Berlingske Tidende, 1755-12-08
Efterat Hr. Doctor og Stads Physicus i Bergen J. G. Erichsen den 26 og 27 Nov. a. c. har oplæst for de forsamlede Medlemmer af Collegio Medico Regio den Operations Plan, hvorefter han har i Sinde at drive sine Salpeter=Værker i Norge; Saa har samme Selskab derover faldet følgende Betænkning. 1. Saasom Salpeter hidindtil overalt i Verden ey er frembragt paa nogen anden Maade; end at man enten har udludet en Jord, som allerede ved Luften uden Konstens Tilsammenkomst var besvangret med Salpeter-Syrligheden, eller ogsaa man har søgt en dertil beqvem Jord ud, sadt den nogle Aar udi Luften med adskillige Ting af Plante= og Dyre=Riget, ja vel og med Kiøkken=Salt og Kalk beblandet, og derefter først anvent den til at lude ud. Saaer Doctor Chrichsens Methode ey alleene fuldkommen sikker, da den i Hovedsagen stemmer overeens med den sædvanlige, og i alle Lande brugelige Maade; Men er end- ogsaa meget bedre, først fordi Hans Værker ere oprettede paa det beqvemmeste Sted, nemlig ved Søekanten, hvor Jorden best staaer aaben for den frie Luft, og Vindene: Dernæst fordi han derved paa den aller fordeelagtigste Maade kan anvende de til Salpeter-Syrlighedens hastige Frembringelse beqvemmeste Ting, nemlig Affald, for Exempl. Jndvolde &c. af en utroelig Mængde Fiske, der aarlig spildes, og kan haves ved de talrige Nordiske Fiskerier: Saasom i disse Ting naar de ere gaaen over i Forraadnelse, alt det, der tiener til Salpeterens Frembringelse findes i større Mængde og meere Concentreret, end i nogen anden til dette Brug sædvanlig Ting, saasom Blade, Skarn og Urin af Creature. 2. Fremdeeles da D. Erichsen ved at tilberede, og udsætte Salpeter=Jorden ey blot binder sig til den gamle, og almindelige Maade: Men derved efter sunde Chymiske Principia anbringer de betydeligste Fordeele, og derhos den nye opfundne Maade at forandre Kiøkkensalt til Salpeter. Hvilken Maade han med saa meget større Profit kan iværksætte, som han ey har nødig at kiøbe Saltet dertil; men kan for har Drikkepenge og Transport have mange 1050 Tdr. Fiske=Lage, som er saa stærk, at den indeholder næsten en tredie Deel Spansk Salt: Denne Lage er den første, som Fisken nedlægges med, og som siden ikke videre kand bruges, men maa bortkastes. Saa spaaer disse Fordeele en meget rigere Frugt af Salpeter, end som efter den almindelige Maade kan ventes. 3. Anlangende de Fordeele, som ey allene Riget, men ogsaa samtlige Jnteressentere kunde have at vente af saadan et Værk, da ere de samme maaskee anseeligere, end som de ventelig ved første Øyekast lade. Betænker man kun, hvormeget Krud der aarlig forbruges i Rigerne til Bergværkernes Drift, til Militiens Exercitier, paa Skibene, Voldene, og til Jagten &c., hvormeget Skeevand, som er destilleret af Salpeter, der idelig maa fra Fremmede forskrives tilApotekernes, Guldsmedernes og Farvernes Brug: Saakan man deraf skiønne, hvor vigtige Penge-Summer derved aarlig kan holdes tilbage i Fædernelandet: og de kan ey al ge beholdes i Landet; men det staaer og til at haabe, at man Amtmanden over Schanderborg og Aakier amter Cammerherre Woyda lader herved 3de postdage efter hinanden ligesom aparte ved Proclama skeer, tilkiendegive at efter foregaaende registering og vurdering udi stervboet efter afg. Hr. Cancellieraad Sl. Niels Thygesen og hans efter hannem ved døden afg. frue Sl. frue Helle Ammitzbøll forrige eyer til Mattrup under Schanderb., amt beliggende, er skifte og deeling berammet at foretages, og om mueligt er til ende bringes paa bem. Mattrup torsdagen den 22 April 1756 og til den ende indkaldes alle velbemelte Sl. Hr. Cancellieraad Thygesens og Sl. frues arvinger samt credi= og debitorer enten de findes inden eller uden provincen, enkerne med lanværge og umyndige med formyndere at møde til skifte og deeling hvilken som meldt den 22 April førstkommende paa Mattrup foretages og til ende bringes, hvor enhver saavel arvinger som creditorer eller forinden paa Schanderborg slot hos skifteforvalteren, deres pretentioner og hvad de kand have at anmelde med rigtig beviisligheder som efter død mandæskes, ligitimeret haver at angive, da enhver skeer ret efter loven.