JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Til Tidens sørgelige Tegn maa det og regnes, at Haandværks=Foreningerne i London, for at hævne sig over det Sprog, Times fører imod dem, strængeligen have forbudt Medlemmerne at læse Bladet eller at besøge Værts= og Kaffehuse, hvor det holdes. Dette Anathema har ogsaa havt den Virkning, at man i Vinduerne af slige Huse seer opstilt et Kaart med Paaskrift: "Her holdes Times ikke!"J et fransk Blad fortælles den temmelig fabelagtige Tildragelse, at nogle Fiskere i Seineflodens Jndløb skulle have fanget en Stør, i hvis Mave fandtes en Lommebog med adskillige vel bevarede Papirer, som havde tilhørt en Søe-Officeer paa et for kort Tid siden forulykket Skib. Jmellem Papirerne var et Testament, hvorefter der tilfalder en fattig Soldat, som i et Slag havde reddet Officerens Liv, en stor Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Paa Baron Rothschilds Gods ved Meiunvar den 8de Juni en Diner, hvortil der var indbuden over 1000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Skrædermesterne i London have hentet 2000 Svende over fra Fastlandet, hvorved de Jndfødte snart ville nødes til at nedstemme deres Fordringer Engellænderne tage, som bekjendt, deres Love aldeles bogstaveligen. Lovene forbyde Kornets Jndførsel, men tale ikke om Brødet. Speculantere have nu derfor begyndt at lade bage Brød af fransk Meel i Calais, føre det til London, og tjene mange Penge derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Til Paris var nylig ankommen en stor Ladning Jis, som Limonadiererne havde forskrevet fra Norge. En riig Engellænder, Lord Lowther, har sendt Keiser Nicolaus en Præsent af 5 Vindspillere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
J Toulouse har et Charivari (Kattemusik, som bragtes en gammel Læge der havde giftet sig, i voldet nogen Rolighedsforstyrrelse. Autoriteterne opfordre nu i Proclamationer Ungdommen til, at den, med sin store Kjærlighed til alle Friheder, dog og saa vil lade Ægteskabs=Friheden uantastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
J Elbings Gader seer man i denne Tid, humpe frem paa sine Krykker, en gammel Graaskjæg, ved Navn Saleski, hvis Livsløb har været gandske eventyrligt. Født i Jnsterburg, havde han sammesteds lært Skræderprofessionen, og siden, som Skrædersvend, gjennemvandret hele Europa. Hans onde Stjerne førte ham ogsaa til Jtalien, og paa en Søreise fra Genua til Neapel blev han opbragt af en Corsar og solgt i Algier. J 40 lange Aar levede han som Slave, deels i Algier, deels i Tripolis, og tilsidst, i Tunis. Først arbeidede han i et Kalksteensbrud; men senere, efter at Tyrkerne havde opdaget mechaniske Færdigheder hos ham, blev han brugt ved Skibs Bygningen. Som Skibstømmermand har han, dog stedse som Slave, gjort flere Søtogter med, og blandt andet paa et tunesisk Krigskib bivaanet Slaget ved Navarino. Man kan nok tænke sig, at han i disse 40 Slaveaar ikke altid har nydt den lempeligste Medfart, blandt Andet har han tre Gange faaet Bastonade, hvorved han er bleven slaget saadan til Krøbling, at han nu maa slæbe sig frem paa Krykker. Men af alle de grusomme Behandlinger, som vederfores ham af Tyrkerne, krænkede ham dog ingen saameget, som at een af hans forrige Kammerater, der var taget tilfange med ham, (men, efter at have afsvoret sin Tro og være bleven Mahumedaner, var avanceret til Opsynsmand over de andre Slaver) engang i en Ordstrid slog ham det ene Øie ud med en Knippel. Allerede havde den gamle Mand opgivet, nogensinde igjen at erholde sin Frihed og gjensee sit Fædreneland, da Franskmændene erobrede Algier og derved befriede samtlige Christen-Slaver paa den afrikanske Kyst. Han har nu paa sine Been møisommeligen slæbt sig gjennem Jtalien, Østerrig og Preussen, men i Berlin erholdt Løvte om at kunne tilbringe Resten af sine Levedage forgløse i sin Fædrenestad. Fra det sydlige Tydskland, hvor Kornet er flere Uger fremmeligere end hos os, skal Tørken have virket ødelæggende i en meget vid Omkreds. Det samme meldes ogsaa fra andre Lande, og navnligen fra det sydlige Rusland. (J den vestlige Deel af Haderslev Amt har den stærke Nattefrost først i denne Maaned ødelagt Rugen for en Deel og Rapssæden gandske.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Paa det hamborgske Dampskib Elben" tildrog sig forrige Søndag et sørgeligt Tilfælde. Skibet, med c. 600 Passagerer ombord, kom formedelst Lavande paa Grund ved Grasbrook. Ved det Stød som dette forvoldte rullede en paa Hjul staaende Kasse med en Jernkjetting mod Skandseklædningen, hvorved en aarig Pige fik sit ene Been knust.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
J Petersborg og Moskau er bleven oprettet homoopathiske Central=Apotheker for hele Rusland, hvorfra alle øvrige Apotheker skulle tage deres homoopathiske Medicamenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Fædrelandet. Endelig - hedder det fra det Holsteenske er da, ved de udkomne Forordninger angaaende Landstænderne, det Tæppe oprullet, som hidtil skjulte for vort Blik den belovede kgl. Gave. Hvad siger nu vel Holsteen dertil, A priori lader sig vel tænke, at denne Gave ikke vil blive modtaget med lige Følelser af Alle, og at den ikke vil svare til Enhvers Forventninger; thi at frembringe Noget, som er Alle tilpas, er jo ikke engang givet den gode Gud. Referenten tvivler imidlertid ikke paa, at jo dog den langt større Deel af hans Medborgere ville erkjende og fatte, hvor ønskeligt det er, at der nu er knyttet en nærmere Forbindelse imellem Konge og Land, end længe har fundet Sted, at der er aabnet en vægtigere Stemme, end Embedsmænd, Privates og Skribenteres, en fri og ubel indret Adgang til Thronen; at Landets Ønsker og Trang paa en authentisk Maade kunne komme til Regentens Kundskab, og at de Love og Anordninger som skulle udgaae i Landet, forinden kunne og skulle gjennemgaaes i Landet selv af sagkyndige Mænd, Jkkun reen Uforstand kan nægte, at en Gave, der indbefatter og fører med sig alt dette, jo fortjener den største Tak. Heller ikke vil nogen Fornuftig, som agter paa Tiden, oversee den Omstændighed, at vi have erholdt denne Gave, uden at det venskabelige Forhold, som allerede i saa lang Tid har bestaaet mellem Konge og Land, derved i mindste Maade er bleven forstyrret; men at dette Forhold tvertimod endog er bleven endmere befæstet ved denne fra KongensSide frivillige Gave, Lad derfor endogsaa Landstænder-Loven, som vi nu have faaet, i dette eller hiin Punct endnu kunne lade Noget tilovers at ønske; den være os dog velkommen saaledes som den er, og alle offentlige Stemmer i Landet skulde forene sig om, lydeligen at udtale vor Tak, saa at den maa høres hiinsides Beltet. (Hamb. w. g. Nachr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Paa en af Cancelliet nedlagt allerunderdanigst Forestilling har det behaget Hs. Maj. Kongen under 6te d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst, at det tilkjendegives de Embedsmænd, hvem Tilsynet med trykte Skrifter er betroet, at det vel fremdeles overlades til dem at vise periodiske Blades Udgivere eller andre Smaaskrifters Forfattere den Føielighed, at gjennemgaae Bladet i Manuscript eller Correctur, for at tilkjendegive, hvorvidt der fra det Offentliges Side findes Anledning til at forhindre Bladets eller Skriftets Udgivelse, men at de ikke derpaa bør indlade sig uden under den Betingelse, at vedkommende Udgiver eller Forfatter underkaster sig at lade udgaae, hvad bemeldte Embedsmand finder ikke at kunne lade passere, uden at det enten ved et ledigt Rum eller paa anden Maade betegnes, at en saadan Udeladelse har fundet Sted, samt at den paa gjeldende Embedsmand, med Hensyn til de Udgivere eller Forfattere, som ikke ville iagttage dette, har at holde sig Bestemmelsen i Forordningen af 27de Septbr. 1799 820. og 27 og Placaten af 14de Mai 1814 ligefrem efterrettelig, og altsaa først, efter at Skriftet eller Bladet er trykt, modtage det til Eftersyn, og da, hvis han i Jndholdet finder Noget, som han ikke troer, i Medhold af Anordningerne, at kunne lade passere, tage hele Skriftet eller Bladet under Beslag og, uden videre at indlade sig med Forfatteren, indsende det til Cancelliet, til videre anordnings mæssig Foranstaltning."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Om denne allerhøieste Resolution er under 10de næstefter afgaaet Communication til alle vedkommende Embedsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Ved Cancellie-Circulaire 13de Januar 1807 er det blevet Politiemesterne tilkjendegivet, at der intet kunde være imod, at de, naar Vedkommende saadant forlange, i Manuscript eller Correctur gjennemsee periodiske Blade eller Skrifter, skjøndt de efter Forordningen 27de Septbr. 1799, naar Forfatteren ei forhen er dømt for Trykkefrihedens Misbrug, først efter atde ere trykte, ere Gjenstand for Politiets Tilsyn; "paa det at hvad muligen kunde findes anstødeligt, strax kan vorde udeladt, og Bladets Standsning efter at det allerede er trykt, saavelsom andre Ubilligheder saaledes forekommes." Det er vist ogsaa billigt, at slig Føielighed vises den Forfatter eller Udgiver, som ønsker ved Embedsmandens Veiledning at undgaae de Uleiligheder, hvorfor han ellers kunde udsætte sig. Men det er fundet passende, at Forfattere eller Udgivere da og bør afholde sig fra en Fremgangsmaade, der pleier at opvække flere urigtige Formodninger og Rygter, og i Særdeleshed giver Anledning til at Embedsmandens Fremgangsmaade faaer Udseende af Vilkaarlighed. En af de vedkommende Embedsmænd havde besværet sig over denne og flere Uleiligheder, som fulgte af hiin i senere Tider hyppige Fremgangsmaade fra Udgivernes og Forfatternes Side, og, skjøndt han og enhver anden Embedsmand i lige Tilfælde allerede havde det i sin Magt at undgaae saadan Uleilighed ved at nægte Gjennemsyn i Manuskript eller Correcter fra de Udgivere eller Forfattere der bruge foranførte Fremgangsmaade, saa fandtes det dog hensigtsmæssigt, at de Betingelser, hvorunder den ovennævnte Føielighed rettelig kan vises, bleve Gjenstand for en udtrykkelig befaling. Herved sikkres Embedsmændene imod ugrundede Besværinger over Vilkaarlighed, for hvilke de ellers saa meget mere vilde være udfatte, som de have vænnet Udgiverne af adskillige periodiske Blade til at foretage Eftersynet i Correctur, og derved at tilstede saakaldte Censurhuller i de Blade, hvori noget som Følge af dette Eftersyn er udgaaet. Derhos forebygges ogsaa den øvrige Ulempe, som foraarsages ved den Opmærksomhed, slige aabne Spalter foranledige, og som vel ikke sjeldent netop derved er tilsigtet, og det uden at der skeer nogen Jndskrænkning i den lovhjemlede Trykkefrihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Aalborg, den 17de Junii. Til Hæder for den festlige 16de Juni, den allernaadigste Konges Ankomst hertil, og til Hæder for den glædelige nye Constitustitution, havde flere af Byens og Omegnens Beboere, samme Dag foranstaltet en Soupee paa CompagnihuusSalen. Her var den kjereste Landsfaders Portrait anbragt i en overmaade smuk Decoration. Ved Bordet blev en Sang, forfattet af Sognepræsten i Nibe Hr. Pastor P. Tetens, afsjunget, og flere sindrige Skaaler, udbragte, der indlededes med de for vor allernaadigste Konge og for Jnstitutionen om de raadgivende Stænder Sit landsfaderlige Dagværk, vor By og Omegn betræffende, begyndte Hs. Majestæt i Gaar Morges Kl. 8 ved at eftersee de Allerhøistsamme forelagte Protocoller. Derefter behagede Hs. M. at tage nogle af de offentl. Indretn, i allernaadigst Øiesyn. Om Eftermiddagen behagede det Hs. M. at give allernaadigst Audients og efter Taffelet at besøge vor skjønne Plantage Frederiksminde. En uoverskuelig Menneskemasse havde indfundet sig her. Hs. Majestæt besaae hele Anlægget, spadserede rundt omkring i samme, og behagede derpaa at tage Thee i Anlæggets Huus. Derefter overraskedes Publicum behageligt ved en til hele den forsamlede Mængde uddeelt Sang, der, accompagneret af Regimentets Musik, blev afsjungen af den talrige Folkemængde, og hvorpaa 6 Gange gjentaget jublende, Hurra gjennemstrømmede Luften. Hs. Majestæt takkede huldrigst ved at hilse til alle Sider. Den saare yndige Sang, en kostelig Gave til Byens Jndvaanere, var forfattet af Hr. Pastor Boesen; den lyder saaledes: Her blandt disse Skygger smaa, Mellem Blomsterduften, Sjælen høit sig hæve maa, Fri som Fugl i Luften. Elskte Konge, hvert et Savn Maa idag forsvinde: Paa hvert Blad staaer jo Dit Navn - Det er Fredriksminde. Danmarks hulde Fader, Dig Dine Børn omringe - Hellig, dyb og inderlig Hjertets Qvad maa klinge. Danmarks Træ Du huld gav Læ For de skarpe Vinde -Ja hvert Blad paa dette Træer et Fredriksminde. O! saa gjerne vilde vi Ret Dit Hjerte glæde, Plante Roser paa Din Sti. Jubelhymner qvæde! Jorden har saa mangen Krands Til en kronet Tinde – Jngen har meer reen en Glands, End vort Fredriksminde. Fader saa vær hilset da Høit af Børnevrimlen! Tak for denne Time, ja Sign Ham, Gud i Himlen Lovet tabe disse Træer, Roserne hensvinde -Men i Hjertet – evig der Blomstrer Fredriksminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Jdag Morges Kl. 7 har vor allernaadigste Konge før ladt os, ved at tage til Frederikshavn, hvorfra vi vente Allerhøists. tilbage imorgen Efterm. Kl. 5. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Viborg, den 20de Junii. Alt er i den gladeste Forventning. J Aften vil vor dyrebare Konge indtræffe i vor Midte. Hs. Majestæt vil omtrent ved Middagstid afreise fra Aalborg, og kan altsaa ventes omtrent Kl. 6 hertil, hvor Hans Ankomst med Længsel, sees imøde. – Vor forhenværende Stiftamtmand, Hs. H. Hr. Rentekammer=Directeur Schønheyder, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, ankom hertil i Gaar Aftes. – Saavel til Væddekjørselen, som til Vædderidtet ere adskillige Concurrenter ankomne, og hvert Øieblik ventes Flere. Mangfoldige Fremmede have bestilt Logis og ere tildeels allerede indtrufne, saa at flere muntre Dage forestaae vor ellers stille Bye. (S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Jndsendt. Hestekjendere, der saavel kjende Askommet af Palsgaardssom Thiersted=Hingsten, udbedes at tilkiendegive Undertegnede. hvis Afkom de holde for bedst til den gode jydske HesteracesVedligeholdelse og Forbedring, hvorved de meget vilde forbinde. Jngversen. Wiuffgaard pr. Veile, den 19de Juni 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Bekjendtgjørelser. At det behagede det altstyrende Forsyn, ved en rø lig og blid Død, Onsdagen den 11te dennes, at bortkalde vor inderlig elskede Moder og Svigermoder Præste=Enke Madame Dorthea Maria Gundorph. fød Bøgh, i sit Alders 66de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Cbeltoft, den 14de Juni 1834. M. C. Gundorph. C. Møller, S. Møller. fød Gundorph. Overeensstemmende med Lovgivningen bekjendtgjøres herved, at Restancellisten over Fattigskatten for Jamer og April Qvartaler d. A. er med Approbation til Udpantning tilstillet mig. Hvo af Restanterne, der ikke inden 14de Juli d. A. foreviser mig sin Qvitternebog for at Skatten er betalt til Fattigvæsenet, maae vente Dagen efter at vorde pantet, og hvo som ikke inden 14 Dage efter denne Udpantning, har godtgjørt, at det Udpantede er indfriet, hvilket, forsaavidt SorteerBeløb angaaer, ligeledes bør skee til Fattigvæsenet, meen Omkostningerne derimod til Fogden, kan vente at samme derefter uden Ophold vorder ved Auction bortsolgt. Aarhuus Byefogedcontoir, den 14de Juni 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 dens 20de § bringes herved til offentlig Kundskab, at der i Sagen: Magister artium Jacob Christian Lindberg, contra: Capellan ved Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn Hr. Carl Holger Visby, er i Høiesteret Torsdagen den 12te Juni 1834 afsagt følgende Dom: "De paaankede af Citanten i Skriftet, betitlet "Maanedsskrift for Christendom og Historie", 2det Binds 3die Hefte, om Jndstævnte brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og bør Citanten for sit i denne Henseende udviste Forhold bøde to hundrede Rigsbankdaler Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Salarium til Procurator Hansteen for Lands-Over- samt Hof= og StadsRetten, og til Justitsraad Høegh Guldberfor Høiesteret betaler Citanten: til den Første 25 Rbd. Sølv, og til den Sidste 60 Rbd. Sølv; saa betaler han og det Rets=Gebyhr og Skriver-Salarium, som skulde have været erlagt eller endnu erlægges, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været brugt eller endnu bruges, hvis Sagen ikke for Jndstævntes Vedkommende havde været beneficeret. Endelig betaler han til Justitskassen i Rbd. Sølv." Høiesterets Justitscontoir, den 12te Juni 1834. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Efter Begjæring af Procurator Jngerslew for de myndige Arvinger efter tidligere afdøde Kjøbmand Søren Schmidts nu ligeledes afgangne Enke, bliver Torsdagen den 24de Juli d. A., Kl. 10 Formiddag foretaget offentlig Auction, til Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, over følgende bemeldte Afdøde tilhørende Eiendomme, nemlig: a) Stervboegaarden Nr. 617 paa Vestergade i Aarhuus, bestaaende af 8 Fag 2 Etages Huus til Gaden, med et lidet Baghuus, Gaardsrum, Have og Pumpevand, er særdeles vel vedligeholdt og fortrinlig godt indrettet for en Embedsmand eller anden saadan Familie. Bankhæftelsen er indfriet, og 4 Kakkelovne samt en Kjøkkenindretning følge i Kjøbet. Gaarden No. 665 paa samme Gade, bestaaende, af 11 Fag Forhuus, 8 Fag Sidehuus og 11 Fag Baghuus, Alt 2 Etages, samt en betydelig Halvtags Bygning, med stor Gaards= og Haugeplads, Her er Bolig for en Vagtmester, og Resten af Gaarden er anvendt til Fourage-Magaziner i Stalde til 44 Dragonheste. c) Stedet No. 679 ved Mølleport, bestaaende af 6 Fag grundmuret 1 Etages Huus til Gaden, 4 Fag Bindingsværks Baghuus og 3 Fag Halvtag, med Gaards- og Haveplads samt Brøndvand. d) Boden Nr. 770 i Nyegade, bestaaende af 3 Fag 1 Etages Huus, med Gaards= og Haveplads. e) En Trediedeel i Galeasen: "F. J. C. de Guldencrone", drægtig 41 Com. Læster, med staaende og løbende Redskaber; og 5) En Fjerdedeel i Jagten: "de 2de Søstre", drægtig 10 1/2 Com.=Læster, ligeledes med staaende og løbende Redskaber. Auctionen holdes i Stervboegaarden, og Conditionerne, der ville blive meget billige, erfares hos Reqvirenten, samt paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 20de Juni 1834. Fleischer. Kløver og Græs paa 4re Ager- og 2 Eng-Parceller i Embedstoften ved Vesterport agter Eieren der at sælge ved Auction, Torsdagen den 26de Juni, Eftermiddag Kl. 5 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Administrationen for den Kongelige Porcellainfabrik i Kjøbenhavn har besluttet sidst i denne eller først i næste Maaned ved Auction her i Byen at lade bortsælge et Partie af bemeldte Fabriks Fabricata. Dette giver jeg mig som antagen Jncassator ved Auctionen den Frihed herved foreløbig at bekjendtgjøre, med Tilføiende: at Tiden naar, og Stedet hvor Auctionen afholdes nærmere vil vorde publiceret. Aarhuus, den 20de Juni 1834. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Da Bekjendtgjørelsen til Auctionerne den 28de f.M., samt 12te og 26de d. M., over det Niels Jensen Klemmensen tilhørende Huus i Hørning, med Hartkorn 4 Skpr. 1 1/2 Alb. paa Maaskjer Mark, for seent er indrykket til første Auction i Aarhuus Stiftstidende, bliver efter Reqvirentens Begjæringen, 4de Auction afholdt over bemeldte Eiendom, i Huset, der agtes solgt Onsdagen den 23de Juli, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 29de Mai 1834. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Da Bekjendtgjørelsen til Auctionerne den 28de f. M., samt 12te og 26de d. M., over en Parcel paa Schader Mark, af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., som besiddes af Andreas Aborg, men hvorfor Axel Nielsen i Voldum staaer antegnet som Eier, for seent er indrykket til første Auction i Aarhuus Stiftstidende, bliver efter Reqvirentens Begjæring en 4de Auction afholdt over bemeldte Eiendom, hos Sognefoged Andreas Aborg i Schader, Onsdagen den 23de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rongsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 29de Mai 1834. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Mandagen den 7de Julii næstkommende og følgende Dage Kl. 9 Formiddag lader Arvingerne efter afgangne Enkemadame Hiernøe født Hoffgaard, ved Auction som afholdes i Gaarden No. 55 i Hospitals gaden her i Byen bortsælge: endeel forarbeidet Guld og Sølv, 2 Gulduhre og 2 Sølv Lommeuhre, 2 Sophaer, Borde, Stole, Speile og Skilderier, endeel Dækketøi, Kobber, Messing og Porcellain, Sengesteder, Sengeklæder og Linned, 6 forskjellige Kakkelovne, circa 5 Favne tørt kløvet Bøgebrænde, m. m. m. Det bemærkes, at sufficante Kjøbere gives Credito til den 15de October dette Aar. Lysthavende indbydes. Horsens, den 12te Juni 1834. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Auction over en Vandmølle. Efter Begjæring af Eieren, Hr. Jacobsen, bliver Tirsdagen den 15de Juli d. A., om Formiddagen. Klokken 10, afholdt een eneste Auction over Aarug Mølle, beliggende i Stoubye Sogn, Bjerre Herred, tætved Weile Fjord. Denne Eiendom staaer for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr., Mølleskyld 9 Tdr. 4 Skpr.; der avles omtrent aarlig 40 Læs Enghøe, Besætningen som holdes ved Møllen bestaaer af 20 Køer, 3 Heste foruden Faar og Sviin. Ager landet er godt Mergel findes paa Eiendommen, der ligger i en skjøn Egn, hvorfra beqvemt kan udskibes paa Weile Fjord. Fornøden Tørveskiær og noget Underskov haves. Bygningerne ere gode og nye samt indtettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Værket er fortrinligt, bestaaer af 5 Qværne som gaae ved 2 Underfaldshjul, hvortil paa alle Aarstider haves tilstrækkeligt Vand. Møllen har god Sogning. - Omtrent Halvdelen af Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende i Eiendommen i nogle Aar. De Lysthavende kunde nærmere faae Underretning om Conditionerne ved at henvende sig til Eieren selv, eller paa mit Contoir. Bjerre Hatting Herreders Contoir paa Daugaard, den 9de Juni 1834. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Fredagen den 27de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver Silkeborg Teglværk stillet til Bortforpagtning fra 1ste November d. A., ved Auction, som holdes paa Hovedgaarden selv. Conditionerne ere fra Dato til Eftersyn hos Undertegnede. Lysthavende indbydes. Silkeborg, den 14de Juni 1834. Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
Ved Proclamata af Dags Dato, der læses inden vedkommende Over- og Under=Ret, ere samtlige Creditorer i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Christen Christensen Bage i Sandhuset, Mariager Østersogn, Onsild Herred, Randers Amt, 2) Gaardmand Jens Christensen i Raabye Bye og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 5te Juni 1834. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
J en af Jyllands nærsomste Kjøbstæder er formedelst anden Bestemmelse at erholde tilkjøbs eller tilleie, paa meget favorable Vilkaar med Hensyn til Kjøbesummens successive Afbetaling en velvedligeholdt Gaard med et der indrettet Farveri, der for Tiden er i god Drivt. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Overkrigscommissair Elmanist i Aarhuus, Fuldmægtig Schytte i Horsens og Prokurator Kra lund i Kolding. Dorthealund, ogsaa kaldet Truegaarden, beliggende i Brabrand Sogn, en lille Miil vesten for Aarhuus, agter Undertegnede formedelst Forandring af Bopæl underhaanden at sælge. Denne solide Eiendom staaer for 7 Tdr. 1/2 Skp. Hartkorn, har gode Jorder af circa 100 Tdr. Lands Størrelse, de 2de Tiender ere indkjøbte og den 3die akkorderet mod Korn. Bygningerne ere for Størstedelen af nye opført for 5 Aar siden, og vel vedligeholdte. Stuehuset er 22 Fag i Længden og 13 Alen viid inden Vægge, og vel indrettet til hvilkensomhelst honet Familie. - At beskrive den mere nøiagtig er overflødig, da enhver bedst kan overbevise sig om dens Godhed ved selv at tage Gaard og Jord i Øiesyn. Dorthealund, den 16de Juni 1834. P. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-21
En Landeiendom mellem Aarhuus og Viborg, i en behagelig Egn, er underhaanden at faae tilkjøbs, Bygningerne ere nye og solide, indrettede for enhver Familie. Jorderne omtrent 100 Tdr. Land, Leer= og Muldjord af fortrinlig Godhed, foruden Eng og Skov. Lysthavende henvender dem til S. T. Hr. Kjøbm. Bünger i Aarhuus, eller Eieren P. M. Paarup i Sønder Galthen.