Jyske Efterretninger, 1771-07-12
Ved Forestilling lod Monarchen sig behage At skaffe af en Deel af Fest= og Helligdage. Man veed, det er kun faa, som Protestanterne Med Grund kan skaffe af, som overflødige! Til Arbeids=Dage de ey stort vel skal udgiøre. -Ja, - vi vil Kongens Grund til slig Afskafning høre; Hans Overveielse har intet derimod, At jo den første Grund kan have været god. Paa hvilken Fædrene anordnet disse Dage, Et gud ligt Øyemeed han dem ey vil betage; Men, saadant Øyemeed han nu ey længer seer At haves udi Agt., - Og han seer ret desværk. - Til sand Guds Dyrkelse han seer dem ey anvendte; Men meer til Lediggang og Laster, som bekiendte; Ved grundigt Overlæg han saadant hemme vil; De skal for Misbrugs Skyld, da meer ey være til - Han nu forseer sig til, at zions Hellig Dage Søndagene og de, Han lod os end tilbage - prise, til ny Med meer Alvorlighed, meer gudelig Andagt, Her helligholdes skal, - See, Grunden forebragt, ( mus. Vor Alders Christenhed vist være maae uægte, Naar den sin Frelses Gud hans Dyrkelse vil nægte, Ja, nægte den saa grovt: At Nordens Herskere, - Selv Christne, som man seer - De allermildeste En mildre Middel veed, end samme at betage Uskyldigst Leylighed til Himlen at mishage, - Tænk: "Man for Misbrugs Skyldselv Brugen skaf ser af Det vist vor Kirke=Tugt ey megen Ære gav Hvad Frygt, hvad hellig Frygt bør os en overfalde. - Kan man ey Resten med paa samme Grund hiemkalde Ja, selv Sabbaterne? – Thi, skiønt vi veed forud, De aldrig hævet blix ved noget Mennesk Bud, (a) Ved Forordningen dat. Hirschholm den 26. Octob. a. c. Saa har dog Kirkens Gud, som er Sabbatens Herre, - Naar han paa samme Grund saa nidkier vilde være Jo meer end Aarsag nok, at kalde dennem indOg overlade os til vores eget Sind? At flytte, tage bort sit Lys med Lysestage, Da vi saa liden Deel i Lysningen vil tage? –Ja! - Ney, han kiender os, han veed vor Trang og Tarv Han ey formørke vil sin Eiendom og Arv Reglement, hvorefter Hof= og Stads=Retten i Kiøben benhavn skal rette og forholde sig. 1. 5. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret skal bestaae af en Justitiarius, og, i det mindste, 10 a 12 Assessores eller Tilforordnede. 2. S. Den skal holdes hver Mandag Formiddag, og begynde, paa samme Tiid, som Høyeste=Ret, og vedvare til Klokken Et. Paa samme Maade skal den continuere de følgende og øvrige Dage i Ugen, saa længe der er noget at forrette. 3. 5. Justitiarius skal have Indseende med, og sørge for, at alle Ting i Hof= og Stads=Retten gaaer ordentlig til, at de der forekommende Sager opslaaes og foretages, i den Orden, i hvilken Stævningerne ere udtagne, og, saa snart mueligt, til Ende bringes og paakiendes. Saa skal han og, naar en Sag er udageret, og deri er voxeret, forfatte Dommen efter de fleeste Stemmer, og for Retten lydelig oplæse den. J Justitiarii Fraværelse, eller Forfald, forretter den ældste Assessor alt det, Justitiarius maatte tilkomme. 4. 5. Da Tings=Vidners Førelse og Vidnernes Afhøring er det, som medtager den meeste Tiid, og foraarsager det største Ophold i Retten; Saa skal, blant de Tilforordnede i Hof= og Stads=Retten, en derudi vel øvet Mand udnævnes, til at besørge og forrette Dommer=Embede, ved Tings=Vidners Forelse, med at tage Vidnerne i Eed, modtage deres Udsigende, paakiende de derved forefaldende Qvæstioner, og overalt at paaagte og ansee, saavel Vidners og Parters, som i sær Procuratorernes Forhold, i Følge Loven og Forordningen af 3. Martii 1741. Dette skal han, tilligemed den dertil udnævnte Skriver, forrette, i et aparte ham anviist Kammer, og ey allene vedblive Forretningen, saa længe Hof= og Stads=Retten holdes, men og continuere dermed om Eftermiddagen, naar Vidnernes Mængde og Vidtløftighed det maatte udfordre. 5. S. Ligeledes skal endnu en anden blant de Tilforordnede udnævnes, til at afhøre Vidner, og forrette Dommers Embede, ved Tings Vidners Førelse, i den Tilfælde, at den første, ved Sygdom eller andet Forfald, derfra blev hindret. Dersom der, paa en og den samme Tid, maatte være stævnet til Vidne i fleere Sager, saa at Vidnerne i den ene Sag maatte opholdes, indtil Vidnerne i den anden Sag vare afhørte, Da skulle begge disse Tilforordnede, hver i sin Sag, og hver i sit aparte Kammer, og med sin aparte Skriver, af høre Vidnerne, og modtage deres Udsigende. ces Skulde det med Tiden observeres, at, foruden disse 2de Foregaaende, endnu en Tredie kunde behøves, som i det tredie Kammer afhørte Vidner, med videre; Da skal en saadan een, efter Hof= og Stads=Rettens derom giørende Forslag, dertil blive udnævnet. 6. 5. Derforuden skal endnu een blant de Tilforordnede, paa samme Maade, udnævnes til at besørge og styre Undersøgningen, og modtage Vidnernes Udsigende i Crimmelle Sager, hvilke, efterat de, i dette Kammer, ere blevne undersøgte, og oplyste, for Hof= og StadsRetten skulle udføres og paakiendes. 7. S. Ligeledes skal een af de Tilforordnede, i Følge Forordningens 10. S., udmeldes til at behandle og paakiende Giæste=Rets Sager, da hans Kiendelser, om nogen dem vil paaanke, kunde, inden den i Loven foreskrevne Tiid, indstevnes til Hof= og Stads=Retten. 8. §. De, i de 4 Foregaaende 55. ommeldte, saavel som den, der beskikkes til Kongens Foged i Kiøbenhavn, skulle bestandig vedblive de dem saaledes anbefalede Forretninger; Men, af de 3de Tilforordnede, som, i Følge Forordningens 15. S., udmeldes til at sidde i SkifteCommissionen, og at forrette Skifterne, skal een, hver andet Aar, afgaae, (med mindre han selv er villig til at vedblive) og en anden, i hans Sted, igien udmeldes, og den af de Tilforordnede, som sidder i Gields=Commissionen, bliver hvert Aar afløst ved en anden, som dertil igien udmeldes. 9. S. De 3de Tilforordnede, som forrette Skifterne og administrere Fallit= og Opbuds Boer, skulle, tilligemed Skifte=Skriveren, jævnligen, og i det mindste fire Gange om Aaret, for Hof= og StadsRetten foredrage Skifternes Situation og Tilstand, og hvorvidt dermed er avanceret; og i Særdeleshed, hvorfore de Skifter og Boer, som befindes længst at have henstaaet, endnu ikke have været at til Ende bringe: Saa skulle de og, saa ofte et Skifte er til Ende bragt, eller en Boe sluttet, til Hof= og Stads=Retten indberette sammes Udfald, og derhos i Særdeleshed melde, om udmyndige Arvinger noget i Arver tilfalden; da Hof= og Stads=Retten strax beskikker Værger for dem. 105. I Hof= og Stads=Retten skal være en Justice=Secreterer, som skal udstæde Stævninger, føre Protocollen i Retten, modtage Jndlægger og andre Documenter, som fremlegges i Retten, paategne samme, og derfore være ansvarlig, indføre Vota og Doms Slutningen i Protocollen, samt give Tings=Vidner, Domme og Acter beskrevne, med videre, som det kan tilkomme en Secretaire eller Skriver i Retten at i Agt tage. Saa skal han og have Hof= og StadsRettens Archiv i Forvaring, og derfor staae til Ansvar. 11. 5. Justice=Secretereren skal have 2de Kongelige og Edsvorne Fuldmægtige, som ere vel ovede i slige Forretninger, og lønnes af Sportel=Cassen; hvilke skulle føre Protocollen og forrette SkriverEmbede i de aparte Kamre, saavel ved Tings=Vidners Førelse, som ved Undersøgningen i Criminelle Sager, men i det øvrige, og naar de ikke dermed ere occuperede, paa Justice=Secretererens Comptoir, forrette, hvad dem af ham bliver anbetroet eller anbefalet; Til samme Comptoir skulle de og, hver Gang Retten ophører, indlevere de af dem førte Protocoller, saasom Udskrifter af samme, der skal forlanges, og Forhører samt Tings=Vidner derfra gives beskreven. 12. S. Foruden Justice=Secretereren, skal der endnu være en anden Secreterer eller Brev=Skriver i Hof= og Stads=Retten, som skal modtage Skiøder, Pante=Obligationer, og andre saadanne Breve, og Adkomster, som indleveres til Retten, for der at læses og protocolleres. Hvilke Breve han skal besørge læste, i de dertil indrettede Bøger eller Protocoller indførte, og i de derved holdende Registere an noterede, samt, efterat de af Vedkommende ere paattegnede, rette Eyere tilbage leverede. For disse Pante=Bøgers og de deraf udgivne Extracters og Attesters Rigtighed skal Skriveren først og fremmest, i Følge Lov og Forordninger, staae til Ansvar, men, efter ham og in subsidium, skal heele Hof= og Stads=Retten derfor være ansvarlig men i Særdeleshed een blant de Tilforordnede, som udmeldes til at have Indseende med Pante=Bøgernes og Registernes Ordentlighed, og Rigtighed. Samme Tilforordned skal og, tilligemed Justitiarius, paategne Brevene, at de ere læste i Retten, og verificere de Attester og Extracter af Pante=Bøgerne, som Skriveren til Vedkommende, efter deres Forlangende, udgiver. 13. 5, Denne Secreterer eller Brev=Skriver i Hof= og StadsRetten skal tillige føre Protocollen, og forrette Skriver-Embede i Skifte=Commissionen eller Skifte=Retten, og give Skifte=Brevene, behørig beskrevne, med videre. 14. 5. Den, som er Skriver i den saa kaldte lille Gields=Commission, skal tillige forrette Skriver-Embede i Giæste=Retten. 15. 5. Da ingen af dem, der betiene Hof= og Stads=Retten, være sig som Dommer, som Skriver, eller som Fuldmægtig, maae, under Embedets Forbrydelse, nyde, eller, paa egne Vegne, modtage nogen Slags Sportler eller Accidentier, med hvad Navn samme og nævnes kunde, og under hvad Paaskud det end maatte være, men enhver af dem skal lade sig nøye med den ham tillagde Løn; Saa skulle alle Slags Sportler indflyde i en almindelig Casse, som skal kaldes Sportel-Cassen. 16. 6. Justice=Secretereren skal modtage og oppebære alle de Sportler der falde, saavel i, som uden for Retten, i Anledning af Processer og Doms=Sager, saasom Forseiglings=Penge, Dom=Penge, Skriver=Lon, det, der betales for Stevninger, Opsettelser, Udskrifter af Protocollen, Tingsvidner, Acter og Domme, med videre : Over alt dette skal han holde rigtig Bog, og derfor aflegge Regnskab, hvormed Justitiarius skal have Indseende, og attestere Regnskabets Rigtighed. 17. 5. Den anden Secreterer eller Brev=Skriveren, som tillige er Skifte=Skriver, skal modtage og oppebære alt, hvad der pleyer at erlegges, og i Følge Lov og Forordninger, bør erlegges, enten til Dommeren eller til Skriveren, for Skiøders, Pante Obligationers og andre saadanne Breves Læsning og Protocollering, eller Udslettelse, saavel som hvad der betales for Attester af Pante=Bogerne, med videre, over hvilket alt han skal holde Bog, og derfor aflegge Regnskab, hvormed Justitiariis, og den dertil, efter den 12. 53. Formælding, udmeldte Assessor, skulle have Indseende; hvilken sidste og skal attestere der. Regnskabets Rigtighed; Ligeledes skal han, som Skifte=Skriver, modtage og oppebære de Recognitioner, Skifte= og Skriver=Salarier, der erlegges til Hof= og Stads=Retten, saavel som det, der betales for Udskrifter af Skifte=Protocollen, for Skifte Decisioner og SkifteBreve, samt Genparter deraf at give beskrevne med videre, hvorfor han skal aflegge Regnskab, dermed de Tilforordnede i Skifte=Retten skulle have Indseende, og i Særdeleshed den Ældste iblant dem, som skal attestere Regnskabets Rigtighed. 18. 5. De 2de Kongelige Fuldmægtige, som føre Protocollen i de aparte Kamre, ved Tings=Vidners Førelse, skulle og til Justic Seere, tereren aflegge Regnskab for de faa Sportler, som i disse Kamre kunde forefalde, da samme Regnskabs Rigtighed skal attesteres af den Afsessor eller Tilforordnet, som derved har forrettet Dommer=Embede. 19. §. Den af de Tilforordnede i Hof= og Stads=Retten, som forretter Kongens Fogets Embede i Kiøbenhavn, skal og holde rigtig Bog over, og aflegge Regnskab for de Sportler, som ved Arresten eller andre hans Embeds Forretninger maatte falde, og tilkomme Sportel=Cassen. over, og aflegge Regnskab for de Sportler, som falde ved Executions 20. 5. Underfogden i Kiøbenhavn skal ligeledes holde rigtig Bog og andre hans Embeds Forretninger, og tilkommer Sportel=Cassen. og Udgift fører Justice=Secretereren, og sammes Rigtighed atteste 21. 5. Det almindelige Regnskab over Sportel=Cassens Jndtægt res af Justitiarius og tvende af de ældste Tilforordnede i Hof= og Stads=Retten. tereren nødes til at holde, for at bestride de dem anbefalede Forret tvende ham tilstaaede Kongelige Fuldmægtige) eller Breve Secre22. S. De Folk, som enten Justice=Secretereren, (foruden de ninger, skulle dem gotgiøres af Sportel=Cassen, naar de, med Justituarii, og vedkommende Assessorers Attester, beviser, at de ey allene holder disse Folk, men at de og ere nødte til at holde dem, saa ikke blive henliggende og forsømte. fremt Forretningerne ellers, i rette Tiid, skulle blive exvederede, og mindste være tilstæde, naar Retten sættes, og votere i alle de Sager, 23. S. Af de Tilforordnede i Hof= og Stads=Retten skulle 5 i det som der paakiendes. Underskrift. forordnedes Navn, under Rettens Segl, og Justice=Secretererens24. v. Stævninger til Hof= og Stads=Retten udstædes i de Til Seigl, og Justitiarii Underskrift. 25. S. Hof= og Stads=Rettens Domme expederes, under Rettens Christian. Lurdorph. A. Schumacher. Dons. Høyer. kiende paa, alvorligen at tilholde Parterne og deres Procuratores, 6. Endelig haver de og, om der forefalder nogen Tvistighed at Slutningen af Placaten og Commissoriis. at de entholde sig fra al ufornøden Vidtløftighed og Ophold, og alle deres Breve og Beviisligheder, som de, til Sagens Oplysning des og Rettens Bestyrkelse, kan have, saa betimelig for dennem i Retten indlegger, at Sagen, inden den foreskrevne Tiid, kan komme til le, have de, naar ey, som tilforn er mældet, nogen saa vigtig og Ende. Men skulle Parterne eller deres Procuratores herimod hand betydelig Aarsag, at de derom til Cancelliet at reserere finde fornøefter de for dem fremlagde Documenter, til Doms at optage, og den, indfalder, ikke destomindre med Sagen at fortfare, samme den, inden den forskrevne Tiid, til forsvarlig Rigtighed og Endskab at befordre, saasom ingenlunde, uden vigtig og gyldig Aarsag, derudi kan ventes dispenseret; Ligesom og de Tilforordnede i Høyeste rierne, imod hvis foreskrevet staaer, forvoldet Ophold, maatte klaRet, om nogen af Parterne, over uforsvarlig dennem af Commissabefunden Brøst, enten vedbørlig at ansee, eller, om de urigtig be ge, skulle være pligtige, derpaa at dømme, og dennem, for saadan skyldes, derfor at frikiende, og al billig Reparation at give. vinger eller Creditorer ansøgende Contra=Commissarier, som og at Skifte=Commissarier, saavel i Henseende til de af vedkommende Ar 7. Paa samme Maade skal og forholdes, naar nogen bevilges de, paa hvilken Tiid og Sted Skiftet berammet vorder, samtlige vedkommende Arvinger og Creditorer for sig lovligen lade indkalde. og da, saavel med Gieldens Afbetaling, som med Skifte og Deeling, sig i alle Maader efter Loven forholde, saa at de Vedkommende, paa alle Sider, hvis Ret er, vederfares. 8. Dersom og imellem Arvingerne indbyrdes, eller imellem ArvinJrring falde kunde, have de dennem derom enten udi Mindelighed, gerne og Creditorerne, saadant Skifte angaaende, nogen Tvist og at forene, eller, for saavidt deraf ey for andre Retter er anhængie gjort og paakiendt, ved endelig Dom og Sentenz efter Loven at adskille; alt inden 6 Maaneders Forløb i det længste, efter den Tiid, som bør ansees for rette Tægte Dag, nemlig, naar det publicerede Proclama, med sin lovlig Forkyndelse, for dennem er indkommen: Skifte=Retten. pligtige, i alle Maader at holde sig den 1. Articul udi den, om ad 9. De som saadant Skifte forrettendes vorder, skulle og være Forordning efterrettelig, hvilket og skal skee af den Øvrighed og Retskilligt Justitien vedkommende, den 31. Martii 1719. udgangne tens Betiente, som det ellers kunde tilkomme, samme Skifte at forvalte, for saavidt bemældte Articul dem angaaer, som og derover intet i deres Rettighed skal afgaae. J øvrigt skal, i Henseende til Skifte=Commissarier, forholdes, ligesom forhen, i den 2, 3, 475, og 6te §. er anordnet. partieuliere Tvistigheder, eller til Skifters Behandling skulle de være 10. Naar Contra Commissarier bevilges, være sig enten udi hvor samme af Hoved=Commissarierne er begyndt, og den, tilligemed pligtige, at tiltræde Commissionen, som skal holdes paa det Sted, dem, efter det ergangne Commissorii Jndhold og Anledning i alle Maader, til forsvarlig Rigtighed og Endskab befordre, rettende sig i øvrigt, efter foregaaende 4de s. Luxdorph. A. Schumacher. Dons. Høyer. Orden.