Jyske Efterretninger, 1798-05-28
ondon, den 11 Maj. I Gaar erholdt Admiralitaler, med Telegraphen fra Portsmouth den Efterretning: at de Franske ved en Escadre af 56 Kanonbaade, hvorpaa befandt sig 6000 Mand Landtropper, havde angreben Øen St. Marcau, men bleve tappert tilbageslagne. Syo med meget Mandskab besatte Kanonbaade bleve fra Øebatterierne boerede i Grund, og flere andre meget beskadiget. Øen blev forsvaret af Lieutenant Price med 500 Mand, for største Deelen Jnvalider, hvilke tappert afslog de Franskes gientagende rasende Angreb. Jmedens Angrebet varede herskede just en Vindstille, som forhindre vore Fregatter under Sir Richard Strachan at nærme sig Fienden og at tage Deel i Actionen; ellers ville Fægtningens Udfald endnu havde været mere afgiørende. Den Fiendtlige Escadre var ud seglet fra Havre og la Hogne under Capitain Muskryn. Enhver Fransk Kanonbaad indeholdt 100 Mand og derover. Disse Tropper udgjorde en Deel af Armeen mod Engeland. En Skrivelse fra Portsmouth af 10 dennes indeholder endnu følgende: "Fra Øen St. Marcou, er Sluppen Orestes ankommen hertil. Denne bringer den Efterretning, at denne Øe sidste Tirsdag den 8 dennes blev angreben af omtrent 60 franske Kanoneerskibe, men hvilke formedelst den hæftige og velanbragte Jld fra Batterierne bleve tilbageslagne og nødsagede til Tilbagetrækning til Havre og de Franske Kyster. Sep franske Kanonbaade ere siunkne og en stor Deel af de øvrige saa meget beskadiget, at de nok ere uduelige til videre Tieneste. De Franskes Forliis af Døde og Saarede angives til 3000 Mand. Engellændernes Forliis derimod bestaaer kuns efter Angivelse - af en Død og 4 Saarede. De øvrige Efterretninger over dette mislykkede Angreb mod Øen St. Marcou, ventes i i Hoftidenden. Admiral Pringle er i Linieskibet Chi chester paa 64 Kanoner ankommen fra det gode Haabs Forbierg til Portsmouth. Militair=Indretningerne i Engeland ere nu saaledes følede, at forinden 3 Dage en regulair bevæbnet Magt af 150,000 Mand kan blive sammendraget i enhver Frastand af 50 Engelske Mile fra Hovedstaden. Fregatten Apello, har taget et Hollandsk fra Suriname til Amsterdam bestemt Skib, af 20,000 Pund Sterl. Værdie. Schweiz, den 3 Maj. Tropper Bevæbnede og Bønder af de smaae Cantois, have vel med haardnakket Mod angrebet de Franske, hist og her tilføiet dem megen Skade og selv gientagende tvunget de Franske til Tilbagetrækning, men omsider maatte de dog vige og overlade de Seirende (Franskmændene) Feldten. Neppe vare Sweitzerne fordrevne af en Position, saa tage de atter en nye, som de ligesaa standhaftig forsvarede, indtil de endelig maatte vige. De blodigste Fægtninger vare den 30 April ved Rappersveil og Richtersveil og den 1 Maj ved Ugnach. Her forsvarede Schweitgerne sig med Fortvivlelse. Man seer ganske Hobe og døde Legemer i Byerne og mage Byer ere reent udplyndrede og uden Mennesker. Den 3 om Aftenen, efterat de Franske havde overpundet næsten uoverstigelige Hindringer, bemægtigede de sig det befæstede Stift Maria=Einstedela, i Cantoo Schwytz, hvor de ikke fandt nogen Rigdomme og nu forliste Schweitzerne Modet. Canton Glarus sendte Depurterte, bad om 48 Timers Vaabenstilstand og lovede for sig og de øvrige smaae Cantons at antage den nye Constitution. Vaabenstilstanden blev bevilget og General Schouenburg kom den 4 med 2 erobrede Faner med Marielalleder tilbage til Fürch. Efter denne afgiørende Seier for de Franske er det meget mærkeligt og utroeligt at læse i en Baseler Tidende en Beretning fra Zürch under 5 Maj af følgende Jndhold: "De Franske havde den 4 dennes maattet tapitulere med de smaae Cantons og bevilge dem alle Fordringer, nemlig at lade dem beholde deres gamle Constitution uantastet, ingen Contributioner at hæve og lade de Franske Tropper afdrage, thi naar de Franske længere havde gjort Modstand i hine Bierge, saa havde de ganske bleven ihielslagne af Schweitzerne. Mange Franske Soldater, havde ogsaa ikke villet fægte i Biergene.