Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Vi have i disse Dage i Christiania seet en Flok af omtrent 200 Reensdyr, hvoriblandt nogle hvide, saakaldte Siberiske, med deres Hyrder og de Hunde, som de bruge til at vogte dem, paa deres Vei til Fjeldene i Stavanger Amt, hvor Ole Sangesand, der selv fulgte med, vil forsøge at anbringe Reensdyrene, hvilke, som tæmmede eller Huusdyr, forlængst ikke bruges paa disse Grændser. Han har kjøbt de fleste af Renerne i de Russiske Lapmarker paa hiin Side Torneaa, og nogle i de Svenske Lapmarker. Med megen Besværlighed har han drevet dem denne lange Vei fra Marts Maaned indtil nu. J Aamodt i Østerdalen nø dede Mangel af Snee ham til at eftersætte de undværligste Ting af Bagagen, saasom Telt, Skind klæder, Skier og Kogeredskaber. Til Spiisning underveis ere 20 Reensdyr slagtede, da han og Hyrderne den hele Tid til Underholdning have anvendt Mælken og Kjødet af disse Dyr. Jmellem de ubekiendte Egne og tykke Skove, og under ofte indtruffet taget Veir har han, ligesom den Søfarende, havt Compasset til Veileder. Ulvene have underveis ødelagt adskillige af de Reens dyr, han havde med sig, og han beretter, at disse Rovdyr have i den senere Tid utrolig formeret sig og ødelagt Reensdyrene, saaat mange rige Lapper have mistet endog deres hele Hjord. Da han begav sig paa Reisen med sin Hjord, saa bestod den deels af Skov-Rener deels af Field-Rener, men af 70 af de Første ere nu kun 3 tilbage; thi, da de kom paa skovløse Strækninger, var det ikke muligt, uagtet al Anstrengelse af Hyrderne og Hundene, at beholde dem, de undveg efterhaanden. Renerne ere paa Touren hid blevne meget udmattede. De ere vante til at løbe paa Sneen, men paa denne Reise have de i nærværende sne løse Vinter maattet gaae paa den bare Mark, og derved have de opslidt deres Hover, saaat nogle Dage har Hjorden ikke kunnet skride længere frem end faa Fjerdinger. Stundom have de lagt sig til Hvile paa høie Fielde, for at holde Rastdage. Ole Sangesand lader det ikke beroe ved denne Transport. Naar han lykkelig er kommen hjem, begiver han sig paany til Lapmarkene, og afhenter en ny Hjord. Han staaer allerede i Accord om Jndkjøbet af de Rener, han da vil fremdrive, og saaledes agter han at fortfare. Det Foretagende er særdeles mærkværdigt, at ville besætte de øde Fieldstrækninger, som omgive os, uden nogen Hindring for anden Production, fordi de ikke dertil ere saa tjenlige, med Hjorder af Reensdyr, og hvor sjelden er ikke en Jdee som den her omhandlede, og Kraften til at forsøge paa at udføre den. Det under Navn af Bisole (Parhellig) bekjendte særdeles skjønne men temmelig sjeldne Luftsyn har i indeværende Aar været 2 Gange at see i Norge. Den 29de Mai om Formiddagen imellem Kl. 11 og 12 saaes i Bergen 1) omkring Solen en stærk regnbuefarvet Ring, hvis indre Gjennemsnit var 32 Grader, ydre Gjennemsnit 38, altsaa Ringens Brede 39. Farverne fulgte i den Orden, at den violette var yderst, den gule inderst mod Solen. 2) En anden meget større, men svagere farvet Ring gjennemskar Solen og løb rundt om Himmelen i samme Høide som Solens Middelpunct; dens Middelpunct var altsaa i Zenith. Den var bredest i den nordlige Deel, som vendte fra Solen. 3) En tredie Ring, hvis Farver vare stærkere end den Andens, men svagere end den Førstes, og hvis Gjennemsnit omtrent var som den første Rings, gjennemskar den første Ring, og dens Middelpunct laae imellem Zenith og Solen. – 8 Dage sildigere, den 6te Juni, saaes et lignende Luftsyn paa Overgaard, omtrent 16 Mile nordenfor Trondhjem. Om Morgenen Kl. 112 til 8 viste sig paa klar Himmel 2 stærkt for vede Ringe om Solen, den ene udenom den anden; den ydre af disse Ringe berørtes af 2 Bue stykker af større Cirkler, hvis Farver vare i omvendt Orden; Berøringspuncterne vare i samme Høide paa høire og venstre Side af den ydre Ring, men lavere end dens Middelpunct, hvor Solen var. Jgjennem Solen gik en stor mælkehvid Ring parallel med Horizonten ligesom Ringen No. 2 i foregaaende Luftsyn. Ligeoverfor Solen i Vest saaes en anden mælkehvid Ring, som gik igjennem Jenith, og hvis Middelpunct syntes at falde i Omkredsen af den forrige. Puncterne, hvor disse 2 Ringe overskare hinanden, havde en stærkere Klarhed, end de øvrige Dele af Ringene. Kl. 8, da Ringene steg saa høit over Horizonten, at den store farvede Ring kun berørte Fieldkanten, var den Bisol, som viste sig i dens nederste Punct, saa stærkt lysende, at man ligesaa vanskelig taalte at see paa den med blotte Øine som paa den virkelige Sol. Efterhaanden udvidedes alle Ringe og fortyndedes i Farve indtil Kl. 10, da de begyndte at forsvinde. Det vilde være interessant at vide, om disse Luftsyn have været seede i en stor Strækning om de anførte Jagttagelsesteder. Den Sum af 20,000 Speciedalere, som Hs. Majestæt Kongen af egne Midler havde bevilget til Udlaan til trængende Almuesmænd, har Høisamme forøget med 15000 Spd., saaat 35000 Spdlr. af H. Kgl. Majestæt anvendes paa denne veldædige Maade, og ville deraf 18000 Spd. komme Aggershuus Stift tilgode, 8000 Spd. udlaanes i Christiansands Stift, 4000 Spd. i Bergens Stift (Søndmøers Fogderie derunder indbefattet. og 6000 Spd. i Trondhjems Stift.