JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-16
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye Juletanker og fuldstændig Kaage-, Bage- og Syltebog. af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Sallighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-16
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Kiøbenhavns No. Aar Latin, nu nunus, Post-Tidender. stian. nale. Fredagen, den 20 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
London, den 3die November. For at vise, at Opløbet ved Kongens Tog til Parlamentets Aabning ikke havde kyset ham, tog han følgende Fredag paa Comedien, men med en langt stærkere Garde, og ad andre Gader, end sædvanlig. Vagten bestod af to hundrede Mand til Hest, hundrede Fodgarder, og fem hundrede Constabler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Paa Veyen til Skuespilhuset var samlet over 10000 Mennesker, men som ikke torde nærme sig den Kongelige Vogn. J Huset selv var det temmelig uroeligt; dog fik de, der forlangte Viisen: God save the King, tilsidst Overhaand. Men da han kiørte bort igien, blev atter meget hysset, og pebet, og ved at adsprede disse Misfornøyede, saarede Garden da to eller tre Mennesker dødelig, om hvilke neppe med Vished kan siges, at de vare af de Pibende. Det hedder ogsaa, at af Frygt for Uroeligheder den sædvanlige Lords Majors Procession ikke bliver holdt. J øvrigt er fem Personer hæftede for det første Opløb, een, fordi han har pebet, hvilket han selv har tilstaaet, med Tillæg, at han derved blot vilde give Kongen at forstaae, han var misfornøyet med Krigen; og fire, fordi de havde slaaet Karetvinduerne ind, efterat Kongen var staaet ud af den. J øvrigt kunne Vidnerne i denne Sag endnu ikke eenes om, enten det Hul i Ruden, som Kongen troede sig i Fare ved, var af et Skud eller et Stenekast, og om dette skeede fra Gaden, eller fra et Huus; dog fortiener det at tages i Betragtning, at man ikke har haftet nogen af det Huus, hvorfra, efter Hoffindernes Formeening, Skudet skulde være kommet. J Jamaica have Frienegrene gjort Opstand; og havt en Træfning med de brittiske Tropper, hvori adskillige Officerer ere faldne. Midlertid have Negerslaverne ikke slaaet sig til hine, der ogsaa allerede af de Kongelige Tropper ere tugtede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Ved Portsmouth har man holdt op med at indskibe de til Vestindien bestemte Tropper, ja et Regiment er endog igien sat i Land. En Division er imidlertid afgaaet under Ledsagning af Skibet Canada paa 74, og et andet paa 58 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Hoftidenden indeholder en Depeche fra General Elphinstone, der giver Efterretning om en Træfning, hvori han har tvunget Hollænderne til at forlade deres Leyr paa det gode Haabs Forbierg. Efterretningerne fra Jsle Dien gaae til 27de October. Anstalterne til Troppernes Jndskibning af Engelland fortsattes der. Adskillige Emigrantofficerer ere alt komne tilbage derfra. Madrid. Herfra mælde de frankfurtske Tidender, at det spanske Hof har tilbudet sig at stifte Fred mellem Frankerig og Engelland, hvorpaa Frankerig først havde forlangt Corsicas Tilbagegivelse, Gibraltars Afstaaelse til Spanien, 4 Millioner Pund Sterling udbetalte til Skadesløsholdelse, og at Engelland aldrig skulde have meere end 80 Orlogskibe, 40 Fregatter, og 20 mindre Krigsfartøyer i sine Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Fra den polske Grændse, den 31te October. Den 15 October er i Petersborg ved de tre Medlemmer af Collegiet for de udenlandske Sager, som Keiserindens Befuldmægtigede, den romerske Keisers overordentlige Envoye, Grev Colloredo, og den engelske Konges overordentlige Gesandt, Ridder Whitworth, undertegnet en Triplealliance mellem de trende Hoffer. Ved denne Tractat foreenes de adskillige mellem bemeldte Hoffer sluttede særdeles Tractater, nemlig Tractaterne mellem det petersborgske og vienske Hof, den mellem Rusland og Engelland i Petersborg den 28de Februarii, og den mellem Østerrig og Engelland den 20de Mai i Wien sluttede Tractat, og alle særdeles Stipulationer blive nu almindelige Stipulationer, som paa lige Maade forbinde alle tre Hoffer, der for nærværende Tid paa den stærkeste og høytideligste Maade ere forbundne til en fælles Sag. Hele Underhandlingen er ført meget hemmelighedsfuldt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Man troer, at Tractaten indeholder hemmelige Artikler, af største Vigtighed, der ikke blot angaae de europæiske Anliggenders nærværende Stilling, men ogsaa alle tilkommende, som paa en rimelig Maade lade sig beregne; især en almeen Fredsslutning, og de Krige eller Forbund, der kunne følge paa den. Ogsaa forsikkrer man, at denne Tractat, i Følge sit Omfang og sine Gienstænder, er den vigtigste, der i lang Tid er bleven sluttet. Man veed, at Keiserindens Ministre egenhændig have skrevet meget, og at den første Secretair ved det keiserlige Gesandtskab, og den engelske Gesandtskabssecretair have arbeidet flere Dage og Nætter efter hinanden, alt i dybeste Taushed. Foruden disse to Secretairer var ingen tilstæde ved Tractatens Underskrift. Den er alt med overordentlige Courerer afgaaet til Hofferne i Wien og London. En Følge heraf er sikkerlig, at Polens Deeling uden Vanskelighed er kommen i Stand med det herlinske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Berlin, den 10de November. Den for kort siden fra Petersborg ankomne Capitain de Ruville skal have medbragt den underskrevne Tractat om Polens fuldkomne Deeling. Hvordan denne er skeet, siges endnu ikke; men man paastaaer, at vi have faaet Warschau med dens Forstæder; Rusland de af det alt i nogen Tid indtagne Provindser, og Østerrig Cracan, Sendomir, Lublin, med deres Districter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Wesel, den 5te November. Den anden d. M. fik de i Cøln staaende franske Tropper paa eengang befaling, til det hurtigste Opbrud. De marcherede af, og vare allerede komne til Neus, da de ved en Coureers Ankomst giorde Halt. Denne bragde Modbefalinger. Tropperne droge tilbage til Cøln, og rykkede følgende Dag med for certe Marcher til Remagen. Tillige drog 2000 Mand Cavallerie, som kom fra Dusseldorf, igiennem Cøln. De havde befaling at forragere ved Bonn og i de omliggende Egne; men derpaa uden videre Ophold at marchere optil Coblenz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Heidelberg, den 6te November. Alle de Anstalter, de Keiserlige føye ved Mannheim, lade snart vente et mere afgiørende Foretagende. Alt, hvad man derom med Tilforladelighed kan sige, er, at i Gaar 14 Batailloner under General Wurmsers befaling ved Lambertsheim og Worm ere gangne over Rhinen, og at det svære Skyts i Dag maae være ankommet for Mannheim. Saasnart dette er der, skal Fæstningen for sidste Gang opfordres, og, naar den ikke overgives, strax beskydes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Frankfurt, den 7de November. Efterat den keiserlige General Boros aldeles har sleufet den ved Neuwied forladte Broeskandse, og ogsaa der betaget de Franske Leiligheden, andensteds at gaae over Rhinen, saa troer man nu, at han i Egnen ved St. Goar vil gaae over Rhinen, og derpaa foreene sig med det keiserlige Corps paa Hundsruck, for at trænge de Franske tilbage over Moselfloden. Coblenz er endnu besat af dem. Ved Rhindarkheim staaer nu i to Dage en keiserlig Skibsbroe, over hvilken i Gaar 15000 Mand af den Wurmserske Armee, meest Cavallerie, skal være passeret, til at forstærke Clairfaits Armee. Da General Pichegru har draget alle Tropper fra Elfas til sig, og dermed agter at foretage et Hovedslag, venter man daglig Efterretning om en vigtig Træfning mellem Worm og Hard bierget, hvorpaa Mannheims og Landaus Skjæbne vil beroe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Wesel, den 8de November. Efter Breve fra Coblent drager den østerrigske Armee sig over Hundsrück ad Egnen om Luxembourg. General Jourdan rykker dem imøde, saa at et Slag er uundgaaeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Paris, den 3die - 6te November. Carnot, Medlem af de Gamles Raad, og den eneste af det robespierriske Almeenveldespotie, der undgik Forfølgelsen, da man tilskrev ham Anlægget af de heldige Krigsplaner 1793 og 1794, er i Gaar valgt til det femte Sted af Fuldbyrdelses-Directoriet, hvilket Sieyes havde frasagt sig; og hvortil foruden Carnot og Cambaceres (der atter uden Tvivl paa Grund af, at hans Navn forekom i Le Maitres Correspondence – er bleven forbigaaet) otte temmelig ubekiendte Personer vare bragte paa Valg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Da Carnot har antaget Valget, bestaaer Directoriet for nærværende Tid af Laxeveillere=Lepaux – i hvis Sted, Baudin er bleven udvalgt til Oldingsraadets Præsident Letourneur fra Manchedepartementet, paa Conventens seenere Tider, Regieringscommitteernes Ordfører i Krigssager; Barras, Conventeneralen fra 9 Thermidor og 13 Vendemiaire, Rewbel, Exconstituent, navnkundig Republikaner i Conventen, og meget virksom i de seenere politiske Negotiationer; samt Carnot. Disse have begyndt deres Embede med at udnævne den efter niende Thermider i Conventen saa mægtige og hædersværdige Merlin fra Douay til Justitsminister, og Charles La croix, ogsaa Conventmedlem, til Minister for de udenlandske Sager; Anbert Dubayet, Medlem af den anden Nationalforsamling, som General navnkundig ved Maynzes Forsvar, afsat under Robespierre, men indsat igien efter niende Thermidor – til Krigsminister; Contreadmiral Truquet, der med Ære har commanderet i Middelhavet, til Søeminister; og Benezech, en ubekiendt Præses i en Vaabencommission, til indenlandsk Minister, hvilket sidste Valg siges at dadles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Adskillige af de nyvalgte Lovgivnings=Lemmer, hvoriblandt DAmbray, Barentins Svigersøn, der havde et saa royalistisk Ord paa sig, have nedlagt deres Poster; derimod meenes Rovere, Saladin, Anbry og Lhomond, der, trods de mod dem givne, men ikke udførte, Hæftelsesdeere er virkelig ere gjenvalgte, at komme i Lovgivningen, og faae Hæftelsesdecretet ugyldigt. Den sidste, der traadde ind i Oldingsraadet, og ved hvis Tiltrædelse det erklærede sig at have det fulde Tal, var Troncon du Condray, navnkundig af sit ædle Forsvar for Marie Antoinettes, og - hvad endnu er vigtigere – for den i Prof. Lacroixs Person angrebne Trykkefrihed. Barrere – som man i Decemviratets Dage saa sindrigen kaldte Guillottinens Anacreon – skal nu, da han erfarede, at det, alle hans lønlige Conventvenners Bestræbelser uagtet, virkelig blev Alvor med hans Deportation til Cajenne, være brudt ud af sit Fængsel. Derimod ere Pache og Bouchotte friekiendte; og Duhem, og selv Tigeren Amar, Brissottinernes Drabsmand, gaaer frie om i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Haag, den 10de November. J Forgaar have i Amsterdam været ny Uroeligheder, saa at hele Borgerskabet maatte træde i Gevær. Tumultuanterne af Klubberne forlangte intet mindre, end at alle Lemmer af den i Januar afsatte Magistrat, og fire Lemmer af det nu værende Municipalitet, skulde hæftes; hvilket Stadsregieringen i Amsterdam slet ikke vil bevilge, og ivrigen heri af den meget anseelige bevæbnede Borgermagt og Stadsqvarterernes Forsamlinger understøttes imod Clubisterne. Borgermagten har derfor endog svoret Municipalitetet en ny Troeskabeed. De tre Hovedanførere, tre Ryttere, have saaledes forløbet sig den 4de, at de ere overgivne en Militaircommission, der rimeligviis vil dømme dem fra Livet. De ere trængte ind i et Huus, og have mordisk anfaldet adskillige der roeligen samlede Personer, hugget een af dem i Hovedet, traadt ham under Fødder, og slæbt ham om efter Haaret. For at frie disse tre hæftede Mordere, vilde de øvrige Ryttere i Forgaars Nat bryde Fængslet; men Borgerskabet greb til Vaaben, og Opstanden blev stillet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Den franske General Moreau er kommen tilbage fra at besigte Grændsen, og har beroeliget Generalstaterne i Henseende til deres Bekymringer for Emigranternes Anlæg. Man hører heller ikke det mindste om en oranisk Armees virkelige Fremrykning. Det hedder blot, den betales af Engelland, men er endnu ikke væbnet; midlertid anordnes vore Forsvarsanstalter paa Overyssels, Grønningens, og Gelderns Grændser under General Moreaus Bestyrelse af vore Generaler Daendels og Gericke, og det hedder, man imod et pludseligt Overfald ogsaa vilde foranstalte Oversvømmelser langs Ysselen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Borger Belaert i Dordrecht, der har erklæret, at han stedse vilde blive Oranien troe, og ansaae den stadtholderske Regiering som den passeligste for Nederlandene, har derfor i tre Dage maattet rømme Provindsen Holland. J Nymvegen have nylig været Uroeligheder, og en Deel af Municipalitetet er afsat af Folket. Reiserlig Leyr ved Mannheim. J Gaar Morges tidlig angrebe vi paa ny de Franske paa den schwezingske Landevei, og drev dem ud af Haugerne, men de giorde fra alle deres Batterier saa hæftig en Jld, at vi igien maatte forlade de forreste Huse. Den store franske Leyr, under General Pichegru, er 60000 Mand stærk. Dens høyre Fløy naaer til den stærktbesatte Rhiinskandse; den venstre strækker sig til Worms. Clairfait staaer ikke langt fra Pichegru mellem Biergene, stræber at trænge frem, og vil, i Forbindelse med en Deel af Wurmsers Armee, levere et Slag, uden hvilket, man paastaaer, Mann heims Skjæbne ikke kan afgiøres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Frankfurt om Mayn, den 10de November. Fra Clairsaits Hovedqvarteer mældes officialiter: at efterat Armeen og Grev Wartenslebens Corps har leiret sig paa Wartberget forved Alzey og Bartenheim, have Avant garderne under Kray og Nauendorf haardelig trængt Fienden tilbage indtil Pfriemfloden. Den 6te rykkede Nauendorf mod Kriegsfeld, angreb Fienden i sin dobbelt forhugne Leyr paa Bierget henad Rachenhausen, bragde ham til overilet Flugt, og nødde ham at gaae til Wienweiler. Fiendens Tab herved angives til 250 nedhugne Døde, og mod 2000 Fanger. Den 5te om Aftenen gjorde de Franske et Forsøg oven for Rastadt med 3000 Mand at lande paa denne Side Rhinen; men tilbagedreves med meget Tab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Kiøbenhavn, den 20 Novemober. J Tallotteriets 729 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Hos Hosbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AN C., og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzi Grammatica. Analosis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-20
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Kiøbenhavns No. Aar. duun, nant. Post-Tidender, me Henstand. gi Mandagen, den 23 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Wien, den 3die November. Fra Tyrkiet have vi her følgende authentiske Efterretninger: Aga Mahmet Chan, der paa nogen Tid har revet Herredommet over Persiens fornemste Provindser til sig, er, i Følge de seeneste Efterretninger, pludselig fra sine Egne med en talrig Hær falden ind i Georgien, har bemestret sig Hovedstaden Teflis, og bortført Prinds Herraklius med alle hans Paarørende fangne. Ved et saa voldsomt Skridt, og denne nye asiatiske Erobrers stedse betænkelige Forstørrelses Anstalter, komme ikke blot de tyrkiske Provindser ved Tigris og Euphrat i Fare, men ogsaa Ruslands sydlige Provindser, og Skytsforvandte lide, og foruroeliges. Til samme Tid give de europæiske Oprørere Tyrken mere end nogensinde at skaffe. Paswan Ogli i Widdin er aabenbar frafalden, og hvorvel de næstliggende Provindsers Stadtholdere ere opbudne at standse denne Uroelighed, have dog deres Bestræbelser hidtil været frugtesløse. Benævnte Relell holder sig nu indsluttet i Fæstningen Widdin, og giør Anstalter til en haardnakket Modstand, medens paa hans befaling Anføreren for den misfornøyede forrige belgradske Garnison med hans Tilhænger forsvarer Orsowa, og siges, at holde Communicationen aaben mellem denne Post, og Widdin, Porten smigrer sig imidlertid med det Haab, ved dens trufne virksomme Forholdsregler, og ved de gode Foranstaltninger af Basserne i Rummelim og Belgrad endnu dette Aar at tæmme Rebellerne, og paa een eller anden Maade bringe dem til Lydighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Hamburg, den 14de November. Fra Kiøbenhavn mældes, at den franske Minister, Borgeren Grouelle, har overgivet Grev Bernstorf følgende Note: Efter en meget viis befaling af Kongen af Danmark skulle alle de forskiellige Magters væbnede Kaperskibes Priser, der ere i det Tilfælde at bringes til Norge, af Lotserne indbringes i Havne, især i de befæstede; men denne Disposition elnderes ved Lotsernes Connivence med de nærliggende Smaastæder, hvoraf for de franske Capitainer flyder betydelig Skade, især ved den Umuelighed, Republikens Consuler befinde sig i, at begive sig til disse Stæder, for der at sørge for Prisernes Bevaring og andre nødvendige Ting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Undertegnede, den franske Republiks befuldmægtigede Minister, er overtydet, at Anmældelsen af dette Misbrug er tilstrækkeligt til at bevæge Hr. Grev Bernstorf at udstæde de bestemteste Forholdsordrer til den Kongelige befalings Efterlevelse, og i fornødent Tilfælde deri at fastsætte nye Reglements, der sikkrere betrygge denne væsentlige Gienstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Leyden, den 16de November. Achens offentlige Blade fortælle følgende: Den 9de November. Generalerne Hatry, Har ville, og Lefevre have den 7de meget aarle om Morgenen givet sig paa Marschen i 3 Colonner med den venstre Fløy af Sambre- og Maasarmeen 30000 Mand stærk, paa hiin Side Rhinen, ere gangne over Sieg, og rykket mod Lahnen, for at falde ved forcerte Marcher Fienden i Ryggen ved Maynen; de have drevet alle fiendtlige fordeelte Corps for sig, og have brudt frem, deels langs med høyre Rhiinbred, deels giennem Biergene, og havt en stor Deel ridende Artillerie med. Avantgarden bestod af udsøgte Cavallerie, hvoraf en stor Deel om Eftermiddagen i Galop naaede Vesterwald, og giorde mange Fanger. Hæren havde befaling at fortsætte sin March om Natten, og denne Gang ikke bekymre sig om Neutralitets-Linien, paa samme Tid rykkede General Hohenlohe med sine Tropper ud af Frankfurt, og ind i Landet Anspach. Under dette Tog af den venstre Fløy har Jourdan med den høyre angrebet den fiendtlige Hær paa Hundsrück; General Pichegru var fra sin Side ogsaa rykket imod den, saa at den kom mellem to Jld, og aldeles er bleven adspredt, tildeels gjort til Fange, eller jaget i Rhinen. Den 12te. Efter seenere Efterretninger om de franskes Hæres nye Foretagender paa begge Rhiinbredder, er Krigstheatret paa ny nærmet sig Maynen. General Pichegru har, efter at have sat Fæstningen Mannheim i god Forsvarstand, med en stor Deel af Mayn- og Rhiinarmeen forføyet sig til Hundsrück, hvor han har angrebet Fiendens venstre Fløy, medens Generalerne Bernardette, Marceau, og Championnet med Bajonnetten paa linten drev ham tilbage over Nahefloden, og og ham paa hiin Side Rhinen og Maynz. Dette Sted er paa ny bleven indringet fra Bingen til Oppenheim; efter den Tid ere adskillige franske Divisioner gangne over Rhinen, have afskaaret Clairfait Retiraden ind i det Darmstadt ske, og ydermere paa ny belagt Maynz fra Cassels Side. Midlertid rykkede Hatry, Leserre, og Harville giennem Vestervald, for, saasnart mueligt, at naae Frankfurt amMayn. Efter vore Efterretninger havde General Hatryved Uckerath overfaldet et fiendtligt Corps, som han havde drevet under Ehrenbreitstein. Colonnerne vedblev stedse deres March mod Lahnfloden, som Leferre først skal være gaaet over tæt ved Weilburg. For den østerrigske Armee, var ikke andet tilbage, end ved en Fægtning at skaffe sig Luft.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Frankfurt, den 14de November. Efter een i Gaar Aftes indløbet officiel Beretning, har Clairfait den 10de angrebet dem mellem Worms og Donnersberg, leyrede franske Hær i dens hele Linie, og efter en haardnakket Fægtning, saaledes nød den at trække sig tilbage, at samme har taget sin Stilling mellem Neustadt og Dürkheim, hvorpaa i Gaar ikke blot Griinstadt er bleven besat af Generallieutnant Kray, men og Feldmarschal Lieutnant Latour har taget sin Stilling ved Frankenthal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Mayn, den 14de November. De Østerrigskes sidste Seyer skal være betydelig, da de have taget 46 Kanoner, og giort 2000 Fanger. Clairfait var i Begreb med at rykke mod Worms, da Pichegru, der var i Mannheim, drog alle ved de elsassiske Grændser staaende Tropper sammen, og gik Østerrigerne med den største Deel af sit Cavallerie imøde. Clairsait tog en Stilling, som han vilde oppebie de Franskes Angreb. Den 9de kom LaTour med 30000 Mand ved Germsheim over Rhinen, og stødte til Clairfait, som derpaa den 10de angreb Pichegrus venstre Fløy, og efter en langvarig Fægtning fuldkommen slog den. – Som Klokken 6 om Aftenen denne Fægtning ophørte, begyndte Manheims frygtelige Bombardering.