JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i afgangne Sognepræst til Nørre Vedby og Nørre Alslev paa Falster, Consistorialraad Ludvig Michael Lund og forhen afgangne Hustrue, Elisabeth Christine Lund, født From, deres fælleds Boe, som er overtaget af de myndige Arvinger, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Een af os Undertegnede, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Risserup og Waalse Præstegaarde paa Falster, den 13de Juni 1843. I. W. Lund, F. C. Rosen, Capellan for N. Vedby og Sognepræst for Waalse N. Alslev Menigheder. Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Mortifications=Stævning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Extract. Ved Stevning i denne Tidendes No 69 er Jhændehaveren, af en af Skoemager Peder Liberkind til Rasmus Blak i Saunsøe under 17de Juli 1806 udstedt og 28de f. M. tinglæst Panteobligation, stor 200 Rdlr. D. C. med 1ste Prioritet. i Stedet No. 117 Norden Kirken her i Byen m.m., indvarslet til at møde inden Nakskov Bytingsret, som holdes paa Nakskov Raadhuus Mandagen den 7de October 1844, Formiddag Kl. 10 slet, for at fremkomme med bemeldte Obligation og bevise sin lovlige Adkomst til samme, da den i modsat Fald vil blive mortificeret. Nakskov den 12te Juni 1843. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Lollands Falsters Tidende. stig, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Torsdagen den 2 2. Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen er i Tirsdags Morges lykkeligen vendt tilbage fra den til Rügen og Stralsund foretagne Søreise. Om denne Reise beretter Berl. Tid." Følgende: Dampskibet Ægirk, fulgt af Krigs-Dampskibet Hekla, kom under Arcona Fyr Løverdagen den 17de om Morgenen Kl. 2 1/2, og tog Lods ved Peert Kl. 6. Dampskibet Hekla detacheredes herfra med Ordre at krydse under Stubbenkammer, og derefter at tage Station ved Tornebusken, paa Nordvest Siden af Rugen, Kl. 9 ankrede Ægir udenfor Broen ved Puthus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Hs. Majestæt Kongen af Preussen behagede strax med følge at begive sig ombord, for at modtage Hs. Majestæt, da Monarkerne dernæst toge i Land gaves fra Ægir Salut for Hs. Maj. Kongen af Preussen. Deres Majestæter ankom til deres Logis paa Slottet Puthus, henimod Kl. 10. Om Middagen Kl. 12 kjørte Kongen med Hs. Maj. Kongen af Preussen til et Jagtslot, som bygges af Fyrst Puthus, og derfra til den bekjendte høie Kridtklint Stubbenkammer, hvor Rügens Landstænder havde foranstaltet en Diner for deres Konge Dampskibet Heklad viste sig under Klinten. Om Aftenen retourneredes til Putbus, hvor Ankomsten var Kl. 10 1/4. Den 18de om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 indskibede Hs. Maj. Kongen af Preussen sig, tilligemed Hs. Maj. Kongen, paa Dampskibet Ægirk, som med de to kongelige Flag vaiende fra Stortoppen, overførte begge Konger til Stralsund, hvor Ankomsten var Kl. 7 1/2. Rheden og Havnen vare opfyldte med Skibe og Baade, fra hvilke, saavelsom fra Land, Folket med Jubel modtog deres Konge, Denne ledsagede Hs. Maj. til sit Qvarteer hos Commandanten, og senere indtoges Souper hos Kongen af Preussen. Næste Morgen, den 19de, bivaanede Kongen en Revne over 1 Fusilleer-Bataillon, 1 Bataillon og 1 Esquadron Landeværn, og nogle Batterier Artilleri, ved hvilken Leilighed en Fane indviedes, og gaves til Landeværnsbataillonen. Kl. 12 1/2 fulgte Hs. Maj. Kongen af Preussen vor Konge ombord i Dampskibet Ægir, og tog der den hjerteligste Afsked med Allerhøistsamme. Strax derpaa lettedes Anker, Kl. 3 passeredes Tornebusken, Kl. 8 1/2 Møen og i Tirsdags Morges Kl. 1 1/2 ankredes ved Dragøe, hvor Dampskibet Hekla, som tidligere var sendt tilbage, allerede laae til Ankers. Kl. 5 3/4 lettedes Anker og Kl. 7 ankom Hs. Maj. til Kjøbenhavn. Hs. Maj. Kongen befinder sig i høieste Velgaaende efter denne i alle Henseender behagelige Reise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Fædrelandet er paa sin interessante Upsala tour uheldigviis strandet i Calmar. Tirsdagsnumeret, som indeholdt Fortsættelsen af den med levende Farver givne Beretning om Studentertoget til Upsala, er lagt under Beslag, og Cand. Ploug, for den i Calmar holdte Tale, som er indeholdt i det supprimerede N, sat under Generalfiskalens Tiltale. Der forestaaer altsaa atter en Trykkefrihedsproces af stor Be(Aalb. Av.) tydning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Correspondenzblatt giver følgende Beretning om den tidligere omtalte Sammenkomst af Journalisterne i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som fandt Sted den 13de de i Rendsborg. Formaalet var at raadslaae om de Forholdsregler, som til Pressens Frigjørelse kunde bringes i Anvendelse. Fleertallet af de offentlige Blade var repræsenteret ved deres Redacteurer eller ved befuldmægtigede; desuden havde et Antal Venner af den frie Presse indfundet sig, saa at Forsamlingen talte 50 til 60 Deeltagere. Til Præsident valgtes Dr. Heiberg, fra Slesvig og til Protocolfører Overretsadvocat Bremer fra Flensborg. Af Repræsentanten for Jtzehoer Wochenblatt, Hr. Lobedanz, blev andraget paa, at Journalisterne og Trykkefriheds vennerne i begge Hertugdømmerne skulde i Fællesskab petitionere de næste Stænderforsamlinger i Jtzehoe og Slesvig, og Redacteurerne alene strax indgive en Petition til Regjeringen, om Lettelse af den nu særdeles trykkende følte Censur. – Den temmelig udførlige Discussion, som derpaa fulgte, dreiede sig i Særdeleshed og de to Punkter, og en Bøn om Formildelse af Censuren var passende og ikke meget meer uværdig for Pressen, og om man ved en tilkommende Petitionering til Stænderforsamlingerne skulde vælge at indgive een for begge Hertugdømmer fælles Petition eller særskilte Petitioner til den holsteenske og til den slesvigske Forsamling? Med Hensyn til det første Spørgsmaal troede Fleertallet af Journalisterne at finde en Udvei der, at i den strax indgivne Petition en Bøn og fuldstændig Ophævelse af Censuren og Tilstedelsen af fuldkommen Trykkefrihed blev først fremstillet som Hovedandragende, hvorimod der kun skulde tilføies en Bøn og Censurformildelse som eventuelt Andragende, og fortrinsviis motiveres ved det dansk-slesvigske Stridspørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Jmod to Stemmer (Wandsb. Jntelligenzbl." og Correspondenzblatt) blev dette Forslag antaget. – Ved det andet Spørgsmaal kom Modsætningen af den slesvigholsteenske og ny-holsteenske Anskuelse til Discussion. J Betragtning af de aldeles forskjellige lovmæssige Grundvolde, paa hvilke Pressens nuværende Tilstand i Hertugdømmet Holsteen og i Hertugdømmet Slesvig beroe, og som har sin dybere Grund i begge Hertugdømmernes forskjellige statsretslige Stilling, holdt nemlig den ny-holsteenske Anskuelse (atter ene repræsenteret ved Wandsbecker, Jntelligenzbl. og Correspondenzbl.) en fælles Petition for uiværksættelig og for at ville blive af en forstyrrende Jndvirkning paa de stænderske Forhandlinger, som disse Petitioner ventelig vilde have tilfølge. Jndrømmelsen af Trykkefriheden var i Hertugdømmet Slesvig, ifølge den der gjældende Statsret, ene afhængig af Souverainen, og naar man derfor vilde sammenblande det holsteenske Trykkefrihedspørgsmaal med det slesvigske, saa vilde der imod et Andragende fra de slesvigske Stænder og Trykkefrihed i Slesvig og Holsteen, med Rette kunne indvendes, at Regjeringen ikke kunne indrømme samme formedelst det tydske Forbunds i Kraft bestaaende Beslutninger, og en Petition fra de slesvigske Stænder til Kongen om, at han som Forbundsmedlem vilde paa den tydske Forbundsdag virke til, at den provisorisk indførte Censur igjen blev ophævet forden i Forbundsacten Art, 18 tilsikkrede Trykkefrihed, vilde ikke være sømmelig for en Corporation, der har sit Sæde udenfor Forbundets Gebeet. De slesvig-holsteenske Journalister fandt imidlertid ikke disse Jndvendinger tilstrækkelig vægtfulde, og holdt fast ved et udeelt og identisk Petitionsandragende for begge Hertugdømmer til begge Stænderforsamlinger. Dog var fra deres Side kun Tale om de tydske Slesvigere, hvilket vi forstode saaledes, at de danske Journalister og Trykkefrihedsvenner maae blive at udelukke fra denne Forholdsregel, ligesom de ogsaa uden Tvivl selv ville holde sig tilbage fra slige slesvig-holsteenske Forholdsregler. (Dannevirke og Flensborger Zeitung vare ikke repræsenterede ved denne Sammenkomst. Et Andragende til at stifte en Forening til Befordring af Trykkefriheden, som blev fremstillet at en Ny-Holstener, fandt vel Bifald, men blev dog lagt til Side uden at derom toges nogen Beslutning. – Efterat Forsamlingen var ophævet fandt en Diner Sted, der talte omtrent 40 Deeltagere og hvorved udbragtes mange Toaster, for største Deelen af slesvig-holsteensk Jnd(Kbhpst.) hold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Helsingøer, den 19de Juni 1843. Løverdags Eftermiddag Kl. 3 ankom hertil Dampskibet Harlequin med Landcadetcorpset og dettes Officerer og Lærere, efterat det først havde landsat samme ved Hammermøllen, hvor Værket var bleven beseet, og hvorfra en Excursion var skeet til Odins Høi. Ved Dineen, som i denne Anledning fandt Sted her i Byen i Selskabet Øresunds Forenings Solennitetssal, bleve de behørige Skaaler frembragte, og flere Sange afsungne; af de Sange, som bleve brugte paa denne Tour, var en forfattet af Cadet Moe. Kl. 7 besøgtes Kronborg Slot og Fæstning, og Kl. 9 gik Corpset atter ombord paa Harlequin. - Denne Lysttour, som blev favoriseret af det gunstigste Veir, var arrangeret for Cadetterne for en Sum, som Hs. Maj. Kongen dertil havde skjænket som en Belønning for det tilfredsstillende Udfald af den sidste Examen paa Academiet, hvilken Hs. Maj. selv havde overværet. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Følgende i Hasle Havn nylig forefaldne Begivenhed vidner og de bornholmske Toldembedsmænds Uforsagthed og Resoluthed: En Baad fra et udfor Byen for Anker liggende finsk Skib havde nemlig sat fra Land og roet bort, uden at opfylde Controlleurens Forlangende i Embeds Medfør, at undersøge et Par i Baaden liggende Ankere, som formodes at have indeholdt Brændeviin. Da imidlertid Skibets Capitain tilligemed en anden Capitain fra et af de andre for Ankere liggende Skibe var i land oppe i Byen, kom Baaden, som det var at formode, atter tilbage, efterat den dog først havde bragt de mistænkte Ankere ombord i Sikkerhed og tillige medtaget et Par Mand til Forstærkning, saa dens Besætning nu ialt udgjorde 5 Mand. Mandskabet gjorde derpaa Baaden fast og gik op, for at hente Capitainerne, men fandt ved Tilbagekomsten Aarer og Roer borttagne fra Baaden og blev stoppet af Toldcontrolleuren, der holdt sig til Capitainen og forlangte Sagen bragt i Rigtighed, førend han vilde tillade ham at komme bort. Da det imidlertid fik Udseende af, at Finnerne vilde bruge Magt og En af Mandskabet endog drog sin Kniv, maaskee dog kun for at overskjære Fangelinien, fremtog Toldbetjenten en med løst Krudt ladet Pistol og fyrede den af for Næsen af den ene Matros. Dette gjorde sin Virkning; Finnernes Mod faldt, og Capitainen affandt sig derpaa i Mindelighed med Toldvæsenet ved at betale en Mulct af 25 Rbd. (Bornh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Natten imellem den 11te og 12te dennes afbrændte en Niels Andersen tilhørende Gaard paa Stegsted Mark, omtrent 1 Miil fra Odense. Kl. var omtrent 1 1/2, da Eieren vækkedes ved at endeel af Sparreværket faldt ned. Han kaldte først paa Konen, som reddede det yngste Barn, 3 Aar gammelt, derpaa paa Pigen, der ogsaa laae i Stuehuset med eet af Børnene, 7 Aar gammelt, og endelig paa Tjenestedrengen, der med den ældste, ti aarige Søn laae i et Udhuus. Jlden havde grebet saaledes om sig, for den blev bemærket, at Manden, som da han skulde ud for at vække Sønnen, saae Konen falde omkuld med Barnet i Dagligstuen, fordi Angsten i saa høi Grad havde angrebet hende, ikke vovede at opholde sig til hendes Hjælp, fordi Faren var saa overhængende for de to Personer i Udhuset, hvor Jlden allerede havde angrebet de indvendige Deele, da Manden vækkede Tjenestedrengen og Sønnen, og han var ikke tyve Skridt fra Udhuset med Sønnen i Armene, for dets Tag gled ned. Allerede næste Nat lykkedes det Herredsfogden, Hr. Etatsraad Ridder F. Knudsen, at opdage, at Jlden var paasat, samt at bringe Mordbrænderen til Bekjendelsen. Det er en Karl, kun 21 Aar gammel, og han skiftede sidstafvigte 1ste Mai fra den Brandlidte, med hvem han havde havt nogle ubehagelige Optrin. Han tjente nu i Kivsmose, Tommerup Sogn, over 2 Miil fra Brandstedet. Allerede for 14 Dage siden besluttede han at afbrænde Gaarden, i hvilken Hensigt han indkjøbte chemiske Svovlstikker og gik en Søndag den 11te til Odense, som han først forlod og Aftenen Kl. 9, og opholdt sig ved Gaarden, til han kunde antage, at Folkene vare tilsengs, hvorpaa han stial sig op paa Loftet og stak saa Jld i Taget. Han fjernede sig uden at blive bemærket; men nogle Meddelelser under det første Forhør og Morgenen, efter Branden ledede Mistanken paa ham, og den paafølgende Nat tilstod han under Continuations Forhøret i Kivsmose. - Det er noksom bekjendt, hvor sjeldent det lykkes at opdage Aarsagen til de paa Landet saa hyppigt forekommende Jldsvaader, og navnligen til at bringe Mordbrændere til at tilstaae deres Forbrydelse, og det fortjener derfor særligt at fremhæves, at i de fire Aar, siden Hr. Etatsraad Knudsen blev ansat som Herredsfoged i Odense Herred, er det allerede tredie Gang at en Mordbrænder i denne Jurisdiction er bragt til Bekjendelse, nemlig, foruden forannævnte Karl, den Dreng, der satte Jld paa Baagsgaard, og den Mølle kudsk, der satte Jld paa Eibye Mølle. (O. Th. Av)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Reisende fra den 14de til den 20de Juni 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forpagter Mackeprang. Med Personposten: Grev Ahlefeldt. Udenfor Posterne: Grosserer Borries; Dhrr. Hendrichsen, Caspersen og Buch; Forpagter Bartholin med Familie; Snedkermester Weincke; Grosserer og Consul Frøhlich med Familie, Fru Bech med Søster. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Cancelliraad Petersen; Jomfruerne Døllner, Bech og Jensen; Mad. Svendsen; Pastor Görtz; Farver Grum; Hr. Jørgensen; Handelsbetjent Falck. Med Personposten, Pastor Johansen; Jomfru Wøldicke. Udenfor Posterne: Madame Sidenius; Gaardmand Jens Jensen; Proprietair Dreyer med Kone, Forpagter Bartholin med Kone; Hr. Staal. Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 16de Juni, Kammerherreinde Wichfeld med Jomfru Villaume; Mad. Suhr, Jomfru Fogh; Sømand Florander; Hr. Rasmussen; Mad. Reiss med Søn; Hr. Brøndum; Mad Posselt; Farversvend Rasmussen; Ritmester Linderstrøm med Familie, Pigen Kummerling; Enkemadame Wraae med 2 Døttre, Jomfruerne Steen og Rosendahl; Kammerraad Friederichsen, Kjøbmand Lorenz med Datter, practiserende Læge Schoubye; Grosserer Frøhlich med Frue; Hr. Thune; Jomfru Wulff, Spekhøker Petersen; Kudsk, Petersen; Gaardmand Hansen; Mad. Høe; Mad. Broe med Søster, Søn og Amme; Snedkermester Weincke; Mad. Bastrup; Biskop Brammer med Familie og Pige; Forpagter Wesenberg med Kone, Barn og Pige; Værtshuusholder Olsen; Frøken Thestrup; Kapelmusicus Petersen; Uhrmagersvend Hansen. - Samme Dag afgik til Svendborg: Skomager mister Böving med Kone og 2 Sønner; Skovfoged Jørgensen, med Kone, Kjøbmand Hagenstrøm. – Til Flensborg: Dhrr. Winding og Volqvartsen. - Den 19de Juni afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Jomfru Boas; Guldsmedsvend Boas; Proprietair, Ritmester Friis med Frue, 2 Døtte og Søn; Skibsfører Florander med Kone; Proprietair Friis med Kone og Datter; Skovfoged Nielsen; Ane Jensdatter; Landmand Køhler, Alvskarl Jensen; Komfru Götcke; Handelsbetjent Jbsen, Proprietair Lange; Frøken Barner; Værtshuusholder Olsen; Sophie Olsen; Forvalter Knuthsen; Student Jørgensen; Adjungeret Posterpediteur A. Arnkiel med 2de Søstre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Den 20de Juni ankom med Dampskibet "Christian den Ottende fra Kjøbenhavn til Gaabense: Grev Reventlow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Spanien udbreder sig stedse meere. Hele Andalusien har fulgt Granadas Exempel, og Arragonien, Asturien og Galicien staae i Begreb med at slutte sig til Bevægelsen, der dog ikke vel kan kaldes et Oprør, da man kun forlanger Lovenes og Dronningens Herredømme, og kun nægter Espartero og det af ham indsatte Ministerium Lydighed. Fornemmelig i Provindsen Catalonien og dennes Hovedstad Barcelona er Befolkningen en yderst ophidset Stemning. Paa Grund af General Zurbanos Nærværelse er det her kommet til alvorlige Uroligheder. Paa Gaderne lød Raa bene: Ned med Zurbano. Ned med Espartero! Zurbanos Bolig blev omringet af betydelige Folkehobe og alene en Bataillons Komme kunde paa nogen Maade holde de Ophidsede i Tømme. Zurbano anmodedes af Autoriteterne om at forlade Staden med sine Tropper, men Generalen vægrede sig. Snart indtraf ogsaa Rytteri paa Stedet, men Raabene og Larmen blev jo længere jo værre, og allerede begyndte man paa Haandgribeligheder mod Tropperne. Zurbano befalede i Folkets Paasyn at lade skarpt, dog vægrede Jnfanteriet sig for at udføre befalingen. Cavalleriet viste sig noget føieligere, Zurbano stillede sig i Spidsen for det og befalede at hugge ind. Men Cavalleriet gjorde ingen Alvor deraf, det fulgte vel efter ham, da han Hier. af havde banet sig en Vei gjennem Hoben; men tilføiede Jngen noget Ondt. Jnfanteriet blev tilbage, for at forsvare sin Bagage, men Folket bemægtigede sig den, slæbte Vognene til Strandbredden og kastede Jndholdet Stykke for Stykke i Vandet. Tilskyndet ved dette Held vilde Folkemassen endnu gaae videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Generalcapitainen lod nu Krigsloven forkynde, hvorved Staden erklæredes i Beleiringstilstand, og alle Autoriteter altsaa midlertidig ophævedes. Til Lykke lagde Borgerrepræsentationen sig derimellem og bevægede Generalcapitainen til at tage disse strenge Foranstaltninger tilbage, hvorved Roligheden uogenlunde blev gjenoprettet. Der dannede sig nu en Juntal af 30 Personer, som antog det Valgsprog: Fred, Eenhed, Frihed, Uafhængighed, Forfatning af 1837, Jsabelle II. Generalcapitainen erklærede, at der ikke skulde blive skudt paa Folket, saalænge dette ikke begyndte Fiendtligheder imod Tropperne; hermed var Juntaen dog ikke tilfreds, men forlod Staden og opslog sit Sæde 3 Mile derfra. Her erklærede den sig for Provindsens Overøvrighed, Brigadeer Castro sluttede sig til den, med en Deel Tropper, Provindsialdeputationen underkastede sig dens Myndighed og overbragte den en Skat af 2 1/2 Million Fr. - J Tarragona hersker en meget ophidset Stemning, men Jndbyggerne havde dog endnu ikke erklæret sig for Opstanden. General Ossorio afvæbnede Stadens Nationalgarde og drog derpaa med de fleste af sine Tropper ud mod den bekjendte Deputerede Prim, som i Spidsen af en ikke ubetydelig Styrke befandt sig i Staden Reus, og opfordrede ham til at overgive sig. Denne svarede, at Generalen hellere maatte forene sig med ham og deeltage i Opstanden. Osforio, som fandt Prim stærkere, end han havde troet, og frygtede, at Tarragona skulde slutte sig til Opstanden, vendte tilsomt tilbage til denne Stad, og udstedte meget strenge befalinger til Rolighedens Vedligeholdelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Det franske Deputeretkammer har den 14de de, efter temmelig alvorlige Debatter med 220 Stemmer mod 140 bevilget de af Regjeringen forlangte Summer til Colonierne i Australien. Contra Admiral Leray bidrog især til dette for Regjeringen gunstige Udfald af Sagen ved en Tale, hvori han udviklede, at det syntes afgjort, at selv Modstanderne af Lovforslaget indrømmede, 1) at det er vigtigt for Frankrig at have en vedvarende Søstation i det stille Hav, og 2) at denne Station er af ubeskrivelig Nytte for Frankrigs Hvalfiske fangst. Selv om disse vare de eneste Fordele, som fulgte af Marqvesas- og Selskabs-Øernes Besættelse, burde man antage Forslaget; men de ere ikke de eneste: disse Øer kunne tjene til Tilflugtsteder, for de franske Krigskibe, Marqvesasøerne er en Forpost i det længst bortfjernede Hav til at beskytte Frankrigs Handel og befordre Søvæsenets Jnteresse; de her stationerede Krigskibe beherske alle Øgrupperne i Australien, hvorhen Østvinden, som stadig blæser de 8 Maaneder af Aaret, i faa Dage kan føre dem. Paa Taiti (Otaheiti) voxe alle det hede Jordstrøgs Producter i Overflødighed, saa at de Franskmænd, som ville bosætte sig her, ikke alene ville finde rigelig Næring, men der ogsaa vil blive Meget til Udførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
J England tiltager med hver Dag Bekymringen for Jrlands Rolighed, og Regjeringsbladene erklære ligefrem, at den Tid er meget nær, da Sagen maa afgjøres ved Sværdet, hvorfor de opfordre alle Regjeringens Venner, navnlig de irske Godseiere, til at berede sig paa dette sørgelige Tilfælde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Oppositionsbladene i England ere enige med Regjeringen i, at Bevægelserne maae dæmpes, og at man aldrig kan eller bør give efter for O'Connells Fordringer og en særskilt Lovgivning og et irsk Parlament; men derimod erkjende de, at Jrland har lidt meget store Forurettelser, og at de ikke alene er Pligt, men endog nødvendigt at gjøre alt muligt for at forsone dettes catholske Befolkning ved kirkelige Foranstaltninger, da det er den grusomste Uretfærdighed, at det fattigste Folk skal underholde den rigeste Kirke i Verden. Jrlænderne maae nemlig selv underholde deres catholske Geistlige, men desuagtet betale umaadelige Afgifter til den protestantiske Geistlighed, der ansættes af Regjeringen og, som bekjendt, er rigere aflagt i England end i noget andet Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Kongen af Hannover, der opholder sig paa et Besøg i England, har som engelsk Pair taget Sæd i Overhuset; men det maa være ham ubehageligt, at dette netop beskjæftiger sig med et Forslag af Hume til at ophæve eller indskrænke de betydelige Appanager, som Personer af det engelske Kongehuus, der ere givte med tydske Prindser eller Prindsesser, nyde af England, hvilke i Alt beløbe sig til over 200,000 Pd. St. (næsten 2 Mill. Rbd.), hvoraf Ernst August alene har 21,000 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Ogsaa har man bragt den Told paa Bane, som engelske Skibe, der passere Elben, maae erlægge ved Stade i Hannover, og hvormed de naturligviis ere meget misfornøiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Sextende Hefte.