriel Skrivelse af 4de Mai er Stændernes Forsamling i Cassel udsat til d. 3die Juni, fordi Valgene ikke kunne tilendebringes til den Termin, som først var berammet. Indenrigsministeriet har nægtet Bibliothekar Bernhardi i Cassel, som atter var valgt, til Deputeret, Tilladelse til at indtræde i Kammeret. Man formodede at det Samme vilde blive Tilfældet med de valgte Justitsembedsmænd. - J Stutgartere Stænderne indkaldte til d. 20de d. M.; de fleste Valg skulle være faldne ministerielt ud. J Overamtet Welzheim vilde en Deel af Valgmændene hverken have den Ene eller den Anden af de foreslagne Candidater, men stemte for hans Majestæt Kongen. Forgjeves forestillede Overamtmanden og Valgcommissionen disse gode Mænd, at Landsherren ikke kunde være Medlem af de Deputeredes Kammer: de erklærede at de nu eengang ikke havde Tiltro til nogen Anden. Da dette imidlertid nu eengang ikke kunde gaae an, faldt Valget endelig paa Advocaten Lang. Kongen af Bajern har nægtet at ratifisere Tractaten om Tiltrædelse til det preussiske Toldsystem, og skal det dermed staae i Forbindelse, at Finantsministeren von Ming har faaet sin Afsked. (Efterretninger fra Engelland, hvor Ministrenes Seir i Debatterne om Malt, Huus= og Vindues Skatten synes at have frembragt en noget betænkelig Gjæring, følge næste Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Indenlandske Efterretninger, D. 3die Mai ankom Hs. til. Høihed Prinds Frederik, Carl Christian, med Kutterbriggen "Delphinen, til Frederikshavn. J Løverdags reiste Høisamme til Skaben, kom tilbage til Frederikshavn i Søndags Eftermiddag, og deeltog den paafølgende Nat i et Bal hos Giestgiver Møller. Efter Forlydende vil Hs. kgl. Høihed tage til Læss og derefter gæste Aalborg. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Jfølge den udstædte Trækningsliste for det 86de kalkbhvnske Classelotteries 2den Classe, blev udtrukken følgende Bagtal: 104, 112, 114, 126, 132, 137, 148, 150, J Odense, Aalborg, Aarhuus, Viborg, og fl. St. er for Tiden en Mængde Mennesker angrebet af Forkjølelsessygdomme, hvis Symptomer have Alt tilfælleds med den saakaldte Jnfluenza eller la Grippe. - Hr. Stiftsphysikus, Justitsraad Hansen i Aalborg, har meddeelt nogle Forskrifter, hvorefter den Syge tilraades at holde Sengen i 2 a 3 Dage, afholde sig fra den frie Luft, nogle Gange daglig drikke en Kop Hyldethee eller ordinair Thee med lidt stødt Salpeter i, omtrent som en Priis Tobak til en Kop, drikke flittig lunken Havre: eller Byasuppe, holde Diæt og ikke under Sygdommen nyde Kjødsuppe og Kjødspiser, Viin og Spiritus, Kaffe eller svære Næringsmidler. Slaae derimod andre Sygdomstilfælde sig til, fornemmelig besværlig Aandedrag, Sting i Brystet eller andre foruroligende Besværligheder, da ere de anraadte Midler og Forhold ei tilstrækkelige, og da bør ikke opsættes at consulere en Læge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
J de sidste 8 Dage ere flere Børn døde i Viborg af Starlagensfeder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Natten til d. 9de Mai afbrændte en Lystgaard end M. fra Odense, tilhørende Hr. Birkedommer Møller. Den betydeligste Deel af Jndboet, og, paa 4 Heste nær, hele Besætningen, brændte med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Ledige Embeder. Liunge og Braabre Sognekald i Siællands Stift, 403 Rd. Lehusfoged-Tienesten i Klankbull og Rodenæs i Wieding Herred, Tøndern Amt, Caution 800 Rbd. i Kgl. 4 pCt. Obligationer. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Consumtions-Forvalter-Embedet i Sorøe. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed til Beløb 1700 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Kjøbenhavns Børs Cours d. 10de Mai. Species 210 solgtes til 12 Rbmk. 9 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciesedler 153 enh. Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
Ribe. J Domkirken prædiket, paa Christi Himmelfartsdag, Hr. Pastor Leth; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah, Døbte i Domkirken, den 5te Mai. Dagleier Anders Hansens Søn, Hans Frans Terkelsen Andersen. Fadderne: K. Lassen, K. Nielsdatter, H. Pedersen Brøns og Anders Christensen, Alle af Tved. - J Cathrine Kirke, d. 5te Mai. Gaardmand Thyge Jørgensens Søn, Thomas Jens Bruun i Lustrup. Fadderne: Gaardmand N. Jørgensens Hustru i Lustrup, Pige M. K. Hansen i S. Fardrup, Gaardm. N. Michelsen i Lustrup, Ungkarl A. Pedersen f. St. og Ungk. H. Skytte i S. Fard. S.D. Vertshuusholder P. L. Schmidts Søn, Jver Pedersen Schmidt. Fadderne: Vertshuusholder P. Christen, sens Hustru, Pigen M. K. Dithleften, Bødker J. Baggesen og Unk H. H. Qutzen, alle i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-14
AVERIISSEMENTS. Gode tørre Strygklyne, a 18 sk. pr. 1000 Stykker og hjemkjørte, for 10 sk. pr. Læs, kan bekomFløche. mes hos Ribe d. 12te Mai 1833. Mandagen den 3die Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 holdes her paa Contoiret Skiftesamling i Stervboet efter Anders Jockum Lund og forhen afdøde Hustrue Mette Bolette Friis af Bekke; Hvorom alle Vedkommende herved underrettes. Herredscontoiret i Colding den 8de Maj 1833. Oxenbøll.