JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
En Sovesopha med Udtræk er af Mangel paa Plads billigt at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. 969 Rbd. 60 1/2 s. ere strax eller til 11te December førstkommende at erholde som Laan fra Fuglfang og Prierskov Godsers Overformynderi imod anordninsmæssig Sikkerhed. H. J. Andersen. Sundby, den 16de Novbr. 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Torsdagen den 3die December førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Gaardmand Jens Hampes Skovlod paa Skovby Skov ved Auction bortsolgt endeel Bøge Udhugning tjenligt til Brændsel. Lysthavende ville møde ved Skovledet. Nykjøbing, den 21de Novbr. 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Da det ved Registeringsforretningen efter Fæstehuusmand Thomas Pedersens afdøde Kone, Dorthe Gregersdatter i Grønnegade By, Arninge Sogn, paa Baadesgaards Gods, blev anmeldt, at der om Arvingen Karen Jørgensdatters Opholdsted ikke vidstes videre, end at hun for et Par Aar siden skal have tjent paa Raagø her i Stiftet, saa indkaldes bemeldte Karen Jørgensdatter, der er en Farbroderdatter af ovennævnte Afdøde, herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre sin Arveret. Gloslunde pr. Nakskov, den 17de November 1846. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Reisende fra 11te til 18de November. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten: Mad. Krøyer, Propr. Carstensen, Fru Ditten, Mad. Kromann, Pastor Bergenhammer, Stud. Jbsen, Hr. Plambech, Fru Holm, Frøken Schytte, Kmherre de Neergaard med Tjener, Hr. Sørensen, Jfr. Brochdorph, Apotheker Arnzen, Kjøbmand Levison; udenfor Posterne: Avlsforv. Mau, Etatsraad de Neergaard. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten: Pastor Rosendahl, dHrr. Beyer, Samson, Nyholm, Børsting, Rasmussen, Rosen, Lindberg, Benzon og Hansen, Mad. Jensen med Datter, Kammerjunker Jessen, Jfrne G. Birkholm, H. From, Hansen og E. Andersen, Mad. Møller; med Pakkeposten: Jfr. Olsen, udenfor Posterne: Pastor Nielsen med Fam., Pastor Næsted med Frue, Kammer. Nyholm, Byfoged Petræus, Hr. Hau mann, Justitsraad Schumacher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Ved Tallotteriets 1415de Trækning i Wandsbeck udkom: No 81. 3. 77. 5. 19.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Maa trykkes. Møller Haands-Salstersonstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Pakighina af M. F. Kaul C. Padiget af Chr. Jørgensen. Worsdagen den 26de Movember. No 146.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Værnepligtssagen i Roeskilde Stænderforsamling. IV.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Det kongelige Lovudkast fastsætter i 85 68-100, at der for Staden Kjøbenhavn og dens Forstæder skal bestaae et eget Væbningsystem, hvor under alle de skulle indbefattes, som efter deres Fødsel henhøre til Hovedstaden og ikke inden 18 Aars Alderen have faaet fast Hjem andetsteds, saavelsom de, der vel ere fødte udenfor Kjøbenhavn, men i 20 Aars Alderen have havt 3 Aars stadigt Ophold i denne Stad. Om hele dette Afsnit fandt naturligviis stor Meningsulighed Sted i Forsamlingen, som dog i det Væsentlige billigede Udkastets Bestemmelser, og med 51 Stemmer mod 12 forkastede Procurator Christensens Amendement, at dette Afsnit bortfalder, eller at Kjøbenhavns Væbning ordnes aldeles i Lighed med de øvrige Kjøbstad- og Landcommuners Væbning. Ligeledes forkastedes (53 mod 10) en Jndstilling af Comiteens Majoritet, at Kjøbenhavns Jndbyggere, lige med de øvrige Undersaatter, trække til Linien, men fritages for Tjeneste ved Krigsreserven og Forstærkningen, i hvis Sted de indtræde i Stadens Borgervæbning, der maatte vedblive omtrent paa samme Fod som hidtil; – Abrahamsons subsidiaire Amendement, at det paa samme Maade tillades enhver By i Riget, der har tilstrækkelig Folkemængde til, efter Grundlag af 16 Aars Tjeneste, at stille en Bataillon af i det Mindste 640 Mand, frit Valg: enten at stille under Commando af en Officerer, der har tjent i Linien, en Bataillon og derfor at være befriet for Linie, Krigsreserve og Forstærkning, eller at deele Skjæbne med alle andre Danske; – Stenfeldts Amendement, at Væbningen i de befæstede eller ved Hovedfæstninger beliggende Byer ordnes paa samme Maade, som i Kjøbenhavn, og Kircks, at dette dog maatte blive Tilfældet med Helsingør. Derimod antoges med 43 Stemmer mod 20 Abrahamsons subsidiaire Jndstilling, at enhver tjenstdygtig Kjøbenhavner uden Undtagelse bør tjene i Kjøbenhavns Linie, saaledes at den Uformuende uniformeres paa Communens Bekostning; – og med 32 mod 31 et Amendement af Larsen og Lautrup, at Forsamlingen henstiller, at det, efterat Erklæringer derom fra Vedkommende ere indhentede, maatte tages under nærmere Overveielse, om det ikke maatte være rigtigst at lade Kongens Livcorps (Studentercorpset) blive bestaaende, og, med en saadan forandret Organisation, som findes nødvendig og hensigtsmæssig, danne en Afdeling af den kjøbenhavnske Væbning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
For det Tilfælde, at et af academiske Borgere dannet Corps ikke skal vedblive, blev, som tidligere bemærket, med 55. mod 8 vedtaget, at disse skulle henregnes til den kjøbenhavnske Udskrivningsmasse, om de end efter de almindelige foreskrevne Betingelser ikke vilde henhøre til denne. Angaaende de enkelte Bestemmelser kunne vi her fatte os kortere, da de ikke kunne have nogen særegen Jnteresse for Provindsernes Beboere. Kjøbenhavns Jndvaanere skulle paa egen Bekostning og uden Lodtrækning tjene i denne Væbning, som skal bestaae af: a) Stadens Væbningslinie, b) dens Reserve, og c) Stadens Brandcorps. Tjenesten i Væbningslinien varer i 8 Aar og skal bestaae i: a) at gjennemgaae en Exerceerskole af omtrent 8 Uger, b) efter endt Skole til Øvelse at forrette 3 Dages Vagttjeneste i Kjøbenhavn, c) at deeltage i de aarlige Øvelser, nemlig Skarpskydning indtil 45 Gange og Exerceerøvelse og Manoeuvre med de øvrige Tropper indtil 14 Dage, naar overordentlige Tilfælde ei maatte kræve en Forøgelse, d) i overordentlige Tilfælde, at deeltage i Vagt og anden Tjeneste. – Ved Kjøbenhavns Væbnings-Reserve ansættes det Mandskab, som dertil overgaaer fra Stadens Linie, saavelsom de, der uden at besidde den Grad af Tjenstdygtighed, som udfordres til at indtræde i Linien, dog eragtes at have den fornødne Dygtighed til den mindre byrdefulde Tjeneste, som fordres af dem. Tjenestetiden ved denne Reserves 1ste Afdeling er for dem, der have udtjent ved Linien, 8 Aar, for Andre 16 Aar. J Reservens 2den Afdeling bliver Mandskabet staaende til det 50de Aar, men skal kun bruges, naar Staden maatte være udsat for nogen truende Fare. - Kjøbenhavns Brandcorps skal under sin nuværende Organisation bestaae som en særlig Afdeling under Stadens Væbning udenfor Linien, og Reserven, og det dertil ansatte Mandskab forblive i Tjenesten indtil det 50de Aar. – Med 53 mod 10 besluttede Forsamlingen at andrage paa, at der i Lovgivningen angaaende Kjøbenhavns Brandcorps maa blive foretaget saadanne Forandringer, som Jndførelsen af almindelig Værnepligt synes at gjøre nødvendige, saa at navnlig ikke Adgangen til Ansættelse ved bemeldte Corps gjøres saa let eller gives saa stor Udvidelse, at derved aabnes Udvei til at gjøre sig fri for den almindelige Forpligt til militair Tjeneste, samt at den lette Frikjøbelse for Tjeneste i Brand-Corpset, som har Sted, ophæves, eller dog indskrænkes saa meget, at der ikke skal ligge en særdeles Opfordring til at søge Ansættelse ved dette Corps. Forøvrigt vare de af Forsamlingen foreslaaede Forandringer ved dette Afsnit ikke af Betydenhed, og gik meest ud paa at tilveiebringe en noget større Lighed mellem det Byrdefulde ved Værnepligtens Udførelse. for Kjøbenhavnerne og for Landets øvrige Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Slutningen af Udkastet fra § 101 til 110 handler om Værnepligten i Henseende til Søkrigstjenesten, og forandrer ikke væsentligt de hidtil derom gjældende Bestemmelser. Til Sorullen skulde saaledes alle de henhøre, som ere fødte i de nuværende Solimit-Districter, – de, der ere ansatte i Søetatens faste Tjeneste saavelsom deres Sønner, – samt de, der have beskjæftiget sig saameget med Søfart, at de ved Sessionen kunne erklæres at være heel- eller halvbefarne. Om det Uhensigtsmæssige i den Grundsætning, hvorpaa dette hele Afsnit hviler, var Forsamlingen saagodtsom aldeles enig og besluttede med 62, St. mod 1 at indstille: at den nu bestaaende Jndretning med Sølimit=Districter ophæves; og med samme Enstemmighed: at som Følge deraf 88 101-109 udgaae, og i deres Sted sættes følgende: 1) J Sørullen indføres alle de, der paa den første Session, hvor de som Værnepligtige bør fremstille sig for at undersøges og endelig behandles til Udskrivning, befindes at have beskjæftiget sig med Sofart og Fiskeri i saa lang Tid, at de i det mindste kunne ansees som Søvante. 2) Fremdeles bliver at indføre i Sørullen Alle, der for Tiden ere, eller i Fremtiden blive ansatte i Søetatens faste Tjeneste, saavelsom deres Sønner fra den Tid, de ere confirmerede. 3) Dersom disse Personer, der saaledes alt fra Confirmations=Tiden ere indførte i Sørullen, ikke til deres 22de Aar have beskjæftiget sig saameget med Søfart og Fiskeri, at de af Sessionen kunne ansees som Sovante, blive de at overføre i Landrillen og behandle til Udskrivning lige med Landværnepligtige. 4) Endelig skal enhver Landværnepligtig, der henhører til Forstærkningen eller til den i § 53 omhandlede Classe af mindre Tjenstdygtige, og som beskjæftiger sig med Sofart og Fiskeri, være berettiget til at begjere sig overført i Sorullen, saasnart han kan erhverve sig Characteer af Sovant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Efterat det hele Udkast saaledes i sine enkelte Bestemmelser var drøftet, forkastede Forsamlingen med 49 mod 14 Agent Bruuns Amendement: at naar Loven om almindelig Værnepligt udkommer, denne da ikke kommer til Anvendelse forinden der er skeet en saadan Ordning af Rigets Forsvarsvæsen, at enhver dertil dygtig Borger eller Jndvaaner i Staten indøves i Vaabens Brug, enten ved en Udvidelse af den nuværende Armee-Organisation eller en saadan Omdannelse af samme, at den udvidede Værnepligt i Virkeligheden kan komme til at fyldestgjøre sit Øiemed: Landets Forsvar. - Ligeledes forkastedes med 57 mod 6 A. Hansens Amendement: at Lovudkastet ikke maa emanere som Lov, men at Regjeringen, maatte forelægge den næste Stænderforsamling et nyt Lovudkast til en Anordning om almindelig Værnepligt i Forbindelse med en organiseret Almeenvæbning, bygget paa følgende Hoved-Principer: a) at Værnepligten kommer til at paahvile alle Undersaatter lige (de ved physisk Svaghed absolut Utjenstdygtige alene undtagne), og at navnlig ingen Fritagelse ved Lodtrækning tilstedes; b) at en aldeles fri Stilling indrømmes i Henseende til den Deel af Værnepligten, som gaaer ud paa Tjeneste i Linien, derunder indbefattet Garnisonstjenesteen; c) at den under h nævnte Tjeneste lønnes saaledes, at de Tjenende, erholde fuldt Vederlag derfor, efter passende Forhold til al anden Arbeidsløn i Landet. – Da det endelig efter Capitain Herforths Forlangende med Kugler blev sat under Afstemning, om Lovudkastet skulde tilraades, blev Udfaldet af Kugleafstemningen, at Forsamlingen med 54 Stemmer mod 12 erklærede sig for at Lovudkastet skulde udkomme som Lov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Jndenlandske Efterretninger. Hs Maj. Kongen har ved Rescript af 18de d. M. allernaadigst bevilget Contreadmiral Schönheyders Ansøgning om at maatte fratræde sin Charge som Deputeret i Admiralitets- og Commissariats=Collegiet, samt derhos bevidnet Contreadmiralen sin allernaadigste Tilfredshed med den Jver, hvormed han har opfyldt sin Tieneste. - Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Contreadmiral Schifter til i Contreadmiral Schønheyders Sted at indtræde som anden Militair-Deputeret i Collegiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
J Slesvigs Stændersal har der, ifølge Borsenhalle, som tidligere berettet, været Tvist mellem Commissarius og Forsamlingen om Forstaaelsen af § 50 Fdag. 15de Mai 1834, idet den Første har paastaaet, at alle de kongelige Sager skulde gaae forud for de private. Det er af denne Discussion, som den refereres, temmelig klart, at det, der har bevæget Hr. v. Scheel til at fremsætte denne Paastand, har været den af Præsidenten og Forsamlingen indslaaede Taktik, kun at forhandle private Sager med Tilsidesættelse af de kongelige Udkast. Men herved er Jntet at gjøre, naar Comiteerne ere enige, og har man taalt saa meget i Slesvig, saa kan man taale det med. Heller ikke synes Discussionen at have ført til noget Resultat; imidlertid har Forsamlingen dog for et Syns Skyld endelig taget et kongeligt Udkast under Forhandling, nemlig om Godtgjørelse ved Jern(Fædrel.) baneanlæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Fra den danske Jordomseilings-Expedition med Corvetten Galathea, er der over Altona indtruffet den anden store Sending af naturvidenskabelige og ethographiske Gjenstande. Den er i Foraaret afgaaet fra Batavia og bestaaer af 3040 Kasser og Collier. Den næste Sending kan i Løbet af Vinteren forventes fra Manilla.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Løverdagsnumeret af Fædrelandet tilligemed et særskilt udgivet Tillægsblad ere begge blevne beslaglagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Af tidligere Meddelelser i Bladene vil det erindres, at Bestyrelsen for Kjøbenhavns Sommer-Tivoli, der indtil 15de Juni forrige Aar, overeensstemmende med § 173 i Planen af 1ste Januar 1799, havde betalt 10 pCt. af dets Bruttoindtægt til Fattigvæsenet, fra sidstnævnte Dag vægrede sig ved at betale meere end 5 pCt., hvortil Hr. Carstensen, der havde erhvervet Borgerskab i Kjøbenhavn, i Henhold til en Resolution af 15de Aug. 1806, alene ansaae Tivoli forpligtet, og at dette foranledigede Directionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen, der af Tivolis Totalindtægt fra 15de Juni til 14de Julii 1845, nemlig 14,421 Rbd., ikkun havde erholdt 721 Rbd. 6 s. i Stedet for 1442 Rbd. 12 s., til at anlægge en Sag mod Tivolis Bestyrelse til Erlæggelse af det resterende Beløb. Denne Sag er nu paadømt af Hof= og Stadsretten, der har taget Fattigvæsenets Paastand tilfølge og ophævet Processens Omkostninger. J en af vore Provindsbyer hændte der sig for ikke lang Tid siden et ganske pudsigt Smuglerie. Efterat have været paa Jagt om Dagen, samledes et Selskab om Aftenen hos en Mand et Par Mile fra Byen, hvis Toldinspecteur ogsaa var i Selskabet. En af de Tilstedeværende yttrede, at han nok skulde faae et Dyr smuglet ind den Aften uden at blive nappet, hvilket Toldinspecteuren benegtede paa det Bestemteste og indgik et Væddemaal om at give 12 Flasker Champagne, hvis det lykkedes hiin. Han sendte strax hemmeligt Bud til Byen og befalede det strængeste Eftersyn af enhver Vogn og Person, der kom ind af Porten. Jmidlertid havde hiin Herre givet sig et Ærinde ned i Gaarden, hvor han fik stukket Dyret, ind bag i Toldinspecteurens Wienervogn. Da Selskabet. skulde bryde op, spurgte Jnspecteuren, om Jngen vilde kjøre med ham, han havde god Plads i sin Vogn, og blandt dem, der modtoge Tilbudet, var ogsaa til Jnspecteurens Glæde den Herre, med hvem han havde indgaaet Væddemaalet. Ved Porten vare alle Vogne paa det Forfærdeligste blevne gjennemrodede; men da Jnspecteurens viste sig, bukkede man, og han kjørte rask forbi. Da han kom til hiin Herres Huus, bad denne, at Jnspecteuren vilde være saa god at holde et Øieblik. "Jeg skal blot have mit Dyr ned af Vognen, og til Jnspecteurens Ærgrelse blev Dyret draget frem af sit Skjul, og nogle Dage efter, da Jnspecteuren havde sendt sine 12 Flasker, Champagne, blev han inviteret paa et Dyr og sin egen Champagne, ved hvilket Gilde naturligviis udbragtes Skaaler for det strenge og fiffige Toldvæsen. (Hjørr. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 21de November. En slesvig-holsteensk Correspondent i "Augsb. allgem. Zeitung, meddeler fra Kjøbenhavn, at Danmark skal have modtaget Forsikkringer om virksom Understøttelse, hvis fornødent gjøres. Vel have vi ikke megen Credit for de slesvig-holsteenske Correspondenter; de gjøre sig ingen Samvittighed af at lyve, naar de troe derved at kunne sværte den danske Nation eller den danske Regjering; men vi indsee ikke, hvad de i deres Jnteresse vilde kunne opnaae ved denne Logn. Der er i det Hele Meget, som taler for, at der i de diplomatiske Regioner maa være foregaaet Noget, som fuldkomment har beroliget Regjeringen; hvis ikke, saa er dens Adfærd en uforklarlig Gaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Efter alle Forsikkringer hersker her i de høieste Kredse en Munterhed, som man ikke længe har kjendt; der synes ikke at være nogen Sky, der formørker Glædens Horizont, og seer man hen til den kgl. Commissarius i den slesvigske Stænderforsamling, saa synes ogsaa han at behandle Forsamlingen med en vis Munterhed; han indlader sig sjeldent paa alvorligere Discussioner, men lader sig nøie med at gjøre et Par ironiske bemærkninger, som Forsamlingens Fanatikere da pleie at gjengjælde med Grovheder, ja vel med personlige Jnjurier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Efter Forlydende skal Communalbestyrelsen være gaaet ind paa et Gagetillæg for Lærerne ved de offentlige Skoler efter den Scala, som vi have meddeelt. Ogsaa blandt Collegialembedsmændene skal der være Begjæringer i Røre om Gagetillæg og mansiger, at der allerede skal være indkommen saadanne fra Generaltoldkammerets og Generalpostdirectionens Embedsmænd. Nægtes kan det ikke, at Priserne paa alle Livets Fornødenheder i de sidste to Aar stadigt ere stegne, og der er ingen Sandsynlighed for, at de atter ville falde; thi Stigningen maa dog vel fornemmelig være foranlediget ved, at Europas Befolkning stiger Aar for Aar i en forbausende Grad; at der kan være flere Momenter, som kunne medvirke, ville vi ingenlunde benægte, men det maa dog sikkert være Hovedmomentet. Vi ville oplyse dette ved et Exempel af Kjøbenhavn. J forrige Aarfem for Folketællingen var denne Byes Folkemængde forøget med omtrent 1,200 Mennesker aarlig, om man nu end vil antage, at Forøgelsen ikke har været stærkere i det paafølgende Aarfem, saa vil dog Kjøbenhavn behøve en aarlig Forøgelse af i det Mindste 200 Boliger, men uagtet der bygges stærkt, er der dog sikkert ikke i de sidste fem Aar kommen 1000 ny Boliger til. Leien er derfor ogsaa stadigt stegen, og vi ansee det slet ikke for sandsynligt, at den vil falde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Generalauditeur Aagesen er død i sit 65de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Professor Scheel, der allerede en Tidlang har været constitueret til at udføre Generalauditoriats=Forretningerne, vil rimeligviis blive hans Eftermand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Nykjøbing, den 26de November. Kongelig dansk Kammer=Musicus Lemming er i disse Dage afgaaet ved Døden i Vaalse By paa Falster, 64 Aar gammel. Saaledes skulde han, hvis Liv var en uafbrudt Reise, dog ende Reisen paa sin Føde-Øe; hans Been hvile ved hans Søstres. Her paa Falster har han i en sindssvag Tilstand opholdt sig omtrent et Aar med sin eneste Datter, der opoffrede og fornægtede sig mange af Livets Goder for at pleie og vederqvæge ham. – Gud, der i de sidste Aar tog Kraften fra hans Arm, Lyset fra hans Aands Øie, Melodien af hans Bryst, gav ham, idet han tog, – gav ham under alle Aandens Forvildelser, under alle Legemets Smerter, under alle tunge jordiske Tilskikkelser den skjønne Gave, en Datters kjærlige Hjerte. Hr. Organist Braase gav i Søndags den første af de Concerter, han havde tiltænkt os i Vinter. Af Concertens udmærkede Jndhold, der forud var anmeldt her i Bladet, veed man alt, at denne Aften har været riig paa Nydelse for de Tilstedeværende; thi Betingelsen herfor, en god Udførelse, er man saa anerkjendt sikkret i Concert giverens Talent, Smag, overordentlige Flid og sjeldne Begeistring for sin Kunst, at man ikke spørger herom mere. Og han var ogsaa denne Aften sig selv fuldkommen liig: han besjælede, som altid, sit Jnstrument, og dets Sprog aabnede sig, som altid, en let og sikker Adgang til Følelsernes ofte saa fast tillukkede dunkle Kammer, for at vække Liv og Klarhed derinde. Kunstneren havde en smagfuld og særdeles heldig Understøttelse paa Fortepiano af sin Kone og ved Sang og Jnstrumentalmusik af Musikvenner og Dilettanter herfra Byen. Men den Understøttelse, der skulde give ham Lyst og Mod til at gjentage den Opofrelse af hans stærkt optagne Tid, de Udgifter, den Anstrængelse, som det altid medfører at forberede en Aftens Nydelse som denne, savnede han desværre: Pladserne i Salen stode for en stor Deel tomme, og Concerten medførte for ham et ikke ubetydeligt pecuniairt Tab. Maa vi end saaledes høiligen beklage, at Publicum ved en saadan Leilighed unddrager en Mand, hvis Virksomhed i vor Byer saa megen Paaskjønnelse værd, den Opmærksomhed, der er Kunstnerens bedste og kjæreste Løn, ville vi dog haabe, at denne tilsyneladende Kulde ikke maa have nogen hæmmende Jndflydelse paa den levende Jnteresse, hvormed Hr. Braase, uagtet hans i høi Grad svagelige Helbred og hyppige legemlige Lidelser, hidtil har virket for Musikens Fremgang hos os, saa meget mere, som vi troe, at han kan og bør betragte den stigende Jver, hvormed Familierne søge ham som Musiklærer, ikke blot som en Paaskjønnelse af hans Lærerdygtighed, men som en Erkjendelse af Musikens høie Værd og Vigtighed for Menneskets sjælelige Udvikling, en Erkjendelse, som han ubestridt tor glæde sig ved at have bidraget saare væsentligt til at vække, ligesom han har den Glæde daglig at see den næret og styrket ved sin Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de November. - Hvede, 8 Rbd. 80 s. a 9 Rbd. 80 s.; Rug, 6 Rbd. 80 s. - 8 Rbd. 16 s.; Byg, 2-radet, 5 Rbd. 48 s. a 5 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 5 Rbd. - s. a 5 Rbd. 32 s.; Havre, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 16 s.; Ærter, 6 Rbd. - s. a 7 Rbd. 32 s.; Flesk grønsaltet, Lpd., 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. 16 s.; Æg, Snesen, 34 s. a 38 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 28 s. a 32 s.; dito, Fjerdingen, 15 Rbd. - s. a 16 Rbd. - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Kjøbenhavns Børscours den 24de Novbr. - Hamborger Banco a vista 196 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 192 a 193 Rbd.; Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/2 a - Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 102 1/2 a 103. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 85 a 85 1/2 Pd. St. a 14 Bmk.; Nationalbank=Actier 172 Rbd.; Sælgere. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 71 1/2 a 72 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Avertissements. At jeg Onsdagen den 18de dennes maatte friste den haarde Skjæbne ved Döden at miste min saa inderlig elskede Kone i hendes 42de Aar, efter at have levet i et lykkeligt Ægteskab i 26 Aar sammen, dette jeg herved vilde tilkjendegive vore fraværende Slægt og Venner. Som hendes Vandel her paa Jorden var stille og gudhengiven, saaledes var ogsaa hendes Bortgang herfra, mild og i Fred med Alle. Savnes vil hun at Mange, men meest af hendes efterlevende Mand og 2de vogne Börn, som lendte hendes Værd og vide hvad ve tabte. Tillige vil jeg herved paa det forbindtligste aflægge min Tak for den Ære, saavel Höie som Lave beviste hende ved uindbudne at ledsage hende til sit Hvilested. Aalholm, den 25de Novbr. 1846. C. Wied.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Schema til Pyrenes Naturhistorie, ved L. R. Turen, første Levering, indeholdende Tabellerne Nr. 1 og 2. Hvirveld, første og anden Classe (Pattedyr og Fugle), har forladt Pressen og sælges - 1/2 Ark tæt Tryk paa stort og smukt Papiir - i Bogladerne i Hovedstaden og Provindserne samt paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 6 Rbs. F. S. alle Slags, Almanakker for 1841, bekommes bestandig i Stubbekjøbing hos Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd. hos Hr. C. Barlon i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. - H. Dorph i Saxkjø – S. M. Röepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck i Mariebo. Stege. J. H. Heidenheim, i J. E. Hald i Præsto. H. P. Ditzel i Vor Nysted. dingborg. H. B. Pohler i Rødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-26
Skuespil i Mykjøbing. Fjerde Abonnemensforestilling.