JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Af et Brev fra Christiania af 1ste Juli læses i Fædrelandet: "Vi ere nu lykkelig og vel ankomne til vort Hjem, hvor vi have forefundet megen Deeltagelse for vort ungdommelige Tog til Eder og megen Glæde over al den Velvillie og Godhed, vi have fundet i Danmark. Vor Over reise var heldig og, trods noget haardt Veir, ret behagelig. J Sundet havde vi endnu den Fornøielse at modtage Beviser paa vore danske Frænders Venskab. De Skibe og Baade, vi mødte heisede Flag og sendte os deres lydelige Levvel. En Deel Søfolk paa Trekroner besvarede med Hurra vor Salut; Vagtskibet ved Kronborg besvarede ikke blot Saluten, men Folkene stode opstillede i Vanterne og raabte Hurra, hvilket vi giengieldte af fuldt Bryst. Fra Helsingør kom flere Baade ud og bil ste; een der førte norsk og dansk Flag sammenføiet, bordede os, og bragte os en Hilsen fra Helsingør, der gjorde os overdentlig godt. Eiler Sundt takkede med nogle Ord for den Opmærksomhed, der vistes norske Ynglinger af Borgere i en Stad, der var Norge velbekjendt for sine Bestræbelser for Frihedens Sag, og sluttede med et Ønske for Danmarks Lykke. Der vexledes endnu flere Hilsener; Helsingoranernes Ordfører udbragte en Skaal for en nøiere Forening mellem Norske og Danske, en anden af dem bragte en Hilsen fra de danske Bønder til de norske. Endelig gik Deputationen fra Borde under Hurra og Salut, og dette var vor sidste Afsked fra Danmark. Vor Samtale paa Reisen dreiede sig naturligviis næsten hele Tiden om de mange kjære Minder fra de sidste Dage, med hvilke Haabet om at gjensee Eder i vort Hjem blandede sine Phantasibilleder. Vi havde den Fornøielse, at have 4 Upsalensere og 1 Lundenser med men beklagede meget, at ingen Dansk var fulgt med os. Skade, at vi heller ikke havde en Gene maler ombord, thi vi fik lidt Storm, under hvilken der dannede sig morsomme Grupper: Nogle laae i Dynger slagne af Søsygen, Andre vankede alvorlige omkring, indhyllede i hvide, folderige Uld tæpper med røde Bræmmer, atter Andre fang, glade over, at Stormen fremskyndede vor Fart. J Christiania Fjord klarede Veiret op, og Kl. 5 1/2 Mandag Morgen seilede vi med de tre Flag heisede forbi gamle Akershuus. Ved Ankomsten til Bryggen, hilsede vi vore der forsamlede Landsmænd med et Hurra, som besvaredes, gik derpaa i Land under et Hurra "for Norge, vort kjære Hjem, og begav os i samlet Tog med vore Mærker fra Kjøbenhavns mødet op til Universitetet, hvor vi skiltes ad med et Leve for Nordens Aand." Laurids Skau har, som bekjendt, deeltaget i Høitidelighederne i Anledning af de norske og svenske Studenters Møde. Hans mærkelige Personlighed har vakt megen Opmærksomhed, for ikke at bruge et stærkere Udtryk, hos Svenskerne, men endnu mere hos Normændene. (Hp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Folkefesten paa Høiskamling finder, som meldt, Sted den 18de Juli. Jngen Fest - hedder det i Bestyrelsens Jndbydelse – fortjener mere end denne Navn af en Folkefest; "thi den er ikke blot en Fest for Folket, en Fest, som de Mægtige og Velhavende anrette for at forlyste eller lede de Ringe og Afhængige; men det er en Fest af Folket, en Fest, som er udgaaet fra Folket selv, som Folket selv ordner og leder, som er fremgaaet af Folkets Taknemlighed og Glæde over, at der endelig var skeet Folket dets Ret, som er fortsat i Følelsen af, at ene Folket selv kan bevare og forsvare den erholdte Skat. Derfor forsamle vi os paa Slesvigs høieste Top, hvor Danmarks gamle Seirsbanner, Dannebroge vaer, som om Danmarks gode Aand svævede over vore Hoveder, og bortvifter alle smaalige og snevre Tanker, ligesom Solens Mørke svinder for Dagens Sollys, fordi een eneste stor Tanke, Tanken om Landets Vel og Nationens Ære, lyser og straaler over den hele Forsamling, og alle egen kjærlige og ængstlige Følelser forsvinde som Nattens Kulde for Dagens Varme, fordi een stærk og dyb Følelse, Kjærlighed til Fædrelandet, strømmer igjennem den hele Forsamling. Det er til denne Fest vi atter indbyde det hele Folk, vi indbyde enhver af Danmark Sønner og Døttre, hvem Følelsen til Nationens Ære og Rigets Selvstændighed ikke er en tom Lyd, vi indbyde Enhver, som indseer, at Kampen herom egentlig føres hos os i Slesvig, men maa og skal føres ikke alene af os, men af det hele danske Folk. – Jdet vi saaledes forberede os paa Tusinder af Landsbrødres og Søstres Komme, paaligger det os (Bestyrelsen) at træffe et hensigtsmæssigt Arrangement til de Manges Modtagelse, at deres Ophold kan være dem saa behageligt som muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Hs. kgl. Høihed Kronprindsessen af Danmark var den 2den de ankommen til Berlin og forsatte Reisen til Pyrmont.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Kongen af Preussens Besøg i Kjøbenhavn er forsaavidt mærkeligt, at siden den svenske Konges, Carl den Tiendes Besøg 1659 - bedrøvelig Jhukommelse - har ingen Konge gjæstet Kjøbenhavn. Derimod har Kjøbenhavn været beæret med et Besøg af en Keiser, nemlig Peter den Store, der, skjøndt under Venskabs Maske, mærkeligt nok ikke utvetydigt synes at have havt samme Hensigt som Carl den Tiende: at bemægtige sig Kjøbenhavn. Som bekjendt satte Peter Tropper i Land, hvis alvorlige Bevægelser langtfra røbede noget venskabeligt Sindelag. Da nu de Danske ogsaa begyndte at bevæge sig, fandt Peter det raadeligst, i Hast at gjøre sig færdig med Besøget. Det var under Fre(Hemp. Av.) derik den Fjerde. Forinden sin Afreise har Kongen af Preussen, uddeelt forskjellige Presenter, bestaaende af Gulddagser og andre Prætiosa, til de Herrer, der her enten have udgjort hans Opvartning eller have bidraget til at gjøre ham Opholdet behageligt. Til det kgl. Tjenerskab er uddeelt en Sum af 1000 Ducater, hvoraf 100 ifølge Kongens udtrykkelige befaling tildeeltes den kgl. Kjøkkenmester. Ogsaa Stald etatens Betjente have erholdt en Sum af 200 Du(Flyvpst.) cater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Man omtaler i Kjøbenhavn en ret mærkelig Begivenhed. For flere Aar siden havde en derværende Handelsmand pludselig gjort sig usynlig, efterladende en betydelig Gjæld til flere Creditorer, og senere hørte man, at han var død i Udlandet i Fattigdom. J disse Dage skal nu hans Søn være ankommen til Kjøbenhavn i det Øiemed at afgjøre hele sin Faders Gjæld, da han ikke vil, at der skal klæbe nogen Plet ved hans Faders Minde. Kort forinden sin Faders Flugt var han taget til London som Contoirist, her havde han erhvervet sig sin Principals Agtelse, havde giftet sig med hans Datter og tilsidst arvet hans betydelige Formue. Naaturligviis er han i Kjøbenhavn bleven modtaget med aabne Arme af sin Faders Creditorer, der ikke havde ventet at erholde en Skilling af deres Til(Aarh. Av.) godehavende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Dampskibet "Caroline Amalie" skylder en engelsk Dykker sin Redning, idet han blev kaldet til Skibet og anbragte alle Apparater til sin Afbenyttelse. Han bærer 160 Pd. Bly paa sig og med denne Vægt spadserer han paa Havets Bund og i Rummet under Vandet, for at foretage Reparationen, med sin vandtætte Hue paa, der har en Slange oven Vandet, hvor Luften til fornøden Behov ned bringes, og kan denne Slange, der ligner en Sprøite slange, gjøres længere og kortere ligesom han behøver. J Mandags var Skibet oven Vandet, og man ordner det nu for at føres til Flensborg, som formodentlig skeer ved et andet Dampskib, da Maskineriet ikke tør bruges fordi det indtrængte Snavs forhindrer Brugen for Øieblikket. Dykkeren faaer (Hemp. Av.) 4000 Rbd. for sin Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Den nye Communalforfatning har allerede paa flere Steder viist gavnlige Virkninger til Forbedring. af Kjøbstædernes Skolevæsen. En saadan forestaaer nu ogsaa i Kjøge, hvor Sagen høist beleiligt understøttes ved et Legat paa 15,000 Rbd., som nylig er tilfaldet Borgerskolevæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
De sidste Meddelelser fra Dr. Lund i Brasilien til Videnskabernes Selskab ere daterede Lagoa Santa d. 22de Novbr. f. A. Ved Krigsurolighederne i Provindsen Minas Geraes i 1842 blev Dr. Lunds Reise til Opsøgning af nye Huler for dette Aar forhindret; han besluttede derfor ved større Udrustninger og Anstrængelser i Aaret 1843 at erstatte den tabte Tid, og at afslutte for det første denne Slags Undersøgelser. Han tilbragte næsten 9 Maaneder under disse anstrængende Arbeider: der blev i dette Tidsrum undersøgt og tildeels bearbeidet henved 2000 Huler; Udbyttet af characteristiske Skelet Dele, som bragtes for Dagen, var meget betydeligt: derved blev et rigt Material vundet til meere gjennemgribende Sammenligninger, som førte til nøiagtigere Bestemmelser af de allerede optagne Arter i de vigtigste Slægter. Henimod Slutningen af disse 9 Maaneder opdagedes en ny Hule, som ved sin hele Beskaffenhed, og efter den foreløbige Prøve vakte den største Forventning om et rigere Udbytte end nogensinde tilforn var erholdt; imidlertid hindrede den indtrædende Regntid i at begynde Arbeidet, og derved maatte Afslutningen af Hule-Arbeiderne forlægges til næstfølgende Aar. Saasnart altsaa Aarstiden i 1841 tillod det, bleve alle Foranstaltninger trufne til at bearbeide Hulen, hvis Udgravning medtog 3 1/2 Maaned ved Hjælp af 10 12 daglige Arbeidere. Den løse graagule Jord, hvoraf Hulens Masse bestod, var i den første Fods Dybde ligesom gjennemvævet med utallige Smaa knokler af smaa Pattedyr, især af Musenes, Pig rotternes, Pungdyrenes og Caviernes Gruppe, blandede med en Mængde fine Knokler af Fugle, Fiirbeen, Slanger og Frøer. Disse Knokler vare i en temmelig Grad af Decomposition, men blandede med enkelte fastere og meere forstenede. Dr. Lund har beregnet, at et Antal af 7,569, 650 Dyr-Jndivider have fundet deres Grav i denne Hule. Den største Andeel har Pattedyrklassen i denne forhausende Mængde. Antallet af de i Hulen fundne Arter af denne Klasse beløbe sig til 56, eller til meere end den halve Deel af de samtlige fossile Arter efter Forfatterens Fortegnelse i Aaret 1841. Nogen betydelig Tilvært af Arter have de foreløbige Sammenligninger imidlertid ikke paaviist, og navnligen ere ingen nye Arter af de kolossale Dyrformer blevne fundne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 5te Juli. Som bekjendt har Firmaet Drewsen ladet anlægge en Papirfabrik ved Silkeborg i Jylland. Dette Fabrikanlæg har i Forbindelse med andre lignende trukket mange Mennesker til Egnen, og det har givet Anledning til at det nu er paatænkt at oprette Silkeborg, til Kjøbstad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Expropriationen af Jordene til Klampenborg Jernbanen skal nu være tilendebragt, med Undtagelse af een Lodeier, der hidtil ikke skal have været at formaae til Afstaaelse. Denne Lodeier er Vognmandslauget, som eier et Vænge, hvorover Banen skal gaae, og som det ikke vilaf hænde. Man kan jo vel ikke fortænke dem i, at de ikke ere synderlig velstemte for et Foretagende, der truer dem med betydeligt Tab, men de burde dog indsee, at de ligefuldt ikke ville kunne forhindre Banens Anlæg, da den enten kan omgaae Vænget, eller en kongelig Resolution bevirkes for, at Expropriationsloven skal anvendes paa Banen, da det naturligviis ikke kan være Regjeringens Mening, at en en enkelt Lodeiers Stridighed skulde være istand til at forhindre Banens Anlæg. Det er paa Tiden at denne Bane kommer istand, da Crediten for selve Anstalten har tabt sig betydeligt. Actierne, der have staaet i 101 (de ere oprindeligen udstædte for 50) og længe holdt sig i nogle og 70, skulle nu staae i 53, forsaavidt som der kan tales om Priis paa et Papir, som ingen Kjøbere finder; men naar Banen kommer istand, hvortil der ikke mangler Midler, ville Actierne nok hæve sig. Storhertugen af Meklenborg-Schwerin er ankommen den 3die Juli, men naar man undtager, at Soldaterne have faaet deres hvide Beenklæder paa, mærker man ikke noget til Hs. kgl. Høiheds Nærværelse; Alt er tyst og stille. Hs. kgl. Høihed Kronprindsen, gjør Honneurs hos Storhertugen, hvis Besøg skal være af en reen privat Natur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Hs. kgl. Høihed Kronprindsen har i denne Sommer gjort flere Reiser med sin Lystkutter, for under sin personlige Bestyrelse at lade foretage Undersøgelser og Opmaalinger af de danske Farvande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Nykjøbing, den 7de Julii. Grev Raben til Slottet Aalholm har, efter Forlydende, tilbudt sine Bønder at gjøre dem til Arvefæstere paa samme Vilkaar, som Grev Knuth sine; men hans Plan skal være strandet deels paa Familieforhold, deels hos Bønderne, som han havde givet Betænkningstid, men som skulle have viist sig aldeles utilbøielige til at entrere i Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 5te, Juli, Skonnerten Kirstine Marie, A. Nielsen, af Svendborg fra England med Kul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J Deputeredekammerets Møde den 27de Juni blev den Rundhaandethed, hvormed Regjeringen uddeler Æresligionsordenen, bragt paa Bane. Hr. Havin havde stillet det Amendement, at enhver Uddeeling af denne Orden skulde være ledsaget af en Motivering og tilligemed denne offentliggjøres i Moniteuren. Forslagets forste Deel, om Motiveringen, blev forkastet med en Majoritet af nogle faa Stemmer, hvorimod dets anden, om Offentliggjørelsen, der rigtignok ikke synes at kunne være af synderlig betydning, naar Motiveringen undlades, blev antagen trods Ministerens heftige Modstand, og Kammerets Votum er saaledes altid at betragte som en indirecte Dadel over den Anvendelse, Regjeringen gjør af denne nationale Fortjenstorden, som Madding eller Belønning for villige og troe Tilhængere. – Med 243 Stemmer mod 1 har Kammeret bevilget Regjeringen 10 Millioner Francs til Udrustningen af den forøgede Flaade, som Frankrig nu i Forening med England vil holde krydsende ved Africas Kyster for at hæmme Slavehandelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Fiendtlighederne mod Marocco skulle atter staae lige paa Punctet til at udbryde. Det hed i Paris den 28de Junii, at Ministeriet havde modtaget meget foruroligende Depescher over Gibraltar, og at Admiral Perseval-Deschenes strax ved Telegraphen var bleven givet befaling til at afseile med Halvdelen af Flaaden fra Toulon til Tanger, hvorhen Prindsen af Jonville skulde følge ham med de andre Skibe, Schweiz. Det lille Raad i St. Gallen har givet den luzerner Politidirecteur et afslaaende Svar paa hans Begjæring om at erholde Dr. Steiger og hans tre befriere udleverede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Grækenland. J hvilken Grad Røverierne finde Sted i Grækenland, fremgaaer af et Lovudkast som er forelagt de Deputeredes Kammer og hvorefter enhver vaabendygtig Mand i Riget fra de 20de til 50de Aar skal være pligtig strax at følg de locale Øvrigheders Opfordring om at slutte sig til dem, naar der skal anstilles Jagt paa Røvere, Regjeringen inddeeler Røverne, i Forhold til deres Farlighed, i tre Classer, og der er udkastet en formelig Tarif, hvorved Belønningen for Drabet eller Paagribelsen af en Røver bestemmes, saaledes at der gives 3000, 2000, 1000 Drachmer for at dræb eller fange en Røver af 1ste, 2den eller 3die Classe 1500, 1000, 500 Drachmer for Angivelse af det Sted, hvor en Rover af 1ste, 2den eller 2die Classe opholder sig og paagribes, og 2000 Drachmer for Paaviisningen af en Røverbandes Opholdsted. De i Kamp mod Røverne Saarede eller Faldnes Efterladte understøtter Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Dødsfald. I dybeste Vemod tilkjendegives for Slægt, og Venner, at det behagede det alvise Forsyn den 28de de, at bortkalde til den evige Fred efter haarde og langvarige Lidelser, min fromme eiegode, gudhengivne Datter Charlotte Winding. Tabet af den elskeligste Datter og Söster begrædes af mig, hendes efterlevende Söster og tvende Brødre. Mögeltønder, den 29de Juni 1845. G. Henriette Winding, født Fridsch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Nye Hartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. At Amtstuens Contoir, ligesom hidtil, er aabent alle Søgnedage, om Formiddagen fra Kl. 8 til 1 og om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 5, finder jeg fornødent herved at bekjendtgjøre. Maribo Amtstue, den 5te Juli 1845. Eller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
At den offentlige Examen i Byens Borgerskole agtes afholdt Onsdag d. 9de Juli og følgende Dage indtil Løverdag Middag fra Kl. 9-12 Form. og 25 Efterm., bekjendtgjøres herved. Børnenes Forældre og Foresatte saavelsom andre Velyndere af Underviisningen indbydes til ved denne Leilighed af beære Skolen med deres Nærværelse. Mandagen d. 14de Juli Kl. 9 foretages Prøve med de Børn, der ønskes optagne i Skolen, til hvilken Tid Forældrene desaarsag ville behage at lade dem møde Skole-Commissionen i Nykjøbing d. 6te Juli 1845. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Til førstkommende October Flyttetid er en Leilighed i denne Byes Langgade at erholde tilleie, den bestaaer af 3 gibsede Værelser til Gaden, samt Kjøkken, Spise, Pige- og Pulterkammer, Vand i Gaarden, og Adgang til en Have. Reflecterende ville behage at henvende sig til C. Halberg, Nykjøbing den 22de Juni 1845. Førstkommende October Flyttetid bliver en Leilighed til Leie, bestaaende af 3 Værelser, Kjøkken Spisekammer, Pigekammer samt Brændehuus med mere, hos C. A. Frisenette, Maler. Nykjøbing, den 7de Juli 1845. Tjeneste ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
For en duelig Contoirist med gode Anbefalinger bliver til 1ste Novbr. en Plads ledig paa Maribo Amtstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
En Dreng af honnette Forældre, kan til førstkommende Mikkelsdag blive antaget i Handelslære hos Undertegnede, til hvem Vedkommende snarest mulig ville behage at henvende sig. Maribo, den 4de Juli 1845. A. C. Wal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
En duelig Hjulmagersvend kan erholde stadig Arbeide hos E. Ambus i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
En duelig ugift Huggemand kan faae Tieneste paa Berritsgaard til 1ste November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Norsk røget Lax, Mandals røget Lax, udmærNatskov. ket god, er nylig arriveret, og at bekomme hos M. Røepstorff. Cement, fra Fabriken Phoenix ved Rönnebekommes i hele, halve og Qvarttönder a 5 Rbd. 3 Mk. pr. Td. i Kjöbenhavn paa Kultorvet Nr. 133 hos N. F. Bonnesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Auctioner Ved Auctionen Fredagen den 11te ds. Kl. 12 over Toldvæsenets Krydsbaad bliver tillige bortsolgt: en Seiljolle med tilhørende 2de Smakkeseil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Fredagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Cronningehaugen og Lindstaal ved Vennerslund ved offentlig Auction bortsolgt noget afbarket Ege=Udhugst og Egetop, samt en Deel Egetræer paa Roden. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i Dronningehaugen. Nykjøbing den 2den Juli 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Torsdagen den 10de Juli bliver i Vandholm ved Auction bortsolgt circa 150 Tylter 6 Alens Fyrre- og Granbrædder, forskjelligt Fyrretømmer, 30 Tdr. Tiere, 10 Tdr. Sild, 10 Skpd. Stangjern, 50 Tdr. Afharpningsbyg, 100 Tdr. Rug, og 100 Tdr. Byg med videre. Auctionen begynder Kl. 10 og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Knuthenborg den 5te Juli 1845. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-07
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i MaribBoghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmest v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Lollands Falster. Si Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 89 Torsdagen den 10. Julii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Som bekjendt blev der ifølge kgl. Resolution for et Par Maaneder siden indledet retlig Undersøgelse mod de to Advocater, Bauditz og Lose i Rendsborg, betræffende deres Deelagtighed i den berygtede Takadresse fra nogle rendsborgske Borgere, til den brunsvigske Stænderforsamling. Den hele Sag er nu bleven sluttet med, at der, efterat de optagne Protocoller, have været indsendte til Kjøbenhavn, er gjennem Magistraten i Rendsborg ble det tilstillet hine to Herrer følgende Tilkjendegivelse: "Jfølge det af det kgl. slesv.-holst. lauenb. Cancelli ved Skrivelse af 16de d. M. Magistraten meddeelte Hverv, bliver herved i Overeensstemmelse med Hs. Maj. Kongens allerhøieste Resolution af 10de ds. tilkjendegivet Dhrr. Advocater (Bauditz, og Lohse) hersteds det allerhøieste Mishag med Deres, i Henseende til den herfra til den brunsvigske Stænderforsamling stilede Takadresse, udviste Adfærd, og blive de tillige, ifølge den omhandlede allerhøieste Resolutions videre Jndhold, advarede for et fremtidigt lignende Forhold." (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Jfølge "Correspondenzblat er vor nuværende Gesandt ved det franske Hof, Kammerherre Koss, kaldt tilbage fra sin Post og interimistisk erstattet ved Legationssecretairen i London, Baron Brock dorff, som Charge d'assaires.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. Jngen Nulevende mindes nogen Begivenhed, der Schweitz har opvakt saa almindelig Glæde, som Dr. Steigers Befrielse. Som et electrisk Stød gjennemløb det Budskab: Sterger er fril alle Egne af Schweitz. Folk af alle Aldre og Stænder kom i en Bevægelse, som vidnede om den hjerteligste Deeltagelse, og Glæden fandt sit Udtryk under de forskjelligste Former. J Dalene blandede alvorlige Takkebønner sig med Musik og Mængdens Jubel, paa Bjergene lyste Glædesblus og gjenlød Skytsets Torden. J Nidau blev Sørgesløret revet fra Kanonerne, som havde ledsaget Friskarerne paa deres Tog mod Lucern og siden disses Nederlag, vare forstummede, men nu atter opløftede deres Røst i den almindelige Fryd. Communerne i Zürich og Bern kappes om at tilbyde Steiger Borgerret hos dem. Jesuiterpartiet er paa eengang forhanset og forbittret over det Skeete, og den ultra-catholske Statstidende bebuder med største Sikkerhed, at uagtet Dr. Steiger er undkommen, vil den fortjente Skjæbne snart indhente denne Forbryder. Disse hemmelighedsfulde Ord have vakt Opsigt, og man udtømmer sig i Formodninger om deres Betydning. Maaskee løses Gaaden ved det Rygte, at Luzern har udsat en Priis af 25,000 Fr. paa Steigers Hoved og ligesaa Meget for Paagribelsen af hans tre Befriere. Steiger opholder sig tilligemed sin Hustru i Winterthur. Uden at lade sig afskrække af den Forbittrelse, hvormed den offentlige Mening i hele Schweitz er vendt imod dem, nedsætte Jesuiterne sig imidlertid i al Stilhed i Luzern. Den 25de Juni modtog Bibliothekar Bernet, som har besørget Gudstjenesten i den forhenværende Franciskaner=Kirke, et Brev fra Sognepræsten, med Underretning om, at denne om Eftermiddagen Kl. 4 vilde indfinde sig i Klosteret med de to Jesuiter, Paterne Simon og Burg staller, hvilke Hr. Bernet da skulde overlevere Prædikestolen og de øvrige kirkelige Functioner. Og det blev efterkommet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Nordamerica. Den 11te Juni er Museet, i Philladelphia nedbrændt; man formoder, at Jlden er bleven paasat. Blandt de ødelagte Kunstværker nævnes Canovas Gratier, Hebe og Venus, en colossal Buste af Napoleon, efter Sigende af Canova og oprindelig bestemt til at opstilles over Rheims Port, og et ikke ubetydeligt Antal Antiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-10
Gilbert Stuarts Maleri af Washington i Legemsstørrelse er til almindelig Glæde bleven reddet.