JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Coldings blodige Brudgom 18. Volqvart Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Brunssongende Tidsfordriv 5 s.D. Frik Pantoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Tiomas Kings aandelige Stunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. os brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 3 Mk. Raschous Religions Artikker 6 Mk. Drelincourts en terende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Enddet gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. vægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Vandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk., hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 33. er trykt og til C. Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes : Hr. Biskov Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 6 s.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. i Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir. Ejusd. Breve, oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af C. P. Wandall for 2 s. Anhang til Søe Krigs=Artikels=Brevet, indeholdende de den 12te August 1785 allernaadigst approberede Skyt=Ruller. Under det paa Søe Krigs=Artikels=Brevet af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigste Privilegium trykt og findes tilkiøbs hos HofBogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden Nr. 230, paa Postpapiir for 3 Mk. Sammesteds er tillige at bekomme: begge Krigs=Artikels=Breve med 2de Anhang, complet for 6 Rdlr. 3. Mk., og med dette nye Anhang samlet 7 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Mandagen den 10de Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Taarnmark Bye under Grevskabet Holsteborg foretaget offentlig Auction over, sammesteds ved Døden afgangne Madame Holdings Efterladenskaber, bestaaende i Guld, Sølv, Kobber, Tin, Meubler, Linned, Gang og Sengeklæder, Sengesteder med Omhænge, og en stor Deel andet meere, hvorover trykte Fortegnelser ere at bekomme Dage forend Auctionen i Marvede Præstegaard og herpaa Skriverstuen, hvilket herved til behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Fiurendahl, den 18de Januarii 1794. C. ulover. Efter afdøde Gaardmand Hans Andersen og Hustrue Jnger Jens Datter i Gudmandstrup paa Mørkegaards Gods i Holdels Amt, agtes det den 21de Junii f. A., af da værende Gods Eiere begyndte Skifte fortsat og om muligt sluttet i Stervboets FæsteGaard, Fredagen den 14de Februarii næstkommende, om Foruddagen Kl. 10 Slet; og endskiønt det erfares, at intet vil blive at arve, saa dog i Henseende den eenene fraværende Arving. nemlig den afdøde Kones Datter Johanne Cathrine Jbs Datter, som skal være gift med Dagleier Peder Jensen, tienende hos en Brænd viin mand i Kiøbenhavn, indkaldes herved denne sidste meler paa sin Hustrues Vegne, at møde eller møde lade forbimelte Tid og Sted, og hvorhen de ovrige Med Arvinger, som alt der i sangn tilstæde, ligeledes skal blive indkaldede, da en ber skal nyde Ret efter Loven og Boets Tilstand. Markegaard, den 11te Januarii 1794. J. Wer. Enten efter forhen værende Tobaksbinder FreierlevenKiøge Maren Meyer, som døde i Herlufmagle Præstegaard bliver Skiftet foretaget paa Amts Contoiret i Nestved, og om muligt til endebragt Fredagen den 28de Februarii dette Aar om Efterunddagen ved 3 Slet, til hvilken Tid, saavel Arvinge som Credi og Debitorer herved indkaldes. Nestved, den 3die Januarii 1783. J. R. Bielte. For kort Tid siden, er i Salte Bye, under Hartsted God bortdød Huustæster Huus Hansen, iblant Arvingernestrang rende: en Søster Kirstine, gift med en Huusmand Mads Nielsen i Træløse, en dito Giertrud, gift med en Huusmand i Hermimaale: en dito Anne, som for endeel Aar siden er bortreist uden at nogen har kundet angive hendes Opholdstæd, men ter Sigende skal være i Lolland. Disse saavelsom de andre til stædeværende Arvinger, indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at melde sig inden lopbetalet Tid for undertegnede som Skifteforvalter paa Herskabets Venne, i Fald de have nogen Erindring i dette fattige Stervboe at trembringe. Saltøe, den 14de Januarii 1794. C. Fraas. under Hovernes Land, i Stevns Herred, paa de Gotslønske Godsers Forstrand, er indstrandet og bierget den 22de September sidstleden: endeel Takkelage og Mastestykker med Bolter og Tridser, hvilket i Følge Amtets høie Ovrigheds R. sinaan ved Auctioner bortsolgt dandbragt til 110 Rdlr. 24 s. Tor indkaldes Eieren til forbemelte strandede, at melde sig inden den Loven foreskrevne Tid, indpaa præclum & perpetustient med lovlig Legitimation hos Forvalter Wilhielm paa Storsløve derimod Auctionsdeløbet efter Fradrag af Bierge lønnen, samt øvrige Omkostninger kan blive Eieren udbetalt.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
udi Leninge Bye paa Tryggevelde Amt, under Walle Stat, en for nogen Tid siden ved Døden afgangen, Kroemand Jens Sør aa uden Lys Arvinger: han er fød i Kiøbenhavn, og aar Snedker at Profession, men hvem hans Arvinger er, vides er med fuldkommen Vshed, dog troer Enken, at dendes adede Mands nærmeste Slægt, skal være fortige ForvalterKirkhoffs Børn fra Holmgaard ved Nestved, hvilket tilligemed dem eller de, som ere Arvinger efter bemelte Jens Sørensen, herved indkaldes at møde i Skiftet efter ham som foretages i Stervboen Tirsdagen den 28de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1, og tiener til fornøden Underretning for Arvingerne, at Boets Tilstand er maadelig, og at ikke noget naar Gielden bliver afbetalt kan blive at arve, til hvilken Ende dett Skiftes Foretagelse, i Medhold af Placaten af 26de October 1792 er paa anden Maade kan blive at bekiendtgiøre end i de offentlige Tidender. De som har noget at fordre i Stervboet, ville have den Godhed at møde bemeldte 28de Januariig da en hver skal vederfares hvad Ret er. Billesborg ved Kiøge, den 4de Januarii 1794. S. Bagstrup, Forvalter de Walde Stift.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Ved Proclama som er læst i Cicanes Landsting og ved kommende Under Retter, er Debt og Creditorerne i afg. Skovrider Martin Monfeldts Enkes Stervboe, indkaldede at møde ved Skiftet efter hende, som foretages i Stervogen hos Skovrider Montfeldt ved Lellinge under Wallde Stift 6te og 12te Ugersdagen den 29 Januarii og 12 Martii indeværende Aar, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved 3de offentlige Tidender, betiendtgiøres med Anmodning til Arvingerne, tillige at møde ved Skiftet bemeldte Dage, da enhver skal vederfares Ret fter Loven og Boets Omstændigheder. Billesborg, den 4de Jan. 1794. Stiftsforvalter ved Walløe. Søren Baastrup.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Herved bekiendtgiøres, at afg. Skovnder Ahrenzens Stervboes Gaard Thamsborg og tilhørende Eiendomsjorder, beliggende ved Friderichsborg, bliver ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse Fredagen den 31te Januarii førstkommende, om Forunddagen Kl. 10, og om muligt uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt. Auctionen bliver holden udi er mette Gaard, efter de Conditioner som paa Auctionen bliver fremlagt og forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Byeskriver, Steenberg. Friderichsborg og der paa Amtscontoiret. Friderichsborg Amtscontoir, den 10de Januarii 1794. H. Levetzow. De som maatte have noget at fordre efter ved Døden i Helfingøer afgangne Borger og Snedkermester Johan Ludewig Sommer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde sig hos Magistraten udrormeldte Helsingøer, som Skifteforvaltere, med deres paa Boet havende Krav behørig legitimeret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Arvingerne og Creditorerne efter Skomagermester Friderich Willumlens ved Døden i Helsingøer afg. Hustrue Johanne Maria Berg, indkaldes herved at melde sig for Magistraten som Skifteforvaltere i bemeldte Helsingøer, de første anden den Tid Loven betaler med Beviis om deres Arverettighed, og de sidste inden 12 Uger med deres paa Boet havende Krav behørig legitimeret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1794-01-20
Ved Proclama af 14de Januarii 1791, læst ved Siellands Landsting den 15de, og ved Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den adenestefter, ere alle og enhver som forment at have nogen Fordring efter lorrige Kammerjomfrue hos Hendes Majestæt Entedronningen Magrette Hansen, indkaldes at anmelde samme hos Assessor Jenthen No. 298 i Stormgaden anden 12 Uger, efter sidste Bekiendtgiørelses Datum En Student eller anden beqvem Person behøves til at forrette et Denne Embede paa Landet et Sted der i Stiftet fra nu af til næstkommende Paaske. Nærmere Underretning faaes i Dronningens Bredgade Nr. 155.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Genua, den 1ste Januarii. Toulons Tilbageerobring er af største Vigtighed for vor Republik, saasom vor Handel forhen gandske blev standset at den engelske Flaade, som forhindrede alle neutrale Skibe, de traf, fra at løbe ind i vor Havn. Blant vore Kiøbmænd tales nu om, at bruge Repressalier imod Engelænderne, ved at vægte de Vexlers Acceptering, som blive trukne paa den fra Storbritannien. Fra Turin meldes, at dette Hof sen der uophørlig Krigsfornødenheder til vore Grændser, og anlægger Magasiner sammestæds, for i alle Tilfælder at være bereedt. - Vort Senat har han let meget viseligt, at det ikke har ladet sig bevæge til at erklære sig mod Frankrig. Den staae nu 100000 Franske færdige til at oversvømme Jtalien med det første, vi have nu intet at frygte af dem. Oppenheim. Fra Hertugen af Brunsvigs HovedQvarteer, den 4de Januarii.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
London, den 7de Januarii. Endnu have vi ingen officielle Beretninger om, at vi have maattet forlade Toulon, skiønt der fra adskillige Stæder er indløbet Bekræftelse nok paa denne Tildragelse, som vist har tilintetgjort de vigtigste Udsigter for os og vore Allierte, og foraarsaget, at de udgivne store Summer ere til ingen Nytte. Man tilstaaer her og gierne, at Modet hos Royalisterne i alle franske Provindser maae være faldet derved. - Dog ere vi ikke mindre, end modløse, og mantaler paa nye om en Landgang paa de franske Kyster. Grev von Mora, som skal commandere dette foretagende, er tilligemed 5 Fregatter og 12 Transportskibe med Tropper, som for at forfriske sig vare blevne tilbage paa Guernsen, i Gaar ankommen til Cowes, paa Øen Wight, hvor ogsaa den 3die hujus Transportflaaden med engelske, hessiske og hanoveranske Tropper fra Ostende er ankommen, og endnu et Corps Østerrigere skal følge. Man forsikrer, at inden en kort Tid skulle 15000 Mand være færdige paa Wight, til at indskibes paa nye, for under Bedækning af en god Flaade, som i største Hast bliver sat i Stand til at afgaae til det store Forehavendes Udførelse. Vet, som giør bemeldte Expedition endnu mere troelig, er, at man siger, at Mylord Moira har gandske nyelig faaet den Efterretning, at en stor Magt af Royalister venter med Utaalmodighed paa Ankomsten af hans Forstærkning, og da sikkert vil være paa et bestemt Stad ved Kysterne. J denne Hensigt skal Øren Wight være mere beqvem til Samlingsplads for vore Tropper, end Øen Guernsen. Jmidlertid læser man paa samme Tid vore Tidender en temmelig sandsynlig Efterretning fra Plymouth, at en fransk Flaade af 27 Seilere er den 26de November udløbet fra Brest. Paa denne Efterretning ere de Søecapitainer, som, medens deres Skibe bleve reparerte, befandt sig her, strax afreise til Portsmouth og Plymouth. Den i Spithead forsamlede Flaade bestaaer af 16 Linieskibe, foruden store Fregatter, Brandere og andre ar tøier, og der er bleven sendt Ordre til samme, at holde sig færdig til at afgaae i Søen paa første Vink. Med en Con reer fra Wien skal nu ogsaa over Land være indløbet den behagelige Tidende, at de Franskes sidste Eiendom i Jndien, Pondichery, er gaaet over til Vore.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Brest, den 8de Januarii. Endnu ved Slutningen af forrige Aar ere 11 Krigskibe gaaes under Seil herfra. Sex af samme ere, som det heder. bestemmer til America, for at tiene til Convoy for en Kiøbmandsflaade, som overbringer Sukker og andre Vare fra Colonier ne Borgeren Fauchet, som i Stædet for Hr. Genet, er bleven udnævnt til fransk Gesandt hos de nordamerikanske Sommer. er i Følge med den forrige Consulle Foret, afgaaet herfra til America med Tigeren paa 74 Kanoner. der .
Berlingske Tidende, 1794-01-24
London, den 10de Januarii. da Behagelige og ubehagelige Nyheder afvexle næsten hver Dag med hverandre. Adskillige anseelige Kiøbmænd, saavel som Regieringen selv, have faaet Efterretninger om de frygtelige Anstalter, som blive gjorte i Frankrig til et Jn fald i Engeland. Fienderne synes, siden Tilbageerobringen af Tonlon, at have saaet et gandske nyt Liv til store Bestræbelstrimod os. Det lykkelige Udfald paa deres Operationemod Rhinen, har gjort dem fuldkommen dristige. I Therbourg arbeides med største Fliid paa Transportskibe og svømmende Batterier. Det Fuldbyrdende Raad skal vel ikke love sig det bedste Udfald paa dette Foretagende; men det var dog slemtnok, i Fald det skulde lykkes Fienden, at afvende den foranstaltede Landgang paa hans Kyster, eller gandske tvinge vor Regiering til at lade vore paa det faste Land værende Tropper komme tilbage, for at beskytte deres eget Fædreneland. - Vi haabe imidlertid, at forekomme Fiendernes Hensigter, saavel ved at giøre Landgang hos dem, som ved at sende betimeligen en tilstrækkelig Magt i Søen, og vi haade at have Patriotismus og Arme nok i Landet til at fordriv Fienden i Fald det skulde lykkes ham at giøre en Landgang. - Naar vi høre at der tales meget om Fred paa det faste Land, er det ikke at nægte, at jo ogsaa mange hos os bestandig ønske den.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Paris, den 10de Januarii. J Conventens Forsamling den 7de hujus ilede Bourdon, de Olse med Heftighed paa Talerstolen. Borgere, sagde han, skal Folket, som i alle store Epocher af Revolutionen har viist sig saa stort, og frembragt Friheden, skal dette Fol gives nogle Mand til Priis, hvis Troelørhed ofte har for virket Decretionen for de revolutionistiske Bevægelser, Den provisoriske Regiering, som De have indført, synes mig at vare et Legeme, hvis Hoved er sygt. Hvortil en monarkisk Levning i en Republik, Hrørtil dette Lænkestykke, som vanærer vor Frihed? Hvortil et Fuldordende Raad, da dette Jnstitut er forhadt, formedelst de Erindringer, som have foranlediget det, farligt formedelst de Virkninger, samme kan frembringe, og overflødigt, da den behørige Hende med samme ikke opnaaes. Hvorfor er dette Fuldbyrdende Raad en lovmæssig Forøder, som i store Portioner ønstager Folkets Skat og fortærer National-Substanten og hiin Ret Sveed beladte Tribute, som Nationen ofter paa Fædrenelandets Alter, - Hertil blev Taleren hørt med dybeste Stiltienhed; men hvilke Bevægelser opvakte han ikke ved følgende Skilderie: "Hal Borgere, sig besværger eder ved eders eget Ansvar, ved Menneskeligheden, som maae være det fornemste Charactertræk hos Folkets Repræsentantere, at ikke længere tilstæde denne Forødelse af National Rigdommen. J see daglig Beslægtede af dem, som faldt for Fædrenelandet, at møde for eders Skranker, for ogsaa at bede om en Understøttelse, som Loven har bevilget og Krigsministeten nægter dem, endskiønt han trækker af Folkets Blod120000 Pd., og giver dem til en oprørsk Journalist, som for det stiaalne Guld meddeler Folket Bagvaskelses snigende Gift og de afskyeligste Løgne; kort, denne Hebert, som jeg neppe vover at nævne i denne Cirkel, da hans Navn bringer saa forhadte Jdeer i Erindring. "Taleren blev længe standset af Bravoraaben fra Kolkelogerne og Conventens igientagne bifald. Men endelig forlangte han Dødestraf over Ministeren eller Agenterne ved National Fatten, som fra Summer af samme, uden forhen at have beviist Nødvendigheden for Conventen; han forlangne videre, at den offentlige Velfords=Commission skulde uden Forhaling foreslaae en Maade, at opganisere Ministeriet. Efter Dantons Forlangende blev dette decreteret. Westermann mødte derpaa for Skrankerne. Vender sagde han, er ikke meer. Denne talrige Armee er forsvundet for Republikanernes Mod. Præsidenten sagde til Westermann, Conventen ønskede sig udførligere Efterretninger. Westermann blev nu under Bravoraaben ført ind i Salen, og omarmet af mange Deputerte. Merlin raabte: Jeg forestiller eder her en af eders bedste Soldatre, som Buchotte har afsat. Vi fegtede i Spidsen af Colonnerne, han styrtede sig med blottet Arm og Sablen i Haanden ind blandt Rebellerne var snart Feltherre, snart Soldat, snart Kanoner, snart Fodgiænger, snart Rytter. Han har maaskee nogle Svagheder; men han er en fortreffelig Republikaner, og blev allerede forkleinet hos Jacobinerne, da han den 10de August indviede sig til denne Dags Helt. Conventen decreterie, at Westermann skulde sættes i Frihed.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Collot d'Herbois forelæste i den offentlige Velfærdscommissions Navn et Brev fra Prieur de la Magne Bourbørte og Thulot, som indeholder officiede Beretninger om Noirmortiers Jndtagelse. Breved er fra 3die Januarii. Disse Depurette melde, at de efter 2 Dages Ophold i Nantes vare af gaarde til Ange bet paa Noirmoutier. Jusurg nierne havde stærkt forstandset sig, alle Skibe fyrede med Eftertryk paa Den, ifør Skibet Nymphe, paa hvilket Folkerepræsentanterne besandt sig, og paa hvilket Jnsurgenterne lode et Batterie af 30 Kanoner spille. Vore Tropper angrebe endelig Øen paa tre Sider, Jnsurgenterne flygtede efter en heftig Modstand tilbage ind i Staden, og kastede Vaabnene fra sig. Vor Armee omringede dem, løb Storm, indtog Staden og bemægtigede sig Jnsurgenterne. Tordi, en af Anførerne for Republikens Tropper, blev dræbt i Fegtningen. Han fegtede endnu 2 Timer efterat han allerede havde faaet et stærkt Saar i Hovedet. Man erobrede i Noirmoutier 50 Kanoner, 7 til 800 Flinter; 500 Jnsurgenter bleve dræbte, 1200 fangne. Blandt de sidste befinde sig 10 til 12 Anførere, og blandt de andre den berømte Delberg, Generallissimus ved den catholske Armee. Man har udnævnt en Militair=Commission til at dømme disse. Folkerepræsentanterne gave Øen Bonin det Navn Marat, og Øen Noirmoutier det Navn Biergøen.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Fra de nederlandske Grændser, den 13de Januarii.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Den keiserl. General Ottos Fremrykken mod Piccardie synes kun at have været en Recognoscering. Denne Operation har ikke haft videre Følger, end at et fiendtligt Magasiner bleven ødelagt og to Landsbyer opbrændte, hvis Jndbyggere skiøde paa de kriserlige Tropper da de marcherte derigiennem.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Kiøbenhavn, den 24de Januarii. Mandagen den 27de Januarii bliver ingen Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Onsdagen den 29de Januarii bliver Cour ved Hoffet, som begynder hos Hans Majestæt Kongen Kl. 12 Slet. For Ridderne af Elephanten er den Dag Ordensdag, og Damerneklade sig i Robe de Cour. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Aparte, ment i Riddersalen, og derefter det Kongelige Bunterads taffe i Apartementsalen.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Fredag den 31te Januarii, Kl. 7 Slet om Aftenen, bliver Bal paree en Domino i Riddersalen for alle 9 Classer, hvortil Billetterne blive udleverede i den saa kaldte Procuratorstue paa Slottet Torsdag Formiddag den 30te Januarii fra Kl. 8 til 12 Slet, og Eftermiddagen fra 2 til 8 Slet. Til Hoffet, Søe= og Land=Etaterne og øvrige Departements bliver til enhver af de respective Herrer Chefer et vist Antal Billetter tilsendt, og ombedet at lade enhvers Navn paategne, som de overlades til. Jngen ombytter eller til andre uberettigede Personer overlader sin Billet; ligesom og enhver ved Indgangen til Riddersalen foreviser og afleverer samme til de der værende Kongelige Laquaier, som igien til de Udgaaende, der agte sig ind igien til Ballet, meddele Passere Billetter. Saa bliver og til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort, at Børn bliver ingen Entreebillet givet, og kan altsaa er heller vente at blive indladte.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Den 18de December f. A. er Consumtions=Controlleuren i Rødbye, Michael Muth, udnævnt til Told= og Consumtions=Jnspecteur sammesteds, og Toldcontrolleuren i Rødbye, Valerius Grønnegaard, til Told- og Consumtions Casserer der paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Fra Stadens Raadstue er den 21de Januarii d. A. bekiendtgjort: at som det er bleven Hans Kongelige Majester foredraget, hvorledes der ved Auctioner, som afholdes i Stervboer, skal af Auctionsfolkene fordres, som en Rettighed, Penge for deres Møde ved samme, hvilke Douceurer, som ere erlagde under Navn af Middagspenge, ere meget bebyrdende især for fattige Stervboer, ligesom og at det næsten skal være bleven til en Lov, at, naar nogen bliver Marschandiser, han da, foruden de Omkostninger, som Borgerskabstagelse udfordrer, endnu er nødsaget til, saafremt han vil blive anseet, som en Medborger af de andre Marschandisere, at give 7 til 10 Rdlr., som kaldes Hønsepenge saa har det allernaadigst behaget allerhøistbemeldte Hans Majestet, for at forekomme disse Misbruge for Fremtiden, ved Rescript til Magistraten af 17de i denne Maaned, at anordne og fastsætte, at det hverken med var folkene her i Staden tilladt, at tage, eller andre Drocommende til disse at give Douceurer for deres Møde ved Auctioner, alt under en med den tagne Douceur lige stor Mulct til de Fattige, og at dette ligeledes under lige Mulct skal finde Sted, i Henseende til de af Marchandiserne hidtil fordrede saa kaldte Hønsepenge, hvilken Kongelige allerhøieste Befaling herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Vacance, Sognekaldet til Tostrup og Roum i Viborg, Stift, 133 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Ved Tal=Lotteriets 517 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 63, 61, 62, 2, 32. "Tirsdag Morgen, den 28de Januarii, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtaget "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
Species-Coursen den 24de Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 37 3/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-01-24
AVETISSEMENTS. Da jeg siden den 13de November 1792 ikke har høi eller havt noget fra min dyrebare Mand Thomas Stemmersen, og ældste Søn Niels Steenersen, som begge da laae med et os selv for Halvparten tilhørende Skib, Ora & Lalbra, i Mallaga, ladt med Salt og Vine for egen og Medriederes Regning, for at gaae til Norge eller Østersøen, maae jeg desverre ansee Skibet med begge disse for mig og Bom dyrebare Personer med det øvrige Skibsmandskab at være gaaet til Grunde og forliist, dette for mig og Børn, sørgelige og smertelige Dødsfald, som jeg nu desværre efter saa lang TidsForløb ikke kan andet end ansee virkelig, giver jeg mig efter nu brugelig Maade den Ære, sørgeligst og ærbødigst paa eg ne og Børns Vegne at bekiendtgiør, fraværende respective Bekiendtere og Venner, forsikkret og enhvers ædelmodige Deeltagelse i dette mit følelige og pludselige Tab, frabedet mig al skriftlig Bevidnelse, som kuns forøger det allerede no følende Stød. Lillesand, den 14de Januarii 1794. G. sal. Th. Steenersens.