Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-28
Det er bekjendt, at efter den Kieler Fred nedsattes i Januar f. A. en Commission til igjen at tage Hertugdommene i Besiddelse, og ordne althvad der angik de fremmede Troppers Ophold i Holsteen, bestaaende af Mændene Geheimeraaderne Kruck og Brocdorff, Kammerherre Grev Nanzau Breitenburg, General Wegener, Geheime-Legationsraad Rist, Amtmand Johansen, Oberst Aubert og Kammerjunker Krogh. Denne Commission har nylig i det Tydske Sprog udgivet en meget interessant Beretning om sin Virksomhed i det Aarfra Januar 1814 til Januar 1815, da de Russiske Tropper først forlod Holsteen, i hvilken Tid disse af den Danske Kommission forsynedes med Alt hvad de behøvede. Dette bestyredes især af Mændene Rantzau, Johansen, Aubert og Krogh, som bestandig vare i Nærheden af det Russiske Hovedqvarteer. De Russiske Troppers Antal i Holsteen, som efter den foreløbige Overeenskomst skulde udgjøre circa 28,000 Md. og 10,000 Heste, forøgedes efter Hamborgs Jndtagelse først til 40,000 Md. og 15,000 Heste, og fra October Maaned udgjorde de 30 Generaler, 2000 Stabsofficierer, 56,830 Mand og 17,827 Heste, og fra den Tid var hele Holsteen besat af Russerne, undtagen Rendsborg og dens nærmeste Omegn. Alle disse Tropper underholdtes af Landet, hvortil de fornødne Leverancer paalignedes Hertugdømmene, og derpaa fra Magasinerne ved Kommissionens Forsørg regelmæssig uddeeltes til de Russiske Tropper. Paa denne Maade er til disse Troppers Underholdning medgaaet i alt (efter de vedføiede Tabeller: 31,912, 26 Pund Brød, 4,758,985 Pund Kiød, 13,708 Tønder Brændeviin, 390,408 Pund Salt (leveret fra den Kongel. Sa line i Oldeslohe, 3315,550 Pund Gryn, 480,262. Tønder Havre, og 37,929,588 Pund Høe; samt i Penge 4,850,859 Rigsbankdaler i Sølv, hvoraf den Russiske Generalkommando anviste omtrent 4,450,000 Rbdlr., og af de Kongel. Finantser an vistes mellem 2 og 3 Tønder Guld i Sølv. Desuden blev til Armeens Fornødenhed leveret fra Sønderjylland 104 Kjørekarle med 384 Heste og Vogne, fra Nørrejylland 197 Kudske med 398 Heste og Vogne, og fra Rendsborg 400 Heste med 200 Styk kudske; af alt dette Kjøretøi gik omtrent Halvparten tilgrunde, hvortil den saa haarde Vinter 1814 og de tilsneede bundløse Veie bidrog det meste: dog skaanedes derved det egentlige Holsteens Beboere saare meget. Denne ulykkelige Vinter foraarsagede ogsaa i Holsteen stor Dødelighed og smitsomme Syger, som gjerne følge Krigshærene. Det synes iøvrigt upaatvivleligt, at Kommissionen ved at fordeele disse store Leverancer aldeles lige, saa at hverken adelige Gaarde eller Riddergodser &c. forskaanedes, har sørget for, at saa stor en Byrde dog blev saa taalelig som muligt, Jægersborg Dyrehauge begyndte Søndag den 18de, og Mennesker i Tusindtal drage, efter Sædvane, ud til dette Kjøbenhavnernes almindelige Sommerforlystelsested paa den Tid af Aaret. Aldrig har der trukket saa mange Mennesker derud til Fod som i Aar. Charlottenlundsskov besøges især meget stærkt, hvor man i et der opreist Telt kan faae Forfriskninger, paa Øl nær, som ikke tør skjænkes, for ei at giøre privilegerede Ølskjænkere en halv Miil derfra noget Afbræk. Veien langs med Strandkanten lignede i Søndags Cavaleergangen. i Rosenborghaugen paa de Tider, den er meest besøgt. Aarsagen til disse hyppige Fodvandringer maa nok nærmest søges deri, at Folk i vore Dage, især af det smukke Kjøn, ikke troe at kunne være bekjendte at kjøre paa Bøndervogne, som i gamle Dage ingen Børgermester med sin Familie skammede sig ved at vælge til sin Befordring, og andre Vogne ere saare kostbare. – Dyrehaugen selv er endnu bestandig det samme flaue og ubehagelige Sted, som den stedse har været i Teltetiden, paa det nær, at man ikke træffer der fuldt saa mange Beskjænkede, som i de Dage, man endnu ikke behøvede at betale 2 Mk. for en Sopken Brændeviin, som der kaldes Aquqvit. Af fremmede Gjøglere findes her faa eller ingen, og alting er forvandle til indenlandsk Jndustrie. Det Vigtigste, som herer at see, er et Voxcabinet, som kaldes den store Keiserlig Kongelige Salon den eneste i sit Slags – indeholdende alle europæiske Souverainers og deres Gemalinders Portraiter i fuld Legemsstørrelse og grand Costume. Foreviseren forsikkrer: "at de alle ere tegnede og dannede af de første Konstnere i Paris. – At ingen bør gjøre overdreven Fordring af et Vorcabinet, der forevises i Dyrehaugen, skjønnes let; men saa meget mere burde Foreviseren afholde sig fra, at fortælle Publicum i offentlige Blade, at Figurerne ere forfærdigede af de første Konstnere i Paris, og at Kjendere og Konstens Venner ville betragte dem med Beundring, fordi Arbeidet nærmer sig en høy Grad af Fuldkommenhed. (Af Børsenh., Hamb. Corr. og indenl. Bl.)