JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1785-06-13
De Vanskeligheder, som herved ville finde Sted, er det overflødigt ligesom for vidtløftigt, her at berøre tilhobe. Nogle ville strax indfalde enhver tænkende Læsere Nok er det: skulle Fattig=Væsens Commissionen ophøre, og det fulgte jo, naar de rette Almisse=Lemmer ingen vis Almisse skulle tillægges; (Herreds Cassen er dog nærmest under Herreds Provstens Bestyrelse) Skulle de hidtil erkiendte almisse værdige Fattige nu selv besøge Sognets Beboere, d. . betle sit Livs Ophold; saa maatte uden Tvivl de fleste af dem lide derunder, lide undertiden til Forsmægtelse. Jeg gruer ved at stille mig for, om et Menneske iblant os skulle krevere af Mangel, som dog var vist at befrygte, om ei sand Barm hiertighed, som desværre! ei er almindelig, drev een eller anden af Beboerne i Sognet til de elendigste Fattige, før de saae dem hos sig. Andre ere for nærværende Tid i dette Sogn ei i de Fattiges Protokol indskrevne med Commissionens Approbation, at nyde Sogne=Almisse, end 4 Personer, som enten ere saa vanføre, at de ei selv kan gaae, eller ved sygelig Alderdom bundne ved Sengen. Saa skulle da enhver have Frihed at gaae omi Sognet, som ville, og det kom meest an paa Bondens blinde Tilbøielighed eller partiske Ynde, hvad Hielp den, som kunne besage dem, skulle have Hvo seer ikke Betænkeligheder ogsaa for slig Frihed, om den skulle være uindskrænket? og mon Byrden nu blev virkelig lettere for Sognets Beboere, mon Ørkesløshed og Lediggang hemmet? Nei hvor Fattig=Væsenet, efterat det først, er kommen i Gang, ved Præstens samt Medhielperes redelige Omhue paa forordnet Maade besørges utretteligen (utrettelig Taalmodighed og Alvor udkræver nok Sagen overalt, da gaaer det vel til for den virkelig Fattige, og er allerede derved et got Skridt gjort til Betleriets Jndskrænkning; da er det en let Byrde for Sognets Beboere, hvis Omstændigheder, hver for sig ved Ansættelsen komme i Betragtning, at yde i rette Tid efter billig Ansættelse en Skieppe Korn, om det var to til det anviiste Almisse=Lem, og, naar Bon Bonden har faaet at vide og nærker, det skal saa være, og at det er got, det skal saa være, anseer lagen det mere engang for en følelig Byrde, men hellere giver hver sit med Glæde, da han maae erindres, hvorvel slig Gave stedes, og hvad Ret for sig og sine Giveren har til at nyde samme Hielp, om nogen af dem komme i lige Omstændigheder. De, som de nu skal give til, ere jo her just de, hvis Trang de kjende, og desuden kan de lide paa dem, som bør udspørge og kiende dem, og ikke mange vil nu forlange denne Almisse, for de høit behøve den, da hvad de eie siden ei mere tilhører dem eller deres Børn, saasnart de døe, men Herreds=Kassen.
Viborger Samler, 1785-06-13
Paris
Viborger Samler, 1785-06-13
Paris af 3 Maji. Det er et falsk Rygte, at General Washington af Misfornøielse over Congressen skulle komme til Frankerig; tvertimod reiser den Kongelig Bild hugger, Hr. Houdh, efter Congressens Ansøgning herfra til Nord=Amerika, for der at forfærdige General Washingtons og Marquis von la Fayettes Statuer. Wien den 26 Maji.
Viborger Samler, 1785-06-13
Urolighederne i Siebenburgen ere ikke endnu fuldkommen dæmpede, og for nyeligst blev Baron Wesseling, som Wallacherne fornemmeligen hadede for hans Udpræsningers Skyld, fuldkommen udplyndret af dem. Keiseren har derover ladet her indkalde Baron von Bruckenthal af Siebenburgen, for mundtlig at tale med ham saavel i Henseende til denne, som andre Anliggender.
Viborger Samler, 1785-06-13
Torve=Priserne i Viborg. Rug, 1 Td. 2 Rd. 3 Mk. t. Flesk, røget 1 Lpd. Rdlr. Byg. 1. 2. 1. dito, fersk, 1 - 1 - 32 Havre 1 - 1. 4. - dito grønsalt. BoghveOxekiød, 1 . = 80 degryn, 1 Skp. = 4 8 Smør, 1 - 1 - Havregryn 1 Skp. Ærter 1 Skp. . Ost, Tælle,
Viborger Samler, 1785-06-13
Bekiendtgiørelse. Hos Phillup Hertz og Moses Joseph fra Kiøbenhavn, er at bekomme alle Sorter Ostindiske=Vare og Silketøier, Ligeledes alle Sorrer fiine Sirtzer, Gode Sitroner, Figener, Katrineblommer, Provinz=Olie, Engelsk Senup, er logerendes hos Major Kaas's Enke=Frue. Indgangen er i Porten. En god næsten ny og ubeskadiget Drable er indsadt til Forhandling hos Hr. Viinhandler Borchardt, hvor der med Eieren kan handles om billig Akkord.
Viborger Samler, 1785-06-20
TRETTENDEAARCAN. P. mit Mandagen de maa Junii 1783. Noget om Moden. og me : Tænker ikke mine Læsere og Læserinder - om ellers Samleren har den Yndest og Lykke at blive læst af det Smukke=Kiøn - at her kommer en Efterretning fra Paris, London, Kiøbenhavn, om de nyeste Moeder. Ja, kunne Samleren ugentlig ikkun levere disse, da ville hans Blade finde Aftræk hos de af vore inge Damer og Hiertens Her Aarer rer, Cavallierer, som sætte al deres Fortieneste, alderes Hiigen, Tragten, Digten og Attraae efter at være, blive og findes Moeden lig, da ville disse, med en Hiertens, Længsel tælle Tid, Timer og Minutter, fra Uge til Uge, efter Samleren, Lykkelige Tider, En Ven af Samleren, ønsker oprigtig, den maatte opleve saadanne!!! Men - Læserne ville denne gang nøyes med nogle faa Indenlandske Anmærkninger om Moeden. . . . . Om Moeden Ja mine Damer og Herrer, Om den herskende Moede; thi vide maae De: At Moeden regierer i meget, i overmaade meget, uden for Pynten).
Viborger Samler, 1785-06-20
Det har engang været Mode, at høre fra vore Geistlige Talestole, de hæftigste Advarseller og Erindringer mod Fruentimmerets Hovedpynt, imod Topper og krøllede Haarlokker. Det bruges nu ikke mere. Præsternes Koner og Døttre bære Vidne om at dersom saadan Hovedpynt er en himmelraabende Synd, som de Gamle have troet, maa denne Synd være gaaet ganske af Moden. og a 2 s.
Viborger Samler, 1785-06-20
Det har engang været Mode at skylde Fanden foral den Ondskab, som af Menneskene blev bedreven mig det bruges nu ikke meere. Man troe, at Mennesker er aarsaget, meere at beskylde sit eget onde Hierte og sine egne onde Tilbøyeligheder. ligheder, end Fanden, og behøver meere at vaage og stride imod disse, end mod Fanden, og altsaa er det: at sætte Fanden Skylden paa, nu gaaet meget af Moden.
Viborger Samler, 1785-06-20
Det har eengang været Mode: at fordømme alle dem, som ikke troede netop, hvad sal. Fader Lutherus troede. Det bruges nu ikke mere. Altsaa er det: at falde Gud ind i sit retmessige Dommer-Embede, nu for en stor Deel, gaaet af Moden. Det har eengang været Mode, at sætte sig med Ærbødighed ned ved Bordet, og med sammensoldede Hænder, at læse til Bord. Det bruges ikke meere.
Viborger Samler, 1785-06-20
J de saa kaldede store Selskaber løber man lige til, bliver staaende nogle Øieblikke negligent og u generet, vrier Hænderne et Par Gange, ja vel og ved et vittigt Hoveds Jndfald bliver bragt i Latter; Altsaa er det: At tænke paa og takke Gud, for og efter Maaaltidet, nu næsten gaaet af Moden. Det har eengang været Mode, at ansee hver Svaghed paa Legemet, hver Skade paa Kreaturet, hver mislinger mislinget Arbeide i Huuset for en Virkning af en fortørnet Her, Tilfælden selv for Satans Kunster, eller som er det samme for aabenbare Hexerie.
Viborger Samler, 1785-06-20
Det bruges nu ikke saa almindelig Vel finder man endnu, at een og anden af de stærke Aander og store Geister, som troer hverken Himmel eller Helvede, Gud eller Dievel, kan bespørge sig hos vore Tiders Hermestere, eller de saakaldede Kloge Folk, for at fordrive Hexerie med Hexerie. Men om Folk i Almindelighed er bleven klogere, eller Fanden retter sig efter Tiderne, og vil have meere Dagleye end forhen, og bliver desaarsag mindre brugt, skal jeg ikke kunne sige, men sandt er det: at Hereriet, er gaaet meget af Moden.
Viborger Samler, 1785-06-20
Det har eengang været Mode: at tække Kirkerne med Blye og holde Guds Huuses Bygninger i en god Tilstand. Det bruges nu ikke saa almindelig.
Viborger Samler, 1785-06-20
Nogle ærede Patroner æder Kirkens Jndkomster og lader Kirkerne sulte. Bliver de da endelig saa forhungrede og magtesløse, at de ikke længere kan taale den lange Faste, saa .......... læ ringer, og . . . . ........ aler. . . . . . . . . . . . heden. imod 1226 1, pag. 202. .......... at afklæde (? som nu kommer temmelig i Moden.
Viborger Samler, 1785-06-20
Det har engang været Mode: at tale og skrive ilde og ondt om fremmede Religioner. Det bruges nu ikke overalt. c) Manuskriptet er ved en Hændelse bleven aldeles ulæselig paa dette Sted. Author vil ikke taale fremmet Gods blandt sit, hvorfore man har sat hvad man kunne læse, ubekymret om, hvad enten der er nogen Forstand deri, eller ikke.
Viborger Samler, 1785-06-20
J dets Sted spotter og ringeagter man nu sin egen, og dette er i vore Tider den fornemmeste Mode. Det har eengang været Mode uden Maal og Maade at roese de gamle og frem farne Tider. Det bruges nu ikke overalt Man indseer, at ethvert Aarhundrede har haft sine onde og gode Tider, sine onde og gode Mennesker. At opdage, rette og bedømme de Gamles Feyler, og glemme sine egne, er derimod, nu den høyeste Europæiske Mode. Ungdommens Erindring. Hvo giver mig min Ungdoms Fryd tilbage, De reene muntre sorgefri Dage, Da Glæden mig med Uskylds Smile bød, At hvile i sit Vellystfulde Skiød. Da Sorgen, som en Foraars Skye bortilte Og Glædens Soel paa friske Taarer smilte, Da ubekymret jeg Dig Morgen saae, Og tryg i kielne Moders Arme laae O! kunde jeg et Smiil tilbagekalde Et Øyeblik af dem, jeg ikke talde, Og Og gribe det og nyde det igien, Men Glæden fløi med Lynets Vinger hen. Knap kiendte jeg Lyksalighed paa Jorden For Skjebnens grumme tifold stærke Torden, Mit Haabets hele Bygning splitted ad Og giorde den, som et henviisned Blad. Den mørke Grav, mit Aasyn alt henfalder, Med Alderdommens Træk i Ungdoms Alder, Og høier mig mod Jorden traurig ned, Ha, hvad er Støvs indbildte Herlighed, Grav, stille mørke Grav, Din Skræk min Glæde, Hal ingen Ven maaskee paa Dig skal græde. En Vandrer skal paa Dig, Ukiendte, gaae. Og Ukrud over siunkne Minde naae. Hvad er jeg Almagt, Leer i Dine Hænder. Jeg nævner Dig, Gud, som mit Hierte kiender, Du bød det, jeg din Lov adlyde maaOg Livets Vei igiennem Torne gaae. En Ode. Hvem Guldets Smiil tilveldede Sallighed, Hviin Ganekilder skienkede Sielefryd, Stolt gienlød ei hans Navn ved Brages Hellige Eg. Som en Morgenrose, de Upleied ved den yndige Piges Bryst, Ukiendt og ak, uelsked henviisner det. Kun hvo i sig og Vennebarm og Dydefuld Handling sig føler salig, Hans Jsse venter skyggende Hæderskrands. Med Sangens Pile flyver det høie Navn, Fra Pol til andet, og, o Vellyst! Folkeslag elske den fierne Sanger. Ha stolte Tanke, mægtig som Dyden og Som Dyden stor, at elskes af Ædlinger, Ha blevst Du min, mit hede Ønske. Min, Du den natlige Times Tanke, Da rører min ophøiede Jsse den Bestraalte Himmel. Evig omsvæver da Den lykkelige Gimles Glæde, Og lig en Gud, jeg mig føler salig Spørgsmaal. Hvad er den egentlige Forskiel imellem de Ord: Formodning og Sandsynlighed, Kan man uddrage det ene af det andet, og hvilket bliver da Grunden, og hvilket Følgen. Dette Spørgsmaal. ønskedes gjerne i Samleren besvart af en Sprogkyndig Mand. Jndfald. Diogenes blev engang ilde medhandlet af en grov Person, men uden at blive vred eller svare ham. Daman man spurgde Philosophen, om han saa ligegyldig kunde taale det, sagde han ja, hvad skulde jeg vel giøre, om et Asen havde slaaet mig med sin Fod - En anden, ved Navn Demnax fik engang et dygtigt Slagi Hovedet af en Mand, som var blevet fortrydelig over en billig Jrettesættelse, som Demonax havde givet ham. De Tilstædeværende bleve opbragte imod den, som gav sin Hidsighed Tøilen, og tilskyndede Philosophen at gaae til Øvrigheden Nei, svarede han, ikke til Øvrigheden, men til Lægen.
Viborger Samler, 1785-06-20
Kopulerede. Den 11te Maji i Randers Guldsmed Søren Pedersen, og Jomfrue Anne Brasch.
Viborger Samler, 1785-06-20
Dødsfald. J Randers den 22 Maji Havnefoged Nikolai Strandt 39 Aar gammel. Den 5te Junii afg. Skoemager Christopher Rigtrups Enke 87 Aar gammel, havde været Enke i 34 Aar.
Viborger Samler, 1785-06-20
Torve=Priserne i Viborg. Korn-Vare. den 18 Junii 1785. Feede Vare. Rug, 1 Td. 2 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. Rdlr. Byg. 1. 2 1 - dito, fersk, 1 - 1 - 32 Havre 1. 1. 4. - dito grønsalt. BoghveOxekiød, degryn, 1 Skp. = 4 8. Smør, 1. 1. Havregryn 1 Skp. Tælle, 1 - 2 Ærter 1 Skp. Brændsel. Træe 1 Læs, = 2. Skod Torv 1 Ls i 2 M. 83. lyng 1. Mk. 1 os. Heedtørv Tillæg )
Viborger Samler, 1785-06-27
Hvor skiøn en Leilighed fik herved hver omhyggelig Hosbond og Præst til paa det nøieste at kiende de virkelig Nødlidende. Hvo ville ikke udrække sin Haand til disse med Glæde? Hvor viist maatte det skiendige Betlerie med det samme standses, og de Uordener, som det almindelige Betlerie kan foranledige, vare ei at befrygte. I. Følgende er indsendt.)¬
Viborger Samler, 1785-06-27
J Anledning af Forslaget i No. 17 og Recensionen i No. 23 om Betleriets Afskaffelse. vo den gode Mand er, som har i den Viborger Samlers 17 Nummer givet os det egne Forslag om Maaden at afskaffe Betleriet paa, veed jeg ikke; men uden Tvivl er han meget vant til at bruge en saadan stor Nathue, som tilforn i det 16 Nummer er ommeldet. - Er denne min Gisning rigtig, saa synes mig, at man bør have Med Medlidenhed med Manden; Thi har han endskiønt ikke kunnet, saa har han dog viist, at han har villet give et meget nyttigt Forslag, og mig synes, at en saadan god Villie bør ansees i Gierningens Sted. Hvo den gode Mand er, som siden i det 23 Nummer har recenseret hans Forslag, veed jeg ikke heller, men af Recensionen lader det til, at han har havt en mindre og tyndere Nathue, end den første, efterdi det, han har skrevet, smager af Fornuft. Jeg kan ei heller begribe, hvorfor denne har villet offentligen modsige hiin og vise, af hvad Slags Forslaget er, thi enhver kan ( eller bør kunne) strax see dette. Undertiden kan det nok være nyttig, ja fornødent, at svare en Daare efter hans Daarlighed, at han ikke skal for sine egne Øine tykke sig at være viis; Men naar enten Daarligheden kan ingen Skade forvolde, eller Daaren ingen Underviisning kan tage imod, saa er al den Umage spildt. Skade kan dette Forslag aldrig giøre; thi ingen følger det, med mindre han tænker ligesom vor Forfatter, og saaledes tænker neppe nogen anden. Ufornødent er det; thi vi har fra vor vise og naadefulde Regiering nok af saadanne Forordninger, som kan behøves til paa den rette Maade at standse (om ei aldeles, saa dog for det meeste) omløbende Betlere. Det vi endnu mangler, er fornemmelig, at disse Forordninger skulde paa det Nøiagtigste efterleves af alle dem, de ere bekiendtgjordte for. Jeg Jeg for min Deel takker Forslagets Forfatter, at han i min ledige Tid har forundet mig den Ære at læse trykt i dette Aar det Forslag, han med megen Umage har optænkt og siden til fleres Opbyggelse bekiendtgjort. Jeg ønsker ham baade at blive en stor Jordegods-Eiere, en Eier af mange Kirker, ja (men kun for en kort Tid) en Øvrigheds Person, at han selv kunde sætte sit Forslag i Værk og baade selv see, og lære andre at see, hvor rimeligt og nyttigt hans Forslag er. Nyeheder.
Viborger Samler, 1785-06-27
Viborg. Til en Opmuntring for vore ærede Medborgere saavel i Kiøbstæderne, som paa Landet, vil man anføre et nyt Beviis paa, hvormeget vor milde og naadige Regiering skiønner paa, og søger at opmuntre til sande Fortienester, naar kuns enhver Undersaat i sit Fag vil vise en retskaffen Flid og Vindskibelighed. Saaledes har Hr. Frederich Becher, Borger og Frøehandler her i Byen nu 3de Gange tildraget, sig det Kongelige Danske Landhuusholdnings Selskabs Opmærksomhed, og nydt følgende af Høistsamme udsatte Premier: 1. i Aaret 1779 for Tobaks Avlen Selskabets større Sølv Medaille; 2 i Aaret 1782 for FrugtTræers Træers Plantning Guld=Medaillen paa 50 Rdlr. og 3 i indeværende Aar for Popelpilles Plantning Selskabets større Sølv Medaille. Til saameget des større Ære for Velbemelte Hr. Becher geraader det, at han er den første, som har tilvundet sig den 2 og 3. af benævnte Premier, der ere de første og største, som i denne Henseende ere udsatte her for Landet. Afsagde:
Viborger Samler, 1785-06-27
Domme udi Høieste=Ret. Hertugen af Augustenborg c. General=Major Grev Ahlefeldt. Afsagt den 9 Junii 1785.
Viborger Samler, 1785-06-27
Kammerherre Generalmajor Hr. Christian Gryee af Ahlefeldt bør, i Følge Lehnsbrevet af 27 Febr. 1662 være nærmest berettiget til Lehnsfølgen i Grevskabet Laurvigen; Saa forbeholdes og den grevelige Leiningske Linie sin Successions Ret til bemelte Grevskab i det Tilfælde, at den grevelige Ahlefeldts Linies mandlige Afkom skulle uddøe. Tirsdagen den 7 Junii 1785. No. 107 Raadmand Janus Frydensberg, c. Slagter Christen Olsen. Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Proc. Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Contracitanten, som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-06-27
Torsdagen den 12 Maji No. 89 Balzar Nielsen, c. afg. Brønlunds Enke med flere.
Viborger Samler, 1785-06-27
Naar Citanten efter lovlig Jndstevning inden sit Værneting aflægger sin corporlige Eed, at ham i afg. Wolff Eliasens Stervboe virkelig tilgodekommer de paastaaende 828 Rdlr. bør han for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Men trøster han sig ei til faa dan Eed at aflægge, bør han til fornævnte Stervboe betale 736 Rdlr. 2 Mk. 6 Skl. med Rente 4 Procentum deraf. deraf fra 26 Julii 1780 til Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Contra=Ciranterne, som Tabende, 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-06-27
Tirsdagen den 3 Maji. No. 10 Jakob Schmidt, c. Administrationskommissarierne for Grevskabet Schakkenborg. Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Jakob Schmidt, som Tabende, 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-06-27
Løverdagen den 23 April. 1785 No. 124. Kammeradvokaten paa Embeds Vegne, c. Jens Mortensen. Jens Mortensen bør bøde 1000 Rdlr. til KongensFisen og betale i Salarium til Kammeradvokaten 30, Onsdagen d. 4 Maji. No. 126. Kammeradvokaten paa Embeds Vegne, c. Rdlr. Bonden Jens Madsen. Giesteretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger ophæves. Udi Salarium til Kammeradvokaten for Høiesteret betaler Jens Madsen, 300 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-06-27
Dødsfald. Paa Estvadgaard den 8 Maji Frue Conferenceraadinde Anne Dorthea Trapand fød Viethe.
Viborger Samler, 1785-06-27
Torve=Priserne i Viborg. den 25 Junii 17855. Korn=Vare.
Viborger Samler, 1785-06-27
Feede=Vare. Rug, 1 Td. 2 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. Rdlr. Byg. 1. 2 - 1 - dito, fersk, 1 - 1 - 32 Havre 1 - 1 - 4 - - dito grønsalt. BoghveOxekiød, 1 = = 80 degryn, 1 Skp. = 4 8 - Smør, 1. 1 - 32 s.
Viborger Samler, 1785-06-27
Havregryn 1 Skp. Tælle, 1 - 2 Ost. 1 . . . Ærter 1 Skp. - Brændsel. Træe 1 Læs, = Skod=Tørv 1 Læs, 2 M. 8 s. lyng 1. Mk. 1 s. Heedtørv . .
Viborger Samler, 1785-06-27
Tillæg
Viborger Samler, 1785-07-04
DEN. VIBORGER. SAMLER. No. 2. TRETTENDEAARGANG. Mandagen den 4 Julii 1785. Om Præsternes Pibekraver.
Viborger Samler, 1785-07-04
Ribe d. 25 Junii. Onsdagen d. 15 bleve af S. T. Hr. Biskoppen efterstrevne Præster ordinerede:
Viborger Samler, 1785-07-04
1. Hr. Søren Rømmer, allernaadigst confirm. Sognepræst til Thorsted. 2. Hr. Johannes Blangsted, allernaadigst confirm. Capellan propersona til Colding Bye. 3. Hr. Michael Overgaard Asmussen, allern, confirmCapellan pro persona til Borberg og Ryde.
Viborger Samler, 1785-07-04
Dom
Viborger Samler, 1785-07-04
Domkirkens Capellan Hr. M. Galthen intimerede og ver Matth. 5, 13. Biskoppen talede over de Ord: Eftersom os er vederfaret Barmhiertighed, kiedes vi ikke, af 2 Corinth. 4, 1. Af de Ordinerede prædikede Hr. Rømmer over 1 Thessal. 5, 20.
Viborger Samler, 1785-07-04
Onsdagen d. 22de nestefter blev holdet Riber=Landemode, da tillige følgende Provster bleve indsatte: 1. S. T. Hr. Lauge Sidelmann til Provst over Schads Herred. 2. Hr. Jacob Holm, til Provst over JerlouSlaus=Herred. 3. Hr. Jørgen Lang, til Provst overGiørding=Herred. 4. Hr. Niels Christian Clauson, til Provst over Nørvangs=Hered.
Viborger Samler, 1785-07-04
J den ved samme Anledning holdte latinske Tale gav Hr. Biskoppen en Recension af Brevet til Phillemon, som i Tidsordenen Det Niende af Pauli Apostoliske Rescripter. J Dag d. 25 foretages et Hoved=Manoendre af det en halv Miil sønden for Ribe forsamlede Riber=Regiment.
Viborger Samler, 1785-07-04
Formedelst grasserende Børnekopper har S. T. Hr. Justitsraad Dr. Fridsch inoculeret mangfoldige Børn i Byen, og Egnen.
Viborger Samler, 1785-07-04
Viborg. J Onsdags blev her holdet Lande Modet, hvor Provsten over Synderlyng=Herred, Hr. Rasmus Finderup prædikede over 2 Cor. 5. v. 19120.
Viborger Samler, 1785-07-04
Paa Løverdag agter, om Gud vil, Hr. Biskoppen, at udreise paa Visitats i Gislum og Aars Herreder, og til ligge paa Lessøe, da han ei kan ventes hiem, før Julii Maaneds Ende, for strax at begynde den aarlige Skole=Examen. Landstinget
Viborger Samler, 1785-07-04
Onsdagen den 15 Junii.
Viborger Samler, 1785-07-04
Jndstevnte Sager. 1. Prok. Lund til Knøe, indstevner til Underkiendelse eller Hiemviisning paa Dommerens Bekostning 2de Rettes Nægtelser, den eene udøvet af Herredsskriver Henneberg, i Hanherred, paa Aars og Sletherreders Ret den 15 September 1784, i den Tid han var formaaed at være afg. Her Herredsfoged Nøragers Fuldmægtig, i en Sag Citanten havde anlagt imod Cancellieassessor Høst paa Beltoft, og hans Fætter Niels Hiersing ibid. angaaende den sidstes Forhold, da han stod som Foged i Citantens Tieneste, især i at kreditere den første, deels af Citantens Penge, og deels at lade ham paadrage sig anseelige Restants af Fæstegaarden Bel toft opløbende sig til 684 Rdlr. 1 Mk. 13 s. naar de betalte Skatter fradrages, foruden bemeldte Gaards KongeTiende, som er til Kiøe, hvilken han sc. Høst uden Tilladelse havde anmasset sig, hvorved bemeldte Fuldmægtig nægtede at afhøre de for Retten fremstillede Vidner, just fordi de indstevnte Parter ikke mødte, hvem han desformedelst giver Forelæggelse, og efter han havde traineret Sagen med nogle unyttige Udsættelser, indtil i paafølgende November Maaned, aldeles udebliver fra Dommersædet. Og den anden Rettens Nægtelse og Spilde passerer i samme Sag den 2 Feb. iværende Aar af itzige Herredsfoged og Skriver Hr. Jens Gleerup. Da han paa Grund af, at angive sig for at være Citantens Hustrues Sødskende Barn, og just med det samme, at han første Gang antager Dommersædet i denne Sag, hvorudi vor beskikkede Sættedommer deklarerer at han ei ville melere sig med Sagen, som desformedelst udgik.
Viborger Samler, 1785-07-04
Kopulerede. Her i Viborg d. 29 Junii Mester Snedker Sr. Peder Lyndrup og Mad. Haaslund sal. HørningsTorve=Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1785-07-04
Korn-Vare. den 2 Julii 17855. Feede Vare. Rug, 1 Td. 2 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. Rdlr. Havre 1. 1. 4. dito grønsalt. dito, fersk 1 - 1 32 Byg. 1. 2 - 1 - Boghvedegryn, 1 Skp. . 4 8 Oxekiød, 1 - Smør, 1. 1 - 32 s.
Viborger Samler, 1785-07-04
Havregryn 1 Skp. Tælle, 1 - 2 Ærter 1 Skp. Ost. 1 . . . Træe 1 Læs, = 2. Brændsel. Skod=Torv 1 Læs = 2 M. 83. lyng 1 Mk. 1 s. Heedtørv Tillæg.)
Viborger Samler, 1785-07-11
Angaaende. de Huusarmes Blok.
Viborger Samler, 1785-07-11
Anno 1785 den 30 Junii vare atter Byens SognePræster med Hospitalsforstander Bertelsen forsamlede Domkirken til Blokkens Aabning, hvorudi denne Gang forrefandtes: 1. i Banco. 2 Rdlr. 2. Courant klingende Myndt 4 Mk. 6 s.
Viborger Samler, 1785-07-11
Til Provsten var indsendt 3. i Banco. 10 Rdlr. Brevet, hvori disse 10 Rdlr. vare. indsluttede, havde følgende Jndskrivt: Beslutter et Raad, og det skal dog blive til intet, taler et Ord, og det skal dog ikke bestaae; thi med os er Gud. Alle tilbede, takke og love derfor den Herre Gud, hvis Miskundhed varer evindelig og glemmer ikke at ophøie hans Godhed, J Fattige i Viborg, naar disse 10 Rdlr. til hans Ære vederqvæger Eder. 4. endnu fra en fornemme Mand i Viborg et Brev med et Avertissement af denne Jndhold: J Anledning af den efter afg. Mad. Bering i Holstebroe paa Apotheket holdte Auction den 18 sidst, sendes indlagt 5 Rdlr. til Nørre og Søndre Sogns Huusarme fra bemt. Mad. Berings respektive Arvinger, og til samme Huusarme endnu 2 Rdlr. fra Uhrmager Vindelboe i Hørning. 7 Rdlr.