Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-09-17
Følgende er det væsentlige Jndhold af Efterretningerne fra Armeen, hvilke ere Keiserinden tilsendte fra Midten af August al den 2 Septbr. Fjenden opsagde Vaabenstilstanden den 11te Middag og forkyndte Fjendtlighedernes Begyndelse fra den 17de Midnat. En Note fra den østerrigske Minister Grev Metternich til Greven af Narbonne berettede paa samme Tid, at sterrig erklærede strankerig Krig, Den 17de Morgen havde den franske Armee taget sine Dispositioner, hvoriblandt Prindsen af Eckmühls Korps, med hvilke de Danske havde forenet sig, kamperede for Hamborg, og Marskal St. Cyr i Liiren ved Kønigstein, og paa begge Sider af den store Landevei mellem Prag og Dresden. I Drisden, Torgau, Wittenberg, Magdeburg og Hamborg laae Garnisoner tilstrækkelig forsynede med Vaaben og Proviant. Den fjendtlige Armee var, saavidt man kunde dømme, saaledes ordnet: 80,000 Russer og Preusser, anførte af begges Monarker, vare fra den 10de indrykkede i Bøhmen, bestemte til at naa Elben den 21de, disse Tropper, hvortil begge Magters Garder høre, udgjøre tilligemed Fyrst SchwarzenbergsHær den store fjendtlige Armee af 200,000 Md. Armeen i Schlesien paa 100,000 Md. under Generalerne Blücher og Sacken, syntes at forene sig ved BryslauAdskillige preussiske og svenske Korpser af 110,000 Rd. dækkede Berlin, og vare stillede mod Hamborg, alt i den Forudsætning at den franske Keiser vilde komme tilbage til den venstre Elbbred. Keiseren ilede den 19de til Littau, trængte i Forening med Fyrst Poniatowskyls Tropper gjennem Passerne ved Bøhmen, drog over den store Bjergkjæde, som adskiller Bøhmen fra Lausitz, og rykkede ind i Gabel, medens et Par af hans Generaler indrog Rumburg, Friedberg og Reichenberg. Hensigten af denne Peration var at forurolige de Allierede for Prag, og indhente sikker Underretning om deres Planer. Kri ren drog selv over Laudan til Schlesien. Her havde den fjendtlige Armee brudt Vaabenstilstanden og insulteren Forposterne, ja et russisk Korps havde opstillet sig mod den franske med 200 Rd. besatte Post ved Spiller; men disse Kjække under Chefen la Guillermie adspreddede med Bajonetter de indtrængende Fjender. Med en italiensk Brigade indtog Gentral Zuchi Staden Lahn og tilbragte Fjenden at Tab af over 5000 Md. Et Korps af 12000 Russer gik over Bøber og angred Posten ved Siebenrichen, som forsvaredes af 3 Kompagnier lette Tropper, men blev af General Lauriston drevet tilbage til Bøberen. Jmidlertid var Keiseren den 20de i Lauban, den 21de i Dagningen i Løwenberg, hvor han lod slaae Brver over Boberen, som General Laurissions Korps om Middagen passerede. General Maison tilbagedrev alle hindringer, for Overgangen og forfulgte Fjenden lige til Goldberg. Paa venstre Fløi angreb Fyrsten af Moskma GeneralSacken, bragte hans Hær i Uorden og fratog ham Fanger. J en Fægtning ved Goldberg den 23de hvor 25000 Preusser angrebes og fordreves af alle deres Stillinger med et Tab af 5000 Døde og Fangne, blev Flensberg flere Gange indtaget og tilbageerobret; tilsidst tilbagedrev det 135te Regiment aldeles Fienden, der tabte 1000 Døde og 4000 Saarede, hvorpaa de Allieredes Armee i ilende Udeden trak sig tilbage til Jauer. Efter dette Fjendens Nederlag i Schlesien overdrog Keiseren Kommandoen der til Hertugen af Tarent, og ankom i Prindsen af Moskwals Selskab til Stolpen den 25de. Den følgende Dag Kl. 8. Morgen rykkede Keiseren ind i Dreiden, hvor hele Omegnen var besat af den tredobbelte fjendtlige Armee under deres Monarkers Kommando. Roligheden lige til Middag bebudede et nær forestaaende Angreb. Kl. 4 Eftermiddag dannedes 6 fjendtlige Kolonner, hver med 50 Kanoner i Spidsen, paa Sletten, inden Time var Kanon ilden skrækkelig. Da Jlden i en Forskandsning ophørte havde Beleirerne tourneret den, og forsøgde nu deres Kræfter foran Forstædernes Palisader, hvor en Mængde fandt Døden. Henved Kl. 5 faldt en Deel Granater i Staden. I dette trængende Øieblik beordrede Keiseren, Kongen af Neapel, Hertugen af Trevise og den unge Gardes 4 Divisioner med Fyrsten af Moskwa i Spidsen, at angribe, hvilke opfyldte Ordren med saadant Held, at Jlden snart bortjernedes fra Centret og siden fra de øvrige Punkter, og Valpladsen bedækkedes med Død Kanoner og Ruiner. General Dumoulier med 3 andre ere saarede, ligeledes Ordonanz=Officeren Beranger dødelig. Garde-General Gros fik sit Saar af en Bajonet, da han styrtede sig ind i en af fjendtlige Sanpeurs besat Løbegrav. De fangne Fienders Antal regnes over 2000 Den 27de i et afskyeligt Veir udbredte Fjenden sin venstre Fløi, Kongen af Neapel brød op og angreb den med saadant Held, at alle dens 6 Divisioner bleve slagne, Halvdelen tillige med Fanerne, Kanonerne og forskjellige Generaler bleve fangne. Kl. 2 Eftermiddag besluttede Fjender at trække sig tilbage, efterat have tabt paa begge FløiKommunicationen med Bøhmen. Resultatet af denne Dag er 25 til 30,000 Fangne, 40 Faner og 60 Kanoner, Fjendens Tab kan overhoved regnes til 60,000 Md., der Franskes med Saarede og Fangne til 4000. Kavallerier og den unge Garde, have især fortjent megen Hæder. Staden Dresden har været udsat for megen Fare, dens Jndvaanere, opmuntrede ved deres Kongesamilies Exempel, have viist al den Hengivenhed, man kunde vente af et allieret Folk. Den 28de til 30te benyttede Seirerne deres Fordele, bemægtigde sig over 1000 Vogne med Trods og Skyts og en Mængde Fanger. Landsbyerne ligge fulde af fjendtlige Saarede, man tæller over 10,000, og 8 døde eller saarede Generaler. - General Vandamme (som allerede den 26de havde bemægtiget sig Leiren ved Pirna, denne Stad og Hohendorf) afskar den stor Kommunikation fra Prag til Dresden ved den 28de at angribe Hertugen af Würtemberg, som havde Opsynet med denne Passage, fratage ham 2000 Fanger og 6 Kanoner og drive ham tilbage til Bøhmen. Denne Feldt togets glimrende Begyndelse opvækker store Forhaabninger. Den 29de satte General Vandamme sig fast paa Høiene ved Bøhmen og lod Landet gjennemstrøifaf let Kavallerie; selv gik han med 8 til 10 Batailloner, over den store Bjergkjæde fra Peterswalde mod KulmHer indlod han sig i Fægtning med 8 til 10,000 Fjender; da dette Antal var ham overlegen lod han sit hele Armee, korps komme ned fra Bjergene og var i Begreb med at fordrive Fjenderne; men istedetfor igjen at indtage Posten, paa Høiene, forblev han i sin Stilling ved Kuln. Først og Aftenen den 30te indtraf Marskal St. Cyr og Hertugen af Ragusaa ved de snævre Passer for Toplitz, Vandamme, beskjæftiget med at spærre Fjenden Veien og gjøre Fanger, glemte Riglen: Byg for den fligtende Armee en Broe af Guld eller en Muur af Staal. Da Fjenden saae at dette af 18000 Mand bestaaende Korps var allene indrykket i Bøhmen, adskilt fra de øvrige, der endnu stode paa hiin Side af Biergene, ansaae han sig som tabt hvis han ei kunde fordrive Korpset og haabede det af dets ufordeelagtige Stilling. De russiske Garder, 2 friske østerrigske Divisioner med flere tilkommende fjendtlige Korpser overfløiede vort 1ste Korps. Vandamme slog alle Angreb tilbage, fordrev alt Mødende og bedækkede Valpladsen med Døde. Uorden indbrød i den fjendtlige Hær og man beundrede det lidet Antals Tapperhed mod den større Mængde. Kl. 2 Eftermiddag trængte den preussiske General Kleins Kolonne frem for Peterswalde, besatte uden Modstand Bjergene, faldt Vandammes Korps i Ryggen og afgjorde saaledes Træfningen; thi uagtet Vandamme med Held angreb denne Kolonne havde han dog derved svækket sin Linie. Vel lykkedes det ham at tilbagedrive den kleistiske Kolonne, hvis General faldt, hvorpaa Preusserne kastede Vaabnene og søgde Skjul; men i denne Tummel forsvandt Gen. Vandamme han troes dødelig saaret. J Sagernes nærværende Stilling var intet andet tilbage for de øvrige Generaler end at nytte Øieblikket at trække sig tilbage med deres Division deels paa den store Landevei deels paa Sidener, og efterlade 30 Kanoner og 300 Vogne, hvorimod de førte Hestene med sig. De Franske Tab herved ansættes til 6000 Mand, Fjendens ikke under 4 til 5000. En Miil fra Valpladsen forenede 1ste og 14de Korps og. Gen. Vandamme fortjener Medynk; thi uagtet det ilde beregnede i hans Jver, døde han i Kamp for sit Fædreland, en Død hver Ædel maae høiagte. Den allierede Armee, som den 21de indrykkede i Sachsen, var 180 til 200,000 Rd., stærk, forsynet med et uhyre Artilleri, og haabede sikke i at fordrive os fra den høire Eibbred nænge frem til Rhin, og føre Krigen mellem Rain og Elven. J 5 Dage er dette Haab forsvunden og forvandler til et virkeligt Tak af henved 80000 Mand. Neppe 100 600 Mand tæller Fjenden nu under Vaaben, har tabt over 100 Kanoner, hele Artilleriepark, 1500 Krudtvegne, over 3000 Trods vogn. 40 Faner ere erobrede. Blandt de Fangne ere 4000 Russer. Det første Kanonskud fra den Keiserlige Gardes Batterier den 27de saarede dødelig GeneralMorcau.