Københavns Adresseavis, 1772-07-30
Theoretiske Materier. 1. Efter Kongelig Bevilling til Finants=Kollegium udsættes paa sammes Anmodning følgende Selskabet overdragne 2de Premier. For de to beste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jord lods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For en beste Afhandling 100 Rdlr. For den nest beste 500 Rdlr. Afhandlingerne maae være passende paa Dannemarks Jordets hystalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maae komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele OmgangsMaade med Jorden fra først til sidst nøyagtigst anføres, samt geleydes ved Beregninger over Udgift og Jndtægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden 1 Dec. dette Aar. 2. Hvilke ere de naturlige Produkter, baade af Plante og Dyr Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beflitte sig paa hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte, der at dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, et hvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provindser. For den beste Afhandling om enhver af disse Muterier, for hver sin Sirkel, giver Selskabet dets mindre Guld Medalje eller 500 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1 December J Besvaringen maatte man ey allene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen, eller noksom, ere blevne dyrkede og iagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vidtløftigt et Spørsmaal, især i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og naturlige Beskaffenhed, ey at tale om mere, ere meget ulige og forskiellige. Det modtager derfor med Fornøyelse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provintser ja mindre Strekninger af Land, og belønner dem med Sølv=Medaljer i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større. 3. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift her i Riget, saavel som i Norge, har paa mange Steder sin Grund i Land Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord=Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsætter Selskabet følgende Premier: For de beste, ordentligste, tydeligste, og efter LøndAlmuens Begreb beqvemmest indrettede AgerdyrkningsKatekismuser baade for Dannemark og Norge. Saadanne Kat kismuser maatte forfattes i Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes skrevne, at man med Vished kan haabe, at deres Jndhold blev underrettende for Bondestanden i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. I Henseende til Eng maatte saavel naturlige, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrk nings Maade, de beste Planter man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Host= og Hørbiering kan være vedkommende. De væsentlige Pofter, som om Ageren, skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings Maade, det vigtigste om Giødnings Tilveyebringelse og om Giødskningen selv, og Plavning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renseelse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Tørveskier maatte og meddeles fornøden Anviisning; men den Materie om Qvæg Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme.