Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Ved Reskript af 3die Septbr. 1708 og Fo ordningen af 24de Septbr. 1708 skeete en v. fentlig Forandring til det Bedre i Fattigværnets Organisation i Kjøbstæderne. fentlig Forandring til det Bedre i Fattigvæsenets Organisation i Kjøbstæderne. mas's Daug betalt it half Aars Rente af Sal. Magnus Grauis penge, nemblig af 1000 Sl. D. 25, og dennem uddeelt til di Huus=Arme, som dennem er bevilgidt(Red. Anm.) 6) Den Understyttelse, som Byens Fattige i det 17de Aarhundrede nød af det Offentlige, bestod deels i Smaasummer, som hver Jule-Aften udbetaltes Husarme og Sengeliggende; deels i fri Bolig i Almisse= og Gjæste-Boderne, deels i et lidet ugentligt Bidrag. Dette sidste uddeeltes af en af Byens Borgere, som udnævntes dertil af Magistraten, af den modtog pengene hertil, og igjen aflagte den Regnskab. Af saadanne findes nogle saa, vedlagte Pengemesterens Hoved-Regnskab som bilag. Saaledes finder jeg, at i 1622 uddeeltes 131 Dal. 3 Mk. 10 s. til 51 Personer, hvoraf de fleste fik 4, men nogle kun to Skilling ugentlig; i 1624 fik 69 Personer og Familier 146 Dal, 3 Mk. 2 s., ligeledes i 4 og 2 Skillinger. J 1640 uddeeltes 400 Daler 2 Mk. 18 s. til 69. Deraf fik en Familie (Morten Ridefougits Børn) 20 Sk., de andre fra 1 Mk. til 4 s. ugentlig. J 1641 var Uddelingen 376 Dal. 2 Mk. 8 s. til 72, og 1 Mk. det høieste Bidrag. Naar en Pension ophørte ved Dødsfald eller fordi Nyderen forlod Byen eller kom i Kloster (Hospitalet, anføres, at en Anden strax traadte i Stedet (blev bevilget at tage med, undertiden deeltes Pensioner mellem flere, saa at der i disse Aar formodentlig har været et vist Antal Portioner. J 1654 er 316 Daler 6 sk. uddeelt. Deraf blev 61 Dal. Jule-Aften givne til Hus=Arme ock Sengelegends i Summer fra 1 Daler 2 Mk. til 4 s. (deriblandt til Kong Hans og hans Kon 1 Mk. 8 s., Anne Vanfør, Mett Krøbl=Pige. De øvrige anvendtes til ugentlige Bidrag paa 10 til 4, navnligen til Forældre, som havde vanføre eller vanvittige Børn. (Regnskabet skriver efter den jydske Udtale Enkelttal Baan, Flert. Bøen", fremdeles til en Mandsom sin Bien brød, o. s. v. - Jeg finder og saa Spor til at Klæder er uddeelt til de Fattige. J Byens Regnskab for 1623 anføres nemlig d. 3die Januari daa gaff jeg Borgemester Hans Friis for 60 Kander Øll, Kanden 4 s. som blef druchen af Borgem. och R. udi di Dage di tog Blochen op, og di Dage de skiftede Lennet og Vaedmøl til stackkallerne. Understyttelser, som gaves trængende Fremmede, Skibbrudne, Brandlidte, Folk, som havde været i tyrkisk Fangenskab, eller som Krigen havde fordrevet fra Huus og Kjem, udbetaltes af Byens Kasse af Pengemesteren. Red. Anm.)Der forordnedes en Fattiginspection, bestaaende af Sognepræsten, (eller, hvis der vare flere end een Kirke, da Præsten til Hovedkirken) een af Magistraten og to eller flere fornuftige Borgere, der efter to Aars Forløb skulde afløses af andre. Jnspectionen skulde drage Omsorg forde Fattiges Midler og Underholdning, som de agtede at forsvare for Gud og Kongen. De skulde forfatte en nøiagtig Specisication over de Fattige, og inddeele disse i tre Klasser, nemlig: 1, Blinde, Sengeliggende, Vanføre, Gamle og Svage, som Jntet kunde fortjene. 2, Fader= og moderløse Børn, som ikke have Nogen, der tager sig af dem. 3, Huusarme, som vel kunne fortjene noget lidet, men dog ikke kunne subsistere enten formedelst ringe Helbred, eller mange Børn eller af andre Aarsager. Disse Fortegnelser skulle indføres i en Protocol, som skal være nummereret, gjennendragen og forsegler af Stiftamtmanden, og skal i samme ved Dag og Datum antegnes, naar Nogen bliver antagen, eller ved Døden afgaaer. Naar Tallet vides paa de Fattige, skal Jnspectionen gjøre et Calculation over, hvor stor en Sum der kan behøves især til dem, som høre i første og anden Klasse, og derpaa gjøre Overslag paa de Midler, som de have til de Fattige af Legater eller Blokke. Kan dette ikke tilstrække, bør Magistraten lade Borgerskabet kalde for sig paa Raadstuen, for at erfare, hvad de godvillig ville give efter Evne og Vilkaar, og dette skal enhver under sin Haand antegne i en dertil gjennemdragen og forseglet Bog. Skulde Summen ikke strække til, bør Borgerskabet atter indkaldes og tilspørges om de vide at gjøre noget andet Forslag til de Fattiges Underholdning, og vide de ikke dette, har Magistraten Magt til at paalæg ge dem dette efter deres Midler og Formue, dog at derpaa erhverves Stiftamtmandens Approbation. - Civile og geistlige Betiente skulle give 1 pCt. aarlig af deres Jndkomster. Der skal og være en Fattigbøsse, som bør omgaae til alle Bryllupper og Barseler i Byen. Ligeledes skal i ethvert Vertshuus være en Fattigbøsse, hvori Verten skal indsamle de Penge, der indkomme, og indsende disse aarlig til Jnspectionen. J enhver Kjøbstad skal være en Kiste til de Fattiges Kasse med 3 forskjellige Laase og Nøgler, hvoraf Sognepræsten skal have den ene, Magistraten den anden og tvende Borgere den tredie. Hver Mandag, naar det ikke er Helligdag, uddeles Almisser af Jnspectionen til de Fattige. Ved hvert Aars Udgang skulle Jnspecteurerne indsende Regnskab til Stiftsøvrigheden. Antræffes nogen fremmed Betler, skal han tages i Forvaring, og underholdes saalænge med Vand og Brød, indtil han ved beqvem Leilighed kan forsendes til Kjøbenhavn, da han enten under Militien, om han dertil er skikket, eller paa andre Maader skal blive forsørget.