JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Kjøbenhavn. Den græske Professor, der i denne Tid opholder sig her i Staden, hedder Lysignan, og fører et Stammetræe med sig, der viser, at han i lige Linie nedstammer fra en gammel Kongeslægt i Jerusalem. Han er en høi, smuk, meget fortsmuttet Mand med en lang Næse og et skarpt. Falkeblik.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Hovedgaarden Eriksholm blev paa 8 Dages Approbation solgt for 46,600 Rbd. Sølv foruden en Restance af circa 5000 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Mandagen den 3die November begynder Auctionen over afg. Conferentsraad Moldenhawers Bibliothek af circa 12000 Bind i næsten alle Fag og Videnskaber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Jfølge Breve fra Rotterdam befrygtede man, at der med det første vilde blive lagt Told paa Jndførselen af Korn til Nederlandene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Den 19de døde her Kobberstikker Andreas Flindt, der var bekjendt som en duelig Konstner og endnu kunde have blevet langt mere end han blev. Han var fød 1760. i Kjøbenhavn, blev 1811 Medlem af det Kgl. svenske Konstacademie i Stockholm og havde vundet alle vort Konstacademies Medailler. Hans Hovedværk var en Samling af Portraiter af den Oldenborgske Kongestamme, der blev fortsat til Christian V. hvis Portrait han fuldendte faa Dage før sin Død.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Helsingøer, den 19de September. Den Agtelse som afdøde Justitsraad Olrik havde erhvervet sig blandt Embeds- og Borgerstanden, viste sig kjendelig ved hans Jordefærd. Byens eligererede Borgere bare Liget, og en talrig Mængde Civile og Militaire samt alle fremmede Magters Consuler fulgte ham til sit Hvilested. - Besætningen af en dansk Vestfarer, ført af Capitain Schrader, som paa Hjemreisen er forliist paa Goodvinsand, er ankommen hertil. - Her ligger en preussisk Chinafarer, paa Rheden. Et russisk Linieskib og en Fregat ere komne Nordfra.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Viborg. Den 9de August afsagdes Dom i Sagen, appelleret af Peder Sørensen af Hesselager og Johan Pedersen af Stautrup mod Jens Sørensen Lofts Enke, Ane Jensdatter i Stautrup, angaaende Erstatning for Skatter og Afgivter for Aarene 1803 til 1821 incl. af en Parcel med Hartkorn 2 Skp. 2 Alb. Skovskyld, som Jndstævntes afdøde Mand havde solgt fra sin eiende Gaard, og som Appellanterne siden har havt i Brug, Appellanterne bør betale til Ane Jensdatter i Erstatning saameget som Skatter og Afgivter af 1 Fjerdingkar Skovskyld, efter Opgjørelse med vedkommende Amtstue, kan beløbe sig til for Aarene 1803 til 1821 inel., samt lovlige Renter deraf fra 2den Marts 1822 indtil Betaling skeer. Appellanterne betale og Processens Omkostninger ved Herredstinget med 12 Rbdlr. Sølv og Mulct til Justitskassen 4 Rbd. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Den 16de. Niels Jørgensen i Fredericia Arrest frikiendes for Justitiens Tiltale i Anledning af formeentlig forøvet Vold ved selv at sætte sig i Besiddelse af et ham forhen tilhørende Huus, der ved ham overgaaet Namsdom og derpaa fulgt Udlæg og Execution var blevet Trediemands Eiendom. (Hjemtingsdommer var det Modsatte.)J Sagen, appelleret af Jens Jepsen i Ranum mod Kammerjunker Mylius til Bjørnsholm, angaaende Restance af Skatter og Landgilde, 510 Rbd. 92 s. S. og T., foruden andre mindre Præstationer, Appellanten, som Fæster af en, Jndstævnte tilhørende Gaard, skal være skyldig, Forbrydelse af Appellantens Fæste og en af Jndstævnte mod Appellanten foranlediget Udkastelsesforretning af Gaarden. - Dom: Appellanten bør have sit Fæste forbrudt, saa bør han og til Jndstævnte betale 504 Rbd. 86 s. S. og T., hvorhos den den 15de August 1822 afholdte Fogedforretning bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ved Underretten ophæves. De af Jndstævnte i Jndlæg af 9de Febr. 1824 brugte Udtryk, "at hav bedraget, mortifiseres. Mod Jndstævnte forbeholdes det Offfentliges Ret, forsaavidt der mod Forord. af 6te Decbr. 1799. §. 7 kan være stridende mod den Bestemmelse hvad der findes i Slutningen af det under Sagen fremlagte Fæstebrev: "at Fæsteren, hvis der paa Godset skulde blive ledige Gaarde og Stader, til sammes Drivt og Hoverie skal forrette Arbeide efter Tilsigelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
J Sagen, befalet for Ribe Stifts Geistlige Enkekasse mod Pastor From i Colding, med Fl., angaaende Enkekassens Paastand om fortrinlig Udbetaling af 121 Rbd. 5 Mk. 4 s. Sølv for Præstegaardens Brøstfæld, i Sognepræst for Veien og Læ borg H. Bruuns Bo, samt af 47 Rbd. 1 Mk. 14 s. Sølv, rest Renter af en Obligationsgjæld til Enkekassen, stor 500 Rbdlr. fremfor Boets andre Creditorer, kjendtes den paaankede Skiftedecision ved Magt at stande. Den 23de August. Maren Pedersdatter af Stenum, i Sæbye Arrest, blev ved Landsoverretten dømt til at miste sin Hals, og hendes Hoved at sættes paa en Stage, formedelst forøvet Barnefødsel i Dølgsmaal. (Ved Underretsdommen var hende blot tilkjendt at være Forbedringshuusfange i 2 Aar.)¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
J Sagen, appelleret af Konstdreier Jens Peter Fischer i Horsens, mod Horsens Kjøbstæds Overformynderi, angaaende 100 Rbd. 92 3/5 s. Sølv, Appellanten skylder Overformynderiet, efter Obligation, Dom og Udlæg, saaledes at den indankede Udlægsforretning, afholdt den 15de Octbr. forrige Aar, og hvorved Gaarden No. 127, beliggende paa Søndergade i Horsens med Tilliggende, enhver større og bedre Prioriteret sin Re forbeholdt, blev udlagt Reqvirenten til Fyldestgjørelse for Gjelden, kiendes ved Magt at stande. J Processens Omkostninger betaler Appellanten 16 Rbd. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
J Sagen, appelleret af Kjøbmand C. Husted, senior, i Ringkjøbing, mod Skifteforvalteren i Kjøbmand Mulvads Fallitbo i Holstebroe, angaaende fortrinlig Udbetaling af Appellantens Fordring, 757 Rbd. 12 1/2 s. r. S., efter tinglæst Forlig, for hvilken Fordring Appellanten, ifølge Skiftedecision i Boet, er til fundet at concurrere med endeel af Boets øvrige Creditorer, og saaledes blot er tilkjendt 208 Rbd. 71 s. S. og T., blev den paaankede Deel af Skiftedecisionen kjendt ved Magt at stande. J Sagen, appelleret af Lars Pedersen af Sevel Sogn, mod Skiftecommissarierne i afg. Kammerherre Sehesteds Bo, angaaende de over Appellantens Gaard, ifølge Obligation, Dom, Udlæg og senere indgaaet Forlig efter Jndstævntes Reqvisition afholdte Auctioner, i Overeensstemmelse med de derunder afsagte Kiendelser, ved hvilke Auctioner Gaarden er solgt til Fyldestgiørelse for Obligationsgjæld, stor 1560 Rbd. Sølv, m.v. blev de paaankede af 20de August, den 3die og 20de Septbr. 1823 afholdte Auctioner og derunder afsagte Kiendelser kjendte ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landsoverretten ophæves.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Den 30te August blev Herredstingsdommen i Sagen anlagt af Kammeradvokaten paa Embedsvegne mod Stiftamtmand de Thygesen til Bygholm og Mattrup, angaaende resterende Renter 2116 Rbd. 90 s. Sølv af de i Mattrup Gaard og Gods staaende kongl. Penge, og ved hvilken Dom Jndstævnte var tilpligtet at betale benævnte Sum, bekræftet. J Salar til Kammeradvokatens Fuldmægtig betaler Jndstævnte 12 Rbdlr. Sølv, samt til Sagføreren ved Underretten 25 Rbd. Sølv, samt til Justitskassen i Mulct 4 Rbd. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Den 21de Dennes om Aftenen indstrandede paa KlimstrandGaleasen Adelheid, ført af Capt. J. F. Hubner, hjemmehørende i og kommen fra Stettin, bestemt med Zink og Træ til Havre de grace. Galeasen havde stødt paa et Stykke Vrag, og var bleven saa læk, at den maatte landsættes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
J det man gladelig og med Taknemmelighed erkjender den for det Almindelige særdeles gavnligen trufne Foranstaltning med Færgefarten mellem Aalborg og Nørresundbye, tillader man sig at fremsætte et Par bemærkninger, hvilke forventes at Færgelauget med Velvillie modtager og ikke lader nændsede. Den af Generalpostdirectionen fastsatte Samme Tid, bør nok forstaaes saaledes: at det er et vist Klokkeslet, nemlig det der vises paa det hvert Sted værende nærmeste offentlige Uhrværk, thi Forskjelligheden af Tidens Viisning paa begge Steder vil ellers være til Hinder for de Reisende. Det synes derfor at Tidsbestemmelsen for Bortfartøiets Afgang maa rette sig efter det Steds Uhr, hvorfra Farten gaaer. Ligeledes vilde det være ønskeligt, at Ringningen skeer virkelige 5 Minuter for Afgangen, thi ellers vil det jo være en Umulighed for de Reisende at kunne samle sig. Man vaander sig under Tidernes haarde Tryk, og beklager især, at Jngen kan besidde Landeiendomme, fordi Disses Frembringelser Jntet indbringe. For Hundrede og ti Aar siden førtes samme Klagemaal. Det hedder f. Ex. da i et Brev til en offentlig Anthoritet: Jeg maa her beklage dend store fortred Vi lide med at saae Soldater af Voris Kirchegods, hvorudosver saa mange stæder blive Øde, som Kircherne maa betale Skatterne for. Ded lidet gods der var til Aalborg Skole er Requestreret for Skatterne. Ded som ligger til Thisted Skole seer ded kun slet ud med, En Gaard er forlat, som ingen vil antage, og de andre ere paa helding.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Den 27de September. Jndclarerede, Skipper S. Sørensen, og B. Geneske fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. J. Christensen fra Mariager med Brænde. H. Christensen fra Sæbye med Dito. C. Nielsen fra Rudkjøbing med frisk Frugt. - Udclarerede, Skipper Th. Hjelm til London med Havre. A. J. Holm til Kjøbenhavn med Byg og saltede Sild. C. H. Kjerbye til Kjerteminde med Kridt og Hamp. Den 28de. Jndclarerede, Skipper A. K. Flørnes fra Grimstad med Steenkul, Trælast og Hummer. J. L. Flørnes fra Dito med Trælast. J. Andersen fra Skagen med tør Fisk. Den 29de. Jndclareret, Skipper J. Nielsen fra Odense med frisk Frugt, Boghvedegryn, Rullegryn m.m. - Udclarerede, Skipper M. Olsen til Drammen med Korn og Fedevare m. m. L. Andersen til Nachschou med saltede Sild, Talg, Ost og Salt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Bekjendtgjørelser. Tart, hvorefter Slagterlauget i Aalborg indtil videre skal sælge deres færske Kjød: Oxekjød. De bedste Stykker, Brystet og næst Brystet, som afhugges efter Kjøberens Forlangende, a Pundet 6 s. Tegn. Tyndstegen og Høiribbenene, som i smaat hugges, a Pd. 5 s. Kalvekjød. Baaparten, a Pundet 8 s. Forparten, a Pdt. 6 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Lammekjød. Det fedeste og bedste, a Pundet 6 s. Det ringere Slags, a Pd. 5 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Svinekjød. Mellemflesk, a Pundet 9 s. Forparten og hele Skinker, a Pdt. 8 s. Frieslagterne skulle være forbundne til at sælge Pundet af hvert Slags Kjød 1 s. i Tegn ringere end foranførte og have saavel Laugs som Frieslagterne at holde sig forestaaende Tart efterrettelig, under Straf af 4 Rbdlr. Sølv, i Følge de allernaadigste Laugsartiklers Bydende. Aalborg Raadstue den 27de Septbr. 1824. Magistraten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Ved Skiveskydningen i Hiørring den 14de September sidst, vandtes 1ste Præmie, 4 fede, 2 1/2 Aars Beder, af Hr. Toldinspecteur Dr. phill. Wolters i Frederikshavn, ved Hr. Hygums Skud. 2den Præmie, 6 fede Lam, Hr. Postmester Hartmann, i Hjørring, ved Hr. Prokurator Holms Skud. 3die Præmie, et udsøgt godt Jagtgevæhr, Hr. Forvalter Jensen fra Knivholt, ved Hr. Prokurator Holms Skud; og 4de Præmie, en 20 Ugers Galt, Hr. Proprietair Møller fra Bangsboe, ved Hr. Hygums Skud. Boller den 29de September 1824. Munk,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Natten imellem den 18de og 19de September d. A. er mig frakommen en 2 a 3 Aars bruun stjernet Hoppe, og een i 2det Aar sortblakket bruun Hest, nylig skaaren. Hvo som om samme kan give mig nogen Oplysning, loves en god Douceur. Siegsgaard i Jetsmark Sogn den 26de September 1824. Terkild Pedersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Et nyt Fartøi, drægtig 2 1/2 Commercelæster, i god seilbar Stand, beliggende i denne Byes østre Nyhavn, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Liebhavere henvende sig til A. K. Flørnes eller i hans Fraværelse til Hr. S. Bjerring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Proclama. Udi Huberghuse, Wissenberg Sogn og Odense Herred og Amt, er ved Døden afgaaet en Pige, ved Navn Karen Poulsdatter. Saavel hendes Fader som Moder ere forud døde, og som eeneste Arving her paa Stedet, har meldt sig hendes Mor=Fader; da det imidlertid er mueligt at ogsaa hendes Far=Fader eller Far=Moder endnu ere i Live, og der intet vides videre om hendes afdøde Fader, end at hans Navn var Poul Nielsen født i Jylland, og ankommen for endeel Aar siden derfra til forbemeldte Huberghuse her i Fyen, hvorhan kjøbte et lidet Boelsted, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, efter dette Avertissements sidste Bekjendtgjørelse i den Danske Statstidende og Jyllands 4 Stifts-Aviser overeenstemmende med Forord. af 5te Juli 1822, den afdøde Karen Poulsdatters Far=Fader eller Far-Moder, om nogen af disse ere i Live, til at modtage Arv, efter forud at have lovligen beviist deres Arveret, for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense Herreds-Contoir den 6te September 1824. C. A. Falbe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Ved Proclama af 6te d. M., som samme Dato er læst for Aalborg Byetingsret og uden Henstand tillige vil vorde læst for den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, der muligen maatte have nogen Fordring (skjøndt ingen vides eller formodes) i her i Byen ved Døden afgangne Præsteenke Madame Jngerborg Lassen. Helverschous Dødsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Executores Testamenti hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fremdeles erindres Enhver som maatte være den Afdøde noget skyldig, om at betale samme, ligeledes til Undertegnede snarest mueligt. Endelig maatte denne Bekjendtgjørelse tjene den Afdødes Arvinger, som ifølge testamentarisk Disposition, ere hendes afdøde Mands, Sognepræst Lauritz Helverschous nærmeste Slægtninge, (foruden de til særdeles Gaver berettigede Personer) til Efterretning om, at de haver at melde sig hos os, for lovligen at legitimere deres Slægtskabs Forhold til den Afdøde og deraf følgende Arveret. Aalborg, den 8de September 1824. A. Nørgaard, J. Nørgaard, Skattecasserer. Viinhandler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-30
Auction. Efter Begjæring af Universalarvingerne i Stærvboet efter Værtshuusholder Jørgen Didrichsen Thaarup og Hustrue Karen Andersdatter Vidsted, bliver, Mandagen den 11te October næstkommende, og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, afholdt Auction, som afholdes i Stærvboehuset i Smedens Gyde, over en Deel Løsøre, bestaaende af noget Sølv, Kobber, Messing og Tin, Sengeklæder og Sengesteder, Stole og Borde med meget mere, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg den 25de September 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Udlandet. Frankerig. Saavel den 18de som 22de September præsiderede Kongen i Conseilet, hvor ogsaa Dauphinen var tilstæde. Kongen vil, som Man forsikkrer, saaledes 2de Gange ugentlig bivaane Conseilet. Den 19de begav Kongen sig til Tuilerierne for at besprænge den afdøde Konges Liig med Vievand, hvilken Pligt samme Dag fuldbyrdedes af Pairerne, de Deputerede og de fremmede Gesandter, og de 2 følgende Dage af Prinds Miguel, adskillige Øvrighedspersoner og mange Andre, hvoriblandt ogsaa Kuldærerne. Liget skulde ikke den 21de men den 23de føres til St. Denis. Jblandt Publicum er der især mange Fruentimmer, der bære Sorg. Pariserbladene skjændes endnu om deres sorte Kanter; slige Kanter paa Aviserne, forsikkrer Constitutionel imod Etoile, have aldrig før været Skik og Brug, det er en ny Maneer hos Engellænderne, der er saalidet forpligtende for de Franske, at selv Moniteuren udkommer uden saadanne Kanter. Moniteuren erklærer herimod, at den kun undlader dette formedelst den typographiske Vidtløftighed, da Formaten var saa stor. (Men de engelske Aviser, indvender Man, ere langt større Format.) Og Dagen efter havde Moniteuren ogsaa overvundet den typographiske Vanskelighed og udkom med sorte Kanter. Dette medfører imidlertid den Fordeel for Avislæserne paa offentlige Steder, at de strax og uden Briller kunne skjelne mellem de liberale og antiliberale Blade. Theatret, Museummet og alle Forlystelsesteder skulde efter kongl. befaling aabnes igjen den 24de September, fordi dette, som der tilføies, er en Nødvendighed for dem, der have deres Livsophold ved den Handelsomsætning, som Skuespillet foraarsager. - Hs. Majestæt har yttret det Ønske, at Børsbygningen maa saasnart muelig fuldendes, at den kan blive aabnet paa Karls dagen. Kongen har tilstaaet Hertugen af Bourbon og Hertugen af Orleans Titel af Kongl. Høihed. Hertugen af Angouleme fører herefter Titel af Dauphin, hans Genalinde, forhen Madam, Titel af Dauphine. Hs. K. H. Mademoiselle (Hertuginden af Berris Datter) kaldes nu Madame, og Mademoiselle af Orleans (Hertugen af Orleans ældste Datter, Mademoiselle de France. - Det fortælles om Hertuginden af Angouleme, at hun aldrig kom ind i den afdøde Konges Kammer uden grædende. "Naar De vidste, sagde Kongen, hvad jeg har lidt i de sidste 3 Aar, da vilde De ikke græde, men glæde sig". En Time efter Kongens Død kom Hertugen af Decates ind i Kammeret, kastede sig hæftig grædende ned ved det høie Liig og gik, dybt rystet, ikke bort, førend En af de tilstædeværende Læger mindte ham derom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Tyrkiet. Man har igjen directe Efterretninger fra Smyrna, ifølge hvilke Capudan Paschaen den 9de August havde forladt Mitylene og ladet sig see for Samos den 11te; den græske Flaade fulgte ham i nogen Frastand. Ved Scala nuova paa Fastlandet af Asien ligeoverfor Samos stod en tyrkisk Armee paa 40 til 60,000 Mand, der skulde understøtte Flaaden. Paa Samos var Alt under Vaaben, og Jndvaanerne skulle nylig have erklæret de Fremmede, at de fik at reise, dersom de frygtede for Døden. Oldinger, Koner og Børn havde trukket sig tilbage paa et høit Bjerg, og taget Alt med, hvad de havde i deres Huse og Magaziner. Den helleniske Regjering har tilbudet Jndbyggerne Hjelp, men de have afslaaet den, og de synes derfor at maatte være sikkre i deres Sag. Fra Smyrna klages meget over de Voldsomheder, som de asiatiske Tropper udøve paa deres Gjennemmarsch. Der var nylig 12000 Mand i Byen; alle Husene vare lukkede, og lod sig en Græker see paa Gaden, da blev der skudt paa ham. Om Natten sprængte de ofte Huusdøren, plyndrede i Huset, og mishandlede Konerne. - "Vi befinde os her, skrives der fra Thessalonica under 6te August, i stor Forhauselse. For flere Dage siden satte 40 græske Skibe fra Skopolos og Skiathos 3 til 4000 Mand iland ved Epanomi, hvor de ødelagde Alt med Jld og Sværd, og nedsablede de derværende Tyrker fra Corinth, saavelsom Jsraliterne, der gjorde Modstand. Vor Pascha ilte med 5000 Mand Rytterie og Fodfolk, og 4 Kanoner derhen, men blev med et Tab af 200 Mand og hans hele Artillerie slaget paa Flugt. Den 2den August kom han igjen med en stærkere Magt, men blev atter drevet tilbage og forfulgt til Stadens Port. Grækerne heriede hele Egnen og vendte tilbage til deres Skibe med rigt Bytte, for at lande paa den anden Side af vor Bugt. Der nedsablede de nogle hundrede Tyrker, og da Paschaen ogsaa her angreb dem, sloge de ham efteren to Dages Fægtning 3die Gang paa Flugt. Derpaa seilede de til Kalenna, en Flække ved Foden af Olymp. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Derwisch=Pascha er efter nogle lidte Nederlag vendt tilbagetil Larissa. Omer Vrione, Pascha af Janina, er, fordi han aabenbar har modsat sig Porten, erklæret for fredløs. Grækerne skulle have afslaget at modtage 300,000 Piastre, som Løsepenge for den fangne Pascha af Argos.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Det hedder fra Petersborg, at Ribeaupierre maaskee ikke for næste Aar afreiser til sin Bestemmelse i Constantinopel. Jmidlertid skal Minciaky fungere som Gesandt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Keiseren af Rusland skal ved en egenhændig Skrivelse have takket den engelske Konge for, at Differenzerne med Porten nu ved Engellands Mægling kunne ansees for endte. - En af Sultan Mahmuds Søstre har nylig brækket sin Arm ved et Fald fra Vognen, hvorpaa hun befandt sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
America. Mexicanske Aviser bekræfte Efterretningen om JturbidesDød. Saasnart hans Ankomst paa mexicansk Grund blev bekjendt, blev han den 18de Julii erklæret for fredløs af Kongressen. Han blev derpaa fanget, erholdt 6 Timer til at berede sig til Døden, og blev skudt den 19de, skjøndt han nylig i en Proklamation havde erklæret, at han kom ikke som Keiser, men kun som Soldat for at forsvare sit Fædreneland. Kongressen har udsat 8000 nordamericanske Doll. aarlig for hans Enke. Handlingen fandt saa almindeligt bifald, at Hovedstaden om Aftenen var illumineret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Blandinger. Opfinderen af Steentryk, Hr. Aloys Sennefelder, vil helligholde denne Opfindelses 25aarige Jubelfest ved en Udstilling af de fortrinligste steentrykte Værker, og indbyder derfor i Algem. Zeitung Lithographerne fra alle Lande til inden 24de October at sende ham deres bedste Værker til München, som han lover at sende dem portofrie tilbage, hvis de ikke skulde blive solgte for deres Regning. Secretairen hos den afdøde Konge af Sandwichsøerne, Rives, er reist til Libourne i Frankerig, hvor han er født, og hvor han iførstningen ikke kunde kjende Nogen af hans Familie, som han ikke havde corresponderet med i 24 Aar. Han gaaer nu til Sandwichsøerne for at berolige Folket angaaende Kongens Død, og derfra tilbage til Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
J den keiserlige Ukase om den befalede Rekrutering anføres i Rusland, at Hensigten dermed allene er at erstatte den sædvanlige Afgang, da Riget i 3 Aar ingen Udskrivning har behøvet, som overalt vil blive sjeldnere ved de oprettede Militair=Kolonier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
J Landsbyen Walperswyl, i Schweitz, afbrændte Natten imellem den 30te og 31te August 25 Huse med atden indavlede Sæd, hvortil en rædsom Forbrydelse siges at have været Aarsag. En Mand var nemlig kommet i Klammerie med sin Kone, fordi hun ei vilde følge med ham til Amerika, og griber til den djævelske Beslutning, først at myrde Konen og derefter lægge Jld paa 6 Steder, hvorhos han havde stoppet Nøglehullerne til paa Sprøitehusene og henlagt ladte Flinter ved sin egen og Naboernes Dørre, saaledes at de skulde ramme den Første, der lukte op. Gjerningsmanden er forsvunden og har formodentlig aflivet sig. Den største Canon, der har været til, er den, som Stormogul lod støbe til Erindring om den store Fæstning Benjapoors Erobring. Dens Diameter er 4 Fod 10 Tommer, paa Spidsen 4 Fod 8 Tommer, paa Mundingen 2 Fod 4 Tommer, dens Længde er 14 Fod 1 Tomme og Middelomfanget 13 Fod 7 Tommer. Den hviler paa et stort Stykke Jern, som omslutter dens Tapper og nedentil paa en Træblok, der er lænet mod en tyk Muur. Denne Canons Caliber vilde udfordre en 2464 Pundig Jernkugle Den Pariser Dandserinde ved Overgen, Bigottini, een af de første i sit Fag, forlader Skuepladsen, uagtet hun har en Løn af 24,000 Fr. aarligen, er ung og bleven meget ombedet, ikke at tage sin Afsked. Hendes sidste Beneficeforestilling indbragte hende næsten 20000 Fr. Hun eier, foruden adskillige Jordegodser, Huse i Paris, og kan leve som een af de første Hofdamer. Oprindelsen til Ordet Almanak er følgende: J Midten af det tredie Aarhundrede regjerede i lille Bretagne Kong Lusbras. Under hans Regjering levede en Munk Guinclan, som var saa lærd, at han i sin Tid blev anseet som et Vidunder. Astronomien, denne i hiin Tidsalder saa lidet kjendte Videnskab, var et af de Fag, hvori vor Munk besad en ualmindelig Styrke. Han havde forfattet en Bog, som handlede om Solens, Maanens og Stjernernes Gang, og blev læst med saadan Begjærlighed, at han, for at tilfredsstille de mange Læsere, der ønskede at eie dette Værk, maatte lade det afskrive ved 55 Skrivere, hvorved det blev udbredt over hele Riget. Bogen var skrevet i det celtiske Sprog, det eneste brugelige i Landet, og dens Titel var: Diagonan Al Manach Gvinclan, d. c.: Forudsigelser af Munken Guinelan. Tid efter anden begyndte Adskillige at finde denne Titel for lang og kaldte den alene Almanach, hvilket tilsidst blev almindeligt og brugt som ligegjældende Benævnelse af Calender.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-02
Fædrelandet.