Norske Intelligenssedler, 1770-04-11
Nordske Jntelligen. No. 15. Onsdagen den 11. April 1770. Fortsættelse af: Svar til den ubekiendte Landmand paa No. 7 og 8. Theophrastus, (b) Strabo og Diodorus berætter, at hos Ægypterne blev en Korn-Viin lavet af Byg og Hvede, som hos os kaldes Øl. Det er ellers en bekiendt Sag, at de fleeste Videnskaber ere bragte fra Ægypten til Grækenland. Grækerne ligesom endnu endeel Chymister kalder Øl Korn-Vin i Henseende til sin første Æs nings Grad. Ligesaa umueligt som det er, at bringe raadent Øl tilbage fra den Trede Æsnings Grad til den Anden, ligesaa umueligt er det ogsaa at bringe Øl Ædike tilbage fra den Anden Æsnings Grad til den Første, saa den Kunst at giøre Øl-Ædike igien til godt Øl, er efter chymiske Grunde gandske stridende imod Naturen, og følgelig umueligt i Henseende til Æsningens Natur og Egenskaber. J øvrigt er det mig lige meget, hvad Troe De vil fæste til den Wingerske Patriots Pratique. Efter afsagt Dom spørger De mig, min Herre, Hvilken Botanicus har sagt, at Patatos i og for sig selv vare giftige og usunde. Kiender De ikke bedre Pataternes Natur og Væsen, saa er det at beklage, at De ikke er kommen til en bedre Kundskab om denne Frugt. De bekjændte Botanii, Linnæus, ce) Morison, Tournefort, Rivinus Knautius og Hasselqvist fremsætter den Botaniske Lov, at de Planter, som ere af et Slag og en Slægt har alle en og den samme Kraft. Efter Sexual systemet regnes Patatos, som er Art af Natskade til den Bær-bærende, enkelt-kron-bladede og en konede Femmandskab, der i Almindelighed er forgiftig. Alle af Natskade-Slaget (b) Theopbrast, l. 6 de casse plantar, cag: 15. Strab: l. 17. Discor: Lep: A. (c) Linne Philosoph. botanica 1751 d. 278 T. 337. Plante, qve genere conveniunt, et am virtute conveniunt; qve ordine naturali continentur, etiam virtute propius acceduunt; qveqve classe naturali congruunt, etiam viribus qvodammod congruunt. genere convenientes endem passiden vires. P: 9 J. 34. Juride samt plante sessede, færsdaFolam; Datura Seere giftige, følgelig ogsaa Patatos, (d) som en Art af Natskade. Den har, siger Hr. Hasselqvist, noget mistænkeligt hos sig; men dog i en ringe Grad, som ved idelig Brug frembringer Skade, hvorfor de, som bruger dem til daglig Føde i America, bliver usunde og skabbede; men da denne Rod hverken lugter eller smager ubehagelig, saa tænker jeg at denne liden af Hasselqvist anførte Mistanke eller giftige Skarphed forgaar eller formildes ved Stegning, Kogning og Tillavelsen. Derom kand ogsaa eftersees Caspar. Bauhini IIgodepos Theatri botanici Bas. 1671. 4. p. 90. Hr. Ruge er af samme Tanker, derom kand eftersees hans Afhandling under No. 9. for September indført udi de af Sr. Schwach udgivne maanedlige Afhandlinger for 1762. Linnæus anfører Papas til Solani eller Natskade-slægten, see derom Linnæt Spec. Plant. p. 185. Sp. 8. C. Bauhini Hoved Theatri Botanici 1671, 167. . & Raji Histor. Plantarum, 1675, hvor Patatos kaldes Solanum tuberosum esculentum. Jeg har ved adskillige Leiligheder ei allerne bekiendtgjort Pataternes almindelige Nytte og Brug i Landhuusholdningen til Brød, Kraftmeel, Fladbrød, og at de kand bruges til al Slags Mad i Kiøkkenet, hvorpaa bruges Rødder af Haven, men endogsaa, hvorledes de kand bruges paa adskillige kunstige Maader; thi naar man har bedre Korn-Arter, saa bruger man ikke Kartusler til det Kunstige, uden for at vise, hvorvidt en Ting kand drives ved Kunst til fornøden Brug i Nødsfald, og er det disse kunstige Maader, som ere kuns til liden Fordeel for Landmænd. Bruges ikke i Kiøkkenet mange andre mistænkelige Ting, saasom baade Løg og Saaper, der ved Stegning og Kogning mister meget af deres skarpe og flygtige alcaliske Salt? Hvorfor ikke ogsaa Patatos, Men man bør dog ikke bruge dem for ofte eller for meget af dem. Hr. Geoffroy siger, de blæser op og tiene ikke en svag Mave. Jeg baade har dem i min Have, og lader dem bruge i Kiøkkenet; thi derved forlænges Sulmaden, hvor der er et stort Bord af mange Ædere. Slutningen følger. (a) Denne mænt, academie, vold i de Privat plantaruen p. 393 d. H. Pl. VIIS. H. KIIIP: 406. Dent andria monogynia, baccifera, monopet ala, communiter vene nata est. Colana omnia venenata, Papas, qve bodie der universam colitur europam 6 Dictui in seroit qva vadicem, qve ingrate nee olet nee sapit, est vera Colani speciet, unde facile judicatun illam suspecti qvid abscondere, 6 s. parva satis qvantit ate, her antem parva qvantitas er freqventiori usu norium producit effectum, unde qve en in america fruuntur ad qvoticanam escum, cachestici G. Cabrost ev Adamt P: 421 J. KKKI graveolentes male, uti fungi, Colanum; Datura; Sa Altonaer Stads-Lot