JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Rom, den 30te Decbr. Efterat det hellige Aar den 19de dennes, under Kanonernes Torden og Ringning med alle Klokker, festligen var forkyndt gjennem de herværende Gader og fra Vatican=Galleriet, paafulgte den 24de om Eftermiddagen med lignende Festlighed Aabningen af den hellige Port i Peterskirken, begge Mariekirkerne og Johanneskirken. J Spidsen for den samtlige høie Geistlighed forføiede Paven sig, siddende paa en Throne med brændende Vorfakkel i Haanden, først til Peterskirkens Port. Toget aabnede St. Michael Hospitiums opdragne Ungdom, derpaa fulgte Pleie børnene i Mariecollegiummet, de regulaire og verdslige Geistlige, Bussol- og Skjolddragere, Pater General Procuratorerne, Kæmmerererne, og det samtlige Prælatur af det geheime pavelige Kammer. Derpaa fremskreed Cabinettets Sangere, Kammerets Notarier og Secretairer, Pallads-Capitainen tilligemed Auditorer di rota. Bag disse har en geheime Capellan den pave Krone, en Decan Røgelsekarret og de pavelige Tienere 7 Lysestager; derpaa fulgte Abbederne, Biskopperne og Cardinalerne med hvid Hovedbedækning, og bag dem Paven, omgiven af Schweitzergarden. Protonotarierne, Ordensgeneralerne og den adelige Garde sluttede Toget. Da man var kommen til den hellige Port, hvor Bod paterne stode med brændende Vorfakler, modtog Paven af Cardinal Castiglionis Haand en Sølvhammer og slog 3de gjentagne Gange paa Muren. Ved det første Slag raabte Paven: "aabner mig Retfærdighedens Porte Sangerne svarede: "jeg vil gaae ind og skrifte for Herren." Ved det andet stærkere Slag raabte han: "lad mig gaae ind i dit Huus, o Herre!" Hine svarede: "med Ærefrygt vil jeg bede i dit Tempel!" Ved det sidste og stærkeste Slag sagde han det Vers: "gaae op Porte, thi Gud er med os." Sangerne svarede med de Ord: "Retfærdighed udøves imod Jsrael." Paven vendte derpaa tilbage paa sin Throne og efter et givet Tegn gik Porten op, hvilke strax derpaa bleve afvaskede med Svampe og Vievand. J Kirkens Jndre istemte Paven Te Deum og i Øieblikket begyndte alle Klokker at ringe, Schweitzergarden gav en Musketsalve og Kanonerne tordnede fra Engelsborg. Peders- og Pouls Ridderne bleve overdragne Portens Bevogtning. Den Folkemasse, der stimlede ind i Kirken, var uhyre stor Dronningen af Sardinien, tilligemed begge hendes Døttre, Hertugen af Lucca og andre høie Personer, befandtes ved den hellige Port i smukt pyntede Tribuner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Adskilligt. Af de frygtelige Ødelæggelser ved den sidste Oversvømmelse i Petersborg er næsten intet Spor mere at see. Boder og Magaziner ere nu igjen aabnede og forsynede med Alt; Broerne istandsatte; Gaderne rene kort: Alting er igjen i sin forrige Tilstand og Forretningerne drives atter med sædvanlig Virksomhed. Levnetsmidlerne have deres fordums Priis og for de Fattige skaffes omhyggelig Pleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
For at bevare Magnetnaalen imod Jerns Jndvirkning, har man i Kronstadt begyndt paa at forsyne Compasset med en Blikplade. Da det har viist sig, at denne Opfindelse svarer til Hensigten, har den russiske Regjering befalet, at slige Compasser herefter skal bruges paa Flaaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Jndenlandsk. Mariboe. Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag den 28de dennes, bebudedes heri Byen om Morgenen ved 9 Kanonskud. Derefter blev om Aftenen afholdt Bal, saavel paa Raadstuen som hos Hr. Maler Møller. Vegge Steder var anbragt meget smagfulde Transparenter. Ledsaget af de varmeste Ønsker for Hs. Majestæts Fremtids Vel, blev Allerhøistsammes Skaal udtømt under Kanonernes Torden, efter at en i Hensyn til Dagens Høitid saare skjøn Sang var afsjungen. Festlighederne vedvarede til anden Dags lyse Morgen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Hos Collecteur Jensen i Saxkjøbing er igjen vunden en Terne paa No. 9, 44 og 78 i Altona 1104de Trækning, den 25de Jan., til Beløb, 258 Rbd. 2 Mk. Ved Høiesterets Dom ere Fruentimmerne Juliane Hoffmann og Ellen Kirstine Kørner tilkjendte en Straf af 8 Maaneders Forbedringshuusarbeide, forat have gjort dem skyldige i Lediggang og Løsagtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
J Sagen af Kammerjunker Frederik Wallmoden, contra Major Wodskou og flere af Statsraad Neergaards Boes Creditorer, samt Etatsraad Neergaard, angaaende om og hvorvidt en mellem Citanten og Etatsraad Neergaard den 22de Mai 1819 om Fuglsang og Prierskovs Hovedgaard og Gods heri Lolland indgaaet Kjøbecontract, formedelst dens Misligholdelse, kunde ansees ophævet, er inden Høiesteret kjendt for Ret: Statsraad Neergaards Boe bør, imod at erholde lovligt Skjøde paa Fuglsang og Prierskov Hovedgaarde og Gods med Tilhørende, betale til Kammerjunker Wallmodens Stervboe og Arvinger: 12,897 Rbd. 65 Skill. Sølv, samt holde dem fri for en til den almindelige Enkekasse for 70,000 Rbd. Sølv udstædt Obligation. Ved samme Ret er Capitain Lund kjendt berettiget til, at nyde Udlæg i Statsraad Neergaards Opbudsboe for 14,231 Rbd. 2 Mk. S. og T., med Renter 4 Proc. deraf fra 11te Decbr. 1821 indtil Boet optages til Slutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de Januar. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Spec. 222. Specier solgtes til 13 Mk. 5 s. Disconto 5 Proc. 4 Proc. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 92. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 101 1/4 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller 112 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan, af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2 a 99 3/4. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2 a 163. - Svenske Sedler 52 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Bekjendtgjørelser. i hele og halve Klasselotteriesedie, Lodder kan faaes til den 13de Februar hos Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
De af Omegnens Beboere, som ikke endnu have erlagt deres til 1ste December f. A. forfaldne Betaling for Stiftsavisen, ville behagelig snarest muligt tilstille mig samme, under Couvert: "til Addressecontoiret i Mariboe. C. L. sal. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Auctioner. Efter passeret Forlig og Jndførsel, samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Selveier Hans Hendriksen Schultz tilhørende og paa Vindebye Hede i Lollands Nørreherred beliggende Eiendomsted, med tilliggende 1 Tde. Hartkorn, samt et Stykke fri Jord paa omtrent 2 a 3 Tdr. Land, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 26de Februar, 12te og 26de Marts dette Aar, hver Gang Formiddag Kl. 10 slet; de tvende første paa Herredernes Tingsted i Nakskov og den sidste i Stedet selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Ved tredie Auction bortsælges tillige endeel, ligeledes Reqvirenten udlagt Jndboe. – Auctions-Conditionerne, som ved Auctionerne nærmere ville blive bekjendtgjorte, kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir heri Byen. – Denne Bekjendtgjørelse tjener, ifølge Placaten af 22de April 1817, tillige Panthaverne til Efterretning. Nakskov, den 22de Januar 1825. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Creditorerne og Arvingerne i Stervboerne efter: 1) Aftægtsmand Hans Hansen Hugge af Brarup, og 2) Anne Hansdatter, Morten Troelsens Enke af Vaalse, indkaldes herved, med anordnet Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre, de første deres Fordinger og de sidste deres Arveret i disse Boer, for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 20de Jan. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Madame Hoff heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at amelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter. Nyested Byefoged Contoir, den 24de Januar 1825. Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Efterlysning. Efter Jndberetning har Søelimiteen af Mariboe Amts 69de Lægd No. 7, Mikkel Hansen uhrne, først i November Maaned forrige Aar, om Natten Klokken 2, forladt sit Hjem, som Huusmand i Nøbbet, uden at det er bleven oplyst ved det i den Anledning afholdte Forhør hvorhen han er gaaet. Ved Undvigelsen var han iklædt, grøn Vadmels Trøie, hvide Lærreds Beenklæder, Skoe, og formodentlig Hat, dog havde han tillige med sig Kasket. Han er omtrent 43 Aar gammel, liden af Væxt, middelmaadig af Skuldre, har blaae Øine, blondt Haar, rødt Skjæg, fladbuttet Næse, noget udstaaende Mund med tykagtige Læber, var rødladen i Ansigtet og noget smal og indfalden i Kinderne. Han er dansk af Fødsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Jfølge Stiftamtets Ordre bliver han herved efterlyst og alle vedkommende Embedsmænd anmodes derfor tjenstligst at anholde denne Person, hvor han maatte træffes, samt derom at meddele mig Efterretning, da derefter det Fornødne herfra skal vorde foranstaltet. Christianssæde pr. Mariboe, den 31te Januar 1285. J. M. Lytzen, Forvalter og Lægdsbestyrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Tjeneste ledig. For en duelig og skikkelig Overbrygger, som før har forestaaet et Brænderie, er en Tjeneste ledig til 1ste Mai d. A. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Tjeneste søgende. En ung Person, som har lært Handelen, og kan forevise Attester for Troeskab og Duelighed, ønsker sig Condition hos en af Dhrr. Kjøbmænd heri Stiftet. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Bortkommen. Undertegnede har tabt en Lodseddel til det 75de Lotteries 1ste Classe, med paategnet Løbe No. 24911, Ambe No. 112 – 159 og Devise: Et godt Haab." Dersom denne Seddel er funden, bedes den afleveret. Rødbye, den 1ste Febr. 1825. Møller, Kjøbmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Tilkjøbs. Addressecontoiret anviser hvor en Samling af Schous Udtog af Forordninger fra 1670 til 1812 incl., og Nørregaards juridiske Forelæsninger, 7 Bind, er at faae tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Hos Undertegnede kan nu bekommes uheglet Hør til 4 Rbd. Lispundet, heglet Hør, til 3 Mk. Pundet, fine Blaar af No. 1 1 Mk. 2 Skill., grovere Dito 12 Skill.; alt Sedler og Tegn. Knuhtenborg, den 28de Januar 1825. Schouboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Vi Undertegnede bekjendtgjøre, at vi finde os opmuntrede til, fremdeles at fortsætte den af os i forrige Sommer etablerede Handel med præparerede Farvevare for Tøi eller Garn, hvilke sælges i rigtige Forhold i større og mindre Pakker til de brugeligste Couleurer, for uldne og linnede Vare. Med hver Pakke følger en trykt Forskrivt, affattet saa forstaaelig, at endog den simpleste Almuesmand kan farve efter samme. Varene sælges til en saadan Priis, at Kjøberne, foruden at undgaae at vente den længere Tid efter at faae deres Tøi eller Garn farvet tillige vil finde en høist betydelig Besparelse. Farvede Tøiprøver, som bevise Ubedragelig heden, forevises af: Hr. Kjøbmand M. D. Brabrand i Mariboe,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Hr. Kjøbmand N. Stybe i Saxkjøbing, Hr. Kjøbmand S. M. Røepstorff i Nakskov, Hr. Capitain From i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Hvilke Herrer godhedsfuld have paataget si at falholde disse Farvevare til bestemte paa Pakkerne skrevne Priser, ligesom de ogsaa erholdes hos os selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Det anmærkes, at affalmede Tøier, som have mere end een Farve, in specie trykkede, kunne ikke hermed opfarves. Kjøbenhavn, den 20de Januar 1825. P. C. Deichmann & Comp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-01
Ved Tallotteriets 1104 Trækning i Altona udkom: No. 9. 44. 18. 78. 83.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs - Efterretninger. de svævede Rittende Aargang. Nummer 10. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Udenlandsk. Grækerne – Tyrkerne. Corfu, den 27de Decbr. Efterat Panos Colocotroni, Theodors Søn, havde forsøgt at opvække Uroligheder i Egnen omkring Carttene i Arcadien, holdt den udøvende Magt i Nauplia det for uundgaaelig nødvendigt, at erklære ham for en Oprører, og neppe var dette skeet, førend Colocotroni blev forladt og dræbt af sine egne Soldater. Alt er nu igjen roligt. Bladet: Lovens Ven, giver nogle nærmere Efterretninger angaaende den sidste Seier, som Grækerne tilfægtede dem over den ægyptiske Flaade i Nærheden, af Øen Candia. Man erfarer deraf, at den tappre Constantin Canaris med 3 Brandere, som han i egen Person anførte, har stukken en Fregat paa 40 Kanoner, og 2 Krigsbrigger i Brand. Admiral Miaulis har i denne Træfning taget 20 Transportfartøier med Besætning, som ere bragte til Nauplia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
J alle Grækenlands Egne hersker den største Enighed. Fra London er den sidste Transport af Laanet ankommen, og da 4 til 5 Millioner vil være tilstrækkelige til de næste Feldttoge, saa tør man forudsætte, at Grækerne kunne foretage samme, med Haab om lykke ligt Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Mauroccordato ventes fra Epirus til Peloponnes, Man siger, han har et Ærinde fra Omer Vrioni, Pascha af Janina, som ikke vil handle saa uoverlagt, at begive sig til Salonichi, hvorhen Sultanen har kaldet ham. De meest anseete Hovedpersoner i Epirus, Zachir=Adas, Jsmael Podez og Bekir=Diocador skulle gjensidigen have lovet, ikke at modtage nogen tyrkisk Vizir, som Porten maatte indsætte i deres Land. End Fredagen den 4 Februar 1825. skjøndt de ere Mahomedanere, ville de dog hellere gjøre fælleds Sag med Grækerne, end underkaste sig en TyrksAag fra Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Paschaen af Ægypten skal ingen Lyst have til et nyt Feldttog, men nu tænke med al Jver paa sig selv. Han skal have antaget en Mængde Officierer i sin Tjeneste, iblandt hvilke man nævner de franske Generaler Boyer og Lioron, der ivrigt arbeide paa, at giengive den ægyptiske Throne sin forrige Glands.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Madrid, den 13de Januar. Chefen for den franske Generalstab, Greve Meinadier, har fra Toulouse ladet udgaae følgende Bekjendtgjørelse: "Efterat Generallieutenant, Vicomte Digeon, Overbefalingsmand over den franske Armee i Spanien, har bragt i Erfaring, at franske Agentere have til de forskjellige Leverandeurer for Pyrenæer-Armeen udfærdiget Circulairer, hvori de fordriste sig til, at lade sig mærke med, at disse Leverandeurers Reclamationer skulle blive anseete som aldeles ugyldige, naar de ikke havde en Agent i Toulouse, for der at besørge deres Fordringers Liqvidation, saa erklærer han, at denne Paastand er falsk, og at den franske Regjering ikke paa fjerneste Maade har ifinde, at gjøre Jndgreb i omtalte Leverandeurers Jnteresser. Derfor maa de slet intet opoffre af deres Fordringers Beløb, fordi samme, saasnart de erkjendes for rigtige, fuldeligen ville blive erstattede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Det i Cordova udkomne Flyveskrivt: "Skildvagten, imod Maurerne og de Liberale, har tiltrukken sig Regjeringens Opmærksomhed, og denne har udnævnt en Commission af 5 Medlemmer som skal prøve, hvorvidt de deri indeholdte Kjendsgierninger ere at befrygte. Skriftet er dog egentlig ikke stillet imod Communeros; men imod Hr. Zea, og Undersøgelses-Juntaen skal have benyttet Leiligheden, at lægge den nærværende Regjerings formeentlige Mangler for Dagen. Man befrygter, at dette kun vil foranledige nye Uenigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
J flere Stæder har man formeligen forgrebet sig paa Øvrigheden, der vilde inddrive de resterende Summer fra Constitutionens Tider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Jgaar ere Henrettelserne, som have hvilet i nogen Tid, igjen begyndte. En vis Calderon, som i Fængselet havde sjungen adskillige forrykte Viser, der alle havde det Omqvæd: "døe Ferdinand og Religionen, leve Constitutionens Venner!" er bleven henrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
De royalistiske Frivillige vedblive ligeledes at drive deres Uvæsen. Til Guadalarara har man maattet sende Tropper for at holde dem inden Skrankerne. Røvervæsenet tager Overhaand. For nogle Dage siden blev Posten imellem Madrid og Sevilla overfalden, hvorved nogle Reisende skulle have tilsat Livet. Røverne vise sig i Hobe paa 40 til 50 Mand, ere godt eqviperede og betale, som man siger, alt, hvad de lade sig levere i Byerne, med rede Penge. Overalt er dette dog ikke Tilfældet; i det mindste har en Bande den 8de ladet sig udlevere Levnetsmidler og Regjerings Cassen i Staden St. Miguel de los Rios imod et simpelt Modtagelsesbeviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Jrun, den 10de Januar. Flere Geistlige prædike nu Forglemmelse af det Forefaldne og forlange, at alle Spaniere skulle redeligen af Hjertet udsone sig med hverandre. De Constitutionelle blive behandlede mildere, kunne efter eget Behag gaae ud og komme sammen, og man har paa flere Steder endog givet dem deres Vaaben igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Paris, den 21de Januar. Hidindtil torde Biskopperne ikke komme i Thronsalen ved de almindelige Andientser. Denne Forret var, ifølge Hof=Etiketten, blot forbeholdt Ærkebiskopperne, og Biskopperne bleve i det store Værelse foran Thronsalen, iblandt Consistoriets Medlemmer og de lavere Embedsmænd. Biskopperne gjorde Forestillinger imod en saa nye og usømmelig Skik, men trængte ikke igjennem. Den nærværende Konge har dog taget Hensyn derpaa og bestemt, at Biskopperne fremdeles skulle være i een og samme Sal med de anseeteste Personer og fornemste Embedsmænd. Biskopperne, der i nogen Tid ikke havde viist sig ved de almindelige Audientser, kunne nu gjøre Regning paa, at erholde den Rang, som tilkommer deres Characteer og Værdighed. Saaledes beretter ordlydende Religionens Ven. For at befordre Hornqvægets Formerelse og Fedning, og for at forskaffe Paris Kjød til billige Priser, har Hs. Majestæt ved en Forordning af 12te dennes gjort Ende paa det hidtilværende Slagter=Monopol. Fra 1ste Januar 1825 af er Tallet af Slagterboderne ikke meere bestemt, men forhen bleve aarlig 100 nye tilladt. Man har opdaget lovstridige Sædvaner, til Gunst for Embedsmændene, hos Ministerne, hvilke have indsneget sig ved en af Rigsdommernes Forsømmelighed. Som en Følge heraf er Præsidenten, en Dommer og Greffieren med 5 Abous's af samme Ret blevne citerede for den kongel. Hofret. Hvorfor, siger et af vore Blade, dette Mysterieuse i Moniteurens Bekjendtgjørelse denne Sag angaaende? Hvorfor siger man ikke reent ud, hvilken Ret det er, som skal undersøges, J nogle Dage har hersket en stor Standsning paa Børsen; men igaar oplevede man noget ganske usædvanligt. Renterne der ved Enden af Maaneden almindeligen er underkastet saamange Forandringer, har blot en eneste Cours: 102 Fr. 90 C. Efter Børstiden, hævede Renterne sig noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Adskilligt. Fra Stratsborg skrives under 20de Januar: At det Høivande, som har foraarsaget saamange Ødelæggelser, ikke blot i vort Elsats og Lothringen, men næsten i hele Europa, ikke kunde hidrøre fra den ubetydelige Regn som er falden, men maa have sin Grund i Gjæringer i Jordens Jndre, bevise paany følgende Omstændigheder. Paa den klippefulde Kjørevei til Ettendorf, ikke langt fra Pfaffenhofen, opstod Kilder og Moradser, og Stenene sank ned i Grunden. Paa Veien fra Weitersweiler til Lüzelstein fremsprang et Springvand, en Fod i Gjennemsnit, nær ved Byen. For atter at kunne kjøre der, maatte man aflede Kilden i de nærliggende Grave. Jkke langt derfra mærkede man flere lignende Tilfælde paa samme Tid. Nærved Slotsbrønden i Vindstein trykkede det underjordiske Vand et Klippestykke ned i Dalen, og en Strøm, som havde kunnet drive Møller, styrtede frem af Aabningen. J Jæger dalen spaltedes et Bjerg og rullede ned tilligemed Buske og Træer, og opfyldte Skovveien. Endnu ere 2de Arbeidere, som bleve beskjæftigede med at rydde det afVeien, ikke færdige dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Efter Handels- og Jndustrie-Tidenden har man i Brest gjort Forsøg med nogle af Hr. Saiphars opfundne Bombekanoner. Forsøget er udført imod et Linieskib og skal være vel lykkedes. Dette nye Slags Jldsvælg skyder meget langt og nøiagtigt, de laddes og affyres med Lethed, og deres Virkninger ere i den Grad frygtelige, at denne Opdagelse nødvendigviis maa frembringe betydelige Forandringer i Brugen, af Skibsmaterialier. Ved denne Opfindelse berøves de store Skibe den Fordeel, at kunne knuse de mindre ved Masserne af deres Jld, uden at løbe nogen Fare selv, da nu de smaa paa deres Side ved et velrettet Bombekanonskud kan ødelægge hines Takkelage, sprænge dem i Luften eller bore dem i Sænk Den 4de f. M. rasede i Wien en skrækkelig Orcan. Vogne og Mennesker blæste overende og Tagstene nedregnede saaledes, at Vagter maatte udstilles for at forhindre Ulykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Ved en Arbeiders Uforsigtighed indtraf nylig i Kul minen i Middelton en skrækkelig Ulykke. Med den hos disse Folk sædvanlige Ligegyldighed havde han aabnet sin Lampe, hvorved Armosphæren strax antændtes, og der paafulgte en Explosion, der kostede 23 Mennesker, Livet og 4 bleve paa det græsseligste lemlæstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
J en Skov i Rhinegnen blev en Postillion for kort siden anfaldet af en gal Ræv, som sprang op paa Vognen og vilde bide Karlen, hvem det dog lykkedes at faae Bugt med Mikkel og putte ham i Postsækken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Leipziger Nytaarsmesse pleier altid at være ubetydelig, men i dette Aar er den overordentlig slet. Det feiler saavel paa Kjøbere som paa Sælgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
J en Hauge i Utrecht seer man et Pæretræe, som blomstrede anden Gang seent ud paa Efteraaret, i denne Tid bære smaa spiselige Pærer. Dette Træe har ikke sjelden for blomstret 2 Gange om Aaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Jnstrumentmager Johan Andres i Wien har opfundet et Fortepiano med een flad og een hvælvet Sangbund med forbedret Mechanik; Tonerne i samme ere langt stærkere og dobbelt saa udholdende, som i de sædvanlige Fortepianoer. De franske Hovedsmænd i Corunna, Barcellona og Cadix have ansat Controlleurer ved Toldvæsenet i hine tre Stæder, for at have Øie med Jndtægterne, og at tage det, der udgjør Differencen af OccupationsArmeens Sold, i Annammelse. Man siger, de skulle ogsaa modtage de 36 Millioner som Spanien skylde Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
For 2 Aar siden opvakte et Fruentimmer ved Navn Engstrøm megen Opmærksomhed i Stockholm, fordi hun paastod, at være over den tolvte Maaned i Frugtsommeligheds Tilstand og at Fosteret var voxet fast til hendes Legeme. Denne Dame i sit Slags er derimod nu paagreben og tiltalt for Tyverie. Det er tillige oplyst, at hendes angivne Svangerskab var Digt og Opfindelse af hende og en anden Qvindesperson, for under det Paaskud at indsamle Almisser. Endogsaa Lægen, der troede ved Magnetisme at helbrede hende, forstod hun at mislede, idet hun under Curen blev klartseende og forudsaae tilkommende Hændelser, som vare forberedte af hende og den anden Qvindesperson. Hun er nu af Politiet transporteret til Forbedringshuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Jfølge Efterretning fra Amsterdam af 25de Januar, finde Kornvarer der mere Søgning og stige i Prisen; hvilket især er Tilfældet med Rug, som er betalt 2 Fl. høiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-04
Jndenlandsk. Den 10de f. M., imellem Kl. 11 og 12 om Middagen, steeg Vandet igjen i Kjøbenhavn med en saadan Voldsomhed, at man ved Langebroe kunde seile i en Jolle langs med Reberbanen, lige ind til Veirmøllen, ved Rades Hauge; men det faldt pludselig igjen imellem Kl. 12 og 1. Wandet gik ogsaa denne Gang høit, op paa Amager, og har saavel paa Broen som i Sundbyvester i de fleste Huse staaet indtil en Alens Høide. Den 19de var Vandet igjen saa høit, at det spillede op paa Langebroe, og at man i Joller kunde roe over Stakaderne ud til Amager.